runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Britt Bager (V), 2020-06-12:
Tak for det.
Den frygt, som stalking medfører, fortjener ingen at leve med, og derfor vil jeg gerne takke SF's ordfører for at bringe det her vigtige emne op til debat i Folketinget.
Debatten sætter fokus på en meget alvorlig problematik.
De, der er ofre for stalking og for forfølgelse, får ødelagt deres tilværelse af personer, som er sygeligt besatte.
Det er en modbydelig form for kriminalitet, der gør det umuligt for offeret at få en hverdag til at hænge sammen, og vi er i Venstre enige i, at der skal gøres meget mere, end vi gør i dag.
Vi gennemførte i vores tid i regering en række initiativer.
Med udspillet »Stop Stalking« fra 2016 fik vi gjort det muligt for politiet at udstede et strakstilhold, som er et foreløbigt tilhold, hvis en person med rimelig grund mistænkes for at stalke en anden.
På den måde sikrede vi, at det blev muligt for politiet at gribe hurtigt ind, før stalkingen eskalerede.
Vi lagde også op til at skærpe straffen for overtrædelse af et tilhold, og vi indførte en række tiltag som rådgivnings- og behandlingstilbud og uddannelse og træning af fagpersoner, og så kriminaliserede vi psykisk vold, så psykisk vold, som har stalkinglignende karakter, er strafbart.
Det er alle vigtige redskaber, og det er alle sammen skridt i den rigtige retning.
Men vi er også godt klar over, at vi slet ikke er i mål endnu, og at der er behov for at gøre meget mere, og vi vil meget gerne diskutere muligheden for en særskilt bestemmelse i straffeloven, såfremt det vil styrke retsstillingen for offeret.
SF foreslår også, at vi ser nærmere på, hvordan politiet anvender muligheden for at udstede strakstilhold.
Så det skal vi selvfølgelig evaluere på.
Om det så skal ske i et særskilt arbejde eller under de igangværende politiforhandlinger, må vi diskutere i udvalgsarbejdet.
I forhold til den helt konkrete model, som SF nævner, nemlig Esbjergmodellen, har vi behov for at vide mere om, hvordan SF tænker det skal foregå, hvis den model skal udrulles i hele landet.
Vi har også behov for, at SF anviser, hvordan den udgift skal afholdes.
Er det kommunerne selv, eller skal vi afsætte midler til det i politiforhandlingerne eller eventuelle økonomiforhandlinger?
Summa summarum, vi er glade for, at SF sætter fokus på stalking, for det er et alvorligt problem, som kan gøre ofres liv til et helvede.
Vi er derfor overvejende positive over for SF's beslutningsforslag, og vi ser frem til det videre arbejde i udvalgsbehandlingen, hvor vi sammen kan få forslaget her gennemarbejdet og skåret til.
Det er langt hen ad vejen et fornuftigt forslag, som afhjælper et meget, meget alvorligt problem.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-12:
Også denne gang vil jeg takke justitsministeren for at handle på et forslag fra SF.
Jeg synes, det lyder rigtig positivt, at ministeren gerne vil have en stalkingparagraf.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om det er muligt at fremrykke den del af arbejdet, så vi hurtigt får en løsning.
For jeg støder altså på nogle rigtig, rigtig grimme sager om stalking, hvor det ville kunne gøre en afgørende forskel.
Så vil jeg høre ministeren om noget.
For noget af det, jeg ikke har taget med i forslaget her, er behovet for en særlig politienhed, som håndterer stalking, partnervold og voldtægt, som jo er nogle svære sager, fordi der tit kun er to, der ved, hvad der er foregået.
Vil ministeren lave sådan en enhed?
Synes han, det kunne være en mulighed i det kommende politiforlig?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-12:
Det er jo rigtigt, at man sagtens kan lave en ændring af straffeloven; man skal bare også sikre, at den virker og rammer der, hvor den skal, og så bliver det lidt mere komplekst.
Men det, der er situationen, er, at vi den 4. maj i år, fordi vi var i coronasituationen, iværksatte en skriftlig proces med arbejdet for at inddrage det her rådgivende forum for stalking, og i den forbindelse blev aktørerne opfordret til at sende deres bidrag ind til os inden den 1. juni.
Og vi har modtaget en lang række forslag, bidrag og ideer, som vi nu kigger på.
