runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2025-11-20:
Først vil jeg sige, at jeg har skrevet Alternativet helt nede i bunden af min liste.
Jeg nåede bare ikke derned, fordi der var så mange påstande fra Enhedslisten og SF.
Jeg vil bare udtrykke stor respekt og sige tak for ordførerens tale og for faktisk at referere til det, som loven handler om, og så forklare, hvorfor man er imod, uden at bringe – ja, det behøver jeg ikke at sige med ordførerens ordentlighed, for det er ordføreren jo sådan set altid.
Man ændrer egentlig bare ressortansvaret fra planlovsministeren i Kirkeministeriet og så over til Transportministeriet, hvor det jo altså nok ret beset hører mere hjemme, altså at det er med Transportministeriet for bordenden, at man sammen med kirkeministeren og miljøministeren skal forestå det her.
Christina Olumeko (ALT), 2025-11-20:
Når jeg synes, det kunne være bedre reguleret ved lov, er det jo, fordi det er sværere f.eks. at fjerne høringer ved lov, for det er pålagt.
Det kan man som minister jo godt fjerne i en bekendtgørelse, så vidt jeg ved.
Men det, jeg egentlig hellere vil nu, er at stille et spørgsmål på vegne af Lisbeth Bech-Nielsen fra SF, som har et meget interessant spørgsmål, jeg også selv gerne vil have svar på.
Det er, om ministeren vil fremlægge en samfundsøkonomisk beregning, der afklarer, om lovforslagets formuleringer om en samfundsøkonomisk afvejning holder for et nærmere eftersyn.
Finansministeriets principper for samfundsøkonomiske beregninger bedes anvendt, og det ønskes oplyst, hvordan støj- og miljøgener er prissat, og hvor tungt disse vejer i beregningen.
Thomas Danielsen (V), 2025-11-20:
Men en minister kan jo ikke fjerne en bekendtgørelse, hvis man har et Folketing imod sig.
Det er meget uklogt.
Det vil sige, at som minister, hvis du har et flertal, kan du gøre noget, og at hvis du ikke har et flertal, kan du ikke gøre noget.
Så er det jo i hvert fald rigtigt, at processen er noget tungere, men det ændrer ikke på selve det indholdsmæssige.
I forhold til beregninger vil jeg sige, at send det over skriftligt.
Leila Stockmarr (EL), 2025-11-20:
Hvad gør ministeren helt konkret som ansvarlig minister, særlig efter at staten har købt lufthavnen for at nedbringe støjniveauet?
Ifølge udvidelsesloven for Københavns Lufthavn ved vi, at man rykker tværbanen, hvilket betyder, at der med al sandsynlighed vil komme mere flytrafik på jorden tættere på boligområder.
Hvad gør regeringen og ministeren helt konkret for at nedbringe støjniveauet på Amager fra lufthavnen?
Peter Juel-Jensen (V), 2025-11-20:
Tak for det, formand.
Lovforslaget udspringer af et behov for, at Danmark kan reagere kan hurtigt og målrettet i tilfælde af en krisesituation, hvor der er væsentlige nationale forsvars- eller civile beredskabsinteresser på spil.
Transportsektoren spiller en helt central rolle i samfundets funktionsevne, hvorfor det er nødvendigt at tilpasse en række eksisterende regler, så myndigheder får mulighed for at handle hurtigere, når hensynet til Danmarks sikkerhed kræver det.
Lovforslaget har til formål at skabe et tydeligere og tidssvarende juridisk grundlag for, at transportområdet kan bidrage til Danmarks samlede beredskab og robusthed.
Hvis lovforslaget vedtages, vil de foreslåede ændringer gøre det muligt at fastsætte nærmere regler i særlige situationer og fravige visse bestemmelser, når det er nødvendigt af hensyn til væsentlige nationale forsvarsformål eller væsentlige nationale civile beredskabsformål.
Kommer forslaget i anvendelse, vil det ske efter forhandling med henholdsvis forsvarsministeren og ministeren for samfundssikkerhed og beredskab, og før der træffes beslutning om at bruge hjemmelen, vil der altid blive foretaget en nøje vurdering af, om indgrebet er proportionalt.
Det ligger i forslaget, at det mindst indgribende skal anvendes først.
Sluttelig styrker forslaget også beskyttelsen af kritisk infrastruktur ved at give infrastrukturforvalter og myndigheder muligheder for at neutralisere ulovlige droner.
