runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz (IA), 2025-05-21:
Jeg synes, det er vigtigt, at man har en diskussion om at udvikle hele det grønlandske samfund og ikke kun nogle få store byer.
Så må man diskutere, præcis hvordan det skal se ud, men den diskussion synes jeg man skal tage hjemme i Inatsisartut.
Det er det vigtigste, jeg har at sige til den del af det.
Så er der et emne, som vi har et ansvar for, og som handler om en handlingsplan mod racisme over for grønlændere i Danmark, og der er jeg rigtig glad for, at der bliver taget en lang række initiativer, og det vil jeg egentlig hellere sætte lidt fokus på og bruge resten af taletiden på det.
For i samarbejde med regeringen og i samarbejde med de initiativer, som flere foreninger har peget på, er der et kæmpestort ønske om, at vi gør, hvad vi kan her fra Folketinget, og at Inatsisartut selvfølgelig gør, hvad de skal, i forhold til at skabe den udvikling, der skal være.
Vi har 32 områder, inklusive at være optaget af grønlændere i Danmark, og det er der, jeg synes vi skal lægge vores kræfter.
Aki-Matilda Høegh-Dam (N), 2025-05-21:
Qujanaq.
Siullermik naqqiut.
Siullermiinngilaq IA-minngaaniit oqaaseqartartup oqaatigimmagu, qinersinerup kingorna takutikkaa Kalaallit Nunaata Danmarkimut atanerulerusunnera.
IA qinersinermi ajorsartoq tamatta nalunngilarput.
Siulittaasuuffik annaavaat.
Aamma nalunngilarput oqaaseqartartoq arlaleriarluni oqariartuutit kukkusarai.
Nalunngilarpummi aamma siornatigut nunaqarfiit matoortiterniarlugit partiiminiit allaat oqariartuuteqarnermi kingorna Múte-miit inissinneqarnikoq.
Taamaammat aamma paaserusunnarpoq IA malittarisassani suli naalagaaffinngorusuttoq ilumut oqaaseqartartoq IA-minngaaneersoq taava siunissami suli naalagaaffinngorusussinnaanissaq takorloorsinnaavaa?
[Den grønlandske tekst oversat til dansk:]
Først en rettelse.
Det er ikke første gang, at ordføreren fra IA udtaler sig, at valget i Grønland viser et ønske om en større samhørighed med Danmark.
Dette er meget svært at genkende.
Vi ved at IA er taberen ved valget.
De har mistet formandsskabet.
Vi ved også, at ordføreren i flere omgange har udtrykt sig fejlagtigt.
Derfor er det også interessant at vide, hvorvidt ordføreren fra IA, som i sine vedtægter skriver at ville arbejde for statsdannelse, kan selv forestille sig et selvstændigt land i fremtiden?]
Aaja Chemnitz (IA), 2025-05-21:
Jeg synes i hvert fald, vi alle sammen har et globalt ansvar, og derfor er jeg også rigtig glad for, at det lykkedes naalakkersuisut i forrige valgperiode at sikre, at Grønland tiltræder Parisaftalen.
Jeg synes, det er et vigtigt signal, at Grønland også tager et globalt medansvar, også selv om det ikke er os, der forurener mest.
Jeg synes også, det er godt, at Danmark overvejer at give større klimakompensation til oprindelige folk, inklusive også Grønland, og det synes jeg er på sin plads.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-05-21:
Ja, lige præcis; de sker jo nemlig fire gange så meget i Arktis som i resten af verden.
Jeg tror, det er vigtigt, og jeg håber virkelig, at dem, der sidder herinde, spidser ører, også dem, der sidder oppe i presselogen, for der er mange herinde, som ikke ser klimakrisen som et særlig stort problem, bl.a. fru Inger Støjberg, som jeg nævnte før, og hendes parti.
Og det tror jeg er, fordi man ikke oplever konsekvenserne i Danmark på samme måde som i Grønland.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren mener, at Danmark har en ekstra forpligtelse til at hjælpe grønlænderne, når nu de oplever konsekvenserne fire gange så meget som i Danmark.
Louise Elholm (V), 2025-05-21:
Hvordan vurderer ordføreren så det her bliver muligt?
Er det sådan, at der er stemning for at tage de beslutninger på Færøerne, eller hvordan ser det ud?
Har ordføreren en tillid til, at man får løst udfordringerne her på ikke al for lang sigt?
