runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-10-31:
Ja, jeg anerkender fuldt ud, at der er mange mennesker, som er i retspsykiatrien, som, også før de begik alvorlig kriminalitet, havde mange problemer, havde et svært liv og ikke nødvendigvis altid har fået den støtte, både fra det offentlige, men også fra venner og familie, som ville have gjort, at de kunne have truffet nogle mere fornuftige beslutninger fremadrettet.
Der er intet som helst i det, jeg siger, der er i strid med det.
Vi står ikke her i dag og siger, at nu skal man f.eks. ikke længere kunne få en forvaringsdom i stedet for at få en fængselsdom, eller hvad man forestiller sig.
Det eneste, jeg siger, er, at der skal være en rimelighed i det, i forhold til at du bliver nødt til ikke at kunne gå ud ad døren med en halv eller en hel million i lommen, mens de mennesker, som har passet på dig, er meget lavere lønnet og måske aldrig har haft så mange penge på en gang, og mens der jo sidder nogle mennesker og er ofre for den forbrydelse, du har begået, som jeg tror på ingen som helst måde kan se solidariteten i, at samfundet skal betale de penge.
Sascha Faxe (ALT), 2025-10-31:
Og tak for ordet.
Jeg vil lige starte med at lave en lille korrektion, i forhold til da min kollega sagde, at ministeren ikke anerkendte psykisk syge, hvor ministeren svarede ved at sige, at ministeren ikke er ligeglad med psykisk syge.
Det anerkender jeg fuldt ud at man ikke er, men for mig er der bare en nuanceforskel i det.
Lad det ligge.
Noget af det, jeg ser som helt centralt i det, vi taler om her, er, at vi på en eller anden måde, tror jeg, taler forbi hinanden ret generelt.
For mange taler om penge, og mange taler om, hvad vi skal give, og om enkeltpersonspolitik, men for mig at se handler det her jo om, hvad det er for et verdenssyn, hvad det er for et menneskesyn, og hvad det er for et samfundssyn, der ligger til grund for det.
Jeg er helt med på, at Socialdemokratiet er gået væk fra at have solidaritet i deres værdigrundlag og er gået over til fællesskab, som de har erstattet ordet med på hjemmesiden.
Jeg hylder velfærdsstaten lige så meget som ministeren.
Der deler vi absolut en stor glæde over det, men jeg ser også, at velfærdsstaten i en eller anden udstrækning jo har spillet fallit, når man ikke får den hjælp først.
Så der er også et offer for den, der er psykisk syg.
Jeg anerkender fuldt ud, at den, det går ud over, også er et offer, men det udelukker ikke, at de andre også er ofre.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-10-31:
Altså, det var ordføreren selv, der startede med polemisk at spørge den socialdemokratiske ordfører, om hr. Anders Kühnau havde sagt eller gjort noget, eller om han bare havde misset det.
Så man må prøve at spole båndet tilbage og se, om man måske ikke også selv har startet med at slå den tone an.
Det handler jo om følelser.
Altså, når jeg møder en mand, som kan fortælle mig, at han knokler til en lav løn og kan se, at de mennesker, som er på Sikringen, hvor han arbejder, går ud ad døren med 1 mio. kr. i lommen, er det jo en følelse af uretfærdighed, som jeg synes man bliver nødt til at reagere på.
Victoria Velasquez (EL), 2025-10-31:
Ordføreren siger »de samme principper«.
Citat slut.
Hvilke principper taler vi her om – principper for straf eller principper for behandling?
Ammar Ali (M), 2025-10-31:
Jeg kan jo ikke vide, om de tager fejl, men det er i hvert fald den holdning, de har.
Det, vi lægger op til her, er jo, hvad de pågældende anbragte skal have af forsørgelsesydelser, mens de er der.
Der er også en anden dimension, man kunne bringe frem.
Altså, der er jo også pårørende, børn og andre, som kan blive påvirket indirekte.
Og det er klart, at det synes jeg også lovforslaget her tager højde for.
Men der er ingen tvivl om, at det er en gruppe mennesker, som kan være udsatte og efterfølgende også har brug for hjælp.
Men det er ikke det, vi taler om her.
Det, vi har fokus på her, er de offentlige forsørgelsesydelser, de skal have, mens de er anbragt.
Sascha Faxe (ALT), 2025-10-31:
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre, om Dansk Folkepartis ordfører faktisk mener, at det ikke er et folks egen ret at åbne diskussionen om selvstændighed, men at det er vores prærogativ i det her.
