runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-04-24:
Tænk, jeg havde faktisk fået den opfattelse, at Socialdemokratiet var nået til en konklusion om, at den danske udlændingepolitik ikke var tilstrækkelig streng.
Jeg kan så forstå, at det er anderledes, når det gælder tyrkere.
Jeg hører ikke ordføreren, hr. Lars Aslan Rasmussen, overhovedet adressere det forhold, at danske familiesammenføringsregler er under beskydning af den aftale eller den afgørelse, som Associeringsrådet traf den 19. september 1980, og som indebærer, at Østre Landsret har sendt en konkret sag om familiesammenføring af en tyrkisk kvinde til præjudiciel afgørelse i EU-Domstolen.
Og hvis man får at vide, at den pågældende tyrkiske kvinde skulle have haft familiesammenføring til Danmark, kommer det til at betyde, at i tusindvis af afslag på familiesammenføring til herboende tyrkere skal genoptages på grund af en aftale i 1963, på grund af en afgørelse i et associeringsråd i 1980.
Synes Socialdemokratiet, at det er hensigtsmæssigt, at et associeringsråd for en Ankaraaftale skal være afgørende for, hvordan dansk udlændingepolitik skal være?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-04-24:
Jeg vil starte med at sige, at der absolut ikke er noget positivt at sige om den udvikling, der sker i Tyrkiet i øjeblikket.
Vi oplever et land, der er ledet af præsident Erdogan, der systematisk undertrykker al opposition, fængsler politiske modstandere, lukker aviser, radiostationer og tv-stationer og har sat verdensrekord i antallet af fængslede journalister.
Etniske og religiøse mindretals rettigheder forværres, og vi ser en islamistisk præsident, hvis fangarme også når helt op til Danmark i et forsøg på at knække nakken på politiske modstandere – alle former for modstand, lige fra folk, der er aktive i politiske partier i Europa, til komikere, der har gjort grin med Erdogan.
Det drejer sig faktisk om 50 pct. Selv under folkeafstemninger, hvor han har indskrænket ytringsfriheden og forsamlingsfriheden, har 50 pct. sagt nej.
Den del af befolkningen ønsker vi ikke at svigte.
Og det her drejer sig jo primært om handel, og for os er det vigtigt stadig væk at have en løbende dialog, især med den del af Tyrkiet, som faktisk vil en anden vej og nærmer sig den udvikling, vi har, og noget af det, som vi står for i Danmark, om demokrati og menneskerettigheder.
Derfor vil vi gerne insistere på, at aftalen fastholdes, så vi stadig væk kan lægge pres på Tyrkiet, også gennem EU.
Anders Samuelsen (LA), 2018-04-24:
Fra EU's side implementerede man med det samme; Tyrkiet brugte 22 år, som jeg også nævnte i min tale.
Så der er jo masser af ting, som vi kan have nogle diskussioner om.
Vi skal også løbende have diskussioner med Tyrkiet, og vi skal over for Tyrkiet rejse det problematiske forhold, de har til menneskerettigheder i øjeblikket – den indskrænkning af ytringsfriheden og det angreb på de fundamentale rettigheder, som pågår i øjeblikket.
Søren Søndergaard (EL), 2018-04-24:
Mener ministeren, at Tyrkiet lever op til præamblen i den aftale, vi har til diskussion i dag?
Anders Samuelsen (LA), 2018-04-24:
Altså, det er jo op til Enhedslisten, hvordan man vil udlægge teksten.
Der er nogle elementer i den toldunionsaftale, som vi har på nuværende tidspunkt, som, hvad hedder det, kan gøres bedre, som der skal arbejdes på, som jeg også sagde i min tale, og derfor går vi ind for, at vi får moderniseret toldunionen, så den kommer til at virke endnu bedre, end den gør i dag.
Søren Søndergaard (EL), 2018-04-24:
Jeg skal bare lige være sikker på, at jeg forstår ministeren rigtigt.
Altså det, ministeren siger er regeringens politik, er, at præsident Erdogan og hans benhårde angreb på alle frihedsrettigheder i Tyrkiet og hans angreb ind i Afrin skal belønnes med en handelsaftale, som stiller Tyrkiet endnu bedre i samhandlen med EU.
Anders Samuelsen (LA), 2018-04-24:
Det skal forstås sådan, at jeg tror, der er rigtig mange delikate balancer, som vi skal holde øje med i øjeblikket i vores forhold til Tyrkiet.
