runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alexander Ryle (LA), 2025-02-20:
Lad mig starte med det sidste.
Det tror jeg godt kunne være en løsning.
Det har jeg selv foreslået på Folkemødet sidste år, da jeg var i en debat med TikTok.
Jeg tror sagtens, at det kunne være godt at have nogle standardindstillinger, som var anderledes, så længe man kan slå det fra.
Men det kan godt være, vi skulle lave standardindstillingerne på en bedre måde.
Derfor har jeg også spurgt ministeren i et skriftligt spørgsmål, om man måske skulle prøve at lave nogle retningslinjer, altså prøve at gøre noget mere for at informere forældre om, hvad der er af muligheder i dag.
Så det synes jeg sagtens man kunne sætte mere fokus på.
Grunden til, jeg spørger, er, at ordføreren ligesom Socialdemokratiets ordfører og generelt hele venstrefløjen jo udelukkende har fokus på det, som er dårligt, hvilket jeg også anerkender at der er.
Men jeg vil også gerne nå at spørge om noget andet, for jeg synes, det var meget svært for mig at høre, om ordføreren sagde, at SF kommer til at stemme for det her beslutningsforslag, eller om man ikke vil.
Og såfremt man støtter beslutningsforslaget, betyder det så også, at man vil sige til sit eget ungdomsparti, som er på TikTok, Snapchat og Instagram, har mange følgere og lægger meget indhold op, at det skal de ikke gøre, fordi det er forkert, og det skal man holde sig fra?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-02-20:
Fordi jeg ser, at vi i det danske Folketing på lange stræk er ret enige, håber jeg på, at vi kan lave en beretning, der ikke bare bliver en syltekrukke, men som anviser en vej videre.
Det vil selvfølgelig være lidt svært for os i SF stemme for et forslag, hvor et centralt element er, at der skal være en 18-årsgrænse, når man selv som parti har en politik om en 15-årsgrænse.
Det er trods alt en relativt materiel uenighed, kan man sige.
Men det, jeg prøver at formulere i dag, måske fra et helikopterperspektiv, er, at ja, der er mange glædelige effekter ved, at man kan møde folk på hele kloden, have fælles interesser osv.
Men selv om noget kan have en god side, er det sådan, at hvis den dårlige side er så voldsom, som jeg også oplever at den er, så bliver man nødt til at håndtere det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-02-20:
I borgerforslaget står der: Folketinget pålægges at indføre et forbud mod TikTok, Instagram, Snapchat og lignende annonceplatforme, der anvender personaliseret algoritmisk dataudnyttelse til bevidst at skabe afhængighed blandt danske børn og unge under 18 år.
Der er nogle, der også har sagt, at det her, det er sådan et cigaret-øjeblik.
Det, vi taler om, er jo simpelt hen det med at udnytte kendskabet til, hvordan menneskets hjerne fungerer, til at skabe den højeste grad af afhængighed, fordi man så bruger mest muligt tid på platformen.
Det jo den forretningsmodel, vi taler om.
Og jeg savner lidt i den her debat, at vi også kan skelne mellem de ting.
Er ordføreren enig i, at vi skal skelne mellem det, og at vi godt kan tale om den ene halvdel af de platforme?
Synes ordføreren, at alkohol og tobak skal være ulovligt at forbruge for børn og unge?
Alexander Ryle (LA), 2025-02-20:
Nu er der også forskel på alkohol, ikke?
Der er jo noget, hvor vi har sat en aldersgrænse, der er 18, og så er der noget, hvis jeg husker rigtigt, hvor den er på 15 år eller 16 år, fordi der jo er forskel.
Men noget af det, som jeg savner, fra da jeg var ung, var det der med, at man faktisk måske fik lov til at smage en tår af en øl eller et glas rødvin sammen med familien rundt om bordet, for at man så kunne få et mere sundt forhold til det.
For konsekvensen bliver ofte det her med, at så må man ikke drikke, men så sniger man sig ud hjemmefra til en sommerhusfest ude i en skov, og så drikker man hjernen ud og falder i søvn ude i skoven eller et eller andet, ikke?
