runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2024-10-24:
Tak for det.
Det burde måske føre til lidt panderynker hos den socialdemokratiske ordfører, for Socialdemokratiet er jo et parti, som i hvert fald historisk har stået på, at når man gik på arbejde og gjorde sin pligt, fulgte der også naturligt nogle rettigheder med.
Og det er jo det store problem her, nemlig at vi har en aftale med pligt – og det er fint med det – men hvor der ikke følger rettigheder med, hverken til at stå i en a-kasse eller alt det andet, der normalt følger med det at have et arbejde.
Men jeg vil spørge til noget andet, og det er fortrængningen.
For fagbevægelsen advarer meget klart i deres høringssvar om, at det her forslag vil føre til, at mennesker i job, der i dag varetages af almindelige lønmodtagere, vil blive fortrængt, altså at man afskediger medlemmer af f.eks. FOA, HK eller 3F for så til gengæld at få gratis arbejdskraft – for det er jo det, der er tale om her – via de ordninger, som regeringen så stiller til rådighed.
Er det en bekymring, som ordføreren deler?
Charlotte Munch (DD), 2024-10-24:
Det er slet ikke dem, vi taler om, og det tror jeg også godt at ordføreren udmærket er klar over.
Dem, der tales om her, er bl.a. indvandrere, der ligger hjemme på sofaen og ikke står op om morgenen og går på arbejde og bidrager til det danske samfund.
Torsten Gejl (ALT), 2024-10-24:
Tak, og tak for talen.
Nu taler ordføreren om, at vi skal bryde den tendens, at indvandrerkvinder ikke kan få arbejde.
Det, som Beskæftigelsesministeriet har udregnet, er, at der er 1,4 pct. af de her indvandrerkvinder, der kommer i arbejde på den her måde.
Og ifølge de beregninger, jeg hørte lige før, koster det 1 mio. kr. pr. job.
Er det at bryde den mur at få så få i arbejde og betale så mange penge for det?
Charlotte Munch (DD), 2024-10-24:
Det er fuldstændig korrekt, at det står i vores partiprogram, og det står vi naturligvis ved.
Derfor vil jeg også lige læse en lille passage fra lovforslaget, som lyder sådan her: »Kommunen skal altid foretage en konkret og individuel vurdering af den enkeltes forudsætninger og helbredsmæssige situation, så arbejdspligtens indhold og omfang bliver afstemt med disse.«
Med det synes jeg jo sådan set, at det er meget klart – og i øvrigt er det også det, de to foregående ordførere har redegjort for – at det naturligvis skal findes ud af i kommunerne, hvad muligheden egentlig er for vores borgere for at tage det her arbejde.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-24:
I Danmarksdemokraternes principprogram står der: »Mennesker med handicap skal støttes til uddannelse og arbejde med fokus på den enkeltes ressourcer og under hensyntagen til individuelle begrænsninger.«
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge, hvorfor Danmarksdemokraterne ikke mener, at det drejer sig om disse mennesker.
Hvorfor drejer det sig ikke om disse mennesker med handicap?
Oveni vil jeg spørge, hvad det er, der gør, at Danmarksdemokraterne tværtimod mener, det er rimeligt at sanktionere mennesker med handicap økonomisk, så de kommer så langt under den anbefalede fattigdomsgrænse, endda selv når de har børn.
Charlotte Munch (DD), 2024-10-24:
Det er ikke så ofte, at jeg kan sige, at jeg næsten en til en er enig med den socialdemokratiske ordfører.
Men det kan jeg her, for det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi i Danmarksdemokraterne synes, at det her lovforslag er rigtig, rigtig godt.
For for os er det vigtigt, at når man er i Danmark, bidrager man til det danske system.
Det er også, fordi vi mener, det er fuldstændig uacceptabelt, at man ikke arbejder, og så er det selvfølgelig, fordi vi mener, der er en vigtig læring for børnene i at vokse op i familier, hvor mor og far rent faktisk går på arbejde.
Jeg vil ikke sige så meget mere, fordi jeg tænker, at der sikkert kommer nogle spørgsmål, og så kommer jeg nærmere ind på tankerne bag vores stemmen for forslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-24:
Det sagde man jo også med 225-timersreglen.
Der har man alligevel sanktioneret mennesker med handicap.
Så jeg vil gerne spørge i forhold til de her mennesker med handicap: Hvor meget er det, Danmarksdemokraterne har besluttet at en borger med handicap så skal have før skat?