Anna Falkenberg (SP), 2025-05-21:
Tak for spørgsmålet, og tak for det rigtig, rigtig gode samarbejde, vi har til daglig.
Det sætter jeg stor pris på.
Det er helt rigtigt, det går rigtig godt på Færøerne lige nu, men Færøerne har en meget sårbar økonomi, og fremskrivninger viser, at vi ikke har en særlig holdbar økonomi, og vi har også nogle underskud på finansloven både i år og nogle få år frem.
Der er nogle store strukturelle ændringer, der skal laves med Færøernes økonomi, og det ene er nok pensionsalderen.
Fra Sambandspartiets side kunne vi godt have tænkt os, at man f.eks. tænkte det med at få et øget arbejdsudbud ind, og at man f.eks. også tænkte det med at fjerne modregningen for pensionister, der gerne vil arbejde længere, ind.
Vi kunne måske godt tænke os nogle stordriftsfordele i nogle større enheder i forhold til kommuner og andre ting, men der skal altså laves nogle store strukturelle ændringer, for at den færøske økonomi kan være langtidsholdbar, og dem mangler vi stadig at lave.
Louise Elholm (V), 2025-05-21:
Tak for indlægget, og tak for et rigtig godt og fortroligt samarbejde, som jeg sætter stor pris på.
Jeg vil faktisk spørge om noget lidt andet.
Noget af det, som vi nogle gange har fokus på i Færøudvalget, er også Færøernes Økonomiske Råds vurdering, og den viser, at Færøerne har udfordringer, for Færøerne har ikke taget lignende dispositioner, som vi har i Danmark, med at hæve pensionsalderen, i takt med at folk bliver ældre, og derfor er der et hul i den færøske økonomi ude i horisonten.
Nu har jeg lidt tidligere på aftenen talt med ordføreren om muligheden for, hvad der sker på Færøerne i forhold til pensionsalderen, men jeg tænkte, at det kunne være, at ordføreren her lige vil redegøre lidt for, hvad det er for en udfordring, Færøerne står med, og hvad det er, man arbejder på.
Anna Falkenberg (SP), 2025-05-21:
Jeg synes jo, som jeg også var inde på i min tale, at vi særlig i den verden, vi lever i i dag, hvor der er rigtig mange forskellige stormagter, der banker på og gerne vil lave forskellige investeringer i vores lande, så vidt muligt skal stå sammen om at lave de her store investeringer, der skal til for at udvikle vores samfund.
For det er helt vist, at de udbygninger af infrastrukturen, der har været på Færøerne, er det, der gør, at Færøerne er et så godt og sundt land fyldt med vækst i dag.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-05-21:
Det er meget pudsigt, ordføreren nævner det omkring tunnellen til Suderø, for jeg er jo lige som så mange andre, der besøger Færøerne, dybt imponeret over netop al den infrastruktur, man har lavet.
Jeg kommer fra Aalborg, hvor man også diskuterer infrastrukturprojekter med en tunnel, men der kan man altså ikke grave den under Egholm.
Jeg har også mange gange sagt: Kig til Færøerne, for der kan man godt grave den ned.
Jeg har ikke flere spørgsmål.
Jeg vil bare sige: Når man har så konstruktiv en adfærd, som de færøske folketingsmedlemmer har, er der også mulighed for fremdrift på alle måder.
Jeg glæder mig til det fortsatte samarbejde.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-05-21:
Qujanaq – mange tak til ordføreren for de ord.
Noget, jeg syntes var lidt påfaldende, da vi holdt det her borgermøde i Det Grønlandske Hus i Aalborg her for ikke så lang tid siden, var, da vi diskuterede den her meget alvorlige situation.
Så blev der også spurgt lidt ind til, om der var nogen, der var klar til at stå op og forsvare sit land, og så var der en lidt ældre grønlandsk dame, der rakte hånden op og sagde, at hun var klar, og at hun gerne tog sin nationaldragt på og kom med sin riffel, hvis der var brug for det.
Det synes jeg egentlig var et interessant billede på, at der sådan set er folk, der gerne vil ud at forsvare deres land.
Jeg håber aldrig nogen sinde, vi når dertil, men jeg synes egentlig, billedet var tankevækkende og ret fint.
Anna Falkenberg (SP), 2025-05-21:
Generelt har vi udbygget infrastrukturen på Færøerne rigtig meget.
Over 90 pct. af Færøernes befolkning kan i dag kører til hinanden.
