runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-24:
Det er rigtigt.
Jeg svarer ikke ethundrede procent på, hvad det fulde udspil er, som regeringen kommer med, for som jeg sagde: Det kommer i sin fulde helhed, når vi lægger det frem.
Men det, jeg bare kan konstatere, er, at Venstre i hvert fald har givet et bud på Venstres udspil, og der er de her tanker ikke med, og derfor noterer jeg mig da i hvert fald, at der er dele af Venstre, der sidder over for mig her, der synes, at man skal gå videre end til blot at diskutere penge, men også nogle af de her andre greb.
Og det glæder mig, for jeg tror, at vi har brug for en proces, hvor vi har en åbenhed over for at have rigtig mange forskellige redskaber i spil, hvis den her kraftige tendens skal vendes, og det synes jeg den skal.
Karsten Lauritzen (V), 2021-03-24:
Tak til ministeren for ordene – de positive og konstruktive ord om beslutningsforslaget, som jo er Dansk Folkepartis oprindelige beslutningsforslag.
Jeg bliver bare nødt til at sige til ministeren, at det faktisk var min opfattelse, at bolden lå hos ministeren, og det er jo fair nok, at ministeren så spiller den tilbage til Folketinget.
Men jeg havde fået den klare opfattelse, at det var ministeren, der skulle tage initiativ til et møde.
Nu venter vi jo alle sammen i spænding på vedtagelsen, men det, jeg er optaget af, er, at når der ligger en vedtagelse, hvor forhåbentlig et flertal i Folketinget er enige om noget, kan vi så regne med, at ministeren rykker hurtigt?
Jeg mener faktisk – det vender jeg tilbage til i min ordførertale på Venstres vegne – at der er behov for at få kortlagt, hvordan magten har ændret sig siden den sidste magtudredning.
Så det er spørgsmålet til ministeren.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-24:
Jamen i givet fald bliver det jo, med formandens tilladelse vil jeg bruge et engelsk udtryk, en cliffhanger, to be continued.
Nå, men der er jo ingen grund til at bruge mange yderligere argumenter om noget, vi har diskuteret en gang.
Vi mangler jo bare regeringen, som ikke gør det, Folketinget beder den om.
Men jeg kommer tilbage.
Tak, formand.
I juni sidste år havde Folketinget en uddybende og grundig debat om behovet for en opdateret udgave af magtudredningen.
Det var en behandling af et beslutningsforslag – og velkommen til ministeren, vi er gået i gang – der kaldtes B 138, og som var fremsat på initiativ af undertegnede, men som fandt opbakning fra snart sagt alle partier her i Folketingssalen.
Vi nåede så ikke andenbehandlingen, og sådan er det jo nogle gange.
Men jeg tror alligevel, vi alle sammen havde en bred forventning om og forståelse af, at på trods af at vi ikke formelt havde pålagt regeringen at handle for at få opdateret magtudredningen med alt det, der er sket i samfundet de seneste knap 20 år, så ville regeringen nok alligevel forstå et vink med en vognstang og tage initiativet.
Det er så ikke sket, og derfor har vi valgt i dag at indkalde til en forespørgselsdebat egentlig ikke nødvendigvis for at gentage alle de gode argumenter, som de fleste ordførere for knap et år siden var enige om, men for så at gøre det nødvendige for åbenbart at få regeringen til at handle, nemlig at pålægge den et mandat.
Derfor skal jeg på vegne af Socialdemokratiet, Venstre, Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti, Radikale Venstre, Det Konservative Folkeparti, Nye Borgerlige og Liberal Alliance fremsætte følgende forslag til vedtagelse – er det forkert?
Lea Wermelin (S), 2021-03-24:
Først og fremmest vil jeg gerne understrege, at det er bekymrende, at vi også har de historiske jordforureninger rundt i hele Danmark.
Det er bl.a. også derfor, at vi har lavet den aftale sammen med SF, hvor vi nu går i gang med oprensningen.
Og så har vi jo det med at afværge, som har været i gang siden 1980'erne, men hvor Miljøstyrelsen har lavet en juridisk vurdering.
