Rosa Lund (EL), 2021-04-19:
Tak for det.
»De politisk udpegede dommere er i flere tilfælde politikere og dermed nogen, som er vant til at stå ved, hvad de mener, og dommerne fra Højesteret er også vant til, at man kan se, hvad de mener i den enkelte sag.«
Sådan sagde fru Inger Støjberg, i forbindelse med at hun offentligt fremsatte det her forslag i pressen.
Man kan vel være tilbøjelig til at give hende ret i den forstand, at man som dommer i en retssag selvfølgelig skal stå ved sin stemme i forbindelse med domsafsigelsen.
Men der er jo også en grund til, at vi så alligevel ikke har dommeres og nævninges navne på i forbindelse med straffesager i by- og landsretterne.
Der er faktisk flere gode grunde til det.
At vi som folkevalgte har udpeget medlemmer af Rigsretten, gør ikke, at de på den måde er politisk valgte.
Vi vælger jo medlemmerne i forbindelse med folketingsvalg, altså før vi overhovedet ved, om der kommer en rigsretssag.
Det gør man i øvrigt efter hvert folketingsvalg.
Vi vælger medlemmerne, så vi sikrer en god repræsentation fra befolkningen.
Og så vælger vi medlemmer, som vi tror kan agere som objektive dommere, og netop ikke medlemmer, som vi ved er enige i vores egen vurdering af sagen, ligesom når der udpeges nævninge i en helt almindelig straffesag.
De udpegede medlemmer af Rigsretten skal forholde sig til det, de får præsenteret i retten.
De skal foretage en bevisvurdering og en juridisk vurdering, uafhængigt af partifarve, men alene på baggrund af det fremlagte i Rigsretten.
Hvad bevæggrundene for at ville have navne på de enkelte stemmer er, synes umiddelbart ikke at være åbenlyse, og jeg glæder mig til at høre, hvad fru Inger Støjberg selv har af begrundelse.
Jeg håber i hvert fald ikke, at det er for at kunne sige: Se selv, alle de røde dommere stemte imod mig.
Det synes jeg i hvert fald ikke er et særlig godt argument, men jeg skal lade være med at skyde forslagsstilleren argumenter i skoene på forhånd.
Jeg vil bare understrege, at man som dommer har pligt til at stemme efter det resultat, man mener er rigtigt, og ikke efter, hvad ens parti mener.
Vi ved jo ikke på forhånd, hvad det af Dansk Folkeparti udpegede medlem vil stemme, og det er jo præcis sådan, det skal være i en rigsretssag.
Det, at vi ikke ved det på forhånd og heller ikke ved det efterfølgende, giver jo også de politisk udpegede medlemmer en bedre forudsætning for at stemme ud fra den juridiske vurdering, de foretager.
For der kan ikke være nogen tvivl om, at der er et stort pres på medlemmerne i Rigsretten.
Der er i forvejen, som vi diskuterede før, meget offentlighed omkring sagen og rigtig mange stærke meninger til sagen i befolkningen.
Men hvis der også skal være offentlighed om de enkelte stemmer, risikerer vi, at det i få tilfælde kan føre til, at nogle måske ikke føler, at de kan stemme efter deres overbevisning, og det ville jo være rigtig ærgerligt.
Man kunne f.eks. godt forestille sig – det er et tænkt eksempel – at det af Dansk Folkeparti udpegede medlem vil føle et meget stort pres for at stemme for en frifindelse, allerede inden sagen er begyndt.
Ved at beholde reglerne, som de er i dag, hvor man ikke offentliggør navnene bag de enkelte stemmer, sikrer vi, at man som udpeget medlem af Enhedslisten godt kan stemme for en frifindelse, såvel som udpegede fra Dansk Folkeparti kan stemme for straf, hvis det er den juridiske vurdering, de har foretaget, og det kan de gøre helt uden at bekymre sig om, hvordan omverdenen forholder sig til dem bagefter.
Selv om det er meget normalt i USA, at dommere er meget offentligt kendte på deres stærke politiske meninger, er det jo netop det smukke ved det danske demokrati og ved vores retssikkerhed, at vi ikke har offentlighed lige på det punkt.
For det er lige meget, hvem dommerne er i Danmark.
Man kan ikke vide, hvad dommerne i Danmark vil mene og stemme, på forhånd, for det afhænger netop ikke af politik, men af jura.
Og selv om politik og folkedomstol er nært forbundne, har jura heldigvis ikke noget med folkedomstolen at gøre.
Så for at sikre, at fru Inger Støjberg får en så objektiv og retfærdig retssag som overhovedet muligt, kan Enhedslisten ikke støtte det her lovforslag.