Altså, vi er jo ikke inuitter, for vi har ikke den samme kultur.
Der er en oprindelig befolkning, hvor man må sige, at Grønland er deres, og så må det vel være dem, hvorpå det hviler, om de vil have den samtale?
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-10-31:
Nej, det er jo egentlig bare at læse situationen, som den er.
Det er sagt meget åbent.
Vi ved, at Rusland også er interesseret i området.
Vi ved, at Kina er interesseret, fordi de tidligere har forsøgt at købe sig til indflydelse.
Derfor er det vigtigste, vi kan gøre, at sørge for, at vi bevarer status quo, og status quo er, at kongeriget er, som det er i dag.
Hvis vi åbner for selvstændighedsdiskussionen, kan jeg love, at der sker en eskalering af konflikten.
USA vil ikke finde sig i det.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-10-31:
Men hvis man de facto – og det er det, ordføreren gør – beder det grønlandske folk og det færøske folk om at klappe i om ønsker om selvstændighed, fordi man er bange for, at det udfordrer relationen til USA, er det så ikke lige præcis, hvad »underdanighed« er?
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-10-31:
Jeg tror ikke rigtig, ordføreren har hørt efter, hvad jeg sagde, og hvad Dansk Folkepartis position har været.
Vi var de første, der sagde, at vi bliver nødt til at ruste op.
Et halvt år senere skete det.
Jeg sagde også, det er nødvendigt, at vi opruster i Arktis og er med til at forsvare området, fordi det – alene det – vil give os mulighed for, at vi får en fremtidssituation med lavspænding.
Det var det, der var min pointe.
Så jeg synes faktisk ikke, at jeg lægger mig ned.
Tværtimod går vi med oprejst pande.
Vi tror på oprustning.
Vi tror på styrke.
Vi tror på, at man skal forsvare sit område.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-10-31:
Tak for det.
Det er godt at høre, at ordføreren også erkender, at USA her er en af de stormagter, der har smidt en bombe ind i det internationale samarbejde med den måde, som Donald Trump agerer på.
Men det bliver en lille smule selvmodsigende, synes jeg, når ordføreren så bagefter lægger op til, at vi fra dansk og rigsfællesskabets side skal være ganske underdanige over for det USA og i virkeligheden lægge os ned under dække af det, som ordføreren så kalder deeskalation.
Er det ikke sådan, at målet om lavspænding, om samarbejde, om fred og ikkekonflikt kun er noget, der kan opnås, hvis man reelt arbejder for det, og hvis man fører en politik, der praktiserer det?
Hvis man f.eks. fører en politik, der styrker diplomatiet, styrker den globale retsorden og styrker folks ret til selvbestemmelse, er det så ikke der, den egentlige fred og ikkekonflikt opstår?
Trine Pertou Mach (EL), 2025-10-31:
Nej, det gør jeg ikke.
Det var også det, jeg forsøgte at sige i talen.
Jeg synes, at den godt kunne have været lidt mere ærlig omkring de realpolitiske sikkerhedspolitiske udfordringer.
Men jeg synes, det ville have været klogt og ærligt, at man i en dansk Folketingssal havde været lidt mere åben omkring, hvad det er, der reelt er vores udfordringer.
Så det vil være mit svar til ordføreren.
Carsten Bach (LA), 2025-10-31:
Det er jo altid dejligt, når Peter Plys er med i Folketingssalen.
Men mener ordføreren rent faktisk, at den arktiske redegørelse for 2025 fra udenrigsministeren indeholder et realistisk billede, et retvisende billede, af, hvad det er, der egentlig udspiller sig i øjeblikket i Arktis?
Trine Pertou Mach (EL), 2025-10-31:
På bedste Peter Plys-vis kan man vel svare: Begge dele.
Det må jo gerne både være realistisk og afspejle den realpolitiske virkelighed.
Vi ved, at der er noget, der udfordrer, fordi vi mangler en, men vi ved jo også godt, hvad de realpolitisk udfordringer er.
Så på en eller anden måde kan man vel både være realistisk omkring, at lavspænding, som jeg går ud fra er det ordføreren bl.a. henviser til, om ikke er forældet – det er jeg ikke enig i – så er udfordret.
Men det er jo kun ved at praktisere og have det som en målsætning, at vi kan vedholde at have det som en ambition og forhåbentlig også gøre det til den realpolitiske virkelighed.
