runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
Det er jeg glad for at vi ser ens på, og det håber jeg så også er noget af det, vi får løst i fællesskab, når der kommer et andet flertal.
Et andet område, hvor jeg synes at jeg oplever at både regeringen og venstrefløjen svigter og virkelig håber at vi kan sætte et andet aftryk fra Danmarks side, er i forhold til forfulgte kristne.
Der er lige kommet en opgørelse fra det, der hedder Open Doors, hvor man kan se, at i en hel række primært muslimske lande bliver vores medtroende, så at sige, groft forfulgt.
Er fru Inger Støjberg enig i, at det burde fylde en større del af vores udviklingspolitik?
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Man kan i hvert fald sige, at Greta Thunberg – jeg ved ikke, om man skal sige fru, det skal man vel ikke, nej, man må godt bare sige Greta Thunberg – ikke har været plaget af skolevalg, i og med at hun nærmest aldrig nogen sinde har været der.
I hvert fald har hun ikke i de sidste mange år gået i skole.
Altså, det er, for at sige det, som det er, til at få ondt i hovedet af at se hende hærge rundt i danske gader, i øvrigt jo netop sammen med klimaaktivister den ene dag, og den næste dag er det palæstinaaktivister og hamassympatisører, og jeg ved ikke hvad.
Det er næsten ikke til at holde ud.
Så det ville være rart, hvis de svenskere kunne beholde hende på egen grund, det må jeg sige.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
Både den her konflikt i Mellemøsten, men også andre varme politiske temaer er jo noget, der ofte skaber optøjer i gaderne, af og til også sådan direkte ulovligheder.
Forleden dag havde vi en svensk pige på besøg, som tillod sig at bryde ind ude hos Mærsk – jeg ved ikke helt, om det var for noget med klimaet, eller om det var noget med palæstinensere; jeg tror ikke engang, hun sådan rigtig selv ved det.
Nogle gange barrikaderer de trafikken.
Jeg har selv oplevet lige foran Rigshospitalet, at nogle af de her vandalister har blokeret trafikken, sådan at ambulancer ikke kunne komme videre osv.
Jeg har spurgt integrationsministeren, tror jeg han er, om ikke man kan give fru Greta Thunberg – eller frøken er det vel – et indrejseforbud.
Det har han sagt nej til.
Men jeg kunne have lyst til at høre fru Inger Støjberg, hvordan hun egentlig ser på de her vandalister, især dem, der kommer udefra for at lave ballade i Danmark.
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Altså, for det første er der nu mange emner, der er blevet fravalgt, men når det er sagt, ved jeg, at det her også har været en meget svær diskussion i Præsidiet, og jeg er helt sikker på, at det for Folketingets formand ikke har været rart at gå ud og sige de her ting.
For jeg kender også Folketingets formands syn på ytringsfrihed.
Så det her er jo noget, man gør for at tage et ansvar for vores unge mennesker.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-05-21:
Tak for det, og tak til fru Inger Støjberg for en god tale.
Den regering, vi har nu, er jo en meget lidt populær regering.
Det er kun godt og vel hver tredje dansker, som synes, at den her regering gør det godt, og som vil stemme på regeringens tre partier.
Så det vil sige, at vi efter et valg kan se ind i, at der måske er et rødt flertal, eller at der måske er et blåt flertal.
Nogle gange, når der ifølge de målinger, der laves, er røde flertal, jubler de røde partier: Nu skal vi røde igen til magten.
Kan fru Inger Støjberg egentlig forestille sig, hvad det er for en politik, de røde partier skal føre sammen?
Kan fru Inger Støjberg forestille sig, hvad det er for en økonomisk politik, Enhedslisten og Radikale Venstre skal føre sammen?
Kan fru Inger Støjberg forestille sig, hvad det er for en udlændingepolitik, som Socialdemokratiet og Alternativet skal føre sammen?
Vi hører meget fra de røde om, at der er meget forskel på de blå partier og deres politik, men jeg synes da, at der er meget mindre forskel på den, end der f.eks. er på Enhedslistens og Radikales økonomiske politik og på Socialdemokratiets og Alternativets udlændingepolitik.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-05-21:
Nu fik vi jo et svar om, hvad pensionen betyder, og det tror jeg alle herinde godt ved, altså at man ikke arbejder, og at man dermed ikke har en arbejdsindtægt, man betaler skat af.
