runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stinus Lindgreen (RV), 2023-10-12:
Med lovforslaget gør vi det muligt for forældremyndighedsindehavere at få adgang til deres børns sundhedsoplysninger uden at skulle søge aktindsigt først, når det er i barnets bedste interesse.
Det vil helt oplagt fjerne unødvendige barrierer i vores sundhedsvæsen, frigøre ressourcer og allervigtigst føre til en hurtigere og bedre behandling af vores børn.
Som andre ordførere har været inde på, er der selvfølgelig visse oplysninger, der kan være gode grunde til ikke at videregive, og derfor er det også vigtigt, som lovforslaget her beskriver, at man kan undtage visse oplysninger fra at blive delt med forældrene.
Man ser også i høringssvarene, at der naturligvis er bred opbakning til dette lovforslag.
Det er også vigtigt, at vi har denne 15-årsaldersgrænse, der er naturlig i vores sundhedssystem, i forhold til hvornår du f.eks. – forhåbentlig snart – kan få lov til at få en abort og andre ting.
Som fru Marlene Harpsøe var inde på, er sundhedsapps jo ikke nødvendigvis noget, der skaber lighed i sundhedsvæsenet, og det er jeg fuldstændig enig i.
Det er ikke løsningen på alle vores udfordringer, men det er naturligvis en fordel, hvor det bliver brugt fornuftigt.
Derfor håber jeg ikke bare, at det bliver en mulighed, men faktisk noget, ministeren har tænkt sig at nedsætte, altså dette nævn, som kan vurdere sundhedsapps i det offentlige.
For det er fuldstændig afgørende, at vi som borgere har mulighed for at få objektive informationer om de sundhedsapps, der er tilgængelige, og hvorvidt de faktisk er til gavn eller ej.
Det er vigtigt at få overblik over dette hurtigt voksende område.
I Radikale Venstre bakker vi op om lovforslaget.
Per Larsen (KF), 2023-10-12:
Tak for det, formand.
Det er jo sådan, at i dag er der en begrænsning, i forhold til at man kan se, hvilke aftaler ens børn har med sundhedsvæsenet, man kan se, hvilke vacciner de er blevet vaccineret med, man kan se, hvilke recepter de har, og så kan man se deres stamkort.
Så kan man for resten også se, tror jeg, hvem der ellers har været inde og kigge i børnenes journal.
Resten skal man søge aktindsigt i, og det er jo voldsomt bureaukratisk, det tager tid ude på hospitalerne, og det er selvfølgelig også besværligt for forældrene.
Der er helt sikkert mulighed for at spare nogle ressourcer her, når man giver forældrene adgang til at kunne kigge direkte.
Så det er vi selvfølgelig rigtig, rigtig glade for.
Så er der også, som flere har omtalt, en passus om, at man som 15-17-årig har mulighed for at frabede sig indhentning og videregivelse af helbredsoplysninger.
Så er der nogle bemærkninger i forhold til høringsfasen, for der skal jo laves en bekendtgørelse.
Der går jeg selvfølgelig ud fra, at man lytter til de ting, der er at bemærke, og også tager stilling til dem.
Det var jo en bred aftale.
Jeg tror rent faktisk, der var elleve partier bag plus dem, som ikke var medlem af et parti, da vi indgik aftalen, så det er så bredt funderet, som det kan blive.
Så er der også, som nogle har været inde på, udmøntning af den aftale, som regeringen har lavet med Danske Regioner og Kommunernes Landsforening i forhold til at lave en kvalitetssikring af de her sundhedsapps.
Det er der bestemt behov for, for det kan hurtigt blive et broget marked, hvis det er sådan, at man ikke kan holde øje med kvaliteten.
Så det er rigtig fint, og det er vi også glade for.
Så det korte af det lange er, at Konservative kommer til at støtte forslaget.
Louise Brown (LA), 2023-10-12:
Tak for det.
Det her lovforslag skal bl.a. sikre, at forældrene netop kan få lettere adgang til deres børns sundhedsoplysninger.
Vi har nok alle sammen prøvet det der med at være til læge, og når man går derfra, bliver man i tvivl om, hvad det egentlig er, der er blevet sagt.
Hvad har jeg fået at vide?
Hvad var det for en operation, jeg skulle have?
Hvad for noget medicin skulle jeg have?
Og så kan vi jo altid gå ind i vores journal og se, når vi kommer hjem, hvad det egentlig er, der står.
