runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Gaardsted (S), 2016-10-06:
Tak for det, og tak til ordføreren for den gode tale.
Jeg har et spørgsmål vedrørende hvalfangsten.
Det er jo sådan, at ordføreren også i sin tale nævnte, at der var nogle problemstillinger, nogle uenigheder mellem Danmark og Grønland omkring hvalfangsten.
Jeg vil gerne have, at ordføreren lige folder det lidt mere ud, for min opfattelse er, at Danmark netop har sørget for at holde de mindre hvalarter uden for begrænsninger.
Hvor er det, problemfelterne ligger, og hvordan ser ordføreren på det?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-06:
Det er jo kernen i den her diskussion, for det er en udfordring, når man har et nærhedsprincip, som jeg også synes man skal holde fast i så høj grad, som det overhovedet kan lade sig gøre, samtidig med at jeg også mener, der bør være fokus på professionalisering af området.
Der mener jeg man er nødt til at gå ind og tage en diskussion.
Noget af det, som jeg vil foreslå i Retsudvalget, er, at vi holder en høring for netop at diskutere nogle af de her ting, og jeg vil forsøge at komme med en helhedsplan for, hvad det er for nogle alternativer i forhold til det system, vi har i dag, som jeg gerne vil være med til at komme med nogle konstruktive løsningsforslag til.
Marcus Knuth (V), 2016-10-06:
Mange tak.
Bare en ekstra kort bemærkning: Jeg er klar over, at vores Justitsministerium har meget stort fokus på netop retsområdet, især i f.eks. de mindre bygder, og på, hvad man kan gøre der, fordi den geografiske afstand, sprogudfordringer osv. er en udfordring.
Jeg ved godt, der ikke er nogen nem løsning her, men har ordføreren, når det kommer til de helt små bygder, hvor der ikke kan være en politimand i dem alle sammen, nogen tanker om, hvad man kan gøre for netop at styrke fornemmelsen af retssikkerhed i de her områder?
Christian Juhl (EL), 2016-10-06:
Det er på tide, at der bliver ansat nogle flere socialrådgivere og socialarbejdere, som kommer ud i områderne og ikke sidder og laver kontorarbejde, men som først og fremmest er aktive ude i bygderne og byerne.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-06:
I forhold til ansvarsfordelingen mellem Grønland og Danmark er det jo Grønland, der i dag har ansvaret, og det mener jeg også at man bør fastholde.
Jeg mener ikke, at det nødvendigvis skal være en praktisk hjælp fra dansk side, men man er nødt til at være opmærksom på, at Grønland står med en rigtig, rigtig stor udfordring, hvor man er i gang med en erkendelsesproces.
Man er ikke engang nået igennem den her erkendelsesproces i det grønlandske samfund, vil jeg vove at påstå.
Så ja, der er behov for at gøre en større indsats.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-10-06:
Tak for det.
Indledningsvis vil jeg sige tak til ordføreren for en spændende redegørelse.
I 2013 aftalte den danske regering og den grønlandske regering, at grønlandske studerende i Danmark var berettiget til dansk SU.
Det betyder så også, at de SU-besparelser, som regeringen barsler med, vil gå ud over grønlandske studerende i Danmark på lige vilkår, som SU-besparelserne vil ramme danske studerende i Danmark.
Derfor kan det jo alligevel godt være sådan, at der er særlige udfordringer i forbindelse med SU-besparelser, som knytter sig til de grønlandske studerende.
Kunne ordføreren ikke delagtiggøre mig i sine overvejelser om, om der kan være nogle udfordringer, der gør sig gældende for de grønlandske studerende i relation til de her SU-besparelser?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-06:
Jeg svarer gerne igen tydeligere, hvis hr. Søren Espersen mener, at der er behov for det.
Jeg tænker, at ja, det handler om at komme med til de her forhandlinger, og vi går jo med til, at det så er det hele, der skal forhandles.
En mulighed kunne jo også godt være, hvis det var sådan, at det ikke var den model, man gik efter – det er noget, der også er blevet drøftet med forsvarsministeren – at man så kommer med og bidrager til den del, der handler om Arktis.
Det kunne være en mulighed.
Men går vi ind i forhandlingerne, går vi ind i alle forhandlingerne, ja.
