runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-24:
Tak for spørgsmålet og kommentarerne.
Det er en generel mærkesag for regeringen, at vi får lettet skatter og afgifter, deriblandt også kapitalskatter.
Det synes vi er en rigtig god idé for at få øget produktiviteten i Danmark, som halter bagefter – det er rigtigt – og vi har også et efterslæb med hensyn til investeringer i virksomhederne.
Den måde, man får investeringer nok og øget produktiviteten på, er ved at kigge på, hvordan vi gør det mere attraktivt at investere i produktivitetsforbedringer, dvs. innovation.
Det handler også om forskningsudgifter, men det handler også om at sænke skatter og afgifter generelt for virksomhederne, specielt også kapitalbeskatningen, for det er der, investeringerne flyder hen.
Så derfor kommer vi med et vækstudspil, som rummer de elementer.
Thomas Jensen (S), 2017-05-24:
I dag kan vi jo godt prøve at få en frugtbar debat om, hvad det så er for nogle instrumenter, vi kan bruge, og som ministeren vurderer vil have størst effekt.
Så derfor: Når vi ser på den her brede palet af kapitalskatter, som ministeren har remset op her under sin besvarelse af spørgsmålet, kunne det være fint, hvis ministeren her i dag kunne konkretisere, hvad for nogle af de skatter og afgifter ministeren ser som dem, der vil være mest fremmende for produktivitet i danske virksomheder. Og som dermed også vil være de afgifter og skatter, som vi skal fokusere på i en forhandling her til efteråret.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-24:
Vi kommer med en bred palet af forskellige initiativer, som jo bl.a. handler om, hvordan vi får lettet skatter og afgifter for virksomhederne så målrettet og så prioriteret, at vi får sat mere skub i produktiviteten herhjemme.
Derfor kommer vi med nogle interessante forslag, som vi meget gerne vil forhandle med også Socialdemokratiet om.
For sigtet er, at vi skal have øget virksomhedernes investeringer, vi skal have lempet skatten for iværksættere, vi skal have givet nye små virksomheder bedre adgang til risikovillig kapital, vi skal have styrket aktiekulturen m.v. De ting vil vi også meget gerne snakke med Socialdemokratiet om til efteråret.
Thomas Jensen (S), 2017-05-24:
Her i den sidste spørgerunde vil jeg bare sige, at der tilbydes en udstrakt hånd her fra Socialdemokratiet.
Altså, vi vil hellere forhandle i morgen end til efteråret, men hvis regeringen lige har behov for at tænke sig lidt om, må vi jo vente.
Det er jo ikke for at tilfredsstille Socialdemokratiet, men for at tilfredsstille de små og mellemstore virksomheder de steder rundtomkring i dansk erhvervsliv, hvor der er behov for at få investeret, sådan at man kan få øget produktiviteten.
Det er vigtigt for os alle sammen.
Det er vigtigt for, at vi kan have en god konkurrencemæssig position for dansk erhvervsliv.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-24:
Det er vi glade for.
Vi præsenterer et ambitiøst vækstudspil til efteråret, og der håber vi selvfølgelig på at Socialdemokratiet vil være med til at forbedre vilkårene for dansk erhvervsliv, så vi beholder arbejdspladser og produktion i Danmark.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-24:
Det er jo glædeligt her på sådan en onsdag, at vi kan blive enige om det.
Jeg glæder mig også over, at der er kommet flere udbud i delkontrakter.
Så vil jeg bare lige stille et enkelt spørgsmål til ministeren.
Jeg vil høre, om ministeren kunne finde på at tage et møde med organisationen FødevareDanmark og så tage de her konkrete eksempler og få pindet ud, om det er rigtigt, at man godt kunne have lavet delkontrakter.
For det kan jo også være, at ministerens embedsapparat har truffet et rigtigt valg.
Så vil ministeren tage et møde med dem og få det afklaret?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-24:
For vi har en lovgivning, som skal sikre, at SMV'er også skal have mulighed for at byde ind.
Det tyder i hvert fald på, at det går i den rigtige retning, ikke?
Vi har også andre konkrete tiltag, som skal give SMV'er bedre mulighed for at være med.
Der er indført et loft for det krav, som en ordregiver kan stille til virksomhedens omsætning, og så er der også lavet enklere regler for de helt små indkøb.