Og så vil jeg også gerne slutte af med at hilse fra Dansk Folkeparti og så sige, at de støtter forslaget, og det gør vi selvfølgelig også i Venstre.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-11-20:
Tak, formand.
Tak for ordet.
Forslaget skal skabe et lovgrundlag, der gør det muligt at træffe nødvendige foranstaltninger af hensyn til væsentlige nationale forsvarsformål og civile beredskabsformål.
Konkret betyder det, at transportministeren får mulighed for at fastsætte regler, der kan beskytte den civile befolkning, understøtte militær mobilitet og prioritere kritisk infrastruktur til militære og beredskabsmæssige formål.
Det er noget, vi gør, fordi verden har ændret sig.
Vi står i en ekstraordinær sikkerhedspolitisk situation.
Vores lovgivning har ikke fulgt med udviklingen, og det skaber usikkerhed.
Et godt eksempel er truslen fra droner, hvor der har hersket tvivl om, hvilke beføjelser myndigheder og virksomheder har til at neutralisere dem.
Det er ikke holdbart, når vi taler om beskyttelse af civile og militære mål, og derfor giver det god mening at opdatere lovgivningen, så myndighederne kan handle hurtigt og effektivt, når en alvorlig trussel opstår.
Der er høringssvar, der har peget på, at der er tale om et forholdsvis indgribende lovforslag, og det er vi enige i.
Derfor er det helt afgørende, at udmøntningen sker med behørig hensyntagen til retssikkerhed og proportionalitet, som også er blevet nævnt af tidligere ordførere.
Vi skal finde den rette balance mellem sikkerhed og frihedsrettigheder.
Danmarksdemokraterne stemmer for forslaget, fordi vi mener, det er nødvendigt.
Vi skal beskytte Danmark, i en tid hvor truslerne er mere komplekse end nogen sinde før.
Tak for ordet.
Mads Olsen (SF), 2025-11-20:
Tak for ordet.
Det er jo et rimelig stort og omfattende lovforslag, vi står med her.
Det behandler mange ting, også ting, der bunder i aftaler, som vi i SF ikke er med i, f.eks. det her med betjening af post til øsamfund.
Grundlæggende er der mange ting i det her lovforslag, som vi er enige i.
Hvis Danmark er i nationale krisesituationer, kan der jo godt være gode grunde til, at man skal fravige visse bestemmelser i færdselsloven.
Den del er sådan set fin nok for SF.
Jeg kan se i høringssvarene, at der fra Københavns Lufthavn har været en del forslag omkring f.eks. en skærpet definition på en ikke samarbejdsvillig drone og nogle bekymringer rejst af 3F Transport om, om dem, der skal skyde eller neutralisere en drone, også har de rette kvalifikationer til det, eller om man vil stå i en situation, hvor en af deres medarbejdere kan skulle stå for det her uden at have den nødvendige uddannelse osv.
Samtidig med det, skal vi også have udpenslet, i hvilke situationer man nødvendigvis kan gøre det.
Det er ikke nogen nyhed, at lufthavnen har en økonomisk interesse i at fjerne droner fra luftrummet, der jo forhindrer, at fly kan lette, og jeg synes lige, vi skal have udpenslet den mulige konsekvens af lovforslaget lidt yderligere.
Så er der også nogle ting, som Transportministeriet jo ikke rigtig kunne håndtere i deres høringsoversigt.
Der er f.eks. kritikken fra KL om, at den her del med betjening af post fra øerne ikke rigtig er en del af høringsprocessen, og at der jo derfor egentlig skulle gå en separat høringsproces i gang.
Det har Transportministeriet ikke kommenteret på i deres kommenterede høringsoversigt.
Der kunne jeg godt tænke mig en uddybelse af, hvorfor man ikke har kommenteret på det, når KL's kritik jo egentlig har været meget rimelig, synes jeg.
Så der er både de spor, vi skal have udpenslet yderligere i lovbehandlingen, og så er der også hele spørgsmålet om, om vi efter det skal have delt det lidt op i forhold til det her med øer og postbetjening af øsamfundene og hele dronespørgsmålet, afhængigt af hvad vi tænker i den videre udvalgsbehandling.
Så derfor er der nogle af de her ting i lovforslaget, vi ser positivt på allerede nu, mens der er andre ting, vi måske lige skal have udpenslet i udvalgsarbejdet.