Vi har jo fra regeringens side, som jeg også nævnte i min tale, klart meldt ud, at vi ikke mener, at der er et perspektiv i, at Tyrkiet skal komme med i EU.
Men samtidig er det også klart, at vi har en række aftaler med Tyrkiet – også inden for det sikkerhedspolitiske, også inden for migrationsområdet – som er rigtig, rigtig vigtige at holde fast i, og som der ikke er nogen som helst grund til, synes jeg, at spille hasard med på nuværende tidspunkt, og slet ikke på det her grundlag.
Søren Søndergaard (EL), 2018-04-24:
Det er jeg fuldstændig enig i, og det skal vi bestemt ikke gøre.
Det er jo derfor, at vi skal tage derned.
Det er derfor, vi skal benytte det, at Tyrkiet er medlem af Europarådet og OSCE osv. til at blive ved med at presse dem.
Men det rejser jo det spørgsmål, at når Tyrkiet er den største handelspartner med EU, hvor lang tid skal man så undlade at bruge den mulighed, man har, for at presse ændringer i Tyrkiet igennem?
Det er jo synd at sige, at den tyrkiske økonomi er særlig god i øjeblikket.
Altså, skal vi bare stiltiende se til, mens demokratiet bliver trådt under fode uden at udnytte de redskaber, der er, til at sikre en mere demokratisk udvikling?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-04-24:
Fru Pernille Schnoor skal have tak for sin åbenhjertighed: Vi skal have flere tyrkere til Danmark.
Det er Alternativets bud på, hvordan vi løser beskæftigelsespolitikken her i landet.
Det er jo skønt, især når man ser, hvad folk med oprindelse i Tyrkiet, altså også kurdere og andre – jeg forsøger at imødekomme hr. Søren Søndergaards ønske, selv om det bliver lidt langt – så er faktum jo, at de her mennesker har en rasende lav beskæftigelsesfrekvens.
Men nu vil jeg i stedet prøve at appellere til Alternativets måde at tænke på for at se, om det måske kan bringe os lidt fremad her.
Jeg har den opfattelse, at Alternativet har en forestilling eller et ønske om, at alle sådan skal være lige for loven.
Hvis det er rigtigt, ser fru Pernille Schnoor så ikke et problem i, at tyrkiske statsborgere stilles anderledes – og det betyder bedre – end folk fra Filippinerne eller Thailand eller Columbia eller Buthan, eller hvad ved jeg?
Er det ikke ud fra Alternativets synspunkt et problem, altså at lige nøjagtig tyrkiske statsborgere stilles bedre end alle de her andre grupper af udlændinge?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-04-24:
Tak for det, formand.
Jamen som flere har været inde på, er det jo et beslutningsforslag, som har været fremsat flere gange, og som handler om, at det skal være muligt at vælge nummerplade med Dannebrog på.
Liberal Alliance har tidligere stemt for beslutningsforslaget, og vi er stadig væk som parti positiv over for beslutningsforslaget.
Derfor vil vi presse på for, at beslutningsforslaget bliver til virkelighed.
Søren Søndergaard (EL), 2018-04-24:
Hvorfor jeg ikke har EU-flag på min bil?
Det har jeg jo præcist fravalgt, fordi jeg synes det er lidt underligt at sætte sådan noget på bilen.
Men jeg vil bare sige, at det, vi vil støtte – og det håber jeg da, at vi kan nå frem til, også efter de der 12-årige undersøgelser i Skatteministeriet – er et forslag, som giver fuld valgfrihed.
Der nævnte jeg de fire muligheder, som eksisterer.
Altså det vil sige, at man har et EU-flag, hvis man ønsker det; man har et dansk flag, hvis man ønsker det; man har bare kendingsmærket for landet, »DK«, hvis man ønsker det; og så har man, at der ikke er nogen kendingsmærker på, men at man kan sætte en mærkat et eller andet sted på bilen, som det er i øjeblikket, hvis man ikke har et EU-flag.
Det er de valgmuligheder, vi finder.
Og det kan vel ingen, der går ind for valgfrihed, have noget imod.
Så jeg tror, at vi kan nå frem til den konklusion.
Mikkel Dencker (DF), 2018-04-24:
Tak for modtagelsen af forslaget her.