I dag er det Suðuroy, som er den sidste ø, der ikke er forbundet af infrastrukturen kørselsmæssigt til fastlandet så at sige.
Det er der, man fra færøsk side ønsker at investere i at lave en rigtig lang, 26 km, undersøisk tunnel til Suðuroy.
Det skal man gøre.
Projektet er måske sparket lidt til hjørne lige nu, men vi skal have fundet ud af, hvordan vi kommer til at finansiere sådan et projekt, som nok koster i omegnen af 10-12 storebæltsbroer målt i bnp.
Der synes vi fra vores side, at vi bør lave et eller andet slags rigsfællesskabsprojekt ud af det, sådan at man kan have den danske stat i ryggen, når vi går ud og tager et lån eventuelt af den danske statskasse.
Danmark får pengene tilbage, og Færøerne sparer i renter – win-win.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-05-21:
Tusind tak til ordføreren.
Hvor nød jeg bare det indledende, hvor ordføreren talte om det med demokratisk lighed her i Folketinget.
Jeg er fuldstændig enig.
Ordføreren har tidligere talt rigtig meget om, hvordan vi i samarbejdet mellem Danmark og Færøerne kunne intensivere og opdyrke samarbejdet på det infrastrukturelle område.
Jeg kunne godt tænke mig, hvis ordføreren kunne udfolde det en lille smule og sige, hvad det er, ordføreren tænker kunne være indholdet her.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-05-21:
Vi sætter også meget pris på samarbejdet med Moderaterne og med regeringen, og det er jo vigtigt at sige, at vi i hvert fald har øje for mange af de store udfordringer, som ligger foran os.
Det er også vigtigt, at vi i Grønland gør alt, hvad vi kan, for at løse så meget af det selv.
Men vi har også brug for venner, og vi har brug for gode samarbejdspartnere, og der tror jeg, det er vigtigt at bevare den gode tone og være konstruktiv.
Jeg tror også, der ligger et stort ansvar hos Grønland i forhold til at være meget konkret i det kommende forløb.
Jeg tror også, det er et vindue, der i virkeligeheden lukker lidt i, og derfor tror jeg også, at det er nu, vi skal handle, sådan at vi ikke kommer til at stå i en ikkeønskværdig situation.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-05-21:
Tusind tak for det svar.
Her til sidst vil jeg bare gerne takke ordføreren og ordførerens parti for at være gået konstruktivt til værks med de regeringspartier, der er i Grønland, omkring at lave et stabilt Grønland for at føre en fornuftig politik fremadrettet omkring den fremtid, vi skal have sammen med Grønland i rigsfællesskabet.
Det sætter vi i Moderaterne meget stor pris på.
Tak for det.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-05-21:
Tak for samarbejdet, og også tak for de fine ord.
Jeg tror, at det, man skal være opmærksom på, er, at man fra amerikansk side jo holder øje med, hvad det er for nogle områder, der er lidt døde områder, altså hvor der ikke er investeringer, og hvor der ikke er udvikling.
Der går man så ind og viser en interesse og forsøger på den måde at købe sig ind i dele af det grønlandske samfund.
Det er i hvert fald min analyse ud fra meget af den viden, som jeg prøver at samle ind.
Der tror jeg, det er vigtigt, også på den lange bane, at man netop har den her gode dialog mellem Grønland og Danmark om, hvad det er for nogle åbne projekter.
Vi hørte bl.a. om havnen i Sisimiut, som var til salg på et tidspunkt, og som jo også skabte lidt bekymring for, om det kunne være nogle andre, f.eks. amerikanerne, der kunne gå ind og byde ind på den og på den måde få adgang til noget kritisk infrastruktur.
Men der er ligesom fundet en løsning, hvor det er nogle private, der går ind og køber havnen.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-05-21:
Jeg vil godt starte med at takke ordføreren for det rigtig gode samarbejde, vi har haft i udvalget, og generelt den rolige person, som ordføreren er, når der har været krise.
Så der er en utrolig stor taknemlighed herfra.
Noget, jeg selv har oplevet, var, da vi havde julearrangement sidste gang.
Det var noget, der virkelig rørte mig, og det var virkelig, virkelig et skønt øjeblik, jeg fik med herindefra.
Et lille spørgsmål er, om ordføreren ikke vil sætte lidt ord på den bekymring, som ordføreren havde, om infrastrukturen, om havnene i Grønland.
For der var desværre spekulationer om, om de kunne komme på udenlandske hænder.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-05-21:
Mange tak.
