runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-08:
Men det kunne også være, at integrationen er mislykket, fordi de faktorer, der gør, at folk ikke bliver en del af samfundet, ikke kommer udefra, men kommer indefra.
Altså, socioøkonomiske forhold er jo typisk at betragte som noget, der kommer udefra, men værdier og moral er jo noget, der kommer indefra.
Vi har vidst – i hvert fald siden Weber – at værdier og moral er noget, der er nært forbundet med kultur, religion og tradition, og derfor er det jo netop, som ministeren er inde på, helt centralt; for kan det her i virkeligheden bruges til at sige, at alle de mange, mange milliarder, vi bruger på det, man kalder for integrationsprojekter, i virkeligheden er spildte, fordi vi ikke kan påvirke de indre ting via integration?
Nick Hækkerup (S), 2021-12-08:
Jamen jeg er sådan set ikke uenig i det, som bliver sagt.
Jeg tror i virkeligheden også, at noget af det, som kan være med til – når nu der bliver slået ned på det – at forklare overrepræsentationen i kriminalitetsstatistikkerne af f.eks. folk med ikkevestlig baggrund i høj grad er nogle miljøspørgsmål – jeg snakker om miljø i den brede forstand – og i det her tilfælde måske også som en refleksion af vores af mislykkede integration.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-08:
Tak for det, formand.
Hvad er ministerens holdning til den e-mailkorrespondance, der – i forbindelse med det daværende Miljø- og Fødevareministeriums redegørelse om ulovlig aflivning af mink – den 21. november blev udvekslet mellem en medarbejder i Rigspolitiet og en medarbejder i Justitsministeriet, hvor der ifølge advokatundersøgelsen om actioncard på side 129 fremgår følgende indhold: »Ps. Jeg går ud fra, at det er besluttet, at redegørelsen ikke skal komme ind på Justitsministeriets telefonopkald den 5. november om den manglende lovhjemmel«?
Christian Juhl (EL), 2021-12-08:
Ja, ja, det har jeg forstået, men jeg synes, det er ganske mærkeligt, at der ikke er nogen deadline for det her.
I andre sammenhænge er både den danske minister og andre større lande rundtomkring i verden jo meget resolutte og handler på den slags ting her ved konsekvent at sige: Hvis ikke vi inden den dato får et klart svar, gør vi det og det og det.
For hvis man vil påvirke andre lande i forhold til at ændre adfærd, så er man jo nødt til også at handle resolut.
Og i forhold til det er der vel ikke A- og B-medlemmer, hvor nogle kan få lov til at få en lang snor, mens andre bare skal have kniven med det samme.
Jeppe Kofod (S), 2021-12-08:
Tak til spørgeren.
Som jeg nævnte i besvarelsen til det foregående spørgsmål, tager jeg altså de her israelske terrordesigneringer meget alvorligt.
Jeg er derfor også meget enig med min norske kollega i, at det er vigtigt at værne om civilsamfundet i Palæstina.
Derfor har regeringen også, ligesom det gælder skiftende regeringer før os, kontinuerligt givet støtte til civilsamfundet som en del af vores bilaterale landeprogram for Palæstina.
Som jeg også nævnte i mit foregående svar, står vi dog lige nu i en situation, hvor vi skal have skabt klarhed over dels grundlaget for de israelske terrordesigneringer af de seks palæstinensiske civilsamfundsorganisationer, dels de praktiske og også juridiske implikationer heraf.
Det er klart, at arbejdet med den her afklaring ikke kan vare evigt, som jeg også nævnte før.
Jeg vil dog nødig komme med en håndfast deadline for, hvornår afklaringen skal være på plads.
Indtil vi har nærmere afklaring, vil jeg ikke spekulere i eventuelle yderligere reaktioner i forhold til Israel.
Jeg kan dog sige, at jeg og regeringen fortsat har en klar intention om at støtte civilsamfundet i Palæstina.
Christian Juhl (EL), 2021-12-08:
Tak for det.
Man skal jo læse spørgsmålet op, uanset om det delvis er blevet besvaret: Vil udenrigsministeren som i Norge kræve, at de israelske myndigheder inden for en klar deadline fremlægger overbevisende dokumentation for de påstande, som ligger til grund for terrorbetegnelsen af de seks palæstinensiske civilsamfundsorganisationer, og vil udenrigsministeren indkalde den israelske ambassadør til en samtale, hvor dette budskab overleveres?