Men vi fik jo ikke et svar på, hvad Venstre mener i den her debat, og det, jeg bare gerne vil vide, er jo, om Venstre er enig med Socialdemokratiet i, at pensionsalderen ikke bare kan blive ved med at stige, og at man er nødt til kigge på tidlige tilbagetrækningsordninger.
Er det en enighed, der er iblandt regeringspartierne, eller er det en klar uenighed?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-21:
De skal ikke regne med at kunne gå på pension som 70-årige, det er helt sikkert.
Altså, udfordringen ved pensionsalderen er jo, at jo tidligere man stopper med at arbejde, jo tidigere stopper man dermed også med at betale skat, og det vil sige, at der kommer en mindreindtægt, og samtidig får man udbetalt en pension, og det vil sige, at der kommer en merudgift.
Så det er jo sådan en dobbelt økonomisk udfordring, og jeg kan godt forstå, at mange ser frem til pensionstilværelsen og det at have nogle gode år, hvor man ikke behøver at stille vækkeuret til kl. 6.30 for at drøne af sted.
Så det forstår jeg godt, og det ønske anerkender vi, men det er jo ikke gratis.
Derfor skal der være en sammenhæng i tingene, og derfor skal vi have en økonomi, der hænger sammen, og jeg ved ikke, hvor gamle Mathias og Mathilde bliver, men de bliver måske 110-115 år, og vi står på mål for, at når man bliver ældre og ældre, skal pensionsalderen jo et eller andet andet sted også stige.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-05-21:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Men kunne Mathilde og Mathias ikke få at vide, hvornår Venstre synes de skal på pension, og hvad reglerne skal være?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-21:
Jeg ville aldrig nogen sinde beskylde fru Rosa Lund for ikke at kunne læse.
Jeg synes, det er en kompliceret lovgivning.
Jeg synes ikke, de eksempler, der er givet, nødvendigvis er fyldestgørende.
Jeg synes, det er klogt og fornuftigt, at vi får en yderligere drøftelse af, hvad der rent faktisk ligger i lovgivningen, og hvordan PET rent faktisk har tænkt sig og bruge de her store mængder af rådata, som der tale om.
Og hvis fru Rosa Lund føler sig fuldt ud oplyst, kan hun jo bare lade være med at komme til det tekniske gennemgange, der vil finde sted.
Rosa Lund (EL), 2025-05-21:
Undskyld mig, hr. Jan E. Jørgensen, er det ikke lidt mærkeligt at sige, at der er en uklarhed her?
Ordføreren står jo på talerstolen og taler, som om vi i oppositionen ikke kan læse.
Det kan vi altså godt.
Vi forstår godt, hvad der står i lovforslaget, men vi er politisk uenige i, at PET skal have adgang til og mulighed for at overvåge alle danskere og kunne sammenkøre store datasæt, i øvrigt ved hjælp af en teknologi, som vi ikke kan få svar på hvad er for en teknologi, og hvem der ejer den.
Det kan være en teknologi, der er let at hacke, en teknologi, som fremmede magter lige pludselig kan opkøbe, og så er der lige pludselig nogle, vi ikke kan kontrollere, som har oplysninger om både hr. Jan E. Jørgensens dagbog, Mathildes dagbog og måske også min.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-21:
Nu fremgår det klart og tydeligt, at Mathilde er et pænt og ordentligt menneske, og hun bliver endda opstillet til Folketinget for Venstre osv., så jeg tror ikke, at PET har nogen som helst grund til at interessere sig for Mathildes dagbog.
PET interesserer sig ikke fra Mathildes dagbog eller for Mathias' dagbog og forhåbentlig heller ikke for min eller fru Rosa Lunds dagbøger – nu skriver jeg ikke sådan noget selv.
Men de redskaber har PET altså allerede.
Det, man så taler om, er nogle analyseredskaber.
Ved brug af kunstig intelligens kan vi blive klogere, og der kan udledes nogle mønstre osv.
Det, vi bare siger, er, at der altså er mange mennesker i dette land for hvem det at skulle have et nyt gasfyr er en rigtig, rigtig stor regning.
Det er der, hvor vi går ind og siger: Jamen så lad os da prøve at se, om vi kan revidere tingene.
Men jeg tror nu ikke, det bliver et kardinalpunkt – så langt vil jeg godt strække mig.
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-21:
Det er mere end en tredjedel af dem, der har gasfyr i dag.
