runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-13:
Den virkelige udfordring er jo sådan set, at Socialdemokraterne og regeringen overhovedet ikke har forstået, hvor stor en krise der egentlig er ude i Danmark lige nu.
Der er rigtig mange mennesker, der har svært ved at betale deres regninger – priserne stiger både på fødevarer, energi og alt muligt andet.
Det samme har pensionisterne; der sidder rigtig mange, der har svært ved at betale deres regninger.
Så måske skulle man i virkeligheden til at vågne en lille smule op i regeringen og hos Socialdemokraterne og få en forståelse for de rigtig mange mennesker, der virkelig kæmper i de her tider.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-04-13:
Jeg vil bare spørge hr. Nick Zimmermann, om ikke det er pudsigt, at Socialdemokraterne pludselig siger, at der jo er givet hjælp.
Ja, der er givet inflationshjælp, så vi lige her de sidste par dage, til folk, der har en meget, meget høj indkomst.
Det er da en absurd forestilling.
Man giver faktisk rigtig meget til de rige, man giver til indvandrerfamilier og sådan noget, men pensionisterne blæser man højt og flot på.
Jeg må jo nok sige, at hvis jeg havde været socialdemokrat, havde jeg bare siddet nede på min plads og bøjet hovedet.
Er hr. Nick Zimmermann måske enig med mig i det?
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-13:
Tak til forslagsstillerne for at stille det her rigtig gode borgerforslag.
I Dansk Folkeparti mener vi ikke, at det skal være pensionisterne, der skal tabe købekraft i tider med høj inflation, hvor både priserne og lønningerne stiger.
Og det er simpelt hen ikke rimeligt, at pensionister skal frygte for, om de nu har råd til både at betale husleje, varmeregning og samtidig også have til at få mad på bordet; det er ikke en værdig måde at behandle vores pensionister på.
Vi er dybt afhængige af, at reguleringen følger udviklingen, for de skal bruge de ekstra penge, når priserne stiger, for de kan jo nemlig ikke bare gå ud og tage et job.
Det er altså også derfor, at Dansk Folkeparti særlig har kæmpet for pensionisterne i forhandlinger om inflationshjælp.
Så vi er sådan set helt enige i hensigten med lovforslaget, nemlig at undgå, at pensionisterne oplever et efterslæb og et tab af købekraft i tider med høj inflation, samt at skabe et mere overskueligt og forståeligt pensionssystem.
Vi mener sådan set også, selv om det ikke er en direkte del af det her forslag, at pensionisterne bør kompenseres for det store efterslæb, der er skabt som en konsekvens af den mindreregulering, som en lang række partier stod bag med skatteaftalen for 2012.
I Dansk Folkeparti vil vi altså meget gerne støtte op om det her gode forslag med at få løst problemerne med den nuværende regulering af bl.a. folkepensionen.
Så tak til forslagsstillerne for et godt forslag.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-13:
Tak for det, formand.
Først og fremmest tak til Faglige Seniorer og de, jeg tror efterhånden omkring 61.000 borgere, som har skrevet under på det her borgerforslag. Når det er et borgerforslag, som møder stor opbakning, er det jo bl.a. med baggrund i den inflationskrise, vi står i nu, hvor nogle af de borgere, som har mindst her i samfundet, også er nogle af dem, der kommer til at vente længst tid på at få reguleret deres indtægt.
Der er lige blevet indgået overenskomster nu, som netop har handlet om at kompensere for en del af den købekraft, man har mistet med baggrund i inflationen.
Det er jo heldigvis noget, som får virkning med det samme.
Men for de 1,4 millioner pensionister, som får deres indtægt fra deres folkepension eller deres arbejdsmarkedspension, bliver der ikke nogen regulering af den overførselsindkomst, de får, altså den folkepension, de får.
Den må man vente på i op til 2 år.
Jeg tror, det er med den baggrund, at der har været den forholdsvis massive opbakning til det her borgerforslag, og det kan jeg i den grad godt forstå.
For det er grundlæggende urimeligt, at dem, der har mindst, også er dem, der skal udsættes for de hårdeste vilkår, og som skal gå og se på, at købekraften forsvinder og udgifterne til husleje, lys, vand og varme, til fødevarer stiger, samtidig med at indtægten ikke bliver reguleret.
