runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-03:
Ja, det kunne jeg godt se, og jeg blev også lige lidt distraheret af, at lampen blinkede her.
Faktisk er det ikke så mange år siden, vi sidst var inde at kigge på retssikkerhedsspørgsmålet.
Det var på socialområdet, og det var fru Marianne Jelved, der havde rejst spørgsmålet om et retssikkerhedsråd, og her var der nogle lignende problemstillinger, som blev forhandlet ovre i Socialministeriet.
Der vil jeg sige, at jeg ikke kan huske det præcise beløb, men vi var under 10 mio. kr. om året.
Og det er jo, fordi kommunerne har pålæg om at leve op til lovens bogstav, og derfor skulle der mig bekendt ikke være grundlag for at sige, at der skal udskrives en større regning for at gøre det her.
Det vil sige, at min bedste vurdering er, at vi taler om et etcifret millionbeløb, dvs. noget, der er klart håndterbart.
Men det skal jo djøf'es igennem så at sige, ikke?
Altså forstået på den måde, at det skal ministeriet og de embedsfolk, der sidder med det, have lov til at dykke ned i.
Jeg har dog siddet med lignende ting tidligere, så mon ikke det vil være nogenlunde samme spor, vi er inde på, og det skulle vi jo nok trods alt kunne håndtere på et område, der har så mange milliarder.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-12-03:
Mange tak.
Fra Det Konservative Folkepartis side anerkender vi, at reservationen i de år, den har eksisteret, har medført store og indgribende begrænsninger for borgere og myndigheder i de berørte kommuner.
Men vi kan ikke bakke op om ophævelsen af den sydlige arealreservation på nuværende tidspunkt.
Dette skyldes, at der for nærværende foretages undersøgelser af andre forbindelser i området, og derfor finder vi, at det er en lille smule tidligt, at vi har det her forslag.
Vi kan altså ikke bakke op endnu, men bakker til gengæld op om den tekst til en beretning, der er lavet fra Venstre og Socialdemokratiets side.
Mange tak.
Jette Gottlieb (EL), 2020-12-03:
Jeg gør opmærksom på, at jeg normalt ikke er ordfører for Enhedslisten på det her område, det er hr. Henning Hyllested, og på hans vegne vil jeg fremføre følgende: Vi nåede jo faktisk at førstebehandle dette beslutningsforslag tilbage i februar, hvorefter coronaen satte en stopper for den fortsatte behandling.
Vi tillader os derfor at henvise til ordførertalen fra dengang – genbrug er som bekendt et godt og bæredygtigt princip.
Hovedpunkterne for Enhedslisten er, at arealreservationerne til Ring 5, der nu har ligget uudnyttede hen i knap 50 år, blokerer for, at borgere og kommuner kan udnytte arealerne til noget fornuftigt.
Vi synes, at man skal bruge dem til rekreative formål og lade naturen, som har bredt sig i det 1 km brede bælte, ligge uberørt hen som et godt bidrag til at skabe vild natur og biodiversitet i landet.
Den motorvej eller den jernbane, som arealerne først og fremmest var udset til at gøre plads til, kommer aldrig.
Der vil i den grad være tale om en overflødig motorvej, som jo heller ikke fremgår af nogen som helst infrastrukturplaner for de kommende årtier, og der er heller ikke ordførere her, der har gjort sig til talspersoner for den.
En eventuel jernbane vil være en ren transitlinje mellem Sverige og Tyskland via en HH-forbindelse og Femern, men hverken en motorvej eller jernbane vil tilføre den danske infrastruktur nogen værdi.
Som det sidste vil jeg sige, at skulle der gøres plads til et infrastrukturanlæg i Ring 5, ville det mest passende være en supercykelsti, men det kræver nok ikke en arealreservation på 1 km i bredden.
Vi vil vende os kraftigt mod, at der bliver bygget motorvej her, og vi synes som nævnt, at arealet kan bruges til mange andre fornuftige formål.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-12-03:
Det var mange spørgsmål på en gang.
Altså, nu bor jeg jo selv i det, som spørgeren kalder udkanten.
Jeg bor på Lolland, og jeg vil sige: Der er ikke nogen Ring 5 lige nu, og jeg kommer glimrende ind til København i bil.
Så er det rigtigt, at vi skal gøre noget ved den kollektive transport.