Søren Espersen (DF), 2016-10-06:
Det er mit indtryk, at den dør forholdsvis let kan blive åbnet, men det kræver, hvis man ønsker at tilslutte sig forsvarsforliget og komme med i forligskredsen, at man så accepterer alt det, der ligger, inklusive jagerfly til 30 mia. kr., inklusive hvad der ellers er, der ligger i det forsvarsforlig, som nu skal til at forhandles.
Så hvis fru Aaja Chemnitz Larsen har lyst til at komme med i forsvarsforliget, er jeg sikker på, at det vil blive accepteret bredt af forligskredsen, forudsat at hun også accepterer alt det, der ligger, og der spørger jeg så igen: Er man parat til det?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-06:
Når vi går ind i nogle forhandlinger, forholder vi os jo selvfølgelig også til det samlede, og på den måde går vi jo åbent ind i de her forhandlinger.
Så længe man sidder uden for døren, er det rigtig svært at forholde sig til, hvad det egentlig er for nogle ting, der bliver drøftet, og det er svært at forholde sig til den samlede pakke.
Derfor er det jo enormt vigtigt, at man sidder med ved bordet, og så kan det jo godt være, at man undervejs finder ud af, at man ikke siger ja til den samlede pakke, men man er nødt til at sidde med ved bordet.
Det er en helt grundlæggende forudsætning for overhovedet at kunne bidrage og kunne blive inddraget i den proces.
Tak for spørgsmålet.
Til den første kommentar vil jeg sige: For mig personligt er det enormt vigtigt at være konstruktiv i folketingsarbejdet, være proaktiv og netop forholde sig løsningsorienteret.
Det er den tilgang, jeg har til det.
Så tak for bemærkningerne.
Vedrørende den anden del omkring justitsområdet mener jeg, at man er nødt til at se på, om vi eventuelt skal graduere, ud fra hvad det er for en alvor, der er i de forskellige sager inden for retsvæsenet.
Altså, når det primært er et lægmandssystem, som det er i Grønland, er vi også nødt til at se på, hvordan vi kan styrke både anklagedelen og forsvarsdelen, hvor det som sagt i dag er lægmænd.
Der mener jeg godt man både kan gå ind med noget efteruddannelse i højere grad, end man gør i dag, eller med bl.a. det her landsforsvarsembede, men på sigt måske også at spørge, om der er nogen sager, der er så alvorlige, at vi er nødt til at sikre, at det er nogle, der har et juridisk kendskab til sagerne, både på anklagesiden og på forsvarssiden, som er nødt til at føre de her sager.
Der sker jo også en udvikling på det her område i Grønland.
IA er jo direkte imod, at det skal ske.
Det sidste, der er sket, er jo, at der er en kinesisk investor, som har mulighed for at opkøbe helt op til 60 pct. af aktierne i GME, som står for udvindingen af uran.
Det ser vi jo selvfølgelig kritisk på.
Jeg synes, der er behov for, at man laver et review board, som man f.eks. har set i Australien, så man ser på de langsigtede samfundsøkonomiske interesser fra Grønlands side.
Karsten Hønge (SF), 2016-10-06:
Hvordan ser fru Aaja Chemnitz Larsen på mulighederne for at få stoppet planerne om brydning af uran i Sydgrønland?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-06:
Der er jo bl.a. nogle helt konkrete forlig: Politiforliget, kriminalforsorgsforliget og forsvarsforliget er helt, helt oplagte.
Satspuljeforhandlingerne er også ret oplagte i forhold til grønlændere i Danmark.
Noget af det, jeg gør, når jeg f.eks. ikke kan være med i satspuljeforhandlingerne, er, at jeg er rundt og tage fat i de enkelte partiers socialordførere.
Det er jo netop den her i mine øjne sådan lidt løsningsorienterede tilgang til det.
Hvis jeg ikke selv kan sidde med, hvordan kan jeg så være med til at sikre, at dem, der sidder med, er klædt godt nok på til også at have fokus på grønlændere i Danmark.
Karsten Hønge (SF), 2016-10-06:
Fru Aaja Chemnitz Larsen nævnte i sin tale betydningen af at være en del af aftalerne i Folketinget.
Jeg har jo fuldstændig respekt og forståelse for, at IA ønsker at blive inviteret til forhandlinger om bl.a. finansloven.
Jeg forstår også fuldstændig, at IA kan have en berettiget forventning om i højere grad at blive en del af de forlig, som vedrører Grønland.
Men kunne fru Aaja Chemnitz Larsen nævne, hvilke sammenhænge det har størst betydning for IA at blive en del af?
