runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-11-29:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Jeg har ikke på forhånd fået en begrundelse for spørgsmålet, men jeg antager, at spørgsmålet er foranlediget af de artikler, som kom ud i sidste uge, vedrørende BPA-ordningen.
Her var der bl.a. en artikel om en 21-årig kvinde med muskelsvind, som af kommunen har fået afslag på en BPA-ordning, og i den artikel udtalte Muskelsvindfonden, at de ser, at færre og færre unge får en BPA-ordning.
For ser vi på de overordnede tal, er det samlede antal modtagere af BPA blandt de 18-24-årige faldet fra 120 til 99 i årene 2018-2022, altså svarende til et fald på 18 pct. Tilgangen i antallet af 18-24-årige var 23 personer i 2018, mens det var 21 personer i 2021.
Det vil sige, at det kun var et mindre fald i tilgangen, hvis man sammenligner de 2 år.
Når antallet af 18-24-årige er faldet i perioden, skyldes det, at tilgangen var meget lav i 2021, og at afgangen var større end tilgangen i 3 ud af de 4 år – bare for at vi har de grundlæggende tal på plads.
Det er vigtigt for mig at understrege, at der ikke er sket en ændring i reglerne på området.
Det vil sige, at vi ikke fra Christiansborgs side har indsnævret personkredsen i forhold til BPA-ordningen, heller ikke i forhold til alder, og netop det har jeg bedt ministeriet om at præcisere over for kommunerne i en orienteringsskrivelse, og den vil også præcisere, at det ikke er en forudsætning for at få tildelt eller beholde en BPA-ordning, at borgeren er i beskæftigelse eller er under uddannelse eller i øvrigt har et højt aktivitetsniveau.
Så det er sådan, ministeriet har valgt at reagere på nogle af de sager, der har været fremme i den seneste tid vedrørende BPA.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-11-29:
Men når vi så står og mangler de her både nu, tænker jeg, at vi måske burde gå ind og kigge på, hvad vi ellers kan gøre.
For ministeren er vel enig i, at det heller ikke kan være rigtigt, at vi ikke kan komme ud og hjælpe kuttere, der har lidt havari, og hvor redningen rent faktisk afhænger af, at der tilfældigvis kommer en anden trawler forbi og kan hjælpe til med det.
Så vi skal vel have kigget på en eller anden midlertidig løsning i den her situation.
Troels Lund Poulsen (V), 2023-11-29:
Tak til Kristian Bøgsted fra Danmarksdemokraterne for spørgsmålet.
Lad mig starte med at sige, at der generelt er stor opmærksomhed på den tekniske stand af Kystredningstjenestens aldrende fartøjer, og det er også med god grund.
Kystredningstjenesten er en vigtig del af det samlede beredskab her i Danmark.
Kystredningstjenesten består af mange dygtige både professionelle og frivillige medarbejdere fordelt på landets 21 redningstationer, hvorfra de som bekendt er klar til at sejle ud i al slags vejr, når folk kommer i nød.
Det er ingen hemmelighed, at Kystredningstjenesten er udfordret af nedbrud på redningsfartøjerne, samtidig med at nogle fartøjer er ude af beredskabet for at få foretaget nødvendige systemudskiftninger.
Med til historien hører dog også, at der er igangsat en plan om at anskaffe 33 nye redningsfartøjer frem mod 2030.
Det er desuden forventningen, at Forsvarsministeriets Materiel- og Indkøbsstyrelse vil modtage endnu et fartøj inden årets udgang.
De nye og moderne fartøjer skal løbende erstatte store dele af Kystredningstjenestens nuværende flåde, så de mange dygtige og frivillige kræfter får bedre forudsætninger for at løse deres redningsopgaver.
Når det er sagt, tager det tid at anskaffe så mange fartøjer, hvorfor vi også må væbne os med tålmodighed, indtil de alle er anskaffet.
Det samlede redningsberedskab koordineres således at det, der hedder Joint Rescue Co-ordination Centre Denmark, der anvender alle operativt tilgængelige kapaciteter i en given redningssituation.
Det vil sige, at der også bruges enheder fra søværnet, marinehjemmeværnet, flyvevåbnet med redningshelikoptere, politiet og de lokale beredskaber – ud over Kystredningstjenesten.