Jeg kan jo tage udgangspunkt i mine egne erfaringer.
Jeg var i Grønland i forrige weekend.
Der var snestorm om lørdagen og også i en sådan grad, at politiet frarådede, at man kørte ud, også fordi der var rigtig mange, der havde skiftet fra vinterdæk til sommerdæk, så man kunne pænt bare sætte sig på sofaen og slappe lidt af.
Og når man så ser på weekenden efter, er der forår og sol, og folk oplever det forår nogenlunde, som vi også oplever nu her.
Så det siger jo noget om, at det er en uforudsigelighed, som vi på en eller anden måde nok i Grønland har vænnet os til og altså ikke været så kritiske over for.
Men det er meget, meget tydeligt, at klimaforandringerne sker, og de sker jo fire gange så meget i Arktis som i resten af verden.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-05-21:
Ordføreren og jeg var jo i Sydgrønland sammen her sidste år, og vi oplevede mange ting sammen, men noget af det, som gik igen i mange af de besøg, vi havde rundtomkring, var snak om konsekvenserne af klimaforandringerne.
Vi mødte nogle fåreholdere, som fortalte om, at det fårehold og det her fåreholdererhverv, de havde haft i generationer, var truet af klimaforandringerne.
Vi hørte endda om isbjørne, som gik rundt i gaden, rundt i byen Qaqortoq – hvis jeg udtaler det rigtigt.
På samme tid som skolebørn gik igennem byen for at komme i skole, løb der en isbjørn ned igennem gaden, og det er man ikke vant til.
Så kan Inger Støjbergs problemulve vist godt pakke sammen.
Vil ordføreren sætte et par ord på, hvordan klimaforandringerne opleves i Grønland lige nu?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-05-21:
Tak for et rigtig fint og meget relevant spørgsmål.
På et tidspunkt begyndte jeg sådan at se, hvor mange interviews jeg havde lavet i år, og jeg tror, jeg nåede op på 1.500, og så droppede jeg med at tælle videre, men jeg tror i hvert fald jeg er oppe på 2.000 interviews bare i år.
Det er et superrelevant spørgsmål.
25 pct. af Grønlands befolkning bor i Danmark i dag.
Kigger vi frem til 2050, bliver det omkring 45 pct. af Grønlands befolkning, der bor i Danmark, og derfor vil vi jo altid være flettet ind i hinanden og måske i virkeligheden endnu mere også i den tid, vi kigger frem i.
Derfor tror jeg, at forsoning er meget afgørende for den gode relation.
Susie Jessen (DD), 2025-05-21:
Tak for en god tale i dag, og et vildt år i virkeligheden for Grønland og Danmark.
Jeg synes også, det er en situation i forhold til alt det her med USA, hvor man også stopper op og tænker over, hvad vi, Grønland og Danmark, egentlig har sammen.
Jeg tilhører selv en familie, som mange andre, der har grønlandsk familie.
Han voksede op med sin far, som har taget ham med på jagt i fjeldet, og så en mor, som er dansker.
Jeg synes, at den her debat, som der har været i forhold til USA, lidt har manglet den her del om, hvor meget vi egentlig er filtret ind i hinanden, grønlændere og danskere, og det kan man ikke rigtig udviske.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens kommentar til.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-05-21:
Mange tak.
Det er jo helt rigtigt, og det er også det her med, om samfundet knækker over, som i virkeligheden er den store bekymring.
Det er jo en diskussion om, om du kan investere i havne alle steder i Grønland.
I så fald bliver det jo hammerdyrt, for at sige det, som det er, og derfor tror jeg også, vi er nødt til at have en realistisk tilgang til investeringsspørgsmålet.
Henrik Frandsen (M), 2025-05-21:
Ja, og mit spørgsmål går lidt på vigtigheden af, at man sikrer, at der er befolket alle steder i Grønland, og at man ikke får en koncentration nogle få steder.
Det forestiller jeg mig er meget, meget vigtigt for den måde, Grønland fungerer på som samfund, altså at det er et helt samfund, og at det ikke knækker over, ligesom man også har det i Danmark, selv om det selvfølgelig er på en anden måde.
Men man skal sikre, at udviklingen er jævnt fordelt.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-05-21:
Den overordnede analyse er, som jeg ser det, at der er blevet investeret i landingsbaner både i Nuuk og i Ilulissat, og at vi som sagt ser kraner rundtomkring der, men at der også er store dele af Grønland, hvor der i virkeligheden er sket trafikforringelser.