Søren Espersen (DF), 2016-10-06:
Jeg vil tale om det her med at være medlem af forsvarsforliget.
Jeg forstår, at det er det, man gerne vil.
Der foregår jo et samarbejde mellem den danske regering og regeringen i Grønland, også når det drejer sig om forsvarsting.
Der orienterer man jo hinanden, som man skal, men jeg synes, at det virker vanskeligt at forestille sig, at eksempelvis fru Aaja Chemnitz Larsen kan komme med ind i forsvarsforliget uden fuldstændig at forpligte sig på det, som forsvarsforliget er.
Det er svært for nye at komme ind i en forligskreds, medmindre man fuldstændig accepterer det, der ligger.
Der skal jeg så høre: Har fru Aaja Chemnitz Larsen planer om at sige ja til det, der ligger i det forsvarsforlig, der er nu, for så at komme med, også når der skal diskuteres Arktis?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-06:
Tak for spørgsmålet.
Allerførst kan man jo sige, at de grønlandske studerende rejser 4.000 km væk, når det er, de skal starte på en uddannelse.
Det er forskelligt, hvor god man er til dansk, hvilke danskforudsætninger man har, når det er, man vælger at studere i Danmark.
Jeg har jo selv stillet et forslag til naalakkersuisut, til den grønlandske regering, om, at man også kigger på, hvordan man kunne lave en sommerskole og altså være med til at klæde de grønlandske studerende endnu bedre på.
Men der er ingen tvivl om, at de her SU-forringelser også vil ramme de grønlandske studerende rigtig, rigtig hårdt, de vil ramme socialt skævt, og jeg mener også, at der er behov for, at man laver en løsning mellem regeringen og naalakkersuisut, sådan at man sikrer, at det ikke er på grund af de her SU-forringelser, at der er flere, der falder fra.
Vi har i Grønland et rigtig, rigtig stort behov for, at de grønlandske unge bliver veluddannede og vælger at tage hjem igen efter endt uddannelse.
Erik Christensen (S), 2016-10-06:
Jeg vil sige, at med vores fælles fortid i den kommunale verden, kender jeg jo egentlig hr. Søren Pape Poulsen som sådan en forholdsvis præcis mand, når han udtaler sig.
Jeg synes, at når svarene kommer vedrørende den grønne dagsorden, vedrørende energiforliget, bliver de noget svævende.
Det er jo sådan, at hvis hr. Søren Pape Poulsen tæller mandaterne, vil der rent faktisk være mere end 90 mandater for energiforliget, og det vil sige, at man ville kunne pålægge regeringen at opføre de kystnære havvindmøller.
Så jeg vil gerne høre hr. Søren Pape Poulsen, om det er sådan, at De Konservative står fast på det, og om de vil være med til at holde fast i det, der ligger i energiforliget.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-10-06:
Jeg anerkender simpelt hen ikke den præmis for debatten, at folk, der bor et sted, hvor man betaler en rimelig boligskat, og ikke er tvunget fra hus og hjem, betaler for, at nogle andre ikke skal opleve eksorbitante stigninger.
Det er jo det, vi ser.
Det er nogle voldsomme, voldsomme stigninger.
Alt det, som spørgeren siger der, skulle hun sige til Kirsten på Frederiksberg, der er pensioneret folkeskolelærer og bor i et rækkehus.
Hun vil bare gerne have lov at blive boende.
Det kan hun ikke, fordi grundskylden stiger og stiger.
Jeg ville gerne have, at de rigeste også betalte.
Så kunne vi være enige om at lave en ny boligskattemodel, der betyder, at vi afskaffer al boligskat.
Til gengæld indfører vi en avanceskat, når man sælger, for det vil også betyde, at dem, der tjener rigtig mange penge på at sælge deres ejendom, kommer til at betale en del i skat, fordi vi beskatter penge, folk har, og ikke fiktive værdier, som de ikke har.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-10-06:
Jamen hvis ordføreren bekymrer sig så meget om folk, der betaler meget i grundskyld, så skulle ordføreren måske foreslå en boligskattemodel, som ikke giver hundredtusindvis af kroner til de allerrigeste i det her land og få hundrede kroner til dem, der bor i de små billige huse i landdistrikterne.
For det kommer ikke til at være de mennesker, som ordføreren siger han bekymrer sig om, der virkelig kommer til at mærke det her.