Jeg tror godt, at jeg kunne have holdt den tale, som hr. Søren Søndergaard lige holdt, for jeg var fuldstændig enig i indholdet.
Det centrale ved en nummerplade er jo, at man kan identificere bilen, og at man, når bilen kører i udlandet, kan identificere, hvilket land den er fra.
Og der må jeg jo sige, at når man bruger EU-flaget, gør det det faktisk sværere at identificere en bil, for hvis der kommer en bil med EU-flag på, og der står »P« nedenunder, er det så Polen eller Portugal, den er fra?
Det skal man have særlig viden for at kunne se.
Men det ville være noget nemmere, hvis det var Polens eller Portugals flag, der var på nummerpladen.
Men egentlig er mit spørgsmål til hr. Søren Søndergaard også: Er Enhedslisten indstillet på at støtte, at vi får de her nummerplader med Dannebrog på – om ikke andet så som alternativ til EU-flaget, selv om det mest naturlige ville være, at vi bare havde en nummerplade enten med Dannebrog på eller slet ingen symboler, for det ville være politisk neutralt og også opfylde behovet for identifikation, uden at man kunne tænke de her føderalistiske tanker ind, som jeg kan høre hr. Søren Søndergaard har om baggrunden for, hvorfor der skal EU-flag på nummerpladerne?
Louise Schack Elholm (V), 2018-04-24:
Jeg tror, man kan gøre sig mange spekulationer om, hvorfor procentsatser er, som de er.
Det vil jeg ikke stå her og gøre mig klog på.
Altså, det tror jeg du skal lave undersøgelser for helt konkret at finde ud af.
Man kan altid spekulere i alverdens ting, om man nu havde spurgt anderledes eller gjort noget andet.
Men jeg henholder mig bare til, at jeg egentlig synes, at ordningen fungerer fint, som den er, men lad os nu få undersøgt, om det andet kan lade sig gøre, og så må vi tage den derfra.
René Gade (ALT), 2018-04-24:
I Alternativet mener vi, at det danske flag skal samle.
Det mener vi også om det europæiske.
Vi havde ikke lige selv overvejet spørgsmålet, om der skulle et dansk flag på nummerpladerne, men jeg synes, det har været en fin debat.
Der er simpelt hen et DK på nummerpladerne i dag, som jeg forstår det, ud over EU-flaget.
Det synes jeg langt hen ad vejen gør, at man kan føle, at ens relation til Danmark er tilkendegivet på nummerpladen, men jeg synes, det er svært at sige nej til muligheden for at have et dansk flag på en dansk bil.
Det er ikke noget, vi kommer til at stå stålfast på at gå imod.
Jeg synes, det er helt i orden, at man har lyst til at have et dansk flag på sin bil.
Man kan have alle mulige ting inde i bilen, man kan nyde det DK, der står på nummerpladen, men hvis det kommer dertil, at vi finder ud af, at der rent lovgivningsmæssigt er mulighed for, at det kan blive med et DK på, så må vi jo se på det, som der også er flere partier, der har sagt.
Derfor synes jeg måske nok egentlig, at vi har et alternativ, og det er jo vigtigt, at der er et alternativ.
Hvis der kommer et mere, må vi se på det.
I forhold til om det her rent faktisk splitter mere, end det samler, vil jeg nok umiddelbart sige, at det synes jeg det gør, for det bliver sådan et valg mellem Danmark og det europæiske fællesskab.
Det synes jeg er ærgerligt, for vi skal jo finde ud af en eller anden måde at være i det sammen på.
I Alternativet lægger vi op til at gå ind i en valgkamp her op til det næste parlamentsvalg, hvor vi står sammen med Diem25, hvor man i den grad også går ind og kigger på, hvad det egentlig er for nogle problemer, der kan være i det europæiske samarbejde, vi kender.
Så det gør ikke noget, at man går ind og kigger kritisk på det europæiske samarbejde – på ingen måde.
Tværtimod vil det være helt hovedløst at lukke ned for den kritiske debat, der kan være.
Jeg sad og tænkte over, om jeg kunne komme på nogle gode grunde, som hr. Søren Søndergaard efterlyste, til, at der skal være et EU-flag på.
Jeg tænker, at der må være nogle gode grunde, ud over at det bare er ren branding af samarbejdet.
