runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-26:
Tak for ordet, formand, og tak til de mange, der har skrevet under på borgerforslaget.
Jeg forstår godt, at det har nået 50.000 underskrifter.
Jeg har læst om Jonas, som er en af dem, der har taget initiativ til borgerforslaget.
Mine tanker går derfor til alle, der har mistet som følge af vanvidsbilisme.
Det er ikke til at bære, når vanvittig kørsel går ud over uskyldige mennesker.
Det er også tragisk, at helt konkrete menneskers ulykke skal være bærende for forandring, men jeg er sikker på, at netop disse historier har medvirket til, at der er kommet en bred politisk aftale om at sætte hårdere ind.
Familier og bekendte til ofre for vanvidsbilisme skal vide, at deres tragedier er i vores erindring.
Og nu bliver der med en bred aftale sat hårdt ind mod vanvidsbilisme.
Det eneste spørgsmål er: Hvorfor er det ikke sket tidligere?
Ikke desto mindre er det godt, at der nu sker handling.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-26:
Tak, hr. formand.
Er formanden egentlig også excellence?
Det ved jeg ikke.
Hvorom alting er, er det et excellent beslutningsforslag, som flugter vældig godt med Dansk Folkepartis tanker om, hvordan vi bedst bekæmper det, man kalder vanvidsbilisme.
De seneste år har aviserne jo ulykkeligvis gentagne gange kunnet fortælle om, hvordan førere – ikke sjældent af udenlandsk herkomst – kører fuldstændig skruppelløst igennem større byer, det være sig Frederiksberg, det være sig Odense eller her i København eller i resten af landet for den sags skyld, på en måde, hvor man må sige, at man for længst har accepteret risikoen for at forvolde er den største skade, nemlig at tage et andet menneskes liv.
Det er overflødigt at nævne, at det er uacceptabelt.
Det, der er mindre overflødigt at nævne, er, at den nuværende retstilstand også er uacceptabel.
Konsekvensen ved med sin bil ved en hovedløs adfærd at tage et andet menneskes liv er ganske enkelt for svag, både af hensyn til de ofre – og der tænker jeg både på dem, der mister livet, og dem, der på anden måde bliver fysisk ramt, når en vanvidsbilist slår til – men sandelig også af hensyn til dem, der sidder tilbage med tunge savn, eller hvis hele liv måske har forandret, fordi deres ægtefælle eller barn eller anden nærtstående, en ven, er blevet handicappet eller på anden måde har fået smadret sin tilværelse.
Det er så mange skæbner, der bliver ramt af de her skruppelløse mennesker.
På den anden side er det klart, at man også må overveje, at der vil være præventive elementer i at have hårdere straf både generelt, men også individuelt, sådan at den, der måske i et udslag af affekt eller sorg eller andet vælger at sætte sig ind i sin bil i påvirket tilstand, vælger at køre hasarderet i høj fart – måske et sted, hvor der er fortove, og hvor børn vandrer hjem fra skole, hvor mødre går med deres barn i hånden måske på vej mod supermarkedet, de dagligdags situationer, som vi alle sammen kender – måske alligevel lige tænker sig om en ekstra gang.
Jeg er helt med på, at det rejser et retspolitisk dilemma, og det er helt rimeligt, at man, når man med sig selv skal gøre det dilemma op, falder ud til den side, som justitsministeren gør, og mener, at de tre områder, hvor vi så i dag har minimumsstraffe, som justitsministeren nævner, ikke skal være flere.
Man ønsker fortsat bevægelsen fra, var det 1683, og frem mod i dag.
Men vi i Dansk Folkeparti kommer altså, når vi kigger indad, til den modsatte overvejelse: Hvis man både skal sikre retfærdigheden for dem, der bliver ramt direkte, dem, der bliver ramt indirekte, og med vished skal kunne sige, at straffen har en sådan karakter, at gerningsmanden nok tænker sig om en ekstra gang, så er minimumsstraffe det rigtige.
Derfor kan vi støtte det her forslag.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-01-26:
Tak for det, formand.
Beslutningsforslaget, som vi behandler her, er jo et konkret borgerforslag, som lægger op til skærpelse af straffen i de tilfælde, hvor vanvidsbilister dræber eller skader medtrafikanter med deres vanvittige kørsel.
