runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2019-04-09:
Vi vil sigte efter at finde en fælles tekst om det her i udvalget.
Jeg synes, det ville være en dårlig løsning, hvis vi skulle ende med at undgå, at vi faktisk kunne få et flertal gennem en beretning eller gennem noget andet.
Det synes jeg vil være vigtigere, end om man stemmer for eller imod det her.
I forhold til hvorvidt man kan konflikte for en fuld overenskomst eller ej, er det forbundet med mange myter.
Jeg oplever det også ude i landet, når jeg deltager i diskussioner op til europaparlamentsvalget.
Man kan vel sige det på den måde, at det jo er rigtigt, at man ikke kan konflikte for en fuld overenskomst.
Men jeg vil dog sige, at den ordning, vi har i dag, anbefales af den danske fagbevægelse, som nok er noget mere på omgangshøjde med behovet, end man er her i Folketinget.
Vi kan sige, at der er nogle ting i overenskomsterne, man ikke kan konflikte for.
Men det er stadig væk langt mindre end den forskel, der faktisk ligger inde i de danske overenskomster, men som afspejles af den geografiske forskellighed – langt mindre.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Tak for den, hvad skal man sige, præcisering.
Sådan har jeg også opfattet Dansk Folkepartis synspunkt i den her sag.
At vi så har meget forskellige synspunkter på, hvordan vi skal regulere de ydelser, og hvem der skal have adgang til dem, tror jeg er en kendt sag måske for alle andre end nogle få partier herinde, der ligesom vil putte os i den samme bås.
Men dermed jo også sagt – ordfører, er det rigtigt forstået? – at så bliver det endnu mere uforståeligt, at to partier, om man så må sige, springer fra her.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-09:
Jeg forstår det heller ikke fuldstændig, men må dog lægge til grund, at det må være ud fra en betragtning om, at Det Radikale Venstre og Alternativet ønsker sådan en standstillklausul, altså ønsker, at spørgsmålet om østeuropæiske og andre EU-borgeres ret til danske velfærdsydelser ikke må ændres.
Det må de jo selv redegøre for, eventuelt ved andenbehandlingen, men det må jo være det, der ligger til grund, for det er jo den væsentligste forskel på det forslag, der ligger her, og det forslag, som de samme partier stemte ja til.
Jeg betragter det her som en slags forhandlingsmandat til regeringen, og det har bare været vigtigt for os, at det var præcist udformet, så man ikke kunne løbe af sted i en eller anden retning, som vi ikke ønskede.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-04-09:
Jeg skal bare spørge, om ordføreren har fået læst svaret på spørgsmål nr. 166.
For da jeg læste beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti, tænkte jeg: Uha, det er da noget værre noget, de skriver her, om Viking Line-sagen og Lavalsagen.
Hvis vi tager Viking Line-sagen, skriver Dansk Folkeparti i bemærkningerne til sit beslutningsforslag, at »EU-Domstolen fandt ... at de kollektive kampskridt udgjorde restriktioner for den frie bevægelighed og derfor måtte være at betragte som ulovlige«.
Men i svaret fra ministeren står der: »... Det anføres således fejlagtigt,« – altså i beslutningsforslaget – »at EU-Domstolen kendte konflikten ulovlig.
Dommen overlod det derimod til den nationale domstol at afgøre, om de kollektive kampskridt var egnede til at beskytte arbejdstagerne, og om de i givet fald var proportionale.«
Altså: Hvorfor skriver man noget, der er forkert?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-09:
Det er en vurdering.
Altså det, man i hvert fald må konstatere, er, at der ikke er nogen fagforeninger, der står og konflikter foran metrobyggeriet, fordi der er nogle lønmodtagere der, der modtager 63 kr. i timen, arbejder 11 timer i døgnet, 6 dage om ugen, uden ret til pension og ferie.
Det er der ikke nogen lønmodtagerorganisationer, der gør.
Hvis vi nu ikke havde haft EU, er der så en sandsynlighed for, at der var blevet konfliktet i sådant et tilfælde?
Ja, det tror jeg sådan set nok.
Så tror jeg sådan set, at fagforeningen havde været på barrikaderne og sørget for at stoppe det svineri.