Karina Adsbøl (DF), 2020-06-12:
Det er altid godt at spørge dem, det vedrører, og de har allerede på nuværende tidspunkt lavet et rigtig godt stykke arbejde, som man kan tage udgangspunkt i.
Ministeren svarede så ikke.
Altså, vi kan jo sagtens lave en stalkingparagraf, og så er det jo klart, at der er mange andre ting, det vedrører, men det kunne man da i hvert fald starte ud med.
Men ministeren svarede ikke på, hvornår det her arbejde så er færdigt.
Det her har jo faktisk været lang tid undervejs, og der har faktisk været et ønske fra nogle af partierne her i Folketinget om netop en særskilt stalkingparagraf.
Nick Hækkerup (S), 2020-06-12:
Det sidste er jo i virkeligheden et ønske, som SF allerede har rejst til de forhandlinger, som vi står lige foran at skulle i gang med, om det kommende politiforlig.
Så mon ikke, at det er bedst, at vi tager forhandlingerne dér, frem for at jeg giver mine indrømmelser allerede her i dag, og så vil SF bare kræve nye ting af regeringen.
Så det tror jeg vi skal tage på den rigtige måde.
Så kan jeg faktisk ikke huske den første del af spørgsmålet, for jeg blev så optaget af det her med den særlige politienhed.
Kan jeg få det igen?
Anne Paulin (S), 2020-06-12:
Tak for det, og også tak til ordføreren for talen.
Jeg vil gerne spørge lidt ind til det her omkring CO 2 -afgift eller en grøn skattereform, som jo er noget, som man gerne vil i ordførerens parti.
Det, som vi så kan forstå nu, er, at de penge, man så får ind fra en CO 2 -afgift, skal bruges til selskabsskattelettelser, og derfor kunne jeg godt tænke mig at prøve at høre ordføreren, om ordføreren og ordførerens parti er uenige med de grønne organisationer osv., som bl.a. har været ude at foreslå, at man skal bruge de her penge fra en CO 2 -afgift til at dele ud til borgerne igen og måske endda til at skabe et endnu mere lige samfund og på den måde sikre, at den grønne omstilling ikke er med til at skabe en øget ulighed.
Ruben Kidde (RV), 2020-06-12:
I Radikale Venstre mener vi jo, at en grøn skattereform er ganske afgørende for, at vi har tillid til, at vi kan nå i mål med de 70 pct. på den mest omkostningseffektive måde.
For på den ene side siger vi, at vi har behov for at indføre en CO 2 -afgift, som presser virksomhederne til at investere grønnere, og på den anden side siger vi, at vi har behov for, at vores virksomheder også vækster i Danmark – og i ly af coronasituationen kan der måske endnu mere være behov for at sikre, at det er lettere at drive virksomhed i Danmark, så længe det sker på en grøn måde.
Derfor siger vi jo, at det her provenu, der kommer ind løbende ved at have en CO 2 -afgift, selvfølgelig skal komme tilbage, for det skal ikke sidde fast i statskassen, til både virksomheder og borgere.
Signe Munk (SF), 2020-06-12:
Der tror jeg simpelt hen min forståelse af De Radikales udmelding stopper.
For De Radikale siger i samme ombæring, at de vil have en afgiftsreform, som ligner den, Klimarådet har præsenteret, som jo også indeholder bundfradrag, en sænkelse af energiafgifterne til opvarmning, bl.a. på el, og der siger Klimarådet ærligt, at der ikke er super mange penge at give af.
Så jeg vil bare lige høre, om De Radikales ordfører så kan fortælle mig, hvis der ikke er penge, stigende indtægter fra CO 2 -afgifter, til, at man både kan give indkomstskattelettelser og selskabsskattelettelser, hvor de penge til selskabsskattelettelserne så skal komme fra?
Ruben Kidde (RV), 2020-06-12:
Radikale Venstre anerkender jo, at SF har arbejdet for, f.eks. på sidste finanslov, at få minimumsnormeringer indført og har også støttet op om den radikale kamp for at få annulleret de kæmpe uddannelsesbesparelser, som der var lagt op til.
Så jeg tror godt, at ordføreren er klar over, at Radikale Venstre vil prioritere uddannelse, og at det der med at tage penge fra det område er ...
Nu løber jeg tør for tid, men jeg vil blot sige, at vi jo vil kigge på en CO 2 -afgift og en generel omlægning af skatter, så det bliver bedre at være virksomhed, der investerer grønt.
