runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Dahlin (V), 2024-01-24:
Jeg kan konstatere, at spørgeren og spørgerens parti fortsætter med en eller anden spekulation i stedet for rent faktisk at lytte til, hvad det er, jeg siger.
Vi har en ambition om at udvikle dansk landbrug, ikke afvikle dansk landbrug.
Vi har ikke en ambition om, at der skal være færre arbejdspladser i vores landdistrikter; vi har en ambition om, at der skal være flere arbejdspladser i vores landdistrikter.
Det kommer vi sådan set til at stå fast på.
Så er der et arbejde nu, hvor ekspertgruppen sidder og regner og regner, og når de er færdige med den beregning, indgår det i den grønne trepartsforhandling, hvor der er grønne organisationer, hvor der er landbrugsorganisationer, og hvor der er erhvervsorganisationer med, og så skal man der se, om man ikke i fællesskab kan få enderne til at mødes og finde en løsning, der naturligvis er baseret på det, der står i regeringsgrundlaget, om, at det ikke skal koste arbejdspladser og konkurrencekraft.
Christian Friis Bach (RV), 2024-01-24:
Tak for det.
Da vi havde førstebehandlingen af B 104, havde vi ikke gjort vores stilling endeligt op, men vi ville afvente debatten og besvarelsen af de mange spørgsmål.
Vi har nu taget stilling i det, som vi anser for at være en meget alvorlig sag, hvor vi sender en dansk soldat af sted til det, der er en offensiv militær operation i et andet land.
Og vi er jo bekymrede over, at det er blevet hastebehandlet.
Jeg vil gerne starte med at sige, at Radikale Venstre på det kraftigste fordømmer angrebene på civile skibe fra houthibevægelsen i Yemen, og vi bakker fuldt op om en indsats for at beskytte skibstrafikken i Det Røde Hav.
Vi støtter derfor udsendelsen af en fregat og bestræbelserne på at etablere en stærk og defensiv EU-operation i Det Røde Hav.
Men vores samlede vurdering er, at den offensive militære operation med angrebene fra USA og Storbritannien i Yemen er blevet en eskalerende faktor i regionen og indtil nu kun har gjort skibsfarten endnu mere usikker.
Vi vil komme til at stå relativt isoleret i EU, hvis vi går med, og burde i stedet stå sammen med vores nære allierede i Europa om den fælles EU-ledede defensive og diplomatiske mission, som er under forberedelse og meget snart kan være på plads.
Vi mister den position, vi ellers har haft i Yemen, og mulighederne for at presse på for en fredsaftale, og vi risikerer at styrke houthibevægelsen og svække vores position i forhold til de øvrige arabiske lande.
FN-resolution 2722, som regeringen argumenterer for ligger til grund for dansk deltagelse, indeholder, som udenrigsministeren selv anfører i et svar på vores spørgsmål, ikke en selvstændig bemyndigelse til magtanvendelse mod houthibevægelsen.
Hvis vi vil beskytte skibstrafikken og skabe fred i Yemen og Mellemøsten, er deltagelse i en offensiv militær operation i Yemen ikke den rigtige vej at gå, og Radikale Venstre stemmer derfor imod.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-01-24:
Jeg vil også bare lige hurtigt knytte en kommentar til forslaget, og først vil jeg ligesom mange andre også sige tak til forslagsstillerne for at sætte det her på dagsordenen.
For det er rigtig godt, at der er nogle, der interesserer sig for, hvordan vi udbygger vores vedvarende energi, og det er ikke kun, når det er sjovt, men også når det bliver teknisk og besværligt, og hvor der faktisk er brug for nogle rigtig gode løsninger.
Men det er selvfølgelig også vigtigt, at vi hele tiden får samtænkt alle elementer, så jeg synes også, at det her er en anledning til at diskutere de samlede problemstillinger, og det er selvfølgelig primært kapacitetsopbygningen, som vi sammen med udbygningen af den vedvarende energi skal interessere os for.
Nu kan jeg forstå, at der er rigtig mange fra regeringspartierne og regeringen, som synes, at den diskussion skal ligge ovre i NEKST-gruppen, altså uden for Folketinget.