Først og fremmest vil jeg gerne takke den gruppe af borgere, der har taget initiativ til dette borgerforslag, arbejdet seriøst med det og sørget for, at der er kommet en yderst vigtig debat omkring det, og at det nu bringes ind i Folketingssalen.
Tak for det.
Der er jo ikke nogen som helst tvivl om, at problemet med vanvidsbilister er noget, vi skal tage yderst seriøst.
Det skal vi gøre som samfund, og derfor skal vi selvfølgelig også gøre det her i Folketingssalen.
For mange bliver dræbt i trafikken generelt set, men desværre ser vi, at en del af denne uhyggelige og grumme statistik omkring trafikuheld vedrører personer, som er blevet dræbt af en vanvidsbilist.
Derfor er det uhyre vigtigt, at vi fastsætter nogle klare og konsekvente regler for, at det her vil vi ikke acceptere som samfund.
Vi vil ikke acceptere hensynsløs opførsel i trafikken, som koster andre mennesker deres liv og førlighed.
I alt for mange tilfælde har vi oplevet, at gerningsmændene har fået alt for korte straffe for deres dybt alvorlige handlinger.
Derfor er jeg også utrolig glad for den brede politiske aftale, som vi indgik i december måned, hvor stort set alle Folketingets partier med få undtagelser lægger op til en markant skærpelse af straffene over for vanvidsbilister.
Det er forhammeren, vi finder frem her, og det gælder både over for kørsel, der fører til uagtsomt manddrab, men jo også kørsel, hvor man forsætligt volder fare for andres liv og førlighed – og en række andre tilsvarende forhold.
Jeg håber derfor, at borgerne bag dette rigtig gode borgerforslag kan se sig selv og deres tanker i både den politiske aftale, der blev indgået i december måned, men jo også i de lovforslag, som vi skal behandle efterfølgende her allerede i dag, L 141, og senere også en skærpelse af færdselsloven.
Da vi allerede har indgået en politisk aftale, hvorfra der så kommer en efterfølgende lovbehandling, en skærpelse af lovene, så gør vi som samfund netop op med de hensynsløse bilister, og dermed imødekommer vi jo det her borgerforslag.
På den baggrund kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Men igen vil jeg afslutningsvis udtrykke min meget store anerkendelse for arbejdet bag dette seriøse borgerforslag.
Nick Hækkerup (S), 2021-01-26:
Det er fuldstændig rigtigt, at under alle omstændigheder vil det være domstolenes vurdering, der afgør skyldsspørgsmålet.
Det, som står tilbage, er spørgsmålet om minimumsstraffe.
Og jeg synes simpelt hen, at det er et godt princip, at vi siger, hvad strafferammen er, og vi siger, hvad der er den politiske forventning, altså hvor meget vi synes
det her forhold er dadelværdigt set fra samfundets side, men at det er domstolene, der konkret er inde at vurdere, om der her er omstændigheder, som gør, at der skal straffes hårdere, eller om der skulle være omstændigheder, der gør, at det skal straffes mildere.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-26:
Jo, men det er jo ikke sådan, at det ikke er domstolen, der fortsat skal afgøre, om tiltalte er skyldig.
Det element vil jo være fuldstændig uforandret.
Det, der er spørgsmålet, er, om der ved voteringen efterfølgende, når man har fundet tiltalte skyldig i at have slået et andet menneske ihjel ved at bruge sin bil, så skal være et minimum.
Jeg kan ikke se – med de værktøjer, vi har i værktøjskassen – at der skulle være noget mere effektivt for at sikre en hårdere straf.
For jeg går ikke ud fra, at ministeren er indforstået med f.eks. at tilføje de her drabssager til den undtagelse, der gælder i straffelovens § 38, om, at man ikke skal afsone hele straffen.
Nick Hækkerup (S), 2021-01-26:
De to diskussioner bliver vi nødt til at afkoble fra hinanden.
Den ene diskussion handler om strafniveauet i dag i forbindelse med vanvidsbilisme.
Det kommer vi til at hæve ganske markant – også mere end det, som forslagsstillerne lægger op til her – så der kan man sige, at vi kommer godt i hus.
Taget frit efter hukommelsen har vi tre steder i straffeloven i øjeblikket, hvor vi stadig har minimumsstraffe: Det er drab; det er, som det blev nævnt, våbensager; og så er det, så vidt jeg husker, drab på majestæten eller noget i den stil.