For det er svineri, det er urimeligt, og det er løntrykkeri.
Og det er bare et problem, der bliver større og større og større, hvis vi ikke griber ind over for det.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-04-09:
Nej, det er ikke en vurdering, om dommen afgør, om noget er lovligt eller ej.
Det står sådan set i dommen.
Men lad mig så stille et andet spørgsmål: Er lønniveauet siden 1973, hvor Danmark blev medlem af EU, gået op, eller er det gået ned?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-09:
Det ved hr. Jan E. Jørgensen jo udmærket godt.
Men det handler ikke om, hvad der er sket siden 1973.
Det her handler om, hvad der er sket, siden de østeuropæiske lande blev optaget i EU, og om, hvilken effekt det har på lønniveauet, ikke alene i Danmark, men generelt i EU.
Og der er det bare en naturlig konsekvens, at når man laver et fælles europæisk arbejdsmarked, vil lønningerne gå imod hinanden.
Og det vil sige, at i de lande, hvor man har lave lønninger, vil de stige, og i de lande, hvor man har høje lønninger, vil de falde, og det er det, vi oplever i Europa.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-04-09:
Vi har en forhåbning om, at udvalgsarbejdet vil munde ud i, at et så bredt flertal i Folketinget som overhovedet muligt er enige om det.
For det tror jeg grundlæggende vil stille Danmark bedst.
Og i den sammenhæng er vi selvfølgelig også villige til at gå på kompromis med andre partier, og jeg tror også, det er i Enhedslistens interesse og i Dansk Folkepartis interesse, hvis man eksempelvis kunne sikre, at det nuværende regeringsparti er med på nogle af de her ting, skønt man virker meget kritisk i sagen her i dag.
Jeg synes, at jeg hørte statsministerens formulering anderledes, men jeg kan tage fejl.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Jeg tror bare, man skal konkludere, at det, Venstre ønsker, er fri bevægelighed, som ikke er fair bevægelighed.
For det her forslag handler jo i al sin enkelhed om, at det våben – eller redskab, hvis nogen vil være mindre militante i deres sprogbrug – som dansk fagbevægelse altid har haft, og som vi ved indmeldelsen i EU, EF i sin tid, blev lovet at vi altid kunne beholde, skal frigøres fra de overgreb, som EU-Domstolen har foretaget sig.
Det handler simpelt hen om, at danske fagforeninger skal have den samme mulighed, som de havde før i tiden, for at sikre, at udenlandske arbejdere her i landet, også når de er udstationeret af et EU-registreret firma, har nøjagtig de samme løn- og ansættelsesvilkår som deres danske kollegaer.
Det er det, der er formålet.
Det er hele essensen i forslaget om den her arbejdsmarkedsprotokol eller sociale protokol.
Ordføreren ønsker ikke, at fagbevægelsen skal have det redskab.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-04-09:
Hr. Finn Sørensen
: Noget af det, jeg tror rigtig mange vælgere er dødtrætte af i politik, er, når man siger: Det, Venstre mener, er jo i virkeligheden – og så kommer man med en grov karikatur, en karikatur om, at Venstre ikke skulle ønske fair bevægelighed.
Altså, det er jo bare sådan noget, man finder på.
Det er jo bare sådan noget tankespind oppe i hr. Finn Sørensens hjerne.
Det har ingen gang på jord.
Venstre støtter konfliktretten.
EU har garanteret konfliktretten med de to domme, der i øvrigt refereres til.
Hvis nu hr. Finn Sørensen gad læse svarene fra ministeren, ville han kunne se, at dommene er refereret forkert.
I Viking Line-sagen forholder EU sig overhovedet ikke til spørgsmålet om, hvorvidt det var lovligt med konfliktretten eller ej.
Det forholder man sig slet ikke til.
Så hvis man kun har læst Dansk Folkepartis såkaldte referat af dommene – som ikke har meget at gøre med dommene, men mere er sådan noget, hvor de har sat sig ned og tænkt, hvad der måske stod i dem – så ville man jo ikke kunne komme med sådan en sådan set ret grov påstand.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Da ministeren var på talerstolen, oplæste jeg et stykke fra et svar, der jo klart viser, at der er sket en begrænsning af den danske fagbevægelses forhandlings- og konfliktret i kraft af en af de domme, som er blevet afsagt, nemlig den såkaldte Lavaldom.