Hvor meget er det, Danmarksdemokraterne nu har besluttet at mennesker med handicap og to børn, der er omfattet af det her, skal have før skat?
Kim Valentin (V), 2024-10-24:
Jeg skal ikke kunne udelukke, at nogle af dem, som i dag får kontanthjælp, ikke skal være på kontanthjælp.
Det skal jeg jo ikke kunne udelukke.
Det mener jeg er en kommunal opgave, altså at kigge på, om de så også er der, hvor de skal være.
Det er jo det, vi også siger med det her kompleks, altså at vi nu indfører en arbejdspligt.
Vi indfører en pligt til, at man kommer i arbejde, hvis man kan, og det er op til 37 timer; ikke nødvendigvis 37 timer, men op til 37 timer.
Men der kan selvfølgelig godt være nogle, som ikke kan arbejde, og det må man jo vurdere, når man gør det andet også.
Karin Liltorp (M), 2024-10-24:
De der negative forudsigelser om, at det ikke vil have nogen virkning, køber jeg jo så ikke ind i, for jeg tror på, at det vil have en virkning.
Jeg tror på, at der er mange af de her kvinder, der kommer til at se, at de faktisk godt kan noget, og at de vil være en del af samfundet.
Hensigten er jo netop, som den hele tiden har været, at kontanthjælpen ikke skal være varig.
De skal kunne se, at de har evner og ressourcer, så de kommer ud på arbejdsmarkedet.
Så kan det godt være, at de vurderinger, der er skrevet ind i lovforslaget, er konservative, men jeg tror på, at det vil have en bredere effekt.
Jeg tror virkelig på, at det skubber udviklingen i den rigtige retning.
Lise Bertelsen (KF), 2024-10-24:
Tak for ordet, formand.
Jeg står her i dag som vikar for vores almindelige ordfører på området.
Det her lovforslag udmønter en aftale om arbejdspligt, som Det Konservative Folkeparti ikke er en del af.
Folk, der modtager kontanthjælp, skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet, og det er også rimeligt, at folk bidrager til samfundet for de penge, de får.
Den værdi er vi fuldstændig enige i.
For det første lægges der mere vægt på at tælle timer og hundse rundt med en særlig gruppe af indvandrerkvinder end på reelt at fokusere på at få dem i beskæftigelse eller få en samfundsværdi ud af deres arbejde.
For det andet skaber vi en situation, hvor vi i stedet for at frisætte kommunerne i forhold til beskæftigelsesindsatsen, som vi jo skal drøfte senere på året, nu gør det stik modsatte.
Derfor bakker Det Konservative Folkeparti ikke op om lovforslaget.
Nick Zimmermann (DF), 2024-10-24:
Det var jo godt nok noget af en grådkvalt tale i forhold til nogle mennesker, der skal ud at bestille noget for de penge, som de får af det danske samfund og de danske borgere, som hver evig eneste morgen står op og går på arbejde og betaler deres skat.
Så det har jeg sådan set meget svært ved at forstå.
Synes ordføreren i virkeligheden ikke, at det er rimeligt, at man, hvis man er kommet her til vores land og f.eks. bliver parkeret på en kontanthjælp og lever af danskernes penge, så også hver evig eneste morgen skal stå op og gøre noget for ligesom også at gøre sig fortjent til at få de penge fra de danske skatteborgere?
Det mener vi i hvert fald det er fuldstændig rimeligt at man skal gøre.
For man kan jo, når det drejer sig om de sidste 30-40 års integrationsprojekter, bare sige, at fælles for dem alle er, at de er mislykkedes.
Vi har jo netop ikke formået at få de her indvandrere ud på arbejdsmarkedet.
Nu prøver man så i stedet for at sige, at de, så længe de ikke har fået et ordinært arbejde, i hvert fald så skal arbejde for den kontanthjælp, som de så får af de danske borgere.
Og det synes vi i hvert fald er helt rimeligt.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-24:
Det er jo totalt latterligt, når jeg hører om en, der er blevet sendt ud i et nyttejob for at grave huller for bagefter at finde ud af, at de er blevet dækket til igen, altså en, som virkelig gerne vil have et arbejde, og som rigtig gerne vil have, at vedkommendes kompetencer kan komme i spil.
Der burde vi da i stedet for spørge, hvordan vi så sikrer, at du rent faktisk kan komme i job.
