Henning Hyllested (EL), 2018-05-16:
Tak for det.
Som det er nævnt flere steder fra, har lovforslaget her været længe undervejs.
Det er jo så derfor, at der er gået et par år med at komme frem til her, hvor vi er i dag, hvor vi behandler lovforslaget.
Jeg tror roligt, at jeg kan sige, at flertallet har oplevet processen som en forholdsvis lang række benspænd med det formål at forhindre beslutningforslaget og i sidste ende lovforslaget i at komme til udmøntning.
Men jeg er helt med på, at det har man en helt anden opfattelse af i Transportministeriet og hos transportministeren.
Det synes jeg er fair nok, og det synes jeg ikke er værd at bruge tid på i diskussionen, for nu kan man sige, at nu er lovforslaget her.
Vi synes, det er et godt lovforslag.
Det stiller krav om, at der fra lovforslagets ikrafttrædelse skal være en tilladelse for at køre godstransport for fremmed regning; chauffører og vognmænd skal uddannes; der bliver stillet et kapitalkrav, et vandelskrav og et krav om, at gæld til det offentlige skal være betalt; der skal være en transportleder i virksomheden; der skal være et forretningssted osv. osv.
Det er alt sammen noget, vi kender fra den øvrige transportbranche, der kører for fremmed regning, altså for køretøjer over 3,5 t. Man kan sige, at der nu bliver tilnærmelsesvis de samme vilkår som i den øvrige godstransportbranche.
Det synes vi faktisk er godt.
Vi tror på, at lovforslaget bliver et godt redskab i kampen mod plat og svindel og social dumping, som jo har præget branchen.
Det er også erkendt af alle.
Det er i form af socialt bedrageri, illegal arbejdskraft, sort arbejde, løndumping osv. osv.
Det har jeg ikke oplevet at der er uenighed om i høj grad præger den her varebilsbranche.
Den seriøse del af varebilsbranchen har jo efterlyst den oprydning, som lovforslaget er udtryk for.
Vi tror sammen med dem på, at det her vil gøre erhvervet attraktivt for vognmænd og chauffører, der vil drive en sund og seriøs forretning med gode løn- og arbejdsforhold, med afregning af skat og moms og med brug af uddannede chauffører, der leverer en professionel indsats – i modsætning til det, der foregår i dag.
Lovforslaget forhindrer ikke, som ministeren var inde på, at deletjenester kan køre som varebilstransport for fremmed regning.
Det eneste, der kræves, er, at de ligesom på det øvrige transportområde gør det med en tilladelse.
Man kan lave alle de delebilsordninger, man vil, blot man har en tilladelse.
Det er jo lige nøjagtig der, vi også havde det f.eks. i forbindelse med taxabranchen og i forbindelse med Uber, for de troede, de kunne køre uden regler, at de kunne køre uden tilladelse – det, som alle andre i taxabranchen skulle have.
Der er efter vores mening to problematiske forhold i lovforslaget.
Det kan selvfølgelig virke lidt underligt, at jeg som medforslagsstiller påpeger det.
Det ene er vægtgrænsen på 11 kg.
Jeg bemærkede selvfølgelig ministerens svar om, at jo højere en grænse jo bedre, for det satte store dele af lovforslaget ud af kraft.
Det er for så vidt rigtigt, og det gør grænsen på 11 kg også.
Det er derfor, vi synes, den er problematisk.
Vi har forstået det sådan – jeg har så også forstået på mødet i Transportministeriet, at det ikke er helt rigtigt – at det var en slags kompromis i forhold til transportministeren og Transportministeriet, og at det kunne være fornuftigt, for så kunne man måske få et lovforslag, som der var bred opbakning til.
Det kan jeg så forstå at der ikke var tale om.
Derfor vil jeg da håbe, at vi i forbindelse med andenbehandlingen om ikke andet i flertalskredsen kan diskutere, om vi kan gøre noget ved den her vægtgrænse.
Jeg har fået mange henvendelser om den, og det er både fra folk i tungvognspolitiet og fra folk i branchen, om, at den er håbløs og bliver rigtig svær at kontrollere.
Det synes jeg selvfølgelig er problematisk ved sådan et lovforslag.
Så er der som det andet selvfølgelig også den formulering, som er i den eksisterende godskørselslov, om løn- og arbejdsforhold.
Det er § 6, stk. 3, ved vi.
Men det er lige nøjagtig den formulering, som er blevet kraftigt udfordret af den her NORTRA-dom, som har ført til det kaos, vi kender nogle steder og ikke mindst i flekstrafikken.
Der kunne jeg håbe på at vi kunne blive enige om at ændre formuleringen, så den ligner den, vi fik ind i taxaloven.
Men det vil jeg lade komme an på udvalgsbehandlingen.
Det er jeg så uenig i.
Det tror jeg faktisk på at det gør.
De vil aldrig blive fanget, fordi der i dag ikke er noget grundlag for at føre kontrol med varebiler.
Det bliver der trods alt med det her lovforslag.
Der bliver der en grund til, at politiet kan sætte ind med kontroller af det, og i den forbindelse er jeg helt overbevist om, at man også vil fange firmaer, chauffører, hvad det nu er, der ikke betaler skat, som er her illegalt eller udfører sort arbejde.
Hr. Kristian Pihl Lorentzen plæderer for, at hovedproblemet i virkeligheden er den manglende kontrol, men det er sådan, som hr. Kim Christiansen sagde i sin ordførertale, at hvis man skal kontrollere, skal der være nogle regler at kontrollere.
I øjeblikket er branchen jo stort set uden regler.
Det er jo varebiler, der udfører transportopgaver for fremmed regning.
Hvis man skal have en kontrol, skal der altså være nogle regler at kontrollere.
Det er for så vidt bare det, lovforslaget vil indføre, og det er i vid udstrækning de samme regler, som gælder for køretøjer og lastbiler over 3,5 t.
Så jeg kan slet ikke se, at problemet skulle være så voldsomt – eller at det bare er et kontrolproblem, for til kontrol hører regler.
Det er jo det, vi indfører.