Og derfor er det ikke op til politik; så ville det jo kræve, at man skulle lovgive med tilbagevirkende kraft, altså hvis man skulle ændre på det vilkår.
Så det er jo det, der er udfordringen: at vi står med nogle forureninger, som går mange årtier tilbage, og hvor der har været den juridiske vurdering, men hvor der så nu bliver kigget nærmere på det, også på det høringssvar og den juridiske vurdering, som Region Midtjylland har lavet.
Signe Munk (SF), 2021-03-24:
Er ministeren som den ansvarlige minister for Miljøstyrelsen slet ikke bekymret for, at det bliver en frivillig afværgeordning, der kommer til at være?
Altså, så har vi jo ikke en offentligretlig sikkerhed for, at der bliver foretaget afværgeforanstaltninger.
Giver det slet ikke miljøministeren, når man – og det ved jeg jo man gør – kerer sig om forureningsspørgsmålet, lyst til at sige, at det faktisk skal undersøges nærmere, f.eks. ved at sætte en professor i miljøret til at vurdere det?
Lea Wermelin (S), 2021-03-24:
Og der, hvor vi står nu, har Miljøstyrelsen som myndighed, som jeg var inde på før, vurderet, at der ikke er hjemmel.
Nu er de i gang med en revurdering i forhold til de vilkår, der gælder, og har bl.a. lavet den her grundige juridiske vurdering, hvor de vurderer, at der ikke er hjemmel til at fastholde de vilkår og dermed ikke hjemmel til at håndhæve vilkårene.
Så det er jo den juridiske vurdering, der er i Miljøstyrelsen.
De har så sendt et udkast til afgørelse, og det er bl.a. i høring nu hos Region Midtjylland, og dér er der her den 19. marts modtaget et høringssvar, bl.a. det, som spørgeren nævnte, og det er Miljøstyrelsen selvfølgelig ved at se nærmere på.
Signe Munk (SF), 2021-03-24:
Men sagen er bare den, at jura jo også er politik, og derfor har jeg taget den her sag op med miljøministeren, altså fordi hun er den ansvarlige minister for at holde de her forureninger i skak.
Det er sådan, at Region Midtjylland jo også har lavet en ekstern juridisk vurdering, hvor de netop påpeger, at der faktisk er lovhjemmel til at opretholde det her påbud, altså en »skal«-opgave for FMC med hensyn til at foretage afværgeforanstaltninger.
Så får det slet ikke miljøministeren til at genoverveje den her ophævelse af påbuddet?
Lea Wermelin (S), 2021-03-24:
Jeg deler til fulde den ros til alle dem, der har kæmpet for, at Folketinget her har skullet tage ansvar for de historiske jordforureninger, der har været rundt i Danmark, hvilket mange miljøforkæmpere har kæmpet for skulle ske.
Det, vi taler om her, er jo ikke et spørgsmål om politik forstået som: Hvad synes SF eller hvad synes regeringen i forhold til det påbud, vi taler om her?
Det er jo en verserende sag, hvor Miljøstyrelsen er myndighed, og hvor de har været inde at lave en juridisk vurdering af, hvad man kan og hvad man ikke kan inden for lovgivningen.
Signe Munk (SF), 2021-03-24:
På Harboøre Tange er der tre generationsforureninger, som miljøministeren også ved.
Og jeg er rigtig glad for, at vi i fællesskab nu har fået afsat penge til at tage den første del af de generationsforureninger.
Det, der bare er finten, er, at den regning jo er endt hos de danske skatteydere og ikke hos dem, der oprindelig forurenede, nemlig Cheminova.
Jeg tror også, at miljøministeren er enig med mig i, at jo mere vi kan holde de forureninger i skak, desto bedre er det.
Og der er en masse borgere, der stædigt har kæmpet for at råbe det her hus op for at få renset op efter de her generationsforureninger; som stædigt har insisteret på, at politikerne også forlangte, at Cheminova og nu FMC tager ansvar for den forurening.
Det er derfor, at jeg undrer mig såre over, at miljøministeren nu er klar til at ophæve det påbud, altså det offentligretlige krav om, at der hele tiden skal foretages afværge, altså en begrænsning af udsivningen af forurening.