Vil ordføreren erkende, at der dermed er sket et indgreb i konfliktretten, og at det forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, og som Enhedslisten tidligere har fremsat, vil sikre, at den konfliktret kommer tilbage på den plads, hvor den skal være?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-09:
Altså, hr. Jan E. Jørgensen, det her forslag er udtryk for mindre EU-regulering, ikke mere EU-regulering.
Det er det, der er formålet med det her.
Det er at få EU-Domstolen ud af ligningen.
Tilbage den 1. maj 2004 sagde Finansministeriet, at der ville komme 39.000 østarbejdere til Danmark frem mod 2030.
Til dato er der kommet 125.588.
Det må siges at være noget af en ændring.
Og sagen er jo også den, at ud af dem arbejder et sted mellem 10 og 15 pct. på danske løn- og arbejdsvilkår.
Så, hr. Jan E. Jørgensen, ville det egentlig ikke være meget rimeligt, hvis danske fagforeninger kunne konflikte mod en virksomhed, der ansætter sine medarbejdere til 63 kr. i timen, 11 timers dagligt arbejde 6 dage om ugen, uden ret til pension og ferie?
Men det må de ikke.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-04-09:
Jeg ved ikke, hvad det er for en sag, som hr. Kenneth Kristensen Berth refererer til.
Mig bekendt er der ikke en sag, der har behandlet det spørgsmål, som blev stillet.
Man gik fra 39.000 til 125.000.
Det er ikke et problem.
Det er en succes.
Det viser, at den danske økonomi går rigtig godt, at der er brug for arbejdskraft.
Når vi har kunnet tiltrække så mange arbejdstagere fra de øvrige europæiske lande, samtidig med at vi har rekordlav arbejdsløshed i Danmark, så er det da en succeshistorie, som vi burde glæde os over.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-09:
De penge, jeg henviste til før, var lønninger, der blev givet i forbindelse med metrobyggeriet København, hvor man fik 63 kr. i timen og arbejdede 11 timer om dagen osv.
Jeg tror bare lige, jeg vil citere fra den danske regerings indlæg i Lavalsagen.
Under punkt 77 i konklusionen skriver den danske regering: På baggrund af ovenstående er det regeringens opfattelse, at Fællesskabet hverken direkte eller indirekte har kompetence til at regulere fagforeningers ret til at konflikte for at opnå overenskomst med en arbejdsgiver.
Er det stadig regeringens opfattelse?
For hvis det er, må regeringen se at komme ind i kampen og trykke på de grønne knapper i forbindelse med det her forslag.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-04-09:
Jeg hørte slet ikke det sidste, som hr. Kenneth Kristensen Berth stod og sagde – det må jeg så se på Folketings-tv bagefter – for jeg gik helt i stå, efter hr. Kenneth Kristensen Berth gjorde det samme, som hr. Finn Sørensen forsøgte at gøre, nemlig fuldstændig at skævvride det, man har sagt.
Hvornår har jeg sagt, at det er en succes, at danske lønmodtageres rettigheder blive undermineret?
Det har jeg da ikke sagt.
Så lad nu være med at komme med sådan noget.
Det er den slags, vælgerne bliver dødtrætte af.
Nej, det vil ordføreren ikke erkende.
Altså, Lavaldommen forholder sig til det spørgsmål, at hvis man som udenlandsk arbejdsgiver skal kunne følge nogle forhold på et andet arbejdsmarked – for den handlede jo ikke om Danmark – så skal de forhold været beskrevet, være gennemsigtige, dem skal man kunne finde ud af.
Det er sådan set ikke et særlig urimeligt krav at stille.
Det var sådan set det eneste, det handlede om.
Arbejdsretten afsiger jo årligt talrige afgørelser, hvor man kender en konflikt ulovlig.
Så det er jo ikke noget nyt, at man ikke bare kan konflikte, hvis man har lyst.