Carsten Bach (LA), 2025-10-31:
Og tak for talen.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, om ordføreren mener, at en årlig arktisk redegørelse fra landets udenrigsminister skal være realistisk, eller om den skal afspejle eksisterende strategier, som alle reelt set godt ved er forældede, og det, at vi mangler en fælles arktisk strategi.
Hvad mener ordføreren er det bedste i den her sammenhæng?
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-10-31:
Jamen de har jo ret til at have alle de ønsker, de vil, og også have den samtale, de vil.
Jeg har på samme vis retten til at advare imod det, fordi vi befinder os i en ekstremt svær situation geopolitisk.
Det er jo min ret som parlamentariker, og jeg synes også, det er mit ansvar at fortælle det, og så må folk jo gøre, hvad de vil, og hvert enkelt parti må gøre op med sig selv, hvad de mener er det rigtige.
Vi har i mange år advaret imod den her situation; allerede i 2009 advarede vi imod selvstændighedstankerne, fordi det ville gøre stormagterne nervøse.
Så alle har ret til at have den her diskussion – det har jeg jo også.
Sascha Faxe (ALT), 2025-10-31:
Det, jeg hører ordføreren sige, er, at grønlændere er dumme – at grønlændere er dumme.
Ordføreren taler om, hvad der ville være det kloge at gøre, »hvis man læser det korrekt«.
Ergo læser grønlænderne det ikke korrekt, men det er deres land, det handler om.
Selvfølgelig står det ordføreren frit for at mene noget andet og synes, at et andet land godt må have ejerskab over et land.
Men jeg vil altså simpelt hen forfægte, at det kan være danskere, der bestemmer over andre landes følelser og deres trang til selvstændighed, og så vil jeg også advare imod, at vi taler om vores medborgere i rigsfællesskabet som ikke kloge.
Tusind tak for det.
Det giver rigtig god mening.
Det handlingsspor er jeg fuldstændig enig i.
Så jeg har bare en kærlig opfordring til, at vi måske i redegørelsen til næste år får en lille smule mere om de mennesker, det handler om.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-10-31:
Først og fremmest tror jeg ikke, at man bare skal lægge til grund, at det værste sker, eller at paradis indtræffer.
Altså, jeg tror, at man er nødt til at handle.
Så i det omfang man skal forberede sig på det værste, er en del af det jo også at søge at undgå, at det værste indtræffer.
Til det hører jo bl.a. også at prøve at holde fast i nogle af de der positive dimensioner, der er i Arktis.
Der er den positive dimension bl.a., at de oprindelige folk i højere og højere grad søger interaktion.
Det er noget, vi konkret understøtter.
Det er jo bl.a. derfor, vi har Arktisk Råd og de tekniske arbejdsgrupper, men det er jo også noget, vi forsøger at gøre i en dansk sammenhæng.
Altså, senest ved den finanslovsaftale, der er indgået her for ganske nylig, hvis ellers jeg har et godt nok detailkendskab, er der elementer af økonomisk støtte til det.
For der er jo et folk.
Tag nu f.eks. den her ambition i Grønland om at knytte tættere bånd til inuitsamfundet i Canada.
Der er da et stort potentiale.
Det er klart, at for nærværende er de inuitsamfund, der findes i Rusland, svære at få integreret i det her, men det er jo derfor, at vi skal søge at fastholde den her paraply.
Det er ikke, fordi jeg insisterer på, at den her paraply er en parasol, fordi solen skinner ned over det hele, for det gør den ikke – det regner også.
Men paraplyen er der brug for.
Sascha Faxe (ALT), 2025-10-31:
Tak til ministeren for redegørelsen og for talen.
I modsætning til Liberal Alliance mener jeg ikke, at al politik handler om forsvar, og at vi skal forberede os på det værste.
I redegørelsen fylder det oprindelige folk ganske lidt.
Jeg har også hørt i talerne, at der bliver talt om livet i Arktis.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om udenrigsministeren havde lyst til at sætte nogle flere ord på netop det liv, vi stræber efter i Arktis, nemlig det bedste.
Hvad er det, vi gerne vil?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-10-31:
Jeg synes, det er lidt trist, at den liberale ordfører har så lidt overblik over, hvad vi gør, at han synes, at vi er i et eller andet tomrum uden beregning.
Altså, vi laver jo ikke andet end at forberede os.