Det, der jo bare er, er, at forsvinder det påbud, så vil det fungere under den offentlige miljøindsats under Danske Regioner, konkret under Region Midtjylland.
Region Midtjylland har også givet et høringssvar til ophævelsen af påbuddet, og der skriver de jo klart og tydeligt, at det kan risikere at koste dem et tocifret millionbeløb at skulle overtage den opgave, såfremt FMC ikke længere vil stå for at afværge.
Så mener ministeren virkelig, at det her er efter princippet om, at det er forureneren, der betaler?
Lea Wermelin (S), 2021-03-24:
Tak for spørgsmålet.
I første omgang vil jeg glæde mig over, at vi i fællesskab har vedtaget en historisk aftale på finansloven om oprydning af en række af de store jordforureninger, som Cheminova også er en del af, og som jeg ved, at spørgeren også har været meget aktiv omkring.
Miljø- og Fødevareudvalget er tidligere blevet orienteret om de påbud, der gennem tiden er givet til Cheminova.
Den 7. oktober 2019 blev udvalget orienteret om, at Miljøstyrelsen havde konkluderet, at det ikke er en juridisk mulighed at opretholde et påbud givet for meget lang tid siden.
Det har betydning for den afværge, som er vigtig, og som siden 1980'erne har været i gang på Cheminova.
Indtil videre har virksomheden tilkendegivet, at de ønsker at fortsætte denne afværgeindsats, men den kommer fremover til at ske på frivillig basis.
Princippet om, at forureneren betaler, er et godt og fornuftigt princip, som også er afspejlet i vores lovgivning i dag, men det er jo ikke det samme i forhold til de gamle jordforureninger, hvor der ikke fandtes den lovgivning, som vi har i dag.
Vi må erkende, at i 1950'erne var det desværre accepteret og juridisk lovligt at grave tingene ned, så de var ude af syne, og de problemer overgår i dag til den offentlige indsats.
Signe Munk (SF), 2021-03-24:
Jeg læser spørgsmålet op: Hvordan forholder ministeren sig til, at Miljøstyrelsen vil ophæve et påbud over for virksomheden FMC Cheminova om at have afværgeforanstaltning på fabriksgrunden, og vil ministeren herunder give sin vurdering af, om det er hensigtsmæssigt for miljøet og skatteyderne?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-03-24:
Jeg kan i hvert fald konstatere, at spørgeren har en livlig fantasi i forhold til at forestille sig, hvad der kunne foregå af andre ting.
Lige nu diskuterer vi huslejereguleringen, som jo så, siden Venstre indførte den i sin tid, har været en fast del af det her lands lovgivning, som Venstre også har administreret i lange perioder.
Man kan ikke bestemme det, i forhold til hvis der er en, der vælger f.eks. at bytte.
Man kan ikke bestemme, om man vil lade sin lejlighed stå tom, for så kommer kommunen og anviser en lejer.
Og nu siger vi så, at der i enkelte tilfælde også kan være situationer, hvor kommunen kan anvise folk til en lille del af boligerne i de allerstørste ejendomme.
Karsten Lauritzen (V), 2021-03-24:
Venstre vil gerne have, at flere borgere ejer deres egen bolig.
Der er en særlig glæde ved at komme i en situation, hvor man kan eje sin egen bolig, hvis man ønsker det.
Men det opnår man jo ikke ved at nationalisere en større del af boligmassen, tværtimod.
Og det er kedeligt, at det er regeringens politik, og man kan blive bekymret for, hvad man ellers vil kaste sig over.
Altså, man kan forestille sig alle mulige mærkelige ting, hvis man følger den tankegang.
Og derfor vil jeg gerne spørge ministeren en sidste gang, om ministeren ikke synes, at det er rimeligt, når man køber ejendom og har købt og betalt for den, at så bestemmer man også selv, hvem man skal leje den ud til – ikke hvad lejen skal være, men hvem man skal leje den ud til.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-24:
Jamen jeg vil godt bekræfte, at vi fra regeringens side er oprigtigt interesseret i mere viden her, og at der er meget, der har ændret sig, siden den oprindelige magtudredning blev lavet.