Den samlede indsats medvirker til, at beredskabet i dag lever op til de fastsatte krav i forhold til reaktionstid, selv om vi har udfordringer med en række af Kystredningstjenestens fartøjer.
Skibsfartens og Luftfartens Redningsråd har således det seneste år vurderet, at beredskabet samlet set har været tilfredsstillende.
Det skal dog ikke være en sovepude.
Som nævnt er der nu igangsat en omfattende anskaffelsesplan, der skal sikre, at Kystredningstjenesten fortsat kan udføre de vigtige redningsopgaver fra nye og mere moderne redningskøretøjer, selv om det så kommer til at strække sig over nogle år.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-11-29:
Tak for det.
Det jo meget fint, at vi har sat gang i noget allerede, for det var faktisk allerede tilbage i 2014, at der blev afsat et trecifret millionbeløb til at opdatere flåden.
Det var trods alt i 2014, det her beløb blev afsat, og f.eks. i Hvide Sande har man en redningsbåd, der blev bygget i 1989 og var beregnet til at sejle i 15-18 år, og det er stadig væk den, de bruger.
Så mener ministeren ikke, vi skal prøve at skubbe lidt på og prøve at få fat i nogle nye både lidt hurtigere på en eller anden måde?
Troels Lund Poulsen (V), 2023-11-29:
Der var jo ikke noget bedre, end hvis jeg i dag kunne love, at jeg kunne få skaffet bådene hurtigere.
Det her er jo ikke noget, man gør med et fingerknips.
Jeg tror også, hr. Kristian Bøgsted ved, at det tager lang tid at få bygget de redningsfartøjer, der skal bruges.
De skal jo også leve op til en lang række sikkerhedsmæssige krav, for at de kan indsættes.
Det siger sig selv.
Når det er sagt vil jeg også gerne understrege, at jeg er meget opmærksom på, at vi så også følger anskaffelserne, sådan at vi sikrer, at vi hele tiden er opdateret og ved, at vi får leveret de fartøjer i den rækkefølge, som de er lovet.
For det er selvfølgelig rigtigt, at vi er udfordret på baggrund af aldrende fartøjer.
Som jeg også sagde i min besvarelse, er det jo sådan, at vores beredskab samlet set har været tilfredsstillende med en redningsprocent de seneste 5 år på 96,5, hvor kravet er 94 pct.
Men når det så er sagt, er jeg jo altid åben over for at diskutere, om der kan tages yderligere tiltag.
Og jeg vil så også foreslå, at hvis man ønsker det, må man bringe det op i den forsvarsforligskreds, som Danmarksdemokraterne også er med i.
Men jeg kan ikke stå i dag og komme med en snuptagsløsning, for de her anskaffelser tager både tid og skal sikkerhedsmæssigt leve op til de standarder, der skal være.
Og jeg tror også, hr. Kristian Bøgsted er helt enig i, at det skal være sådan.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-11-29:
Tak, og tak til ministeren for at stille op her i dag.
Jeg tror, jeg vil slutte af med at høre ministeren, om ikke vi så kan blive enige om, at vi i hvert fald fremadrettet skal kigge på at sørge for, at investeringerne til redningsflåden her kommer i et tempo og på et niveau, der gør, at vi fremover ikke kommer til at se, at vi har både, der er bygget i 1989 og beregnet til tjeneste i 15-18 år, der stadig væk sejler her 25 år senere.
Troels Lund Poulsen (V), 2023-11-29:
Det bliver vi nødt til at lære af.
Det findes der desværre også andre eksempler på.
Hvis vi ser på vores miljøskibe, er de også meget aldrende, og vi står over for meget store udfordringer.
Vi skal sørge for, at vi får løst de her problemer, sådan at vi fremover bliver i stand til at få lavet udskiftningerne, inden vi får nedbrud på de skibe, som forsvaret måtte benytte sig af.
Nick Zimmermann (DF), 2023-11-29:
Tak for det.
Hvorfor har ministeren ikke sørget for at give tilstrækkeligt med midler til, at Region Midtjylland havde kunnet undgå at nedlægge akutlægebilen og akutklinikken i Grenaa?
Sophie Løhde (V), 2023-11-29:
Tak for spørgsmålet, om end jeg ikke anerkender spørgsmålets præmis.