Jeg vil snarere foreslå, at vi også primært har den her i Folketinget, og at vi faktisk netop også, som ordføreren fra Konservative også nævnte, i udvalget kan kigge på de energipolitiske muligheder og barrierer, der er, og det kunne f.eks. være igennem en energipolitisk høring eller lignende, hvor vi netop får kortlagt, hvad det er for nogle scenarier, og hvad det er for nogle modeller, vi er på vej hen til.
For det handler jo om, at virksomhederne og opstillerne, hvis de skal have en god businesscase, så bliver nødt til at have en tilsvarende løbende fast og stabil udbygning af kapacitetsnettet, og det kræver et større energipolitisk overblik over, hvad det er for et energipolitisk miks, vi skal have i fremtiden, og det vil jeg også foreslå igennem udvalget, og jeg ved også, at ordføreren fra Liberal Alliance interesserer sig for det.
Nick Zimmermann (DF), 2024-01-24:
Tak for det.
Jeg er her som substitut for vores dygtige klimaordfører, Morten Messerschmidt.
Tak til forslagsstillerne for at fremsætte det her forslag.
Det er jo klart, at elektrificeringen af samfundet er en central del af den grønne omstilling, og det danske mål, som jo er meget ambitiøst sat, har også betydet, at der mange steder i elnettet forekommer forsinkelser.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at hvis vi skal nå i mål med elektrificeringen, skal vi også turde at tænke anderledes.
Derfor hilser vi i Dansk Folkeparti beslutningsforslaget meget velkommen, og jeg vil i øvrigt give ros for, at forslaget både er pragmatisk og løsningsorienteret.
Vi er enige med forslagsstillerne i, at vi fra Folketingets side skal skabe de her rammer for kapacitetsudvidelsen, og derfor håber vi, at forslaget kan blive til virkelighed.
Vi er i hvert fald åbne over for modellen i Dansk Folkeparti, og vi støtter forslaget.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-01-24:
Tak for det.
I dag diskuterer vi et forslag, der udtrykker et ønske om at sætte tempoet op i overgangen til vedvarende energi – et tempo, der jo i høj grad afhænger af, at vores elnet kan følge med, så vi får mere og mere af vores energiforbrug dækket af grøn strøm.
I Venstre deler vi absolut ønsket og ambitionen om, at vi får udbygget og optimeret vores elnet, så vi kan imødekomme det stigende behov.
Derfor er det også vigtigt, at nettilslutningen og netudbygningen ikke trækker unødigt ud.
Det er vigtigt, at vi sikrer en hurtigere udbygning.
Det er vi sådan set helt enige i.
Men er det så den rette løsning at sende nettilslutningsopgaver i udbud, hvis de ikke kan udføres inden for 18 måneder?
På nuværende tidspunkt mangler vi en dybere forståelse af de potentielle konsekvenser og udfordringer, der kan opstå ved at indføre en så stringent tidsgrænse.
Potentielt kan det nemlig medføre højere priser og yderligere forsinkelser.
Og så skal vi også være meget sikre på, at vi ikke ved at løse ét problem skaber nye udfordringer.
Ministeren har i sin tale redegjort for, hvad regeringen allerede har taget af initiativer for netop at få sat tempoet op, så det vil jeg ikke gentage.
Jeg vil bare tilkendegive, at jeg sådan set er rigtig glad for, at der er nedsat et arbejdsspor i den nationale energikrisestab, NEKST, til at se på netop det her.
Så får vi et forløb, hvor man arbejder hurtigt, og som kan give os barriererne fra den virkelige verden og også forslag til konkrete løsninger, og jeg synes, det er rigtig fint, at NEKST tager det her forslag med i sit arbejde.
På den baggrund stemmer Venstre imod beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Lea Wermelin (S), 2024-01-24:
Tak for det.
Jeg vil ile til talerstolen med god energi omkring det, som sådan set er formålet, hvis jeg i hvert fald skal læse beslutningsforslaget med de grønne, gode briller på.
Set fra Socialdemokratiets side er hele den elektrificering, vi er i gang med, af det danske samfund, enormt vigtig, og med det jo også udbygningen af vores elnet.
Nu var udvalget her i mandags i Aabenraa og Kassø og kigge på et power-to-x-anlæg og Nordeuropas største solcellepark.
Det drejer sig om alt det, der er ved at ske, og som vi jo på alle mulige måder prøver at fjerne barrierer for, nemlig en accelereret udbygning af den vedvarende energi, muligheden for at bruge det og muligheden for på den måde at lave den transformation, der skal til, så vi kommer i mål for klimaet.