Der er så nogle helbredsmæssige ting, der gør, at flere arbejdsgivere er bekymrede ved at ansætte ham, og det er fair nok.
Men det er da det, der handler om at blive bedre til at skabe de fleksjobs.
Altså, det er jo til grin.
Så vil jeg bare sige i forhold til hvor lang tid man skal være på kontanthjælp, at det, Enhedslisten har kæmpet for, og som også er et af de aftryk, der er i den aftale, vi skal behandle senere, jo er, at der skal være en afklaringsret, der skal gælde fra dag et.
For vi vil netop ikke have, at folk skal blive fastholdt i kontanthjælp.
Det er ikke værdigt.
Nick Zimmermann (DF), 2024-10-24:
Jeg tror sådan set, at der er en fællesnævner for en stor gruppe af de her mennesker, og det er, at de i virkeligheden ikke gider arbejde.
Så kan man jo også bare sige, når det drejer sig om en lang række af de her mennesker, som bliver ramt af arbejdspligten, er det fælles for dem, at de har været her i 5, 10 og 20 år uden at kunne det danske sprog.
Der vil jeg da i hvert fald foreslå dem, at de skal tage og slukke for Al Jazeera og så rejse sig fra sofaen og komme ud og prøve at lære det her sprog.
Når man nu bor i vores land og man lever af danskernes penge, så er det mindste, man kan gøre, da at prøve at lære vores sprog.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-24:
Det kommer da ikke bag på mig.
Altså, jeg tænker, at der er en grund til, at ordføreren er medlem af det parti, ordføreren er.
Jeg ved ikke, om man ser de her mennesker som andenrangsborgere, eller hvad det drejer sig om.
Så det kommer ikke bag på mig, at der er den form for mistillid til andre mennesker.
Men jeg synes, det virker lidt paradoksalt, at man i Dansk Folkeparti taler om, at de skal kunne sproget, samtidig med at man så skærer ned på den sproglige opkvalificering, der skulle være med den her aftale.
Problemet her er jo bare, at ydelsen er så lav, at selv de økonomiske vismænd har peget på de konsekvenser, det har.
ROCKWOOL Fonden peger jo på, at det netop er med til at gøre, at man får andre problemer end ledighed, og anden forskning viser det samme.
Det er jo ikke så klogt.
Vi skulle gerne sikre, at folk faktisk får en uddannelse og kommer tættere på arbejdsmarkedet.
Så er det her noget, som Moderaterne har lagt sig helt fast på at vi ikke kan kigge på, eller kan der være en åbning for, at det her vil kunne genforhandles i de kommende forhandlinger?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-24:
Hvad mener Alternativet, der skal ske med udvisningsdømte terrorister og voldtægtsforbrydere og morddømte?
Skal de kunne færdes frit rundt i Danmark, altså bare kunne bosætte sig, hvor de har lyst?
Eller hvad er Alternativets alternativ til Kærshovedgård?
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-24:
Tak for det spørgsmål.
Jeg synes nu, at ordføreren taler sit eget parti lidt ned.
Men hvad har vi så gjort i forhold til finanslove og andre ting?
Ja, der har vi jo bl.a. lavet tiltag, som har sikret en beskæftigelseseffekt på 56 pct., til trods for at der var borgere i den gruppe, som var ramt af sygdom.
Og jeg må nu alligevel sige, at 56 pct. er rimelig meget bedre end de 1 pct., som er det, som Dansk Folkeparti her har lagt på bordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-10-24:
Jeg begynder at komme op i årene, og man får jo nogle skavanker, altså hørelsen, synet og andet, og det kan være, at min hørelse svigtede, for jeg kunne simpelt hen ikke høre fru Victoria Velasquez svare på spørgsmålet.
Hun sagde i sin tale: Vi ved, hvad der virker; vi ved, hvordan vi får de her primært ikkevestlige kvinder ud på arbejdsmarkedet.
Så spørger jeg nu for anden gang: Hvad er det, Enhedslisten ved der virker, og som man så ikke har kunnet fortælle om, berette om eller få igennem?
Jeg vil bare så utrolig gerne vide, hvad det er, der virker.
Jeg tror godt, jeg ved, hvad der virker: En udvisning ville sikkert have en lille smule disciplinerende effekt, men det kan vi jo ikke få igennem, vel?
For så magtfuld har Dansk Folkeparti aldrig været.
Så hvad er det, Enhedslisten ved virker?
