runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susie Jessen (DD), 2025-10-22:
Men det her handler jo også om de it-ansvarlige.
Man har ikke interviewet de it-ansvarlige.
Det viser sig også.
Der var andre enheder, der kunne have været synkroniseret med de her telefoner, som netop ikke blev en del af undersøgelsen.
Og jeg kan huske de her samråd, hvor det var, at justitsministeren sagde det her: »Det er nogle af landets dygtigste teknikere, som til daglig efterforsker meget alvorlig kriminalitet.
Politiet anvendte de redskaber, som de normalt anvender i efterforskningen.«
Kan hr. Jan E. Jørgensen ikke bare bekræfte, at »som de normalt anvender i efterforskningen« ikke har været tilfældet her, og derfor kan der have været muligheder for at få genskabt de her sms'er, som ikke blev brugt?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-10-22:
Jeg har ikke hørt justitsministeren sige, at der har været foretaget en politimæssig efterforskning.
Det, der er blevet sagt, er, at de metoder, man har brugt til at genskabe sms'erne, er de samme metoder, som politiet ville bruge i en politimæssig efterforskning.
Men ja, det er rigtigt, at der ikke har været ransagning på departementschefens bopæl eller statsministerens bopæl for at finde telefoner eller andet.
Det har der ikke.
Det ville også være ganske usædvanligt, hvis man skulle bruge den slags værktøjer i forbindelse med en kommissionsundersøgelse.
Så det, der er blevet sagt, er, at der er teknikere fra politiet, der har brugt de samme redskaber, som de ville bruge, hvis det havde været andre sager, til at forsøge at genskabe de her sms'er.
Susie Jessen (DD), 2025-10-22:
Tak for det.
Det store spørgsmål her er jo i virkeligheden: Er der blevet foretaget en decideret efterforskning, eller er der blevet foretaget en undersøgelse i den her kamp for at få gendannet de her slettede sms'er?
Det viser sig jo nu, at Justitsministeriet grundigt instruerede politiet i, at forsøget på at genskabe sms'er ikke skulle ske som en grundig efterforskning, og det er bare vigtigt at holde fast i.
For ved samråd tidligere har justitsministeren jo selv sagt, og jeg citerer: »Det er nogle af landets dygtigste teknikere, som til daglig efterforsker meget alvorlig kriminalitet.
Politiet anvendte de redskaber, som de normalt anvender i efterforskningen«, altså for at kunne genskabe de her slettede sms'er.
Som jeg læser det nu, ser det ud til, at der ikke er blevet lavet en efterforskning.
Det vil sige, at ved mange af de enheder, som er blevet udleveret, er der måske ikke en sikkerhed for, at det er alle enheder, der er blevet udleveret i den her ikkeefterforskning, den her undersøgelse.
Jeg vil gerne spørge hr. Jan E. Jørgensen: Er det her godt nok?
Jeg mener ikke, det er godt nok, når der er en proces her, der viser, at det jo er Justitsministeriet, der har orkestreret det, og at der ikke er sket en efterforskning, som justitsministeren jo egentlig selv har sagt, der var.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-10-22:
Jeg er ikke sikker på, at der kan findes så meget belæg for den bekymring.
Man kan godt have den politiske eller professionelle årsager, men jeg tror egentlig, at hvis man læser sig ned i sagen og ser, hvad Forsvarets Efterretningstjeneste, politiet og Justitsministeriet har skrevet eller sagt, og læser det uden at læse det, som en vis person læser Bibelen, vil man få det gjort meget klart, at der ikke er yderligere, man kan gøre.
Det kan man selvfølgelig begræde, men det er nu engang sådan, det er.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-10-22:
Det tager jeg som et nej, om end det jo er noget af et forløb.
Man må sige, at det er umådelig bekymrende, at det kan få lov at foregå, men jeg forstår det sådan, at ordføreren siger nej.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-10-22:
Så jeg tror, man må sige, at da den afklaring finder sted og Forsvarets Efterretningstjeneste bemærkelsesværdigt udsender en meget klar beskrivelse af, at de ikke mener, man kan gøre yderligere, kan jeg ikke finde argumenter for at skulle undersøge yderligere.