Og jeg mener, at vi ikke bare som politikere, men også samlet som et demokrati har en interesse i løbende at få viden om og blik for de ændringer, der sker derude.
Lige i øjeblikket har vi en meget stor diskussion omkring, hvad det koster at træde ind i den offentlige samtale, og om folk, der bliver svinet til efterfølgende osv.
– hvad er der egentlig af adgang også for almindelige mennesker til faktisk at være en del af den offentlige samtale, når rigtig meget af den er henlagt til sociale medier?
Hvad er der af adgang til faktisk at få indflydelse på sin egen hverdag?
Jeg mener, at det er uhyre vigtige spørgsmål at få opdateret viden omkring.
Så hermed vil jeg godt gentage, hvad jeg sagde i min tale, nemlig at det vil vi rigtig gerne være med til at diskutere, og jeg synes, det er oplagt at diskutere det grundigt, frem til at vi ser på det her i efterårets forskningsreserve.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-24:
Jeg bemærker, at ministeren erklærer sig enig i, at vi havde den her drøftelse i juni 2020, og at hun så undrer sig over, at ingen bragte det op ved udmøntningen af forskningsreserven, der fandt sted efterfølgende.
Men der vil jeg så returnere den undren og sige, at eftersom ministeren jo var til stede i Folketingssalen i juni og konstaterede, at samtlige partier ud over hendes eget ytrede opbakning til beslutningsforslaget, hvorfor i alverden var det så ikke regeringen selv, der tog det op, således at det kunne være en del af forskningsreserven, hvis det var det, man ønskede?
Det havde vi jo ikke taget stilling til fra vores side dengang, altså hvor pengene skulle komme fra.
Men hvorfor gjorde regeringen ikke bare det, så vi ikke havde nødig at ulejlige hinanden med at stå her knap et år efter og igen bekræfte hinanden i, hvad vi gerne vil?
Trine Bramsen (S), 2021-03-24:
Jamen der er jo ikke nogen tvivl om, at har vi haft blikket stift rettet mod den her problemstilling, siden vaccinerne kom til Danmark.
Men det er klart, at det er sundhedsmyndighederne, der har vaccinationsplanen, og det er derfor over for sundhedsmyndighederne, at det her skal løftes.
Det er baggrunden for, at Forsvarsministeriet nu har løftet det over for sundhedsmyndighederne, og der skal findes en eller anden balance, for Forsvarsministeriet har ikke selv vacciner liggende.
Hvis Forsvarsministeriet havde det og kunne prioritere vaccinationer, var det en anden sag, men her er det altså sundhedsmyndighederne, der kigger på det store billede, herunder på sårbare og andre, for at se, hvornår det så passer ind i det.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-24:
Det glæder mig meget at høre.
Og også tusind tak for det udtryk for samarbejde over midten, at Socialdemokratiets ordfører vil oversætte mit engelske udtryk til dansk.
Hvor skal det her ikke ende?
Man fristes næsten til at sige, the sky is the limit, men det tør jeg slet ikke.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-03-24:
Jeg tror måske, at »ræs mod bunden« er det, man leder efter.
Jeg synes bare, særlig med ordførerens sidste bemærkning om, hvor godt det er, at vi står sammen her i Folketinget om at kaste et kritisk blik eller undersøgende blik på folkestyret og vores demokrati, at det også lige skal føres med her og siges højt, at Enhedslisten også gerne vil være med i forslaget til vedtagelse og tilslutter sig.
Det rummer jo bare, synes jeg i virkeligheden, noget enormt smukt.
Og så bare en tak til ordføreren for at rejse debatten, så vi kommer videre med arbejdet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-24:
Jeg oplever mere spørgerens bemærkning som netop det: en bemærkning og endnu et input til en vigtig diskussion.
Som jeg hører spørgerens bemærkning, lægger det sig i virkeligheden i tråd med følelsen af marginalisering og følelsen af mistillid, som jo er det, der kan gry radikalisering ud af.