Der er Socialdemokratiet helt med.
Så er vi selvfølgelig også nødt til at læse lidt mere ned i selve teksten i beslutningsforslaget, og jeg kan ikke rigtig finde belæg for det her med, at det lige skulle være et udbudskrav på de 18 måneder, der skulle være den store løsning på det reelle problem, der er med, at der kan være udfordringer med udbygningen af nettet og med de krav, der er til vores nettilslutningsvirksomheder.
Jeg synes sådan set, at det, som ministeren lægger op til, er ret fornuftigt, nemlig at man i hele det arbejde, vi har i gang i den nationale energikrisestab, hvor man lige præcis er i gang med at kigge på, hvordan vi får udbygget nettet til fremtiden, skal se på det med at få sikret, at nettilslutningen også kan ske.
Det er en af de barrierer, som de får til opgave at hjælpe os med at løse, sådan at vi måske også kan få lidt flere bud på, hvad løsningen kan være.
Jeg anerkender, at man set fra sådan et Liberal Alliance-synspunkt kan mene, at et tvungent udbud kunne løse det.
Det tror jeg nu ikke, og ministeren var også inde på et par eksempler på, hvorfor det ikke nødvendigvis lige er det saliggørende.
Men intentionen er vi enige om.
Lad os prøve at se, om ikke det kan lykkes, også meget gerne med hjælp fra NEKST.
Men altså, selve beslutningsforslaget er Socialdemokratiet ikke enig i.
Lars Aagaard (M), 2024-01-24:
Tak for det.
Det giver mig mulighed for at anmelde mig selv, og jeg mener, at jeg har forstået det.
Så tak for det.
Jeg er helt med på, at det er distributionsselskaberne, vi snakker om, og som jeg mener at jeg redegjorde for i min tale, kan der være situationer, hvor den rigide 18-månedersfrist, som er i forslaget, vil være en uhensigtsmæssighed.
Så den rigiditet, der ligger i det, er det, der gør, at vi ikke kan støtte forslaget, ikke?
Men så er der intentionen bag det, altså at kigge på, om vi kan optimere det samspil, der er, og om vi kan optimere den forudsigelighed, der f.eks. er behov for, for VE-developerne, i forhold til hvor i nettet det så f.eks. er, vi skal forvente, at der er plads, og hvad det er for nogle gensidige krav, der kan stilles mellem VE-developer og netselskab, for at der kan træffes investeringsbeslutninger og alt det der.
Det er det, vi kigger på.
Det er det, NEKST'en arbejder med.
Derfor beder jeg bare om at få lov til, at jeg må tage spørgerens intention og kigge på, om der også er elementer af spørgerens forslag, som det vil være hensigtsmæssigt at arbejde videre med.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-01-24:
Tak for det.
Det anerkender jeg og har da også bemærket, at der foregår en masse arbejde ned ad det samme spor med elnet i det hele taget, og det er jeg sådan set også glad ved.
Det ændrer ikke på, at vi stadig synes, der skulle være plads til præcis vores konkrete forslag.
Så vil jeg bare spørge ministeren, om han har forstået vores beslutningsforslag korrekt, for det har ordføreren for Enhedslisten jo tydeligvis ikke.
For vores beslutningsforslag indeholder ikke nogen som helst steder noget om, at det store centrale, offentlige elnet skal udvides efter forgodtbefindende for en hvilken som helst solcelleopstiller.
Det er jo den anden vej rundt, logikken er.
Det er jo sådan set egentlig opstillerens egne omkostninger.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-24:
Nej, vi nåede ikke helt til bunds i det med nettarifferne.
Det her beslutningsforslag er jo ikke økonomisk ansvarligt, for det forholder sig bare til, at der hurtigere skal ske noget netudbygning.
Det forholder sig ikke til, at nettarifferne kommer til at stige, hvis man skal til at lave netforbindelser ude i alle afkroge af Danmark, bare fordi der er nogle projektmagere, der gerne vil lave et stort anlæg.
Der kunne jeg da godt tænke mig at få ministerens svar på, om det ikke er korrekt, at hvis man bare giver los med netudbygning over det hele, medfører det en højere nettarif, og at det ikke er den bedste samfundsøkonomi, der i det.
