runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (KD), 2022-01-11:
Det er populisme af værste skuffe, vi hører her i dag.
Jeg er ked af at sige det.
Det her momsdirektiv, som i øvrigt er helt tilbage fra 2006, og de forbedringer eller ændringer, der er lavet over tid, er blevet iværksat, fordi der med betalingstjenester, e-handel og sådan noget har været omfattende – omfattende! – momssvindel mellem medlemslandene, fordi det har været muligt.
Det forsøger man så at adressere her i det her direktiv for at undgå momssvindel mellem landene, også når det gælder rettigheder.
Vi har lige vedtaget med Venstres stemmer i Folketinget før sommerferien en fælles lov om, at ophavsret, licenser m.v. er et europæisk anliggende.
Det har vi gjort for kunstnernes skyld.
Jeg ved det, for jeg var selv med, også der, hele vejen.
Så er man også nødt til at have et fælles regelsæt for, hvordan vi administrerer rettighedskøb og betaling, fordi det foregår over grænser hele tiden, og derfor er man nødt til at se det i et fælleseuropæisk perspektiv.
Louise Schack Elholm (V), 2022-01-11:
Det er jo på ingen måde for at hjælpe dansk kulturliv.
Så det viser jo, hvad jeg også synes der er udfordringen ved generelle skattestigninger, at man bare ødelægger brancher.
Der er jo folk, der givetvis ikke får råd til at betale det her.
Uffe Elbæk (FG), 2022-01-11:
Jo, for det, der jo sådan set gør den her sag fuldstændig paradoksal, er, at pengene går til fængselspladser i Kosovo.
Altså, prøv lige at lade det stå bare 3 sekunder.
Vi lægger skat på kulturlivet – kulturlivet bløder i forvejen – og så bruger man de selv samme penge på fængselspladser i Kosovo.
Hvad er ordførerens reaktion på det?
Louise Schack Elholm (V), 2022-01-11:
Jo, man kan jo vælge at kompensere kulturlivet, og det har man valgt ikke at gøre.
Det viser jo, at det her reelt set bare er en skattestigning.
Det er bare at kræve flere penge ind fra nogle, og nu er det denne gang så kulturlivet, der skal betale.
Troels Ravn (S), 2022-01-11:
Efter udkastet til lovforslagets fremlæggelse og høringsperioden har vi jo haft en forsinkelse.
Vi har trukket forslaget tilbage, og vi har arbejdet intenst og grundigt med det.
Som det ligger her i dag, synes jeg, det fremstår i god balance.
Der er som sagt nedsat den her ministerielle arbejdsgruppe, der skal sørge for, at lovforslagets implementering ikke kommer til udtryk som en overimplementering, men altså følger EU's krav til minimumsimplementering.
Uffe Elbæk (FG), 2022-01-11:
Det er kulturlivet så nok ikke er enige i.
Grunden til, at jeg stiller det spørgsmål, er selvfølgelig, at spørgsmålet også er, om regeringen har forsøgt at gøre det så lempeligt som overhovedet muligt.
Er der andre EU-lande, som har en anden måde at implementere det her på?
Jens Rohde (KD), 2022-01-11:
Tak for det.
I al ubeskedenhed er jeg måske nok et af de folketingsmedlemmer, der kan skattestoppets historie bedst.
Jeg var med hele vejen, fra det blev opfundet, til det blev udviklet.
Jeg vil gerne gøre forsamlingen opmærksom på, at skattestoppet var et taktisk og strategisk værktøj.
Sjovt nok, qua at den daværende politiske ordfører for Socialdemokratiet konstant kaldte det luftsteg og vindfrikadeller, blev vi nødt til at udvikle en hel del på det her skattestop, således at det i virkeligheden over tid kom til at sejre ad h til – for nu lige at tage mere end halvdelen af et ord ud, som jeg ikke må bruge her, men som dog er udtalt af en tidligere socialdemokratisk finansminister, men lad nu det ligge.
På den måde kom det i virkeligheden til at blive en bæltefiksering af kommunerne.
I KD har vi været meget begejstrede over statsministerens nytårstale om frihed.
Problemet er jo bare, at den der frihed bliver stærkt doseret herindefra.
