runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2016-11-22:
Jeg er enig med ministeren i, at det har været en god og konstruktiv debat, og jeg er glad for, at ministeren rent faktisk tager nogle af de ting, jeg har rejst, op.
Jeg blev så overrasket, da Venstres ordfører ville tale om NATO i stedet for at tale om regeringens forslag, så jeg tænkte, det kan være, I slet ikke har lyst til at forsvare det?
Men det havde ministeren, og det er jeg rigtig glad for.
Jeg har en bøn: Kunne ministeren ikke gå i tænkeboks for at finde en løsning på det med den brede sammensætning af det råd?
Grundlæggende handler det her jo om, og det ved ministeren også godt, at vi har fuld tillid til denne minister.
Men statsministre finder på ting og sager, nye ministre kommer, og vi ved jo ikke, hvad fremtiden bringer, og så har vi skrevet under på et lovforslag, og så sidder der en mærkelig minister og mener noget mærkeligt.
Det er jo i bund og grund det, som det her handler om, og det ved ministeren også godt, tror jeg.
Kristian Jensen (V), 2016-11-22:
Men jeg har følt, at der har været en diskrepans imellem den noget mere overordnede rådgivning i Udviklingspolitisk Råd og så helt konkret bevillingsrådgivning i bevillingskomiteen.
Ved at slå dem sammen mener jeg man får det rigtige niveau ved at lægge sig på gennemsnittet af de to og ikke på summen af de to.
Christian Juhl (EL), 2016-11-22:
Det vil sige, at vi er enige om, at vi godt kan skrive begge dele ind i loven eller i bemærkningerne.
Det er jeg glad for.
Udover det hørte jeg ikke, hvor mange eksterne medlemmer vi kan komme op på, for at udligne den manglende balance, der bliver, ved at vi går fra to til et råd.
Jeg hørte ikke tallet, men jeg mener, at vi vel skal sikre, at der som minimum er den samme bredde og det samme antal udefra som før.
Kristian Jensen (V), 2016-11-22:
Nej, jeg tror kun, vi bruger den samme regnemaskine, men det er afhængig af, hvilke tal man lægger ind i den.
Hvis vi nøjes med at kigge på de eksterne, så bliver det ikke de der 23, som hr. Christian Juhl sagde.
I forhold til IFU er jeg sådan set
Jeg mener jo, at IFU's opgave er at leve op til de kriterier, som regeringen har sat op for den udviklingsmæssige linje, der skal være i vores investeringer.
Og det er investeringer, som lever op til at være miljømæssigt bæredygtige, som skal respektere sociale rettigheder, som respekterer arbejdstagerrettigheder, som skal ligge inden for rammen af den generelle udviklingspolitiske strategi, som vi har.
Det er sådan, at der står i bemærkningerne øverst på side 5, første spalte, at det er de samme interessegrupper og organisationer som hidtil, bl.a. fra civilsamfund, erhvervsliv, fagbevægelse, universiteter samt forskningsinstitutioner, som vil kunne indstille medlemmer til rådet – altså for at signalere interessen i at få den samme bredde.
Jeg synes selv, at det er et meget klart signal om, hvad det er for en bredde, man ønsker, og at man ønsker at inddrage mange dele af civilsamfundets interesser i rådets arbejde og dermed i rådgivningen af ministeren.
Christian Juhl (EL), 2016-11-22:
Tak for det.
Jeg vil da også gerne sige, at hvis ministeren ikke følger bevillingskomiteen, vil jeg da gerne høre om det i Udenrigsudvalget – det kunne da være særdeles formålstjenligt, at vi så drøftede det der.
Hvad angår IFU, kunne vi så ikke være enige om, at det klart skal fremgå, at aktiviteterne sker på et socialt, etisk forsvarligt og klimavenligt grundlag, og at det er FN's retningslinjer for menneskerettigheder og erhverv, der er gældende for dets arbejde?
Nu prøver jeg at spørge, fordi jeg tror det skulle være et sted, hvor vi dog kunne mødes.
Det andet er, om vi ikke kunne præcisere i bemærkningerne om bevillingskomiteen, at den skal være bredt fagligt sammensat, ligesom der tidligere stod.