Og det er jo et usundt forbrug; der er man nødt til at få en lidt mere sund tilgang til det, tror jeg.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-02-20:
Tak for det, og tak for talen.
Ordføreren nævner forældreansvaret, og jeg er helt enig; selvfølgelig har man et ansvar som forældre i forhold til alt, hvad ens børn foretager sig.
Det ligger jo i det at være forældre.
Men det er også klart, at når man kigger på de her mekanismer, som allerede findes i forhold til at kontrollere skærmtid og apps og sådan noget for sine børn, så vil der jo være en social slagside, i forhold til hvem der lige får det gjort, hvem der ved, hvordan man gør, og om man overhovedet ved, at man kan gøre det.
For det andet vil jeg spørge – og det er i forhold til den løsning, som jeg tror ministeren nævnte – om det ville være noget, ordføreren kunne bakke op om, hvis man automatisk havde indstillet telefonen til det her fra start, og man så skulle slå det fra.
Alexander Ryle (LA), 2025-02-20:
Hvis jeg forstår ordførerens spørgsmål korrekt, vil jeg sige, at der selvfølgelig er forskel.
Altså, når jeg ser Netflix og jeg ser en eller anden serie færdig, og der kommer et forslag om, at du også lige kunne se det her, så er det jo også et eksempel på, at man har personificeret indholdet ud fra mine interesser for at fastholde mig.
Da jeg var ung, der snakkede man om, at børnene fik firkantede øjne, hvis de så tv hele natten eller spillede computer hele natten.
Nu er det bare rykket over på en telefon, men princippet er jo meget det samme, og jeg synes ikke, at løsningen er, at vi skal forbyde det.
Jeg tror, løsningen er, at der er en debat om det, som vi har nu, men at forældrene også sætter nogle rammer for, hvad deres børn laver, både når de er vågne, men også når de burde sove, og at man så også tager noget mere ansvar for ligesom at sørge for, at det ikke tager overhånd.
Jesper Petersen (S), 2025-02-20:
Nej, jeg synes ikke, at det på den måde skal være så kraftig en spændetrøje, som man giver til kommunerne.
Og jeg har egentlig tillid til og synes også, det er rigtigt, at vi i Danmark har et kommunalt folkestyre og kommunale planlægningsmuligheder, der gør, at det er der, man træffer beslutningerne.
Jeg gjorde så en del ud af i mit indlæg at give kommunerne den, hvad skal man sige, forpligtelse, altså fordre af kommunerne, at de gør sig umage.
Jeg synes også, at man ser eksempler på steder, hvor det ikke er foregået så fornuftigt.
Men det er nu engang et kommunalt ansvar tættest på borgerne og ikke noget, vi skal beslutte her på Christiansborg.
Jeg ville også mene, at hvis man sagde til kommunerne, at de skulle gå alle andre veje end også steder, hvor du godt kan finde markanlæg, der kan laves på en god måde, så kunne det føre til, at man i Helsingør, som fru Marlene Harpsøe kender godt, og skønne byer i det sønderjyske, som jeg kommer fra, risikerede at opsætte solceller på tage, hvor man ikke skulle.
Altså, det synes jeg ikke man skal gøre i den gamle bydel i Haderslev, selv om der er tale om et tag og ikke en mark et stykke væk, hvor man med fordel kunne lave et anlæg.
Altså, det er jo også et hensyn.
Og jeg tror egentlig, de bedst kan vurdere det i kommunen.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-02-20:
Men problemet er jo bare, at der er borgere, som føler sig tromlet hen over, nemlig de borgere, der bor på landet og har valgt aktivt at bo på landet – ikke for at kigge ind i en jernmark, men for at kigge ud på skov og natur og på hjorten, der springer rundt ude på marken.
Det er jo derfor, de netop har valgt at prioritere at bo der.
Derfor synes vi jo i Danmarksdemokraterne, at det kunne være sådan, at vi også fra Folketingets side stillede nogle krav og sagde: Jamen selvfølgelig skal der da nogle flere af de her solceller op på tagene.
Og det handler jo ikke om, at de skal op i den charmerende gamle bykerne; det er jo på nye skoler, daginstitutioner, haller, og hvad der ellers kan være.
Få dem da op der; det må da være et væsentligt krav at stille.
