runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2022-03-22:
Tak for det.
Noget af det handler jo om at sikre, at der bliver hjemmel til at dele oplysninger på de områder, hvor der er behov for det.
Det har vi senest udvidet adgangen til med et lovforslag, vi vedtog før jul.
Og formentlig er vi ikke færdige med at diskutere, hvordan vi bedst indretter dokumentation, både for at imødegå de problemstillinger, som spørgeren rejser, men også for at kunne forholde os til, hvordan vi kan sikre, at vi har det bedst mulige samarbejde faggrupperne imellem.
Jeg kan heller ikke lige umiddelbart se, præcis hvordan beslutningsforslaget her om bedre adgang for borgerne selv til deres data løser hele den problemstilling, men jeg tænker, at vi kan få lejlighed til at få det belyst yderligere i udvalgsbehandlingen – både parallellen til sundhed.dk, hvad Mit Overblik kan og ikke kan, og hvad vi har gjort muligt med de seneste lovændringer.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-03-22:
Jeg synes bare ikke, ministeren svarer på det, jeg spørger om.
Jeg er jo enig med ministeren i, at der er behov for et mere tværfagligt samarbejde.
Det er hele forudsætningen for, at det nære og sammenhængende sundhedsvæsen skal kunne fungere i fremtiden.
Men hvis vi ikke må udveksle oplysninger, og hvis vi ikke har adgang til oplysninger fra hinanden, vil man kunne stå på sygehuset og undre sig over, hvorfor den her borger først er kommet ind på skadestuen, et døgn efter at vedkommende er faldet, fordi man ikke har adgang til de overvejelser, der er blevet gjort, inden borgeren bliver sendt af sted.
Og omvendt, når patienten kommer hjem igen, har man på plejehjemmet ikke den samme adgang til information om, hvilke overvejelser der er blevet gjort.
Hvordan vil ministeren løse den her mangel på kommunikation mellem sektorerne?
Astrid Krag (S), 2022-03-22:
Tak for det.
Det er jo klart, at der både fra et borgerperspektiv og et medarbejderperspektiv er nogle sammenhænge, hvor der er problemstillinger med forskellige dokumentationssystemer.
Det kan betyde noget både for arbejdsgangene og, som spørgeren henviser til, for borgerens overblik eller i mange tilfælde de pårørendes overblik, fordi vi har at gøre med svækkede borgere.
Derfor tænker jeg, at ud over det lovforslag, vi vedtog i fællesskab før jul – som giver adgang til at udveksle visse oplysninger mellem kommunerne og sundhedssektoren i forhold til de aftaler, der er om behandling og pleje – vil nogle af de diskussioner, vi kommer til at have i forbindelse med diskussionen om en ny ældrelov, være, hvordan vi kan sikre bedre muligheder for tværfagligt samarbejde og organisering.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-03-22:
Tak for det.
Jeg er helt med på, at Mit Overblik er under opførelse.
Det kan jo vise, hvad det er for nogle aftaler, der er lavet.
Det er informationer, som borgerne allerede får via deres e-Boks.
Det er jo et faktum, at man på plejehjemmet ikke har adgang til at se, hvad det er for nogle journaldokumenter, man har lavet på sygehuset, og omvendt.
Og det betyder faktisk, at vi i dag har to steder at behandle de samme sårbare borgere, uden at systemerne taler sammen, og uden at borgeren selv kan se, at tingene hænger sammen.
Hvad er ministerens bud på, hvordan man i ældreplejen skal kunne håndtere det i fremtiden?
Christina Thorholm (RV), 2022-03-22:
Ordføreren lægger meget vægt på, at dokumentation er bureaukrati.
Anerkender ordføreren ikke, at mange af de mennesker, der er i hjemmeplejen og på vores plejehjem, er mennesker med mange kroniske lidelser, svækkede ældre, som er afhængige af, at der sker en dokumentation, fordi de eksempelvis ikke får nok at drikke eller de har tegn på urinvejsinfektion eller de skal have piller på de rigtige tidspunkter?
Det er situationer, hvor det er afgørende vigtigt, at der er en systematisk dokumentation, og hvor det, hvis pårørende fik indblik i dokumentationen, ville være med til at lave en kvalitetssikring, i forhold til at der blev fulgt op på det, hvor hullerne var, og hvor medarbejderne vidste, at der var nogle andre, der så ind i det her, så der måske var et fokus på værdighed omkring plejen omkring den ældre.