Det kan jeg ikke finde politisk, men der er vel også et hensyn til skatteborgernes penge på et eller andet tidspunkt, i forhold til hvad man skal sætte højt betalte jurister til.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-10-22:
Mener ordføreren, at det kunne være relevant at undersøge det her forløb, hvor ansatte i Center for Cybersikkerhed føler, at de bliver brugt til at dække over regeringen i en sådan grad, at de simpelt hen dokumenterer forløbet af frygt for, at de bliver en del af en undersøgelseskommissions undersøgelse senere?
Kunne det ikke være relevant at få undersøgt det for at være sikker på, at de uhensigtsmæssige dynamikker, der måtte være, bliver klarlagt, så man kan gøre noget ved det?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-10-22:
Der er vi måske inde ved kernen af uenigheden, for det her er ikke afklaret eller afdækket, fordi det er sagt af en politiker.
Det er juridisk afdækket ved indtil flere højt estimerede juridiske eksperter.
Jeg tror ikke, man kan finde dem tungere.
Om spørgsmålet, som vi diskuterer i dag, nemlig forskellige metoder til at finde sms'er, vil jeg sige, at det ikke er en undersøgelse, jeg har foretaget.
Det er et spørgsmål, der er velbeskrevet, og hvor både Forsvarets Efterretningstjeneste og Politiets Efterretningstjeneste og Justitsministeriet siger, at der ikke er yderligere, man kan gøre for at fremfinde dem.
Så er det min vurdering som parlamentariker, og den står jeg selvfølgelig på mål for, at vi ikke kan gøre mere.
Det er ikke, fordi jeg siger det, men fordi myndighederne så klart konkluderer det.
Der er jeg bare der, hvor jeg siger, at min klare vurdering er, at det ikke er mit referat af myndighedernes konklusion, der skaber usikkerhed eller tvivl.
Det er en evig jagt på at hvirvle støv op på et usagligt grundlag, der skaber tvivl, i det omfang der måtte være tvivl til stede.
Henrik Frandsen (M), 2025-10-22:
Tak for ordet, formand.
Sagen, vi debatterer i dag, er grundigt undersøgt.
Vi har haft advokatundersøgelser, nedsat kommissioner, tjenstligt forhør og uafhængige juridiske vurderinger.
Dagens debat hviler på mediehistorier om et gammelt telefonnotat, som ministeren har redegjort for ikke tilfører nye oplysninger.
Påstanden om vildledning af Folketinget kan vi i Moderaterne derfor ikke tilslutte os.
Folketinget blev grundigt orienteret om processen, om, hvilke enheder der blev og ikke blev undersøgt, og om de tekniske skridt, som politiet forsøgte.
For Moderaterne er to principper afgørende: Ansvarlighed og åbenhed.
Hvis der var nye oplysninger, der ændrede billedet, skulle vi naturligvis forholde os til det, men det er ikke det, vi ser her i dag.
Vi ser en gentagelse af allerede belyste forhold.
Når alt kommer til alt og man sætter sig ind i sagen og i, hvad der faktisk er oplyst til Folketinget, så indeholder det såkaldt hemmelige telefonnotat ikke nye oplysninger i forhold til det, man allerede har forholdt sig til.
Med de ord kan jeg bare sige, at vi selvfølgelig støtter den vedtagelsestekst, som vi også står bag sammen med Socialdemokratiet og Venstre.
Peter Hummelgaard (S), 2025-10-22:
Nu refererer hr. Peter Skaarup jo også til noget, jeg selv har sagt på et samråd, og politiet har anvendt de tekniske redskaber, som de normalt anvender i efterforskningen af alvorlig kriminalitet som f.eks. drabssager for at genskabe de pågældende sms'er.
Så den beskrivelse kan jeg fuldt ud stå på mål for.
Det er ikke blevet hævdet, at det var politiet, der fremfandt relevante enheder i ministerierne.
