runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-10-27:
Mange tak, og tak til Dansk Folkepartis ordfører.
Jeg bed mærke i, at ordføreren sagde, at i forhold til selvvalg så Dansk Folkeparti gerne, at endnu flere medicinske præparater skulle ud i selvvalg.
Det vil jeg meget gerne have ordføreren til at uddybe.
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-27:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg har bare et enkelt spørgsmål i forhold til den faglige rådgivning, som jo er de fleste af høringssvarenes vigtigste anke: Mener ordføreren, at det, når nu høringsparterne siger, at der er brug for faglig rådgivning og sparring, så stadig væk er tilstrækkeligt, at man står og vender og drejer pakken i hånden selv i forhold til den oplysning og faglige sparring, der er brug for, hvad angår de her produkter?
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-10-27:
Forslaget her ændrer jo ikke ved muligheden for at få den faglige vejledning, som man måtte have brug for.
Den er stadig væk til stede i nøjagtig samme grad, hvis forbrugerne skulle ønske den.
Det bliver der ikke lavet noget om på med lovforslaget her.
Så det ser jeg sådan set ikke at der er noget problem i.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-10-27:
Tak for det.
Jeg vil spørge ordføreren, om han har så meget mindre tro eller tillid til danske borgere end til svenske og norske borgere, når vi nu har set, at der har været selvvalg i både Sverige og Norge i mange år, uden at der har været de store problemer med patientsikkerhed, overforbrug eller forkert forbrug.
Hans Andersen (V), 2016-10-27:
Det kan jeg godt læse mig til – ja.
Men jeg er sådan set optaget af, hvad helt almindelige mennesker kunne tænkes at have af ønsker.
Og hvis jeg kan gøre hverdagen lettere for dem, samtidig med at patientsikkerheden fortsat er høj, så vil jeg gerne bidrage til det.
Det er derfor, at vi nu kommer med det her forslag om selvvalg rundtomkring i butikker og på apoteker.
Og så synes jeg, at ordføreren fra Dansk Folkeparti på udmærket vis gennemgik eksempler på, hvorfor vi skal gå den her vej og ikke blive i det bestående.
Peder Hvelplund (EL), 2016-10-27:
Jo, men selvfølgelig er der også sat grænser i forhold til det her.
Men pointen i det er jo sådan set bare, at når vi laver den her type lovforslag, så bruger vi jo normalt høringssvar til ligesom at kvalificere lovgivningsarbejdet.
Og her kan vi bare konstatere, at i det her tilfælde er det temmelig entydigt, hvad vi hører fra både faglige organisationer og fra forbrugerorganisationer, nemlig at der ikke bliver efterspurgt en yderligere liberalisering af det her område.
Hans Andersen (V), 2016-10-27:
Jo, men nu har vi jo ikke lavet en meningsmåling blandt samtlige borgere i det her land
Jeg har det udgangspunkt, at jeg ønsker at give størst mulig valgfrihed til borgerne helt generelt, og hvis det kan kombineres med, at patientsikkerheden er i orden, så synes jeg, at det er den vej, vi skal gå.
Men der er vi jo så helt åbenlyst uenige.
Et eksempel er jo, at svage smertestillende tabletter i små pakninger ikke er med i tilvalgsordningen.
Det er jo et eksempel på, at her sætter man en grænse, og jeg er helt tryg ved, at det kan vi godt fremadrettet håndtere, også i en sådan grad, at patientsikkerheden er i højsædet.
Peder Hvelplund (EL), 2016-10-27:
Det er jeg jo sådan set enig i.
Jeg skal bare høre ordføreren, om ordføreren ikke er enig i, at der er to hensyn.
I den forbindelse vil jeg gerne høre, om det ikke gør indtryk på ordføreren, at der ikke er nogen af organisationerne, hverken de faglige organisationer, altså Dansk Sygeplejeråd og Lægeforeningen, f.eks., eller Farmaceutforeningen eller forbrugerorganisationerne, Ældre Sagen eller Forbrugerrådet Tænk, der efterspørger
det her
Tværtimod anbefaler de jo, at vi skal køre videre med den nuværende ordning, fordi der netop er nogle risici i forhold til patientsikkerheden.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-10-27:
Tak for det.
Nu bringer ordføreren jo selv begrebet patientsikkerhed ind i det her emne.