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-24:
Jeg var faktisk så konkret, at jeg direkte pegede på et specifikt projekt, og hvad det var, der var beskæftigelseseffekten af det projekt.
Jeg nævnte også de tre dele, vi ved der virker.
For det første er det en individuel indsats at se på, om en person har udfordringer i forhold til de sproglige kvalifikationer, det helbredsmæssige eller i forhold til uddannelse.
Det er de tre faktorer, og det er derfor, at de indsatser skal bygge på det.
Og der har vi lavet tiltag, hvor vi kan se, at beskæftigelseseffekten er langt højere, end den er her, hvor det er 1 pct., hvilket jo er direkte latterligt.
Samira Nawa (RV), 2024-10-24:
Mange tak.
Jeg mistænker ikke Dansk Folkeparti for at gå så frygtelig meget op i diskrimination af etniske minoriteter, men jeg får alligevel lyst til at spørge ordføreren: Hvis nu man virkelig mener, at det er lige præcis det her, der skal til for at få dem, der ikke er på arbejdsmarkedet i dag, og som har en etnisk minoritetsbaggrund, ud på arbejdsmarkedet, kunne det så ikke være en idé også at inkludere langtidsledige med en dansk baggrund, eller hvorfor synes ordføreren egentlig, at der er en forskel der?
Nick Zimmermann (DF), 2024-10-24:
Forskellen er jo helt klart og tydeligt, at vi igennem de sidste 30-40 år har set, at der er en stor ugidelighed og en manglende arbejdslyst blandt rigtig mange udlændinge her i vores land.
Det er jo også det, vi netop hører jobcenter efter jobcenter stille sig frem og fortælle os politikere.
De siger jo netop, at i mødet med de her udenlandske borgere har de svært ved at få dem ud i beskæftigelse, selv om de sådan set godt kan.
Det kan bl.a. være, fordi de her kvinder har nogle enormt store krav til, hvad de gider at arbejde med.
Der er også rigtig mange, der oplever, at manden ikke vil lade dem komme ud på arbejdsmarkedet.
Hvis man kan arbejde, skal man gøre det.
Uagtet hvad for en middelalderlig metode man lever efter, skal man ud på arbejdsmarkedet, hvis man kan.
Når man lever af danskernes penge, er det også kun fair, at man yder noget for at kunne nyde noget.
Samira Nawa (RV), 2024-10-24:
Vi bliver jo ikke enige, men jeg synes stadig væk, det er interessant at få svar på nogle spørgsmål.
Ordføreren bruger den her betegnelse danskernes penge rigtig meget, og med det her lovforslag kommer danskernes penge – med ordførerens udtryk – jo så til at gå til ingenting.
For det antal af mennesker, der kommer ud på arbejdsmarkedet, er nærmest tæt på nul, ud fra Beskæftigelsesministeriets egen beregning.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-10-24:
Jeg kan godt forstå, at ordføreren føler sig passioneret i forhold til det her forslag, for der står jo Enhedslisten ud over det.
Altså, fra side til side er det her jo konsekvensen af Enhedslistens vanvittige udlændingepolitik, som i alt for mange år var den førende i Danmark.
Man fyldte bare landet op med folk, der hverken kulturelt, socialt, økonomisk eller på nogen anden måde burde have været her.
Man sidder så i dag med konsekvenserne af det, bl.a. med folk, der ikke er ude på arbejdsmarkedet, primært fordi de enten ikke har kvalifikationerne, evnerne eller viljen, som min kollega også tidligere var inde på.
Jeg bemærkede dog, at ordføreren sagde, at vi ved, hvad der virker.
Det tror jeg da vi er mange der godt vil høre lidt mere om.
Nu har Enhedslisten jo sådan set i lange perioder siddet med nøglerne til både Finansministeriet og Beskæftigelsesministeriet i det her land, i kraft af den rolle man har haft i de tider, hvor vi har haft en rød regering og et rødt flertal.
Så hvis Enhedslistens ordfører ved, hvad der virker, i forhold til at få de her primært kvinder fra en ikkevestlig baggrund ud på arbejdsmarkedet, med alt, hvad der ligger i det, så synes jeg da ikke, at hun skal unddrage os sin visdom.
Karin Liltorp (M), 2024-10-24:
Vi bakker op om lovforslaget, som det ser ud nu, men det betyder jo ikke, at vi ikke også kan kigge på andre indsatser, for som jeg netop var inde på i min tale, er det jo et komplekst problem, og der er ikke nogen snuptagsløsning på det.