Tværtimod er det utallige gange igennem de senere år – de sidste mange år efterhånden – blevet oplyst over for Folketinget, at det var ministerierne, der fremfandt relevante enheder, ligesom at det var ministerierne, der fremfandt alt andet relevant materiale, og meget relevant materiale var der tale om: 1,2 millioner sider papirer med notater, mange, mange, mange forskellige mails osv.
Peter Skaarup (DD), 2025-10-22:
Tak for det.
Nu kan jeg så forstå, at statsministeren ikke kommer mere op på talerstolen, og så må vi jo spørge justitsministeren.
Jeg kunne godt tænke mig at høre justitsministeren om, om regeringen stadig væk mener, at man i sagen om eventuel gendannelse af de her sms'er har brugt efterforskningsmetoder, som man kender fra drabssager.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-10-22:
Til deres information har jeg ikke kunnet stille spørgsmål indtil nu, og min taletid er den halve af alle jer andres.
Den her hasteforespørgsel handler jo om, hvorvidt regeringen har givet urigtige oplysninger både til Folketinget, Minkkommissionen og offentligheden.
Sagen er jo, at hvis regeringen vidste, at man kunne have genskabt sms'erne, er det grundlag for en yderligere mistænkeliggørelse, som der er blevet redegjort for at der er masser af grundlag for, for hvorfor gjorde man så ikke, som Center for Cybersikkerhed anbefalede?
Jeg synes faktisk, det er meget interessant, når man lige læser den her artikel fra B.T. igen med alle de mange citater, der er, for det, de skriver, er faktisk, at der er tale om en bevidst udeladelse besluttet af Justitsministeriet med den begrundelse, som vi også har hørt i dag, at Justitsministeriet og Statsministeriet selv havde undersøgt sagen.
Men den redegørelse, som justitsministeren kom med, er jo et meget klart eksempel på, at vi har en efterretningstjeneste, som retter ind efter Justitsministeriet.
Der er klare citater og informationer fra medarbejdere, og så får man så efterfølgende rettet ind, korrigeret og sagt, at der ikke er noget at komme efter.
Men det er tydeligt et politisk pres, der er blevet lagt på der.
Så det her er ikke bare en dybt problematisk sag, det er også en dybt frustrerende sag, fordi vi stadig væk ikke har det fulde overblik over, hvad der er blevet gjort, hvad der skulle have været gjort, hvad der er blevet tilbageholdt, og hvad der ikke er blevet undersøgt.
Derfor synes jeg i den grad, der er brug for en ny undersøgelse med krav om, at alt bliver udleveret i forbindelse med det.
Derudover er det også ret interessant, at justitsministeren kaldte det her en juraficering af et politisk spørgsmål.
Men det, der jo faktisk er sandheden, er, at det er rigtigt.
Der er tale om en politisk beslutning, for vi mangler nogle ordentlige juridiske instanser, som selv kunne tage de her sager op.
Så det her afhænger af en politisk beslutning om, hvorvidt vi vil have de her ting undersøgt tilstrækkeligt.
Når vi så har en flertalsregering, er det sådan, at de fleste folketingsmedlemmer kigger på deres partifarve i stedet for at varetage deres opgave som kontrolinstanser over for regeringen.
Det betyder så, at vi har den her systemfejl, hvor der ikke er nogen, der håndhæver kontrollen med regeringen tilstrækkeligt, hvis regeringen har et politisk flertal i Folketinget.
Magnus Heunicke (S), 2025-10-22:
Rent drikkevand er en del af vores kritiske infrastruktur.
Det er helt afgørende for vores familier, fødevareproduktion og sundhedsvæsen og også erhvervsliv, og det er grunden til, at vi er nødt til at gøre mere, end vi gør i dag.
For vi lever i en ny virkelighed, en ny geopolitisk virkelighed, som selvfølgelig også påvirker os i Danmark.
Det er grunden til, at vi før sommer vedtog to lovforslag, der implementerer to EU-direktiver om cybersikkerhed og om fysisk sikkerhed.
Det er primært de store og mellemstore vandforsyninger, det gælder.
