runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2019-11-21:
Tak for det.
Jeg så jo, det var vel for en god måneds tid siden, at Enhedslistens ordfører udtalte i pressen, at Venstre skulle ud af de fremtidige møder og forhandlinger, tror jeg, der blev skrevet, på landbrugsområdet.
Og i hvert fald i den konkrete sag, som vi jo også debatterede lidt før, om fremrykning af de målrettede efterafgrøder, er det da i hvert fald lykkedes Enhedslisten at få skubbet Venstre ud.
Så man kan i hvert fald sige, at nu får Enhedslisten sådan ligesom også smagt sejrens sødme; i hvert fald i det mindste i den tackling der.
Så må vi se, hvordan det så går med nogle af de andre ting.
Ordføreren er lidt inde på det her og siger direkte – som jeg lige husker det, der blev sagt – at det er helt fint, at landbrugsarealet i Danmark bliver mindre.
Det er noget, der sådan matcher det, som Radikale Venstre har været ude og sige: At det er en tredjedel af den nuværende aktive landbrugsjord, der skal ud, også efter Enhedslistens opfattelse.
Eller hvordan kan det forklares?
Tak for det.
I Venstre påtager vi os også fuldt og helt et miljøansvar, ikke kun i ord, men også i handling og i praksis.
Det var derfor, vi også sammen med vores gode venner i blå lejr stod i spidsen for at få sat gang i fødevare- og landbrugspakken med målrettet regulering og alle de andre ting.
Vi vil også have rent vand i hanerne, vi vil også passe på vores vandmiljø, vi vil også sikre, at der bliver rejst mere skov osv. osv.
Det, vi jo klandrer for i det her, er, som jeg har forklaret det tidligere i debatten, at man så at sige midt i kampen fremrykker de her ekstra efterafgrøder nu.
Og vi stiller også spørgsmålet: Hvorfor køre hen over erhvervet, når vi kan pege på andre muligheder?
Og det er jo, som vi har været inde på tidligere i debatten, sådan, at man kunne sætte mere fart på våd- og minivådområder, og man kunne kigge på det med præcisionslandbrug.
Det er jo korrekt og taget til efterretning, som ministeren siger, at der er visse små andre muligheder, men der er det, at vi peger på, at der skulle mere fart på det.
Det er der, jeg ligesom efterlyser, at man fra ministeren og regeringens side kunne få mere gang i det og få flere andre virkemidler på banen.
Vil ministeren sikre det, for det har jo ikke hidtil rigtig været muligt?
Mogens Jensen (S), 2019-11-21:
Jeg er jo fuldstændig enig med Venstres ordfører i, at det er godt at bruge alle de ting, vi har på paletten i forhold til at opfylde den her målsætning om reduktion af kvælstofudledning.
For når vi nu har talt op, hvad der er givet af tilsagn, hvad der er kommet af ansøgninger, og det gælder alle de her kollektive virkemidler, kan vi se, at det er anslået, at vi mangler at reducere med 800 t kvælstof, og så er det bare, vi siger: Holdt, stop, det er vi simpelt hen nødt til at indhente!
Så egentlig synes jeg, at hr. Erling Bonnesen skulle takke os for rent faktisk at gennemføre det, som den tidligere regering selv har sat op som målsætning.
Kasper Sand Kjær (S), 2019-11-21:
Jo, og mit helt klare indtryk er, at det signal også er ved at blive modtaget ude i uddannelsesinstitutionerne, og at de lytter, når to nye ministre inden for henholdsvis børn og undervisning og uddannelse og forskning meget kraftigt signalerer, at de gerne ser, at uddannelsesinstitutionerne hedder noget på dansk og noget, der beskriver, hvad det er, uddannelsesinstitutionerne laver
Så jeg har faktisk en tro på, at det nok skal ændre sig, også uden at vi trykker på lovgivningsknappen herinde.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Jeg må indrømme, at det sidste stod en lille smule uklart for mig, altså om Venstre støtter det her forslag eller ej.