Derfor aftalte vi jo sammen med andre partier i sundhedsaftalen, at det skulle vi ændre på, og det er så det, det her lovforslag gerne vil.
Der er jo sundhedsoplysninger, der kan være nødvendige at holde skjult for forældrene.
Det kan være en 14-årig dreng, der går til læge, fordi han bliver slået derhjemme.
Det skal man kunne gøre i dyb fortrolighed, og det er vi glade for at der også bliver taget hensyn til.
De andre dele af lovforslaget bakker vi også op om, og ja, vi støtter lovforslaget i Liberal Alliance.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-10-12:
Der er allerede blevet sagt rigtig mange fine ting om lovforslaget her.
Jeg skal fri jer for at gentage alt det, som tidligere ordførere har sagt.
Men jeg vil gerne supplere med Danmarksdemokraternes sådan helt overordnede holdning til emnet, bl.a. i forhold til at der skal være mindre bureaukrati og mindre bøvl i den offentlige sektor, også inden for omsorgs- og sundhedsområdet.
Nu er jeg selv uddannet sygeplejerske, og noget af det, som jeg også ved fra praksis, er, at der simpelt hen ikke er noget mere irriterende end unødvendig dokumentation, bureaukrati og den slags i sundhedsvæsenet.
Så derfor er det rigtig, rigtig vigtigt, at man kommer noget af alt det her bøvl og bureaukrati til livs for bl.a. at få frigjort ressourcer og tid til kerneopgaver.
Vi skal se borgeren før systemet, og derfor er vi også i Danmarksdemokraterne tilhængere af en lang række af de ting, der bliver indført med det her lovforslag.
Noget af det, vi også ser frem til, er jo, at ældreministeren snarest muligt indkalder til nogle forhandlinger, fordi vi også på ældreområdet har en hel del bureaukrati og bøvl, som vi gerne skulle have nedbragt mængden af.
stemmer vi i Danmarksdemokraterne for forslaget, fordi det jo er tidskrævende for både personale og forældre, at adgangen til journaloplysninger om børn i dag sker med håndtering og besvarelse af ansøgninger om aktindsigt i børns oplysninger m.v. Det er simpelt hen for bøvlet.
I forhold til spørgsmålet omkring digitale platforme er det helt centralt for Danmarksdemokraterne, at man kigger på hele det digitale område, også i forhold til tilgængelighed, fordi det ikke er os alle, som synes, at det her med at gå ind på en computer eller tilgå vores sundhedsvæsen via en app er særlig nemt.
Der er faktisk rigtig mange, der har svært ved det digitale.
Nu er der rigtig mange, der f.eks. bruger sundhed.dk.
Jeg ved godt, at det ikke er en app, men det er alligevel en rigtig god digital platform, som mange benytter sig af.
Hvis man nu er en rigtig dårlig læser – og det er der desværre rigtig mange der er – så er det jo rigtig svært at bruge sådan noget som sundhed.dk i forhold til at gå ind og kigge, for det med at få læst teksten op kan man ikke i dag.
Det er bare min bøn herfra som danmarksdemokrat, at vi prøver at kigge på hele digitaliseringsområdet i forhold til at skabe lighed for så mange danskere som muligt, fordi vi desværre har nogle danskere, som har nogle digitale udfordringer af den ene og den anden slags.
De skal også have mulighed for både at kunne tilgå sundhedsoplysninger, men også at kunne orientere sig i forhold til nogle relevante sygdomstilstande, og hvad der ellers ligger tilgængeligt online fra os som myndigheders side.
Så vi stemmer for forslaget.
Det er hermed det, jeg kan videreformidle.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-10-12:
Mange tak.
Men jeg vil alligevel prøve at gøre det kort.
SF er med i sundhedsaftalen fra maj 2022, og derfor støtter vi også L 44.
Det giver selvsagt god mening, at forældremyndighedsindehavere får let adgang til deres børns sundhedsoplysninger
, ikke mindst i en tid, hvor sundhedsoplysningerne netop er blevet digitaliseret og enhver i øvrigt kan finde sine oplysninger på sundhed.dk.
Det var faktisk en af de erfaringer, vi bl.a. gjorde os under corona, hvor forældre ikke havde adgang til de svar, som de fik på deres børns coronaprøver.
Der lærte vi på den hårde måde, at det her er et problem, som man skal have løst.