Der må man lave lidt forskellige regler, alt efter hvor stor risikoen er, og hvor store anlæg vi taler om.
Men den lovgivning er ved at blive implementeret.
Den blev vedtaget før sommeren her i Folketingssalen, og hvis man læser regeringens lovprogram, som vi offentliggjorde for 2 uger siden, vil man se, at der vil være et nyt lovforslag, som adresserer resten af vores vandforsyningsselskaber og sikrer, at også der bliver der har hanket op i sikkerheden og lavet konkrete beredskabsplaner.
Så svaret på spørgsmålet om, hvorvidt man kan være sikker, er, at det er det, vi arbejder på.
Vi skal være sikre på, at den her kritiske infrastruktur er beskyttet stærkt nok.
Vi har en robust og stærk vandsektor, og det er faktisk godt og klogt, at vi har 2.000 forskellige vandleverandører, for det betyder jo også, at det ikke bare er ét hybrid angreb, der skal til, eller et sted, man i givet fald skal angribe.
Det vil være mange, mange små steder i det puslespil, som udgør forsyningen af verdens suverænt bedste drikkevand, nemlig det danske.
Zenia Stampe (RV), 2025-10-22:
Men det handler jo ikke om metoder.
I Center for Cybersikkerhed ved man jo ikke, hvad det er for nogle devices, men man peger på, at det kunne være, der var en stationær computer, som lagrede sms'er.
Det er jo så det, man går tilbage og undersøger.
Det har man faktisk taget højde for.
Hvis der havde været sådan nogle devices, havde man fremsendt dem, men der har ikke været en praksis for, at computerne lagrede sms'erne.
Det tror jeg heller ikke der er særlig mange af ordførernes computere der gør.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-10-22:
Det er jo spørgsmål, som hverken jeg eller ordføreren kan svare på.
Det er jo spørgsmål, vi stadig ikke har fået svar på.
Man bliver kaldt konspirationsteoretiker, hvis man tænker i det overhovedet.
Så det er jo spørgsmål, ingen af os har fået svar på.
Det kender vi ikke svaret på.
Zenia Stampe (RV), 2025-10-22:
Men er det de samme?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-10-22:
Mange tak.
Man kan få det til at lyde enkelt.
Sandheden er, at opgavebeskrivelsen er noget, som eksperter har været ude at kritisere for, at man lige så godt kunne sige, at hvis man skulle efterforske et indbrud, undersøger man kun hoveddøren og ikke resten af huset.
Det er Justitsministeriet selv, der laver opgavebeskrivelsen.
Det vil sige, at man hverken gav FE eller politiet mulighed for at overveje helt almindelige efterforskningsskridt.
Derudover er det ikke sådan, at de her medarbejdere, der har foreslået det her, så har fået andre ting at vide og derefter har valgt at sige: Okay, men så er der ikke mere.
De står stadig ved det.
De siger, de er blevet brugt til at skulle redde regeringen.
De kalder det et coverup.
Så det er bare lige for at opklare, at den tale, der lige er blevet holdt, ikke tager højde for de ting.
Så det er en kort bemærkning, som det egentlig hedder, og ikke et spørgsmål.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-10-23:
Jo, vi har talt tingene igennem, og jeg mener helt grundlæggende ikke, at sammenligningen er rimelig.
Altså, jeg ved ikke, om vi kan lægge motorvejen ud på havet og derved sikre den samme produktivitet og de samme muligheder i Midtjylland, ligesom man f.eks. kan gøre det med vindmøllerne.
Udvikling har altid en pris, som det også så flot blev nævnt tidligere, og det vil ramme nogle, og det vil glæde andre.
Vi mener, at prisen her er værd at betale, fordi et stort flertal vil få stor glæde af det her, og det gælder ikke mindst erhvervslivet og de folk, der bor derude.
Så at sammenligne det at pakke en solcellemark rundt om folks boliger, selv om solcellerne reelt set kan sættes op på tagene eller andre steder, eller at ville stille en vindmølle op af en bolig, selv om den reelt set kan stå i vandet, med vejinfrastruktur, tænker jeg er lidt langt ude.