Det er derfor, vi – senest frem mod Haagtopmødet – arbejdede på at få NATO til at engagere sig mere i det høje nord, og det er vi lykkes med, også med amerikansk opbakning.
Det er derfor, vi har lavet to delaftaler.
Det er derfor, vi er rykket tættere sammen i Rigsfællesskabet.
Det er derfor, vi har lavet et meget, meget aktivt diplomatisk arbejde i forhold til de amerikanske lidt ukonkrete ambitioner om en potentiel udvidelse af det amerikanske territorium.
Carsten Bach (LA), 2025-10-31:
Vi skal forberede os på det værste.
Det er det, vi skal gøre, og det er det, vi i ikke gør i øjeblikket.
Europa og NATO er blevet taget med bukserne nede i forhold til Ruslands aggression.
Regeringen og regeringens myndigheder er helt uforberedte.
Det er den fremtidige konfliktzone.
Vi står med et Arktis, der er delt imellem NATO-lande på den ene side og Rusland på den anden side.
En manglende Arktisstrategi nu på tredje, fjerde, femte år, og jeg ved snart ikke, hvor vi er henne, er ikke at forberede sig på det værste.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-10-31:
Jeg har meget, meget svært ved at få greb om, hvor den kritik, jeg godt kan høre, og som ligner noget, der bliver læst op fra en artikel i Altinget i dag, skal føres hen.
F.eks. var der også det der, der blev sagt i debatten om kontinentalsokkelkravene, hvor jeg forstod, at vi altså skulle lægge til grund, at det ikke kan lade sig gøre at få afklaret udeståender med Rusland på en ordentlig vis, selv om Rusland er bundet af konventionerne og i hvert fald indtil nu har optrådt fuldstændig efter spillereglerne.
Der forstår jeg, at fordringen så er, at verden er så meget af lave, at vi allerede nu skal forhåndskonkludere, at en proces, som er internationalt reguleret, og hvor vi i hvert fald for nærværende ikke kan iagttage nogle, der ikke respekterer den, ender et forkert sted, og hvad skal vi så?
Skal vi så starte en militær operation for at sikre det danske kontinentalsokkelkrav, eller hvad er det, vi skal?
Undskyld mig, jeg har svært ved at få greb om det her.
Vi har en strategi, der hviler på en ambition.
Jeg siger helt åben og ærligt, at det er en ambition, som ikke ligger på den flade hånd; den er udfordret.
Det gør vi så også i øvrigt ved at forstærke samarbejdet internt i rigsfællesskabet og i øvrigt at lave den oprustning, som er nødvendig, for at vi kan sikre vores territorialhåndhævelse.
Og jeg ved ikke rigtig, hvad vi ellers skulle gøre.
Carsten Bach (LA), 2025-10-31:
Tak til udenrigsministeren, også for den skriftlige redegørelse.
I sin tale her nævner ministeren magtens tomrum.
Det, der er det operationelle produkt, den operationelle outcome af at tale om det, der reelt sker i Arktis, og altså indtage den realisme, som udenrigsministeren også taler om, og forholde os til den virkelighed, som udenrigsministeren også taler om, er jo netop, at vi kommer med på det eksprestog i forhold til den forandring, der sker i Arktis, og at vi ikke står tilbage på perronen og ikke har en Arktisstrategi.
Så vil udenrigsministeren ikke godt udfolde udenrigsministerens og regeringens tanker om en manglende Arktisstrategi, og hvor vi er på vej hen?
Katrine Robsøe (RV), 2025-10-31:
Tak for det, og tak til udenrigsministeren for en rigtig fin redegørelse.
Jeg ser to overordnede temaer, som jeg synes rigtignok fylder meget, men som også fylder meget i den her sammenhæng for Radikale Venstre, nemlig spørgsmålet om klima og spørgsmålet om arktisk sikkerhed.
Det er fuldstændig korrekt, at Danmark skal tage den stigende interesse og også trussel, der lige nu er i Arktis, alvorligt, og derfor er de øgede investeringer i forsvaret også fuldstændig nødvendige.
Med den geopolitiske udvikling, der er på nuværende tidspunkt, mener vi i hvert fald at det at sikre forsvaret i Arktis er en helt nødvendig prioritering.
Samtidig kan vi også se, at klimaforandringerne rammer hårdt på nuværende tidspunkt i Arktis.
Jeg var selv i Grønland for ikke så længe siden og så faktisk med egne øjne, hvordan permafrostens udvikling og smeltning har indvirkninger på, hvordan landskabet forandrer sig og synker ned.