Jesper Petersen (S), 2025-02-20:
Altså, jeg synes ikke, at vi fra Folketingets side skal pålægge kommunerne og diktere, hvor de skal sætte solceller op.
Men det at gøre det mere nemt for dem både at administrere og også at kunne bruge nogle flere tagarealer, f.eks. med den leasingmodel, som regeringen kommer til at fremsætte lovforslag om, synes jeg er rigtig fornuftigt.
For der er mange tagarealer, som vi med fordel kan bruge, og som ikke bliver brugt i dag.
Præcis hvilke det er, bør kommunen selv beslutte.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-02-20:
Jeg vil høre, om ordføreren anerkender, at man som lokalsamfund kan nå en eller anden form for mæthedspunkt.
Altså, f.eks. er der i den sydlige del af Ringkøbing-Skjern Kommune omkring Hemmetområdet ikke bare én solcellepark eller én vindmøllepark; der er mange af begge dele, og der bliver hele tiden planlagt opsætning af nyt.
Og lige meget hvor meget man råber op som lokalsamfund, kommer der bare mere – man bliver bare tromlet ned.
Er det ikke kun rimeligt, at man begynder at sige, at der måske skal være en lidt bedre fordeling af, hvem der skal have byrderne for den grønne omstilling, og at man måske også tænker ind i det: Kunne det sættes op på tagene, så var det måske en god idé?
Der bliver efterlyst konkrete eksempler.
Altså, der er danske havne, som besidder kæmpe arealer, men som simpelt hen ikke må sætte det op på grund af lovgivningen.
Skulle vi ikke fjerne sådan en forhindring, så vi kunne få flere solceller på tagene på havnene?
Kommunerne vil gerne.
De siger selv, at der er administrative byrder, der gør, at de ikke kan gøre det.
Altså, jeg synes jo, det ligger ligefor at gøre det i stedet for at belemre et lokalsamfund, som i forvejen står og skriger og råber om, at de ikke vil have de her gener.
Samtidig sker der ikke noget med at få det op på tagene i stedet for.
Så skulle vi ikke gå den anden vej?
Christian Friis Bach (V), 2025-02-20:
Jeg er helt med på – og det hører vi også fra vores egne folk rundt i kommunerne – at der kan være et mæthedspunkt.
Der kan være anlæg, hvor der skabes for stor lokal modstand, og det skal man respektere, og det skal man anerkende, og det skal man arbejde med ude i kommunerne, og det er der, hvor den proces og den dialog er allerbedst; det er i kommunerne med de lokale kommunalbestyrelser, med de lokale aktører, med de lokale samfund og alt, hvad der måtte være af lokale bestyrelser og foreninger.
Jeg nævnte Danmarks Naturfredningsforening, som man som sagt kan række ud til for at sikre, at projekterne skaber mindst mulig gene og mest mulig natur, og den dialog er helt afgørende.
Og der er da mæthedspunkter, men vi skal have respekt for den lokale proces og det lokale demokrati, der skal skabe de her løsninger i samarbejde med markedsaktørerne.
Så ja, lad os se på alle gode forslag, og som ministeren selv sagde, skal vi engagere – kom med dem.
I Venstre har vi selv haft en aktiv dialog og en aktiv proces, også med vores bagland, for at finde flere gode idéer til, hvordan vi kan sætte flere solceller på tagene, også på de kommunale tage.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-02-20:
Nu blev der igen efterlyst konkrete forslag.
Jamen hvorfor er det, at vi lovgivningsmæssigt har forhindret, at man på havne kan opsætte solceller?
Skulle vi ikke fjerne det, eller hvad er Venstres holdning til det?
Hvis en kommune i dag sætter solceller op og får en gevinst eller en besparelse ud af det, så bliver man modregnet en til en i bloktilskuddet.
Så er der jo ikke et incitament til at sætte det op.
Skulle vi ikke fjerne den modregning, så der faktisk var et incitament til at sætte det op på kommunale bygninger eller på en halv bygning, eller hvad det nu kunne være?
For er jo enig i, at det ikke skal være i en gammel bydel, at man sætter det op og ødelægger den æstetik, der er det.