Det er vel også et sted, hvor vi kunne få rettet op på det i fællesskab uden at blive vildt uenige om det, sådan at fagforeninger og folkelige organisationer og interesseorganisationer og forskningsinstitutioner stadig væk er til rådighed for at hjælpe med det vigtige stykke arbejde.
Hvad angår det om, hvor mange der skal sidde udvalget, vil jeg høre ministeren, om vi ikke godt kunne blive enige om, at der skal være lige så mange udefra i fremtiden, for så kunne det da være, at vi kunne finde et fælles tal der, uanset hvilken regnemaskine vi bruger
Holger K. Nielsen (SF), 2016-11-22:
Ligesom andre partier er vi særdeles kritiske over for de nedskæringer på udviklingsbistanden, som regeringen har stået for, og mener, at det er temmelig katastrofalt, at Danmark fra tidligere at være et ulandspolitisk foregangsland nu er på vej ned ad stigen, hvad det angår.
Det er trist for vores generelle udenrigspolitik, også for de fattige i verden.
Vi sidder jo, en række partier, og forhandler en udviklingspolitisk strategi i øjeblikket, som er afkoblet de finansielle rammer, som vi jo som bekendt er uenige om, og man kan sige, at det her lovforslag i en vis forstand også går ind i den strategidiskussion, og det er jo ligesom svært, synes jeg, at forestille sig, at vi endelig vedtager det her lovforslag, før vi er færdige med at udarbejde den nye strategi.
Der er ting, der spiller sammen der.
Der er ting i det her lovforslag, som er meget fornuftige, f.eks. at man inddrager de 17 verdensmål direkte.
Vi synes også, at de ændringer, der er omkring IFU, er fornuftige.
Omkring IFU's udbyttepolitik har jeg forstået det sådan i hvert fald, at det er noget, som udenrigsministeren skal diskutere med bestyrelsen i IFU, og der skal så fastlægges en politik på det grundlag.
Det går jeg da ud fra at vi kan få en diskussion med udenrigsministeren om, når vi behandler det her forslag i udvalget.
Vedrørende de her strukturændringer, som der er tale, hvor Udviklingspolitisk Råd bliver lagt sammen med Bevillingskomiteen med færre medlemmer, er det vores tilgang, at det kan være fornuftigt nok med en sammenlægning, men ligesom andre har sagt, må man overveje, om det er fornuftigt at skære så meget ned på antallet af medlemmer, som man faktisk har gjort.
Vi må også have redegjort nærmere for, hvad den nærmere baggrund er for det.
Det kan der godt være nogle gode argumenter for, men i hvert fald ønsker vi, at vi i en vis forstand får lidt styr på, hvordan forholdet mellem det bilaterale og det multilaterale er.
I virkeligheden er det jo også et spørgsmål, der kommer til at spille lidt ind i forhold til den strategi, som vi sidder og forhandler i øjeblikket.
Så vi har sådan en – kan man sige – positiv tilgang til lovforslaget.
Der er ting, vi godt vil have ændret på, og det regner jeg med at vi kan få bearbejdet, når vi sender det her i udvalget op til andenbehandlingen.
Mette Bock (LA), 2016-11-22:
Det er jeg jo overhovedet ikke uenig med hr. Christian Juhl i, men samtidig med at fagligheden skal sikres, bliver vi jo også nødt til at sige åbent, at der også er en ikke altid entydig interessevaretagelse.
Altså, de repræsentanter, som sidder i organer af den her type, har jo ikke altid sammenfaldende interesser eller prioriteringer, i forhold til hvad man mener er nødvendigt.
Så lad os prøve at sikre fagligheden og samtidig også sikre, at vi får etableret noget, som kan handle på en effektiv måde, men altså med sikring af fagligheden.
Og jeg siger bare, at min erfaring er, at i forhold til et bord, hvor der sidder 23 mennesker omkring, kan det blive meget langsommeligt.
Christian Juhl (EL), 2016-11-22:
Fru Mette Bock har ret i, at udenrigsministeren nok er den minister, der har størst indflydelse på sit eget budget og kan gøre mange flere ting, end mange andre ministre kan.