For det har været en helt klar prioritering for den her regering, siden vi tiltrådte, at sørge for at iværksætte initiativer, som både skal styrke økonomien og kapaciteten i vores sundhedsvæsen, og vi har sådan set sat mange rigtig mange penge af til det.
Vi har med sundhedspakken afsat 5 mia. kr. til et varigt kvalitetsløft af vores sundhedsvæsen.
Vi løfter økonomien i regionerne med økonomiaftalen fra næste år, og med finanslovsaftalen har den her regering også afsat yderligere midler målrettet vores sundhedsvæsen.
Med den historisk brede finanslovsaftale, som vi jo indgik i mandags med bl.a. spørgerens parti og mange andre, har vi konkret også nu afsat 50 mio. kr. i 2024 stigende til 75 mio. kr. årligt fra 2025 og frem, så regionerne kan ansøge om midler til at styrke deres akutberedskaber.
De midler kan jo bruges til f.eks. at etablere flere akutbiler eller øvrige præhospitale tiltag, for blot at nævne nogle.
Nu er det jo op til regionerne at lægge billet ind på midlerne, i forhold til hvor der er de største udfordringer, men jeg må på den baggrund også klart afvise spørgerens præmis for spørgsmålet om, at regionerne ikke har fået tilstrækkeligt med midler.
Jeg synes, at det er helt fair at være politisk uenig i, hvilke konkrete lokale dispositioner et regionsråd vedtager og beslutter i de enkelte regioner.
Dem kan man være enig i eller uenig i, men det er et regionalt ansvar, og jeg har naturligvis som sundhedsminister en klar forventning om, at man i regionerne organiserer og prioriterer den akutte indsats, herunder også den præhospitale indsats, så hjælpen kan komme hurtigt frem og vi kan sikre patientsikkerheden.
For det er selvfølgelig helt centralt for os som regering, at man som borger kan føle sig tryg, uanset hvor i landet man bor.
Nick Zimmermann (DF), 2023-11-29:
Det var fuldstændig som ventet: et totalt ikkesvar.
Det vil altså sige, at hvis man f.eks. bor ude i Grenaa eller på Djursland i det hele taget og man er udsat for at få et hjertestop, så skal en akutbil køre 60 km inde fra Randers ud til Djursland.
Den skal så også lige køre 60 km den anden vej, inden man er inde på hospitalet igen.
Det er alt for galt, at regeringen ikke har tænkt sig at gøre noget ved det her.
Finansministeren står jo og siger, at der er penge nok i kassen.
Hvorfor i alverden sender man så ikke nogle penge ud til regionerne, sådan at man kan sikre sikkerheden og trygheden for de borgere, der bor ude på Djursland?
Sophie Løhde (V), 2023-11-29:
Det er jo ganske enkelt også forkert, at spørgeren står her og siger, at man ikke har tænkt sig at gøre noget.
Er der noget, vi har gjort fra dag et af, så er det at styrke økonomien og kapaciteten i vores sundhedsvæsen, som jeg på en række punkter medgiver er presset, men vi har sat ind med målrettede initiativer.
Noget af det første, jeg gjorde, da jeg tiltrådte som indenrigs- og sundhedsminister, var at udmønte 15 – 15! – nye akutberedskaber i Danmark.
Så at sige, at der ingenting er gjort, herunder i forhold til akutberedskabet, er simpelt hen misvisende.
Nick Zimmermann (DF), 2023-11-29:
Det er jo dybt problematisk at have en sundhedsminister her i Danmark, der overhovedet ingen fornemmelse har for, hvad der sker ude i virkeligheden.
Ude på Djursland tror jeg sådan set, at borgerne er ligeglade med, hvad for nogle initiativer ministeren har sat i gang, så længe de ikke foregår ude på Djursland.
Altså, hvad hjælper det en beboer ude på Djursland, der får et hjertestop, at sundhedsministeren måske har sat et eller andet i værk inde i Københavnstrup?
Prøv at høre: Der er altså et akut behov for at få sendt noget hjælp ud til Djursland.
Hvis man får et hjertestop, skal en akutbil nu køre 60 km inde fra Randers for at komme ud til Grenaa.