Det er jo en hjertesag for SF, men det tror jeg ikke forudsætter, at vi bygger en Ring 5, en Ring 5½ eller en Ring 6 i sådan en transporttracé som det her.
Tværtimod skal vi gøre noget ved den jernbane, vi har, og gerne væsentlig mere, end Venstre indtil videre har lagt op til.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-12-03:
[Lydudfald]
… betrygger mig.
Jeg hørte nemlig forleden fru Anne Valentina Berthelsen argumentere for en motorvej mellem Næstved og Rønnede, og det blev jeg så glad for, for det er der behov for.
Men ellers er vi jo helt enige om, tror jeg, at ikke alle sjællænderne bor i nærheden af en jernbane.
Altså, mange sjællændere har brug for deres bil.
Men jeg tror også, vi er enige om, at når man kommer til København – til byporten eller udkanten – er der en udfordring, og derfor skal vi prøve at finde nogle systemer for, hvordan man kan komme ind i bymidten med noget højklasset kollektiv transport.
Der er vi jo i Venstre meget optaget af det, der hedder BRT – bus rapid transit – andre er optaget af letbaner og sådan nogle ting.
Og så skal vi så se, om vi kan få folk over i kollektiv transport det sidste stykke vej, eller over på cykel, eller hvad ved jeg.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Som jeg talte om før, har Danmark jo nogle helt fantastiske naturområder, som vi skal sikre og bevare.
Lige såvel som vi talte om det før i forbindelse med Nordsjælland, er det jo altså også her, hvor det drejer sig om Sjælland, i årtier, at arealer har været reserveret til en mulig transportkorridor – en transportkorridor, der skal lave både Nordsjælland og Sjælland om til en omfartsvej for tung transport mellem Sverige og Tyskland, bundet sammen med HH-løsningen i Helsingør og Femernforbindelsen til Tyskland.
Det er altså en transportkorridor med arealreservationer, der har stavnsbundet folk i snart 50 år, og det kan Nye Borgerlige selvfølgelig ikke støtte.
Sjælland og Nordsjælland skal selvfølgelig ikke agere omfartsvej for tung transport mellem Sverige og Tyskland.
Derfor vil vi fjerne brugerbetalingen på Storebæltsbroen og på Kronprinsesse Marys Bro i Frederikssund.
Vi vil forbedre og udvide vejnettet i alle dele af Danmark: Hillerødmotorvejen, Frederikssundmotorvejen, mellem Næstved og Rønnede, udvide E45 hele vejen til grænsen, sikre en tredje Limfjordsforbindelse og meget, meget andet.
Vi ønsker trafikal ligestilling, så det ikke er dyrere at sejle 1 km, end det er at køre 1 km, til alle ikkebrofaste øer.
Kort sagt skal infrastruktur binde Danmark langt bedre sammen.
Det er det, pengene skal bruges til – ikke til at skabe en transportkorridor for andre landes tunge transport.
Det er bare sund fornuft.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-12-03:
Jamen bare fordi bilerne ikke udleder CO 2 , hvilket vi da håber at de ikke gør i fremtiden, løser det jo ikke trængselsproblematikken.
Altså, når vi gør biler grønne, betyder det jo ikke, at vi gør dem flade, og at de slet ikke fylder noget.
Der vil jo stadig være trængsel.
Og det er, som jeg hører diskussionen, egentlig det, der er formålet med at bygge en motorvej, også set fra Venstres synsvinkel.
Men SF er såmænd overhovedet ikke imod veje.
Vi har bare den betragtning, at de skal bygges med et klart formål, og hvis det formål, man bygger dem efter, er misforstået, og effekten kommer til at være det stik modsatte, nemlig at man skaber mere biltrafik, så synes vi, det er en dårlig idé.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-12-03:
Det er lige for at rette en misforståelse.
Fru Anne Valentina Berthelsen fik det til at lyde, som om Venstre gerne ville have bygget en sydlig Ring 5-motorvej.
Det vil vi ikke.
Det gav jeg klart udtryk for.
Det er ikke på vores prioriteringsliste, men vi glæder os over det og ser bredt på det, for vi anerkender, at der er et behov for mere vejkapacitet ind mod København nede fra syd eller sydvest.
Derfor er vi meget fokuserede på Ringsted-Roskilde-løsningen og glæder os til at se den nærmere konkretiseret.