Umiddelbart ville jeg jo tænke, at det er glimrende med kaffe, og vi drikker gerne kaffe med både ministeren og alle mulige andre, der måtte invitere, men ville det ikke være et godt grundlag for det kaffemøde at vedtage det her beslutningsforslag, som jo egentlig bare pålægger regeringen at gennemgå reglerne for navngivning af uddannelsesinstitutioner og komme med forslag til, hvordan det kan sikres, at uddannelsesinstitutionerne får danske navne?
Så ville vi jo have grundlaget for det kaffemøde, vi skulle have.
Erling Bonnesen (V), 2019-11-21:
Men jeg har også klart markeret, at vi helt klart støtter intentionen i forslaget om at få set på de her skæve situationer og de navne, som ikke er til at forstå, kan man næsten sige.
Så jeg hører også, at der er opbakning til, at man kan prøve at komme videre med institutionerne og få kigget på de her ting.
Så det synes vi er fint.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Så konklusionen er, at Venstre sådan set støtter, at vi skal gøre det, der står i beslutningsforslaget, men Venstre kan bare ikke støtte forslaget alligevel.
Katrine Robsøe (RV), 2019-11-21:
Tak skal du have.
Sådan er det, når det er første gang, man er ordfører på et beslutningsforslag.
Så skal man lige vide, hvornår man skal på.
Og tak for ordet.
Vores uddannelsesinstitutioner skal have dækkende og beskrivende navne.
Det må være det allervigtigste, når det kommer til diskussionen om, hvad vi skal kalde dem.
Hver eneste dag arbejder de for, at vores elever og studerende får bedre muligheder i deres fremtid, og for, at vi kan skabe et stærkere, klogere og dygtigere samfund.
Derfor har jeg også stor tiltro til, at de selv kan tage beslutningen om deres institutionsnavn inden for de retningslinjer, der allerede er i dag.
De har i min optik nemlig ikke nogen grund til at give deres institution et navn, der ikke er dækkende for de uddannelser, de udbyder.
Derfor giver de nuværende regler også rigtig fin mening.
Derfor kan der også forekomme navne, der måske ikke er helt lige så danskklingende og ligetil, som Dansk Folkeparti kunne have ønsket sig.
Uddannelsesinstitutionerne kan altså have supergode grunde til at have et hovednavn, der ikke er helt danskklingende.
Navnene på vores uddannelser skal nemlig også i nogle tilfælde også være dækkende og beskrivende internationalt, og jeg har stor tiltro til, at uddannelsesinstitutionerne har de bedste forudsætninger for og kompetencer til at navngive deres uddannelsesinstitutioner, også når de har et internationalt fokus.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Tak for ordførertalen, og tillykke med den første ordførertale for et beslutningsforslag.
Ordføreren siger, at der ikke er nogen grund til at tro, at de ikke kan finde ud af det derude.
Den tillid vil jeg også rigtig gerne have, det synes jeg er et rigtig godt princip, men samtidig har vi navne som Learnmark, Zealand, Tradium osv., og de er jo også beskrevet af både statsministeren og børne- og undervisningsministeren som navne, der rent faktisk ikke lever op til det, som vi står og taler om her at vi gerne vil have, nemlig at det skal være let forståeligt, at det skal være forklarende, og at det skal passe til det, det nu skal beskrive.
Så hvordan kan det være, at Det Radikale Venstre ikke vil være med til at vedtage et forslag, der egentlig bare handler om, at vi kigger på, hvordan vi kan justere på reglerne, så vi er sikre på, at vi får lavet en kontrol af de navne, og at man bruger systemet?
Jeg hører det lidt, som om vi sådan set er enige om, at vi gerne vil have nogle gode og forståelige navne, men da vi nu ikke har dem alle steder, tænker jeg, om ikke vi også kan være enige om at vedtage det her forslag, så vi kan komme videre og få skabt et system, hvor vi faktisk får noget, der virker.
Katrine Robsøe (RV), 2019-11-21:
Altså, jeg bider for det første mærke i, at man har lidt en ting med, at hvis det er på engelsk, tror man generelt, at det med det samme er uforståeligt.
Det tror jeg ikke at det er for rigtig mange unge.
Men som jeg også sagde i min ordførertale, er der nogle uddannelser, hvor man har samlet rigtig mange forskellige former for uddannelser og nogle gange også udbyder dem mange forskellige steder.