Jeppe Kofod (S), 2021-12-08:
Som jeg nævnte, har vi også fremlagt det næste program for Palæstina, og der indgår de pågældende institutioner jo også som nogle, der skal modtage støtte fra dansk side gennem UNDP.
Men det er klart, at vi stadig står i en afklaringsfase, og mig bekendt har terrordesignering heller ikke ført til arrestationer, ransagninger eller konfiskationer hos de organisationer fra israelske myndigheders side endnu.
Så vi er stadig væk i en afklaringsfase, men jeg lover spørgeren, at vi kommer tilbage, så snart vi har noget nyt.
Jeg tror, at spørgeren er enig med ministeren i, at det er meget alvorligt at blive terrordesigneret som organisation, og derfor er det afgørende, at vi nu får belyst, hvad der ligger til grund for de israelske terrordesigneringer.
Det er det, der er mit fokus, i øvrigt i tæt dialog med EU og andre lande og donorer.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-12-08:
Men er der fra dansk side fortsat støtte til eksempelvis Al-Haq, som det er fastlagt i landeprogrammet for Palæstina, selv om der er den her terrordesignering af denne menneskerettighedsorganisation?
Det er jo et praktisk problem, at midler, som den danske stat allokerer til nogle, kan risikere at blive beslaglagt af en anden stat, uden at vi ved hvorfor.
Jeppe Kofod (S), 2021-12-08:
Det ærlige svar er jo, at det er en balancegang.
Det er en alvorlig anklage, det er alvorlige forhold, og derfor er der god grund til fra Israels side at få skabt klarhed over grundlaget for, at det er sket, og det var også derfor, at jeg tog det op direkte over for den israelske udenrigsminister, da jeg talte med ham tidligere på året.
Indtil vi ligesom har fået det grundlag udredt, tror jeg ikke vi kan gå videre, for det er en alvorlig anklage.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-12-08:
Men spørgsmålet er jo så, hvad vi gør indtil da.
Vi allokerer jo midler til den her organisation, og de kan risikere at blive beslaglagt.
Vi har rigelige eksempler på, at støtte fra Danmark og EU er blevet beslaglagt i de besatte områder.
Så hvad gør vi indtil da, når vi nu har valgt at støtte en organisation?
Det er vel ikke sat i bero, fordi Israel træffer en beslutning?
Så hvordan agerer vi indtil da?
Jeppe Kofod (S), 2021-12-08:
Det er gode og vigtige spørgsmål.
Indtil vi har overblik over, hvad der måtte ligge til grund for de israelske terrordesigneringer, finder jeg det ikke er formålstjenligt sådan at spekulere i en deadline.
Men jeg vil også gerne understrege, at det er klart, at den her afklaring ikke kan vare evigt.
Det er en opfattelse, som jeg deler med spørgeren, altså at støtten til civilsamfundet er afgørende.
Så indtil vi har mere viden, vil jeg ikke spekulere i eventuelle yderligere tiltag i forhold til reaktioner i forhold til Israel.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-12-08:
Mange tak for svaret, som jeg synes rejser en række yderligere spørgsmål, og det er jo så dejligt, at man har mulighed for at stille dem.
Det første handler om, hvor lang snor vi kan give Israel i forhold til det her.
Nu nævner ministeren selv Al-Haq, som jo ikke er en ny organisation.
Det er jo en organisation, der har eksisteret siden 1970'erne mig bekendt, og som jo har været støttet fra dansk side og fra flere EU-landes side i lang tid.
Så hvor lang tid kan vi lade den her usikkerhed ligge?
Hvor lang tid vil vi vente på svar fra Israel på, at de kan bevise det, når de tager så voldsom en beslutning?
Og hvad gør vi, i forhold til at vi jo udbetaler støtte til organisationer, som kan risikere at blive beslaglagt?
Hvor lang tid vil der gå, inden banker ikke længere vil stå for overførsler osv. osv.?
Og hvad gør vi helt konkret i forhold til den støtte, som vi sender til en organisation, hvor medarbejderne jo bl.a. i dag er bange for, om de står og bliver anholdt i morgen på grund af det arbejde, de udfører med bl.a. at dokumentere menneskerettighedskrænkelser i de besatte områder?
