runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2021-06-01:
Tre tekniske gennemgange i Transportministeriet, fire samråd vedrørende lovforslaget, derudover ét samråd på almindelig del, én eksperthøring arrangeret af Transportudvalget og foreløbig 188 spørgsmål til lovforslaget.
Jeg gentager lige: tre tekniske gennemgange, fire samråd, én eksperthøring, 188 spørgsmål.
Det har behandlingen af dette lovforslag indtil videre givet anledning til.
Man kan så spørge sig selv, hvorfor jeg vælger at bære yderligere ord til bunken ved at tage ordet her til andenbehandlingen af lovforslaget.
Det gør jeg, fordi jeg mener, at der er svaret på de bekymringer, der har været rejst til projektet, også de bekymringer, der har været rejst her på talerstolen ved andenbehandlingen.
Ingen kan med rimelighed sige, at sagen mangler at blive belyst.
Informationsniveauet er så højt, at intet nu burde være til hinder for, at man kan tage politisk stilling til sagen.
Og det er i øvrigt, uanset om man så ønsker at stemme for anlæg af Lynetteholm eller imod anlæg af Lynetteholm, for man er selvfølgelig også velkommen til at nå til den konklusion, at man ikke vil stemme for.
Lad mig begynde med påstanden om, at det vil være i strid med Danmarks VVM-forpligtelser, hvis lovforslaget vedtages.
Der henvises i den forbindelse til, at det vil være i strid med den såkaldte salamimetode.
I den forbindelse kan jeg henvise til min besvarelse af samrådsspørgsmål B fra den 21. maj – en kopi af talen er blevet omdelt i udvalget i forbindelse med besvarelse af spørgsmål nr. 169.
For som jeg nævnte i min besvarelse i samrådet, er det ikke et nyt spørgsmål, som er opstået under behandlingen af lovforslaget.
Jeg henviser her til min besvarelse af udvalgsspørgsmål på almindelig del nr. 163, 164, 165, 166, 167, 180, 181, 182, 183 og 251.
Herudover vil jeg også henvise til Kammeradvokatens uafhængige vurdering i et notat af 17. maj 2021, som blev oversendt til udvalget samme dag, samt Kammeradvokatens notat af 26. maj 2021, som bl.a. er udarbejdet på baggrund af kritik rejst af professor Ellen Margrethe Basse, og det forholder sig altså igen til det.
Konklusionerne fra Kammeradvokaten er, at det ikke vil være i strid med vores EU-retlige forpligtelser, såfremt lovforslaget bliver vedtaget.
Det samme blev desuden også udtrykt til den tekniske gennemgang, vi havde i Transportministeriet i går morges.
Jeg mener derfor også, at dette emne er tilstrækkeligt belyst, og regeringen er derfor også sikker på, at den problemstilling ikke kan være til hinder for at stemme for lovforslaget.
Så har der været spørgsmål om, hvorvidt der ikke burde have været foretaget en såkaldt SMV – det, man kalder en strategisk miljøvurdering.
Der har været stillet spørgsmål hertil som led i behandlingen af lovforslaget.
De er besvaret i svar på spørgsmål nr. 29, 159 og 160.
Endvidere bemærkede professor Peter Pagh under Transportudvalgets eksperthøring, at der burde være foretaget en SMV.
Det var og er fortsat ministeriets juridiske vurdering, at aftalen ikke er omfattet af reglerne herom.«
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-06-01:
Tak for det, og tak til transportministeren for at have imødekommet nogle af de ting, som vi i SF jo har rejst i de her drøftelser om anlægsloven.
Vi er meget glade for ændringsforslagene, især i forhold til kompensation for ålegræs, en marin havpark og det her med næringsstofferne, som vi jo også interesserede os for under førstebehandlingen.
Men som transportministeren også siger, er der jo ret meget kritik, bl.a. fra nogle af landets fremmeste eksperter.
De har jo foreslået en SMV, altså en strategisk miljøvurdering, fordi det ifølge dem kan dæmme op, i forhold til at vi passer bedre på vores natur og miljø i anlæggelsen af det her og samtidig holder os inden for EU-retten, måske lidt bedre end ministeren indtil videre har redegjort for, og det er vi i SF enige i.
Der er jo ikke nogen af os, der er interesseret i at få en EU-retssag på nakken.
Det hører jeg i hvert fald ikke at ministeren er.