Og det her system, vi har, er et meget godt sindbillede på den der dosering af frihed, for det er muligt, at det er os, der kompenserer på bundskatten for det, kommunerne gør, men i virkeligheden handler det jo om, at vi har et skattestop i kommunerne, og at vi har et serviceloft i kommunerne – det er i sig selv en absurditet i den virkelige verden.
I virkeligheden handler det om, at man filtrer tingene så meget ind i hinanden, at ingen har bevægelsesfrihed.
Det synes vi er uhensigtsmæssigt.
Lad nu kommunerne træffe en beslutning om, hvad deres skattesats skal være, så de kan sikre en ansvarlig økonomi.
Lad nu kommunerne træffe en beslutning om, hvad deres serviceramme skal være, så længe der er orden i økonomien.
Lad nu kommunerne sammen med deres borgere og de nye byrådsmedlemmer, der lige er blevet valgt, træffe beslutningerne lokalt.
To tredjedele af velfærdssamfundet administreres kommunalt.
Hvorfor skal vi binde hinanden med alle mulige bælter, som dybest set ikke kommer ret mange til gavn?
Jeg respekterer, at der er indgået en aftale mellem regeringen og KL.
Og på den baggrund skulle jeg jo principielt støtte op om det her lovforslag, men vi synes helt principielt, at det er forkert.
Vi synes, det er en forkert binding, man laver på hinanden.
Man må tage et ansvar lokalt for de beslutninger, man træffer – om det er højere eller lavere skat, er en lokal afgørelse, det kommer ikke det smør ved herinde og omvendt.
Det er et helt principielt synspunkt, fordi vi har det synspunkt, at kommunerne skal sættes fri.
Og det er en kamp, vi bliver ved med at føre herfra, og derfor stemmer vi imod dette lovforslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-01-11:
Danmark gennemgik en meget ekstrem udvikling fra 1960 til i dag.
Når man hører socialdemokratiske historieinteresserede fortælle om, hvad der er sket i Danmark, så får man jo nærmest opfattelsen af, at det var Thorvald Stauning, der tilbage i 1920'erne opfandt den socialdemokratiske velfærdsstat, men i 1960, altså lang tid efter at Thorvald Stauning var statsminister i Danmark, havde Danmark et meget lavt skattetryk.
Det var faktisk kun halvt så højt som i dag.
Så steg det helt vildt fra 1960'erne til midten af 1980'erne, fordi den offentlige sektor blev større og større og flere og flere kom på overførselsindkomster og skulle have betalt deres indkomst af det offentlige i stedet for at tjene deres penge selv, og så er vi her i dag endt med, at Danmark er et ekstremistisk skatteland.
Det er simpelt hen det land i verden, der har det højeste skattetryk af alle lande.
Derfor synes vi, at man bør forfølge et generelt princip om, at skatterne er for høje i Danmark, og at de helst skal sænkes, og at de i hvert fald ikke skal hæves, og det her lille lovforslag fra regeringen er på en eller anden måde et udtryk for en mirakuløs enighed med Liberal Alliance i, at skattene altså ikke skal være højere, i hvert fald ikke når det er kommunerne, der vedtager skatteforhøjelserne, og at staten så bliver nødt til at kompensere borgerne med en sænkning af bundskatten.
Som hr. Lars Boje Mathiesen sagde lige før mig, kunne det jo være rart, hvis også staten påtog sig at sænke skatterne, hver gang staten på andre områder har hævet skatter og afgifter.
Men sådan noget kan man drømme om, og dertil er vi endnu ikke nået.
Foreløbig er regeringen kun der, hvor staten, når kommunerne hæver skatten, tilsvarende skal sænke den.
Og når en blind høne finder et korn, står vi gerne klar og klapper, og vi stemmer også for lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-01-11:
Jeg synes, det er fremragende, hvis vi begynder at gøre dele af Danmark til lavbeskatningsområder.
Nu var det så en ø, men jeg kan også komme med et andet forslag: Hvad med Jylland?
Vi kunne også starte der, og så kunne vi se, hvordan det gik derfra.