Men jeg vil da godt spørge SF om noget, for det lyder næsten, som om man er imod veje.
Altså, man taler, som om transportudfordringer kan løses på anden vis.
Hvordan har fru Anne Valentina Berthelsen forestillet sig at sjællænderne skulle komme til og fra arbejde, hvis ikke de kan bruge deres bil?
Og er SF ikke også med på, at vi har et fælles mål om, at fremtidens biler ikke skal være sorte, og at fremtidens biler ikke skal udlede et gram CO 2 ?
Hvad er problemet så med veje, hvis vi har en situation, hvor bilerne ikke udleder CO 2 ?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-12-03:
Tak for det.
I tråd med hvad tidligere ordførere har sagt, betragter SF også det her forslag som sammenhængende med det tidligere beslutningsforslag, som vi lige har behandlet.
Vi bliver f.eks. en lille smule kede af at høre, fra Venstres side, at man godt kan forestille sig en sydlig Ring 5-motorvej, hvorimod man har besluttet sig for at være imod den nordlige.
Sådan spiller klaveret ikke hos os, skulle jeg lige hilse og sige.
For for mig at se er der ikke nogen forskel på, hvor dårlig en idé en motorvej for at få bugt med trængselsproblematikken er, bare fordi den ligger i den sydlige del af korridoren.
Det er ikke holdbart, og det er slet ikke holdbart i en situation som nu, hvor vi har en klimakrise, som vi skal løse, som jeg også bemærkede tidligere.
Derfor kan SF selvfølgelig også bakke varmt op om det her forslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-03:
Tak, formand.
Vi betragter, som jeg nævnte i min ordførertale vedrørende den nordlige del af transportkorridoren, de her to forslag som ganske nært forbundne, og betragter sådan set de problemer, der er med at opretholde reservationerne i den sydlige del som fuldstædig sammenlignelige med det, der er i den nordlige del.
Derfor skal jeg bare henvise til de bemærkninger, som jeg fremsatte under det foregående forslag, som begrundelse for, hvorfor vi i Dansk Folkeparti også kan støtte og agter at stemme for dette beslutningsforslag.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-12-03:
Ja, det kan man godt forestille sig.
Det drejer sig om at få skabt noget kapacitet ind mod København og så komme op og få forbindelse til Frederikssundsmotorvejen.
Det kan man godt forestille sig.
Vi synes bare, at det sammenhængende giver mere mening, hvis man forestillede sig, at der kom en motorvej fra Ringsted mod Roskilde, samtidig med at man udvider kapaciteten på Holbækmotorvejen fra Roskilde ind mod København.
Så ser vi, at der kommer to forskellige korridorer, i stedet for at man kører en motorvej op stort set meget tæt ved den eksisterende og parallelt med.
Det kan vi ikke helt se det geniale i, og det er derfor, vi er meget skeptiske over for den løsning og glæder os over, at vi har igangsat en undersøgelse af mulighederne længere mod vest.
Men man kan godt forestille sig det isoleret set.
Men det er ikke noget, der er på Venstres ønskeseddel.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Enhedslistens beslutningsforslag er en genfremsættelse af et tidligere beslutningsforslag om at give forældre retten til at klage over den specialundervisningsstøtte, som børn i folkeskolen med under 9 timers støttebehov om ugen modtager.
Det er kun forældre til børn, der har 9 timers støttebehov, der har ret til at klage til Klagenævnet for Specialundervisning, og Enhedslisten foreslår i dette forslag at vurdere de økonomiske konsekvenser af en sådan ændring og har dermed justeret sit oprindelige forslag.
Først lidt generelt om emnet: Alle børn får støtte i folkeskolen, og alle har også ret til at klage, men det er kun dem med 9 timers støttebehov om ugen eller mere, der har ret til at klage til klagenævnet.
De andre skal tale med skolelederen eller i sidste ende kommunalbestyrelsen, som jo har ansvaret for folkeskolen.
Det er også vigtigt at få understreget, at der ikke blev ændret i loven i 2012, men praksis i klagenævnet blev præciseret i bemærkningerne.
Enhedslisten henviser i forslaget til FN's handicapkomité, der er meget kritisk, og Enhedslisten henviser også til, at klagenævnet ændrer i kommunens afgørelser i en tredjedel af sagerne.