Man kan kun konflikte, hvis det er i overensstemmelse med lov og ret, herunder selvfølgelig EU-retten.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-04-09:
Tak for det.
Lavalsagen var en helt konkret dom, der drejede sig om, hvorvidt den svenske fagbevægelse havde lov til at indlede en konflikt mod et litauisk firma for at kræve svensk overenskomst respekteret, så deres litauiske kollegaer kunne få en svensk overenskomst.
Det underkendte EU-Domstolen, og dermed greb man altså ind i konfliktretten.
Det er jo det problem, vi ønsker at gøre noget ved, og det er det problem, som den her arbejdsmarkedsprotokol skal løse, altså at gøre det muligt at opretholde konfliktretten, sådan som fagbevægelsen havde mulighed for, før EU-Domstolen kom og blandede sig.
Jeg kan jo høre på Venstre, at man ikke mener, at det er en indskrænkning af konfliktretten.
Derfor kunne jeg bare godt tænke mig at høre fra ordføreren: Hvis man ikke mener, at der er et problem, hvad er det så, vi skal nå til enighed om i en beretning?
For hvis vi ikke har en fælles forståelse af, hvad problemet er, så har jeg svært ved at se, at vi kan opnå andet i beretningen, end at Venstre måske prøver at undgå at komme i mindretal ved en afstemning i Folketingssalen.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Den melding er jeg jo glad for, fordi det er jo kernen i hele sagen, og det var det også, da vi diskuterede Enhedslistens beslutningsforslag, her sidst vi gjorde det.
Men så kan man vel også tillade sig at konkludere, at så er Socialdemokratiets holdning, at hvis man ikke kan få en beretning, der klart udtrykker det princip, vi nu er enige om, så stemmer man for det her forslag.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-04-09:
Men jeg er egentlig lige så nysgerrig efter at høre noget andet, for jeg kan forstå, at hr. Finn Sørensen ikke forholder sig til de bemærkninger, der står i det beslutningsforslag, han støtter.
Det står meget tydeligt beskrevet af forslagsstillerne, hvad det er, man vil have at det her skal omhandle og ikke omhandle.
Og da vi havde diskussionen, hvor jeg selv var ordfører på Enhedslistens ganske udmærkede forslag, talte vi jo netop også om rettighederne til den enkelte, der kommer og gør brug af den fri bevægelighed.
Selvfølgelig skal vi se på, hvordan vi kan udfordre det, når Domstolen bedømmer, at vores lovgivning er skruet forkert sammen.
Det skal vi jo se på og ændre på de regler.
Men at begynde at stemme for et forslag, der specifikt vil begrænse netop det her, der handler om sociale rettigheder, ville jeg synes var meget sørgeligt.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-09:
Det første, al den der ros til EU, deler vi ikke, og det ved hr. Peter Hummelgaard Thomsen også udmærket godt.
For vi mener nok, at der er et større problem med EU, end Socialdemokratiet gør.
Men når det så er sagt, er faktum jo, at hvis det her forslag bliver vedtaget, er der slet ikke nogen grund til at diskutere udstationeringsdirektivet mere.
For så eksisterer udstationeringsdirektivet måske nok, men det har ikke nogen retslig virkning, for så har man jo ret til at konflikte mod virksomheder, der kommer hertil og, som tilfældet er i metrobyggeriet, tilbyder 60-65 kr. i timen for arbejde, som måske skulle aflønnes med mere end det dobbelte, hvis det skulle foregå efter dansk overenskomst.
Så hvis hr. Peter Hummelgaard Thomsen lige kan slå det helt fast.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-04-09:
Først og fremmest vil jeg til det med udstationeringsdirektivet sige, at jeg bare tror, at man skal være i den her diskussion her.
Og jeg synes ikke, det gør noget, at vi hverken her i Folketinget eller i dansk politik generelt også diskuterer ændringer, reformer, der har et meget, meget længere sigte, end hvad der lige kan lade sig gøre inden for det næste år eller for den sags skyld inden for de næste 5 år.
Og derfor synes jeg, den her diskussion er vigtig, for den peger jo i retning af, hvordan man set med vores øjne vil forbedre det eksisterende EU-samarbejde.