Det kan være, jeg husker forkert, men der er tre steder.
Men udviklingen over tid har helt konsekvent været sådan, at antallet af sager med minimumsstraffe har været aftagende, og her kan vi sådan set gå helt tilbage til Danske Lov, hvor de fleste af bestemmelserne faktisk havde minimumsstraffe.
Men over tid, og også over de seneste 30 år, er antallet af sager med minimumsstraffe taget af, og det er selvfølgelig, fordi vi har sagt, at vi gerne vil give en strafferamme og et strafniveau, men vi synes, at det i en retsstat er godt, at domstolene er inde og foretage den konkrete vurdering af den situation, som de bliver præsenteret for.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-01-26:
Jamen nu kommer jeg fra den del af landet, hvor mange af de her, kan man sige, sjak – håndværkersjak osv. – bor, og det, man oplever mange steder, er jo, at folk bor meget tæt sammen.
Andre steder kender man eksempler som spejdersovesale.
Så bare det, at vi går ind og siger, at der skal være en vis afstand, der skal være en vis systematik i det, tror jeg vil have en effekt.
Det er klart, at hvis man lavede det præcist og sagde, at alle folk skulle have et stort hotelværelse, så ville det have en større effekt, men det vil jo også være en afvejning, i forhold til hvad for en begrænsning man lægger ned over erhvervslivet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-01-26:
Baggrunden for lovforslaget er jo selvfølgelig den femdobling af coronasmitten blandt vandrende arbejdstagere, som vi har været vidne til.
Hos danskere er der kun sket en fordobling, og derfor giver det anledning til, at man griber ind, og dette lovforslag fra regeringen er så et forsøg på at dæmme op for det.
Det, jeg så kan glæde mig over, er, at de her ret indgribende foranstaltninger kun gælder frem til 1. juli 2021, så den får karakter af en nødlov.
Det kan vi kun glæde os over.
Der er jo selvfølgelig grundloven og boligens ukrænkelighed at tage hensyn til, men jeg går ud fra, at ministeriet har sørget for at få rygdækning fra Justitsministeriets jurister, så vi ikke kommer i karambolage med grundloven.
Det, jeg har lagt mærke til, er, at dette lovforslag ikke løser alle problemer, for det gælder ikke for vandrende arbejdstagere, der selv har fundet en bolig.
Lovforslaget gælder for arbejdsgivere, der stiller boliger til rådighed for ansatte, og det er jo selvfølgelig lovens svaghed – jeg ved ikke, om ministeren måske kan kommentere det, når han får mulighed for det.
Til gengæld er det jo positivt, at lovforslaget modvirker social dumping, i hvert fald i en kort periode.
Det vil gøre det vanskeligere for de arbejdsgivere – og det er jo selvfølgelig et lille mindretal – som udnytter EU's frie marked til at underbyde dansk arbejdskraft, og vi kan selvfølgelig kun hilse velkommen, at det forhåbentlig har den positive effekt.
Til gengæld er det også lidt underligt at skulle se på alle de drakoniske foranstaltninger, som danskerne skal leve med, mens vandrende arbejdstagere i stor stil har været undtaget, og ikke nok med det, så har asylansøgere været undtaget i stor stil.
De kan praktisk talt troppe op ved grænsen og vade ind over den, fordi der ikke er særlig meget grænsekontrol, og så kommer de herop, uden at der er nogen, der på nogen måde tester dem.
Så der er en underlig niveaudeling: Øverst står asylansøgere, så kommer vandrende arbejdstagere, og nederst står danskerne, og det er dem, der bærer den store byrde.
Heidi Bank (V), 2021-01-26:
Hvis man har fire arbejdstagere, der bor sammen i en bolig, tror jeg, de har et rigtig godt fællesskab.
Jeg tror faktisk, det minder lidt om en familie.
Jeg tror også, de gerne vil passe på hinanden.
Så jeg tror i virkeligheden, at det, der gælder for den gruppe, der arbejder et sted og deler bolig, og det, der gælder i en familie, er lidt det samme.
Altså, det er, at man lader sig teste, og det er, at man prøver at passe på hinanden, og at man viser den omtanke i hverdagen.
Det er derfor, jeg faktisk synes, at der på den måde er nogle gode elementer i forhold til den oplysning, der er i det her, så man sikrer en større viden på det her område.