Så derfor vil jeg indtrængende bede ministeren om, at man udarbejder en SMV, en strategisk miljøvurdering, fremadrettet for resten af projektet, som også tager hensyn til anlægsloven.
Benny Engelbrecht (S), 2021-06-01:
Der er jo ingen tvivl om, at ét er det, vi behandler nu, og som er selve anlægsloven for halvøen, og så er det rigtigt, at så kommer der jo lige præcis en beslutningsproces, en politisk beslutningsproces, som handler om det efterfølgende: Hvordan skal byudviklingen være – det er jeg ganske sikker på at der vil være mange der har holdninger til – hvordan skal den kollektive transportbetjening, metrobetjeningen, være, og hvordan skal vejbetjeningen være?
Der er rigtig mange udestående spørgsmål i forhold til det, og der synes jeg, at det er naturligt, at hvis der er et politisk flertal for at gå videre med den del, udarbejdes der også en strategisk miljøvurdering af det samlet set, og det vil jeg gerne tilkendegive her at regeringen vil være indstillet på at imødekomme.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-06-01:
Tak for det spørgsmål.
Jeg deler spørgerens bekymring i forhold til både GDPR og persondatalovgivningen, og her har Datatilsynet i deres høringssvar også udtrykt meget stor bekymring omkring lovforslaget.
Jeg har stillet ministeren et par spørgsmål om det, for jeg synes sådan set, at historikken, også omkring trivselsundersøgelser og andet, hvor der heller ikke har været styr på personfølsomme data, burde kalde på, at man for længst havde haft fokus på den dimension.
Så der er jeg helt enig med spørgeren i, at det er vigtigt, og at det er en af de problemstillinger, der ligger i lovforslaget.
I forhold til dut er det jo sådan, at lovforslaget lægger op til, at kommunerne skal kompenseres for deres merudgifter til den bureaukratibyrde, der ligger i lovforslaget, men regeringen har glemt, ligesom de jo altid gør, fordi de åbenbart har en ideologisk modstand mod vores selvejende og vores private institutioner, at vi også har en række børnehaver og dagtilbud, som er organiseret enten som privatinstitutioner, selvejende institutioner eller SFO'er og klubber og børnehavetilbud under vores frie grundskoler.
Og derfor ligger der i ændringsforslag nr. 7 fra os et forslag om, at man også går ind og sikrer en lige kompensation til den del af vores sektor.
Jens Rohde (KD), 2021-06-01:
Der skal jeg så bare tilkendegive, at KD selvfølgelig støtter Venstres ændringsforslag.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-06-01:
Tak til spørgeren.
Og jeg håber også på, at vi frem mod tredjebehandlingen kan overbevise nogle af de andre partier om at støtte op om, at vi får snævret det her lovforslag ind.
Jeg hørte SF's ordfører sige, at man gerne vil støtte en kattelem, og der kan jeg jo så henvise til det svar på spørgsmål nr. 44, mener jeg det er, hvor vi har fået teknisk bistand til et ændringsforslag, som vi vil stille ved tredjebehandlingen, og som jeg så håber på at SF dér vil bakke op om, ligesom jeg er rigtig glad for, at Radikale Venstre og Uffe Elbæk og også Kristendemokraterne bakker op om de ændringsforslag, vi har, der bl.a. ligestiller sektoren, så det ikke kun er kommunale institutioner, men selvfølgelig alle institutioner, der skal kompenseres for de merudgifter, der er, når man skal lave indberetninger.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-06-01:
Mange tak for det.
Jeg må blankt erkende, at jeg har lavet en fejl.
Jeg har i betænkningen udtalt, at vi godt kunne støtte Venstres ændringsforslag.
Det kan vi jo desværre ikke, da vi er med i loven om politiet og anklagemyndigheden, hvor det her er beskrevet.
Jeg beklager mange gange den fejl, og jeg skal gøre, hvad jeg kan, for at det ikke skal gentage sig.
Marie Krarup (DF), 2021-06-01:
Der er blevet stillet ændringsforslag, men de er, som formanden lige sagde til mig, blevet behandlet ved andenbehandlingen.
Men det er vigtigt at gøre opmærksom på, at det er sørgeligt, at det ændringsforslag ikke blev vedtaget.
Det ændringsforslag gik ud på, at man skulle udtage alle ansøgere om statsborgerskab fra muslimske lande og sætte dem på et særligt lovforslag, som man så kunne give en særlig proces.