Torsten Gejl (ALT), 2020-06-12:
Mange tak.
Tak for et godt samarbejde, og tak for en god tale.
Jamen jeg skulle bare lige forstå det helt præcist, når den radikale ordfører snakker om 70, 80 eller 60 pct.
Er den radikale ordfører bekendt med, at verdens mest ambitiøse klimalov måske ikke er nok, og at vi måske er nødt til at hæve barren op til 80 pct. CO 2 -reduktion sandsynligvis allerede i 2025?
Ruben Kidde (RV), 2020-06-12:
Jamen vi skal jo løbende diskutere i 5-års- og 10-årsintervaller, hvad de nye mål skal være.
Jeg fornemmer, at hvis vi skal have nogen mulighed for at gennemføre den grønne politik med regeringen og et bredt flertal i Folketinget, er der behov for at sætte barren så højt som muligt.
Og der er 70 pct. jo dér, hvor vi er nu, og hvis det kan øges yderligere på et senere tidspunkt, er det jo også muligt.
Men det kan jo ikke bare være en tænk på et tal-leg fra Folketingets talerstol.
Det bliver jo nødt til at bunde i, hvad der er realistisk at gøre – mest ambitiøst og med et flertal af partier i Folketinget bag os.
Torsten Gejl (ALT), 2020-06-12:
Jo, men det er faktisk ikke tænk på et tal i den forstand, at i de 70 pct. er jo ikke medregnet vores vareimport f.eks., og tallet blev jo også beregnet, i forhold til at vi skulle ende på en 1,5-graderstemperaturstigning og nøjes med det.
Men det er nogle beregninger, som allerede er et par år gamle, og der er jo kommet et større CO 2 -udslip i atmosfæren siden da.
Så det ser ud, som om vi har endnu mere travlt, end vi tror.
I den forbindelse er det jo interessant med nordsøolien, og jeg forstår, at ordførerens parti gerne vil stoppe den næste udbudsrunde af nordsøolieboringer, hvilket vi jo ville bifalde rigtig meget fra Alternativets side.
Men er ordføreren også klar til at se på en udfasning af den nuværende boring efter olie og gas i Nordsøen og dermed en hurtigere indfasning af det grønne alternativ, måske i løbet af 5-8 år?
Ruben Kidde (RV), 2020-06-12:
Klimarådet har lige været inde at vurdere og givet en klar anbefaling til regeringen om ikke at iværksætte den ottende udbudsrunde i forhold til nordsøolie.
Og det går jo på, at hvis alle lande blev ved med at udbygge, som de har planer om, kommer der simpelt hen til at være alt for meget olieindvinding i verden.
Så Radikale Venstre står hårdt på, at vi mener, at der ikke skal gives nye tilladelser, og ellers står vi på mål for de aftaler, vi historisk har indgået.
Mit spørgsmål går på det, som den socialdemokratiske minister også var inde på, nemlig det utrolig ambitiøse i at foreslå 4 GW.
Jeg anerkender til fulde det ambitiøse og visionære i energiøerne, som jo er en gammel radikal kongstanke, men i forhold til udbygningen, hastigheden, som SF's ordfører også var inde på, også set i lyset af, at to tredjedele af, hvad der kommer fra energiøen i øst, formentlig skal bruges til power-to-x, og når man ser ind i en kontekst, hvor Klimarådet foreslår 5 GW, så mangler der jo lidt, i forhold til at der fra Socialdemokratiets side lægges op til 4 GW.
Og det bringer mig frem til Socialdemokratiets udspil fra lige før valget sidste år, hvor I lagde op til en grøn tillægsaftale til energiforliget, hvor I netop også havde den ambition, at der skulle opføres 4 GW.
Så jeg vil bare gerne bede ordføreren om at opklare: Er Socialdemokraterne i virkeligheden blevet mere ambitiøse med de 4 GW, I foreslår nu, i forhold til det, som I foreslog inden valget?
Og hvis forskellen kun er Thor havvindmøllepark, er I så sikre på, at det er nok til at indfri behovet i en 70-procentskontekst?
Naser Khader (KF), 2020-06-12:
Vi er ikke modstandere af behandling, men vi er modstandere af, at man bruger behandling som alternativ til straf.
Det er noget helt andet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-12:
Det glæder mig, for jeg tror faktisk, at behandling er en del af løsningen.