Det bliver dem i de allerdyreste boliger.
Så derfor kunne man jo godt have lavet en model, hvor man kiggede på grundskylden.
Men det, der kommer til at ske, er, at ejendomsværdiskatten bliver ændret fuldstændig, sådan at dem med de allerdyreste huse kommer til at få flere hundrede tusind kroner i skattelettelse.
Derfor vil jeg bare gerne igen spørge ordføreren: Synes ordføreren, det er de husejere i f.eks. Viborg, der kommer til at få nul og niks ud af det her, der skal betale for, at dem i Gentofte og andre steder, hvor gennemsnitspriserne er 7 mio. kr., skal have en kæmpe skattelettelse?
Er det rimeligt?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-10-06:
Jeg ved ikke, om jeg vil kalde boligejerne udsatte.
De udsatte i det her land mener jeg bl.a. er de hjemløse, som jo lider under, at vi har travlt med at tage os af alle mulige andre.
Nu er Viborg ikke noget gennemsnitligt sted, fru Lisbeth Bech Poulsen.
Der bor mange brave, brave folk, som er af særlig kvalitet.
Men det er nok rigtigt, at når det kommer til boligpriser, er det meget gennemsnitligt.
Og jeg tror da, at man både i Viborg og i Snedsted glæder sig voldsomt over, at man kan købe huse, der er meget billigere, og hvor man ikke bliver beskattet fra hus og hjem.
Det, der er fuldstændig galt, er jo, at der bor folk tæt på stedet her, som betaler mange, mange tusinde kroner hvert eneste år.
Jeg bliver påvirket af, at Susanne nede i Lejre, der er pensionist og bor i et helt almindeligt hus, betaler 35.000 kr. om året i boligskat og kun kan sidde der, fordi hun har en arv.
Det synes jeg ikke er i orden.
Det er ikke noget med at være udsat, det er bare ikke i orden.
Det er ikke fair.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-10-06:
Tak, og tak for talen.
Det var en ideologisk tale, og det er jo sjovest at diskutere de ting.
Det var en tale, hvor de udsatte ikke er enlige forsørgere, der står til at miste i tusindvis af kroner hver måned.
Det er boligejerne.
Det synes jeg er rigtig spændende at diskutere.
Det er klassisk konservativt.
Nu er ordføreren jo fra et meget typisk sted i landet med gennemsnitspriser, Viborg, hvor et gennemsnitligt parcelhus koster 1,7 mio. kr.
Det ligger sådan nogenlunde i midten, for på Frederiksberg og i Hellerup ligger prisen på omkring 7 mio. kr. – godt og vel, hvis man siger 140 m².
Det billigste sted i Danmark er Nyholmsvej i Snedsted, som ligger tæt på Thisted.
Der koster et hus på 140 m² under 400.000 kr.
Anerkender ordføreren ikke, at med den model, der er lagt frem, og de ting, som Konservative selv har foreslået i forhold til en ny boligbeskatning, er der en fuldstændig vanvittig skævvridning både geografisk og mellem de husejere, der bor i Thisted, og dem, der bor i Gentofte?
Er det rimeligt?
Er man udsat?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-10-06:
Men jeg anerkender ikke den fattigdomsgrænse.
Det er en fattigdomsgrænse, som man diskuterede i sidste periode, fastsat af rød blok, der siger, at hvis der er nogen, der bliver rigere i samfundet, og man ikke tilsvarende bliver rigere, så er man lige pludselig blevet fattig.
Det, det må handle om, er da, hvor mange penge man har mellem hænderne til at bruge, hvad man kan købe for dem, og hvilket liv man kan have.
Det synes jeg er en rimelighedsbetragtning.
Så skal jeg gerne medgive spørgeren, at det jo godt kan ske, det her system endnu ikke er helt perfekt.
Det kan sagtens være, der er nogle mennesker, der er placeret forkert, for folk skal jo ikke på varig kontanthjælp.
Jeg vil ikke udelukke, at der findes nogle – også nogle, der er syge – som burde være på en anden ydelse.
Det medgiver jeg gerne, det findes helt sikkert også i det system.
Torsten Gejl (ALT), 2016-10-06:
Det her kontanthjælpsloft kan jo mange ting.
Det kan jage rigtig mange syge mennesker rundt efter job, som stort set ikke findes, og som de ikke ville kunne tage, om de så fandtes.