Når det her lovforslag, L 227, om et øjeblik desværre bliver vedtaget, heldigvis ikke med Dansk Folkepartis stemmer, så vedtager man, at en lang række personer får statsborgerskab, herunder folk, som vi ikke ved om er islamister eller medlem af Hizb ut-Tahrir og måske aktivt vil gøre, hvad de kan, for at ødelægge Danmark.
Det har Folketinget ikke tilstrækkelig viden om.
Det har vi kritiseret gang på gang.
Det er derfor, vi har ønsket, at ansøgere fra muslimske lande sættes over på et særligt lovforslag, hvor man så kan se det grundigere igennem og gøre sig sine overvejelser, om man f.eks. ønsker aktivt at stemme for, at islamister og medlemmer af Hizb ut-Tahrir får statsborgerskab.
Det ønsker vi ikke i Dansk Folkeparti.
Derfor stemmer vi imod L 227 om indfødsrets meddelelse.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2021-06-01:
Jeg synes egentlig bare, der er behov for at sige, at det, vi vedtager her i dag, er at tildele indfødsret til de borgere, som har søgt på de betingelser, som et flertal af partier her i Folketinget har opstillet.
Fra Enhedslistens side synes vi, de er for stramme, men vi synes, man bør anerkende, at de borgere, vi i dag tildeler statsborgerskab, er dem, der opfylder præcis de betingelser, som et flertal i Folketinget herinde har opstillet for det.
Derfor vil jeg også gerne benytte lejligheden til at byde velkommen til de statsborgere, som har været igennem en urimelig hård proces, men som vi nu heldigvis kan byde velkommen som danske statsborgere.
Uanset hvor de kommer fra, uanset hvad de tror på, uanset hvad deres baggrund er, opfylder de de betingelser, som vi har opstillet for dem.
Jeg tror faktisk endda, at der er nogle af de borgere til stede her i salen i dag for netop at respektere den handling, der foregår her, og derfor vil jeg også gerne benytte lejligheden til at byde velkommen til dem.
Nu får de jo ikke statsborgerskabet her i dag ved vedtagelsen af lovforslaget, for de skal først igennem en grundlovsproces, trykke en borgmester i hånden og andre væsentlige ting, men jeg håber, at de kommer til at bidrage positivt til det demokrati, som vi nu tager dem med ind i, og som de nu bliver en del af.
Marie Krarup (DF), 2021-06-01:
Jeg vil bare gerne bede Enhedslistens ordfører om at bekræfte, at Enhedslisten er for, at man giver statsborgerskab til alle, også hvis man er erklæret islamist og f.eks. medlem af Hizb ut-Tahrir.
Det er Enhedslistens holdning, kan jeg forstå.
Jens Rohde (KD), 2021-06-01:
Men fru Inger Støjberg har jo med sine forsvarere alle muligheder for at holde den tale, der netop er blevet holdt her, i sin substantielle form i hvert fald, over for rettens dommere, som dermed kan tage stilling.
Og bør den stillingtagen ikke høre til i det rum, hvor sagen skal foregå?
Kan fru Inger Støjberg ikke se det principielle i det?
Inger Støjberg (UFG), 2021-06-01:
Igen vil jeg sige, at jeg ikke mener, at man kan sammenligne en almindelig straffesag med en rigsretssag, og dermed vil jeg jo så heller ikke afvise, at vi alligevel holder den tale, når rigsretssagen begynder – det må vi se til den tid.
Jeg kan i øvrigt sige, at der er et forberedende retsmøde den 25. juni, der bliver afholdt herinde på Christiansborg, hvis nogen skulle have lyst til at møde op, og det tror jeg da nok bl.a. pressen har.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-06-01:
Tak til fru Inger Støjberg for at tage ordet her ved tredjebehandlingen og komme med, kan man sige, sådan en sidste appel til Folketinget om at stemme for det her forslag og skabe den her øgede åbenhed.
Jeg synes også, det er rigtigt, som fru Inger Støjberg understreger, at der jo er forskel på, om man rejser en rigsretssag mod en tidligere minister, eller om man har en diskussion om, hvordan forholdene skal være i danske retssale.
Og jeg synes, det må gøre et stærkt indtryk på Folketingets medlemmer, at den anklagede stiller sig op og spørger: Har vi ikke en fælles interesse i, at alle danskere i virkeligheden kan følge med?
Vi har også her i Folketinget hele tiden udvidet adgangen til, at befolkningen kan følge med, uanset hvor man bor i landet.