I forhold til det her lovforslag vil jeg sige, at det er sjældent, vi får lov til at tale om skattelettelser heroppe fra talerstolen, og det er sjældent, at vi får lov til at stemme dem igennem, så når det er sådan, bider vi i Nye Borgerlige absolut til bolle.
Og jeg kan ikke lade være med at tænke på, når nu alle står og roser det her gode princip med, at når kommunerne hæver skatten, sænker vi den herinde, at hvis vi nu udbredte det princip til at gælde samtlige skattestigninger, sådan at når vi herinde i Folketinget laver en eller anden form for skattestigning, så sænker vi automatisk bundskatten med det samme med det samme beløb, så kunne det jo også være dejligt.
Vi skal senere i dag behandle en skattestigning, og der kunne vi jo passende sænke bundskatten på det også, således at vi aldrig kom til at hæve skatten.
Vi har i Danmark verdens højeste skattetryk, og der er ingen grund til at gøre det højere.
Og der hører man jo også fra venstrefløjen: Jamen det er bare en lille skattestigning.
Ja, og det her er en lille skattesænkning, som man så ikke kan unde dem, der har mindst i samfundet.
Og det forstår vi ganske enkelt ikke.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-01-11:
Så blev det alligevel jul, og vi får gennemført en skattelettelse.
Det er jo dejligt.
Tusind tak for det.
Det er desværre på baggrund af, at der er sket en skattestigning, så glæden er måske alligevel lidt begrænset, men det er en god, fornuftig regel, vi har, om at sætte bundskatten ned, når kommuneskatterne er steget.
Det er, at der stod oplyst, at bundskatten på Christiansø, altså på Ertholmene, er 4 pct.
Det vidste jeg faktisk ikke, og hvad baggrunden er for det.
Det er jo herligt, at der findes et sted i Danmark, som er et decideret skattely, hvor man virkelig betaler lav skat og ikke betaler kommuneskat.
Men jeg vidste faktisk ikke, at bundskatten kun var en tredjedel af, hvad den er i resten af landet.
Man kunne jo spørge regeringen, om den var villig til at give andre områder af Danmark samme status.
Jeg har altid overvejet, at det måtte være et dejligt sted at bo, men at man nok også skulle have råd til at have en helikopter, så man kunne komme på arbejde.
Så derfor har jeg ikke ansøgt om at komme derud.
Men det er jo et godt lovforslag, og vi stemmer for.
Rune Lund (EL), 2022-01-11:
I Enhedslisten er vi grundlæggende uenige i det her lovforslag, fordi det fastholder dele af det borgerlige skattestop, som vi er grundlæggende imod.
De årlige nedsættelser af bundskatten for at kompensere for stigende kommuneskatter er en relativt dyr affære, når man ser, hvad der er besluttet i de senere år.
Nedsættelserne, som er vedtaget fra 2018 til 2021, koster samlet set statskassen op imod 1 mia. kr. om året, og vi synes simpelt hen, det koster for mange penge at fastholde resterne af det borgerlige skattestop.
Ved at droppe de årlige besparelser er der på ingen måde tale om, at vi brandbeskatter borgerne.
En annullering af nedsættelserne fra 2018 til 2021, som tilsammen er på 0,1 procentpoint, vil så betyde, at den disponible indkomst falder med 60 kr. til 190 kr. om året for den fattigste del af befolkningen, og selv for de 10 pct. rigeste begrænser faldet i disponibel indkomst sig ifølge Skatteministeriet til 510 kr. om året, hvilket jo svarer til ca. 43 kr. om måneden.
Der er kort sagt tale om en lille og meget marginal skattestigning, og fordelingsprofilen er i øvrigt fuldstændig neutral.
Til gengæld afskriver vi et beløb på op imod 1 mia. kr. om året, som vi i den grad har brug for.
Der er brug for disse penge, både i velfærden, hvor sundhedspersonale har udtrykt meget klart, at der er fuldstændig umulige vilkår og et enormt arbejdspres på alt for mange afdelinger, men også i forhold til den grønne omstilling, hvor vi også har brug for midler.
Alligevel skal vi så rituelt afskrive os penge ved at lave de her sænkelser af bundskatten.