Det kan bringe 7.000 børn under fattigdomsgrænsen, og vi frygter, at det også kommer til at bringe hele familier fra hus og hjem.
Og så er det, jeg vil spørge: Er det, fordi det er rimeligt?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-10-06:
Man kan altid tage diskussionen om, hvor mange der kan komme i arbejde, og hvad der motiverer til hvad, det er jeg helt med på.
Det kan være, tallet ikke er ret stort, men for mig og for Det Konservative Folkeparti handler det her også om rimelighed.
Hvad er rimeligt?
Hvad er ret og rimeligt?
Jeg vil bare ikke acceptere den præmis, der hedder, at så skaber vi fattigdom i Danmark.
Det skal også være rimeligt over for de mennesker, der går på arbejde hver dag og ikke tjener så mange penge.
Altså, for mig handler det her meget om rimelighed.
Det var også det argument, jeg brugte i valgkampen sidste år, da vi foreslog vores eget kontanthjælpsloft, der sådan er meget tæt på det her.
Så kan man sige, at det jo ikke var det, der gav mest vælgermæssig opbakning, men det ændrer ikke på, at vi mener det.
Jeg synes, at jeg meget klart har sagt, at vi står bag det forlig, og at det er det, vi ønsker at gennemføre.
Jeg har så også samtidig sagt, at jeg ikke kan lukke øjnene for, at vi har en regning, der skal betales; en regning på PSO'en, vi skal have fundet et forlig og en aftale om.
Det er sådan set bare det, jeg søger.
Jeg synes ikke, jeg er så ulden, men jeg erkender bare, at verden ikke er sort og hvid.
Jeg vil ikke ind i en eller anden diskussion om, hvilken minister der nu har tolket på hvilken måde.
Jeg forholder mig sådan set til, hvad vi selv mener.
Erik Christensen (S), 2016-10-06:
Men det er jo faktisk sådan, at vindmølleindustrien er kommet med et alternativt forslag, som rent faktisk sparer 80 mio. kr. mere end regeringens forslag, og derfor er det jo muligt.
Der er ingen problemer med økonomien ved at opføre de her kystnære havvindmøller.
Så vil hr. Søren Pape Poulsen anerkende, at vindmølleindustrien faktisk er kommet med et forslag, som gør det muligt at fortsætte ud ad den bane, som erhvervslivet rent faktisk regner med at skulle følge.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-06:
Mange tak for det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Nej, helt rigtigt, så kan det jo netop være en rigtig god mulighed for at skabe positive forandringer.
Men tak for svaret, og jeg håber selvfølgelig, at ordførerens parti så får heldet med sig til at få resten af politikerne med på det.
For det er jo vigtigt, at det er en global aftale for alle lande.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-06:
Tak for spørgsmålet.
Vi synes også, det har været enormt ærgerligt, at man netop ikke har turdet at være mere ambitiøs fra Naalakkersuisuts side, den grønlandske regerings side, i det her spørgsmål.
Så vi står desværre i en situation, hvor der ikke er et politisk flertal i Grønland til at være med til at underskrive den her aftale, og det synes vi er enormt ærgerligt.
For vi ser jo klimaforandringerne med dobbelt hast i forhold til resten af verden i Arktis.
På den måde skal vi selvfølgelig også være med til at tage et medansvar.
Jeg mener ikke nødvendigvis, at det bør være en hindring for at skabe udvikling, som er en af de årsager, man har henvist til fra Naalakkersuisuts side.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Tak, og mange tak for talen.
Jeg deler jo fuldstændig ambitionerne om den helt naturlige involvering af alle kollegaer her i salen, selvfølgelig også dem, der repræsenterer de grønlandske og færøske partier.
Det, jeg egentlig gerne vil spørge ind til, handler om Parisaftalen, der blev lavet sidste år, og hvor jeg ved at Grønland har bedt om ikke at være omfattet af den danske tiltrædelse.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om ordførerens parti har ambitioner om, at Grønland selv skal tiltræde aftalen, som selvstændig, eller hvordan det kan være, at man har valgt ikke at være med i den danske tiltrædelse, da det jo er en global aftale for alle lande på kloden.
Marcus Knuth (V), 2016-10-06:
Mange tak.
Jeg vil først og fremmest sige, at jeg er glad for at høre ordførerens ønske om en øget involvering i den politiske proces her i Folketinget.
