Thomas Jensen (S), 2019-11-28:
Tak, formand.
Vores hovedstad er under en spændende udvikling i almindelighed og bydelen Nordhavn i særdeleshed, en nyudbygget bydel med op til 40.000 beboere og 40.000 nye arbejdspladser.
Så mange nye beboere og lønmodtagere kræver selvfølgelig en ny infrastruktur, og til dette formål har Borgerrepræsentationen i Københavns Kommune besluttet at anlægge Nordhavnstunnellen.
Historikken bag det her lovforslag er nemlig, at anlægget af en Nordhavnstunnel er et kommunalt projekt, der følger principaftalen af 27. juni 2014 mellem staten og Københavns Kommune om metro til Ny Ellebjerg via Sydhavnen samt udbygning af Nordhavnen; en aftale som den grønne forligskreds her i Folketinget jo har tilsluttet sig.
Og det følger af aftalen, at Vejdirektoratet skal varetage rollen som bygherre på Nordhavnstunnellen på grundlag af en anlægslov.
Et enigt Folketing vedtog den 5. februar 2015 en ændring af lov om Metroselskabet og Udviklingsselskabet By & Havn, som bl.a. bemyndigede transportministeren til at foretage den forberedelse, undersøgelse og projektering, som er nødvendig for at forberede og sikre anlæg af en Nordhavnstunnel.
Nordhavnstunnellen, der bliver en kommunevej, og som primært finansieres af kommunen, er således politisk godkendt i København.
Foruden anlægget af selve tunnellen indeholder forslaget hjemmel til, at der kan etableres en midlertidig erstatningshavn i Færgehavn Nord i anlægsperioden.
Nordhavnstunnellen anlægges i praksis af Vejdirektoratet, der efterfølgende overdrager tunnellen til Københavns Kommune.
Selve tunnellen anlægges som en ca. 1,4 km lang vejtunnel med to kørespor i hver retning og forventes at åbne for trafik senest ved udgangen af 2027.
Endvidere forberedes tunnellen til en senere videreførelse i Østre Ringvej i forbindelse med anlæg
af Lynetteholmen.
Sidstnævnte er ikke en del af principaftalen fra 2014, men er en afledt effekt af den politiske aftale af 25. oktober 2018 om anlæg af Lynetteholmen.
Her noterede et bredt flertal af Folketingets partier sig bl.a., at der gennemføres forundersøgelser af de nødvendige infrastrukturprojekter for byudviklingen af Lynetteholmen, herunder også en østlig ringvej.
Som det er fast praksis her i Danmark, lægges der op til, at Folketinget med en vedtagelse af lovforslaget også giver miljøgodkendelsen hertil.
Lovforslaget indeholder forslag om at fravige diverse love.
Baggrunden herfor er bl.a. at skabe klarhed om forholdet mellem anlægsloven og de regler i plan- og miljølovgivningen, der stiller krav om tilladelse, godkendelse eller dispensation inden foretagelse af fysiske dispositioner i forbindelse med anlægsprojektet.
Det er i den forbindelse vigtigt at holde sig for øje, at udførelsen af projektet naturligvis skal overholde anlægsloven og rammerne i de miljømæssige undersøgelser af projektet, som fremgår af vvm-redegørelsen.
Som jeg nævnte i indledningen, er anlægget af Nordhavnstunnellen et kommunalt projekt.
Derfor er det selvfølgelig naturligt, at Københavns Kommune afholder de primære omkostninger, der er forbundet med projektet.
Udgifter til forberedelsen af videreførelsen af den østlige ringvej og en mindre forlængelse af tunnelstrækningen fra Færgehavnsvej til Kattegatvej forudsættes dog finansieret af selskabet Lynetteholmen, da det indgår i forbindelse med arbejdet omkring etablering af den nye ø Lynetteholmen.
Afsluttende kan jeg sige, at som en del af den grønne forligskreds og så også projektets konkrete udformning kan Socialdemokratiet støtte lovforslaget, og jeg skal hilse fra Det Radikale Venstres transportpolitiske ordfører, hr. Andreas Steenberg, som desværre ikke kunne være her i salen i dag, og sige, at Det Radikale Venstre også støtter lovforslaget.