Vi mener fra Enhedslistens side, at der er brug for pengene til velfærd, og vi mener ikke, at det er fornuftigt med denne automatik, som er resterne af det borgerlige skattestop.
Enhedslisten kan derfor ikke støtte lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-01-11:
Skal man flytte penge fra kommune til kommune, men bare ikke fra stat til kommune, eller skal udligningsordningen helt fuldstændig skrottes, eller skal der sættes noget andet i stedet for?
Kathrine Olldag (RV), 2022-01-11:
Tusind tak, formand.
Det skal også være en kort omgang herfra.
Vi støtter naturligvis op om det her princip med at nedsætte bundskatten som følge af kommunernes hævelse af kommuneskatterne.
Vi var med i udligningsreformen og er superglade for, at vi fik lagt det element ind, og det princip står vi naturligvis bag ved.
Så Radikale Venstre støtter op om forslaget.
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-01-11:
Mange tak for ordet.
Jeg er her som vikar for skatteordfører hr. Carl Valentin.
Lovforslaget, vi behandler her, lægger op til at sænke bundskatten i Danmark med 0,01 procentpoint, fordi man vil kompensere for den her stigning i kommuneskatterne.
I lovteksten skriver regeringen, at den her lovændring er udmøntningen af dels deres egen aftale med KL, dels aftalen om kommunal udligning, som den har indgået med støttepartierne, Alternativet og Venstre i 2020.
Men i SF læser vi ikke aftalen om udligningsreformen helt, som regeringen gør det.
I aftalen om udligningsreformen var vi enige om at understøtte, at kommunernes indkomstskat under et ikke skulle stige som følge af udligningsreformen, og derfor støttede vi også et lignende lovforslag for et år siden.
Men hverken i udligningsreformen eller i SF's eget partiprogram har vi indskrevet et generelt princip om, at skatten fremover skal sænkes et sted, når den bliver hævet et andet.
Vi står som bekendt både i en klimakrise og coronakrise, og bl.a. derfor synes vi i SF, at de penge, der måtte komme fra de her små skattestigninger, isoleret set 122 mio. kr., alt andet lige kunne blive bedre brugt ude i de trængte kommuner på f.eks. folkeskole, dagtilbud, sundhedsvæsen, ældrepleje eller i kommunernes klimakamp.
Så derfor kan SF ikke støtte lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-01-11:
Der er jo tit genfremsættelser af forslag i Folketinget.
Den kommer jo tilbage hvert år, som Venstres ordfører også sagde.
For det har været et princip i rigtig mange år efterhånden, at når kommunerne sætter skatten op samlet, så kompenserer Folketinget ved at sætte bundskatten ned, så det giver det samme beløb.
Den her gang er det så 122 mio. kr., som kommuneskatten samlet er blevet hævet med, og derfor bliver bundskatten så sat ned med den meget store sats på 0,01 procentpoint, altså fra 12,10 til 12,09.
Så det er nok ikke noget, folk opdager specielt meget derude, men det er trods alt et fint princip.
Så ligesom alle de andre gange, hvor vi har støttet det her lovforslag, så gør vi det også den her gang.
Louise Schack Elholm (V), 2022-01-11:
Det her er det årlige lovforslag om at sænke bundskatten som følge af, at kommunerne har hævet kommuneskatterne, og det går vi i Venstre selvfølgelig ind for.
Det er noget, som vi har gjort, siden vi indførte skattestoppet i 2001, som jo så ikke gælder i øjeblikket, men der kompenserede vi borgerne gennem bundskatten, fordi skattestigningerne kom i kommunerne.
Og gennem aftalen om udligningsreformen har vi fået videreført traditionen, og vi er selvfølgelig glade for, at vi kan kompensere borgerne, så det ikke bliver dyrere at være dansker.
Troels Ravn (S), 2022-01-11:
Tak for ordet.
I Socialdemokratiet er vi glade for, at muligheden for at sikre en ordentlig velfærd i vores kommuner er blevet mere lige som følge af udligningsreformen og aftalen om kommunernes økonomi for 2022.
Udligningsreformen har nemlig medvirket til, at kommuneskatten har kunnet nedsættes i visse kommuner med høje skatter, mens kommuner med lave skatter har kunnet sætte skatten op.