Det må i hvert fald være sådan, at man gerne vil have, at andre kan se, at man er en del af det fællesskab, man har meldt sig ind i, hvor man giver og tager.
Så vi må da lige få udforsket, om der ikke er nogen gode grunde til, at der skal være et EU-flag på.
Er der så nogen, der ikke har lyst til skilte med det, kan de jo vælge den nummerplade, hvor der ikke står det på.
Louise Schack Elholm (V), 2018-04-24:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg også sagde til hr. Henrik Brodersens kollega hr. Mikkel Dencker, vil vi gerne have det her undersøgt nærmere, før vi tager endelig stilling til det.
Men vi synes, det er vigtigt at få det undersøgt.
Det er jo meget beklageligt, at vi har taget stilling på et fejlagtigt grundlag indtil videre.
Henrik Brodersen (DF), 2018-04-24:
Nu kan det jo godt opfattes, som om man ikke følger helt med, men det er bare for at få det gentaget: Er det sådan, at Venstre, som jo står for det her med valgfrihed, ville give danskerne den her mulighed, hvis der var lovhjemmel til det i det store perspektiv – i EU og med Wienerkonventionen osv. osv. – også hvis det viser sig, at det kan man faktisk godt, hvis man supplerer det med det traditionelle flag, netop for dem, der er til et projekt med det danske flag frem for et måske med et EU-flag?
Louise Schack Elholm (V), 2018-04-24:
Jeg synes i hvert fald, det er væsentligt, at vi nu får undersøgt, hvad der er op og ned i det her, før vi tager reel stilling til det, for det kommer jo også an på, hvad der præcis er af muligheder.
Men vi er i hvert fald åbne over for at se på det og også over for at tale med Dansk Folkeparti om det her.
Mikkel Dencker (DF), 2018-04-24:
Det glæder mig da, at Venstre gerne vil have undersøgt det her nærmere – det manglede da også bare.
Men er Venstre så også indstillet på at give danskerne det frie valg, hvis muligheden foreligger rent juridisk?
Venstre plejer jo at gå meget ind for det frie valg, så skal man ikke også have frit valg til dannebrogsnummerplader?
Louise Schack Elholm (V), 2018-04-24:
Jeg kan forstå, at det her forslag har været fremsat flere gange før, og det er jo beklageligt, at det tilsyneladende er blevet gjort nogle gange, uden at man havde de rigtige oplysninger.
Så jeg kan i det store og hele tilslutte mig skatteministerens tale.
Altså, jeg synes, det er vigtigt, at vi får det her undersøgt grundigt, og så må vi træffe en beslutning på den baggrund.
Og det er jo beklageligt, at vi i så lang tid har arbejdet med et fejlagtigt grundlag.
Men på den baggrund vil Venstre gerne have undersøgt det her nærmere, før vi tager stilling til det.
Henrik Brodersen (DF), 2018-04-24:
Det er også, fordi der jo bliver nævnt nogle procentsatser her i salen – 97 pct., det er vist lidt højt sat – der viser, at næsten alle vælger det her helt, helt frivilligt.
Jeg tror, at det bygger på noget helt andet, netop det her med man bevidst har skullet fravælge det, når man har købt en ny bil.
Og dem, der ikke er blevet gjort opmærksomme på det, har så fået leveret en bil med det her sæt nummerplader, og så har de tænkt: Nå, herregud, det koster en del penge at skifte dem ud.
Derfor tror jeg, at procentsatsen er sådan.
tror jeg faktisk, procentsatserne havde været helt, helt anderledes.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-04-24:
Nej, men jeg siger bare til hr. Jan E. Jørgensen, at i 2005 og i 2006 stod Venstre på nogle principper.
De principper kostede, men jeg mener samtidig også, at de principper var udgangspunktet for hele Venstres liberale frihedstradition.
Men nu står man jo altså i en situation, hvor man står over for en despot i Tyrkiet, som man ikke er villig til at klappe til, fordi man er bange for at miste lidt eksport til Tyrkiet.
Det synes jeg ikke er fantastisk.
Jeg har ikke nogen ambition om at boykotte Tyrkiet.
Jeg har endda sagt, at vi da godt kan lave en handelsaftale med dem, men vi skal ikke have en aftale, der indbefatter, at tyrkiske statsborgere har lettere adgang til familiesammenføring i Danmark end andre udlændinge.