Så hvad er skridtet videre?
Hvor lang tid vil man vente?
Og har man konkret også fra EU's side og dansk side bedt om, at den beslutning bliver omgjort eller i det mindste sat i bero, indtil der bliver forelagt beviser, der kan understøtte, hvad Israel påstår?
Jeppe Kofod (S), 2021-12-08:
Jeg skal lige beklage først, at jeg har mundbind på, men jeg er nær kontakt, så jeg har det på, indtil jeg er blevet testet.
Lad mig starte med at sige, at jeg tager de israelske terrordesigneringer meget alvorligt.
Vi står fortsat i en situation, hvor vi skal skaffe klarhed over dels grundlaget for de israelske terrordesigneringer af de seks palæstinensiske civilsamfundsorganisationer, dels de praktiske og også juridiske implikationer heraf.
En umiddelbar konsekvens af den israelske terrordesignering er, at det ifølge Israel nu er ulovligt at støtte de pågældende organisationer i Israel og på Vestbredden.
Det stiller selvsagt organisationerne og også donorerne – EU, Danmark og mange andre – i en meget vanskelig situation.
Vi har en klar fælles interesse i at værne om civilsamfundets råderum.
Jeg tog derfor også hurtigt sagen op med min israelske kollega, vi har taget sagen op i EU, og vores ambassade i Tel Aviv har sammen med gruppen af nordiske lande rejst sagen over for det israelske udenrigsministerium.
Al-Haq spiller en vigtig rolle i at dokumentere menneskerettighedssituationen og eventuelle krænkelser og overgreb begået af både israelere og palæstinensere.
Det er afgørende nu at få afklaret, hvad der ligger til grund for de israelske designeringer.
Det er det, der er mit fokus i tæt dialog med andre lande og donorer.
Nu har ministeren ikke sagt, at vi skal afvente –
det er spørgerens egne ord.
Jeg har sagt, at vi skal undersøge grundlaget for den israelske terrordesignering sammen med EU, ligesindede lande og donorer.
Det er vigtigt, og det gør vi, så hurtigt vi kan.
Det tror jeg også hr. Christian Juhl vil erkende.
Christian Juhl (EL), 2021-12-08:
Jeg kan kun sige, at hvis jeg var minister, ville jeg gøre mig nogle ret alvorlige tanker om, hvordan man vil beskytte de her organisationer.
Jeg er klar over, at man siger, at vi giver dem noget støtte – men jeg ville gøre det, at jeg ville give dem dobbelt så meget støtte i den her situation for netop at forklare Israel, at vi mener det alvorligt, altså at civilsamfundsorganisationer er noget, man forsvarer og giver råderum.
Så kan det ikke nytte, at man siger: Jamen vi læner os tilbage og venter.
Vi forventer af den regering, vi understøtter, at den rent faktisk også handler.
Og jeg forstår ikke, at ministeren ikke kan sige andet end: Jamen vi skal afvente.
Og jeg forstår ikke, hvordan vi generelt er kommet i den situation.
Hvordan kan det være, at ministeren i den grad holder hånden over Israel?
Jeg ved ikke, om det kan betale sig at spørge en gang til, men jeg spurgte, hvad for nogle tiltag udenrigsministeren vil tage for at beskytte de her organisationer.
Det er jeg meget interesseret i, for de kan lide ret voldsom overlast, hvis Israel får lov til at stemple dem som terrororganisationer, og især kan de få begrænset deres råderum totalt i Israel.
Derfor mener jeg, at ministeren er nødt til at svare på det spørgsmål.
Det stiller vi også i forhold til andre lande, når der bliver taget nogle initiativer på lignende vis.
Jeg forstår ikke, hvorfor Israel på en eller anden måde skal have en særstatus, når vi skal reagere over for dem.
Det er da på tide, at vi reagerer i så alvorlig en situation.
Men hvordan vil ministeren beskytte dem?
Jeppe Kofod (S), 2021-12-08:
Først har vi, som jeg nævnte før, igangsat en ny fase for dansk støtte til i alt otte israelske og palæstinensiske civilsamfundsorganisationer, der arbejder med menneskerettigheder.
Dernæst tager vi altså det, at Israel har terrordesigneret de organisationer, meget alvorligt, og vil afklare grundlaget for det og de eventuelle juridiske og praktiske komplikationer af en sådan designering.