Ja, det er et spørgsmål om, hvorfor ordføreren er så kritisk i forhold til dokumentation.
Katrine Robsøe (RV), 2022-03-23:
Tak for det.
Og det er jo lige præcis derfor, vi har behov for, at der bliver kigget bredere på det, også end hvad vi lige kan tænke os til, når vi står herinde på Christiansborg.
Vi har jo brug for at få de inputs ude fra resten af samfundet med; vi har brug for at få deres viden ind og ikke bare tro, at vi løser det hele, hvis vi får lavet en ny læreruddannelse.
Det er da mega gode skridt på vejen.
Og så hjælper det at indkalde til de møder, hvis man rent faktisk gerne vil have ændret på det fra ministerens side også.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-23:
Men der er ikke nogen, der bliver sendt tilbage for at blive slået ihjel.
Det er jo hele formålet med asylpolitikken, altså at man ikke skal sendes tilbage for at blive slået ihjel eller blive udsat for tortur eller nedværdigende behandling.
Altså, § 7, stk. 2, og § 7, stk. 3, udvider beskyttelsesdefinitionen, i forhold til hvis vi kun havde været tilsluttet FN's flygtningekonvention.
Så er det rigtigt, at der i forhold til § 7, stk. 2, og § 7, stk. 3, ikke skal så meget til, før den bliver inddraget eller man nægter at forlænge den.
Men det bygger alt sammen på den grundlæggende betingelse, at man aldrig udsender folk til forfølgelse eller tortur eller til, at de vil blive skudt.
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-23:
Tak for det.
Der er jo heldigvis et meget lille antal syrere, som er her efter § 7, stk. 3, og § 7, stk. 2, og som derfor risikerer at få frataget deres opholdstilladelse.
Jeg kan godt høre, at vi nok ikke rigtig har flyttet ministeren i dag, men derfor vil jeg egentlig gerne prøve at grave lidt i noget af det, vi måske kan snakke om.
Det er nemlig den måde, hvorpå de her fratagelser af opholdstilladelse bliver administreret.
I Udlændingestyrelsen virker det jo, som om de slet ikke på nogen måde har tænkt sig at tage stilling til, om de syriske flygtninge er her på grundlag af den korrekte paragraf.
De sender egentlig bare afgørelsen direkte videre til Flygtningenævnet, som så omgør 43 pct. af afgørelserne.
Det er en helt vild omgørelsesprocent.
Det vil sige, at fra det øjeblik man får frataget sin opholdstilladelse, til man ved, om man er købt eller solgt, går der 8-9 måneder, hvor man ikke kan sove roligt om natten.
Det er jo ikke en human behandling af 43 pct. af den her gruppe.
Så hvordan forholder ministeren sig til det?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-23:
Det skal dog siges til Radikale Venstres forsvar, at da man lavede § 7, stk. 3, tilbage i 2014, var det en midlertidig bestemmelse, og da den skulle gøres permanent, stemte Radikale Venstre faktisk imod.
Når Udlændingestyrelsen sagsbehandler efter de her paragraffer, kigger de jo ind i, hvad lovgivernes intention var, og der står, at opholdstilladelsen skal inddrages eller nægtes forlænget, medmindre det vil være i strid med de internationale konventioner.
Så Udlændingestyrelsens opgave er jo at gå så langt, som de mener man kan inden for rammerne af de internationale konventioner.
Der skæver de til den praksis, der har været ved de internationale domstole.
Det er klart, at når Flygtningenævnet så undervejs ser på ankesagerne og beslutter sig for at omstøde nogle af afgørelserne og sige, at der alligevel skal udstedes en opholdstilladelse, skal Udlændingestyrelsen jo lige så stille rette ind efter den praksis, der lægges hos Flygtningenævnet, som er den øverste myndighed.
Men fordi det her jo er forholdsvis nyt, trods alt, er vi i en periode nu, hvor vi skal finde ud af, hvad nævnets praksis egentlig er.
Det er rigtigt, at vi har set en del omgørelser, og det får så også betydning for Udlændingestyrelsens kommende sagsbehandling.
Kathrine Olldag (RV), 2022-03-23:
Ja, jeg kender jo godt hele den, hvad skal man sige, metode, som ministeren gør rede for her, og tak for det, og det er meget formidlende og alt muligt, men hvad er egentlig ministerens holdning til den her omgørelsesprocent?