Mikkel Dencker (DF), 2018-04-24:
Jeg tror godt, jeg kan svare på hr. René Gades spørgsmål om, hvorfor det er, at der skal EU-flag på nummerpladerne.
Det handler om, at EU gerne vil omgive sig med de samme symboler, som en stat normalt har – man har et flag, en nummerplade, en mønt og en hymne, som man spiller ved festlige lejligheder.
Det tror jeg er grunden til det, og det skal på længere sigt få EU-projektet til at glide nemmere ned hos danskerne.
Det er nok det, der er baggrunden.
Jeg er faktisk enig i, at det burde være et symbol, der samler, som er på nummerpladerne, og det mener jeg at Dannebrog gør, for når man bruger Dannebrog til at identificere en bil, viser det sådan set bare, at ejeren bor i Danmark, og det er der jo ikke noget politisk i – det er en nøgtern konstatering – mens EU-flaget ikke har noget at gøre på nummerpladerne ud fra en identifikationsmæssig synsvinkel.
Anders Johansson (KF), 2018-04-24:
Tak for det.
Det her beslutningsforslag, som er fremsat af DF, handler om, hvorvidt man skal have mulighed for at have et dannebrogsflag på sin nummerplade i stedet for et EU-flag.
I Det Konservative Folkeparti elsker vi jo vores Dannebrog – vi synes faktisk, det er noget af det smukkeste, vi har i verden, og som Alternativets ordfører sagde, er det jo også en af de ting, som samler os som folk.
Så derfor har vi sådan set stor sympati for, at vi skal have undersøgt den her mulighed for, om vi kan få Dannebrog på danskernes nummerplader.
Der har så været den her fejlfortolkning af Wienerkonventionen tidligere, som muligvis åbner op for – det er i hvert fald det, som Skatteministeriet skal undersøge nu – at vi faktisk kan indføre det her i Danmark.
Det er klart, at man så skal have fundet en model for, hvordan vi i praksis kan få indført muligheden for at vælge Dannebrog på nummerpladen, såfremt den her undersøgelse i Skatteministeriet ender ud i, at det kan være en gangbar vej.
Så derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget, som det ligger her, men vi vil meget gerne se positivt på at få indført det her som en valgfri ordning, såfremt Skatteministeriets undersøgelse åbner op for muligheden.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-04-24:
Sikken et drama vi har i dag i Folketingssalen om mysteriet om, hvad der er sket de sidste 12 år på det her område.
Jeg kan egentlig godt forstå, at DF genfremsætter det her forslag, for hvis man er EU-modstander, vil man hellere have Dannebrog på sin nummerplade.
Det synes jeg er fint.
I SF har vi en meget pragmatisk holdning til det her: Hvis det ikke ændrer noget i forhold til Wienerkonventionen, altså det fælles samarbejde, vi har omkring, hvordan man skal kunne genkende nummerplader, og for den praktiske betydning, det skal have, skal folk selvfølgelig have lov til at sætte Dannebrog på deres nummerplade.
Vi synes på ingen måde, at der er noget galt i det.
Da forslaget blev diskuteret i 2012 eller 2013, havde SF jo en minister på den her post, og jeg skulle også lige genlæse, hvad han sagde dengang.
Det var meget faktuelt, i forhold til den vurdering man havde af Rådets forordning om nummerplader osv., nemlig at man enten skulle vælge EU-flaget eller alene have DK som kendingsbogstaver.
Det er jo en misforståelse, som vi har fået opklaret i dag.
Personligt vil jeg sige, at der er mere spændende ting, man kan bruge Dannebrog til, nemlig i forhold til nationalfølelsen, ved fødselsdage eller have det hængende i sin flagstang.
Men hvis man ønsker at have det på sin nummerplade, har vi det helt fint med, at det skal være en mulighed.
Andreas Steenberg (RV), 2018-04-24:
Jeg synes bare, det ville være lidt ærgerligt for folk, hvis de ender med at få en eller anden bøde i Tyskland, fordi deres nummerplade – hvilket de formentlig ikke har anet – ikke har gyldighed i Tyskland.
Jeg synes, det vil være lidt dumt, hvis vi giver vores borgere nummerplader, som betyder, at de kan risikere at få en bøde i et andet land.