Vi har sørget for, at der, når vi holder samråd osv., er tv-transmission af det for dem, der måtte forvilde sig ind på den kanal, og som synes, det kunne være spændende at se, hvordan sådan et samråd foregår.
Og derfor synes jeg også, det er helt rigtigt at understrege, som fru Inger Støjberg gør, at det her handler om rigsretssager – det handler ikke om alle mulige andre retssale.
Det er jo også noget af det, der er gået igen i den her diskussion som modstand mod det her forslag – det har jo været en almindelig diskussion om, hvordan åbenheden i øvrigt er i forhold til retssale.
Jens Rohde (KD), 2021-06-01:
Tak for det.
Jeg synes egentlig på mange måder, at det var en udmærket tale – det var faktisk en god tale, især den første del og den allersidste del – som fru Inger Støjberg holdt.
Jeg kan ikke tale på Tingets vegne, men jeg tror ikke, der er en eneste, der er imod åbenhed i forhold til den rigsret, men det er jo fru Inger Støjberg, der ikke har tillid til Rigsrettens planlægning af, hvordan den retssag skal foregå.
Er fru Inger Støjberg ikke enig i, at det normalt er sådan, at alt, hvad der har med retten og den dømmende magt at gøre, overlader man til dommerne i retssalen, og at det ikke er noget, vi som politikere skal tage stilling til?
Peder Hvelplund (EL), 2021-06-01:
Enhedslisten er af den opfattelse, at når vi i Folketinget opstiller kriterier for, hvem der kan opnå statsborgerskab, så respekterer vi også de kriterier og belønner de borgere, som opfylder de kriterier, med at give dem et statsborgerskab.
Det synes vi i Enhedslisten er helt almindelig pli, og det synes jeg er en anstændig måde at behandle borgere på.
Marie Krarup (DF), 2021-06-01:
Det er rigtig godt, at man kan fratages statsborgerskab på lige præcis det her område, men det er jo ikke godt, at man har tildelt massevis af statsborgerskaber til personer, som modarbejder den frihed, som vi har i Danmark.
Og det er et tungt, tungt ansvar, som hviler på bl.a. Det Radikale Venstres skuldre, og det skylder Det Radikale Venstre den danske befolkning en meget, meget stor undskyldning for.
Susan Kronborg (RV), 2021-06-01:
Altså, hvis vi ikke lige undskylder for det i Radikale Venstre, er jeg i hvert fald sikker på, at Dansk Folkeparti vil undskylde på vores vegne, kan jeg høre.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-06-01:
Tak, formand.
Jeg undrer mig bare lidt over den indledning, der var i ordførerens tale, hvor der blev nævnt noget omkring en domsmand.
Han havde været domsmand i en sag, som jeg kunne forstå på ordføreren drejede sig om tyveri af en eyeliner.
Der vil jeg gerne spørge ordføreren for Det Radikale Venstre, om ordføreren mener, at det er normal retspraksis i Danmark, at der kører domsmandssager ved byretten på grund af simpelt tyveri af en eyeliner.
Er det noget, Det Radikale Venstre er vidende om er typisk?
Vil ordføreren lige gå ind i den sag også?
Susan Kronborg (RV), 2021-06-01:
Ja, det kan jeg bekræfte, hr. Hans Kristian Skibby, altså at det er gængs praksis.
Ikke desto mindre kan min gode ven, som er domsmand, berette om det.
Jeg kan så også referere til vores minister på området, som jo også har refereret til tyveri af en knallert som eksempel på noget, som han ikke synes skulle udelukke en fra statsborgerskab.
Mange tak for den kommentar.
Nu er det jo så viseligt indrettet, at hvis vi har givet statsborgerskab til terrorister, er det sådan, at vi også kan fratage statsborgerskab.
Så det var sådan det helt korte svar.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-06-01:
Med al respekt: Jeg har haft mange knallerter og også scootere, og mig bekendt koster en knallert noget mere end en eyeliner.
Så kan det godt være, man kan finde en avantgarde model af en eyeliner, men der er noget, der hedder simpelt tyveri, og der er noget, der hedder brugstyveri.
I forhold til den der stakkels domsmand, som der henvises til, så tror jeg ikke, man har fortalt ordføreren hele sandheden.
Man rejser da ikke en sag ved byretten på grund af simpelt tyveri af en eyeliner.
Det er jo ikke den normale praksis, og det er da ikke det, der går ind og er udslagsgivende i den her type sager.
Det er jo typisk, fordi der har været andre ting forbundet med den pågældende sag.