Den er jo voldsom i mine øjne.
Er den også voldsom i ministerens øjne?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-23:
Det ville den være, hvis det var om 2 eller 3 år, for da skulle styrelsen jo gerne have fundet ud af, hvor Flygtningenævnet har lagt sit snit.
Men jeg synes, det er naturligt, at man ser en forholdsvis høj omgørelsesprocent i starten af forvaltningen af ny lovgivning.
Men det er klart, at det jo lige så stille skal tilpasses, sådan at Udlændingestyrelsen lægger sig der, hvor Flygtningenævnet generelt set ligger.
Det er også det, jeg får at vide: Det er den proces, man er i gang med.
Torsten Gejl (ALT), 2022-03-23:
Mange tak.
I Europa-Parlamentet blev ministeren for nylig i forbindelse med diskussionen om, at Danmark sender syrere tilbage til Damaskus, spurgt: How can you sleep at night?
Jeg vil godt omformulere spørgsmålet lidt: Er ministeren ikke nogle gange i tvivl om, om det er det rigtige, når vi ifølge Amnesty International sender syrere tilbage til Damaskus, hvor de ifølge Amnesty International risikerer voldtægt, de risikerer tortur, de risikerer at blive myrdet?
Er ministeren aldrig i tvivl om, hvorvidt det er rigtigt at gøre det?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-23:
Jeg har også mødtes med Amnesty International og en anden organisation, der hedder Human Rights Watch, som har lavet nogle rapporter fra Syrien – nogle rapporter, der i øvrigt indgår både i Udlændingestyrelsens og Flygtningenævnets vurderinger af, hvorvidt der skal ske inddragelse af opholdstilladelse eller ej.
Det, jeg bare tror det er vigtigt at holde fast i, er, at det jo er individuel sagsbehandling.
Det, der kan være rigtigt for masser af syrere, nemlig at de risikerer forfølgelse eller tortur, hvis de vender tilbage, er ikke nødvendigvis det rigtige for andre.
Man kan ikke bare pege på et land og sige, det er farligt at tage tilbage til det land.
Der skal i hvert fald være nogle meget omfattende krigshandlinger, hvis alene det at opholde sig i landet ville være grundlag for, at man havde brug for beskyttelse.
Det er nærmest ingen steder i verden.
Det er i de fleste syriske provinser, og tidligere var der nogle områder i Somalia, men mit bedste gæt er, at ikke engang alene det at opholde sig i Ukraine, som vi ser det i dag, vil være grundlag for beskyttelse.
Så om Amnesty International og de andre organisationer vil jeg sige, at ja, for mange mennesker er det farligt at tage til de specifikke lande, men derudaf kan man ikke bare udlede, at det så er for alle pr. definition.
Der er trods alt flere hundrede mennesker, der tager tilbage til Syrien fra Danmark – over 100 hvert år.
Torsten Gejl (ALT), 2022-03-23:
Jeg har ikke kunnet finde et eneste europæisk land, der sender syrere tilbage til Damaskus.
Jeg ved ikke, om der skulle være et.
Men gør det ikke indtryk på ministeren, at vi er de eneste, der gør det under de forhold, hvor Amnesty siger at de risikerer tortur, de risikerer voldtægt, de risikerer at blive myrdet?
Der er jo ikke andre, der gør det, så vidt jeg kan se i hvert fald.
Er ministeren aldrig en lillebitte smule i tvivl om, hvorvidt ikke dem alle sammen, men enkelte af dem kommer tilbage til en livsfarlig situation?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-23:
Jamen enkelte af dem skal ikke tilbage til en livsfarlig situation.
Det er det, hele sagsbehandlingen handler om.
Og jeg stoler på, at de mennesker, der er udnævnt til Flygtningenævnet, som er dommere, advokater og en person fra Udlændingeministeriet, er i stand til at forvalte vores lovgivning.
Og vi har historisk set en ret høj standard for, hvordan vores asylprocedure fungerer.
Men det er rigtigt, det ikke er let.
I forgårs stod jeg på et asylcenter i Jylland, hvor der stod en iraner over for mig og sagde: Jeg tør ikke tage tilbage.
Hvordan kan du sige, at jeg skal tage tilbage?
Flygtningenævnet har sagt, at jeg skal tage tilbage.
Mit budskab til ham er: Du bliver nødt til at tage tilbage, for det er det, Flygtningenævnet har sagt.