For nu er det blevet anført nogle gange her i debatten: Jamen hvad nu, hvis vi ikke rammer det præcist?
Jeg tror sådan set, den største bekymring, når vi, som vi oplever nu, har stået i en inflationskrise, ligger i, at udgifterne stiger så voldsomt, samtidig med at indtægterne ikke bliver reguleret.
Det er da den største skævhed, man kan forestille sig.
Så det, at man laver en umiddelbar regulering i forhold til lønudviklingen, vil jo netop sikre, at indtægterne i hvert fald i højere grad vil kunne følge med et stigende udgiftsniveau.
Og at der så efterfølgende skal ske en form for regulering, vil trods alt være væsentlig mindre indgribende end det, man oplever nu med inflationskrisen.
Derfor synes jeg, det her er et glimrende forslag.
Jeg synes sådan set, det rammer fint, i forhold til at det handler om, at man umiddelbart regulerer overførselsindkomsterne i forhold til lønudgifterne.
Jeg tror sådan set, den eneste anke, jeg vil have i forhold til det, er, at det her forslag kun retter sig mod pensionister eller dem, der modtager pensioner.
Jeg synes jo sådan set, det skulle gælde for alle overførselsindkomsterne, altså herunder også kontanthjælp.
Men det skal jo ikke ændre på, at forslaget her i sig selv er godt, og så ville vi, hvis det så forhåbentlig blev vedtaget, kunne udvide ordningen.
Men Enhedslisten bakker i hvert fald op om forslaget her.
Helle Bonnesen (KF), 2023-04-13:
I dag er der perioden på de her 2 år, før pensionen bliver reguleret for lønudviklingen, og vi skal diskutere, hvorvidt man skal fremrykke det.
Fra konservativ side kommer vi til at stemme nej, det kan jeg godt indledningsvis sige.
I tråd med flere af de andre ordførere, der har været heroppe, er der flere argumenter til det.
For det første mener vi som parti, at vi i en tid med økonomisk påpasselighed skal passe på med at øge overførslerne yderligere.
Det vil jo, som andre også har været inde på, højst sandsynligt betyde en fremrykket finansiering, som forslaget i øvrigt ikke angiver hvorfra skal komme.
Men for det andet – og mindst lige så vigtigt – er der nogle af de ting, som andre også har været inde på, bl.a. det, at reguleringen sker på et skøn.
Det vil sige, at en potentiel regulering måske ikke nødvendigvis sker i overensstemmelse med den faktiske lønudvikling, så vi skal have en efterregulering.
Der er altså de her to elementer i det, dels det, at man kan komme ud for, at beløbet, man reelt skal have, kan være usikkert, dels det her store bureaukrati- og administrationsapparat, vi sætter i gang.
Derfor stemmer Konservative nej til forslaget.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-04-13:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Nu kalder hr. Nick Zimmermann jo selv den nuværende økonomiske situation for særlig, altså ikke noget, man ser hver dag,
sagt på godt arbejdersprog – nu ved jeg, at hr. Nick Zimmermann er tidligere lagerarbejder. Mener Dansk Folkeparti virkelig, at vi skal lave permanent lovgivning ud fra en midlertidig løsning, som vi jo allerede har imødekommet ved at give særlig hjælp til specielt udsatte grupper og gå væk fra en ordning, der i rigtig mange år har været profitabel og givende for pensionister, for at indføre en anden ordning, som utvivlsomt vil risikere at gemme en regning til starten af det nye år, hvis det viser sig, at vi har reguleret forkert?
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-13:
Jeg synes også, det er dybt pinligt at se Socialdemokratiet i den her sag.
Altså dem, som står allerførst for, er indvandrerfamilier, og det er folk med millionindkomster, og dem, der ikke kan få så meget som en krone i hjælp, er så pensionisterne – danske borgere, der trods alt bor her i landet, og som har rigtig svært ved at få enderne til at mødes.
Hvor er hjælpen til dem?
Så jeg er fuldstændig enig med fru Pia Kjærsgaard.
Det er jo ikke så længe siden, at regeringen lige var inde at stjæle store bededag, og der var det knap så vigtigt at høre arbejdsmarkedets parter, og der var det knap så vigtigt ikke at blande sig i den danske model.
Det var netop det modsatte, som regeringen valgte, da man stjal store bededag.