Vi foreslår det ikke som alternativ til straf; vi foreslår det som et element, man kan kigge på.
For det, der er styrken i Tyskland, hvor man bruger det i dag, er, at man allerede, når en person bliver sigtet, kan sige til vedkommende: Hvis du går i behandling og deltager godt i det, kan det være, at der ikke skal ske mere.
Den vej behøver vi jo ikke at gå i Danmark, men jeg synes faktisk, det er vigtigt, at man allerede fra første færd og første kontakt til politiet har et behandlingstilbud, for det er jo det, der gør, at det stopper.
Naser Khader (KF), 2020-06-12:
Vi er enige i, at man skal have et behandlingstilbud.
Man skal behandles ud af stalkingproblemet.
Skal det så også gælde andre kriminalitetsformer?
Det synes vi ikke er en god idé.
Derfor er vi ikke tilhængere af behandlingstilbuddet som alternativ til straf.
Man skal behandles, men man skal samtidig have en straf.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-12:
Tak for opbakningen.
Den er jo altovervejende positiv.
Jeg bliver en lille smule mystificeret over, at ordføreren ikke vil støtte, at der skabes behandlingstilbud.
Det er faktisk mit indtryk, at rigtig mange af dem, der stalker – der er flere forskellige kategorier af persontyper, som stalker – og i hvert fald én kategori, tror jeg, er ret behandlingskrævende.
Er det ikke en del af løsningen at sikre, at der kan tilbydes behandling?
Pernille Vermund (NB), 2020-06-12:
Tak for ordet, og tak til SF for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Beslutningsforslaget bruger begrebet stalking, men jeg har egentlig mere lyst til at bruge det danske ord forfølgelse i stedet for.
Som jeg forstår den nuværende retstilstand, kræver straf, at der først er meddelt et tilhold, som efterfølgende er blevet overtrådt.
Det er derfor overtrædelse af tilholdet, der straffes i dag, og ikke selve stalkingen.
For de situationer, hvor stalkingen er systematisk, målrettet, åbenlyst uønsket og chikanøs, bør loven indeholde en mulighed for at straffe forfølgelsen i sig selv.
Jeg læser B 167 som et forslag, der søger at kategorisere stalking eller forfølgelse bedre, end den nuværende lovgivning gør.
Stalking skal ifølge det her beslutningsforslag have sin egen særskilte straffebestemmelse efter straffeloven, ligesom stalking skal defineres i straffeloven.
Forhold, der optages i straffeloven, er traditionelt forhold, som efter almindelig målestok forekommer at være strafværdige, og man bliver jo selvfølgelig nødt til at spørge sig selv, om stalking er en sådan almindelig strafværdig forbrydelse.
Jeg synes, at svaret giver sig selv, når man i stedet for ordet stalking bruger det danske ord forfølgelse.
Forfølgelse er utvivlsomt et forhold, som hører hjemme i straffeloven, og Nye Borgerlige vil gerne være med til at støtte SF's beslutningsforslag om at kriminalisere stalking efter straffeloven.
Den dag, vi så skal udforme lovgivningen om stalking, bliver vi nødt til at være særlig opmærksomme på nogle af de forhold, som også er her i beslutningsforslaget.
Vi mener også, det er vigtigt, at straffene skal være effektive og egnede.
Vi skal have en forståelse for, at der kan være situationer, hvor stalkingen er udtryk for ulykkelige omstændigheder og måske kan stoppes ved en simpel samtale.
Jeg tænker måske især på situationer, hvor parterne har en fælles historie, som må beskrives som både kompliceret og ulykkelig.
Men helt centralt står selvfølgelig, at vi skal have en straffeparagraf, som effektivt kan adressere stalking, en paragraf, som ikke efterlader forurettede med en følelse af, at systemet svigter.
Med ovenstående og tidligere nævnte opmærksomhedspunkter tror jeg, vi kan finde løsninger, den dag vi skal udforme en ny bestemmelse, og jeg vil derfor slutte af med at gentage, at vi i Nye Borgerlige støtter beslutningsforslaget, og jeg tror også, at det kan blive rigtig godt.
Vi skal forfølgelse til livs.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-12:
Og det er, fordi ordføreren er sådan lidt bekymret for, hvordan vi definerer det med en stalkingparagraf.
Danmark er faktisk ét ud af kun syv lande i hele Europa, som ikke har en stalkingparagraf.
Så det fungerer sådan set upåklageligt mange andre steder.