I min ordførertale gjorde jeg netop indledningsvis klart, at der ikke er noget, der er over eller ved siden af patientsikkerhed.
Det er det, det drejer sig om.
Her vil jeg så bare gerne have ordføreren til at forholde sig til, at Lægeforeningen og Dansk Selskab for Patientsikkerhed, for blot at nævne to, siger, at det at have med lægemidler gøre og at købe lægemidler skal ledsages af kompetent rådgivning og information.
Det siger Dansk Selskab for Patientsikkerhed, og Lægeforeningen siger, at information skal gives af kompetent personale.
Hvordan er det, at det vil ske, hvis vi får rigtig mange håndkøbspræparater ud i detailhandelen?
Hans Andersen (V), 2016-10-27:
Men det er måske her, hvor den grundlæggende forskel på Socialdemokraterne og Venstre viser sig.
For jeg er sådan set optaget af at give mest mulig frihed og valgfrihed til den enkelte borger, og i denne situation er det jo en valgfrihed, der stadig væk indeholder en patientsikkerhed, fordi Lægemiddelstyrelsen jo skal vurdere, hvilke produkter der skal være i selvvalg.
Så jeg er bestemt ikke nervøs.
Jeg synes, det her åbner op for yderligere valgfrihed, yderligere mulighed for at gøre livet lettere for helt almindelige danskere, og det er derfor, vi støtter op om det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-10-27:
Mange tak til ordføreren.
Jeg vil blot lige spørge ordføreren om et par ting, og det er omkring selvvalg.
Måske kan ordføreren forklare det en lille smule og sige, hvorfra behovet for øget selvvalg egentlig kommer.
For jeg hæfter mig ved, at Lægemiddelnævnet, som er blevet spurgt konkret om selvvalg af Lægemiddelstyrelsen, siger – og jeg citerer fra et referat i Lægemiddelnævnet fra februar måned i år: »Overordnet set satte nævnet spørgsmålstegn ved, om patienter eller forbrugere havde givet udtryk for et behov for selvvalg.«
Hans Andersen (V), 2016-10-27:
Tak for det.
Det er rigtigt, vi behandler lovforslag nr. L 38, lov om ændring af lov om apotekervirksomhed og lov om lægemidler, i dag, og der er jo på udmærket vis redegjort for elementer i lovforslaget, så dem skal jeg ikke gentage.
Som sagt tager første del af lovforslaget udgangspunkt i en aftale mellem sundheds- og ældreministeren og Dansk Apotekerforenin.
Og lad det være sagt med det samme: For Venstre er det væsentligt, at vi også på det her punkt får et Danmark i bedre balance.
Fremadrettet vil som sagt 50 apoteker få ansvaret for denne vagttjeneste, som inddeles i de tre kategorier, som tidligere er omtalt.
Anden del af lovforslaget omhandler en ny selvvalgsordning for håndkøbslægemidler i detailhandelen og på apoteker.
I både Norge og Sverige har man års erfaringer med håndkøbslægemidler i selvvalg, og med vedtagelsen af dette lovforslag bliver der fremadrettet mulighed for f.eks. at købe allergimedicin som selvvalg.
For Venstre er det et positivt initiativ, fordi det sikrer forbrugerne mulighed for at sammenligne priser og anvendelsesmuligheder, ligesom det ifølge Lægemiddelstyrelsens rapport »Håndkøbslægemidler i selvvalg« øger priskonkurrencen.
Sidst, men ikke mindst, får patienten eller forbrugeren en diskret mulighed for at orientere sig på apoteket eller i butikken.
Man kan have en vis bekymring for, om selvvalg giver anledning til impulskøb og mersalg, men hvis man ser på erfaringerne fra Norge, ser man, at det ikke er tilfældet, og i forhold til tyveri er det afgørende, at lægemidlerne placeres, så personalet kan have opsyn med lægemidlerne, ligesom lægemidlerne skal placeres uden for gribehøjde for små børn.
Information om et givet lægemiddel er vigtig, og derfor glæder det mig, at Lægemiddelstyrelsen har udviklet en app, der hedder Medicintjek, og denne app giver forbrugeren mulighed for at scanne stregkoden på lægemiddelpakningen og dermed få informationer om et givent lægemiddel.