Lars Aagaard (M), 2024-01-24:
Tak for spørgsmålet, og stor ros for at minde os alle sammen om, at alting kommer med en pris.
Det gør netudbygning selvfølgelig også.
Det er selvfølgelig helt utopisk at forestille sig en fremtid, hvor der, uanset hvad man ønsker, altid vil være elnet til rådighed i alle dele af landet.
Så bliver det danske elnet meget, meget dyrt.
Når det er sagt, kigger vi ind i en fremtid, hvor der for at tilfredsstille de behov, der er for elnet, for at vi kan nå vores mål i den grønne omstilling med mere grøn produktion og mere elektrificering på forbrugersiden, kræves en villighed til også at udbygge det danske elnet.
Derfor er jeg jo glad for, at vi sammen har en aftale om bl.a. at kigge på den økonomiske regulering via et elektrificeringstillæg.
Det har vi aftalt.
Spørgeren og jeg er jo med i aftalen om energiparker, hvilket forslagsstillerne ikke er.
Aftalen om energiparker indeholder jo bl.a. et ønske om at få synliggjort, hvor der er attraktive arealer – der skal jo mere til end net, der skal jo også være arealer – som vi så skal udvikle nettet til at kunne servicere.
Selvfølgelig er omkostningerne en udfordring her.
Men du kan stille et spørgsmål mere, Søren, for ellers overskrider jeg tiden.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-24:
Jeg sad og blev lidt i tvivl om, om jeg skulle tage ordet alligevel, for nu virker det, som om ministeren vil inddrage NEKST, og vi er jo egentlig i gang med en folketingsbehandling af et beslutningsforslag.
Men jeg vil alligevel fortsætte, for det må jo være her, vi træffer beslutninger.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, som har et vist kendskab til energisektoren: Hvis vi bare i høj grad giver lov til, at der sker en netudbygning over det hele, er det så ikke korrekt, at det er alle forbrugere, både private husstande og virksomheder, som kommer til at få en højere nettarif, og at vi i forbindelse med firdoblingen af vedvarende energi på land og den screening, der har været, har fravalgt projekter i Nordjylland og på Lolland-Falster, fordi der ikke er eksisterende netforbindelser, og fordi man som udgangspunkt ikke bare kan sige, det er en god idé?
Det er jo her, vi lidt mangler f.eks. vores solcellestrategi for at kunne se, om Lolland-Falster er det rigtige sted at sætte solcelleanlæg op, eller om det var bedre at sætte dem op i Københavnsområdet på nogle flade tage.
Men det, jeg er ude på, er at høre, om ministeren ikke vil bekræfte, at der også er noget samfundsøkonomi i det her, altså at vi ikke bare skal lave en netforstærkning over hele landet, og at det vil påvirke nettariffen?
Lars Aagaard (M), 2024-01-24:
Det er korrekt, hvis vi udbygger net til et behov, der ikke er der.
Der er en omkostning, og så skal den jo dækkes af de tilbageværende kunder, og så risikerer de, at prisen bliver højere pr. kilowatt-time.
Vi må samtidig ikke male et skræmmebillede op.
Jeg har i hvert fald i mit tidligere virke, før jeg blev minister, været med til at se på beregninger, der viser, at de investeringer, der skal være i elnettet, ikke nødvendigvis stiger lige så meget som prisen på det transporterede antal kilowatt-timer, der kommer som følge af den grønne omstilling, gennem nettet.
Så derfor kan vi godt på en og samme tid have øgede investeringer og øgede omkostninger, men en mindre betaling pr. kilowatt-time.
Men spørgeren har fuldstændig ret i, at hvis vi bare ukritisk udbygger det danske elnet til et behov, der ikke er en betalingsdygtig kunde til at dække, så er der jo kun de til enhver tid eksisterende elkunder til at betale, og så risikerer de at få en højere regning.
Det er den balance, vi skal finde sammen.
Er vi ikke villige til at give bedre økonomi i kraft af et grønt tillæg, bliver det for lidt, men vi kan selvfølgelig heller ikke give los ukritisk, for så risikerer vi at tage en stor økonomisk risiko på vegne af elkunderne.
Henrik Frandsen (M), 2024-01-24:
Tak for ordet, hr. formand.