Derfor var jeg også glad for, at det var et element, som kom med i sundhedsaftalen fra maj 2022.
Jeg er også tilfreds med, at man med lovforslaget respekterer, at unge mennesker fra 15 år og op skal have ret til privatliv i forhold til videregivelse af deres oplysninger, og det synes jeg at man har rammet rigtig fint ind i det her lovforslag.
I forhold til den anden del af forslaget synes jeg, at det er åbenlyst.
Patienter skal kunne regne med, at sundhedsvæsenet behandler strengt fortrolige sundhedsoplysninger fortroligt, og jeg har været rigtig ked af at opleve flere eksempler hen over de seneste år, hvor det ikke har været tilfældet.
Det skal vi kunne være i stand til.
Jeg har selv arbejdet med lige præcis det her spørgsmål igennem en del år, og det er nyt for personalet, at alting er gjort elektronisk.
Det var anderledes i gamle dage, hvor man skulle hente en papirjournal for at finde ud af, hvad det var for en patient, man var i gang med at behandle.
Men i takt med at vores oplysninger er blevet digitale, er der også blevet lettere tilgang til dem.
Det kan man heldigvis skærme patienterne imod, altså at man misbruger data på den måde eller videregiver oplysninger, som er fortrolige.
Det synes jeg er et vigtigt element i det her lovforslag.
Angående den sidste del må man bare sige, at jo flere platforme, der deler sundhedsdata, jo større risiko er der altså også for, at data ender i de forkerte lommer.
For det er ret vigtigt, at patienter kan regne med og have tillid til de oplysninger, som de får via diverse apps.
Derfor vil jeg blot afslutte og gentage, at SF stemmer ja til forslaget ved tredjebehandlingen, og jeg skal samtidig hilse fra mine kolleger fra henholdsvis Alternativet og Enhedslisten og sige, at det gør de også.
Tak for ordet.
Sofie Lippert (SF), 2023-10-12:
Jeg beundrer ministerens tiltro til markedet.
Men som jeg også sagde til Venstres ordfører, er det jo ikke noget nyt, at jeg og medlemmerne af Venstre måtte have forskellige niveauer af tiltro til det frie marked.
Min mistro bunder i PostNords udtalelse om, hvad de vil fortsætte med efter den her lov, ligesom den også bunder i andre pakkevirksomheders ytringer om, at de ikke ønsker at tage del i brevmarkedet, med undtagelse af en enkelt virksomhed.
Det, som jeg dog ønsker at spørge ministeren om, er hele den her debat om markedssvigt.
Vi er glade for, at der er indsat et sikkerhedsnet, men hvad et markedssvigt præcis indebærer, er jeg lidt nysgerrig på.
Så jeg vil gerne høre ministeren, om det er et markedssvigt, hvis den frygt, der er beskrevet i nogle af høringssvarene, for, at der vil være forskellige priser for breve leveret i storbyer og andre steder, bliver til virkelighed.
Sofie Lippert (SF), 2023-10-12:
Tak for talen.
Nu spurgte jeg de to tidligere ordførere om problematikkerne omkring landdistrikterne, og jeg forestiller mig ikke, at Moderaterne stiller sig så meget anderledes.
Så jeg vil prøve at rejse et andet emne fra høringsnotatet, som også er en af grundene til, at SF ikke er en del af aftalen.
Det handler om klima, og selvfølgelig er det her ikke en klimalov, men ikke desto mindre mener jeg, at vi lever i en tid, hvor man altid bliver nødt til at tage stilling til, hvordan de aftaler, man laver, påvirker klimaet.
Så jeg vil gerne høre ordføreren, om det er helt okay med Moderaterne, at der ikke laves beregninger på, eller at det bare overvejes, hvordan den her aftale påvirker klimaet, når flere postbiler skal til at køre rundt i vores samfund.
Peter Have (M), 2023-10-12:
Tak for det.
Det her udmønter en aftale, mange af os blev enige om før sommerferien – en aftale, der gør op med den måde, vi hidtil har tænkt og indrettet vores postbetjening på, og en aftale, der tager højde for udviklingen i samfundet og på postmarkedet, for det har ændret sig.
Derfor er denne aftale også enden på befordringspligten, fordi vi tror, vi har behov for en anden løsning.
Derfor tager markedet nu ansvaret for postbefordringen.