Susan Kronborg (RV), 2021-06-01:
Ja, det er jo fuldstændig korrekt, hvad hr. Hans Kristian Skibby siger der.
Så jeg kan kun referere til min gode ven, som jeg har fuld tillid til, og som sagt var Rune som domsmand også fuldstændig chokeret, efter han fandt ud af, hvad konsekvensen egentlig har været af den dom, som han har været med til at give.
Marie Krarup (DF), 2021-06-01:
Så de folk, som ordføreren for Det Radikale Venstre i virkeligheden skylder en undskyldning, er jo de danskere, der skal leve med følgerne af den politik, som Det Radikale Venstre har fulgt på indfødsretsområdet, og som har været en katastrofe – de danskere, der skal finde sig i at have islamister og Hizb ut-Tahrir-personer som naboer eller diskussionspartnere, eller som skal leve i frygt for deres eget liv, fordi de lever efter den traditionsrige danske frihed, som disse personer bekæmper.
Det er jo bl.a. Det Radikale Venstre, der har været fortalere for, at den slags personer fik statsborgerskab i Danmark.
Så det burde ordføreren undskylde for.
Det vil sige, at hvis det blev afsløret, at der var en lang række af de personer, der lever op til de kriterier, som opstilles i det direktiv, der regulerer, hvem der kan komme på loven for statsborgerskab, som er islamister, som er medlem af Hizb ut-Tahrir, og som aktivt ønsker at undergrave det danske samfund, vil Enhedslisten stadig væk stemme for, at de får dansk statsborgerskab?
Peder Hvelplund (EL), 2021-06-01:
Nu ved jeg ikke, hvad det er for nogle kriterier, som fru Marie Krarup ønsker at stille op, og som skulle afsløre, om folk er islamister, om de bliver det, eller om de kunne have til hensigt at blive det på et tidspunkt.
Men vi er af den opfattelse, at når vi opstiller kriterier her i Folketinget for, hvad man skal gøre for at kunne opnå et statsborgerskab, er det også helt naturligt, at når man så opfylder de kriterier, kommer vi ikke og ændrer kriterierne midt i forløbet, men giver dem selvfølgelig det statsborgerskab, som vi har stillet dem i udsigt, hvis det er sådan, at de opfylder de kriterier, vi har opstillet for det.
Susan Kronborg (RV), 2021-06-01:
Tak, formand.
Radikale Venstre vil sige et stort tillykke til de mænd, kvinder og børn, som har fået statsborgerskab her i dag.
Vi vil også gerne sige undskyld til de mænd og kvinder, som er blevet taget af listen og ikke er kommet med på den her indfødsretsmeddelelse.
Det er selvfølgelig meget beklageligt, og der undskylder jeg også gerne på retsstatens vegne.
For det er meget beklageligt, at vi nu her ser en aftale med tilbagevirkende kraft.
Det er simpelt hen ikke noget, som vi burde se i det her Folketing.
Undskyldningen er jo så, at det her ikke er en lov, men en aftale.
Man burde først have lavet en lov, og dernæst burde man ikke lave den med tilbagevirkende kraft.
Jeg vil også gerne benytte lejligheden til at fortælle, at en af mine gode venner, som er domsmand, i kraft af sit hverv chokeret har måttet konstatere, at han ved at have været med til at give en betinget dom til en ung pige, som havde stjålet en eyeliner i Brugsen, har været med til at udelukke hende fra statsborgerskab fremover.
Det er min gode ven virkelig, virkelig brødbetynget over.
Herfra skal Radikale Venstre i hvert fald sige tak til de heldige, som har fået statsborgerskab.
Og jeg vil indtrængende opfordre til, at dem, som er blevet afvist med tilbagevirkende kraft, i det mindste får tilbagebetalt det gebyr, som de jo så har betalt i forventning om, at man behandlede dem efter de kriterier, som forelå på ansøgningstidspunktet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-06-01:
Det er bare lige for at være sikker på, at jeg hørte rigtigt.
Hvad er det, grundloven siger?
Grundloven siger, at det er Folketinget, der ved lov tildeler indfødsret.
Hvordan i alverden kan man så sætte sig ud over grundlovens bestemmelser om, hvordan man tildeler indfødsret, og mene, at der på nogen mulig måde er basis for at undskylde på retsstatens vegne?
Susan Kronborg (RV), 2021-06-01:
Ja, det er jo et rigtig, rigtig interessant spørgsmål.