Christian Juhl (EL), 2021-12-08:
Hvordan vil ministeren enten få Israel til at levere den dokumentation – det kunne de jo gøre med et fingerknips, for de må jo selv have en dokumentation liggende, når de beslutter sådan nogle ting – eller også sige til dem, at når I ikke vil reagere, har vi de og de konsekvenser?
Der er jo taget mange sanktioner over for lande, som ikke handler efter de internationale aftaler og de rettigheder, som civilsamfundsorganisationerne har, og jeg behøver vel ikke at nævne navne for ministeren.
Jamen så er jeg jo nødt til at spørge en gang til: Hvilke tiltag vil udenrigsministeren tage for at beskytte de palæstinensiske civilsamfundsorganisationer?
Jeg prøver lige med det korte spørgsmål for at se, om ikke det kan lade sig gøre at få et svar.
De er jo i en udsat situation.
De risikerer jo ikke bare at miste nogle penge – men det gør de da i hvert fald – men de risikerer måske endda også at komme i fængsel og blive behandlet på ret barsk vis, som vi har set israelerne gøre.
Hvilke tiltag vil udenrigsministeren tage for at beskytte de her organisationer?
Jeppe Kofod (S), 2021-12-08:
Konkret indebærer det, at vi har igangsat en ny fase for dansk støtte til i alt otte israelske og palæstinensiske civilsamfundsorganisationer, der alle udfører et vigtigt arbejde med menneskerettigheder i frontlinjen.
Derfor anser regeringen også støtten til disse organisationer som helt essentiel, og som nævnt er alene Al-Haq blandt de seks terrordesignerede organisationer tiltænkt dansk støtte via UNDP under det nye landeprogram.
Der er derfor for indeværende ikke afsat yderligere beløb til organisationen end det beløb, som var tiltænkt i det nuværende landeprogram.
Lige nu er vi som sagt i en fase, hvor vi skal have en nærmere afklaring af dels Israels grundlag for terrordesigneringerne, dels de konkrete juridiske og praktiske implikationer af designeringerne, og jeg vil også gerne understrege, at det er regeringens klare hensigt at vedblive med den årelange danske støtte til det palæstinensiske civilsamfund.
Christian Juhl (EL), 2021-12-08:
Tak for det.
Hvilke tiltag vil udenrigsministeren tage for at beskytte de palæstinensiske civilsamfundsorganisationer, som udfører et vitalt arbejde med at dokumentere menneskerettighedskrænkelser fra den israelske besættelsesmagt og Det Palæstinensiske Selvstyre, som Danmark i øvrigt har støttet og samarbejdet med i en årrække, og vil Danmark på linje med andre lande være villig til at sikre en ekstrabevilling til de seks organisationer for at markere sin opbakning?
Jeppe Kofod (S), 2021-12-08:
Ja, som jeg også nævnte i et tidligere svar, har jeg allerede taget sagen op for den israelske udenrigsminister og bedt om dokumentation for de israelske terrordesigneringer af civilsamfundsorganisationer, netop i forhold til at det er alvorlige anklager, som vi tager meget alvorligt, men også fordi vi jo ønsker at kunne støtte civilsamfundet.
Det er vigtigt i forhold til at beskytte menneskerettigheder og sikring af arbejdet for en tostatsløsning og konfliktbilæggelse i Israel-Palæstina-konflikten.
Christian Juhl (EL), 2021-12-08:
Det har jeg også hørt to gange, men alligevel siger ministeren, at man skal undersøge det videre.
Man har lige haft besøg af Al-Haq og haft en samtale med dem, og man siger, at man vil værne om civilsamfundets råderum.
Ja tak, men man sender det modsatte signal til civilsamfundet, når man på den måde siger, at der er noget særligt med Israel, og at vi derfor lige må vente, til de dokumenterer det.
Alle ved jo, hvordan tingene hænger sammen, og Israel må jo have de papirer liggende, og det vil tage den samme tid, som det tager at sende en e-mail til den danske minister, at dokumentere det.
Har ministeren overhovedet stillet krav til Israel om at få de her dokumentationer?
Jeppe Kofod (S), 2021-12-08:
Jo, men jeg vil gerne gentage, at det er vigtigt at få belyst, hvad der ligger til grund for de her israelske terrordesigneringer.