Jeg deler bekymringen i forhold til de store sammenstød, vi også har set i andre vestlige lande, og at vi har set snerten af det samme i Danmark.
Og jeg vil bare godt tilkendegive her, også fra Folketingets talerstol, at det, spørgeren henviser til, deler jeg både analysen af og bekymringen for i en eller anden grad er blevet mere present at tale om i en dansk kontekst inden for det seneste år, end det var tidligere.
Lad os da have det på blokken, også i den her sammenhæng.
Henrik Dahl (LA), 2021-03-24:
Jeg har bedt om ordet for at sige tak for en god tale, men også fordi der faktisk er et emne, som jeg gerne vil have ført til protokols nu, hvor ting bliver ført til protokols, og det er spørgsmålet om radikalisering.
For jeg havde egentlig ikke troet for halvandet år siden, at jeg skulle blive nødt til at sige noget om radikalisering i en dansk kontekst, men jeg har bemærket, at Michael Bang Petersen, som følgeforsker i coronaepidemien, siger, at der er radikaliseringspotentiale i alt det, der er sket de sidste 13-14 måneder.
Det tror jeg vi skal tage meget alvorligt.
Jeg synes også, at vi har kunnet høre noget, der måske lyder som radikalisering, ude på Slotspladsen nogle gange, når vi har behandlet sager her.
Så jeg håber, at der også kan blive plads til at forholde sig til radikalisering i en dansk kontekst.
Astrid Carøe (SF), 2021-03-24:
Tak for det.
Hvem er det, der har magten i dagens Danmark?
Er det politikerne, er det en bestemt gruppe borgere, eller er det måske i virkeligheden medierne, eller folkene bag de store sociale medieplatforme, der styrer dagsordenen?
Og er det overhovedet relevant for os at vide?
De spørgsmål stillede jeg for 1 år siden, da vi havde debatten om beslutningsforslaget – det har også været omtalt mange gange i dag – og det spørgsmål stiller jeg mig stadig væk.
Og jeg svarer, at det synes jeg bestemt er relevant for os at vide.
Og derfor er jeg faktisk glad for, at Dansk Folkeparti tager debatten op igen i år, når nu der ikke var nogen partier, der tog initiativ til at få magtudredningen til at være en del af forskningsreserven sidste år.
Jeg tror egentlig, jeg er enig med Dansk Folkepartis ordfører i, at der ikke er nogen grund til at stå og gentage de samme argumenter igen og igen.
Jeg tror bare, at en enkelt ting, som ikke kan understreges nok, er det her med, hvordan sociale medier påvirker vores demokrati – hvad flere også har nævnt – i forhold til hvordan sociale medier både kan samle os og skabe store politiske bevægelser, men også kan splitte os og polarisere os i en grad, som jeg synes kan være skræmmende.
Jeg synes også, at det er enormt skræmmende, at vi kan se, at der er nogle mennesker – det har vi set bare inden for de seneste par uger – der er stået frem og sagt, at de overvejende går ud af den offentlige debat, fordi tonen er for hård på de sociale medier.
Og det er da også et stort problem for vores demokrati og for, hvordan magten er fordelt i Danmark.
Så der er ingen tvivl om, at sociale medier har betydning for, hvem der har magt.
Og derfor synes jeg også, at det er et meget godt argument for, hvorfor vi skal have en ny magtudredning, ud over at vores samfund selvfølgelig har ændret sig på rigtig mange andre parametre også siden 2003.
Jeg tror egentlig ikke, der er så meget andet at sige, end at vi også er rigtig glade for den fælles vedtagelsestekst, vi alle sammen har kunnet bakke op om, og at jeg glæder mig til at drøfte, præcis hvad det er, vi skal have undersøgt i den nye magtudredning, og jeg håber, at det her med sociale medier bliver en stor del af det.
Og så må vi jo se, hvor omfattende det skal være.
Så er jeg i øvrigt også helt enig med Venstres ordfører i, at det ikke skal vare 6 år, eller hvor længe det nu var det gjorde sidst.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-24:
Tak, formand.