Men vi skal være meget opmærksomme på det, og derfor har spørgeren helt ret.
Karina Adsbøl (DF), 2017-05-24:
Tak for det.
Hvordan vil ministeren sikre, at kommunerne lever op til Barnets Reform?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
Tak for spørgsmålet.
Som led i boligaftalen 2014 blev der i 2015 afsat 11 mio. kr. til forsøg og udvikling af den almene boligsektor.
Størstedelen af midlerne er fordelt på baggrund af ansøgninger om støtte til forsøgsprojekter inden for to temaer, som den daværende udlændinge-, integrations- og boligminister udmeldte.
Herudover er der anvendt midler på målrettede projekter, som er iværksat på ministeriets initiativ.
Det drejer sig f.eks. om udvikling af et digitalt projektgranskningsmodul, værktøjskasse til indbrudsforebyggelse og udvikling af et mobilt udekøkken til brug i den almene sektor.
Det er min vurdering, at midlerne er tildelt i overensstemmelse med bevillingens formål.
En række af projekterne er endnu ikke afsluttet, og det kan derfor endnu ikke vurderes, i hvilken udstrækning de kommer til at bidrage til udviklingen af det almene byggeri.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-24:
Som jeg hører ministeren, er en del af pengene altså brugt på det, som der er fastlagt i aftalen, altså energiforbrug, klimasikring, digitalisering, tilgængelighed, effektivisering af nybyggeri og drift, ny teknologi og bæredygtighed.
Men derudover er en del af pengene blevet brugt på, jeg hørte bl.a. ordet udekøkkener og et par andre forhold, som der jo ikke står i aftalen her.
Mener ministeren, at pengene er brugt hensigtsmæssigt, når de ikke er brugt på de emner, som er beskrevet i aftalen?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
Jeg går ud fra, at udekøkkener hører under de overskrifter, som er sat i aftalen.
Ellers går jeg ikke ud fra, at man ville bruge pengene på det.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-24:
Det er jo ministerens vurdering.
Umiddelbart synes jeg ikke, udekøkkener falder ind under nogen af de her kategorier.
Udekøkkener er jo det, som man laver ved sit parcelhus, hvis man gerne vil have mulighed for at stå udenfor en sommerdag og grille og ikke vil vandre frem og tilbage mellem køkkenet indenfor og verandaen.
Men det kan være, jeg tager fejl her.
Jeg vil dog alligevel give ministeren mulighed for at svare igen.
Erik Christensen (S), 2017-05-24:
har tidligere om hjemtagelse af udliciterede opgaver i kommunen udtalt »Det er ikke afgørende for mig, om opgaven bliver løst af kommunen eller en privat aktør, men om vi får opgaven løst i den rette kvalitet og til den rette pris, og det må man sige, vi gør efter hjemtagelsen«, er ministeren enig med borgmesteren i, at det vigtigste for en kommune er at få løst kommunens opgaver bedst og mest effektivt, og at det i nogle tilfælde betyder, at opgaver, der har været udliciteret, hjemtages, og hvordan mener ministeren at et fast måltal for udlicitering af opgaver flugter med kommunens mulighed for at tilrettelægge andelen af opgaver, der løses kommunalt og af private aktører?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
Det kan godt være, man skal tænke lidt kreativt, men et udekøkken kan vel både gå ind under energiforbrug, ny teknologi og bæredygtighed, hvis man tænker kreativt.
Men jeg kan godt se, at det, sådan som det opremses af hr. Kaare Dybvad, måske kan virke perifert i forhold til de opremsede formål.
Det må jeg kigge nærmere på, hvis der skulle være problemer der.
Pengene er jo blevet afsat af en anden minister end mig.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-24:
Ja, det er jo så sandt, men det er ministeren, der er ansvarlig.
Jeg vil dog ikke undlade at benytte lejligheden til at opfordre ministeren til at holde hus med de penge, der er, hvad enten det er offentlige penge eller lejernes.
Det synes jeg er vigtigt at vi gør, og ikke klatter dem væk på forskellige ting.
Så vil jeg som afslutning sige tak for sæsonen her.
Vi ses til efteråret.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
Så siger jeg selv tak, og så glæder jeg mig til efteråret.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-24:
Vil ministeren agere, hvis der kan fremlægges dokumentation for, at hensigten i udbudsloven om, at offentlige udbud så vidt muligt skal opdeles i delkontrakter, i vidt omfang ikke efterleves?