Skal nettilslutningsopgaver sendes i tvungent udbud efter 18 måneder med det formål at sætte skub i omlægningen til vedvarende energi?
Det er spørgsmålet, som vi behandler her i dag.
Jeg vil gerne starte med at sige tak for forslaget.
Tak til forslagsstillerne for det.
Det er et vigtigt emne, og jeg deler også ambitionen om at fremskynde udbygningen af elnettet for den vej igennem at imødekomme vores mål om at reducere drivhusgasser.
Jeg kan til dels også dele bekymringen om, hvorvidt det går hurtigt nok.
Faktisk er jeg fuldt ud overbevist om, at det ikke går hurtigt nok.
Vi bør lægge os i selen for at få det til at gå endnu hurtigere.
Det er ikke kun nettilslutningen, der kan være et problem; der er rigtig mange andre sten på vejen, som vi også skal arbejde med.
Derfor kan jeg godt følge forslagsstillernes tankegang.
Det skal gå hurtigere.
Men jeg er samtidig helt rolig ved at vide, at man fra regeringens side allerede har iværksat flere initiativer med henblik på at få en hurtigere udbygning og hurtigere tilslutning til nettet.
Jeg mener derfor ikke, at det at sende nettilslutningopgaver i tvungent udbud efter 18 måneder er den rette vej at gå, eller at det vil have den ønskede effekt, altså at det vil gå hurtigere.
Tværtimod risikerer vi højere omkostninger og yderligere forsinkelser, da udfordringerne ved nettilslutning kan skyldes mange andre ting.
Det kan være sådan noget som myndighedsgodkendelse, eller det kan være, at det bagvedliggende net ikke er stærkt nok til at klare udbygningen.
I øvrigt er alt det med besværligheder med at komme i mål med omlægningen til elektrificeringen noget af det, som NEKST arbejder med.
Der har netop i dag været afholdt en konference lige under der, hvor vi er her, altså nede i Fællessalen, om lige præcis det emne, hvor jeg også deltog sammen med andre ordførere.
Man har jo etableret en arbejdsgruppe under NEKST, som skal arbejde med lige præcis den her problemstilling om nettilslutning.
Så alt i alt mener vi i Moderaterne, at der er iværksat rigtig mange initiativer, og at man arbejder målrettet på at bringe så mange sten ud i kanten af vejen som overhovedet muligt, så vi kan køre igennem.
Til slut vil jeg sige, at der jo altid er den mulighed, at elselskaberne kan sende selve anlægsopgaven i udbud,
hvis det er den, der er den begrænsende faktor.
Så Moderaterne kan ikke støtte forslaget.
Sorry.
Samira Nawa (RV), 2024-01-24:
Mange tak.
Tak til Liberal Alliance for at fremsætte det her beslutningsforslag, som jo handler om at sende nettilslutningsopgaver i udbud, hvis de ikke kan løses inden for 18 måneder.
Jeg har ikke noget specielt imod hensigten i det beslutningsforslag, som Liberal Alliance har fremsat her.
Men i Radikale Venstre er vi dog ikke helt overbevist om, at skillelinjen lige præcis skal være 18 måneder, og på den måde synes jeg, at beslutningsforslaget er bygget lidt for detaljeret op.
På samme måde har jeg i forhold til det med forsinkelse behov for at sætte spørgsmålstegn ved, om det nu alene er udbuddet, der gør, at det bliver forsinket, eller om det også kunne være andre ting, der spiller ind, f.eks. manglen på arbejdskraft og forsinkelser på materiale.
I stil med den konservative ordfører synes jeg, at vi skal prøve at få udboret nogle af de spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
Min oplevelse er ikke, at vi på den måde er så langt fra hinanden, så måske kunne en beretningstekst også være en mulighed.
For jeg synes, at regeringens forslag om at give nogle af opgaverne videre til den gruppe, der er nedsat via NEKST, ikke er helt skævt.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-24:
Jamen man kommer jo ikke videre med sådan et projekt her, hvis ikke man enten kan bruge strømmen på Lolland eller transportere strømmen væk.
Så derfor er det ikke bare et spørgsmål om, at man holder et udbud på et eller andet kabel, der skal graves ned i forbindelse med et konkret solcelleprojekt.