Men tak for ordet, formand.
Jens Meilvang (LA), 2025-11-20:
Mange tak.
Jeg kan sige, at Liberal Alliance støtter det her lovforslag, fordi Danmark skal kunne reagere hurtigt og effektivt i en krigssituation, også når den rammer transportsektoren.
Det handler om at kunne omdirigere trafik, at bruge havnearealer og håndtering af droner.
Men lige så vigtigt er det, at beføjelserne er klart afgrænset og kun gælder i ekstraordinære situationer.
Retssikkerheden skal altid være på plads, og en automatisk forlængelse udløber i 2028, så Folketinget skal tage stilling til det igen.
Efter Liberal Alliances opfattelse rammer lovforslaget den rigtige balance mellem beredskab og frihedsrettigheder.
Vi stemmer for.
Peter Have (M), 2025-11-20:
Tak for ordet, formand.
L 57, som vi behandler i dag indebærer ændringer i flere love på transportområdet, herunder færdselsloven, lov om offentlige veje, lov om private fællesveje, havneloven, postloven og luftfartsloven samt bl.a. ændringer til lov om politiets virksomhed på Justitsministeriets område.
Desuden har lovforslaget til formål at etablere en klar retlig ramme for politiets mulighed for at neutralisere droner m.v.
Lovforslaget handler grundlæggende om, at Danmark skal kunne reagere hurtigt og praktisk, hvis krisen rammer.
Transportområdet er en helt central del af vores beredskab.
Derfor giver forslaget en mulighed for midlertidigt at fravige udvalgte regler som nævnt i bl.a. færdselsloven, vejloven og havneloven.
Det er ikke noget, vi skal bruge hver dag, men det er klogt, at værktøjet findes.
Det skal her bemærkes, at ingen af lovgivningens regler vil blive tilsidesat, medmindre det kan være til skade for et væsentligt nationalt forsvarsformål eller et væsentligt civilt beredskabsformål.
En anden del af forslaget tager højde for noget så lavpraktisk som post.
Hvis vores digitale systemer skulle blive lagt ned, skal myndighederne stadig væk kommunikere med borgerne og med virksomhederne.
Her skaber lovforslaget mulighed for at udpege en eller flere virksomheder til midlertidigt at håndtere den fysiske post, så vigtig information kan komme ud, når det gælder.
Så er der dronerne.
Derfor er det fornuftigt, at der skabes en klar og ansvarlig ramme for, hvornår politiet og relevante infrastrukturforvaltere kan neutralisere ulovlige droner.
Det handler om sikkerhed og ikke om at begrænse almindelig brug.
Det vigtige er, at beføjelserne er både afgrænsede og tidsbegrænsede.
Beføjelserne udløber automatisk ultimo december 2028.
Det sikrer den nødvendige balance mellem handlekraft og retssikkerhed, og det er det helt rigtige.
Det her handler om at skabe et mere robust Danmark – et Danmark, der kan stå fast og handle hurtigt, hvis der skulle blive brug for det.
Moderaterne støtter lovforslaget.
Leila Stockmarr (EL), 2025-11-20:
Jeg er meget enig med ordføreren.
Det er meget bekymrende, også når man har hørt den debat, der har været før, også før jeg kom ind i Folketinget, hvor man har sagt: Jamen det er ikke noget problem, for lige om lidt kommer flyene til at larme mindre på grund af den teknologiske udvikling.
Men det har jo bare ikke været tilfældet – slet ikke, når lufthavnen vækster, som den gør.
Så jeg er fuldstændig enig med ordføreren, og jeg synes, det er bekymrende.
Vi står også med det i forhold til partikelforurening.
Nu kommer der handleplaner, som er lavet af et konsulentfirma, og når man så ser på virkeligheden, har man jo lidt fornemmelsen af, at det så bliver sådan nogle skuffedokumenter, hvor man kan sige, at man har lavet en handlingsplan.
Men hvem er det egentlig, der har ansvaret for at sikre sig, at de handlingsplaner bliver til virkelighed?
Leila Stockmarr (EL), 2025-11-20:
I de høringssvar, der er kommet fra de to kommuner, der har arbejdet seriøst med det her i deres udvalg, er det, der står, jo, at man frygter, at det her vil blive henført til, at man kan lave nogle administrative manøvrer fra primært Transportministeriets side, men også fra Miljøministeriets side, altså sådan at man derfra kan lave de her dispensationer til at afvige fra den gældende lovgivning i forhold til at holde støjniveauet på et acceptabelt niveau.