Skriftlig begrundelse
En væsentlig hensigt med udbudsloven er at sikre, at offentlige udbud i videst muligt omfang opdeles i delkontrakter, så ikke kun store totalleverandører, men også små og mellemstore virksomheder, har mulighed for at byde ind på opgaverne.
Organisationen FødevareDanmark kan imidlertid med adskillige eksempler dokumentere, at det i hvert fald på fødevareområdet ikke er gået sådan, siden loven trådte i kraft den 1. januar 2016.
Loven foreskriver i § 49, stk. 2, et såkaldt »følg eller forklar-princip«, hvorefter en ordregiver skal forklare sig, hvis et udbud ikke opdeles i delkontrakter, men der stilles ingen kvalitative krav til en sådan forklaring.
Der er eksempelvis set forklaringer om CO2-miljøbelastning fra leverandørers lastbilers kørsel i en given kommune uden inddragelse af, hvor langt væk bilerne kommer fra.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-24:
Tak for det meget relevante spørgsmål.
Det ligger mig meget på sinde – og jeg ved, det også ligger spørgeren meget på sinde – at vi har gode rammer for alle virksomheder, også SMV'er, og at vi sørger for, at de kan være med i konkurrencen, når det offentlige sender opgaver i udbud.
Det understøtter en effektiv konkurrence, og det er i sidste ende med til at sikre, at opgaverne bliver løst bedst muligt.
Det var også et vigtigt fokus, da vi lavede udbudsloven.
Den indeholder flere konkrete tiltag, der har givet SMV'er bedre mulighed for at deltage i udbudsprocessen.
Det gælder f.eks. opdel eller forklar-princippet, hvor det offentlige forpligtes til at tage stilling til, om en kontrakt kan opdeles i mindre kontrakter, som SMV'er bedre kan byde ind på.
Hvis kontrakten ikke opdeles, skal man i udbudsmaterialet forklare hvorfor, og det er offentligt tilgængeligt.
Det skal sikre, at det offentlige får tænkt sig grundigt om, inden de store kontrakter sendes i udbud.
Jeg synes, det er vigtigt her at understrege, at princippet skal bruges.
Derfor har vi også allerede sat en evaluering i gang for at se, om det bliver brugt.
Vi har foretaget en stikprøveundersøgelse af, hvordan princippet bruges, og derfor kommer jeg nu med helt nye og ikkeoffentliggjorte tal.
Andelen af udbud, som er opdelt i delkontrakter, ser ud til at være forøget, efter udbudsloven trådte i kraft.
Undersøgelsen, som Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har foretaget, viser, at ca. 22 pct. af udbuddene er opdelt i delkontrakter.
Når man så kigger på data for 2015, viser de, at tallet dengang var 15 pct. Så det vil sige, at der er kommet mere konkurrence, og at flere SMV'er får mulighed for at byde ind.
Dataene for 2015 er opgjort for flere udbud, men det tyder altså på, at der er en øget opdeling.
Undersøgelsen viser så også, at der er en forholdsvis stor andel, som ikke har anført en forklaring i udbudsmaterialet, og det skal vi selvfølgelig have kigget på.
Det er utilfredsstillende, og det skal der følges op på.
Når evalueringen så er færdig, vil jeg gå videre med at få fastlagt, hvordan der skal følges op, så vi sikrer, at reglerne overholdes.
For de skal overholdes, så SMV'er får en chance for at byde ind.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-24:
Nu tilhører både ministerens parti og mit parti jo nogle af de mindre partier, så vi kunne måske godt blive enige om sloganet »Småt er godt«, men også om, at vi gerne ser, at det bliver lidt større.
I Radikale Venstre er det i hvert fald den tilgang, vi har, til nogle af de her små og mellemstore fødevareproducenter, som blomstrer op, særlig i vores landdistrikter.
Der er jo en hel underskov af spændende virksomheder, som laver nye produkter, som danskerne faktisk gerne vil købe.
Jeg har haft møde med den organisation, som organiserer de her små og mellemstore producenter, og de fortæller, at når det offentlige køber mad ind, bliver det tit i nogle store udbud, hvor man både skal levere pålæg, fisk og alt muligt andet.
Og det er klart, at en lille slagter eller mindre slagter ikke kan levere alt muligt andet end lige præcis det produkt, han eller hun laver.