Dermed er forskellen mellem kommunerne mindsket.
Kommuneskatten forventes på den baggrund samlet set at stige med ca. 122 mio. kr. uden for de rammer, der er aftalt i forbindelse med udligningsreformen og aftalen om kommunernes økonomi for 2022.
Det har samtidig også været et mål, at skatten samlet set hverken skal stige eller falde i forhold til det aftalte, og det foreslås på den baggrund at kompensere alle borgere for denne skattestigning ved at nedsætte den statslige bundskat i 2022 og de følgende år med 0,01 procentpoint.
Reduktionen på 0,01 procentpoint skønnes at indebære et mindre provenu i 2022 på ca. 125 mio. kr. i umiddelbar virkning og ca. 90 mio. kr. efter tilbageløb og adfærd.
Samtidig sikrer vi med lovforslaget, at det er helt almindelige borgere, der oplever gevinsten af nedsættelsen, uden at det går ud over vores velfærd rundtomkring i landet.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Uffe Elbæk (FG), 2022-01-11:
Det er ikke, fordi vi nu skal lave en workshop om momspolitik, men det er jo interessant, for en sund logik ville være, at det, der er godt og sundt, skal være billigt, mens det, der ikke er godt og sundt, skal være dyrt.
På den måde er der jo en interessant politisk diskussion, og det er, hvad der skal koste meget, og hvad der skal koste mindre.
Er ordføreren enig i det?
Jens Rohde (KD), 2022-01-11:
Men når det kommer til fastsættelsen af serviceniveauet, og når det kommer til fastsættelsen af skatten i den enkelte kommune, mener vi, at det er en kommunal beslutning.
Det er ikke noget, vi skal blande os i her, bare der bliver ført en ansvarlig økonomisk politik, og at pengene passer.
Det har vi et overordnet ansvar for at tilse, men vi skal ikke sidde og diktere, hvad kommuneskatten skal være.
Det er ikke vores politik.
Troels Ravn (S), 2022-01-11:
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at kultur og kulturlivet er vigtigt for et samfund og for mennesker og borgernes dannelse.
Der er ingen tvivl om, at kulturlivet har stor betydning for os – også for fællesskabet.
Derfor har vi også investeret hundredvis af millioner af kroner i kulturen, siden vi som regering er kommet til.
Og når nu spørgeren også selv nævner coronaen, som jo martrer os på forskellig vis, har vi også lavet hjælpepakker til kulturlivet – hjælpepakker af en størrelsesorden på omkring 7 mia. kr.
Så naturligvis betyder kulturlivet noget for os, og vi har også haft interessenter fra kulturlivet med inde omkring tilblivelsen af det her nødvendige lovforslag og har haft god dialog undervejs.
Og jeg mener faktisk, at vi har fundet en god balance, som forslaget ligger her i dag.
Uffe Elbæk (FG), 2022-01-11:
Jeg fortsætter lidt i det samme spor som ordføreren fra Enhedslisten.
Vi står i en situation nu, hvor der er fremsat et lovforslag, som et nærmest samlet kulturliv er kritisk over for.
De er kritiske af mange gode grunde, men en af grundene er bl.a., at kulturlivet i dag er massivt presset på grund af coronasituationen.
Brancherne bløder økonomisk.
Og så gennemfører vi nu et lovforslag, som, hvis man ellers tror på kulturlivets aktører, vil være et kæmpe benspænd i forhold til at komme godt videre frem efter coronaen.
Hvordan har ordføreren det med det, når regeringen samtidig siger, at vi skal tage hånd om kulturlivet?
Troels Ravn (S), 2022-01-11:
Jeg mener, det er udtryk for rettidig omhu, at regeringen nedsætter en ministeriel arbejdsgruppe, som altså, samtidig med at lovforslaget her går sin gang i Folketinget, også sikrer, at der ikke sker en overimplementering – det er rettidig omhu.
Og så er det sådan, at EU-retten giver mulighed for, at de forskellige medlemslande netop ved forhold som den her moms og momsforpligtelse på kunst, public service osv. har forskellige ordninger.