Så ja, det er det, jeg tager med mig fra de høringssvar, der er kommet fra kommunerne, nemlig at de decideret kan se, at deres mulighed for at have indflydelse på, måske ikke den her lovproces, men på den fremtidige fastsættelse eller dispensation herfor i forhold til støjniveauet vil blive svækket med det her lovforslag.
Det er det klare billede, der går igen i alle de høringssvar, der er kommet.
Thomas Jensen (S), 2025-11-20:
Effekten af det her lovforslag – det, der kommer til at ske – er, at transportministeren formulerer en bekendtgørelse, så den kan blive miljøvurderet og blive sendt i høring.
Med andre ord har borgere og kommuner fortsat rigtig, rigtig god mulighed for at give deres holdninger og vurderinger til kende over for myndighederne, inden den endelige bekendtgørelse skrives færdig.
Så på den måde er der en god mulighed for borgerne for at få indflydelse på det her forslag.
Nick Zimmermann (DF), 2025-11-20:
Tak for det.
Der er jo ingen tvivl om, at Københavns Lufthavn spiller en helt afgørende rolle for dansk økonomi, for beskæftigelsen og for international tilgængelighed.
Den er jo vores port til verden og bliver besøgt fra stort set hele Norden.
Det er selvfølgelig også i den sammenhæng, man skal se det her lovforslag, der skal sikre klare og tidssvarende rammer for lufthavnens støjudledning.
Det giver i udgangspunktet mening med noget juridisk klarhed og forudsigelighed for så vigtig en del af vores nationale infrastruktur, og det anerkender vi selvfølgelig også i Dansk Folkeparti.
Det er spørgsmål, som jeg har stillet i forbindelse med den her sag, og som vi kommer til at følge i udvalgsbehandlingen.
Før vi har de svar, er det svært for os at tage endeligt stilling til det her forslag.
Tak for ordet.
Christina Olumeko (ALT), 2025-11-20:
Tak for ordet.
Lovforslaget bemyndiger transportministeren til at fastsætte regler for de overordnede rammer for lufthavnens støjforhold og støjregler.
Som flere ordførere allerede har været inde på, er der lige umiddelbart tale om en videreførelse af de nuværende støjregler, og det kan måske godt lyde uskyldigt, men sådan ser vi ikke på det i Alternativet.
Det er, fordi vi mener, at de nuværende støjregler og dermed også det nuværende støjniveau er alt for højt.
Der er f.eks. for mange natflyvninger, og der er for meget støj ved de boligområder, som ligger tæt på lufthavnen, og det gælder særlig i Dragør Kommune.
Det er et kæmpe sundhedsproblem for de borgere, der er berørt af det, og vi synes, det er uansvarligt, at man ikke fra statens side tager det mere alvorligt, for der er så mange tiltag, man kunne gøre.
Vi kunne godt gøre noget for at mindske natflyvningerne, og vi kunne godt regulere støjen ved boligområderne langt højere.
Derfor kommer Alternativet til at stemme imod lovforslaget.
Leila Stockmarr (EL), 2025-11-20:
Jeg har læst høringssvarene, der er kommet fra dem, der sidder med det, og de er meget påvirkede af det – de eksperter, der sidder i forvaltningen – altså at man går fra, at der er mulighed for politisk indflydelse på fastsættelsen af de grænser, der er her nu, og til, at det bliver en rent administrativ beslutning ovre i Transportministeriet.
Det er det, der bekymrer kommunerne, og derfor, de råber vagt i gevær.
Det lytter vi selvfølgelig til, for vi følger om nogen sagen meget, meget tæt.
Så det her er et fælles fokus, vi har, fra de to partiers side.
Så det er ikke så konstruktivt at prøve at spille os ud mod hinanden.
Jeg vil gerne fortsætte der, hvor Lisbeth Bech-Nielsen slap.
Vi står med høringssvar fra to kommuner, der arbejder seriøst med det her, fordi deres borgere er bekymrede, og de skriver direkte, at der i lovforslagets bemærkninger står, at bestemmelsen eksempelvis kunne anvendes til at fastsætte grænser for støjbelastningen fra starter, landinger og taxikørsel med fly .