Danske Handicaporganisationer har endvidere sendt et notat, som fortæller, at halvdelen af forældrene til børn med handicap er utilfredse med inklusionen i skolerne.
Forslaget vedrører folkeskolen, som jo er forligsbelagt, nemlig folkeskolelovens § 51, og da vi sidst debatterede forslaget i salen, var vi i Dansk Folkeparti imødekommende.
Vi ville gerne diskutere det i folkeskoleforligskredsen, og det vil vi fortsat.
Jeg deltog desværre ikke i høringen den 28. november 2019, fordi jeg kort forinden blev sygemeldt.
Vi kan sagtens støtte Enhedslistens ønske om en vurdering af de økonomiske følger.
Jeg har dog lidt svært ved at forstå, hvorfor Enhedslisten, som er støtteparti for regeringen, ikke har bedt undervisningsministeren om at få udarbejdet en sådan vurdering, for det behøver man strengt taget ikke et beslutningsforslag til.
Danske Handicaporganisationer vurderer selv, at selve klageadgangen vil koste mellem 3 mio. og 5 mio. kr., og hvad det medfører af udgifter til øget inklusion, har man ikke beregnet.
Undervisningsministeriet kommer med en evaluering af inklusionen og den specialpædagogiske bistand i efteråret 2021.
Vi ser frem til den videre behandling i udvalget.
Det vil nok være mest oplagt med en beretning i udvalget, som leder hen mod den evaluering, der kommer i 2021.
Stén Knuth (V), 2020-12-03:
Tak for det, formand, tak for ordet, og tak til Enhedslisten for at rejse den her vigtige debat og også at holde fast i debatten.
Venstre arbejder jo hver eneste dag på at sætte mennesket før systemet, og derfor ser vi også positivt på det her beslutningsforslag om at få beregnet de økonomiske konsekvenser af den klageadgang, vi her taler om.
Vi ser det som et vigtigt skridt på vej mod en bedre inklusion, og det er også at sikre, at alle elever bliver en del af det betydende fællesskab, som er i skolen, hvor de lærer, og hvor de trives.
Det står jo i rapporten »Handicap – status 2019«, som er udgivet af Institut for Menneskerettigheder.
I Venstre mener vi, at alle børn skal have muligheder for at udfolde deres fulde potentiale.
Det kræver støtte for nogle, det kræver lidt mere for andre og meget for nogle få, og det at tænke lidt mere forebyggende er helt nødvendigt.
Derfor mener Venstre også, at det er uhensigtsmæssigt, at skolelederen, der giver kompetencen til at træffe afgørelsen om specialpædagogisk bistand, også har det fulde ansvar for budgetrammen i forbindelse med bistand og støtte, og Venstre frygter, at den dobbeltrolle eller de dobbeltkasketter, man kan have på i de her tilfælde, kan påvirke udfaldet af den tilfaldne støtte til elever med behov for støtte uanset timeantal.
Det er derfor, vi mener, at forældre og forældremyndighedsindehavere skal have ret til at kunne klage over støttens indhold og kvalitet til en uvildig instans, altså Klagenævnet for Specialundervisning, og det gælder uanset timeantallet.
Ud over at det stiller forældre og forældremyndighedspersoner bedre i forhold til en individuel tilpasning af undervisningstilbud, mener Venstre også, at klageadgangen kan være med til at styrke retssikkerheden på området.
For årsrapporten fra Klagenævnet for Specialundervisning vækker nemlig bekymring over kommunernes afgørelser i forbindelse med tildeling af støtten i undervisningstilbud eller måske snarere manglen derpå.
Der står sort på hvidt i årsrapporten fra Klagenævnet for Specialundervisning fra 2019, at nævnet har omgjort kommunernes afgørelser i mere end 20 pct. af tilfældene, mens nævnet i ca. 9 pct. af sagerne har sendt sagerne tilbage til kommunen med besked om, at de skal forhandles på ny.
Det er ikke godt nok, og det er endnu en grund til, at Venstre håber, at vi kan lande en fælles beretning, der pålægger regeringen at foretage en økonomisk konsekvensberegning af, hvad det faktisk vil koste at indføre en klageret, så vi kan træde et skridt i den rigtige retning og efterfølgende indføre en klageret, også for de børn, der har et støttebehov på under 9 timer.
Vi skal nemlig sætte mennesket før systemet.