Så jeg kunne i virkeligheden godt tænke mig at prøve at spørge ministeren: Hvornår er I begyndt at ændre holdning til det her, i forhold til hvornår man skal sende noget til trepartsforhandlinger og hvornår man ikke skal?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-04-13:
Mange tak.
Det her er en vigtig debat.
Jeg deler til fulde ordførerens blik på potentialet for, hvad det kan, når vi er noget for hinanden, ikke mindst i vores nærmeste familie.
Jeg har derfor også stor forståelse for den problemstilling, der rejses i beslutningsforslaget: at mange mennesker har et ønske om at kunne hjælpe f.eks. et ældre familiemedlem til lægen, til tandlægen eller undersøgelser på hospitalet.
Og det kræver jo af og til, at man kan tage fri fra arbejde.
Jeg hæfter mig ved, at forslagsstillerne konkret henviser til behovet for, at man kan tage sin ældre mor eller far med til læge eller på hospitalet, og netop den situation er jo det, der er taget højde for og gjort muligt med indførelsen af lønmodtagernes ret til 5 årlige omsorgsdage, som er en konsekvens af EU's orlovsdirektiv.
Det er præcis den situation, der er tænkt på, og derfor fremgår det også af loven, som implementerer direktivet her i Danmark, at man har ret til omsorgsorlov til at yde personlig omsorg eller støtte til sine forældre.
Man kan også holde omsorgsorlov for en bedsteforælder, hvis man f.eks. bor sammen.
Forslagsstillerne ønsker, at bedstes første sygedag skal være tillidsbaseret, skal kunne holdes uden nogen form for dokumentation og skal være med ret til løn.
Og det vil betyde en væsentlig udvidelse af den omsorgsorlov, vi har indført for mindre end et år siden.
Jeg vil minde om, at omsorgsorloven er udformet og gennemført efter en indstilling fra arbejdsmarkedets parter i Beskæftigelsesministeriets Implementeringsudvalg.
Det er rigtigt, at i den form, som det er vedtaget her i Folketinget på baggrund af det implementeringsudvalg, giver det arbejdsgiveren mulighed for at kunne søge om dokumentation eller bede om dokumentation for den omsorg, der er givet, men det kan man jo også lade være med som arbejdsgiver.
Det er også rigtigt, at omsorgsorloven er selvbetalt, for det var det, der blev besluttet i orlovsdirektivet.
Skal det ændres, sådan at omsorgsorloven i stedet for skal være med løn, er det altså noget, man beslutter nationalt, og i Danmark er det som bekendt et anliggende for arbejdsmarkedets parter.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget, og vi indstiller derfor, at det forkastes, men med den tilføjelse, at selve ønsket om, at vi har fleksibilitet, at vi er noget for hinanden, og at der også i fremtiden er mulighed for, at vi ikke bare er noget for vores børn, men også for vores forældre og nærmeste, er noget, der både ligger mig og regeringen meget på sinde.
Tak for ordet.
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-13:
I Dansk Folkeparti ser vi familien som samfundets kerne, og det er det naturlige sted for rigtig mange af os at henvende os, når vi har brug for hjælp.
Det er her, vi finder tryghed, og det er her, vi drager omsorg for hinanden, også når vi bliver syge.
Derfor skal vi selvfølgelig sikre de allerbedste rammer for familierne.
For Dansk Folkeparti er det helt naturligt, at den omsorg, man som forælder ønsker at drage for sine børn, når de er syge, sådan set også gælder, når ens gamle og svækkede mor eller far eller bedstemor bliver syg og har behov for hjælp.
Derfor mener vi også, at der bør indføres en ret til bedstes første sygedag med samme rettigheder, som mange nyder på barnets første sygedag som følge af overenskomster eller individuelle ansættelseskontrakter, altså betalt fri.
For bekymringer er der sådan set nok af, når ens kære bliver syge, men privatøkonomien bør altså ikke være en af dem.
Derfor foreslår vi konkret, at regeringen pålægges at indkalde til trepartsforhandlinger om indførslen af bedstes første sygedag.
Tak for ordet for nu.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Tak for det.