Altså, der er masser af ting, som man kunne gå ind at gøre.
Så er Venstre med på, at man skulle fjerne nogle af de forhindringer, så det gør, at man kunne få det op på tagene i stedet for?
Christian Friis Bach (V), 2025-02-20:
Som jeg nævnte, er jeg meget optaget af, at vi skal skabe bedre rammer for, at kommunerne kan sætte solceller op på tagene.
Det kan være, at der er administrative byrder, og det kan være, at der er modregnings regler, vi skal se på.
Og det ved jeg at regeringen overvejer, og det ved jeg at regeringen ser på, og der opfordrer jeg alle partier til at spille konstruktivt med.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-02-20:
Det er lidt trist at høre, at man sådan set ikke er med på at indgå i en form for dialog med Folketingets partier.
Nu er det DF, der har fremsat et forslag her i dag, og vi er også i Danmarksdemokraterne meget, meget optagede af den her sag.
Altså, jeg synes, det er noget underligt noget, at man ikke vil indkalde til forhandlinger.
Ville det være noget, som Socialdemokraterne kunne være med på?
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-20:
Tusind tak for talen.
Det er jo ikke rigtigt, at man vil stoppe det, som ordføreren kalder sort energi – jeg tror vist, det populært bare hedder fossil energi.
Man ønsker at stoppe, at vi udvinder det i Danmark, men regeringens ambition er jo så, at vi i stedet for skal købe det af slyngelstaterne.
Altså, hver evig eneste måned sender regeringen jo milliarder af sted til eksempelvis Putins krigsmaskine, når det er, at man køber russisk gas.
Man ønsker også – i stedet for selv at udvinde det ude i Nordsøen – at købe det af slyngelstater som Saudi-Arabien og Iran og alle mulige andre steder rundtomkring i verden.
Så det er i hvert fald ikke rigtigt.
Hvis man sådan for alvor ønskede at stoppe med den fossile energi, ville man jo melde sig ind i klubben af os partier, der går ind for atomkraft.
Når det så er sagt, nævner ordføreren jo folkeafstemninger.
Vil ordføreren her i dag tilslutte sig, at det skal være et krav, at der, før man kan opstille et kæmpemæssigt solcelleanlæg, som jo for rigtig mange mennesker ødelægger både livskvalitet og deres landdistrikter, skal være holdt en vejledende folkeafstemning?
Jesper Petersen (S), 2025-02-20:
Der når jo at blive sagt temmelig mange ting i løbet af det korte indlæg fra hr. Nick Zimmermann her, og bare som sådan et par betragtninger vil jeg først sige, at Danmark jo er godt på vej til at få grøn gas i vores gasledninger.
Det er ikke korrekt, hvad hr. Nick Zimmermann siger.
Man skylder vel også at fortælle, at vi faktisk igen kommer til at udbygge udvindingen af gas i Danmark i en periode.
Så det er faktisk ganske forkert, hvad der bliver sagt i indlægget.
Jeg forstår heller ikke, at Dansk Folkeparti ønsker sig, at danskerne skal have dyrere strøm.
Det er jo det, der ville være tilfældet, hvis man opførte kernekraft i dag, som kræver en helt massiv statsstøtte, for at det kan lade sig gøre.
Det ser vi i de andre lande, vi kan sammenligne os med, som gør det i de her år.
Det er vi ikke interesserede i.
Det kan være, det kan ændre sig hen ad vejen.
Det vil jeg ikke udelukke, men som det er nu, vil det kræve massiv statsstøtte – enorme omkostninger.
Endelig vil jeg omkring folkeafstemninger sige, at det ikke ligger i regeringens politik.
Jeg nævnte det som et eksempel på en måde, man lokalt har valgt at gøre det på.
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-20:
Det bliver jeg bare nødt til at sige er jo notorisk forkert.
Tværtimod er det, der giver de kæmpestore udsving prismæssigt, som regeringen sender ud til danskerne, og som nogle gange gør, at danskerne har så kæmpestore elregninger, at det er rigtig svært at få enderne til at mødes, jo netop, at man vælger forskellige energikilder, som går op og ned konstant, og som gør, at man den ene dag har kæmpestore regninger, og at priserne den anden dag er mere tilforladelige.