Så Venstre render fra sin aftale.
Hvordan skal borgerne og erhvervslivet kunne omstille sig med ro i maven, hvis ikke de kan stole på, at vi som politikere eller Venstre som regeringsparti overholder de aftaler, vi indgår?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-21:
Jo, Venstre læser de aftaler, vi indgår, og Venstre overholder de aftaler, vi indgår – selvfølgelig gør vi det.
Altså, vi har jo ikke opsagt nogen aftaler.
Vi har sagt, at vi kommer til at gå til valg på, at den udfasning af de her 100.000 resterende gasfyr ikke behøver at ske til en bestemt dato, for der er ingen grund til det.
Gassen af grøn, og gassen er dansk, så derfor er der ingen grund til det
Og det burde sådan set ikke være så overraskende.
Men de aftaler, der er, holder vi selvfølgelig, indtil der bliver lavet en ny aftale.
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-21:
Jeg synes, Venstre slap en lille smule let om sit svar til Alternativets formand om udfasning af gas.
Venstre bakker i forhold til den aftale, vi har om udfasning af gas til opvarmning, med argumentet om, at der kommer grøn gas i hanerne.
Det var sådan set allerede en forudsætning i aftalen; det står allerøverst – først grøn gas, så udfaser vi gassen.
Skal man tage det som et udtryk for, at Venstre ikke læser de aftaler, som man selv indgår, eller kan man bare ikke stole på, at Venstre overholder sine aftaler?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-21:
Venstre kommer til at gå til valg på, at Venstre skal få gennemført så meget Venstrepolitik som overhovedet muligt.
Og vi kommer ikke til at sige, at så vil vi ikke i regering med de her partier, eller så vil vi ikke i regering med de der partier.
Vi så da gerne en blå regering for os, men det kræver jo for det første, at der er et blåt flertal, og så kræver det også, at vi bliver enige om, hvilke partier der definerer sig som blå – er der nogle partier, der på forhånd er udelukket?
Det har Dansk Folkeparti jo eksempelvis sagt om Moderaterne.
Så der er rigtig mange ting, der skal gå i opfyldelse.
Men vi kommer ikke til at afvise nogen regeringskonstellation på forhånd.
Rosa Lund (EL), 2025-05-21:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører om, hvad PET egentlig skal med Mathildes dagbog, og hvad PET egentlig skal med Mathildes sundhedsoplysninger.
Nu har jeg jo hørt på min kollegaer fra højrefløjen, som jeg indrømmer at jeg sjældent er enig med, men jeg synes faktisk, at de har fat i noget her.
Vi er jo glade for, at lovforslaget er blevet udskudt, og det gør jo så også, at vi kan tage noget af diskussionen nu, hr. Jan E. Jørgensen.
Så jeg vil gerne spørge: Hvad skal PET med Mathildes sundhedsoplysninger?
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Jeg så jo gerne en udvikling af dansk landbrug og ikke en afvikling, som jeg synes regeringen nu er ved at skubbe til.
Jeg så jo gerne et dansk landbrug, der fik mulighed for netop at omstille sig grønt, men i takt med at man kunne følge med.
Jeg må sige, at jeg altså er dybt bekymret, men også rigtig trist, når jeg ser de her jernmarker rundtomkring, for det er en skidt udvikling for Danmark.
Nu kan man i øvrigt så i dag se, at der også er problemer med nogle af de solceller, der er kommet til Danmark fra Kina, sandsynligvis.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-21:
Bare lige for en god ordens skyld er der jo andre muligheder end folkepensionen.
Der er jo eksempelvis den seniorpension, som vi gennemførte, før vi kom i regering med Socialdemokratiet, og som er blevet en kæmpesucces, hvor flere end forudsat har valgt den, altså netop mennesker, der måske har haft et fysisk hårdt, nedslidende arbejde, og som har en mulighed for at trække sig fra arbejdsmarkedet før tid.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2025-05-21:
Jeg tænker i hvert fald, at man kan begge dele.
Jeg er ligesom spørgeren lidt optaget af det her med land og by, for om end man, hvis man bor på landet, kan have adgang til fødevarer og andet, så har man til gengæld også ofte længere til hjælpen, mens man jo i byen kan blive udsat for f.eks. hamstringssituationer og andet.