Jeg havde jo også håbet på, at der var flere, der ville have bakket op, selvfølgelig havde jeg det, for jeg synes faktisk, det er et rimeligt forslag set ud fra en folkepensionists synspunkt og med den udhuling af folkepensionen, der er sket igennem rigtig mange år.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-04-13:
Jeg synes egentlig, at man, når man alligevel sidder her om aftenen, lige så godt kan bruge tiden til at give den lidt gas.
Det ærgrer jeg mig over.
Der synes jeg stadig væk, man skal stå fast på sine principper, så det var jeg lidt overrasket over.
Det vil jeg bare godt erklære mig tilfreds med.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Tak for det.
I Nye Borgerlige har vi en ret klar holdning til det her.
Vi synes, at det er et fantastisk godt forslag, og det gør vi, ud fra at vi virkelig anerkender den præmis, der ligger bag det, nemlig at der er nogle pensionister, der er blevet ramt rigtig, rigtig hårdt af det her.
Jeg synes, at det lidt er sådan en skyden fra hoften, om man regulerer på den ene eller på den anden måde.
Jeg synes faktisk, at forslaget lægger ret klart op til, at skulle man få 0,2 pct. for meget det ene år, bliver det reguleret det næste år.
Ja, vi er i en krise, men inflation er jo ikke noget, der først er opstået nu, og det kan komme igen.
Virkeligheden er nok også, at vi skal læse lidt længere ned i teksten og se, hvad bekymringen og frygten udspringer af.
Det er den her satsregulering, der er sket siden 2012, og som gradvis har udhulet pensionisternes rådighedsbeløb.
Jeg ved godt, at der ikke er nogen, der vil tale om det.
Det ville mit tidligere parti gerne og gør det gerne stadig.
Vi skal holde op med at udhule pensionisternes levevilkår og med bare kategorisk at afvise at hjælpe dem, når de har brug for hjælp.
Derfor støtter Nye Borgerlige naturligvis op om det her forslag.
Vi synes faktisk, det er et godt forslag.
Vi er kede af, at den frustration, der er, er det, der skal til, men sådan må det være, når man har en socialdemokratisk ordfører, der vælger at stille sig på talerstolen og sige, at man ikke vil hjælpe pensionisterne.
Torsten Gejl (ALT), 2023-04-13:
Tak, formand.
I Alternativet anerkender vi også, at der er rigtig, rigtig mange mennesker, der i øjeblikket sidder rigtig, rigtig hårdt i det og har gjort det længe nu.
Derfor støtter vi selvfølgelig det her forslag om at fremrykke pensionsreguleringen, sådan at indtægterne i højere grad udligner udgifterne.
Man får lidt flere penge mellem hænderne.
Jeg tror også, at det sagtens kan være et system, der kan komme til at fungere rigtig godt i fremtiden.
Når man går ind for et forslag som det her, læser man det selvfølgelig ekstra nysgerrigt igennem, og noget af det, som vi har diskuteret hos os, er: Hvad hvis ydelsen har været lidt for høj eller lidt for lav?
Skal vi så til at efterregulere det?
Skal vi til at åbne 1,3 millioner menneskers pensions- og skattepapirer og prøve at efterregulere?
Men det synes jeg egentlig at SF's ordfører svarede godt på, for det kan man jo egentlig godt gøre fremadrettet.
Hvis der er en forskel på den positive eller negative side på 0,1, 0,2 eller 0,3 pct., kan man jo regulere det i skønnet.
Det skal selvfølgelig lige tales ordentligt igennem og regnes ordentligt igennem, men jeg synes, det er en god vej at gå at prøve at undersøge det for at få den lille ting på plads, så vi ikke skal til at bruge rigtig mange penge på administration.
Så med disse ord støtter vi forslaget, formand.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-13:
Tak for ordet.
Dette borgerforslag tror jeg at vi er mange – ja, hvis ikke alle – her i landet der godt kan forstå.
Inflationen har især ramt folk med lav indkomst: pensionister, studerende, selvstændige, der måske lige er gået i gang, dem, der ikke har meget råderum at gøre godt med.
Der er dog ikke nogen tvivl om, at vi som politiske partier ser meget forskelligt på, hvordan vi bedst hjælper folk.
I Liberal Alliance støtter vi ikke forslaget, og det er af den årsag, at vi mener, den måde, man skal hjælpe folk på, er ved at lade dem beholde flere af deres egne penge; der er jo mange knapper at skrue på, som ville gøre, at alle danskere og også pensionister ville få mere ud af deres penge og beholde flere af dem.