Og derfor synes jeg ikke, at vi skal afholde os fra at blive ved med at have en diskussion om, hvordan udstationeringsdirektivet kan gøres bedre.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-09:
Nu synes jeg jo, at der er meget stærkt signal i at vedtage det her frem for at lave en beretning.
Jeg synes, at en beretning er det, der skal til, hvis man har et meget konkret problem, som skal løses.
Det var f.eks. tilfældet, da vi sammen gik imod regeringen i forhold til sommerhusene; der synes jeg, at en beretning gav mening, for den forpligtede regeringen til at handle på en bestemt måde.
Men her er jeg nervøs ved udsigten til en beretning, vil jeg godt sige.
Jeg synes, vi har behov for en klar stillingtagen og en klar beslutning her i Folketingssalen, der selvfølgelig også forpligter Socialdemokratiet, i tilfælde af at Socialdemokratiet på et tidspunkt – og det sker jo nok om 10, 12, 14, 16, 18 år – overtager regeringsmagten.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-04-09:
Det er korrekt.
Altså, vi ønsker, at en sådan beretning skal munde ud i, at der er et bredt flertal blandt Folketingets partier om det.
Jeg hørte i øvrigt også i dag statsministeren tage ordene i sin mund og sige, at han også mente, at fri bevægelighed skulle være retfærdig og være fair.
Derfor synes vi egentlig, at det kunne være relativt nemt at blive enige om nogle runde formuleringer i den retning, hvis det er, at det kommer til et spørgsmål om traktatændringer på et tidspunkt.
Og at det så bliver koblet sammen med, at vi som Folketing, som udvalg, bliver gjort klogere på, hvad rækkevidden er af en række domme, og hvordan de skal forstås og alt muligt andet – jeg mener nu selv, at der er belyst ret meget omkring, hvad rækkevidden af Lavaldommen og Vikingdommen i særdeleshed har været – hilser vi sådan set bare velkommen.
Men grundlæggende mener vi, at princippet om arbejdskraften og måske i særdeleshed tjenesteydelsernes fri bevægelighed ikke skal have forrang for de rettigheder.
Det synes vi er vigtigt.
Altså, som jeg gjorde gældende, dengang vi diskuterede beslutningsforslaget om den sociale protokol, er der meget diskussion om, hvad der skal stå i sådan en social protokol, og vi sidder alle sammen tilbage med hver vores lillebitte fortolkning af, hvad det dækker over, og hvad det ikke dækker over.
På den måde er det jo meget vidtfavnende, og det er der, jeg ser, at der godt kan være grundlag for, at man tager drøftelserne videre med udgangspunkt i et beslutningsforslag, hvis man kan blive enige om en beretningstekst.
Men det, der er afgørende for os, er jo, at det dér står fuldstændig klart, at hovedprincippet er, at de fire friheder skal sidestilles med en grundlæggende respekt for lønmodtagernes grundlæggende rettigheder og løn- og arbejdsvilkår.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-04-09:
Jeg kan ikke tro, at Socialdemokratiet kan overveje at stemme for det her forslag.
Så det kunne man bare have svaret klart til hr. Kenneth Kristensen Berth.
For det, der står, handler jo ikke om en sidestilling af rettigheder; det handler om, at arbejdsretlige regler for det land, hvor arbejdet udføres, bør gælde, uanset hvorfra arbejdstagerne kommer.
Og det vil eksempelvis betyde, at de ansatte i den danske virksomhed, der byder på en opgave i Tyskland, pludselig skal være underlagt, de meget, meget lange opsigelsesvarsler, der eksempelvis er for virksomheder baseret i Tyskland.
Det kan Socialdemokratiet da ikke gå ind for.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-04-09:
Jeg tror faktisk også, at vi havde den her diskussion dengang, altså i forbindelse med den sociale protokol.
Og det viser jo sådan set også – på baggrund af en tekst, hvor man refererer til, hvad der kan stå i en social protokol – at alle lægger alle tænkelige ønsker og for den sags skyld alle tænkelige håb ind i det.
Vi har bakket op om, at der er behov for den her sidestilling af de her principper.