Det er den fase, vi er i, og det er vi sammen med vores ligesindede, donorer, EU og også andre lande, og det er det, der har vores fokus.
Så er det også klart, som jeg nævnte tidligere, at det er regeringens klare intention at fortsætte den årelange danske støtte til civilsamfundsorganisationerne, der arbejder med at beskytte menneskerettighederne i de palæstinensiske område.
Det vil vi fortsat også gøre.
Karina Adsbøl (DF), 2021-12-08:
Jeg synes faktisk, det er svært at få nogen som helst svar ud af regeringen, også i forhold til at man blot henviser til Minkkommissionens arbejde, og den henvisning har været utrolig populær for justitsministerens vedkommende.
Jeg vil egentlig bare gerne vide, om justitsministeren har tænkt sig at være åben.
Er der nogen ting, som justitsministeren godt mener han kan udtale sig om, selv om Minkkommissionen er i gang med den her undersøgelse?
Nick Hækkerup (S), 2021-12-08:
Ja, jeg har jo bl.a. haft lejlighed til at afgive forklaring for kommissionen.
Marcus Knuth (KF), 2021-12-08:
Det er der helt klart en interesse i fra vores side.
Jeg har jo bl.a. spurgt ministeren, om der er nogen på det her lovforslag, der tidligere har været til fare for Danmarks sikkerhed.
Det har ministeren jo ikke villet oplyse mig om.
Det synes jeg er helt grotesk.
Så vi skal stemme om et lovforslag med en masse navne på nogle, der skal have dansk statsborgerskab, uden at ministeren vil fortælle mig, om der er nogen af dem, der tidligere har været til fare for landets sikkerhed.
Så vil ministeren, når vi sidder i det her fortrolige møde lige om lidt ovre hos ministeren, give mig den oplysning, jeg har bedt om?
Mattias Tesfaye (S), 2021-12-08:
Det, vi kan fortælle, er, hvorvidt der er nogle enkelte ansøgere på lovforslaget, der af PET vurderes til at være en fare for landets sikkerhed.
Det er en aktuel vurdering, der foretages.
Jeg tror ikke, jeg kan sige mere her, men regeringen kan jo både i Kontroludvalget og på et lukket møde i ministeriet komme lidt nærmere nogle af de ting, jeg ikke kan komme nærmere her.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-08:
Tusind tak.
Jeg synes, det her er et rigtig godt beslutningsforslag.
Jeg synes, det er fuldstændig naturligt, at hvis man har været til fare for Danmarks sikkerhed, skal man selvfølgelig efter vores opfattelse udelukkes for bestandig fra at få dansk statsborgerskab.
Men jeg har faktisk også stillet ministeren et spørgsmål, som jeg endnu ikke har fået svar på, med hensyn til at man ganske givet, mener vi, også skal fortabe sin opholdsret.
Altså, mennesker, der er til fare for Danmark og danskerne, skal selvfølgelig slet ikke være i Danmark.
Det har jeg ikke fået svar på endnu, men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ministeren uddybe lidt, hvorfor det er, man mener, at det er okay, at man efter de her 5 år i princippet bare kan blive optaget på loven om indfødsret og i princippet få den fineste gave, som Danmark kan give, nemlig det danske statsborgerskab.
Mattias Tesfaye (S), 2021-12-08:
Altså, vi har regler i udlændingeloven, der gør det muligt at inddrage opholdstilladelser fra en udlænding, hvis udlændingen må anses for at være en fare for statens sikkerhed.
Og derudover kan en udlænding også udvises administrativt, hvis udlændingen må anses for at være en fare for statens sikkerhed.
Hvis der er stillet et spørgsmål om det, skal jeg selvfølgelig nok også uddybe det skriftligt til fru Mette Thiesen.
Det er ikke en dom, og det er heller ikke nogen garanti; det er en vurdering fra efterretningstjenestens side.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-08:
Tak for det.
Der står også det her med, at man ikke har kunnet svare på nuværende tidspunkt, men at man regner med, at der kommer et svar medio december.
Det er jo lige om lidt, så det glæder jeg mig rigtig meget til.
Jeg synes jo, det er positivt, at ministeren åbner for, at de her mennesker, der er til fare for Danmark, selvfølgelig slet ikke skal være i Danmark.