Og derfor kan der jo være nogle navne, som ikke er helt så lige til som der, hvor jeg gik på gymnasiet, nemlig Vestjysk Gymnasium Tarm.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Selvfølgelig kan der være typer af institutioner, hvor det er sværere at finde på det rigtige navn, det medgiver jeg gerne, men det må man jo så arbejde lidt ekstra med.
Hvad angår, at det partout skal være på engelsk, siger ordføreren jo også, at det sikkert ikke vil være et problem for rigtig mange unge.
Nej, det tror jeg heller ikke, men det vil være et problem for nogle, og hvorfor skabe det problem?
Vi er i Danmark.
Hvorfor må uddannelsesinstitutioner ikke have danske navne?
Det forstår jeg ikke.
At man også skal kendes internationalt, forstår jeg godt, men det betyder jo altså ikke, at man ikke kan have et undernavn, der er på engelsk, som man så kan bruge i den korrespondance, man eventuelt skal have med resten af verden.
Erling Bonnesen (V), 2019-11-21:
Jeg siger også, at man skal blive lidt mere præcis på det, og at beslutningsforslagets ordlyd nok er lidt for bastant og firkantet.
Det synes vi så bedst vi kan markere ved at sige, at intentionen med det, nemlig at få set på de her skæve situationer, er udmærket.
Og vi ved jo alle sammen, at man mange gange starter et forløb fint med at sætte vand over til en kop kaffe og få en snak over kaffen.
Det får vi så at se om der kommer en invitation til, og så kan vi håbe på at få en god snak om det og så indfri nogle af de intentioner, som vi jo fint har fået drøftet i debatten her.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Men det er jo i og for sig også det, vi gerne vil.
Der er jo i forvejen en procedure, der siger, at navnet skal godkendes.
Så man skulle egentlig bare tage den alvorligt og kigge på lige at justere den til, så man ikke bare godkender navne.
Det er så også det, man siger man vil fremadrettet, men så forstår jeg ikke, at man ikke kan støtte det her forslag, for så får vi det lagt ind i systemet, så vi rent faktisk får lavet den vurdering.
Synes ordføreren ikke, at man skal tage fat de steder, hvor vi nu ikke forstår deres navne, og sige til skolerne, at de faktisk må gøre det her bedre?
Kasper Sand Kjær (S), 2019-11-21:
Jamen jeg deler til fulde ordførerens forundring over nogle af de navne, vi ser uddannelsesinstitutioner rundt om i Danmark have taget på sig i et ønske om at forsøge at brande sig eller skille sig ud, eller hvad der nu måtte ligge til grund for deres navne – det kan vi jo kun gisne om.
Og jeg deler sådan set også intentionen om, at det ikke er sådan, det skal være, men jeg tror på, at vi godt kan være med til at skabe forandring herindefra, uden at vi behøver at lovgive om alting.
Jeg tror måske, at vi nogle gange, og det var jo også noget af det, som statsministeren var inde på i sin åbningstale, har lidt for let ved herinde at trykke på den der knap, der hedder: Så lovgiver vi lidt mere ned i detaljerne, indtil vi har detailreguleret hele vores samfund.
Jeg tror godt, vi kan drive politik ved at have dialog med institutionerne og ved at bruge de redskaber, som der er i loven i dag.
Erling Bonnesen (V), 2019-11-21:
Nu vil jeg ikke gentage de ting, jeg allerede har været inde på, men koncentrere mig helt om, om ministeren nu og her vil sikre, at der kommer mulighed for at få mere gang i flere af de virkemidler, som også erhvervet selv har efterspurgt de står og mangler.
Mogens Jensen (S), 2019-11-21:
Jeg gør, hvad der overhovedet er muligt for at sikre, at vi får de virkemidler i gang, som kan komme i gang, og jeg har altså også peget på inden for den målrettede regulering, at det er andet end efterafgrøder, som landmændene kan benytte sig af.