Så de har i hvert fald opfattelsen af, at de her delkontrakter på fødevareområdet ikke bliver brugt.
Konkret nævnte de, at der lige har været et udbud på over 1 mia. kr., som altså blev lavet på den her måde, hvilket gjorde, at de små ikke kunne komme ind og byde på det.
Og det tror jeg både gør, at vi ikke fremmer de her små og mellemstore fødevarevirksomheder, men det gør måske også, at vi ikke får tilstrækkelig konkurrence, som er til gavn for faktisk at få mest for pengene.
Derfor vil jeg høre ministeren, om ministeren konkret vil gå ind og kigge de her fødevareudbud lidt efter i sømmene og agere, hvis ikke der bliver lavet delkontrakter.
Vil ministeren agere, hvis der kan fremlægges dokumentation for, at hensigten i udbudsloven om, at offentlige udbud så vidt muligt skal opdeles i delkontrakter, ikke efterleves?
Jesper Petersen (S), 2017-05-24:
Jeg tager ministerens ord i dag for, at der er en mulighed for at have sådan en drøftelse, og at ministeren tager det med til beskæftigelsesministeren, og at det vil være muligt at finde en måde, hvor man kan tage et, synes jeg, rimeligt hensyn til nogle borgere, som har gjort, hvad de skulle, men som er kommet i klemme, fordi man har nogle lidt bureaukratiske måder at opgøre tingene på.
Det kan være praktisk for myndigheden, der skal gøre det – det har jeg fuld forståelse for – men hvor der også skal være et hensyn til de borgere, der egentlig har gjort, som de skulle.
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-24:
Jamen der er jo ingen grund til at gøre min afsluttende kommentar længere end allerhøjst nødvendigt.
Så jeg vil bare sige, at det vil jeg nu tage en drøftelse med beskæftigelsesministeren om, og hvis der findes en god løsning, er jeg sikker på, at vi vil prøve at nå frem til den.
Henrik Brodersen (DF), 2017-05-24:
Hvad mener ministeren om den manglende mobildækning, der i flere tilfælde har været skyld i, at folk ikke har kunnet tilkalde hjælp, bl.a. i Bøgeskoven på Stevns, som beskrevet i Sjællandske den 15. maj 2017?
Hvad mener ministeren om den manglende mobildækning, der i flere tilfælde har været skyld i, at folk ikke har kunnet tilkalde hjælp, bl.a. i Bøgeskoven på Stevns, som beskrevet i Sjællandske den 15. maj 2017?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-05-24:
Tak til Henrik Brodersen for spørgsmålet.
Det tragiske tilfælde fra Stevns viser, hvor vigtig god dækning er i vores moderne samfund.
I Danmark har vi heldigvis en god mobildækning, men der er fortsat mindre, lokale områder, hvor der er ustabil eller ingen dækning.
Derfor stiller vi f.eks. dækningskrav, der forpligter selskaberne til at dække endnu flere mobilhuller.
Men man må også erkende, at der altid vil være områder, hvor det er særlig svært at få has på hullerne.
I områder med stejle skrænter eller tæt skov kan mobilsignalerne have svært ved at trænge helt frem.
Sådan er fysikkens love desværre.
Der kan også være naturbeskyttelseskrav, der betyder, at der ikke må opstilles master.
Regeringen vil dog se nærmere på behovet for en modernisering og justering af skovloven, så reglerne i praksis i højere grad afspejler ønskerne til samfundsudviklingen.
Det vil i den forbindelse være naturligt at inddrage spørgsmålet om, hvorvidt det kan gøres nemmere for teleselskaberne at få lov til at opstille mobilmaster eller mobilantenner i skovområder.
Ved 112-opkald er der særlige forhold.
Mobiltelefonen vil automatisk anvende andre selskabers net, hvis de dækker i området, selv om ens eget net ikke har dækning.
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-24:
Jeg vil give det tilsagn, at det vil vi kigge på – jeg kan jo ikke love andet.
Og det er sådan det udgangspunkt, jeg har, når borgere er i klemme.
Hvis det ikke er rimeligt, ser vi, om vi kan finde en løsning på det.
Men der er en udfordring i det her – i forhold til økonomien handler det jo ikke så meget om pengene, der skal udbetales, tror jeg – altså, det handler om, at hvis man går ind i det rum, så er den myndighed, der skal stå for det, nemlig ATP, jo forpligtet til at behandle borgerne ens.