Christian Juhl (EL), 2021-01-26:
Jeg synes bestemt ikke, at det er at sætte sig op på den høje hest.
Det er almindelig anstændighed og omtanke, når vi ved, hvor farligt det her er.
Det er, som om man siger: Jamen vi har da gjort lidt, og det kan vi pynte os med, og så må vi se, hvad der sker, for det er jo kun arbejdskraft udefra.
Det synes jeg ikke er en ordentlig måde at gøre det på.
Han ville ikke nøjes med at sige, at han da bare kan bo på et vandrerhjem, hvor andre også bor.
Heidi Bank (V), 2021-01-26:
Altså, igen må jeg sige, at det jo er sundhedsmyndighedernes vurdering af de her ting, man skal tage udgangspunkt i.
Jeg synes måske også, at man fra Enhedslistens ordførers side skal passe på, at man ikke sætter sig op på en lidt for høj hest, i forhold til at vi jo altså også har familier, der bor sammen, og der lukker man jo heller ikke hele huset ned – det er heller ikke det, så vidt jeg har forstået, der er anbefalingen – hvis der er en i husstanden, der bliver smittet.
Jeg har da i hvert fald hørt om folk, som så bor i kælderen, og så bliver der serveret mad uden for døren, og det går fint.
Så jeg tænker, at det er vigtigt, at vi følger sundhedsmyndighedernes vejledning på det her område.
Christian Juhl (EL), 2021-01-26:
Jeg vil gerne høre Dansk Folkepartis ordfører, om han ved, hvad der sker, hvis der nu på en byggeplads er illegal arbejdskraft og arbejdsgiveren skulle varsles, før politiet eller andre tog ud og kiggede på sagen, ligesom hvis Arbejdstilsynet altid varslede det på forhånd, før de tog på tilsyn?
Hvilket resultat tror ordføreren så man ville have af en sådan kontrol?
Heidi Bank (V), 2021-01-26:
Jamen det er ikke, fordi jeg vil svare udenom i forhold til 1 m eller 1½ m eller 2 m eller 5 m, for os er det bare afgørende, at det er sundhedsmyndighedernes anbefalinger, man tager udgangspunkt i, og derfor tager vi selvfølgelig også gerne en drøftelse i udvalget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-01-26:
Det er rigtigt, som ordføreren er inde på, at vi også har et aspekt i forhold til transport fra de her boliger og hen til arbejdspladsen.
Det er så ikke omfattet af det her lovforslag, men det er også et sted, hvor man kunne smitte hinanden.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren: Hvis nu man har det her 1-metersafstandskrav, kan man jo faktisk forestille sig, at der er udenlandsk arbejdskraft, der sover i køjesenge og lige overholder 1 m's afstand, også mens man ligger og sover.
Synes ordføreren ikke, at det er for dårlige vilkår, hvis det er der, vi ender, at man kan indkvartere medarbejdere i køjesenge, hvor der kun er 1 m imellem dem, mens de ligger og sover?
Heidi Bank (V), 2021-01-26:
Jeg tænke, at det i virkeligheden er et spørgsmål, som ministeren burde svare på, men i forhold til det, ændrer det jo ikke på vores holdning.
Altså, vi synes jo, det er sundhedsmyndighedernes anbefalinger, man skal gå ud fra, og så er der selvfølgelig også en politisk vurdering ind over det.
Men vi er optaget af, at vi i øjeblikket får sikret, at man kan beskytte sig mod smitte og undgå at smitte andre.
Det er jo også derfor, der bliver lavet rigtig mange tiltag i øjeblikket, vejledninger og lovgivning, i forhold til det.
Noget af det, som jo også har været drøftet, er f.eks. sådan noget, som når man kører i bil sammen.
Det er jo den anden ting.
Der bliver det måske også lidt svært at overholde et 2-metersafstandskrav, hvis det skal fungere.
Jeg går ud fra, at der er nogle forskellige afvejninger for sundhedsmyndighederne, men det tror jeg man skal spørge sundhedsmyndighederne om, og ikke Venstre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-01-26:
Nu lagde ordføreren jo vægt på, at man skal lytte til sundhedsmyndighedernes anbefalinger.
Det er jo sådan, at de anbefaler, at der skal være 2 m's afstand mellem os.
Arbejdstilsynet anbefaler, at man på arbejdspladser også har 2 m's afstand til ens kollegaer.