Jeg vil da også sige til Venstre, at jeg håber på, at vi kan få fremtidige brede aftaler om landbrugets udvikling i Danmark, også vedrørende den grønne omstilling af landbruget, og derfor er jeg også lidt ked af, at Venstre har meldt sig ud, i hvert fald i forhold til kvælstofreguleringen for 2020, men jeg håber, vi måske kan få andre grønne partier med på rejsen.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-11-21:
Tak for ordet.
Forslagsstillerne ønsker med det her beslutningsforslag, B 16, at regeringen pålægges at gennemgå reglerne for navngivning af uddannelsesinstitutioner og på den måde komme med forslag til, hvordan det sikres, at uddannelsesinstitutioner får danske hovednavne.
Beslutningsforslaget vedrører uddannelsesinstitutioner på både Børne- og Undervisningsministeriets område og Uddannelses- og Forskningsministeriets ressortområde.
Forslaget begrundes med, at alle uddannelsesinstitutioner i Danmark bør have et dansk hovednavn, og at adskillige uddannelsesinstitutioner i dag har misvisende og uklare engelskklingende navne.
Dansk Folkeparti ønsker i forlængelse af det, at institutionerne tager ansvar for at værne om det danske sprog.
Regeringen er helt enig i, at uddannelsesinstitutionerne skal have dækkende og retvisende navne.
Det har både statsministeren, børne- og undervisningsministeren og jeg selv påpeget i forskellige sammenhænge.
Af hensyn til de unge, der skal vælge en uddannelse, er det vigtigt, at institutionerne hedder noget, som man umiddelbart kan gennemskue.
Det følger af institutionslovgivningen på Børne- og Undervisningsministeriets område, at institutionens navn godkendes af børne- og undervisningsministeren.
I fremtiden vil disse skoler kun kunne få godkendt navne som henholdsvis Randers Erhvervsskole og Horsens Erhvervsskole.
På mit eget område gælder det, at institutionernes navne fastsættes i institutionens vedtægt, som skal godkendes af Uddannelses- og Forskningsministeriet.
Det fremgår af lovgivningen, at den danske betegnelse erhvervsakademi eller professionshøjskole skal indgå i institutionens navn.
Jeg har over for institutionerne på Uddannelses- og Forskningsministeriets område tilkendegivet, at deres navne skal være dækkende og forståelige.
Regeringen er altså enig med forslagsstillerne i, at uddannelsesinstitutionerne skal have et dækkende og genkendeligt navn.
Regeringen er derimod ikke enig i, at et dækkende og retvisende navn nødvendigvis altid er dansk.
Der kan være tilfælde, hvor et tysk- eller engelskklingende navn understøtter det her formål bedst.
Derfor vil regeringen heller ikke lovgive om krav til danske uddannelsesnavne.
Da samme beslutningsforslag blev førstebehandlet under den tidligere regering tilbage i januar 2018, var det ligeledes Socialdemokratiets holdning.
Regeringen kan altså ikke støtte forslag til folketingsbeslutning nr. B 16.
Mads Fuglede (V), 2019-11-21:
Jeg vil gerne kvittere for det og sige, at jeg mener, at Chicagoprincipperne er nogle, man bør sende ud som hyrdebrev fra ministerens side til alle uddannelsesinstitutioner, sådan at man kan se, hvordan man bedriver ordentlig fri forskning.
Det er et meget fornuftigt metodisk hensyn, der bliver taget der.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Tak for talen, og undskyld, men det gik så hurtigt med ministerens tale, at jeg knap nåede at trykke mig ind, men jeg nåede det da heldigvis.
Jeg kan så undre mig over, at man siger, at tyske og engelske navne sådan set kan være okay.
Vi er i Danmark, og danske navne burde være selvindlysende.
Og jeg tænker, at når statsministeren nu i åbningstalen her i Folketinget sagde: »Hvornår holdt vi i Danmark op med at kalde tingene det, de er?
Det er da en fuldstændig unødvendig fremmedgørelse«, vil det for mig også være fremmedgørelse, hvis vi begynder at sige, at uddannelsesinstitutioner godt kan have tyske og engelske og franske og alle mulige andre navne og ikke danske navne.
Så hvad er det lige for nogle tyske og engelske navne, som vi skal godkende, og som gør, at regeringen ikke kan støtte det her forslag?