Men anerkender ordføreren, at når man bryder et tilhold, og når man gør det henholdsvis 3.000 gange og 1.500 gange som i de to tilfælde, jeg er stødt på, så er der en udfordring for offeret?
Det giver stort set ingenting at bryde et tilhold; det er nærmest konsekvensfrit.
Og det betyder, at det fortsætter og fortsætter, og at der går lang tid, fordi sagsbehandlingstiden i politiet også er rigtig lang, og det betyder, at offeret ikke kommer nogen vegne i sit liv.
Kunne det ikke være en løsning at indføre en stalkingparagraf, så vi kan skride ind tidligere og rent faktisk sikre ofrene den ro, de har brug for?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-12:
Jamen altså, hvis stalkingparagraffen går ud på at indføre skærpende straffe og skærpende omstændigheder for brud på et tilhold, er vi positivt indstillet over for det.
Hvis det handler om, at man på ny skal definere, hvad stalking egentlig er, men at det er noget andet end brud på et tilhold, så er jeg bekymret sådan rent retssikkerhedsmæssigt.
Hvis SF's intention med forslaget er det første og ikke det sidste, er vi mere positivt indstillet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-12:
Nej, det, vi vil, er en reel stalkingparagraf – det bliver vi jo nok ikke så meget enige om.
Mener ordføreren så, at de behandlingstilbud, der findes i kriminalforsorgen, er målrettet stalking?
Har vi ikke brug for at gøre et eller andet her og hjælpe både offeret og i øvrigt også gerningsmanden til, at det her stopper?
Dan Jørgensen (S), 2020-06-12:
Jamen altså, I er jo indkaldt, vi er i gang med at forhandle; det er jo en del af de her energiforhandlinger.
Det er jo et fair standpunkt, hvis man siger, at det er vigtigere for os, at de her to øer bliver bygget, uden at det har noget at gøre med energiøerne.
De må ikke have sammenhæng med energiøerne, hvis det er det, Enhedslisten mener – det ville da undre mig en lille smule, medmindre man er principielt imod energiøerne.
Hvis man synes, at vi skal have nogle energiafgifter, og man oven i købet synes, at de skal komme så hurtigt som muligt, og man oven i købet gerne vil have dem til at kunne tælle med i de 70 pct. i 2030, så ville det da være dumt ikke at tænke over, hvordan man kunne tænke de havvindmølleparker, vi allerede har besluttet skal laves, ind i en kontekst af energiøer.
Men det er jo det, vi skal forhandle.
Og jeg tror – bare lige for at slå én ting fast – at det er vigtigt lige at sige, at det, vi foreslår her, jo ikke er noget, der bevæger sig væk fra det eller er mindre ambitiøst; det her er langt mere ambitiøst end energiforliget.
Det er også langt mere ambitiøst end det, vi sagde i valgkampen at vi ville forbedre energiforliget med.
Kristian Hegaard (RV), 2020-06-12:
Tak for ordet, formand.
Stalking er et meget, meget ubehageligt fænomen for de mennesker, der er eller har været udsat for det.
Det er ikke bare et, to eller ti, men faktisk op til hundredtusinde mennesker, der årligt berøres af det.
Stalking kan have store psykiske følger for dem, der bliver udsat for den.
Stalking er ikke entydigt defineret retligt, men er i grove træk udtryk for en systematisk og vedvarende forfølgelse af enkelte personer digitalt eller fysisk.
Det kan vi jo lige så godt skrive ind i loven, for det er chikane og psykisk vold i meget stor skala.
Ofrene er ofte i vildrede over, hvad de skal gøre.
Hvad skal man stille op?
Hvordan kommer man af med stalkeren?
Er stalkeren i supermarkedet, når man skal tage mælken ud af køleskabet, eller når man tager børnene med på legepladsen?
Den uvished er helt forkert.
Der er endda nogle ofre, der ender med at flytte fra deres adresse i ren og skær desperation, fordi de ikke altid oplever, at systemet hjælper på rette vis.
Det kan jo ikke være rigtigt, at det er ofrene, der skal indrette sig efter en stalker.
Det giver ingen mening.
Derfor er jeg glad for, at der er opbakning til det her vigtige politiske område.
Det er det også for Radikale Venstre.
Der har været fokus på det de seneste år med udvidede muligheder for tilhold og ved at sidestille psykisk vold med fysisk vold, men vi kan stadig gøre mere.