Det stiller jo en række krav til tilsynet, for vi har et ansvar for at sikre, at danskerne stadig kan få leveret post til en fair pris, uanset hvor de bor.
Tilsynet udvides derfor også med dette forslag, ligesom ministeren får beføjelse og ikke mindst pligt til at gribe ind, hvis markedet svigter.
Det er vi glade for i Moderaterne, for det er vigtigt, at vi sikrer, at vi fortsat kan modtage og sende post i ordentlig tid og til en ordentlig pris.
Moderaterne støtter derfor forslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2023-10-12:
Så har jeg et andet spørgsmål om usikkerheden om det, der hedder den lige betaling for det samme brev, eller hvad man skal sige: Er der ikke en ret stor sandsynlighed for, at store brevforsendelser vil få en lavere takst end mindre brevforsendelser, og skaber det ikke en øget ulighed mellem virksomheder, der skal udsende breve, i den forstand at det vil være meget nemmere for de store virksomheder end for de små?
Peter Have (M), 2023-10-12:
Jeg synes altid, at vi skal undersøge de klimaforandringer, som kan komme af de lovforslag, vi laver, eller de påvirkninger, de kan have.
Jeg tror bare ikke på, at der kommer flere biler ud på vejene, fordi vi laver om på den her postbefordring.
Jette Gottlieb (EL), 2023-10-12:
Jeg har noget, der er beslægtet med det, for nu snakker vi hele tiden om udbringning af breve.
Det er efter min mening næsten sikkert, at der vil blive udbragt breve billigere de steder, hvor det er billigere at udbringe dem.
Jeg tror ikke på den landsdækkende solidaritet, så jeg tror, der kommer problemer.
Er det noget, som ordføreren har overvejet?
Hans Christian Schmidt (V), 2023-10-12:
Altså, der er jo selvfølgelig lidt forskel på, hvor vi kommer fra.
For nogle vil også kalde det kostægte, for de vil sige, at det jo er de omkostninger, der er.
Jeg forstår godt det synspunkt.
Det er jo bl.a. det synspunkt – uden at spørgeren måske selv helt ved det – der har skilt vandene i mange, mange år, fordi man har været nervøs for, om det her nu ville udvikle sig sådan, at vi fik mindst to slags samfund, altså et A- og B-samfund, hvor nogle kunne sende og andre ikke kunne.
Jeg synes, at ligesom en del andre ting er afgørende for, om man kan have et liv i landdistrikterne, så er det her det også. Så ja, det kan man være sikker på at ordføreren vil følge meget med i.
Sofie Lippert (SF), 2023-10-12:
En meget konkret bekymring, som der rejses i nogle høringssvar, er bekymringen for, at der vil være forskel på priserne – altså noget, der ikke umiddelbart kræver indgreb, men hvor der eksempelvis vil blive etableret et københavnerbrev eller et aarhusianerbrev, sådan at folk, der ønsker at sende breve i de store byer, kan gøre det betydelig billigere end det generelle brev i resten af landet.
Vil Venstre se det som et problem, hvis der opstår forskellige priser for breve i byerne og breve på landet?
Hans Christian Schmidt (V), 2023-10-12:
Tak til fru Jette Gottlieb.
Det er jo en af dem: Hvor langt bliver der?
Det er jo da i hvert fald noget, der i den grad har optaget befolkningen før.
Jeg var selv transportminister, dengang vi flyttede postkasserne ud til vejen.
Jeg skal hilse og sige, at det ikke var noget, der var meget populært.
Nu har det så virket, og man har set, at det kører.
Men det kræver den opmærksomhed, som sådan nogle sager gør, hvor man involverer befolkningen sådan nært, som man gør her.
Man er nødt til at være opmærksom på det.
Man kan ikke skrive sig ud af det i et lovforslag – det tror jeg ikke på – man er nødt til bagefter at være oppe på mærkerne i det.
Og det er jeg sikker på at både vi og Enhedslisten og fru Jette Gottlieb vil være.
Jeg tror, man er nødt til at huske, at sådan har det jo også lidt været frem til i dag.
Altså, selv om man ikke helt måtte, kunne man godt give en rabatordning, hvor man ligesom sagde: Hvis I har rigtig mange, I skal sende ud, kan vi godt gøre det til en lidt bedre pris.
Det tror jeg, men jeg kan jo ikke vide det.
Derfor er vi ikke færdige, fordi vi vedtager postloven.
Der kommer et stort stykke arbejde efter den 1. januar 2024.