Hvad har ministeren tænkt sig at gøre ved det?
Der må efterhånden komme et klart svar ud til de borgere.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2023-11-29:
Mange tak for det.
Jeg vil godt starte med at kvittere for den tydelige udmelding fra ministerens side.
Det gør mig overordentlig tilfreds, at vi for det første understreger, at reglerne og lovgivningen ikke er ændret.
Når man så kan se en forandring i tildelingerne og i virkeligheden også i begrundelserne for afvisning af tildelinger, er det også slået fast, at man i hvert fald ikke kan afvise det på baggrund af nogle af de ting, som ministeren selv sagde.
Det er utrolig vigtigt, altså at det ikke kun handler om job og beskæftigelse.
Når jeg tager den her sag op, er det, fordi ikke én af de mange unge, man bliver kontaktet af – og det tænker jeg at ministeren selv kender til –
får en BPA-ordning let.
Mange af dem har faktisk det, man kalder en børne-BPA, inden de bliver 18 år.
Når de så bliver 18 år, kan de se frem til en fremtid med visiteret hjemmehjælp med faste tider for putning og for, hvornår man kan komme op, og hvornår man kan komme i bad eller få hjælp til alt muligt, og så samtidig kun 15 timers ledsagelse.
Det skaber en kæmpe begrænsning i de her unge menneskers liv, og i virkeligheden laver vi en institution for dem, hvor de kan sidde og kigge ind i husets fire vægge, og det er rigtig alvorligt.
Jeg vil godt citere et stykke fra Muskelsvindfondens hjemmeside om Josephine, der drømmer om et ungdomsliv: »Jeg drømmer bare om at have én hos mig, der kan hjælpe mig.
Så jeg selv kan få lov til at bestemme, hvad jeg har lyst til at lave.«
Det er jo i virkeligheden tilsvarende det, mange andre unge mennesker uden handicap har mulighed for i dag.
Josephine beskriver, at hun bare sidder i sit hjem med sine to katte og venter; hun venter på hjemmeplejen, som sjældent dukker op, når der bliver brugt nødkald; venter på sine forældre, som ringer op og kommer forbi hver eneste dag, fordi hun ikke kan klare sig selv.
Hun venter på et liv, der er værd at leve, og har faktisk været ude i selvmordstanker.
Så jeg vil høre, om ministeren er villig til at gå dybere ind i det her område og kigge på, hvad årsagen er til, at man ændrer på det på den måde, og også se på, om man kan indskærpe yderligere over for kommunerne, at der altså er nogle unge mennesker, der skal leve et liv, på trods af at de har et handicap.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-11-29:
Det er klart, at når jeg som minister sender en orienteringsskrivelse til kommunerne, er det jo, fordi det også er faldet mig for brystet.
Og jeg vil sige det sådan, at det er et af de temaer, vi drøfter i Sammen om handicap.
Jeg har i øvrigt et særskilt møde med FOA i morgen formiddag og har også mødtes med en gruppe forældre i forhold til spørgsmålet om BPA.
Så det optager mig, at vi får de her regler til at fungere smidigt.
Jeg har også bidt mærke i, at der er mange gentagne revisitationer, og for rigtig mange af dem, der har en BPA-ordning, er det jo livslange, ikkeforandrende problematikker, der gør, at de har en BPA-ordning.
Og der er jeg selvfølgelig interesseret i at gå ind og kigge på, om vi nu er helt sikre på, at vi har lavet lovgivningen på den rigtige måde i forhold til det her spørgsmål, hvor man f.eks. ikke tager højde for det her med, at det for mange mennesker faktisk er permanent.
Morten Dahlin (V), 2023-11-29:
Jeg vil sige ja til, at vi i den grad kan stå på den side, der handler om, at der skal være en vid og en bred grad af ytringsfrihed for at kritisere religion.
Men jeg vil sige nej til spørgsmålet om, at vi er ved at kriminalisere religionskritik.
For det mener jeg faktisk er en fuldstændig forkert udlægning.
Sofie Lippert (SF), 2023-11-29:
Tusind tak.
Her til sidst vil jeg bare sige, at vi godt ved, både jeg og medspørgeren, at vi ikke kan løse alt det her selv.