Jeg er helt med på, at det tyske mindretals skoler i Danmark også kan have tyske navne, det er helt fint, men ikke, at det skulle være almindelig forståeligt, specielt på ungdomsuddannelserne, at have tyske eller engelske navne.
Altså, jeg kan stadig væk tænke, at okay, CBS, hvorfor?
Det er vel egentlig en handelsskole.
Det er fint at have nogle udenlandsk klingende navne ved siden af, i forhold til at man gerne vil kunne omtales ude i verden.
Det kan jeg sagtens have forståelse for.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-11-21:
Jeg deler til fulde ordførerens bekymring om den her fremmedgørelse og den her tendens til at navngive uddannelsesinstitutioner langt væk fra, hvad de genkendes som, og den diskussion vil jeg rigtig gerne tage.
Den diskussion er jeg også i fuld gang med selv at tage f.eks. med professionsuddannelserne i Danmark
, og jeg vil gerne kvittere for, at de tager imod den håndsrækning og er i gang med dialogen.
Kasper Sand Kjær (S), 2019-11-21:
Beslutningsforslaget, som Dansk Folkeparti har fremsat, handler om navngivning af uddannelsesinstitutioner.
Med forslaget ønskes regeringen pålagt at gennemgå reglerne for navngivning af uddannelsesinstitutioner og komme med forslag til, hvordan det sikres, at de får danske hovednavne.
I Socialdemokratiet har vi sympati for intentionen om, at navnet på en uddannelsesinstitution skal være til at forstå; det skal afspejle, hvad det er for en institution, og hvad det er, den laver.
Uddannelsessystemet kan jo være svært nok at gennemskue i sig selv, og det bliver jo ikke nemmere af, at institutionerne har navne, som måske lyder smarte, men som ikke rigtig signalerer, at det er en institution, der bedriver uddannelse, der gemmer sig bag dens navn.
Det vidner jo også om en uddannelsessektor, hvor markedsføring og branding og konkurrence i den grad har gjort sit indtog, og hvor uddannelsesinstitutionerne for at tiltrække studerende og samarbejdspartnere agerer på markedet, som var de private virksomheder.
Det er en udvikling, som der er grund til at være skeptisk over for, for uddannelse kan jo helt grundlæggende ikke sættes på en markedsformel.
Så derfor deler vi egentlig den bekymring, der rejses, og vi hilser også debatten velkommen.
Når det er sagt, mener vi så heller ikke, at det er Folketingets opgave at lovgive om sproget for uddannelsesinstitutionernes navne.
Og hvis det var, fordi vi gerne ville tage livtag med markedsgørelsen af vores uddannelsessystem, var det nok næppe heller her, vi skulle starte.
Vi mener grundlæggende, at institutionernes bestyrelser skal have friheden til at vælge det navn, som de mener er mest dækkende for deres virke, og at det ikke er Christiansborgs opgave at detailstyre det.
Børne- og undervisningsministeren og uddannelses- og forskningsministeren har begge sendt nogle meget klare signaler til uddannelsesinstitutionerne om, at de har en forventning om, at institutionernes navne er retvisende for deres virke og ikke for deres brandingstrategi.
Derudover kunne man jo sagtens forestille sig, at et engelsk, et tysk eller måske et nordisk klingende navn bedre kunne leve op til idealet om, at navnet skal være dækkende for institutionens virke.
Hvis uddannelsesinstitutionens aktiviteter foregår på engelsk, giver det måske også meget god mening, at navnet er på engelsk.
Så på den baggrund kan Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Tak for talen.
Jeg undrer mig lidt over, at ordføreren siger, at det ikke er Folketingets opgave.
Jeg synes sådan set, at det er Folketingets opgave at tage fat i noget, når det ikke fungerer.
Når vi har en statsminister, der i åbningstalen gjorde opmærksom på, at vi her har et problem, og når vi har en børne- og undervisningsminister, som også klart siger, at de her navne ingen mening giver, så synes jeg faktisk, at det er noget, vi bør tage op.
Når vi har skoler, der hedder Tradium og College 360 og Zealand og Learnmark, og jeg ved ikke hvad, så er det alt sammen noget, som jeg tror de fleste herinde, hvis de ikke har et specielt kendskab til skolerne, egentlig ikke ved hvad betyder.