Søren Søndergaard (EL), 2022-01-11:
Altså, det er jo den omvendte verden.
Først fremlægger man forslaget, og så nedsætter man et udvalg til at se på, hvordan man kan implementere det mest mulig lempeligt.
Men ordføreren svarede jo ikke på de spørgsmål, jeg stillede.
Er det ens i andre lande?
Og det har jo intet at gøre med momsen på Danmarks Radio og TV 2 at gøre – absolut intet.
Troels Ravn (S), 2022-01-11:
Altså, det er sådan, at medieaftalen sikrer, at hvis og når public service-medier bliver ramt af det her, bliver de kompenseret.
Det sikrer medieaftalen.
Og så er det sådan, at der er nedsat den her, som jeg også omtalte i min ordførertale, ministerielle arbejdsgruppe, der undersøger, om lovforslagets implementering i forhold til EU-retten og retningslinjerne for minimumsimplementering med henblik på at sikre en så skånsom implementering som muligt, og det sikrer så også, at vi ikke kommer til at overimplementere.
Så vil jeg bare sige, at som ordføreren er inde på i forhold til streamingtjenester, er det jo også sådan, at de her streamingtjenester altså også har en forpligtelse til at lægge moms på deres produkter, og at det er indregnet i streamingtjenesternes priser.
Søren Søndergaard (EL), 2022-01-11:
Jeg har to spørgsmål.
For det første forstår jeg på den socialdemokratiske ordfører, at det her er en nødvendig implementering af EU-retten.
Derfor vil jeg bare spørge, om det her forslag så er implementeret på den samme måde eller eventuelt strammere i alle andre lande – for ellers kan det jo ikke være nødvendigt, og så ville man have haft nogle andre valgmuligheder.
Og for det andet vil jeg bare sige: Altså, det her betyder, at tv-pakker, som bringer public service, stiger, og at streamingtjenester, som ikke bringer public service, ikke stiger.
Det vil sige, at tv-pakkerne bliver stillet dårligere i konkurrencen med streamingtjenester, med det resultat, at public service og afregning til kunstnerne bliver stillet dårligere.
Er det noget, som Socialdemokratiet støtter?
Og hvis Socialdemokratiet ikke støtter det, men støtter det her forslag, hvordan vil man så kompensere eller imødegå det på anden vis?
Troels Ravn (S), 2022-01-11:
Som sagt i mit første svar, finder jeg ikke, at en moms på og altså en stigning i udgiften på 15-20 kr. om måneden for en forbruger af en tv-pakke er urimeligt.
Set i lyset af at vi altså skal følge EU-retten og at det her er helt nødvendigt, skaber det den rimelighed.
Og oven i det mener jeg, at det her med, at vi så også får et provenu på 215 mio. kr., som gør, at vi kan finansiere en ny flerårig aftale for Kriminalforsorgens økonomi, alt i alt er med til at sikre et godt lovforslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-01-11:
Årh, det er jo ikke nødvendigt.
Man kunne jo have lavet en lovgivning, som samtidig sænkede nogle andre ting, således at regningen ikke ville komme over på borgerne.
Så det er jo ikke en nødvendighed at gøre det, det er en politisk beslutning, man har taget.
Så kan man godt sige, at der kommer noget fra EU, som gør det, men derfor kan man jo godt tage andre tiltag.
Jeg kan så forstå det på den måde, at i et land med verdens højeste skattetryk har Socialdemokratiet ikke noget imod, at det bliver noget dyrere for nogle forbrugere.
Kunne ordføreren forklare mig, hvem det her vil ramme hårdest, altså, om det er dem i toppen eller dem, der har de laveste indkomster?
Hvem vil det her gå mest ud over?
Troels Ravn (S), 2022-01-11:
Jamen det synes jeg er i orden.
Altså: Det beløb, vi snakker om, er i størrelsesordenen 15-20 kr. for en pakke pr. måned, og det er en moms, der kommer nu, fordi vi altså er nødt til at følge en EU-dom.
Det er helt i overensstemmelse med traditionen, at en moms overvæltes på forbrugerne.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-01-11:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren synes, at det er rimeligt, at danskerne nu skal betale mere for deres tv-abonnementer?