Det tror jeg kun vil føre til en styrkelse af rigsfællesskabet, og hvis vi skal vende den om og se, hvor vi kan styrke rigsfællesskabet fra dansk side, så er jeg glad for at høre, at ordføreren netop nævner retsområdet.
For et af de områder, som jeg hører fremhævet, hvor vi måske kan gøre endnu mere i Grønland, er netop politi og retsvæsen.
Ordføreren nævnte en styrkelse af nærhedsprincippet.
Jeg ved ikke, om ordføreren kan komme lidt tættere på forslag til, hvor man fra grønlandsk side kan gøre mere for at styrke retssamfundet i Grønland.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-10-06:
Tak for det.
Jeg tror ikke, at der er nogen, der er interesseret i at tage nogen som gidsel eller afkræve præcist, hvad det er, der skal ske.
Det er, fordi det kan bekymre mange mennesker, når de her ting kommer frem, altså at drikkevandet er truet i områder af Danmark, og at sundhedseksperter går ud og siger, at det her kan medføre en øget kræftrisiko.
Så det er kun et spørgsmål om at bede om en tilkendegivelse fra Det Konservative Folkeparti om, at man er parat til at kigge meget seriøst på den her nye viden, der er kommet frem, og som vi får den samlede rapport om inden for formentlig ganske kort tid.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-10-06:
Hvis det viser sig at være tilfældet, vil vi drøfte det, og så vil vi tage en dialog med ministeren og de andre partier, og så vil vi se, hvad det giver anledning til.
Jeg vil simpelt hen ikke tages som gidsel her på Folketingets talerstol for en rapport eller en artikel, som har været i en avis i dag, jeg ikke har læst.
Der er ingen af os, der siger, at vi skal gøre alt for at bekæmpe rent drikkevand.
Vi vil alle sammen have rent vand i vores haner – så meget og så godt, vi kan.
Nu har vi en landbrugspakke, som, når den er indfaset, jo faktisk rummer mere klogskab miljømæssigt end tidligere.
Så er der et skvulp de første år, som vi prøver at imødegå med nogle andre tiltag.
Hvis det så har en anden konsekvens ifølge nogle undersøgelser, skal vi da sagligt og seriøst kigge på det.
Men jeg synes bare ikke, jeg sådan fast skal sige, at så gør vi lige sådan og sådan på baggrund af en rapport eller en artikel, der har været i dagens aviser, og som jeg ikke har haft en chance for at læse.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-10-06:
Tak for det.
Jeg vil gerne følge lidt op på det, hr. Simon Kollerup spurgte om.
For den her nye GEUS-rapport, som er på vej, var jo noget, der faktisk blev aftalt i forlængelse af landbrugspakken, altså at GEUS – Danmarks Geologiske Undersøgelser – skulle lave en mere grundig analyse af konsekvenserne for drikkevandet.
Den er nu på trapperne, og forskerne har i dag udtalt, at, ja, landbrugspakken får konsekvenser for drikkevandet.
Jeg er med på, at hr. Søren Pape Poulsen gerne vil se det, men rent principielt vil jeg gerne spørge: Hvis det viser sig, at det er det her, der står i rapporten, altså at det her får konsekvenser for drikkevandet, vil Det Konservative Folkeparti så være parat til at ændre i landbrugspakken?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-10-06:
Jeg er helt sikker på, at vores klima- og miljøordfører kan bekræfte, at vi har fået sådan et forslag.
Jeg vil gå ned til spørgeren lige bagefter og se det, og så vil jeg bare glæde mig over det.
Ja, selvfølgelig vil vi da kigge på det, når den kommer.
Vi er jo ikke modstandere af viden, så selvfølgelig vil vi det.
Altså, vi skal jo forholde os sagligt og seriøst til det, der kommer frem – selvfølgelig skal vi det.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-06:
Jeg synes, at Grønland og Danmark har en udmærket dialog med hinanden, hvad angår minedrift fremover, når det drejer sig om konventioner, som Danmark har fået ratificeret på vegne af Grønland.
I den sammenhæng tror jeg også, at arbejdsgrupperne har peget på rigtig gode initiativer, der til enhver tid skal sikre, at der er transparens, hvad angår sikkerhedsspørgsmål i forbindelse med udvinding af mineralske råstoffer i Grønland.
Når det er sagt, mener jeg stadig væk, at der i Grønland ikke er nogen minedrift udelukkende med uran for øje.
Uran er et biprodukt, når man har interesse for udvinding af sjældne jordarter.