Grundlovens § 44 siger, at statsborgerskab skal gives ved lov.
Helt nøjagtigt står der også i grundlovens § 43, at skat kan ikke pålægges uden ved lov.
Det vil sige, er det er to helt nøjagtig enslydende bestemmelser med det samme indhold.
Vi ville jo aldrig acceptere, at man på samme vis pålagde skat ifølge en aftale og ikke ved en lov, og vi ville jo heller aldrig nogen sinde acceptere, at man i et udvalg bag lukkede døre besluttede at pålægge nogle virksomheder skattepligt og give fradrag til nogle andre, og at ingen fik en begrundelse – som man i øvrigt skal give – og at der ikke blev givet en vejledning om, hvordan man rent faktisk kunne indbringe afslag for de ordinære domstole.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-06-01:
Der tror jeg ordføreren tabte en del af os.
Man kan selvfølgelig ikke kan opkræve skat i det her land, uden at man har hjemmel i lovgivningen.
Det gør man med hjemmel i lovgivningen.
På tilsvarende vis får man indfødsret ved lov.
Man kan jo ikke regne med indfødsret, før det her Folketing, eller hvem der nu måtte sidde i det i fremtiden, har besluttet at tildele indfødsret.
Det er jo sådan set grundlaget, og derfor er der jo fuldstændig god sammenlignelighed i det – bare lige modsat, hvad ordføreren kom frem til.
Susan Kronborg (RV), 2021-06-01:
Det er jeg så desværre ikke enig i.
Altså, man kan sige det på den måde, at hvis man lavede en helt nøjagtig parallel til det, ville det jo så betyde, at vi på skatteområdet sagde, at vi har lavet en aftale om, hvem der er almennyttige foreninger, og de får et særligt fradrag.
Men vi beslutter det ikke ved lov, vi sætter dem bare på en liste.
Så jeg er desværre ikke enig
Mette Thiesen (NB), 2021-06-01:
Tusind tak.
Jeg vil sådan set bare sige, at det her ikke er en glædens dag – det er jo den halvårlige massetildeling af danske statsborgerskaber, som der desværre er et stort flertal, som igen og igen stemmer for.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren mener, at det er en ret at få dansk statsborgerskab.
Susan Kronborg (RV), 2021-06-01:
Baggrunden var simpelt hen, at man ikke ønskede, at Struensee gav statsborgerskab til sine tyske venner.
Det samme gør sig gældende nu i dag, hvor det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi fastlægger nogle kriterier, nogle objektive kriterier for, hvornår det er, man får statsborgerskab, sådan at det er påregneligt, og sådan at der ikke – som det så fint hedder – skaltes og valtes med statsborgerskaber.
Jeg tror så, at det, fru Mette Thiesen lidt sigter til med sit spørgsmål, er – og nu skal jeg selvfølgelig ikke sådan gætte mig til, hvad fru Mette Thiesen sigter til, men jeg kan forestille mig det – at ingen nogen sinde skal kunne få et statsborgerskab.
Mette Thiesen (NB), 2021-06-01:
Det var et ret enkelt spørgsmål, og jeg har spurgt ordføreren før, og hver gang kommer der en utrolig lang tirade, som går både i øst og vest, men jeg får aldrig svar på spørgsmålet.
Altså, det er ret enkelt, det er et ja- eller nejspørgsmål.
Mener ordføreren, at det er en ret at få dansk statsborgerskab?
Det kan ordføreren så forhåbentlig få lov til at svare på her i anden omgang.
Så kunne jeg bare godt tænke mig at høre, om ordføreren kan være fuldstændig sikker på, at der ikke er nogen som helst på det her lovforslag, som er ekstremister, eller som flirter med islamistiske organisationer.
Kan ordføreren være fuldstændig sikker på, at det ikke er tilfældet?
Susan Kronborg (RV), 2021-06-01:
Jeg vil rigtig gerne benytte lejligheden til også at kommentere den opdeling af forslaget, der har været foreslået, idet man fra Dansk Folkepartis side har foreslået at lave to lovforslag om indfødsret, hvor der på det ene er ansøgere fra muslimske lande og på det andet forslag er ansøgere fra ikkemuslimske lande.
Og det er selvfølgelig virkelig, virkelig godt, at vi ikke har fået vedtaget det ændringsforslag; men i aftalen om indfødsret er der jo også lagt i støbeskeen, at det også er noget, vi fremover kommer til at se.