Afslutningsvis vil jeg pege på, at den nye vagtordning for apoteker træder i kraft den 1. januar 2018 og Lægemiddelstyrelsen følger den nye selvvalgsordning tæt.
Så fra Venstres side skal vi anbefale det her lovforslag, og så skal jeg hilse fra De Konservative, som desværre ikke kunne være til stede i dag og meddele, at de også støtter lovforslaget.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-10-27:
Det er jo i forhold til de her præparater, som er af en anden kaliber, og som derfor i dag er forbeholdt apotekssalg.
Der vil jo stadig væk være mulighed for at få den faglige vurdering, når man så går op og får det faktiske præparat udleveret ved disken.
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-27:
Men spørgsmålet er jo så, hvorfor de skulle sættes ud som attrapper.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-10-27:
Jeg taler på ingen måde ned til Folketingets partier.
Men det kan undre mig, at man som forhenværende miljøminister ikke sætter sig ind i, hvad det er for et lovforslag, vi behandler, som altså er et lovforslag, der handler om at give bemyndigelse til at oprette vandråd, og at de skal have flere opgaver.
Der skal naturligvis fastlægges nogle kriterier for det arbejde, men det, vi forholder os til i dag, er, hvorvidt der skal være vandråd.
Det er altså en gentagelse i forhold til en øvelse, fru Ida Auken selv lavede, da hun sad i stolen.
Og det er det, der er polemik.
Det er ikke politik, og det handler ikke om at tale ned til nogen.
Det handler om, hvad det egentlig er, vi diskuterer.
Hans Andersen (V), 2016-10-27:
Jeg har tillid til, at når det er Lægemiddelstyrelsen, der skal vurdere, hvilke produkter der ud fra patientsikkerhedsmæssige betragtninger skal være i selvvalg, så har vi hegnet området ind.
Der er jo en nøjere overvejelse bag, hvad der kan, og hvad der skal indgå i selvvalg.
Så jeg er ikke nervøs for, at det her bidrager til mindre patientsikkerhed, bestemt ikke.
Ida Auken (RV), 2016-10-27:
Det undrer mig, at ministeren altid har så stort et behov for at tale ned til alle Folketingets partier, men det må man jo så gå hjem og overveje hvorfor man har.
Jeg stillede bare et spørgsmål.
For vi skal her stemme om et lovforslag, der giver ministeren en bemyndigelse på baggrund af nogle kriterier, som man så ikke vil sige at man politisk ikke vil ændre ved.
Og ministeren undrer sig så over, at vi gerne vil se de kriterier, før vi stemmer for.
Men man må da have en vis forståelse for, at vi som Folketingets partier ikke bare udskriver en blankocheck til en forligskreds ud fra nogle kriterier, som man så i øvrigt påkalder sig retten til at ændre på.
Det må man vel have en eller anden forståelse for.
Det er jo politik.
Det er ikke polemik, men det er bare, fordi vi er uenige om noget.
Carsten Bach (LA), 2016-10-27:
Jeg er selvfølgelig meget glad for at høre, at Det Konservative Folkepartis ordfører også vægter den lokale forankring meget højt.
Jeg kunne godt tænke mig at få ordføreren til så at vurdere vægtningen i forhold til forskere og eksperter fra bl.a. DCE, Aarhus Universitet.
Hvad vægter højest hos Det Konservative Folkeparti: Ekspertvurderinger fra DCE eller den lokale forankring?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-27:
Jamen det vægter vi meget højt, og det er jo hele grundtanken med det system, vi har i dag med vandplanerne, altså at vandrådene er dem, der har den største lokale viden om forholdene, og vi har ikke nogen mistillid til, at folk lokalt ikke skulle kunne magte den opgave.
Altså, vi mener, at man lokalt både vil tage hensyn til de landmænd, som bor i området, men også at man har et ønske om at passe godt på sit eget lokale miljø.
Så vi har som udgangspunkt en ganske stor tiltro til vandrådene.
Carsten Bach (LA), 2016-10-27:
Tak for det.
Og mange tak til ordføreren for Det Konservative Folkeparti for en ordførertale, som demonstrerer, synes jeg, en pragmatisk tilgang, og ordføreren bruger netop også ordet pragmatisk.