Jeg håber ikke, at det her sker, og det er også derfor, jeg tænker, om vi i virkeligheden ikke sammen skulle lave et forslag til nogle konkrete skridt, som regeringen i hvert fald kan tage – for det tyder jo ikke på, at regeringens beredskabsminister kommer med en plan, i hvert fald ikke foreløbig.
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Ja, jeg er ekstremt bekymret.
Og jeg er ekstremt bekymret over, at vi har en beredskabsminister, der har brugt, jeg ved ikke hvor mange uger og måneder på overhovedet at få et telefonnummer.
Det skulle man ellers nok mene var sådan til at kunne få rundtomkring.
Så vi har en beredskabsminister, som simpelt hen ikke er vågen eller i beredskab, og det er da et kæmpestort problem.
Det er da også et kæmpestort problem, at man ikke ved, hvor mange beskyttelsesrum vi har, og hvor de er, og at det er os, der skal til at presse på fra oppositionens side for at få de her beskyttelsesrum talt op, så danskerne ved, hvad man har at gøre godt med, i tilfælde af at der kunne komme meget, meget slemme angreb fra f.eks. russisk side.
Så det bekymrer mig, og det, der egentlig bekymrer mig allermest, er, at det er, ligesom om regeringen også her taler og taler, men ikke rigtig gør noget.
Man slår ud med armene, og det hele handler om Europa og verden og sådan noget, i stedet for at få talt de beskyttelsesrum op og få gjort noget ved det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2025-05-21:
For ikke så lang tid siden så vi strømnedbrud i Sydeuropa, og det fik voldsomme konsekvenser; folk sad fast i metroen, og folk fik ikke adgang til det, de havde brug for.
Og det er jo et meget godt eksempel på den situation, vi eventuelt kunne stå i, hvis der kom et angreb på Danmark, i forhold til cybersikkerhed.
Det er jo ikke et tænkt eksempel, for vi har set, at det kunne ske i Sydeuropa, og vi har set det med Nord Stream 2.
Vi har set det med udfordringer i forhold til kabler i Østersøen.
Så hvad tænker Danmarksdemokraterne om regeringens indsats i forhold til beredskabet?
Og er Danmarksdemokraterne enige med SF i, at der simpelt hen er nødt til at ske noget i det her land, så vi faktisk også kan håndtere sådan en situation?
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Det, der er problemet, hr. Jan E. Jørgensen, er jo netop, at vi kommer til at se nogle af de her gymnasier, der kommer til at lukke.
F.eks. er sådan et gymnasie som Morsø Gymnasium i risiko for det, ligesådan som der er andre gymnasier i landdistrikterne, der er i risiko for at lukke nu.
Det synes jeg er den forkerte vej at gå, og det synes jeg, fordi det vil komme til at holde for mange unge fra netop at få den uddannelse, som de gerne vil have.
Hvor gerne jeg end ville det, er Landdistrikternes Fællesråd desværre ikke en aflægger fra Danmarksdemokraterne.
Men vi ser ellers ens på utrolig mange ting.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-21:
Men når nu Landdistrikternes Fællesråd siger, at det her, altså epx-reformen, er det, der kan sikre overlevelsen af vores ungdomsuddannelser ude i landdistrikterne,
gør det så overhovedet ikke indtryk?
Det er trods alt nogle, der har styr på det, altså som ved, hvad de taler om, og som er valgt af landdistrikterne, som siger, at det her er muligheden for, at vores ungdomsuddannelser kan overleve, så vi også her har et kvalificeret tilbud til unge tæt på, hvor de bor.
Gør det overhovedet ikke indtryk?
Fra mig skal der ikke lyde kritik af, at man også kerer sig om dem i de københavnske saloner.
Men det, jeg vil spørge til, er den her epx-reform.
Nu kommer der er et spørgsmål, og da jeg selv kender svaret, kommer jeg også med svaret; det er som regel det nemmeste.
Hvem har sagt følgende: Med reformen af ungdomsuddannelser har Venstre sammen med et bredt flertal skabt grundlaget for et bredere ungdomsuddannelsestilbud på tværs af landet, herunder i land- og yderkommuner?
Hvem har sagt det?
Det har såmænd Landdistrikternes Fællesråd.
Hvordan har man det som danmarksdemokrat med at stå uden for den aftale, som bl.a. Dansk Folkeparti jo er med i, og som styrker muligheden for, at unge i vores landdistrikter kan få en kvalificeret ungdomsuddannelse tæt på deres bopæl?