Det er ret vildt og gør det meget, meget tydeligt, hvor store forandringer vi står over for.
Derfor synes jeg også, at det understreger, hvorfor det er, at klimaspørgsmålet bør være prioriteret højt i forhold til Arktis, også fra dansk side.
Jeg synes også, at redegørelsen rigtig fint understreger det pres, som Arktisk Råd er under på nuværende tidspunkt.
Samtidig er jeg enig med nogle af de tidligere ordførere i, at det også understreger, hvorfor andre organisationer og internationalt samarbejde der, hvor det kan lade sig gøre, er vigtigt, og at vi styrker det.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-10-31:
Jeg synes, det er ekstremt bekymrende, at Alternativet synes, at grønlænderne er dumme, og at de ikke er særlig kloge.
Det bør ordføreren egentlig undskylde for.
Tværtimod synes vi, at grønlænderne er lige så kloge som danskerne, og at de har lige så meget ret til at have den demokratiske diskussion.
Jeg tager dem alvorligt som samarbejdspartner og er i øjenhøjde med dem, og jeg siger, at det klogeste, vi kan gøre lige nu, er at deeskalere og sørge for ikke at provokere hverken amerikanerne, russerne eller kineserne, fordi situationen er så højspændt, som den er i dag, og det bedste, vi kan gøre, er at opruste, og det har vi gjort.
Ammar Ali (M), 2025-10-31:
Tak for ordet, formand.
Til at begynde med skal jeg måske lige oplyse, at jeg i den her sammenhæng vikarier for hr. Henrik Frandsen.
Tak til udenrigsministeren for en fin redegørelse.
Arktis er ikke et fjernt sted.
Arktis er en del af vores hjemlige hav, vores allieredes nærområde og vores børns fremtid.
Her bliver verden varmest og sikkerhedspolitikken koldest.
Temperaturen stiger omkring tre gange hurtigere end globalt, og Grønlands is trækker sig tilbage.
Samtidig tester Rusland grænserne, og stormagtsrivaliseringen mærkes klart i Nordatlanten.
Midt i det står vi som ét rigsfællesskab – Danmark, Grønland og Færøerne – med ansvar, rettigheder og forpligtelser.
Derfor er det rigtigt, at kongeriget nu ledes af et Arktisk Råd.
Formandskabet skal bringe samarbejdet tættere på menneskene i Arktis – de oprindelige folk, de kystnære samfund og de unge.
Vores mål er lavspænding, respekt for folkeretten og konkret problemløsning, når det gælder havet, klimaet og biodiversiteten.
Det er også rigtigt at styrke forsvarets tilstedeværelse.
Med delaftale 1 er der sat 14,6 mia. kr. af til nye arktiske skibe, langtrækkende droner og uddannelse.
Det handler ikke om oprustning for oprustningen skyld, men om tryghed og om, at NATO kan løse sine opgaver mod nord.
Vores arbejde, der retter sig mod plastik, kviksølv og sod, beskytter både natur og mennesker.
Og aftalen om at forebygge ureguleret fiskeri sikrer, at vi ikke tager mere, end havet kan bære.
Arktis skal være et sikkert, bæredygtigt og værdigt sted at leve også om 50 år.
Det handler om stærke partnerskaber og lokal forankring.
Det forpligter os alle sammen.
Tak for ordet.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-10-31:
Tak for det.
Den indskærpelse vil jeg forsøge at leve op til.
Tak til ordføreren for en god tale.
Ordføreren sagde i et af svarene her, tror jeg det var, at arktisk politik desværre er blevet sikkerhedspolitik.
Det er det jo, men det er det også blevet i den brede forståelse af sikkerhedspolitik, så det ikke alene handler om forsvar og militære trusler, men også om alt det, der handler om klimaforandringerne, menneskers livsvilkår, der er under pres osv.
Der vil jeg gerne spørge ind til noget af det, som ordføreren faktisk brugte en del tid på i talen, nemlig forskningen.
Vi er jo fuldstændig enige om, at den arktiske forskning er utroligt vigtig at prioritere, fordi forskning i sig selv er at skabe viden, og viden er magt.
Men forskning er jo også en aktiv måde at udøve sikkerhedspolitik på.
Det er at skabe relationer, det er det, der kan bidrage til vores diplomati, og det er det, der kan bidrage til vidensudveksling og fælles løsninger.