Jens Joel (S), 2020-12-03:
Tak til formanden for ordet, og tak til Enhedslisten for at fremsætte beslutningsforslaget.
Det er en virkelig vigtig dagsorden at diskutere og i øvrigt at sikre, at det, som vi har ønsket herindefra, det, der er krav på, det, som børnene har brug for, også er det, som de får.
Støtten til de børn i vores folkeskole, som har brug for støtte, også selv om de ikke har brug for mere end 9 timer, er selvfølgelig fuldstændig afgørende for deres faglighed og for deres sociale mulighed for at få en god skolegang.
Jeg tror også, at det, når Enhedslisten rejser beslutningsforslaget, og når den her debat kører, jo så er et spørgsmål om, at der selvfølgelig er gode eksempler på, at det går godt derude, men at der også er eksempler på det modsatte.
Der er eksempler på, at man ikke har fået den hjælp, som man har haft krav på, eller som man har følt at man har haft krav på, og man har haft svært ved at få afgjort, om det var tilfældet.
Jeg tror jo også, at vi nu formodentlig med den finanslov, som vi lander inden længe – syv-ni-tretten – men også med den finanslov, som vi lavede sidste år, og de kommuneaftaler, som vi har lavet de sidste par år, investerer i velfærden.
Forudsætningen for, at kommunerne også leverer den støtte, der er brug for derude, er jo faktisk også, at der er økonomi til at yde en ordentlig skolegang, en ordentlig støtte, og det er jo egentlig bare for at sige, at jeg også tror, at en af udfordringerne og en af grundene til, at det her område er blevet presset, er, at økonomien i skoler og i kommuner er blevet presset.
Så vi anerkender, at der er eksempler på, at det ikke er godt nok.
Vi anerkender, at den her opgave selvfølgelig skal løftes, og vi anerkender, som ministeren også sagde, også, at der er brug for at styrke børnene og forældrenes retssikkerhed i den proces, i den diskussion, om man vil, i den samtale med kommunen og skolen om, hvordan det skal gøres.
Men som ministeren også sagde, har vi jo faktisk i samarbejde med KL sat VIVE til at evaluere hele området, og derfor mener vi, at det rigtigste er at konkludere, når vi har fået den samlede tilbagemelding på området for støtte og specialundervisning.
Derfor er vi sådan set – og det er jo bare tilsagnet her – åbne for at diskutere: Hvordan kan vi stramme op?
Hvad kan vi gøre?
Hvordan kan vi sikre, at de intentioner, som vi har om, at også børn, der har brug for mindre end 9 timers støtte, rent faktisk får den, og at de er trygge ved, at de har fået det, som de har behov for?
Det vil vi meget gerne diskutere, men vi vil også gerne afvente evalueringen, inden vi, om man så må sige, slår søm i, inden vi konkluderer noget endeligt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-03:
Og tak for at løfte debatten.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, og jeg vil sige, at jeg sådan set tror, at et af de store problemer for folkeskolen har været, at der har været for mange steder, hvor det har været mægtig svært med den inklusionsdagsorden, der er.
Jeg har hørt uendelig mange historier fra forældre, som er kommet i klemme lige præcis her, og som har brug for en second opinion.
Det synes jeg jo er et godt princip i stort set resten af vores offentlige sektor, og derfor synes jeg, det her er en helt rigtig anledning til at få taget den her drøftelse.
Selvfølgelig skal vi ned ad den vej.
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-12-03:
Så vil jeg blot kvittere for tilsagnet.
Altså det, vi beder om, er jo sådan set ikke nye rettigheder i forhold til støtten.
Det vil sige, at funktionen for en sådan måde at afgøre klager fra forældrene på jo sådan set bare er, at man tager stilling til, om loven overholdes eller ikke overholdes, og derfor genererer det som sådan ikke nye udgifter.
Tak for de venlige ord om forslaget.
Det, der er vigtigt for os, er, at vi får fundet en vej til at sikre, at de forældre, der oplever, at deres børn har et stort støttebehov, som ikke imødekommes, får hjælp.
Jeg forstår ministeren sådan, at der er et tilsagn om, at vi skal have løst det problem, men jeg kunne også godt tænke mig et tilsagn om, at vi også i samme ombæring får sat noget økonomi på.