Det er da ikke let at stå en meter fra en mand, der har det budskab, men det er jo det, retssystemet her siger, og det bliver vi nødt til at stå fast på, synes jeg.
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-23:
Med dette beslutningsforslag foreslår Radikale Venstre, SF, Enhedslisten, Frie Grønne og Alternativet at foretage en grundlæggende lempelse af vores asyllovgivning.
I Socialdemokratiet mener vi, at folk, der har brug for beskyttelse, naturligvis skal have det.
Samtidig mener vi, at det er myndighederne, der har de nødvendige forudsætninger for at vurdere, hvem der har behov, og hvem der ikke har behov.
Vi mener dog også, at folk, der har modtaget beskyttelse i Danmark, men ikke længere har et beskyttelsesbehov, skal vende hjem.
Vi har et asylsystem med henblik på at beskytte folk, ikke med henblik på at øge indvandringen.
Forslagsstillerne bag beslutningsforslaget vil gøre det næsten umuligt for myndighederne at inddrage eller nægte at forlænge forhenværende flygtninges opholdstilladelse, selv hvis de generelle forhold i deres hjemlande bliver bedre.
Det ønsker vi ikke at bidrage til, fordi det vil gøre integrationsproblemerne større.
Vores velfærdsmodel hænger ikke sammen, hvis vi både skal beskytte folk med et beskyttelsesbehov, men også huse og forsørge folk uden et beskyttelsesbehov, og desværre går integrationen på en række områder ikke ret godt.
Der er naturligvis masser af solstrålehistorier, og er man eksempelvis en velintegreret syrer uden et beskyttelsesbehov, kan man jo søge over på en erhvervsordning.
Vi er godt tilfredse med vores nuværende asyllovgivning, en lovgivning, der virker efter hensigten, og som et bredt flertal i Folketinget inklusive Radikale Venstre jo var med til at vedtage i 2015.
Lovgivningen er i tråd med et helt grundlæggende princip i vores asylsystem, nemlig at vi yder midlertidig beskyttelse, og at man skal vende tilbage til sit oprindelsesland, når man ikke længere har et beskyttelsesbehov.
Derudover er det vigtigt for os at understrege, at vores asyllovgivning naturligvis overholder både grundloven og vores internationale forpligtelser.
Socialdemokratiet støtter ikke beslutningsforslaget.
Rosa Lund (EL), 2022-03-23:
Tak for det.
Ordføreren siger i sin tale, at det jo er myndighederne, der gør det her.
Det er jeg fuldstændig enig i, og det, som vi foreslår i partierne, der står bag det her beslutningsforslag, er jo heller ikke, at vi skal sidde og lave sagsbehandling i Folketinget.
Det, som vi foreslår, er jo netop, at det lovkompleks, som sagsbehandlingen skal ske på baggrund af, skal ændres, så det bliver mere sikkert, og så vi beskytter de mennesker, som har et beskyttelsesbehov.
Det gør vores asyllovgivning jo ikke i dag.
For sådan som det er i dag med § 7, stk. 3, sender man jo mennesker tilbage til nogle meget, meget usikre forhold.
Så jeg vil bare gerne bede om, at ordføreren bekræfter, at vi sådan set ikke anfægter myndighedernes arbejde, men i virkeligheden Socialdemokratiets arbejde.
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-23:
Vi beskytter jo allerede folk med et beskyttelsesbehov, så derfor forstår jeg ikke kritikken her, og det er jo en velkendt uenighed mellem fru Rosa Lund og Socialdemokratiet.
Men har man et beskyttelsesbehov – og det vurderes jo individuelt – så får man beskyttelse i Danmark.
Der er vi jo et meget ordentligt land, der lever op til vores internationale forpligtelser, og det skal vi også, for vi skal selvfølgelig ikke udvise nogen, som ville være i fare, hvis de vendte hjem.
Men nu er der jo heldigvis mange syrere, der har haft mulighed for at vende hjem.
I Danmark har der de sidste par år været omkring 100 syrere om året, der på eget initiativ har valgt at tage hjem til Syrien.
De er gået ned på deres kommunekontor, har banket på og har sagt, at de godt kunne tænke sig at benytte sig af repatrieringsordningen, og så er de rejst hjem.
Og til nærområderne er der omkring 130.000 syrere, der er vendt hjem i de senere år ifølge FN.