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Åh, hvor ville jeg ønske, at ordføreren havde lyttet til mit svar i stedet for at stå med sådan noget forberedt sjask som det der.
For det, jeg jo netop sagde, var, at vi først og fremmest ønsker at lette skatten i bunden, men skulle der være råd til det – og det håber og tror jeg der er – synes jeg også, man skal kigge på skatten i toppen.
Det er jo det, der er det centrale i det her, altså at det altid skal kunne betale sig at arbejde i Danmark, og der må man bare sige, at der har vi altså et Socialdemokrati, der gør lige præcis det modsatte – der skaber et samfund, hvor det ikke altid kan betale sig at arbejde, og det gør man ved at sende checks direkte ind til arbejdsløse indvandrere i ghettoområderne.
Det er da pilforkert.
Maria Durhuus (S), 2025-05-21:
Men ifølge en udregning fra Avisen Danmark vil det her skatteforslag give 30.000 kr. til borgere i Nordsjælland og 2.700 kr. til borgere på Langeland.
Er det en jævn fordeling hen over Danmark?
Kan formanden for Danmarksdemokraterne sige lidt om det?
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Men først og fremmest skal det altid kunne betale sig at arbejde, og det er jo lidt det, der er forskellen på Socialdemokratiet og borgerlige partier, altså at vi ønsker at prioritere dem, der arbejder.
Nu har vi jo set den kontanthjælpsreform, som regeringen har gennemført, hvor man sender en øgede checks direkte ind i ghettoområderne til folk, der ikke arbejder.
Det synes jeg er en pilskæv måde at gøre det på.
Jeg ville meget, meget hellere lette skatten på arbejde, så det bedre kan betale sig at arbejde.
Og i øvrigt vil jeg sige, at hvis det bedre kan betale sig at arbejde, kommer der også flere ind på arbejdsmarkedet, og det er da en god måde at integrere folk på i Danmark.
Maria Durhuus (S), 2025-05-21:
Tak for ordet.
Og tak til formanden for Danmarksdemokraterne for talen.
Nu kunne jeg jo høre i talen, at Danmarksdemokraterne går meget op i et Danmark i balance, og at der skal være lighed i at bo på landet og i byen.
Vi hørte Liberal Alliance fra den blå familie gå ud med et skatteforslag, som jo må siges at være noget skævt, fordi det giver skattelettelser på ret mange millioner kroner til de rigeste i Danmark.
Der går Danmarksdemokraterne ud og kalder det for et rigtig, rigtig fin retning.
Så hvad er det egentlig, fru Inger Støjberg mener, når hun taler om balance?
Mener fru Inger Støjberg, at retningen er rigtig med en så blå skattepolitik, at de rigeste vil få så meget mere end almindelige mennesker på almindelige lønninger?
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Jeg har ikke noget imod at kere mig om eliten i de københavnske saloner.
Jeg ville bare ønske mig, at eliten i de københavnske saloner også kerede sig lidt om de folk, der bor i landdistrikterne.
Jeg synes ikke, at epx-reformen er god.
Der var lidt en diskussion imellem hr. Martin Lidegaard og hr. Jan E. Jørgensen før omkring både karakterniveauet og andre ting.
Jeg synes, at det er skævt at hæve karakterniveauet.
Jeg synes, man fratager for mange unge, også i landdistrikterne, mulighed for netop at komme på gymnasiet.
Jeg synes, man prioriterer pengene forkert i den her reform.
Det er det, jeg synes er forkert ved det her.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-21:
Ordføreren kan være rolig; SF trækker også grænsen ved Venstre, så vi ser helt ens på det.
Der står i interviewet, at den socialdemokratiske minister meget gerne fortsat ser en regering hen over midten, og ordførerens kollega økonomiministeren siger også, at de slet ikke er færdige.
Så jeg forstår egentlig slet ikke ordførerens svar.
Klimasikring er jo rigtig vigtigt.
Vi kan jo allerede se nu, at når der er vildt vejr, koster det mange, mange milliarder i samfundsøkonomiske skader, men det koster jo også for den enkelte.
Derfor synes jeg også, at vi bliver nødt til at have et mere samlet beredskab til fremtiden og også tage nogle af de svære diskussioner: Hvem skal betale?
Hvordan skal fordelingen være imellem fællesskabet og den enkelte, der måske bor i et udsat område?
Der er jo også svære diskussioner i forhold til hård kystsikring osv., hvor jeg måske tror, at vi har en mindre uenighed.