Så jeg opfatter egentlig også, at vi er nogenlunde på linje, altså Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance, i den her forbindelse – også i forhold til intentionerne, som, sådan som jeg hører ordføreren, ligger meget op ad, hvad jeg selv som ordfører for Liberal Alliance på området mener der er tale om.
Jeg savner dog en lille smule i ordførertalen fra Det Konservative Folkeparti, nemlig en omtale af vandrådene.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, hvor højt Det Konservative Folkeparti egentlig vægter den lokale forankring og kvalificering, der skal til, i forhold til vandløbklassifikation.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-27:
Jamen selv tak.
Rent principielt er det selvfølgelig naturligt, at hvis vi opdager, at der er nogle vandløb, som ikke har den miljøbeskyttelse, de skal have, så bør de selvfølgelig også kunne tages ind igen.
Jeg kan ikke love, at uanset hvordan De Radikale udformer et sådant ændringsforslag, vil vi stemme for det, men principielt er jeg enig i, at det selvfølgelig bør være sådan, at man også kan tage vandløb ind.
Ida Auken (RV), 2016-10-27:
Så det vil sige, at hvis vi stiller et ændringsforslag, der helt klart sikrer, at vandløb også kan tages ind, hvis man finder nogle, så stemmer Det Konservative Folkeparti for det. Så kan man jo sige, at det vil være en håndsrækning både til sportsfiskerne derude og til DN, der måske har siddet og ærgret sig over, at der var nogle vandløb, der røg ud, da vi gik fra amter til kommuner.
Det var en stor bureaukratisk øvelse, og der kan være røget nogle ud.
Det synes jeg er et rigtig flot tilsagn, som De Konservative kommer med her i dag, og fra Radikales side vil vi i hvert fald rigtig gerne sikre, at det ligger som en mulighed i loven, at man også kan tage vandløb ind, hvis de har en høj naturmæssig værdi.
Og det siger jeg tak for.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-27:
Altså, nu er lovforslaget jo strikket sammen på den måde, at vi skal gennemgå de vandløb, som i dag er omfattet af vandplanerne, for at se, om der er nogle af dem, som ikke har en naturmæssig betydning og dermed ikke behøver have den helt samme grad af miljøbeskyttelse.
Og det er klart, at når det er lavet på den måde, betyder det, at man kan tage noget ud og ikke sætte noget ind, og det må vi lige snakke om.
Jeg var og lige før ovre og spørge ministeren om det tilfælde, at vi lige pludselig opdager, at der er nogle ekstra vandløb, som vi ikke har været opmærksomme på.
Jeg tror altså ikke, der er mange af dem; vi har rimelig godt styr på vores land, og vi ved godt, hvilke vandløb vi har i Danmark, så jeg tvivler på, at der lige pludselig dukker nogle helt nye vandløb op.
Men hvis der gør det, skal de selvfølgelig kunne komme ind i vandplanerne, og der må jeg indrømme, at jeg på stående fod ikke kender processen for, hvordan man så sikrer, at de kommer ind.
Men selvfølgelig skal det være sådan, at der også kan tages noget ind i vandplanerne.
Simon Kollerup (S), 2016-10-27:
Jo, men det, der står i den politiske aftale, er jo rent faktisk, at selv vandløb, som måtte have et begrænset økologisk potentiale, altså en begrænset naturmæssig værdi, faktisk med den politiske aftale kan tages ud.
Det er derfor, jeg er lidt interesseret i, hvordan man skal forstå den politiske aftale over for Det Konservative Folkepartis garanti i dag.
Altså, i aftalen står der, at selv vandløb med begrænset økologisk potentiale kan ryge ud som følge af de nye kriterier, men ordføreren siger, at er der bare den mindste naturmæssige værdi i et vandløb, skal man selvfølgelig sikre, at det er med.
Den sondring synes jeg det er vigtigt at få lagt klart frem for de mange mennesker, der går op i vores vandløb.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-27:
Det er rigtigt forstået, at det er det, der står i den politiske aftale, og derved er både den politiske aftale og vores deltagelse i flertallet en garanti for, at der ikke kommer til at blive taget vandløb ud, som har en naturmæssig værdi.
Simon Kollerup (S), 2016-10-27:
Tak for en, synes jeg, balanceret, men også meget klar tale fra ordføreren for Det Konservative Folkeparti.