I de samråd og de skriftlige spørgsmål, vi har stillet gennem det sidste år, har vi spurgt ministeren direkte, f.eks. om man vil bede lufthavnen om at rykke flyene længere væk fra boligområder for at nedbringe støj og partikelforurening.
Vi har spurgt ministeren, om man vil bede lufthavnen om at udlevere partikelmålinger.
Det har ministeren sagt nej til.
Mener ministeren, at støjniveauet fra Københavns Lufthavn skal nedbringes – ja eller nej?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-11-20:
Jeg synes, det er ret utroligt at høre en minister, der har ressortansvaret for lufthavnen, hvor der er titusindvis af naboer, der er berørte, stå og sige: Hvor har I det fra?
Fra høringssvar?
Skulle høringssvar være fuldstændig ligegyldige?
Det er høringssvar fra Tårnby Kommune.
Det er høringssvar fra Dragør Kommune.
Det er høringssvar fra interesseorganisationer.
Men det er ligegyldigt.
Det er eddermame arrogant.
Når ministeren siger, at det her lovforslag intet har at gøre med nogle af de ting, vi spørger om, så vil jeg bare gerne spørge ministeren helt konkret: Vil ministeren fremlægge en samfundsøkonomisk vurdering med afsæt i Finansministeriets principper i forhold til det, der står i det her lovforslag?
Thomas Danielsen (V), 2025-11-20:
Jeg vil i hvert fald ikke gå dertil at bruge den samme form for kraftudtryk som ordføreren her i salen.
Og jeg vil heller ikke skydes i skoene, at jeg har påstået, at høringssvar er ligegyldige.
Jeg har bare appelleret til, at ordførerne behandler høringssvar som det, det er: et høringssvar fra en part.
Det var det, jeg appellerede til.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-11-20:
Vil ministeren lave en samfundsøkonomisk beregning med afsæt i Finansministeriets principper?
Det er det ene spørgsmål.
Jeg må igen sige, at det er utroligt, at vi ikke kan have en diskussion omkring støj, støjgener og de påvirkninger, det har på titusindvis af mennesker, der bor på Amager, når vi behandler et lovforslag, der giver den ultimative magt til ministeren, når det handler om støj.
Thomas Danielsen (V), 2025-11-20:
Jamen vi behandler ikke de spørgsmål.
Vi behandler ikke spørgsmål om, hvor meget lufthavnen må støje, i dag, og det er det, der er min pointe.
Og så håber jeg, at Alternativet vil stille et spørgsmål til mig, for jeg glemte faktisk at sige noget til Alternativet i min måske lidt hidsige tale.
Men det er bare ikke spørgsmål, som har noget med lovforslaget i dag at gøre.
Helle Bonnesen (KF), 2025-11-21:
Lønningerne her i Folketinget har jo været til debat i rigtig, rigtig mange år og i lang tid, og det her arbejde, vi så nu får illustreret, er jo på baggrund af den Vederlagskommissions arbejde og de forhandlinger, der har været omkring lønningsforholdene.
Fra vores side har det jo været fru Mai Mercado, der i årevis har været en del af det her.
Jeg kommer så i dag på vegne af hende og forklarer, hvorfor vi ender med at synes, det her er en god idé.
Vi har nogle lønninger, som er svære at forklare.
Vi har også igennem årtier været ude for, at det har været nogle kludetæppeløsninger undervejs.
Derfor har vi jo nu et dilemma: Skal vi fortsætte med at stå med den her lønløsning, som er svær at argumentere for, eller skal vi se at få ryddet op i det?
Derfor synes vi jo, at det er godt, at man så ligesom har taget om nældens rod og sagt i Vederlagskommissionen: Lad os lægge op til nogle lønforhold, som er gængse, og som er sammenlignelige med andre arbejdsmarkedsforhold, så vi kan få den her transparens, som vi mangler, så vi får gennemsigtigheden, og først og fremmest så vi får et lønningssystem, der ligesom siger, at vi får lønnen, mens vi er i virke, og ikke ud over en årrække, hvor vi ikke er her.
Der er klart en udfordring ved pengestrømmen, i og med at den her løsning gør, at pengestrømmen bliver flyttet frem.
Men er løsningen så, at vi siger, vi ikke vil gøre noget?
Nej, det synes vi ikke.
Vi mener, vi netop skal gøre noget.