Det her er et skridt på vejen.
Med hensyn til kontanthjælpssatserne, er de jo, hvad vi nu engang har besluttet at de skal være.
Man lever jo bestemt ikke i sus og dus på dem, og det tror jeg ikke at nogen som helst vil påstå, men det her skal jo netop ses som en trædesten på vej ud af kontanthjælpen, så det ikke bliver en langvarig passiv forsørgelse, men en vej ud på arbejdsmarkedet, så man ikke længere behøver at leve af kontanthjælpen.
Torsten Gejl (ALT), 2024-10-24:
I forhold til at vi nu skal bruge 170 mio. kr., vil ordføreren så udelukke, at man kunne forestille sig, at vi kunne have fået flere end 1,4 pct. af de mennesker i arbejde ved at bruge den type tilbud, hvis man i nogle af de projekter, som faktisk har stor succes med at få indvandrere i arbejde – det kan være Opgang til Opgang i Aarhus, INSP! i Roskilde eller KBH+ – havde brugt 170 mio. kr. på den indsats, de laver?
Og her tænker jeg på en indsats, som er mere håndholdt og ikke behandler alle folk ens, men derimod forskelligt.
Karin Liltorp (M), 2024-10-24:
Jeg kan jo ikke udelukke andre scenarier.
Det vil jeg aldrig påstå at jeg kan, og jeg vil heller ikke udelukke, at man kunne have grebet det anderledes an.
Men vi står med et helt specielt problem, og det er også derfor, vi bruger et specielt greb.
Lovforslaget lægger jo op til, at man i virkeligheden gør det så fleksibelt som muligt for kommunerne at tilrettelægge en indsats.
Og dem, der allerede har gode erfaringer med de indsatser, de har, og som virker, skal selvfølgelig fortsætte med det.
Det ligger der i det.
Det ville jo være dumt at gøre andet, for jeg tror, vi alle sammen går efter det samme mål, nemlig at så mange som muligt kommer ud at arbejde.
Samira Nawa (RV), 2024-10-24:
Mange tak.
Sikke en fantastisk tale, men så bare med en konklusion, der er et helt andet sted, end hvor talen var.
Ordføreren fortæller, at hun har været ude og besøge Café Mors Varme Hænder, hvor jeg også her været, og Huset Venture.
Der har jeg også været, at det er bare ikke den samme konklusion, jeg kommer frem til, i forhold til hvad man skal stemme til lovforslaget, når nu man ser på deres arbejde.
Ordføreren kommer ind på Asma, der har fået troen tilbage på, at også hun kan indgå på det danske arbejdsmarked.
Jeg forstår simpelt hen ikke sammenhængen her.
På samme måde nævner ordføreren også Dansk Flygtningehjælp.
Så kan man jo starte med at læse høringssvaret fra Dansk Flygtningehjælp, og de synes, at det her lovforslag er rigtig dårligt skruet sammen.
Jeg synes også, jeg kender Moderaterne som et parti, der gerne vil have noget for pengene, og som mener, at der skal være sådan en snusfornuft, når vi bruger nogle penge.
Hvordan hænger det hele sammen for ordføreren?
Jeg forstår det i hvert fald ikke.
Karin Liltorp (M), 2024-10-24:
Jeg er ked af det, hvis det ikke lød sammenhængende i ordførerens ører, men for mig at se er eksemplerne jo netop eksempler på, at lige så snart de pågældende kommer ud og får muligheden, vil de rigtig gerne.
Det drejer sig om at give dem den fornødne selvtillid.
Jeg nævnte nogle eksempler på, hvad der fungerer i dag, men det virker netop ved, at man siger: Nu skal du bidrage til et eller andet; nu skal du ud i en eller anden funktion.
Man får jo ikke den her selvtillid, så længe man får lov at blive siddende derhjemme.
Det er jo netop for at få det lille skub ud og sige: Nu skal du ud, og nu skal du i gang.
Det er jo derigennem, man oplever fællesskabet; det er derigennem, man får selvtilliden.
Samira Nawa (RV), 2024-10-24:
Så vil min konklusion naturligt være samme sted, som hr. Torsten Gejls, nemlig at så burde man jo styrke lige præcis de her initiativer og de organisationer, som både Moderaternes ordfører og jeg selv er så begejstret for, og som faktisk viser sig at virke.