Mikkel Dencker (DF), 2018-04-24:
Uanset om sådan nogle nummerplader juridisk måtte være godkendt, mener ordføreren så ikke alligevel, at det nok vil være sådan, at langt de fleste politibetjente i vores nabolande godt kan forstå, at den her bil er fra Danmark, hvis der sidder et dannebrogsflag på nummerpladen og der står DK nedenunder?
Andreas Steenberg (RV), 2018-04-24:
Ja, hvis man så også kan bruge nummerpladen i et andet land.
Jeg synes, det ville være lidt dumt at give folk en nummerplade, som så ikke gælder i et andet land, for de fleste rejser nok til et andet land.
Hvis det kan lade sig gøre inden for den ramme, vi har besluttet sammen med andre lande, er der ingen problemer med os.
Mikkel Dencker (DF), 2018-04-24:
Jeg skal kort og klart spørge ordføreren: Hvis det juridisk kan lade sig gøre, vil Det Radikale Venstre så være med til at give danskerne mulighed for at have Dannebrog på nummerpladen i stedet for EU-flaget?
Andreas Steenberg (RV), 2018-04-24:
Jeg synes måske, det er relevant at putte ind i debatten, at hvis man har lyst til at bruge sin bil til at markere en politisk holdning, har man jo altså frihed til det.
Det ved jeg der er en del også politikere der gør, når der er valgkamp – sætter vores navne og partifarver osv. på bilen.
Det er jo altså også fuldt tilladt at putte et flag på sin bil, hvis man har lyst til det.
Man kunne måske endda male bilen i et flags farver, hvis man havde lyst til det.
I diskussionen her om nummerplader har vi i Det Radikale Venstre den tilgang, at de skal virke i forhold til det, der er formålet, nemlig at genkende, hvor bilen kommer fra, og at kunne se nogle tal og nogle bogstaver, så man kan finde ud af, hvem der ejer bilen.
Jeg synes også, det er meget logisk, at den nummerplade, en dansk statsborger køber retten til at sætte på sin bil, kan gælde i andre lande, for langt de fleste danskere kører nok til et andet land på et eller andet tidspunkt.
Om der så er et EU-flag på eller et dannebrog eller noget andet, har vi ikke de store holdninger til.
Som det jo fremgår af debatten, har regeringen eller ministerierne fundet ud af, at der måske gælder nogle andre regler, end man har troet.
Lad os se, hvad det så er for nogle regler, man finder ud af gælder, og så lad os tage den derfra.
Vi har ikke de store ideologiske holdninger til, hvilket flag der er på, eller om der overhovedet skal være et flag på nummerpladen.
René Gade (ALT), 2018-04-24:
Alternativet vil nok ikke komme til at fremsætte det her forslag.
Vi fremsætter så mange andre, vi synes er interessante.
Jeg mener, at vi har de alternativer, der skal til, både for at vise, at man er fra Danmark, og at man er en del af Det Europæiske Fællesskab, ved at have en nummerplade, der viser det, og så har vi en, hvor der ikke står noget.
Det er for os interessant nok. Så må jeg hellere lige sige med det samme, at hverken jeg eller andre kan foruddiskontere, at vi kommer til at være positive i den forstand, at vi vil stemme for sådan et forslag her, hvis det bliver muligt, altså sådan rent lovmæssigt.
Men jeg siger bare, at der ikke er nogen grund til at splitte nogen på nuværende tidspunkt, når vi ikke engang ved, om det bliver en realitet.
Henrik Brodersen (DF), 2018-04-24:
Tak for den varme modtagelse af det, og at man vil se på, om vi nu skal have den her valgfrihed.
Ordføreren er inde på, at det muligvis kunne splitte, om man var for det ene, eller om man var for det andet.
Lige præcis det at samles om ens nationale symbol, netop flaget, kan vel ikke være splittende.
Vi har jo faktisk allerede det her i dag, hvor man har det europæiske flag på sin nummerplade, eller også har man ingenting.
Jeg synes jo netop, at det at reklamere for sit land ville være mere neutralt end eksempelvis for et politisk projekt, man måske slet ikke var enig i.
Så jeg er glad for den modtagelse, som Alternativet giver det her forslag.
Og så har vi jo verdensrekord i forskellige typer, når det gælder udformning af nummerplader.
Der blev vel også for snart 20 år siden givet mulighed for, at man kunne skrive mormor og farfar og alt mulig andet på nummerpladen.
Så vi er jo i den grad nogle, der giver den gas.