Strømmen skal jo transporteres videre, og det kræver i nogle tilfælde en netforstærkning, som koster, og som koster på nettariffen, så alle forbrugere – alle, både erhvervsliv og private – kommer til at betale en højere nettarif.
Det er derfor, der er en dårlig samfundsøkonomi i det, hvis man laver tåbelige udbygninger af vores elnet.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-01-24:
Tak for det, formand.
Kære alle sammen, tak for ordet og for muligheden for at fremsætte vores beslutningsforslag.
Som vi alle sammen ved, er elektrificeringen af det danske samfund et helt centralt parameter i opfyldelsen af målsætningerne om en 70-procentsreduktion af drivhusgasser i 2030.
Det er en absolut tvingende nødvendighed, når vi kigger endnu længere frem mod endnu større mål.
Men for at omstille til grøn energi i stor skala er det nødvendigt først at optimere, udbygge og styrke elnettet.
Danmarks elnet har ikke helt holdt trit med udviklingen i retning af en markant øget elektrificering og omlægning til vedvarende energi.
At øge elforbruget kræver, at der sættes skub i udbygningen af hele Danmarks elnet, så kapaciteten kan komme til at afspejle behovet.
Elnettets nuværende kapacitet er konkret årsagen til, at vedvarende energi-projekter enten bliver udskudt eller sågar helt opgivet.
Det er, fordi de simpelt hen ikke kan blive koblet på elnettet.
F.eks. fremgår det på Energistyrelsens hjemmeside i et høringssvar på et spørgsmål omkring forudsætningerne for vores klimafremskrivning i 2022 fra Better Energy, at der alene på Lolland-Falster er blevet skrinlagt projekter for, hvad der svarer til 1,3 GW støttefri vedvarende energi-projekter.
Vi opfordrer derfor regeringen til at fremsætte et lovforslag om at sætte nettilslutningsopgaver i udbud, hvis netselskaberne ikke kan klare opgaven inden for 18 måneder.
Hensigten er at skabe en meget mere fleksibel og konkurrencedrevet udbygning af elnettet, så energisektoren kan nå sine reduktionsmål.
Men der kom misforståelsen jo så på banen.
Misforståelsen ligger i, at opstilleren af VE jo kun vil opstille et projekt, hvis hans strøm kan transporteres helt til København.
Hvis der ikke er den motorvej, hvis der ikke er det strømnet til det, er projektet slet ikke fyldestgørende for ham, og så har han ikke lyst til at investere i det selv, og så har han ikke lyst til at betale for den nettilslutning, som vi her foreslår han skal have lov til at have.
Det er jo hele humlen i det.
Ordføreren vender logikken om og siger, at vi skal til at bygge en motorvej, bare fordi der er en, der sætter en solcelle op på Lolland.
Det er jo slet ikke tilfældet; det er omvendt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-24:
Jamen hvis man vil imødekomme alle projekter, der er på Lolland-Falster, er der nødt til at ske en netudbygning.
Det er jo ikke et spørgsmål om, at der bare skal laves et lille kabel fra en solcellepark hen til en lille transformer; det skal jo videre i systemet.
Det er vel ikke noget strøm, som man har tænkt sig at bruge lokalt på Lolland-Falster; det er jo noget, som man har tænkt sig at transportere op til København, og det kræver en netforstærkning.
Det er der samfundsøkonomi i.
Og der må jeg bare sige, at Liberal Alliance ingen tilgang har til at være ansvarlig over for samfundsøkonomien med det forslag, der er fremsat her.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-01-24:
Det er jo nok ikke den store overraskelse, at Enhedslistens ordfører og jeg selv ikke er helt enige om, hvad der skal ske i forhold til den grønne omstilling, men jeg er da alligevel lidt overrasket over, at ordføreren forholder sig til noget, som slet ikke er i vores beslutningsforslag.
Det er jo slet ikke forslaget.
Forslaget er, at vi har et net, og hvad end dets tilstand er på et givet tidspunkt, har udviklere af VE-projekter lov til at koble sig på.
Men her møder de i dag konkret flaskehalse, der hedder, at tilslutningstiden desværre er for lang, fordi det er centraliseret og det er planøkonomisk.
Derfor foreslår vi udbuddet.
Det handler jo ikke om, at det centrale net skal blive dyrere eller større; det skal bare have den udvikling, som det skal have.