Sofie Lippert (SF), 2023-10-12:
Det kan man jo tro forskellige ting om.
Jeg kan dog læse i høringssvaret, at det er en bekymring, flere deler.
Så hvorfor føler ordføreren sig sikker på, at en øget konkurrence, hvor flere biler kan dele post ud til den samme villavej, ikke vil resultere i flere biler på vejene?
Stinus Lindgreen (RV), 2023-10-12:
Postområdet har ændret sig markant over årene.
Vi sender mange færre breve, men til gengæld sender vi flere pakker, og der er i forvejen rigtig mange operatører på markedet i Danmark.
Jeg tror, jeg kunne opliste de første fem leverandører af pakker i Danmark, hvis jeg blev bedt om det.
I vores øjne er det derfor helt nødvendigt, at vi tager det sidste skridt ved omstillingen af postområdet.
Når man læser høringssvarene, og når man hører nogle af ordførertalerne her, er der forståeligt en stor bekymring for, hvad det betyder, når vi ændrer noget så grundlæggende i vores samfund, og derfor er jeg også glad for, at vi i aftalen har skrevet ind, at vi skal følge udviklingen nøje.
For vi har naturligvis alle sammen den holdning, at alle skal kunne sende og modtage post i hele landet.
Det vil og skal fortsat være muligt med den nye postaftale.
Det vil også stadig være muligt at modtage post til døren, hvis du er visiteret til det – det er en anden bekymring, der har været rejst, og som selvfølgelig skal føres videre her.
En anden ting, der har fyldt, har været sommerhusområder, hvor man skal opstille de her fælles postkasseanlæg.
Der har vi jo så i aftalekredsen lyttet til bekymringerne og lyttet til kritikken og har undtaget sommerhusområder, der er udstykket før 1973, og dermed ligestiller vi alle sommerhusområder.
Så der bliver lyttet til bekymringerne.
Jeg er nu personligt ikke så bekymret for området.
Jeg ser i forvejen flere forskellige operatører køre rundt på vejene med pakker.
Så det her er for os at se en naturlig omstilling af postvirksomheden i Danmark, og i Radikale Venstre bakker vi op om aftalen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-10-12:
Tak, formand.
Jeg kan lige så godt sige det, som det er: I Dansk Folkeparti er vi lodret imod det her forslag.
Det er godt nok det ringeste forslag, jeg har set på Transportministeriets område, siden jeg blev valgt til Folketinget.
Og hvorfor nu det?
Jo, for hvis vi går tilbage i historien, er det sådan, at allerede i 1522 forsøgte Christian II sig for første gang med postbefordring inden for riget.
Det gik ikke så godt, men i 1624 var det Christian IV, der tog over og etablerede ni postruter i Danmark.
Og siden 1865 har der været omdeling af post i hele Danmark.
Med det her lovforslag er det altså slut.
En tradition, der tog sin begyndelse for over 500 år siden, er nu erstattet af et gravmæle, dog ikke med Dansk Folkepartis stemmer.
Vi vil ikke være med til de forringelser, som postaftalen er udtryk for.
Vi er lodret imod at fjerne befordringspligten.
Der skal etableres udbud og efterfølgende indgåelse af kontrakt, for så vidt angår postbefordringen til mindre øsamfund.
Det siger noget om, hvor skrøbeligt et grundlag hele aftalen hviler på.
Hvad er det for en postbefordring, som borgere i landdistrikterne f.eks. vil få efter den 1. januar 2024?
Det er, som om man har glemt, at vi har over 300.000 borgere, der er undtaget fra reglerne om digital post.
Vi har en forpligtelse til at behandle disse ældre mennesker meget bedre, for hvem datasystemer jo er ukendt land.
Og vi skal sørge for, at de får en fornuftig postbetjening.
Det gør de altså ikke med den nye postlov.
Danmark er jo et af de mest digitaliserede lande i verden, men vi må ikke glemme dem, der ikke er med på det digitale.
Det bliver altså dyrere at sende et brev
, og det vil igen påvirke de mennesker, der er fritaget for digital post.
Forholdene for de mennesker, der bor på landet, bliver derved forringet.
Og så skal man endda opstille sin postkasse ved indkørslen til offentlig vej eller privat fællesvej, selv om der kan være rigtig langt til det hus, man bor i.
Det kunne man måske endda godtage, hvis det ikke var for alt det andet.