Men er det en prioritet for regeringen at arbejde for, at tog til Tyskland ikke kun går over Sjælland, men at vi også fortsat har tog på den jyske strækning mellem Aarhus og Hamborg, og at vi dermed sikrer, at den grønne ferie er en mulighed, også hvis man bor i Jylland?
Thomas Danielsen (V), 2023-11-29:
Vi kan i hvert fald betale os fra alle de tog, vi vil have til at køre til Padborg, men vi kan ikke tvinge nogen af dem til, at de skal køre over grænsen.
Men det, vi jo gør, er, at vi indkøber vogne fra Talgo, som skal trækkes af de her Vectronlokomotiver, som er et vildt lækkert produkt, som er købt og indrettet til tyske perroner osv.
Så jeg synes, vi gør, hvad vi kan, for at forberede os med de indkøb, vi nu har gjort, så vi er klar til det, når vi forhåbentlig skal køre ned gennem Europa.
Og det er jo det, vi har mulighed for at gøre.
Pelle Dragsted (EL), 2023-11-29:
Vil ministeren forklare rimeligheden i, at regeringen vil forringe su’en for de studerende på erhvervsakademierne, professionshøjskolerne og universiteterne og dermed gamble med den sociale mobilitet i uddannelsessystemet i en tid, hvor vi aldrig har været rigere som samfund, og hvor et stigende antal unge oplever et voldsomt præstationspres og desværre en stigende mistrivsel?
Christina Egelund (M), 2023-11-29:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Regeringen har i regeringsgrundlaget åbent lagt frem, at vi ønsker et su-system, hvor su og uddannelseslængde på videregående uddannelser følges ad.
Det er jo rigtigt.
Det mener jeg og regeringen er både fornuftigt og rimeligt.
Det danske su-system er generøst, og det giver unge en god økonomisk støtte til at gennemføre en uddannelse og blive en del af arbejdsstyrken, og det skal vi selvfølgelig fastholde.
Så køber jeg ikke ind på præmissen om, at unges trivsel kan reduceres til et spørgsmål om økonomi.
Det handler bl.a. også om god og nærværende undervisning og stærke fællesskaber, herunder selvfølgelig også stærke undervisningsfællesskaber.
Når det så er sagt, anerkender jeg selvfølgelig, og det gør regeringen også, at der kan være sårbare studerende, for hvem det kræver noget mere, herunder også ekstra tid, at gennemføre en videregående uddannelse, og det har vi også lagt sporene til og taget hensyn til i regeringsgrundlaget.
Pelle Dragsted (EL), 2023-11-29:
Tak for det.
Jeg har simpelt hen svært ved overhovedet at forstå årsagen.
Altså, hvad er problemet?
Hvorfor er det, at man vil skære på su'en?
Hvorfor er det, at man vil tage penge fra nogle af de mennesker i vores samfund, som i forvejen har de laveste indkomster?
Vi ved også, hvem det vil ramme hårdest.
Det er jo dem, som ikke har fået penge fra forældrene derhjemme, og hvor forældrene ikke kan hjælpe dem.
Det er dem, der kommer til at gældsætte sig yderligere.
Det her angreb på de studerende er i mine øjne på en eller anden måde også et angreb på sådan noget grundlæggende i den samfundskontrakt, som vi har, og som jeg tror rigtig mange danskere holder af, nemlig det, at vi betaler en betydelig del af vores indkomst i skat i de mange år, hvor vi arbejder, for så til gengæld at have et fællesskabet i de år, hvor vi ikke gør, fordi vi er blevet gamle, fordi vi er blevet ramt af sygdom, eller når vi er under uddannelse.
Vi uddanner os for os selv, men vi uddanner os jo også for at kunne bidrage til samfundet.
Hvorfor er det, at man vil gøre det mere risikofyldt, om man så må sige, for de unge f.eks. at skifte til en uddannelse, som de er mere interesseret i?
Det, der gør det her så svært at forstå, er jo, at man vil skære ned i forhold til dem, der har mindst, samtidig med at regeringen planlægger store skattelettelser til mennesker, der tjener over 1 mio. kr., over 1,5 mio. kr., over 2 mio. kr
Hvad er den prioritering udtryk for?
Jeg har faktisk svært ved at forstå, hvad årsagen til det her er.