Og så skal man lige overveje, hvad omkostningerne ved det er.
Men der må vi jo se på, om det er muligt at stille os på borgernes side.
Det er et i hvert fald et godt borgerligt udgangspunkt.
Henrik Brodersen (DF), 2017-05-24:
Altså, det her har jo kostet menneskeliv og kommer formentlig til det igen.
Her er der tale om folk, der falder om og ikke kan tilkalde hjælp.
Hvis de så kommer igennem, er der tilfældigvis også så dårligt et gps-signal, at redderne ikke kan finde det sted, hvor ulykken er sket.
Det kan være en mountainbikerytter, som er væltet og har slået hovedet meget slemt, og hvor hjælperen derude står og ingenting kan foretage sig.
Det synes jeg er skræmmende, og jeg tænker bare, at det her er nogle få eksempler, men det finder jo sted alle vegne.
Ja, for man kan sige, at efter den lovændring, der kom tidligere, og som betød, at kommunerne kunne gå ind og være medfinansierende på eksempelvis at sætte nogle master op de steder, har de teleselskaber, der har fået tilbuddet, jo bare afvist det, fordi der ikke var det kundegrundlag, der skulle være.
Derfor tænker jeg, at der må være en lille smule tvang i det her.
Altså, jeg synes, det er fuldstændig skræmmende, at der kan ligge folk derude og være slemt tilredt og så ikke kunne få hjælp, fordi teleselskaberne synes, at det her bare ikke er nogen god forretning, så det kræver man ikke af dem.
Samtidig oplever man f.eks. også på Stevns, at man står med en mobiltelefon, og så får man en sms, hvor der står »Velkommen til Sverige«.
Altså, det tyder bare på, at signalet godt kan være der, hvis sendemasten er stor nok.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-05-24:
Tak for det endnu en gang.
Vi presser på – alt det, vi overhovedet kan.
Men det er jo også sådan, at der kan være skovområder, klinter osv., hvor det simpelt hen vil være helt umuligt at få dækning.
Men vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at komme så langt ud, som vi kan komme.
Og derfor gør vi også – og jeg gør det i alle sammenhænge – alt, hvad vi kan, for at presse på over for teleselskaberne.
Vi gør det, når vi udbyder frekvenser, som jeg omtalte før.
Så stiller vi krav til teleselskaberne om en bedre dækning.
Det har vi prøvet at gøre en gang tidligere, og det har også vist sig, at det har en god effekt.
Det er en måde at komme længere ud på, så vi får en endnu bedre mobildækning i Danmark.
Henrik Brodersen (DF), 2017-05-24:
Jamen jeg er meget tilfreds med svaret og med, at ministeren konstant og hele tiden vil følge op på sagen.
For jeg bliver direkte forarget, når der her ligger folk, der er kommet meget slemt til skade, men ikke kan få hjælp, fordi der ikke er en mobilmast.
Hvorimod det er sådan, at hvis man eksempelvis holder et stort marked nede i Døllefjelde-Musse, som alle jo kender, så sætter man master op midlertidigt, fordi der så er en bedre dækning og et bedre kundegrundlag – for at få endnu flere penge i kassen.
Jeg synes, det er lidt forargeligt, at man kan skelne så meget og se på penge i stedet for på menneskeliv.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-05-24:
Tak for det.
Det er jeg sådan set også enig i, og derfor handler det om at få teleselskaberne så langt ud som muligt, at give dem rammevilkår, således at det også er en god forretning for dem at investere i en fortsat udrulning af både mobilnet og bredbånd for den sags skyld.
Det er jo helt afgørende for et velfungerende samfund, at uanset hvor man tager telefonen, har man mulighed for at komme på nettet.
Erik Christensen (S), 2017-05-24:
Venstreborgmester i Halsnæs, Steen Hasselriis,
har tidligere om hjemtagelse af udliciterede opgaver i kommunen udtalt »Det er ikke afgørende for mig, om opgaven bliver løst af kommunen eller en privat aktør, men om vi får opgaven løst i den rette kvalitet og til den rette pris, og det må man sige, vi gør efter hjemtagelsen«.