Katrine Daugaard (LA), 2025-10-23:
Jeg er simpelt hen ikke enig med ordføreren i, at det her ikke er en liberal kamp.
Det her er i høj grad en liberal kamp, og det undrer mig virkelig, at Venstre kan være med til at lave sådan nogle ordninger her.
For der findes jo masser af måder, man i stedet for kunne effektivisere og stimulere økonomien på.
Man kunne sænke skatten generelt og fjerne byrder for alle virksomheder og brancher i stedet for.
Det ville vi i Liberal Alliance da langt hellere bruge de her penge på.
Nu ved jeg, at ordføreren interesserer sig for at handle med aktier osv.
Når man investerer 30 pct. i en privat produktion, men uden at få del i rettigheder eller overskud, så svarer det jo til, at man investerer i aktier kun med et håb om, at der kommer lidt retur den anden vej.
Kim Valentin (V), 2025-10-23:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Det her er jo ikke en liberal kamp, vil jeg starte med at sige.
Det, som jeg hører at jeg bliver angrebet for af ordføreren, er, at vi laver smagsdommeri, men er det ikke netop smagsdommeri, at Liberal Alliance siger: Nej, film skal ikke støttes, men atomkraft skal støttes?
Katrine Daugaard (LA), 2025-10-23:
Jamen det er jo, fordi at den idétænkning, som ordføreren praktiserer, kan du blive ved med på stort set alle områder.
Vi har jo også været kendte for at gøre det på landbruget f.eks., og vi gør det på techindustrien osv.
Det er jo ikke et argument i sig selv for, at det er den rette vej at gå, i hvert fald ikke hvis man ønsker en fri konkurrence, og det ønsker vi i Liberal Alliance.
Og vi ønsker også et frit kulturområde, som ikke er bundet, eller hvor man hele tiden skal gå politikernes vej.
Mogens Jensen (S), 2025-10-23:
Jamen jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan Liberal Alliance kan få det til, at det her ødelægger konkurrencen, altså det at indføre den her ordning i Danmark.
når alle andre lande i EU, som vi jo for de flestes vedkommende konkurrerer med, også om at lave film og tv-serier, har en ordning, hvor de støtter, at der kan gives rabat på, at der laves film i deres lande, og Danmark er det eneste land, der ikke har, stilles vi jo ulige i konkurrencen, og den danske filmbranche stilles ulige.
Det kan jo ikke være anderledes.
Jeg forstår ikke, hvordan man kan nå frem til andet.
Katrine Daugaard (LA), 2025-10-23:
Og der er også masser, der får opgaver med f.eks. at lave lyd på Netflixproduktioner osv., fordi vi er rigtig dygtige i Danmark.
Og det er det, som vi ønsker at gå ind at støtte op om, altså at vi har nogle gode uddannelser osv. på de her områder.
Men du siger »lige konkurrence« – jeg siger »et frit konkurrencebaseret erhvervsliv«; det er det, som vi i Liberal Alliance går op i at støtte.
Og der mener vi, at det her bliver en skæv konkurrence imod i hvert fald de mindre danske producenter, for det her vil jo også i højere grad blive de store selskaber, som står stærkere op imod de små og højst sandsynligt får større andel i den her støtteordning.
Mogens Jensen (S), 2025-10-23:
Det er lidt videre i samme spor.
For hvordan mener ordføreren, at der kan være tale om, at der er lige konkurrence – jeg kan forstå, at det er det, der er udgangspunktet her, altså at der skal være lige konkurrencevilkår – når det er sådan, at den danske filmbranche ikke har haft mulighed for at benytte sig af sådan en ordning?
Det har derimod alle de lande, vi konkurrer imod.
Så er der vel tale om ulige konkurrence for den danske filmbranche.
Er det ikke korrekt?
Jeg er selvfølgelig betrygget ved, at Liberal Alliance åbenbart ikke vil fjerne al kulturstøtten.
Men der gælder jo det samme princip her.