Det ekstra su-år bliver primært brugt af mennesker, som i løbet af deres studietid finder ud af, at det ikke var det rigtige valg, de havde truffet.
Når de skal ud i et helt arbejdsliv og bidrage til samfundet, var det faktisk noget andet, de gerne ville bidrage med.
Det er den gruppe, man rammer.
Man rammer måske ikke dem, som har velhavende forældre, for de skal nok klare sig, men dem, som ikke har, kan man risikere enten at presse helt ud af deres uddannelse, eller at de ender på en uddannelse, som ikke var den, de ønskede, og måske heller ikke den, hvor de kan skabe mest værdi for samfundet.
Christina Egelund (M), 2023-11-29:
Jeg kan godt lide, når man er politisk uenige, og det er vi så om de her spørgsmål.
Jeg kan også godt lide, når man så debatterer på et faktuelt rigtigt grundlag.
F.eks. bliver der lagt til grund, at vi her, og det står der i spørgsmålet, gambler med den sociale mobilitet i uddannelse.
Der er simpelt hen ikke noget entydigt belæg for at konkludere, at det hænger sådan sammen.
Tilbage i 2013, tror jeg det var, lavede man en ændring i det nuværende su-system, hvor det, som regeringen foreslår at gennemføre nu, blev gennemført sådan i grove træk for en del af de studerende.
Det har f.eks. ikke medført større frafald.
Pelle Dragsted (EL), 2023-11-29:
At sige, at man gambler, er jo ikke entydigt.
Det er jo netop det, der er problemet; der er mange eksperter, som frygter, at det her betyder, at der vil blive et øget frafald og det vil ramme skævt.
Men lad mig vende tilbage til det helt grundlæggende.
Hvorfor vil man, i en situation, hvor man har råd til at give skattelettelser til dem, der arver deres forældres virksomheder, til ejendominvestorer, til folk, der tjener over 1 mio. kr., tage penge op af lommen på nogle af de mennesker i vores samfund, som i forvejen har de laveste indkomster, så de bliver tvunget til at forgælde sig?
Christina Egelund (M), 2023-11-29:
En ting er jo politisk retorik, noget andet er, hvad der så er rigtigt og forkert.
Jeg synes, vi skal forholde os til fakta her.
En gruppe af de studerende på de videregående uddannelser har levet med det, som regeringen nu vil indføre, siden 2013, og nu bliver der peget på øget frafald, altså større risiko for, at man falder fra i løbet af uddannelsen.
Det er der simpelt hen ikke belæg for at sige.
Man kan være uenig, og det er fuldstændig fair.
Lad os tage den diskussion, inklusive skattelettelser, omfordeling, prioriteter og alt muligt på en større skala – helt fint.
Men jeg synes ikke, at man skal komme med påstande, som ikke er rigtige.
Katrine Robsøe (RV), 2023-11-29:
Tak for det.
Ser ministeren en fordel i et bredt politisk forlig bag uddannelsesstøtten, så der er ro om de studerendes livsvilkår i fremtiden, eller er regeringen klar til at opsige forliget for at kunne gennemføre sine besparelser alene eller sammen med su-kritiske partier?
Christina Egelund (M), 2023-11-29:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo korrekt, at regeringen i regeringsgrundlaget har lagt sporene til en su-reform.
Jeg anerkender bare ikke sådan helt præmissen om, at det bare handler om besparelser.
Jeg ved heller ikke, hvem de anførte su-kritiske partier er, som man henviser til i spørgsmålet.
Selvfølgelig kan man så alligevel godt mene, at politik ikke er støbt i beton.
Når vi har lagt den her politik åbent frem, er det, fordi vi mener det, og fordi vi har en vision for, hvor samfundet skal bevæge sig hen.
Vi mener, at det danske su-system også i fremtiden skal støtte unge i at gennemføre en uddannelse uanset deres økonomiske baggrund; så er det sagt.
Vi mener også, at vi skal have et su-system, hvor su og uddannelseslængde følges ad.
Det mener vi er fornuftigt og rimeligt.
I forhold til det med forliget ved regeringen godt, at der er et su-forlig.
Regeringen har ikke præsenteret noget forhandlingsoplæg til su-reformen endnu, og der er jo sådan set heller ikke igangsat forhandlinger endnu.