Det har vi gjort i vores socialdemokratiske samarbejdsorganisation i de nordiske lande, det har vi gjort sammen med vores tyske venner i SPD, vores svenske socialdemokratiske venner, der sidder i regering i Sverige, østrigerne og andre.
Vi er faktisk efterhånden en ret stor koalition, som arbejder for – den dag, hvor muligheden skulle byde sig – at man kan få traktatændringer, som grundlæggende sikrer, at der er en respekt omkring lønninger, arbejdsvilkår og grundlæggende rettigheder.
Det betyder ikke, at det ikke skal være muligt for andre landes virksomheder at byde ind på opgaver, men det betyder jo i så tilfælde, at en sådan social protokol for alvor også skulle etablere det princip, som udstationeringsdirektivet ikke for alvor har sikret, nemlig at man skal have samme løn for samme arbejde det samme sted.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-04-09:
Det var en meget, meget lang måde, man sagde det på, men det var sådan, jeg hørte det.
For det, der tales om, er jo heller ikke en ligestilling mellem de fire friheder og så arbejdstagerrettigheder.
Det, der står, er, at hvis EU's fire friheder kommer i konflikt, skal faglige rettigheder og ikke mindst konfliktretten have forrang, altså altid.
Selv den danske arbejdsret kender jo også konflikter ulovlige, hvis de eksempelvis strider mod dansk lov.
Altså, det er jo ikke usædvanligt, at en konflikt bliver kendt ulovlig.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-04-09:
Hr. Jan E. Jørgensen hørte forkert, hvis han konkluderede, at vi med sikkerhed ikke vil kunne stemme for det her forslag.
Men det skal jo selvfølgelig ske på en ordentlig måde, og det er sådan set også derfor, vi hilser ministerens invitation til at tage drøftelserne videre under andenbehandlingen velkommen.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Det var jo godt, at ordføreren lige nævnte, at Socialdemokratiet faktisk stemte for Enhedslistens forslag om en social protokol, hvad den øvrige opposition også gjorde.
Og jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at der ikke er nogen indholdsmæssig forskel mellem det forslag og så det forslag, som Dansk Folkeparti har lagt frem her i dag.
Det bygger på det samme princip, nemlig at hvis der opstår en konflikt imellem de faglige rettigheder og reglerne om fri bevægelighed, skal de faglige rettigheder have forrang.
Det er sådan set det, der er ordlyden i den europæiske fagbevægelses afsnit om det, som også er citeret i det her beslutningsforslag.
Det, jeg gerne vil vide, handler om, hvorfor ordføreren siger ja tak til ministerens forslag om at kigge på en beretning.
Det kan man jo ikke sige nej til, for hvis nogen fremlægger et forslag til en beretning, må vi jo kigge på det.
Men jeg vil gerne være helt på det rene og spørge, hvad der er ordførerens intention i sådan et arbejde med en beretning.
Er det, at man kun kan sige ja til en beretning, hvis den udtrykker det formål og det princip, som er beskrevet i det her beslutningsforslag?
Jamen så kan jeg da kun opfordre ordføreren til at sætte sig ind i det, der er grundlaget for hele diskussionen, for det er jo de domme, som også er beskrevet i bemærkningerne til det her beslutningsforslag, og som i det store hele er en rigtig beskrivelse.
Der er en fejl omkring Vikingdommen, men skidt være med det.
Det er jo hele præmissen for det.
Og der er altså andre argumenter i den dom, som er skræmmende, hvis man gerne vil stå vagt omkring det princip, som alle ellers hylder – i hvert fald ved festlige lejligheder – nemlig den frie forhandlingsret på arbejdsmarkedet, som kun begrænses af Arbejdsrettens afgørelser og ikke af EU-rettens afgørelser.
Henrik Dahl (LA), 2019-04-09:
Jeg kan ikke sige andet, end at jeg har forstået det sådan, at EU-Domstolen simpelt hen havde et andet synspunkt end det, som hr. Finn Sørensen repræsenterer, nemlig at den svenske arbejdsmarkedsmodel var så ikketransparent, at det var en form for handelshindring.
Man kunne ikke opretholde det system, og så måtte man gøre det svenske arbejdsmarked mere transparent.