Er ministeren enig med borgmesteren i, at det vigtigste for en kommune er at få løst kommunens opgaver bedst og mest effektivt, og at det i nogle tilfælde betyder, at opgaver, der har været udliciteret, hjemtages, og hvordan mener ministeren at et fast måltal for udlicitering af opgaver flugter med kommunens mulighed for at tilrettelægge andelen af opgaver, der løses kommunalt og af private aktører?
Karina Adsbøl (DF), 2017-05-24:
Hvordan vil ministeren sikre, at kommunerne lever op til Barnets Reform?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-05-24:
Jeg er meget, meget enig med spørgeren i, at det her er ganske alvorligt.
Derfor er det også således, at når vi udbyder nye frekvenser – det gjorde vi sidste år, og det kommer vi også til at gøre i 2018 – så stiller vi simpelt hen krav til mobilselskaberne om, at de skal give en bedre dækning for at få de her frekvenser.
Det synes vi er en effektiv måde at presse selskaberne på.
Så vil jeg sige helt konkret i forhold til skove, at der lægger vi i forbindelse med revisionen af skovloven op til, at man også giver nogle muligheder for inde i skovområder at kunne opstille ikke nødvendigvis master, men antenner og lignende, som kan være med til at sikre en bedre dækning.
Det er regeringens mål, at vi skal komme så langt som overhovedet muligt, sådan at uanset hvor man tager sin mobiltelefon, skal der være mulighed for at få dækning.
Erik Christensen (S), 2017-05-24:
Jeg tror sådan set, at alle kommunalbestyrelser og byråd er interesseret i at løse opgaverne bedst og billigst.
Men det lyder på ministeren, som om mange kommuner sådan set sætter det som et mål at lave den dårligste og den dyreste service for borgerne.
Jeg tror sådan set på, at alle, der stiller op til et byrådsvalg og bliver valgt, har en intention om at give den bedste og billigste service til borgerne.
Det håber jeg at ministeren er enig i.
Så har jeg læst, at ministeren bl.a. til Altinget og DI Business har udtalt, at der er ideologiske blokeringer for, at man vil konkurrenceudsætte.
Jesper Petersen (S), 2017-05-24:
Det synes jeg da er et udmærket tilsagn at tage med.
Jeg vil sige, at i forhold til hvilke omkostninger der er ved det, må Finansministeriet, altså staten, jo på en måde have regnet med, at de her borgere ville få udbetalt de 100.000 kr., og dermed allerede have budgetteret med, at der var den her pågældende omkostning.
For det, der er tale om, er, at der er nogle, der faktisk er kommet ind under ordningen og har haft de indtægter og lavet det arbejde, der skulle til, for at få det her nedslag, men som simpelt hen for sent får rettet i timeopgørelsen.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-05-24:
Man kan jo vælge at indtage et rent liberalt synspunkt og sige, at det hele skal udliciteres til private.
Det ville jeg måske godt have en personlig svaghed for.
Man kan vælge at tage et rent socialistisk udgangspunkt og sige, at det offentlige skal tage sig af alt.
Det har jeg en meget lille svaghed for.
Så kan man vælge at tage det, som er regeringens politik, og som er den, jeg som økonomi- og indenrigsminister står på mål for, nemlig at der er en konkurrenceudsættelse, hvor både offentlige og private aktører kan byde ind.
Den er altså renset for ideologi, men sørger for bedst kvalitet til de laveste priser til gavn for borgerne.
Det var pointen med de citater.
Erik Christensen (S), 2017-05-24:
Nu er det jo sådan, at de sidste tal viser, at omkring 26 pct. af de kommunale opgaver i dag konkurrenceudsættes.
Og jeg kan forstå på ministeren, at han mener, at det er for lidt, og at han gerne vil op i nærheden af de 33 pct.
Man må gå ud fra, at når ministeren gerne vil have noget mere konkurrenceudsat, så er det også ud fra en filosofi om, at så er der mere, der vil blive løst at de private.
Anerkender ministeren, at i tilfælde af, at der er mere, der skal udliciteres, altså løses af private, så vil det give en meget større binding for byrådene i forbindelse med budgetlægningen?
For hvis man skal lave nogle længerevarende kontrakter eksempelvis på veje, asfalt osv., f.eks. en tiårig kontrakt, så betyder det altså, at man har bundet sig i 10 år, og så er der meget, meget mindre fleksibilitet i muligheden for at lægge budgetter i den kommune i de kommende år.
Anerkender ministeren det?