Hvis det netop var sådan, at man gik ind for at have 100 pct. grøn, ren energi, ville man jo gå ind for atomkraft, hvor priserne også er fuldstændig stillestående, og hvor man kan give danskerne en rigtig, rigtig lav elpris.
Og så bliver jeg bare nødt til at spørge: Vil ordføreren bekræfte, at regeringen hver evig eneste måned sender penge af sted til Putins krigsmaskine for at købe hans gas, hvad ordføreren ellers står og påstår at vi ikke gør?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-02-20:
Så skal jeg prøve at hive debatten tilbage til det, det handler om.
Der er jo eksperter i Danmark, som siger, at de store tagarealer, vi har i Danmark, langt rigeligt dækker det behov, vi har for strøm fra solceller.
Når det er tilfældet, er det jo fuldstændig skørt, at vi samtidig hiver god landbrugsjord og natur ud til at sætte solceller op på, altså på bar mark.
Jeg vil bare høre, om ordføreren ikke er enig i, at når vi nu kan dække hele behovet for strøm fra solceller ved tagarealer, så er det da åbenlyst den rigtige vej, vi skal prøve at gå ned ad.
Jesper Petersen (S), 2025-02-20:
Det er jo straks en debat, der mere handler om det, vi faktisk diskuterer i dag.
Og jeg håber, at det fremgik af det indlæg, jeg holdt til en start, at jeg meget synes, at vi skal bruge tagarealer endnu mere, og at jeg er meget glad for den kraftige vækst, der har været de senere år, i forhold til at udbygningen af solenergi også sker på tage, og at en tredjedel af solenergien nu kommer fra solceller, der er placeret på forskellige tage.
Og det kommer regeringen til at understøtte med nye forslag.
Det, der så ligger i det, vi diskuterer i dag, og som Dansk Folkeparti har foreslået, er jo, at det siger de vi først skal gøre i næste folketingsår.
Så længe vil vi ikke vente.
Vi vil allerede i den her folketingssamling komme med nye forslag, der gør, at det bliver mere attraktivt for kommuner at opstille solceller på kommunale tage.
Så lad os endelig komme i gang med det.
Og der kan jeg høre, at selv om vi måske ikke er helt enige om andre dele af debatten her, så er det et sted, hvor vores partier kan finde hinanden.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-02-20:
Det er jo glædeligt, hvis regeringen vil flytte sig i forhold til det.
Men jeg hørte bare på ministeren i mit spørgsmål til ham, at han ikke ville indkalde til forhandlinger for at drøfte, hvad man kunne gøre for at gøre det mere attraktivt at sætte det op på tage frem for på landbrugsjord.
Nu hører jeg så Socialdemokratiet sige det modsatte, altså at man gerne vil komme med initiativer, der gør det.
Og så bliver jeg jo lidt forvirret.
Så kan vi forvente, at der bliver en forhandlingsrunde, hvor vi faktisk kan prøve at afhjælpe de store bekymringer, der er, hos lokalbefolkninger de steder, der bliver klistret til med solceller på landbrugsjord, ved at vi måske i stedet for nu kan rykke i den anden retning og få det op på hustagene, hvilket jo giver suverænt god mening?
Så er det ministerens udgangspunkt, vi skal regne med, eller er det ordførerens udgangspunkt, vi skal regne med?
Jesper Petersen (S), 2025-02-20:
Danmark har ikke behov for at importere russisk gas.
Altså, der løber russisk gas i europæiske ledninger.
Det er korrekt.
Det kommer af politiske beslutninger, fordi vi har villet en grøn udvikling, og fordi teknologien og markedet udvikler sig og vi understøtter det.
Men altså, det er jo slet ikke det, vi diskuterer med det her beslutningsforslag.
Hr. Nick Zimmermann afsporer selv debatten totalt ved at sige ting, der ikke er rigtige, og ved at foreslå, at danskerne skal have dyrere strøm, og det er vi modstandere af.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-02-20:
Nu er jeg jo fra Nordsjælland, og oppe omkring Helsingør Kommune vil man i et område, som er betegnet som bevaringsværdigt landskab, nu opsætte en solcellepark
I samme område er der en, der har fået nej til at sætte et brændeskur op, med henvisning til at det er et bevaringsværdigt landskab.