Det her handler om at få ting til at ske i Danmark, og at den danske filmbranche får muligheder for at producere mere, og at vi også kan fastholde, at danske film bliver i Danmark, bliver optaget i Danmark, der bliver brugt danske filmarbejdere, og at man ikke flytter til udlandet.
Katrine Daugaard (LA), 2025-10-23:
Vi vil i Liberal Alliance ikke stoppe med at støtte film- og tv-produktion, overhovedet ikke – i hvert fald ikke den danske del.
Men vi synes ikke, at argumentet om at gøre det, bare fordi alle andre lande har en produktionsrabat, holder.
Det er jo i høj grad udenlandske investorer og firmaer, som fordeler det her, og ikke i lige så høj grad de danske.
For der er jo ingen sikkerhed for, at de bruger danske virksomheder, selv om de måske optager en film her.
Så vi har ligesom gjort op, om vi mener, at der er flest fordele eller flest ulemper, og det er ulemper.
Claus Jørgensen (SF), 2025-10-23:
Men anerkender ordføreren ikke, at vi har et erhvervsliv her i kultursektoren, som har behov for hjælp?
For alle andre lande gør det her; det gør vi ikke i Danmark.
Så er der ikke behov for, at vi også hjælper og giver lige vilkår til vores branche her i Danmark?
Katrine Daugaard (LA), 2025-10-23:
Nej, det er det ikke.
Vi støtter jo også og er med i adskillige aftaler på kulturområdet i øvrigt.
Men erhvervsstøtte er anderledes, fordi man der er på et frit marked.
Når vi taler infrastruktur omkring atomkraftværker, vindmølleparker osv., er det jo noget, som er absolut nødvendigt for, at vores land kan fortsætte med den vækst, og vores virksomheder er dybt afhængige af, at vi får sikret den infrastruktur, også fremadrettet.
Så vi har på den måde ikke nogen problemer med at være med fra statens side.
Claus Jørgensen (SF), 2025-10-23:
Tak for det.
Jeg har et relativt kort spørgsmål: Er det en generel politik fra Liberal Alliances side ikke at skulle støtte erhvervslivet i Danmark eller kulturlivet i Danmark?
For hvis det er det, hvordan hænger det så sammen med, at man har foreslået at støtte opbygningen af atomkraftværker i Danmark, hvor man vil bruge 55 mia. kr. på netop dette?
Så er det en generel politik fra Liberal Alliances side, at man ikke vil støtte med offentlige kroner?
Kim Valentin (V), 2025-10-23:
Det har jo ikke noget med det at gøre.
Det må jeg jo sige.
Det har slet ikke noget med det at gøre.
Den sammenligning kan man overhovedet ikke lave.
Der er jo så en mulighed for at få nogle flere produktioner til Danmark, og det er den handel, man laver her.
Men jeg fik ikke svar på spørgsmålet, så mit spørgsmål er: Er det ikke smagsdommeri at sige nej til film og ja til atomkraft?
Katrine Daugaard (LA), 2025-10-23:
Men hvis staten dækker 30 pct. til en stor produktion f.eks., skal de økonomiske aktiviteter jo generere tilsvarende eller mere i nettoskatter, og det er ikke garanteret.
For moms og skat tilbageføres jo kun delvist, og rabatten er ofte større, end den reelle skattegevinst er.
Så jeg er simpelt hen ikke enig med ordføreren.
Tak for det.
Den her regering har fra starten af sagt, at man gerne vil nedbringe bureaukratiet og antallet af administrativt ansatte.
Alligevel går det kun i den forkerte retning.
Nu indfører man så her en rabatordning, og jeg har lyst til at spørge ministeren
: Kommer det her til at gå i den gode retning, altså i den retning, som regeringen hele tiden har sagt de gik ind for, hvor der skulle være mindre bureaukrati og færre administrativt ansatte, selv om man alligevel har rundet 102.000 administrativt ansatte, altså sat danmarksrekord i andet kvartal af i år?
Kommer det her til at bidrage til den linje, eller hvordan er det?