Men vi har i hvert fald ikke en uenighed, i forhold til at vi bliver nødt til at forholde os til det her stigende problem.
Mona Juul (KF), 2025-05-21:
Jeg tror, at vi er nødt til at tage meget alvorligt fat i forhold til førtidspension og det, vi ser dér.
Men jeg vil spørge om noget helt andet også.
Nu spurgte jeg også fru Inger Støjberg før omkring klimasikring, for jeg synes, at det er ligesom lidt overset.
Vi kan jo se i dag, at i forhold til de klimamål, der skal nås i verden, ser det ikke ud til, at det kommer til at ske – ergo får vi brug for endnu mere klimasikring.
Hvor er SF i forhold til det?
Ønsker SF at bakke op om de tre forslag fra Det Konservative Folkeparti, uden at jeg forventer, at ordføreren kan huske dem alle sammen, så vi rent faktisk kan få beskyttet vores natur, vores land, vores virksomheder og vores hjem?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-21:
Jeg tror faktisk, at fru Mona Juul og jeg ser ret ens på de her ting.
Altså, tallet for alle de mennesker, der opfører sig ordentligt, tager en uddannelse og bidrager til det danske arbejdsmarked er heldigvis faktisk markant voksende i de her år.
De mennesker må ikke mistænkeliggøres.
Samtidig er der et for stort mindretal, som ikke bidrager, og som ikke har de rigtige begrundelser for at få en førtidspension, og hvor der en udbredt social kontrol i visse miljøer.
Det skal vi ikke acceptere i et samfund som det danske.
Så jeg håber da, at der er flere sagsbehandlere, som kommer ud med deres historier, så vi kan få afdækket det her.
Men hvis der er én ting, min formand har været meget aktiv i, så er det hele diskussionen omkring social kontrol.
Mona Juul (KF), 2025-05-21:
Tak for det, tak for talen.
Og tak for det gode samarbejde på det grønne område typisk.
Jeg vil spørge til pension.
Den ulighed, der bliver talt om her, synes jeg faktisk også handler om den måde, vi tildeler førtidspension på, altså den form for pension, for vi kan jo se i dag, at der er en overrepræsentation af ikkevestlige indvandrere på førtidspension.
Jeg har bemærket, at en rådmand fra SF på Frederiksberg, der også er tidligere kommunal sagsbehandler, har været ude at sige, og jeg citerer: Jeg oplevede en gruppe af indvandrere, der tilfældigvis havde meget enslydende historier om, hvordan de eksempelvis var faldet i en brønd.
Jeg har også oplevet indvandrere, der nægtede praktik, hvor der var svinekød eller alkohol.
Og jeg måtte droppe flere tolke, fordi jeg simpelt hen var i tvivl, om jeg kunne stole på tolkningen.
Citat slut.
Deler fru Lisbeth Bech-Nielsen de synspunkter?
Og hvad skal vi gøre ved det?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-21:
Det er svært for mig at svare på, når jeg ikke kender de nærmere detaljer om det, men jeg skal selvfølgelig nok få klarhed over, hvad den sag handler om og få svaret hr. Mohammad Rona.
Mohammad Rona (M), 2025-05-21:
Det er også helt okay.
Jeg spørger jo, fordi vi faktisk sad en masse partier og var lidt forundret over, at en ordfører fra SF går op på talerstolen og nærmest beskylder et helt indfødsretsudvalg for ikke at overholde konventionerne.
Det synes jeg personligt var ret vildt, og det var sådan set bare det, jeg ville høre til.
Jeg synes bare, det er helt uhørt at sige det til et helt udvalg.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-21:
Jeg er simpelt hen ikke bekendt med den sag – det beklager jeg meget.
Måske kan ordføreren uddybe det lidt, for jeg vil selvfølgelig gerne svare på spørgsmålet, hvis jeg kan.
Mohammad Rona (M), 2025-05-21:
Tak for ordet, og tak for talen.
For et par uger siden jeg stod hernede i Folketingssalen og debatterede indfødsret, og i den forbindelse var SF's indfødsretsordfører meget, meget kæk ved at sige, at hele udvalget overtrådte vores konventioner.
I den forbindelse bad jeg faktisk også ordføreren om at komme med beviser, og det har jeg ikke fået.
Så jeg vil bare lige høre, om SF kan bevise, at et helt udvalg overtræder konventionerne.