Så tak til SF for forslaget, som har opbakning fra Radikale Venstre, og til regeringen, som er villig til at handle.
Radikale Venstre ser frem til samarbejdet til gavn for de mennesker, der er udsat for stalking.
Naser Khader (KF), 2020-06-12:
Tak til SF for at sætte dette meget vigtige emne på dagsordenen.
Stalking er en forfærdelig ting – det tror jeg vi alle kan blive enige om – især fordi det er en mærkelig form for vold: vold mod psyken, vold mod sjælen.
Med stalking er det noget andet, for man ser ikke såret eller det blå mærke.
Det sidste kan vi dog hjælpe med fra Folketingets side.
Ofre for stalking er ofre for en grim form for kriminalitet, og de fortjener hjælp og retfærdighed præcis som alle andre, der bliver udsat for en kriminel handling.
Vi stiller os derfor positive over for ideen om at straffe stalking ud fra en særlig stalkingparagraf og skærpe straffen, herunder bøder, som sanktion.
Vi er også positivt indstillet over for forslaget om at styrke beskyttelsen af stalkingofres adresse, hvis de er i risiko for at blive udsat for stalking igen, når gerningsmanden har udstået sin straf.
Vi har dog nogle forbehold over for delelementer af forslaget, som vi gerne vil have uddybet i udvalgsarbejdet.
Bl.a. er vi forbeholdne over for at tvinge alle kommuner til at bruge en specifik model til at håndtere stalking.
Esbjergmodellen, som bliver nævnt, er sikkert god, og andre kommuner bør se, om det er noget, de kan lære af, men vi mener ikke, at alle kommuner skal detailreguleres ud fra Esbjergmodellen.
Det er vi ikke tilhængere af.
Men alt i alt synes vi, der er flere ting i forslaget, som vi er positivt indstillet over for, og vi er overordnet enige i retningen.
Vi vil gerne være med til at skærpe straffen for stalking og gøre mere for ofrene, herunder give dem bedre beskyttelse.
Det er en vigtig dagsorden, SF tager op, men vi kan ikke støtte forslaget med de delelementer, jeg nævnte, som vi har forbehold over for.
Men hvis de bliver taget op i udvalgsarbejdet og fjernet eller man laver en beretning, kan vi godt støtte det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-12:
Det lyder rigtig godt, for så vil jeg opfordre til, at vi laver en beretning i hvert fald som minimum på den del.
Jeg kan forstå, at der er elementer af forslaget, som Venstre er lidt mere betænkelige over for, og jeg tænker i virkeligheden, at beretningen også vil harmonere med Venstres tidligere retsordførers udtalelser, som er fra marts sidste år, hvor han netop siger, at den nuværende lovgivning ikke slår til.
Så jeg tænker, at man måske har rundet i Venstre, at det, der ligger, ikke duer.
Britt Bager (V), 2020-06-12:
Det synes jeg faktisk at jeg sagde i min tale, men jeg vil gerne sige det igen: Vi er faktisk meget positive over for særskilt lovgivning i straffeloven, hvis det er sådan, at den nuværende ikke dækker og ikke er omfattende nok, og det er der jo meget, der tyder på.
Men som helt overordnet udgangspunkt: Ja, vi er positive over for en særskilt paragraf i straffeloven.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-12:
Tak, og tak for opbakningen til forslaget.
Det blev en lille smule utydeligt for mig, om Venstre bakker en rigtig stalkingparagraf op, så det kunne jeg godt tænke mig at Venstres ordfører klart siger ja eller nej til
: Bakker Venstre en stalkingparagraf op?
Britt Bager (V), 2020-06-12:
Jamen som jeg også sagde i min ordførertale, er der jo ikke nogen tvivl om, at da vi i 2016 satte gang i det her arbejde, der på det tidspunkt var et nyt stykke arbejde, var det, for at det skulle virke.
Og når vi laver ny lovgivning, er det nogle gange, det ikke virker efter hensigten, og så må vi selvfølgelig evaluere på det.
Jeg hører egentlig også, at der er en udstrakt arm fra justitsministeren, i forhold til at vi skal have det her til at virke.
Så med lidt tålmodighed og med det, at det lige runder udvalget, er jeg sikker på, at et enigt Folketing kan stå bag ved, at vi får forbedret det her, så flere stalkingofre i Danmark får en bedre behandling.