Men det, som jeg også har lyst til at nævne, er, at jeg synes, vores pensionsordninger eller området generelt er ekstremt afhængigt af, hvem der sidder herinde.
Det skifter, som vinden blæser: Så får vi en Arnepension, så får vi en seniorpension, så har vi en efterløn, så kommer en Arnepluspension.
Jeg kan godt sidde og tænke: Jeg ved ikke, hvordan mine muligheder bliver, når jeg når den alder.
Det afhænger ekstremt meget af, hvem der sidder herinde.
Derfor vil vi i Liberal Alliance gerne give folk muligheden for selv at tage ejerskab over, hvordan deres fremtid skal se ud.
Det kan ikke hjælpe pensionisterne i dag, men det vil kunne hjælpe folk på sigt, og vi har et forslag, som ville gavne dem, og det er at indføre ordningen fri pension, hvor arbejdende danskere kan indbetale 675 kr. hver måned, som de ikke skal betale skat af.
Efter 40 år på arbejdsmarkedet vil man have opsparet omkring 600.000 kr., og dem kan man bruge til at gå tidligt på pension eller måske til at have en løbende ydelse, imens man er på den allerede opsparede pension eller folkepension.
Personligt ville jeg gerne have den mulighed for mig selv, og personligt under jeg også alle andre danskere det.
Det ville gøre, at flere mennesker selv har råd til at spare op end i dag.
Selv om vi ikke støtter forslaget her, er vi altid klar på at kigge på tiltag, der kan forenkle og skabe mindre bureaukrati.
Jeg synes i hvert fald, det er blevet tydeligt, at det faktisk er meget svært at regne ud, hvordan det her hænger sammen, og hvordan det bedst kan hænge sammen i fremtiden.
Charlotte Munch (DD), 2023-04-13:
Forslaget, vi skal behandle her, sætter fokus på et stort problem, som mange pensionister kæmper med.
Som det er i dag, venter pensionister 2 år på at få reguleret pensionen, når lønningerne stiger.
Det har den konsekvens, at vi i Danmark i forbindelse med inflationen ender med at stå tilbage med en samfundsgruppe, som halter bagefter i købekraft.
Vi har oplevet, hvordan især energipriserne har udhulet mange pensionisters økonomi, hvilket også resulterede i inflationshjælp til de hårdt ramte samfundsgrupper, herunder pensionisterne.
I Danmarksdemokraterne forstår vi til fulde de økonomiske udfordringer, som mange pensionsmodtagere kæmper med, og derfor er Danmarksdemokraterne også med i aftalen om inflationshjælp.
I Danmarksdemokraterne er vi meget åbne over for at se på, hvordan pensionssystemet kan gøres lettere at navigere i som pensionist.
Problematikken med forslaget skal ses i lyset af, at der ikke er anvist finansiering til forslaget, og det må forventes, at det vil være forbundet med meget store omkostninger at efterregulere folkepensionen fra 2020-2023.
Hvis man gjorde det, ville det sandsynligvis også bidrage yderligere til inflationen.
På den baggrund kan Danmarksdemokraterne ikke støtte forslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2023-04-13:
Ja, så i stedet for at regulere bagud regulerer man på en måde forud, så vidt jeg forstår.
Det vil i hvert fald også løse nogle administrative problemer.
Så det var egentlig svar på mit spørgsmål.
Tak for det.
Karsten Hønge (SF), 2023-04-13:
Altså, jeg er helt sikker på, at dér finder man en meget smidig praktisk ordning, der går ud på, at man, når man har den forventede lønudvikling, så regulerer langt hurtigere.
Der kan faktisk gå helt op til 2 år, fra man har konstateret en lønudvikling, til det bliver reguleret.
Hvis det sker først i det første kvartal i et år, går der faktisk stort set 2 år, inden den bliver reguleret, og det er ikke ualmindeligt, at det er i foråret, man på mange arbejdspladser forhandler lønninger.
Man kan så gøre det meget smidigt, når man har det, vi kan kalde et statistiksikkert grundlag – det kunne f.eks. være 2 år efter.