Så vi synes, det giver god mening at gennemføre det, og vi er glade for Vederlagskommissionens arbejde.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-11-21:
Jeg synes, det er al ære værd, at Enhedslisten ikke synes, at folketingsmedlemmer skal tjene det samme som en afdelingschef i centraladministrationen, men skal tjene det samme som en maskinarbejder.
Vi er bare nogle, der ikke synes det samme.
Der, hvor jeg synes, det nogle gange går galt for Enhedslisten, er, når populismen tager overhånd, altså det her med at påstå, at det bliver dyrere.
Det gør jo, at det i de første år bliver dyrere, men der er stadig væk en besparelse på hvert folketingsmedlem over en livsperiode på 80.000 kr. pr. år som folketingsmedlem – som fører til en besparelse på 20 mio. kr. på sigt.
Synes hr. Peder Hvelplund ikke, at det bliver en anelse for populistisk, når hr. Peder Hvelplund lader, som om det her i virkeligheden gør det dyrere for samfundet, bare fordi der er den her tidsmæssige forskydning?
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-21:
Tak for det, formand.
I lighed med det tidligere lovforslag, vi behandlede, kan jeg bare med glæde konstatere, at vi nu er i gang med at implementere varige midler på finansloven til psykiatrien, og det er jo generelt set positivt.
Det positive ved det her lovforslag er, at her får vi netop også stadfæstet, at hvis man har udfordringer i forhold til angst og depression, har man selvfølgelig krav på at kunne få en vederlagsfri behandling i det offentlige sundhedsvæsen.
Det er jo helt afgørende for Enhedslisten, at det ikke er en forsikringsordning eller ens pengepung, der afgør, om man kan få adgang til behandling, men alene en faglig vurdering af, om man har behov for hjælp.
I lighed med nogle af de tidligere ordførere vil jeg sige, at der også er elementer i det her lovforslag, som vi nøje vil følge med i i forhold til udmøntningen af.
Det handler selvfølgelig om kvalitetssikring hos de private tilbud, altså at vi sikrer, der bliver en ensartet kvalitet.
Vi synes også, i lighed med hvad fru Bertelsen fra Konservative Folkeparti nævnte tidligere, at det er rigtig fornuftigt, at vi har den her trappemodel, hvor man netop kan tilpasse behandlingen både i forhold til behandlingsbehov, men også i forhold til kompetencer og funktionsniveau, i forhold til hvad man kan modtage af behandling, så man netop kan tilrettelægge individualiseret behandlingsforløb for de unge.
Så der er en lang række positive elementer i forslaget her, men det er klart, at vi nøje vil følge med i forhold til den kvalitetssikring, der er behov for, og selvfølgelig også i forhold til den geografiske adgang, altså at der ikke opstår en skævhed.
Men overordnet set
synes vi, det er et rigtig positivt lovforslag, som vi selvfølgelig også kommer til at stemme for.
Tak for det.
For det første synes jeg godt, man kan anfægte, hvilket niveau det er, man lægger sig på.
Men det var jo egentlig ikke svar på spørgsmålet: Hvorfor er det sådan, at når vi afskaffer en meget lukrativ pensionsordning, som vi har haft igennem adskillige år, og vi er enige om, at den skal ændres, at det skal medføre en lønstigning?
Hvorfor ikke som minimum sige, at man så fastholder man det niveau, man har haft, men fjerner det urimelige?
Det tror jeg langt flere mennesker ville kunne have en forståelse for, frem for at man siger, at man fjerner noget urimeligt, men så skal vi kompenseres, for nu får vi ikke længere det urimelige.
Henrik Frandsen (M), 2025-11-21:
Noget af det smukke ved den ordning, vi jo behandler her i dag, er netop, at vi tager udgangspunkt i nogle lønvilkår, nogle lønrammer for en bestemt gruppe.
Konkret drejer det sig om afdelingschefer i centraladministrationen.
Vi lægger os ret tæt op ad den måde, man aflønner dem på.
Der skal man selvfølgelig tage et valg, og man skal finde en balance, som også den tidligere ordfører siger.
Det mener jeg helt klart, og det mener vi også i Moderaterne helt klart at vi har fundet med det forslag, der ligger her, når vi lægger os op af lønramme 38 for afdelingschefer i centraladministrationen.
Det er selvfølgelig et valg, men det passer meget godt til det ansvar, vi har, og det arbejde, vi laver.