Noget af det, som rokkede lidt ved debatten sidste gang, var jo overvejelser om, om det overhovedet er rigtigt, at det her kan løses for en ramme på 3-5 mio. kr., som vi dengang talte om at det var inden for – et synspunkt, Danske Handicaporganisationer deler.
Vi kan få en regulær debat, hvis vi får afdækket økonomien.
Vil ministeren også give tilsagn om det?
Martin Lidegaard (RV), 2020-12-03:
Det bliver også et forholdsvis kort indlæg fra mig.
For som flere ordførere har været inde på, har vi jo sådan set allerede en gang – før coronaen ramte os – debatteret det her, og derfor er der ingen grund til at gentage alle de synspunkter, der har været.
Vi kan i sagens natur støtte forslaget, da vi selv har været med til at fremsætte det.
Vi synes, der gælder både de samme miljø-, klima-, trængsels- og anstændighedsmæssige grunde til at droppe den her arealreservation, som der gør for korridoren nord for Høje-Taastrup, og vi håber inderligt, at ministeren vil tale med sit ministerium om, hvorvidt vi ikke kan få den her undersøgelse på plads lidt hurtigere, og at vi kan få en afklaring og komme til at holde både Socialdemokraterne og Venstre fast på det løfte, at vi får det her afklaret senest i 2021.
Tak for dagens debat.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, netop på baggrund af ordførerens lange historie i trafikpolitik: Ville det efter ordførerens mening give mening at bygge den sydlige del af Ring 5 som motorvej uden at bygge den nordlige del?
Tak for afklaringen, som vel meget præcist også beskriver den lille skizofreni, som der vist er i Venstres folketingsgruppe i forhold til det her: Altså, man har ingen planer om en motorvej, men man vil heller ikke udelukke det.
Det er fair nok.
Jeg tror nu alligevel, at når man dykker ned i det – og jeg hører, hvad ordføreren siger – så vil det jo vise sig, at hvis man ikke ønsker at lave en motorvej, så er der nok nogle alternativer rundt omkring byen, altså nogle mindre ting, hvis man har behov for det.
Og hvis man så skal tage det på den store klinge, har vi brug for at give folk et alternativ til bilen.
Ikke fordi det er enten-eller, men fordi de ikke har noget alternativ i dag, fordi Kystbanen kører så elendigt, som den gør, og fordi S-togene kun, om man så må sige, kører op til Hillerød i dag.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-12-03:
Jeg må jo hellere selv fortolke, hvad det er, Venstre egentlig mener.
Det, vi mener, er: Vi har ikke planer om en motorvej ned igennem Nordsjælland på tværs af fingrene.
Men jeg sagde også: Vi udelukker ikke til evig tid, at der kan blive et behov for mere kapacitet på tværs af fingrene.
For jeg tror ikke, at der bliver færre biler i fremtiden – tværtimod tyder prognoserne på, at der bliver flere.
Det, vi kan glæde os over, er bl.a. vores fælles kamp for, at de bliver grønne.
Og derfor skal vi ikke male den der front op mellem sort og grøn her, for den er lidt falsk, fordi bilerne bliver grønne.
Det var det, jeg sagde.
Og så strakte jeg også hånden frem til forslagsstillerne og sagde: Venstre står på mål for, at vi skal have det her afklaret hurtigt, lige så snart undersøgelsen er færdig.
Og vi vil også godt være med til at lægge pres på ministeren.
Der skal være momentum i den sidste del af undersøgelsen.
Og så skal vi mødes, og så skal vi lave en politisk aftale om det her, så der bliver afklaring.
Det var, hvad jeg sagde.
Martin Lidegaard (RV), 2020-12-03:
Jamen altså, vi har jo faktisk været med til at sige: Lad os analysere det her.
Men vi havde jo ikke fantasi til at forestille os, at det skulle tage 5 år.
Og man kan ikke lade være med at få en fornemmelse af, at det ikke er noget, der ligger allerøverst i ministeriets indbakke, eller udbakke for den sags skyld: altså, 5 år for den her analyse.
Det er fint at få den, men for hvert år vokser utålmodigheden jo hos borgerne.
Og så spurgte ordføreren før om, hvor usikkerheden på det juridiske grundlag kom, og jeg henviser her til de udtalelser, der har været fra bl.a. hr. Peter Pagh, som jo er professor i miljøret, om, hvor længe og på hvilket grundlag man kan holde folk hen.