Hvis der er noget, jeg sætter pris på, er det redelighed og en forretningsorden, der bliver overholdt til akkuratesse, og at jeg således her denne eftermiddag skal få indskærpet forretningsordenens § 24, er en fornøjelse.
Det er en fornøjelse at blive røgtet, og derfor glæder jeg mig over på den baggrund på dette tidspunkt i forhandlingen at kunne fremføre følgende forslag til vedtagelse på vegne af Socialdemokratiet, Venstre, Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti, Radikale Venstre, Enhedslisten, Det Konservative Folkeparti, Nye Borgerlige og Liberal Alliance:
Forslag til vedtagelse
På den baggrund skal der udarbejdes en ny magtudredning, og Folketinget pålægger ministeren i forbindelse med drøftelser om forskningsreserven at indkalde Folketingets partier til drøftelse af kommissorium og finansiering for det pågældende arbejde og med henblik på igangsættelse heraf inden kalenderårets udgang.«
Tak, formand.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-24:
Regeringen har forståelse for, at det her er et vigtigt stykke arbejde.
Jeg vil så også godt sige, at vi herfra og til evigheden kan diskutere, hvem der burde have gjort hvad.
Jeg oplever, at vi havde en dialog og en proces, hvor jeg faktisk forsøgte at række hånden ud, og hvor der så på en eller anden måde måske også er gået corona i meget af det.
Og det synes jeg er en fair ting, men det ændrer ikke på, at der jo altid er en prioritering, og der er der også i en forskningsreserve.
Regeringen prioriterede f.eks. at øremærke utrolig mange penge til den grønne forskning i efterårets forskningsreserve.
Det er ikke det samme, som at vi ikke også ønsker ny viden i forhold til det her, og det vil sige, at hvis det er det, der også er en bred enighed om at der er brug for nu, jamen så lad os da tale om det, men lad os se det i en sammenhæng, så vi også har økonomien på plads.
For det her er også et projekt, der kan skaleres op og ned, afhængigt af hvor store armbevægelser vi vil have, og hvor mange penge vi vil prioritere til det, og det skal selvfølgelig ses i en sammenhæng.
Henrik Dahl (LA), 2021-03-24:
Jeg skal gøre det kort, også fordi jeg har været nødt til at bruge en del af min tid på et samråd, som jeg selv var medindkalder af, og som nu lige netop er slut.
Men jeg vil sige tak for, at vi får den her debat og for, at vi kommer videre med magtudredningen.
Og jeg er virkelig glad for, og det siger jeg helt oprigtigt, at regeringen også vil være med.
For det er simpelt hen et vigtigt emne, hvor magten er blevet af i de 15 år, der er gået, siden magtudredningen oprindelig blev lavet.
Da magtudredningen blev lavet skulle man ikke bekymre sig om fremmede lande, der blandede sig i de politiske processer i Danmark eller andre lande, f.eks. Der var ikke noget, der hed sociale medier.
Der er så mange ting, der har ændret sig, at det er helt naturligt.
Den eneste ting, jeg lige vil nævne, og jeg ved desværre ikke, om det har været nævnt, er jo, at jeg i hvert fald tit, i de år jeg har siddet i Folketinget, også har følt en eller anden form for afmagt.
Og det er jo lidt mærkeligt, når grundloven siger, at det er os, der har magten.
Derfor håber jeg sådan set på, at magtudredningen på en eller anden måde også kan blive en afmagtsudredning.
For det er jo lidt mærkeligt, at man som medlem af Folketinget ender med at føle afmagt så mange gange.
Det gjorde jeg såmænd også, da vi sad i regering, og det er lidt skræmmende.
Og jeg burde ikke sige det, når det bliver sendt ud over hele landet, at man kan føle den her afmagt, når man sidder i Folketinget eller i regering.
Men vi skal jo også være ærlige, og derfor er det rigtig vigtigt også at se på den side af det.
For når vi har en grundlov, der giver os magten, og man føler afmagt, så er det jo, fordi der er sket et eller andet, som det er rigtig, rigtig vigtigt at vi får afdækket.
Så det her er en konstruktiv dag for folkestyret i Danmark.
Det er jeg rigtig glad for, og med de ord siger jeg tak for ordet.