Derfor er det her billede, som nogle forsøger at tegne af, at det for enhver, der opholder sig i Syrien, er forbundet med livsfare, jo simpelt hen ikke rigtigt.
Derfor synes jeg, at vores asylsystem er, som skal være, på det her punkt.
Rosa Lund (EL), 2022-03-23:
Ministeren kan tage det helt roligt.
Fru Rosa Lund kender godt reglerne.
Grunden til, at de her mennesker er på et udrejsecenter, er jo, at vi har § 7, stk. 3 – at vi har lavet en udlændingelov, som betyder, at mennesker bliver sendt tilbage til lande, hvor der stadig væk er krig, hvor de stadig væk er forfulgte, og som de stadig væk er på flugt fra.
Derfor forlader de jo ikke det her udrejsecenter.
Og det er lige præcis derfor, at det er relevant at snakke om § 7, stk. 3, i dag, også i den flygtningesituation, vi står i i dag.
Jeg kender også sagtens de tal, og jeg synes da, det er godt både for Syrien og for de syrere, som har besluttet sig for at rejse tilbage.
Men hvordan vil hr. Rasmus Stoklund så forklare, at der sidder masser af syrere i Danmark på udrejsecentre, som ikke kan rejse tilbage, som ikke vil rejse tilbage, fordi de er bange for at blive slået ihjel?
Men samtidig har vi heller ikke givet dem beskyttelse.
Vi har givet dem en eller anden midlertidig opholdstilladelse.
Det er jo et udtryk for, at vi ikke giver beskyttelse til dem, der har brug for det, hr. Rasmus Stoklund.
Der er ingen tvivl om, at det havde gjort ondt på Enhedslisten, hvis Danmark ikke længere tiltrådte de internationale konventioner.
Det kommer Danmark heldigvis til at blive ved med at gøre.
Tror hr. Morten Messerschmidt, at det fremmer integrationen, og at det gør integrationen bedre, eller at det faktisk vil gøre integrationen dårligere, og at mennesker, der kommer hertil på flugt, vil føle sig endnu mere udstødt af det danske samfund?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-23:
Jeg føler mig ret overbevist om, at de mennesker vil se, at okay, hvis man ikke bliver integreret, hvis man ikke kan dansk, hvis man ikke er i beskæftigelse 7 ud af 10 år, og hvis man i øvrigt følger de her kriterier i § 1, så ryger man ud af landet.
Det tror jeg vil have en meget motiverende effekt.
Men vi kan jo prøve det, fru Rosa Lund – hun kan jo bare stemme ja.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-23:
Tak for ordet til formanden, og tak til forslagsstillerne for beslutningsforslaget, vi behandler i dag.
Med forslaget pålægges regeringen at fremsætte et lovforslag, der sikrer, at alle flygtninge omfattes af de samme kriterier for inddragelse eller nægtelse af forlængelse af deres opholdstilladelse.
Det vil betyde, at der skal ske fundamentale, stabile og varige ændringer, som det hedder i lovgivningen.
Inddragelsesreglerne og den særlige midlertidige beskyttelsesstatus i udlændingelovens § 7, stk. 3, har vi haft lejlighed til at debattere adskillige gange, og jeg vil derfor holde talen temmelig kort.
For flygtninge med opholdstilladelse efter udlændingelovens § 7, stk. 2 eller stk. 3, som jo ikke er omfattet af FN's flygtningekonvention, skal der foretages en vurdering af, om den pågældende på inddragelsestidspunktet eller tidspunktet for forlængelse fortsat har et beskyttelsesbehov, eller om personen som følge af Danmarks øvrige internationale forpligtelser skal have lov til at blive i Danmark.
En forbedring af de generelle forhold i hjemlandet betyder efter omstændighederne, at der kan træffes afgørelse om inddragelse.
Det gælder, uanset at forholdene fortsat er alvorlige, skrøbelige og uforudsigelige, så længe forbedringerne ikke er af helt midlertidig karakter.
Det er i øvrigt i tråd med den praksis, der er lagt ved Menneskerettighedsdomstolen.
Det er i øvrigt også et helt grundlæggende princip i asylsystemet, at beskyttelsen ophører, når der ikke længere er behov for beskyttelse, medmindre de pågældende udlændinge har opnået en tilknytning til Danmark eller har fået et arbejde i Danmark, der giver dem mulighed for at få ophold på en af vores erhvervsordninger.