Jeg er lidt interesseret i at forstå, hvad det egentlig er for en garanti, man udsteder.
For jeg hører det sådan – og det er så det, jeg vil bede ordføreren om at bekræfte – at hvis der overhovedet er en naturmæssig værdi i et vandløb, vil Det Konservative Folkeparti være garanten for, at så er det vandløb fortsat med i vandplanerne, og dermed er man også garant for den høje indsats og beskyttelse, som det medfører, altså hvis der overhovedet er en naturmæssig værdi.
Er det rigtigt forstået af mig?
Trine Torp (SF), 2016-10-27:
Altså, man kan sige, at Venstre plejer at sige: Stol nu på kommunerne – det er dem, der kender det lokale område.
Og det vil jeg da sådan set også ofte sige, men hvorfor så ikke i forhold til det spørgsmål, som du stiller?
For som jeg også sagde i min ordførertale, vil Venstre have en bred bemyndigelse til ministeren om at kunne pålægge kommunerne nye opgaver inden for vandplanlægningen til gavn for landbruget, og altså til flere opgaver end det, der er aftalt i landbrugspakken.
Erling Bonnesen (V), 2016-10-27:
Jamen det her handler ikke om, at vi er inde i en proces med at skulle godkende kriterier nu.
Det her handler om, at man skal sige o.k. til det lokale, om jeg så må sige medspil, altså få inddraget den lokale viden.
Det er det, som det her handler om.
Det her er ikke en sagsbehandling eller en politisk behandling af de her kriterier, for de er først ved at blive udarbejdet.
Det her er ene og alene bemyndigelsen til, at vandråd og kommuner kan komme med deres lokale indspil.
Det forstår jeg simpelt hen ikke at SF er imod, men det er så nye toner.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-27:
Der vil vi selvfølgelig basere os på de faglige kriterier, som bliver fremlagt, for, altså hvornår vurderingen er, at der er et økologisk potentiale af betydning i et vandløb.
Altså, det er klart, at der er en grænse, for enhver vandpyt kan vel have en eller anden form for naturmæssig betydning.
Det kan man jo altid argumentere for.
Det er klart, at hr. Simon Kollerup godt kan finde et eksempel på, at her er der udklækket myggelarver, og at de har haft en betydning for et eller andet dyr i området, så man kan ikke sådan sige, at selv den mindste naturmæssige betydning så vil betyde, at et vandløb skal være omfattet af vandplanerne.
For jeg tror, at der for enhver samling af vand vel på en eller anden måde kan argumenteres for, at den har en naturmæssig betydning.
Men jeg tror godt, vi ved, hvad intentionen er med det her, og det er at sikre, at de vandløb, hvor der er et rigt naturliv, hvor der kan være fisk og frøer osv., fortsat kommer til at have en naturmæssig beskyttelse.
Det kommer an på, hvad det handler om.
Altså, vi mener ikke, at man lokalt skal have mulighed for at tilsidesætte solid forskning, men omvendt mener vi, at man lokalt skal inddrages i, hvordan de kriterier, som vi måtte blive enige om, fortolkes.
Men det er jo ikke sådan, at man lokalt får lov til at sige, at man ikke mener, at miljøet er vigtigt, eller at man ikke mener, at landbruget er vigtigt.
Vi vedtager overordnet, hvad der skal være kriterierne for, om vandløb skal være inde eller ude i forhold til det her, og så skal det også overholdes lokalt.
Men der skal træffes beslutninger baseret på den viden, man har om de lokale forhold.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-10-27:
Ordføreren var i sin indledning inde på, at vi her omkring landbrug og miljø er ude i noget, hvor folk hader hinanden.
Jeg er ikke enig i betragtningen.
Jeg tror sådan set, at det, vi oplever og har oplevet i det sidste års tid, er en polarisering.
Der er en masse mennesker, der egentlig vil noget mere, og som tager hånd om miljø og grundvand og natur, og så er de oppe imod et landbrug, som prioriterer sin produktivitet.
Jeg oplever, at der er en ret åben dialog derude, hvor man prøver at starte fra bunden og siger: Vi vil noget andet med vores landbrugsareal.
Vi vil noget andet med de der 2,4 mio. ha, som dyrkes derude.
Så jeg er ikke enig i den præmis.