Det kan jeg kun glæde mig over.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-12-08:
I Socialdemokratiet mener vi, at der naturligvis skal være stramme betingelser for at kunne opnå dansk statsborgerskab, og det gælder særlig i forhold til kommende danske statsborgeres evne til at overholde lovgivningen.
Derfor foretog vi også i april sammen med Venstre, Konservative og Liberal Alliance en opstramning af betingelserne for personer, der ønsker at blive danske statsborgere.
Med aftalen fik vi eksempelvis sikret, at personer, der har fået en betinget dom eller en ubetinget dom, fremover udelukkes fra at kunne blive danske statsborgere.
Hvis PET vurderer, at en ansøger kan være en fare for statens sikkerhed, forelægges sagen for Folketingets Indfødsretsudvalg med indstilling om at udelukke ansøgeren fra optagelse på et lovforslag om indfødsretsmeddelelse i en nærmere bestemt periode.
Hvis en ansøger ikke længere vurderes at være til fare for statens sikkerhed, mener vi, at vedkommende har ret til at blive optaget på et lovforslag, naturligvis under den forudsætning, at ansøgeren lever op til betingelserne.
Marcus Knuth (KF), 2021-12-08:
Tak, og tak til ordføreren.
Vi har jo lavet en rigtig god aftale sammen, synes vi, om nye regler for indfødsret.
Men aftalen er jo ikke perfekt, og det viser bl.a. det her.
I aftalen siger vi, at hvis man har fået en fængselsdom, selv en betinget fængselsdom, kan man som udgangspunkt ikke få dansk statsborgerskab.
Men hvis man samtidig har været til fare for landets sikkerhed, det er jo den tunge kategori, folk, der vil sprænge Jyllands-Posten i luften osv., er man kun udelukket i 5 år.
Synes ordføreren virkelig, at det er proportionelt?
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-12-08:
Mit sidste spørgsmål skal så i stedet være en anbefaling om, at man hurtigt tager kontakt til den hollandske regering.
Jeg ved også, at der er meget røre i Belgien og selvfølgelig i Frankrig som tidligere nævnt.
For jeg tror, det er nødvendigt, at man skubber på her, for at det bliver ambitiøst, særligt i lyset af hvad vi ser større lobbyorganisationer være ude at sige på baggrund af den her udskydelse.
Så det er en opfordring til, at man tager det endog meget alvorligt, hvad der sker lige nu i forhold til udarbejdelsen i Kommissionen.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-12-08:
Det er jo ikke altid kun, fordi man vil sprænge Jyllands-Posten i luften.
Så må jeg også spørge tilbage: Hvor lang tid er det, man skal være udelukket?
Det vil jo også gøre, at udvalgsmedlemmer aldrig nogen sinde vil kunne rejse en sag.
Så kan man jo så sige nej til det i udvalget, men det er jo også det, vi har udvalget til, altså at man netop kan få sager behandlet.
Marcus Knuth (KF), 2021-12-08:
Som svar på det første synes vi jo, qua det, vi har foreslået, at det skal være permanent.
Så ministeren har jo sagt, at han ikke vil bløde det op, heller ikke hvis vi gør det til et udvalgsspørgsmål, som man så skal tage stilling til.
Men så kan jeg jo spørge ordføreren om det.
Lige nu er det 5 år, man er udelukket, men hvad så hvis vi bare siger 10 års udelukkelse for måske at have været til fare for Danmarks sikkerhed?
Det vil være en måde at mødes på midten, og vil ordføreren være med til det?
Mattias Tesfaye (S), 2021-12-08:
Vi forholder os jo til det beslutningsforslag, der er fremsat, og det kan vi ikke støtte.
Men jeg vil også godt sige, at den besked, vi får i Udlændinge- og Integrationsministeriet fra Justitsministeriet, er, hvorvidt PET vurderer, at en ansøger kan være en fare for landets sikkerhed.
Hver eneste gang der fremsættes et lovforslag, hører vi jo Justitsministeriet om de navne, der står på det lovforslag, og hvis PET ikke mere vurderer, at der kan være den form for fare, synes jeg også, at vi må lægge den nye vurdering til grund.
Jeg tror, at vi skal passe på med at lave en permanent ordning her, men jeg vil som sagt gerne komme lidt nærmere ind på det i et mere lukket møde i ministeriet, hvis der er en interesse for det og for, hvad der ligger til grund for PET's vurderinger.