Og så ser vi så et lovforslag her, hvor man forholder sig til boliger for udenlandsk arbejdskraft, og hvor man så i paragrafferne lægger op til, at man skal have mindst 1 m's fysisk afstand mellem beboerne på alle tidspunkter.
Hvad synes ordføreren om, at det kunne være rimeligt at stramme det her lovforslag op, så det også bliver 2 m i det lovforslag, som vi behandler i dag?
Christian Juhl (EL), 2021-01-26:
Ordføreren sagde meget smukt, at det er af hensyn til sundheden, at man skal minimere smitten.
Men så vil jeg sige, at når en er smittet på Christiansborg, kommer personalet og spærrer kontoret af med røde bånd og det hele, fordi der på kontoret jo teoretisk set kan være smitte, som andre kunne tage med sig, hvis man brugte det kontor.
Synes ordføreren ikke, at det er lige småt nok med afstanden, når man accepterer, at man bruger fælles bad, og når man accepterer, at man spiser i et fælles rum, og at man har fælles opholdsrum, i en kritisk situation, hvor vi nu får nogle ekstremt smittende mutationer ind i landet, og at det måske er lige i underkanten, hvis man vil forebygge smitte, bare at sige, at man har sine egne ting?
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-01-26:
Det ved jeg ikke, men det kan være, at Enhedslistens ordfører kan fortælle mig det.
Heidi Bank (V), 2021-01-26:
Tak for det.
Nu kunne man jo godt have lyst til at spørge Enhedslistens ordfører, om de her krav så også skal gælde det danske håndboldlandshold – så vidt jeg har forstået det, sover de to på et værelse – men det skal jeg undlade at gøre.
Mit spørgsmål går egentlig på den her frist, i forhold til at man bliver varslet om, at ens bolig nu skal besigtiges.
Altså, der tænker jeg meget på arbejdstagernes retssikkerhed, i forhold til at det jo er deres private område, man skal ind at besigtige.
I forhold til de spørgsmål, der har været rejst her under debatten fra Enhedslistens side, har jeg lidt fået et indtryk af, at man ikke mener, det er så væsentligt, altså den sikkerhed, de skal have, når man nu kommer ind og besøger dem i deres private hjem.
Halime Oguz (SF), 2021-01-26:
Ja, det er jeg rigtig, rigtig meget enig i, så det synes jeg også skal være gældende fremadrettet.
Heidi Bank (V), 2021-01-26:
Tak for det svar.
Det var faktisk et svar på det, jeg spurgte om.
Jeg kunne også godt tænke mig lige at høre: Mener ordføreren så også, at det med at lave vejledninger, som man nu gør i stor stil, jo også et langt stykke hen ad vejen måske i virkeligheden er et rigtig godt redskab og noget, vi skal holde fast i?
For det handler jo om mennesker og deres vilje til at efterleve de anbefalinger og de vejledninger, vi laver.
Halime Oguz (SF), 2021-01-26:
Jeg er ikke sikker på, jeg forstod spørgsmålet helt korrekt, fru Heidi Bank.
For jeg synes, at det blev lidt et langt spørgsmål.
Men det, jeg kan sige, er, at det er vigtigt, at vi selvfølgelig overholder sundhedsmyndighedernes anbefalinger.
Og mit spørgsmål er jo ikke, om det som sådan skal være et krav, men om muligheden er der for, at vi kan forebygge den her smitte så meget som muligt på de forskellige arbejdspladser.
Heidi Bank (V), 2021-01-26:
Tak, og tak for indlægget.
Jeg bliver nødt til lige at blive lidt klogere på de spørgsmål, der bliver rejst fra SF's ordfører.
Altså, når man snakker om øgede krav, kan jeg også bare spekulere lidt over det i forhold til alle dem, der nu ikke er omfattet af det her.
Mener SF's ordfører, at man skal til at brede det ud på alle områder?
Er det strengere krav, man ønsker her?
Eller er det nogle strengere krav her, som så skal overføres på alt andet?
Altså, skal der være en eller anden sammenhæng, i forhold til hvad man f.eks. gør, hvis det, der sker her, i øvrigt er noget, vi har i samfundet?
Halime Oguz (SF), 2021-01-26:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at takke regeringen for at fremsætte dette hastelovforslag, der har til formål at forebygge smittespredning af covid-19 i boliger, som arbejdsgivere har stillet til rådighed for arbejdstagere.