Er det ikke lidt forbløffende?
Og forstår ordføreren ikke godt, at der er nogle borgere, der føler sig tromlet henover med en damptromle?
Christian Friis Bach (V), 2025-02-20:
Jeg forstår til fulde den lokale modstand, der er derude, mod nogle af de her anlæg.
Og der, hvor det opstår, og der, hvor konflikterne bliver størst, er, når man fra kommunal side og dem, der gerne vil etablere de her anlæg, måske ikke engagerer sig stærkt nok i den lokale dialog og sikrer, at der også er positive lokale effekter af de vedvarende energi-anlæg.
Jeg har været i No landsby ovre i Vestjylland og se, hvordan man, da man skulle opstille vindmøller, gik i dialog med landsbyen og fandt ud af, at hvis man samtidig kunne få finansieret et meget aktivt og levende kulturhus, skabte det nye rammer og bedre forståelse for, at man skulle engagere sig i at lave vedvarende energi.
Den slags løsninger skal man jo arbejde for overalt.
Regeringen har skabt bedre vilkår for det og rammer for det.
Det er kommunalbestyrelsens opgave at stå i spidsen for den dialog sammen med dem, der vil anlægge projekterne.
Og det skal man gøre i Nordsjælland, og det skal man gøre over hele landet.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-02-20:
Så vil jeg vende lidt tilbage til beslutningsforslaget, og tak, fordi man godt kan se fornuften i at få det op på hustagene.
Det er jo langt bedre at producere det der, hvor det skal bruges.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-02-20:
Det er fuldstændig rigtigt, og alle de steder, vi vil kunne finde, hvor der reguleringsmæssigt eller lokalplansmæssigt er ting, vi kan ændre herindefra, og hvor det bremser, at det kommer op på offentlige bygninger, industrielle tage eller tage i det hele taget, vil vi i Liberal Alliance gerne vil hjælpe med at komme af med det.
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-20:
Tusind tak for en god tale, og jeg er også glad for opbakningen til i hvert fald dele af forslaget.
Jeg kunne godt tænke mig at prøve at høre LA ind til, hvordan I i virkeligheden ser på de her lokale vejledende folkeafstemninger.
For det er jo noget, som man har set nogle steder, og som så egentlig har gjort, at man ude i de kommuner, hvor der virkelig har været storkonflikt omkring de her solcelleanlæg, på en eller anden måde har fået enderne mere til at mødes.
Derfor har vi jo i Dansk Folkeparti også undret os over, at nogle kommuner er så blankt afvisende over for at lave det her lokale vejledende folkeafstemninger.
Så hvordan står LA i virkeligheden i forhold til det?
Steffen W. Frølund (LA), 2025-02-20:
Jeg er ikke bekendt med, at vi skulle have nogen klar eller veludviklet politik på det område.
Men hvis jeg dykker ned i vores håndbog for, hvordan god liberal statsførelse skal være, så synes vi, at det skal decentraliseres så meget som muligt, og at der derfor skal være meget mere lokal selvbestemmelse over, hvordan tingene skal være.
Så at lade de alle berørte borgere i en given kommune, i et område eller et lokalmiljø komme til orde og have et sted, hvor de kan komme med deres bekymringer, og hvor de måske også kan få nogle af deres bekymringer imødekommet, synes vi kun kan være en god ting.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at den eksisterende energiplanlægning, vi kører med i Danmark, også indbefatter både mange direkte og indirekte elementer af statsstøtte.
For nylig har vi hørt, at der er et brintrør på vej, som skatteborgerne tager risikoen for at lægge ud for, og som de måske også med åbne øjne tager et stort tab for.
Der er også statsstøtte for at få den industri op at køre.
Så selvfølgelig er der en masse statsstøtte, og det kan også sagtens være, at der vil være et element af behov for statsstøtte til atomkraft.
Så derfor er jeg ikke ude på planken og sige, at statsstøtte pr. definition altid er dårligt i energiplanlægningen, men jeg er ude på planken og sige, at der skal være en ensartet behandling af alle teknologierne.