Men så har jeg et andet spørgsmål, som jeg også stillede den socialdemokratiske ordfører, og det er om det her med det danske sprog og niveauet af dansk.
Det er jo noget af det, der bliver skåret ned på med den her aftale og med det her lovforslag, fordi det bliver brugt som finansiering.
Hvordan ser ordføreren for Moderaterne på det, for er det ikke vigtigt, at man har et vist niveau af dansk, også når man skal ud på det danske arbejdsmarked?
Karin Liltorp (M), 2024-10-24:
Jeg vil starte med at sige, at jeg stadig væk synes, man skal støtte de frivillige organisationer, og det synes jeg ikke som sådan skal kobles til det her.
Det går jeg stadig væk meget op i at man gør, men derfor kan jeg jo godt se, at der er brug for et ekstra greb, for de her frivillige organisationer har jo været der hele tiden, og vi har alligevel ikke fået has på problemet.
Med hensyn til danskundervisningen tror jeg stadig væk på, at langt, langt den mest effektive måde at lære sprog på – og det har der også været flere herinde, der allerede har været inde på – er at komme ud på arbejdsmarkedet og blive nødt til at tale sproget.
For det tager rigtig lang tid, hvis man bare sidder på en skolebænk og måske ikke kommer ud, hvor der er mange, der snakker dansk.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-24:
Tak for talen.
Jeg vil egentlig sige lidt af det samme, som fru Samira Nawa bragte op.
Det er jo en god tale.
Den bygger på de gode erfaringer, der er derude, på de muligheder, der har været, på de forskellige behov, der er, og på effekten af det, når man faktisk er lykkedes i noget og man kan få styrket sin selvtillid.
Jeg er fuldstændig enig.
Det er også det, jeg selv oplevede, da jeg sad med målgruppen.
Det undrer mig meget, at man holder så god en tale om de gode erfaringer og så vælger at sige, at det resulterer i, at vi skal have en løsning, som ikke er det samme.
Hvorfor er det, Moderaterne står og så godt forsvarer det individuelle og de forskellige muligheder, der er nu, for så at indføre noget andet?
Karin Liltorp (M), 2024-10-24:
Nu vil jeg ikke sige, at der er indført noget andet.
Det var netop et eksempel på, at man godt ved, hvad der skal til for det.
Der er jo ingen, der siger, man skal indføre noget andet.
Jeg siger netop, at det er en god idé at bruge de mentorer, der allerede er derude, og som vil bidrage aktivt til at hjælpe med at få dem ind på arbejdsmarkedet.
Jeg kommer med en historie om en, der ligesom blev hjulpet ind i en café, og så fik hun troen på sig selv, og så fortsatte hun med at arbejde.
Og det skal man da blive ved med at gøre.
Det er så i et andet regi, og det er netop et tegn på, at vi slet ikke har løftet opgaven nok.
Der er meget mere at komme efter, hvis vi ligesom først får dem ud ad døren og siger: Ja, så langt, så godt, men nu går det rigtige arbejdsliv i gang, og du kan godt.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-24:
Men jeg hører ordføreren forklare systemet, som det er skruet sammen i dag, altså de muligheder, der er i dag, hvor man siger: Du skal i forløb; det er det her, vi vurderer er det rigtige.
Typisk gør man det sammen med borgeren, og nytteindsats er faktisk også en del af værktøjskassen.
Men det her lovforslag, vi behandler, stiller nogle politiske krav til, hvad indsatsen skal være, i stedet for at give muligheden til rådgiveren og til borgeren selv.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-24:
Tak til ordføreren for talen.
Det her forslag handler jo også om at skabe et fuldstændig nyt sanktionsregime.
Det vil sige, at man yderligere vil sanktionere den her gruppe mennesker, som så vil få mindre end 6.553 kr. at leve for, betale husleje for osv. før skat.
Så det ene spørgsmål er, om Moderaterne synes, at 6.553 kr. er en værdig ydelse at leve for, og om vi ikke hellere skulle sikre, at de rent faktisk fik et arbejde.
Så jeg vil høre: Hvor fast besluttet er Moderaterne på, at det skal gøres på den her måde?
Er Moderaterne åbne for, at vi i de forhandlinger, der kommer om lidt, godt kunne bruge de her penge på en mere fornuftig måde, som både ville være bedre for borgere, arbejdsplads og samfund?