Hvis man har lavet et skøn, der ligger i underkanten af den forventede udvikling, f.eks. 0,2 pct. under, og man så 2 år efter konstaterer, at den ramte, så sker der ingenting.
Hvis der så er sket en lønudvikling med lidt mere, kan man i den efterregulering, der så kommer, indregne det og så enten lade den stige lidt ekstra eller lade den falde med 0,1-0,2 pct.
Det vil være i den størrelsesorden, for man kan faktisk ramme det ret præcist.
Det gør man bare i en efterregulering.
Så alt det her med, at der skal sendes regninger til pensionisterne, som jeg kan høre folk snakke om, er jo ikke det, der vil komme til at ske.
Det, der vil komme til at ske, er, at man laver en efterregulering i den regulering, der kommer året efter.
Torsten Gejl (ALT), 2023-04-13:
Det gør Alternativet også.
Derfor prøver vi jo at se, hvordan det kan gøres mest smidigt og fungere bedst muligt.
Jeg synes lidt, at regeringen får det til at virke, som om det sådan administrativt er helt umuligt i forhold til efterreguleringen osv. osv.
Men vi har i Alternativet sådan spekuleret lidt på en ting, som vi skal have smidiggjort.
Hvis man f.eks. forestiller sig, at det skal efterreguleres på bagkant, altså at den har været lidt for høj eller lidt for lav, så skal man have genåbnet 1,3 millioner skattemapper og ligesom efterregulere det på bagkant.
Det virker usmidigt.
Har ordføreren en bedre eller klogere måde, det kunne gøres på?
Karsten Hønge (SF), 2023-04-13:
Tusind tak til Faglige Seniorer, som jo er fagbevægelsens organisering af sine seniormedlemmer.
Pensionister mærker jo inflationen hver dag, når den gnaver af husholdningen.
Pensionisterne bliver reguleret med et alvorligt efterslæb med en forsinkelse, som jeg ikke har været i stand til at forstå skulle være nødvendig.
Men det eneste retfærdige og i øvrigt også snusfornuftige vil være at løfte pensionerne en eller måske to gange om året, så de holder trit med lønstigningerne.
Faglige seniorer skriver i de bemærkninger, de har sendt til Folketinget i forbindelse med borgerforslaget, og jeg citerer: »I en periode med høj inflation, hvor lønudviklingen er stigende, vil ydelser efter lov om social pension have et betydeligt efterslæb.
Et andet sted i det notat, Faglige Seniorer har sendt, står der: »Der vil med forslaget blive besluttet en regulering på baggrund af et skøn, og der kan derfor også ske en regulering, som ikke er i overensstemmelse med den faktisk forekomne lønudvikling.
Det vil i så fald medføre, at der skal ske en efterregulering i de kommende reguleringer.
Derfor respekterer forslaget fuldt ud det princip, at de offentlige pensioner fremover skal følge lønudviklingen og dermed også blive reguleret i takt med den almindelige samfundsøkonomiske udvikling.«
Jeg synes egentlig, at de to citater slår fast, at man holder fast i princippet i den ordning, som vi har i dag, men man rykker reguleringen tættere på den lønudvikling, der er.
SF støtter forslaget.
Jeppe Søe (M), 2023-04-13:
Jamen jeg vil i virkeligheden gentage det seneste svar.
Spørgeren spurgte om et mindre bureaukrati ved at gøre det på den anden måde.
Det tror jeg ganske enkelt ikke der vil være.
Det synes jeg også der må være en usikkerhed forbundet med for pensionister.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-13:
Jeg beklager, at jeg ikke havde trykket mig ind.
Jo, men man kan sige, at her er der tale om, at man vil lave et forholdsvis enkelt system, hvor man ikke taler om forskydninger i reguleringen, man taler heller ikke om en mindreregulering, men man har det ganske enkle princip, at udviklingen i overførselsindkomster følger udviklingen i lønnen
Det er jo egentlig forholdsvis enkelt, hvor man i dag kan sige, at det er svært at forklare, hvorfor der f.eks. er en mindreregulering.
Man forstår jo godt baggrunden, når man læser aftalen, men at forklare over for folk, hvorfor der er en mindreregulering på 0,3 pct., giver ikke nogen umiddelbar mening, hvor man kan sige, at her er der i hvert fald tale om et system, hvor udviklingen i overførselsindkomster følger lønudviklingen.