I SF mener vi, at det er vigtigt, at vi sætter hurtigt ind for at bekæmpe virussen og beskytte os alle mod den.
Det gælder også udenlandske arbejdstagere i Danmark, der nogle gange bor på meget lidt plads, mens de arbejder på eksempelvis et byggeri.
Vi skal have sikret ordentlige forhold for de udenlandske arbejdere, som vi har i Danmark, både fordi arbejdstagere ikke skal udsættes for unødig smitte, og fordi vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at begrænse smitten i samfundet.
Rigtig meget coronasmitte sker faktisk i hjemmet, og hjemmet for de udenlandske arbejdstagere er de her meget små arealer.
Vi ser meget positivt på dette lovforslag, som vil pålægge arbejdsgiverne at tilbyde coronasikrede boligvilkår.
Vi mener, at det er rimeligt, at arbejdsgiveren skal udarbejde en plan for smitteforebyggelse ved indkvartering, og vi mener samtidig også, at det er rimeligt, at Arbejdstilsynet kan føre den nødvendige kontrol for at sikre sig, at covid-19 ikke spredes, fordi arbejdstagerne tvinges til at bo alt for tæt.
Men jeg har også nogle spørgsmål til lovforslaget, som jeg ikke rigtig har kunnet finde svar på i lovteksten, og jeg håber, at ministeren kan svare på det, nemlig hvor mange mennesker der kan bo sammen i de her forskellige boliger, for vi taler jo om maks. fem personer i fritiden andre steder.
Så det kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren om, og jeg kunne også godt tænke mig at høre om muligheden for at have eget soverum og dermed et område, hvor man så kan isolere sig.
Jeg tror også, der var en anden ordfører før mig, der snakkede om at se på fælles transport og arbejdstilrettelæggelse, så de samme mennesker fra den samme indkvartering som udgangspunkt også arbejder sammen, og om det kunne være en mulighed.
Med disse bemærkninger skal jeg meddele, at SF støtter dette lovforslag.
Samira Nawa (RV), 2021-01-26:
Mange tak.
Vi skal handle resolut og hurtigt for at komme smittespredningen til livs, og det er det her lovforslag også et eksempel på.
I Radikale Venstre finder vi kravene til boligen ganske rimelige, sådan som de er præsenteret i lovforslaget, og dertil er vi også ganske tilfredse med, at der er en solnedgangsklausul.
Boligordførerne og ministeren vil nok bemærke, at jeg lige er et nyt ansigt her i dag, og derfor tillader jeg mig også lige at have et par spørgsmål, som jeg håber ministeren måske vil kommentere.
For i Radikale Venstre er vi lidt betænkelige ved den del, der vedrører kommunens tilsynsførendes adgang til boligen, da der jo lægges op til, at kommunen har adgang uden retskendelse.
Kommunen fører jo allerede tilsyn med boliger, hvis der er mistanke om sundheds- og brandfare, men med lovforslaget lægges der op til, at de retsgarantier, der normalt gælder, fraviges.
Derudover er det også uklart for mig, hvad der står her i bemærkningerne, nemlig om der kun må ske husundersøgelse ved konkret mistanke, eller om det må ske ved almindelige rutinebesøg.
Så det kan være, at ministeren lige vil kommentere på det, når han får ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-01-26:
Ja, hvis Dansk Folkeparti havde magten, ville der heller ikke være så mange af den slags episoder, fordi vi jo ønsker at træde ud af EU og dermed have en selvstændig stat med grænsekontrol.
Dermed ville vi jo også undgå vandrende arbejdstagere og ikke være vidne til de store problemer, vi har i dag.
Det skyldes jo bl.a. medlemskabet af EU, at vi har de her problemer med de høje smittetal blandt vandrende arbejdstagere.
Christian Juhl (EL), 2021-01-26:
Vi lever alle sammen i en virkelighed, hvor vi ved, hvad der sker, for der sker jo netop det, at så er de illegale arbejdere væk, eller så er de maskiner, der er farlige eller ulovlige, sådan set ryddet væk.
Det samme vil sandsynligvis ske i det her tilfælde, hvis man 2 dage forinden varsler, at man kommer for at kontrollere boliger, der skal have en vis standard efter den nye lov; så sørger man for, at der i hvert fald ikke er to personer pr. seng eller de andre ting, som er opridset i den her lov.