Kangerlussuaq er lukket ned, og det betyder noget for Midtgrønland.
Narsarsuaq bliver også lukket ned, så på trods af at du får en landingsbane i Qaqortoq, betyder det faktisk, at du f.eks. ikke kan flyve fra Danmark til Sydgrønland, men at du er nødt til at flyve fra Nuuk og så den vej ned.
Infrastruktur betyder bare alt i Grønland, og derfor tror jeg, det er vigtigt, at man netop får investeret i havne og i lufthavne.
Jeg ved, at naalakkersuisut kigger på noget af det, men jeg tror, at særligt havne er rigtig vigtig kritisk infrastruktur at kigge på, og der tror jeg, man skal være opmærksom på de her dual use-aspekter.
Susie Jessen (DD), 2025-05-21:
Nu fortalte fru Aaja Chemnitz også det her med, at man får en riffel i konfirmationsgave, så jeg synes faktisk, der er et grundlag for, at man også fra dansk side begynder at tage det her med, at vi skal til at vide noget mere om rigsfællesskabet, også i skolerne og i undervisningen, mere alvorligt.
For det danner også et grundlag for, at vi har en fælles historie, som vi sammen kan værne om.
Så er der en selvstændighedsdiskussion ved siden af, men for mit vedkommende synes jeg, at det er så vigtigt, at vi værner om den her fælles historie, vi har i rigsfællesskabet, som man ikke kan udviske.
Henrik Frandsen (M), 2025-05-21:
Mange tak for ordet.
Og mange tak til fru Aaja Chemnitz for en rigtig, rigtig god tale med mange gode perspektiver.
Det var en tale, der handlede meget om udvikling, bl.a. også om erhvervsudvikling, og der er mit spørgsmål til fru Aaja Chemnitz: Når man snakker om erhvervsudvikling, er det jo i Danmark Nuuk, vi ser for os, men der er jo også rigtig mange andre byer i Grønland, både forholdsvis store byer, men også ret små byer.
Når man snakker om erhvervsudvikling, hvordan sikrer vi så, at vi får udviklingen spredt ud over hele Grønland, så alle i Grønland får gavn af den erhvervsudvikling, som vi jo gerne vil have?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-05-21:
Jeg ved, at naalakkersuisut kommer med et forslag til en investeringsscreeningsmekanisme, hvor man netop kigger på de investeringer, der kommer, og ser på, hvad det er for nogle interesser, der ligesom følger med.
Det kan jo være investeringer fra Kina f.eks. Så jeg synes, det er et rigtig positivt initiativ, at man prøver at kigge den vej.
Jeg tror, det er noget a la det, man skal blive ved med at kigge på.
Vi skal have investeringer til Grønland, men vi skal også sikre, at det er de rette, som også har de rette hensigter, kan man sige, i forhold til den udvikling, der skal ske.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2025-05-21:
Det er jeg enig med ordføreren i.
Jeg synes jo, at den her diskussion er ret vigtig.
Ud over presset fra amerikanerne er der også et pres fra Kina.
Derfor noterede jeg også en smule overrasket, at Siumuts formand og naalakkersuisut for udenrigsanliggender i forbindelse med den grønlandske valgkamp roste, fremhævede og omfavnede relationen til Kina, hvad jeg kun kan tolke som noget, Trump-administrationen vil se som en trussel og derfor har endnu en anledning til at skrue op for presset på Grønland.
Kunne ordføreren knytte en kommentar til det?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-05-21:
Tak for spørgsmålet.
Og også tak for samarbejdet og de fine ord allerførst.
Jeg tror, at uddannelse i virkeligheden er det bedste værn, i forhold til at man sådan køber letkøbte politiske påvirkninger fra amerikansk side.
Jeg tror, det er sindssyg vigtigt at bygge en vis kritisk masse op ad åre; det kan man ikke gøre på den korte bane, men man kan godt blive ved med at italesætte nogle af de her ting.
Det er derfor, at når jeg snakker om nogle af de her nøgletal, både når vi snakker om samfundsøkonomi, når vi snakker om fiskeri, når vi taler om fraflytningen i Grønland, når vi taler om de svære levevilkår, der er i Grønland, så har det været ret vigtigt for mig at række ud og prøve at forstå, hvad det er for en virkelighed, vi befinder os i.
Der oplever jeg, at det pres fra amerikansk side er total uacceptabelt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2025-05-21:
Tak til ordføreren, som altid imponerer mig med sin dygtighed.