Det er simpelt hen en urimelig negativ særbehandling af beboerne på landet.
Så er der også en masse ubekendte i regeringens forslag.
Hvem skal udstede frimærker fremover?
Vi er jo forpligtet til at gøre det i henhold til verdens postkonvention.
Og her er svaret, at det må vi finde ud af hvordan skal ske i fremtiden.
Sikke noget rod.
Hvem skal håndtere forsendelser, der kommer til Danmark fra udlandet?
Skal borgere, der modtager forsendelser fra udlandet, ud over den porto, de har betalt for forsendelserne, til at betale yderligere for at modtage forsendelserne?
Der er rigtig mange ting i den her aftale, som er uklare.
Efter Dansk Folkepartis opfattelse har aftalepartierne simpelt hen taget et alt for hurtigt skridt ind i fremtiden og vanen tro efterladt borgere i landdistrikterne og ældre mennesker, der er undtaget fra den digitale post, på perronen.
Det mener vi ikke at man kan være bekendt.
Jeg håber, at partierne besinder sig, og sker det ikke, kan jeg love, at Dansk Folkeparti vil stemme imod, når vi når til tredjebehandlingen, men der er det jo som regel for sent.
Det var ordene.
Niels Flemming Hansen (KF), 2023-10-12:
Mange tak for det, formand, og tak for ordet.
Tilbage i 2019 blev jeg valgt til Folketinget, og i december måned sad vi eller var på vej ud fra et møde i Transportministeriet, hvor det så lige pludselig kom: Jeg sender lige et aktstykke over i Finansministeriet.
Derefter startede de første forhandlinger om PostNord.
De blev så bremset, og det har så nu ført til, at jeg her i foråret endnu en gang kunne grave papirerne frem tilbage fra 2019, og i dag står vi så her og diskuterer og debatterer transportministerens hidtidige pligt til at udpege en befordringspligtig postvirksomhed, fordi det nu skal overtages og varetages af markedet.
Det synes vi er en rigtig, rigtig god idé, og vi er rigtig, rigtig glade for det resultat, som er landet i aftalen.
For nu ikke at gentage alt, hvad flere af mine kollegaer har sagt, så vil jeg gerne stoppe her og måske lidt utraditionelt takke mine ordførerkollegaer fra begge sider af lejren så at sige for en ualmindelig god, saglig og ordentlig debat ovre i forhandlingsrummet.
Det har været en fornøjelse.
Tak for det.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-10-12:
Så er det L 22.
Danmarksdemokraterne er som bekendt ikke en del af aftalen fra juni 2023, fordi der bl.a. er en udfordring med 50-metersreglen, der afskaffes.
Dette betyder, at der ikke er postlevering til ejendomme for enden af lange indkørsler, der ofte findes til f.eks. landejendomme.
Borgere skal selv hente deres post ved den nærmeste offentlige vej.
Ikke alle skal på arbejde hver dag.
En af de begrundelser, jeg ofte hører, er, at man bare kan tømme postkassen, når man kører forbi, men det kan man jo kun, hvis man kører forbi.
Det er ikke, hvad vi forstår ved ensartet service.
Det er landdistrikterne, der igen får en ringere service.
Vi er desuden også fuldt ud bekendt med, at der i dag findes landsdækkende leveringer foretaget af flere postvirksomheder, som leverer til ensartede priser, hvilket vi finder positivt og helt rimeligt.
Det er bl.a. noget, ordføreren fra SF har fremhævet flere gange, og vi er helt enige.
Vi havde ønsket, at det blev indskrevet, at der skulle være en garanti for, at uanset hvor i landet du bor – og det er uanset hvor i landet du bor – koster et brev det samme.
Derudover har vi lige bemærket nogle af høringssvarene, altså ud over dem, som SF-ordføreren har været inde på.
Vi har bemærket, at der fra DTL – Danske Vognmænd og Dansk Erhverv er en problematisering af kontraktpakkeaftalerne.
Forslaget om at fjerne undtagelser fra kontraktpakker er ikke en del af den politiske aftale.
Det undrer os lidt.
Der er allerede i dag et velfungerende marked for pakker, og en ændring vil medføre mere regulering og flere administrative byrder, og det er jo ikke, hvad erhvervslivet har brug for.
Må jeg minde om, at formålet var, at loven skulle være en liberalisering?
Danmarksdemokraterne støtter ikke forslaget.