Er det så ikke Folketingets opgave at tage fat i det og sige til ministrene, at det her må vi faktisk gør noget ved?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-11-21:
I virkeligheden tror jeg bare, at det er vigtigt at skelne.
Ja, vi skal lade være med at fremmedgøre, og ja, vi skal lade være med at kalde uddannelser et eller andet meget smart og fint, som folk ikke kan relatere noget til og ikke kan forholde sig til.
Jeg tror i mindre grad, at det har noget med sprog at gøre, end det har noget at gøre med, hvilke ord vi generelt bruger.
For at svare konkret på ordførerens spørgsmål, så betyder det jo i praksis – og det er jo ikke er mit ressort, men børne- og undervisningsministerens ressort – at en tysk mindretalsskole ikke ville kunne hedde noget på tysk, eller at CBS ikke ville kunne hedde CBS.
Og jeg tror, at vi går anderledes til opgaven ved faktisk at insistere på, at det ikke nødvendigvis er sproget, der er drivende, men det, at man kan forholde sig til det og genkende det og umiddelbart relatere noget til det, både for de unge mennesker selv, der skal vælge de her uddannelser, men faktisk også deres forældre og resten af samfundet.
Bjørn Brandenborg (S), 2019-11-21:
Tak for det.
I dag behandler vi L 64 med titlen »Forslag til lov om ændring af lov om inddrivelse af gæld til det offentlige, skatteindberetningsloven og lov om en aktiv beskæftigelsesindsats.«
Lovforslaget er en udløber af aftale om styrkelse af den offentlige gældsinddrivelse, der blev indgået i juni 2017 af alle partier i Folketinget.
Lovforslaget skal helt grundlæggende give bedre muligheder for inddrivelse af gæld til det offentlige.
Konkret er der blevet identificeret et behov for at styrke muligheden for inddrivelse af gæld fra skyldnere i udlandet.
Det vil ofte være en bekostelig affære at inddrive gæld fra en skyldner i udlandet, men med det her lovforslag giver vi Gældsstyrelsen mulighed for at bruge en privat inkassator til at kradse gælden ind, og lovforslaget betyder også, at omkostningerne til inddrivelse skal dækkes af skyldneren.
Det har netop været et ønske fra de kommunale forsyningsselskaber, at de på lige fod med private forsyningsselskaber kan anvende privat inddrivelse af deres udeståender i udlandet, og det ønske gør vi til virkelighed med det her lovforslag.
Lovforslagets andet element er lidt mere kompliceret.
Det drejer sig om, at regeringen med lovforslaget vil ophæve fradragsretten for inddrivelsesrenter, der lægges oven i den gæld, der er under inddrivelse.
Det betyder, at man kan sikre, at der betales inddrivelsesrenter for det rigtige indkomstår.
Som reglerne er i dag, kan det af forskellige årsager være svært at vurdere, hvilket år der er fradragsret fra, men med denne lovændring bliver denne øvelse væsentlig lettere, da fradragsretten for inddrivelsesrenter som sagt afskaffes.
Det sidste element i lovforslaget handler om, at Gældsstyrelsen skal have mulighed for at færdigbehandle genoptagelsessager, hvor der kan være sket en fejlagtig inddrivelse, tilbage fra da EFI-systemet kørte i perioden fra 2013 til 2015.
Med lovforslaget udskyder vi forældelsesfristen for de tilbagebetalingskrav, der måtte være, sådan at skyldnerne kan få deres sager færdigbehandlet.
I Socialdemokratiet betragter vi jo helt grundlæggende vores skattevæsen som grundstenen for vores velfærdssamfund, og derfor vil vi også investere i vores skattevæsen og sikre, at skatteforvaltningen kommer tilbage på sporet.
I den forbindelse mener vi, det er vigtigt, at der kommer styr på inddrivelsesområdet helt generelt, og vi ser på det her lovforslag som et skridt på den vej.
Derfor kan Socialdemokratiet – måske ikke overraskende – støtte lovforslaget, og vi ser frem til det videre arbejde med forslaget i Skatteudvalget.
Tak for ordet.