Jeg er helt enig i, at det sidste halve år har været noget ud over det sædvanlige, både for Grønland, men så sandelig også for ordføreren selv, som jeg forestiller mig har haft usædvanlig travlt.
Mit spørgsmål handler mere om det mentale beredskab i Grønland.
I januar og så vi MAGA-kasketter blive delt ud i Nuuk; vi så 100-dollarssedler blive stukket i hænderne på børn og unge; mange kvadratmeter er blevet opkøbt centralt i Nuuk; og vi har set skudsikre biler køre ind og ud af fly på landingsbanen i Nuuks nye lufthavn.
Så presset på Grønland og rigsfællesskabet er enormt.
Vil ordføreren give sin vurdering af, om diskussionen om selvstændighed og relationen til USA og til rigsfællesskabet har ændret sig de seneste måneder, og om det er en forandring i den grønlandske befolknings mentale beredskab som følge af den geopolitiske situation, som Grønland befinder sig i?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-05-21:
Jeg tror i virkeligheden, at man både skal tænke i mikro- og i makroinfrastruktur.
Hvis man tænker på det i forhold til makroinfrastruktur, tror jeg, at det er en investeringsfond, og det kræver også, at staten ligesom lægger en form for garanti til.
Men jeg tror også, at der er nogle af de små projekter, man kan være med til at understøtte, og det tror jeg at vi skal udforske lidt mere i fællesskab.
Louise Elholm (V), 2025-05-21:
Vi har jo også i Grønlandsudvalget haft besøg af nogle af dem, der har idéer til, hvordan man kan strukturere de her ting i højere grad, og det har jeg fulgt interesseret med i.
Der er jo mange forskellige idéer til, hvordan man skulle gøre det, så hvad tænker ordføreren nærmere bestemt?
Skulle det være en større Vestnordenfond, eller skulle det være en helt ny fond?
Hvordan tænker ordføreren at man rent faktisk skulle gribe sådan noget an?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-05-21:
Jeg tror, det er vigtigt i folkeskolen at have fokus på kvaliteten af de basale fag, altså de vigtige fag: Dansk, matematik og grønlandsk i Grønlands tilfælde.
Der kan jo også godt være et samarbejde, man kan have med hinanden der.
Jeg tror, der er en urdrift hos mange af os i forhold til at sikre, at næste generation får bedre forudsætninger, end vi havde.
Det tror jeg også er noget, vi har som forældre.
Vi vil gerne sikre, at vores børn får de bedste forudsætninger, og der er alt for mange børn i Grønland, som ikke får mulighed for at udfolde deres potentiale, hvis du spørger mig, fordi de ikke har de basale ting med i bagagen.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Det er jeg meget enig i.
Min tale handlede jo om det indre forsvar, og hvor meget det betyder faktisk at få uddannet sine unge osv.
Jeg tænker også, at det er et af de områder, hvor samarbejdet måske kunne blive endnu bedre.
Det er jo et hjemtaget område.
Det er Grønland, der skal drive det, men der er også et helt åbenlyst behov for, at flere af de unge mennesker kommer videre fra folkeskolen og får en uddannelse.
Det er i hvert fald noget, jeg meget gerne ser et stærkere samarbejde om mellem Grønland og Danmark.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-05-21:
Tak for samarbejdet, og tak for de fine ord, som jeg bestemt ikke tager let på.
Jeg synes også, det er vigtigt, at vi anerkender den indsats, der bliver lavet.
I Grønland har vi jo en fasttrackordning, og det vil sige, at når vi har folk, der ikke har kompetencerne, har vi mulighed for at tage folk udefra, og det, vi oplever, er, at det primært er folk fra Thailand og Filippinerne.
Dem fra filippinerne rejste sig op og sagde: Vi har x antal borgere hos jer, og det er gået fra 200 til 1.000 mennesket i løbet af relativt kort tid.
Så særlig folk fra Filippinerne kommer jo til Grønland i en ret stor strøm.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi har en integrationslov, og at vi får defineret, hvad det vil sige at blive integreret i det grønlandske samfund, for vi vil have brug for arbejdskraft udefra.
Derfor synes jeg, det er så afgørende, at vi fokuserer noget mere på uddannelse.
Det er også derfor, jeg synes, at der jo er en sammenhæng imellem beskæftigelse og uddannelse, hvis vi gerne vil gøre det bæredygtigt.