Det er for regeringen afgørende, at vi holder fast i det princip om midlertidighed, og vi kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Det overrasker nok heller ikke.
Tak for ordet.
Carl Valentin (SF), 2022-03-23:
Vi synes jo også, at man skal beskytte dem, der har et beskyttelsesbehov, og at når folk ikke har et beskyttelsesbehov længere, skal de som udgangspunkt rejse tilbage, medmindre de har opnået en meget stærk tilknytning til det danske samfund; det er vi enige med regeringen i.
Men spørgsmålet handler jo om, hvem der har et beskyttelsesbehov, og for mig at se er det ret voldsomt, når der ikke skal være sket de her fundamentale, stabile og varige ændringer, for at man kan sende folk tilbage, for det betyder jo, meget fint eksemplificeret ved den situation, man har nu i Syrien, at man sender mennesker tilbage til nogle ret usikre forhold, som kan være meget voldsomme for deres liv.
Kan regeringen ikke se, at det giver mening at kigge på en ændring af, hvad der er defineret som et beskyttelsesbehov, i stedet for altid bare at referere til, at det kun er dem med beskyttelsesbehov, som skal have hjælp?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-23:
Det synes jeg egentlig er en relevant diskussion, og det er så der, hvor jeg i min tale prøver at henvise til, at der jo til dels er FN-flygtningene, kan man sige, altså dem, der er omfattet af FN's flygtningekonvention, og de har en meget stærk status; der skal ret meget til, for at de ikke får forlænget deres opholdstilladelse.
Der skal netop være sket de her stabile, varige og fundamentale ændringer.
Og så er der dem, der får beskyttelse i henhold til Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, og som ikke ville kunne opnå FN-status, fordi de i henhold til FN's konvention ikke er at betragte som omfattet af flygtningekonventionen, men som så i stedet er omfattet af Den Europæiske Menneskerettighedskonventions krav om beskyttelse, og for dem er der så ikke det helt stærke krav om fundamentale, stabile og varige ændringer, men mulighed for at nægte at forlænge opholdstilladelsen, medmindre det er nogle ændringer, der er af helt midlertidig karakter, og det er jo i sidste ende en praksis, der er anlagt af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Carl Valentin (SF), 2022-03-23:
Jeg har talt med en hel del af de mennesker, som står til at skulle sendes tilbage til Syrien eller måske bare sidde på et udrejsecenter med en meningsløs tilværelse, fordi de er for bange for at tage tilbage.
Mange af de her mennesker ryster af skræk, og det gør de jo af en god grund.
Jeg kan høre, at ministeren er lidt svær at rykke på det her.
Det overrasker mig ikke så meget, men så vil jeg da i det mindste gerne høre ministeren: Hvordan føles det, at Danmark i så høj grad går enegang på det her spørgsmål, og at så mange af ministerens europæiske kolleger siger, at det her kan man simpelt hen ikke tillade sig?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-23:
For mig er det vigtigt, at vi har meget høje retsgarantier i vores asylsystem, og det har vi.
Danmark slår altid ud som nr. 1 på det internationale Rule of Law Index, fordi vores dommere, advokatstanden og hele den retspraksis, der er i Danmark, har ret høje standarder.
Så er det også afgørende, synes jeg, at både når det handler om FN-flygtninge, og når det handler om dem, der er omfattet af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, lægger vi os op ad de niveauer, der er fastlagt af de internationale domstole.
Det er så rigtigt, at vi ikke har lagt noget ovenpå.
Vi følger dem ret nidkært, må man sige.
Susanne Zimmer (FG), 2022-03-23:
I Frie Grønne tænker vi, at det jo er mennesker, der står her og er skræmt ved tanken om at skulle sendes hjem og måske ende i en kælder igen, som de egentlig flygtede fra.
Men hvad siger det ministeren, at der er en hel del af de flygtninge, som bliver nægtet forlængelse, der søger asyl i andre lande?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-23:
Altså, hvis de allerede har søgt asyl i Danmark og måske har fået det og tager fra Danmark til Holland og søger asyl, afgiver de jo et fingeraftryk, når de søger i Holland, og der kan hollænderne så slå op i et register og se, at de allerede er registreret i Danmark, og så bliver de overført gennem sådan en speciel mekanisme, der er i EU.
Og det er der ikke nogen problemer med, så vidt jeg i hvert fald er orienteret.