Men fordi der er den øgede interesse, er der også interesse for det her lovforslag.
Jeg kan godt forstå, at der er en skepsis over for det, når der kommer et lovforslag fra regeringen, og jeg synes, at den debat, vi har haft i dag, er noget, der trækker i den rigtige retning.
Og jeg er glad for, at vi kan have en åben proces i udvalget, hvor også den konservative ordfører er åben over for, at der kan ske ændringer i det her lovforslag.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-10-27:
Det er jo den slags nonsensspørgsmål, som fru Ida Auken stiller så mange af.
Det er det, der er opdraget i fødevare- og landbrugspakken, og selvfølgelig kommer fødevare- og landbrugspakkens forligspartier også til at se på de anbefalinger.
Det er da klart, at de gør det.
Ida Auken (RV), 2016-10-27:
Så skal jeg bare forstå det rigtigt.
Vil det sige, at ministeren tager Aarhuskriterierne, uanset hvad der kommer, og at det så bliver dem, man kører med, og at man politisk overhovedet ikke kommer til at blande sig i, om det f.eks. i et fladt vandløb er 0,1 promille eller 1 promille?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-10-27:
Tak for det.
Man ser i arbejdet med natur- og miljøforhold jo hele tiden på, hvordan det er i forhold til direktiver.
Derfor har man i fødevareog landbrugspakken valgt, at man gerne vil have overvejet kriterierne for det.
Det synes jeg er ganske naturligt.
Det ser man løbende på forskellige områder.
Vi har en direktivforpligtelse, som vi naturligvis skal leve op til, og det skal kriterierne også afspejle, og det har jeg fuld tillid til at Aarhus Universitet, altså DCE, selvfølgelig leverer.
Christian Poll (ALT), 2016-10-27:
Tak for de to svar, og det første var det her med kriterierne. For der ligger jo allerede kriterier i direktivet og i den udmærkede vejledning, som Naturstyrelsen har kørt med hidtil.
Hvorfor vil man udvikle nye kriterier, og hvordan vil man sikre, at det er i tråd med direktivet?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-10-27:
For at svare på spørgsmålet bagfra er forholdet det, at regeringen vil sikre, at vandrammedirektivet og andre direktiver bliver implementeret korrekt i dansk ret, og det har noget med injektion af CO2 i undergrunden at gøre.
Når vi bliver opmærksomme på, at der er direktivbestemmelser, der ikke er implementeret, så sørger vi for, at de bliver det, og det er altså det, vi nu gør med det her forslag, når vi indsætter en hjemmel, der giver mulighed for at fastsætte betingelser for injektion af CO2 i geologiske formationer.
Så det er en opfyldelse af det.
Jeg ved ikke med hensyn til det spørgsmål, hr. Christian Poll stiller om Danmarks Naturfredningsforening.
Det kan hr. Christian Poll stille skriftligt til mig, og så skal jeg svare på, hvad der er op og ned i den sag.
Christian Poll (ALT), 2016-10-27:
Tak for det.
Jeg har tre meget konkrete spørgsmål til ministeren.
Vi har jo her haft meget snak om kriterierne, som er under udvikling.
Hvordan vil ministeren sikre, at de kriterier, der er under udvikling, ender med at leve op til direktivets krav og kriterier, og hvad er egentlig grunden til, at man vil udvikle nye kriterier, når man har de retningslinjer, der ligger her?
Det andet spørgsmål er, om der er sket en fejl i høringsprocessen, når en vigtig part som Danmarks Naturfredningsforening ikke har modtaget høringsmaterialet og derfor ikke har haft mulighed for at kommentere det.
Til sidst vil jeg lige sige, at jeg hæftede mig ved nr. 11 i lovforslaget, hvor der står noget om lagring af CO2 i undergrunden.
Hvad handler det om, og hvad har det med det her at gøre?
Er det noget med CCS, altså at man tillader lagring af CO2 i undergrunden?
Det er muligvis bare en teknisk detalje, men det vil jeg gerne lige høre svaret på.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-10-27:
Jeg henholder mig til den aftale, der er indgået mellem de borgerlige partier, som forudsætning for det her, når det gælder vandløbsklassificering og det antal vandløb, som vi forholder os til.
Det er udgangspunktet for regeringen.