Hvordan ser ordføreren på, hvordan vi fra dansk side kan understøtte det bedst?
Kunne det være gennem en egentlig strategi for dansk arktisk forskning, som også var dagsordenen for den konference, vi begge deltog i?
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-10-31:
Jeg kan selvsagt ikke kommentere den grønlandske arktiske strategi.
Jeg kan sige, at den har vi efterspurgt fra dansk side, for at vi selv kan få lavet en samlet arktisk strategi for rigsfællesskabet.
Det ved jeg at udenrigsministeren har udtrykt mange gange og faktisk også for 2 år siden, da vi var her i salen.
Den er vi jo alle sammen enige om at vi skal have.
Men der er også bare et paradigmeskift som følge af krigen i Ukraine, og derfor er jeg rigtig glad for, at man har de meget tætte konsultationer med Grønland.
Det er klart, at lige så vel som at der her i Folketingssalen kan være forskellige holdninger til det her emne, er der det også i det grønlandske parlament.
Men det vigtigste er, at man taler meget tæt sammen om det.
Carsten Bach (LA), 2025-10-31:
Der er jo også et andet paradoks, og begrebet lavspænding set fra mit perspektiv er jo sådan set bare en reminiscens af, at vi stadig væk ikke har den samlede arktiske strategi for kongeriget.
Der er et andet paradoks i hele komplekset omkring Arktis, og det er, som ordføreren jo også meget rigtigt var inde på i sin egen tale, at der foregår en meget øget militær aktivitet i det arktiske både fra dansk side og fra andre nationers side.
Alligevel har vi stadig væk i den grønlandske regering en arktisk strategi, der beskriver et ønske om ikke at få øget militarisering og permanent militær tilstedeværelse i Arktis.
Vil ordføreren sætte nogle ord på det?
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-10-31:
Det vil jeg rigtig gerne.
Det er faktisk et virkelig centralt spørgsmål, som vi jo her som politikere i Folketinget bliver nødt til at forholde os til.
Jeg indledte med at sige, at arktisk politik i dag er blevet sikkerhedspolitik.
Jeg udtrykte også, at det er ærgerligt, at det er blevet sådan, men sådan er det blevet.
Ingenting er vigtigere end at kunne sikre vores sikkerhed og tryghed og demokrati, og det er reelt truet af de kræfter, der er.
Så når Rusland så aggressivt angriber Ukraine og vi har en bevidsthed om og analyserne også siger, at de kan andet og mere i løbet af ganske få år, er det et spørgsmål om, at vi skal stå sammen og sikre både territorial håndhævelse og sikre, at vi får de nødvendige kapaciteter.
Derfor er det bare så fuldstændig afgørende fra dansk side, at vi drøfter de her meget alvorlige emner indgående med regeringerne på Færøerne og i Grønland.
Og det er jo det, vi gør.
Det er også det, udenrigsministeren udtrykker i redegørelsen.
Men der er ikke noget, jeg ikke kan støtte i det, udenrigsministeren udtrykker i redegørelsen, om, at det fortsat er et mål, at Arktis skal være lavspændt.
Det er vores mål på lang sigt.
Den aktuelle situation i dag tilsiger, at vi bliver nødt til at optrappe og opbygge kapaciteterne i et koordineret samarbejde med alle vores allierede i Arktis.
Carsten Bach (LA), 2025-10-31:
Jeg er jo selv som medlem af Liberal Alliance og medlem af Folketinget meget, meget tryg ved hr. Flemming Møller Mortensen som Socialdemokratiets ordfører for Grønland og Arktis, og jeg synes, at ordførerens tale også illustrerer en stor viden om og indsigt i forhold i Arktis – også i svaret til fru Sascha Faxe Faxe.
Jeg oplever også hr. Flemming Møller Mortensen som en ordfører, der gerne vil tale om noget af det, der er svært vedrørende Arktis og rigsfællesskabet.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Flemming Møller Mortensen efter en uddybning af Socialdemokratiets holdning til begrebet lavspænding.
Hr. Flemming Møller Mortensens egen partileder, statsministeren, har jo sådan set erklæret begrebet lavspænding i Arktis for værende dødt, tror jeg nærmest, i hvert fald uopnåeligt.
Alligevel ser vi en arktisk redegørelse fra udenrigsministeren, som stadig væk beskriver lavspænding som en målsætning.
Vil hr. Flemming Møller Mortensen sætte lidt ekstra ord på Socialdemokratiets holdning, hvad det angår?