Men vi taler reelt, når vi snakker om Udviklingspolitisk Råd og Bevillingskomiteen, om bevilgende myndigheder.
Det er ikke ministeren, der bagefter skal overveje, hvad de så skal.
De skal sige ja eller nej til projekter, der rækker meget vidt og også har et meget stort økonomisk omfang.
Derfor er det jo vigtigt, at der er et bredt og velfunderet fagligt grundlag at tage stilling ud fra i de her kommitteer og udvalg.
Mette Gjerskov (S), 2016-11-22:
Jeg ser frem til at høre resultatet af tænkeboksens arbejde på det område.
Jeg har noget andet, jeg vil tale om.
Det her med åbenhed er ikke noget, vi har taget ud af den blå luft.
DIIS siger, at afbindingen af IFU også bør betyde større åbenhed.
Så er svaret fra ministeren, at forretningsdelen i IFU er fuldstændig uden for offentlighedsloven, men vi arbejder jo med offentlighedsloven hver eneste dag.
Det beror på en konkret vurdering, hviket ikke er at undtage et helt område.
Så kunne ministeren ikke også kigge på den sag?
Martin Lidegaard (RV), 2016-11-22:
Optagelsen af Montenegro i NATO er jo en forhandling, der har stået på i mange år, som bygger på meget, meget grundige vurderinger, både forsvarsmæssigt og politisk, og det er selvfølgelig også et vigtigt signal om, at i det omfang, man lever op til mulighederne og forpligtelserne i NATO, og i det omfang, at NATO-landene er indstillet på det, er det op til hvert enkelt land at kunne tage den beslutning at melde sig ind i NATO, ligesom det gælder i forhold til EU.
Det gør vi i hvert fald fra radikal side.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-11-22:
Jeg kan forstå på aviserne og på hr. Anders Samuelsen, at vi har haft et valg, altså at vælgerne er blevet hørt på ny – hen over weekenden, måske kun på Venstres årsmøde.
Det var i hvert fald et meget, meget hurtigt valg, så hurtigt, at jeg ikke opdagede, at jeg åbenbart har deltaget i det.
Jeg tror også, der er ret mange danskere, der heller ikke fornemmer, at de har deltaget i noget.
Det er netop det her med at spørge danskerne, som jeg gerne vil spørge ind til hos statsministeren.
For så vidt jeg husker, er danskerne ikke blevet spurgt, om de bakker op om at forhøje pensionsalderen, skære ned på SU'en, skære ned på folkeskolen og aflyse den grønne omstilling; om de bakker op om, at det er den rigtige vej for Danmark, som regeringen har lagt frem i sin 2025-plan.
Nu ved jeg så ikke, hvad en ny trekløverregering kan blive enig om, og derfor er det også lidt spøjst med den her spørgetime i dag.
Men det kunne jo være rart, hvis statsministeren ville svare på, om det også bliver den nye regerings politik at forhøje pensionsalderen, skære ned på folkeskolen, skære ned på SU'en og øge Danmarks CO2-udslip – og hvis det er tilfældet, om det så ikke bare ville være på sin plads at spørge danskerne, om der er et flertal, som bakker op om det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-11-22:
I Alternativet er vi kritiske over for den drejning, som NATO-alliancen har taget.
En forsvarsalliance bomber sig ikke til mere sikkerhed og tryghed i verden – tværtimod.
Derfor mener vi helt grundlæggende, at NATO's formål burde tilbagerulles til alene at udgøre forsvaret af de territorier, vi er.
Vi mener ikke, at optagelsen af Montenegro står i vejen for, at NATO-samarbejdet tager en anden retning end den, det har i dag.
Rusland har jo, som det før er blevet sagt, fordømt optagelsen af Montenegro i NATO og er imod enhver form for ekspansion.
De ser det jo ligesom som en provokation.
Det gør jo ikke, at vi skal sige nej til Montenegro, for selvfølgelig skal Rusland ikke bestemme det.
Men det er jo også vigtigt, at vi fra NATO's side selvfølgelig hele tiden understreger, hvorfor det er, at vi optager et land og dermed også har en dialog med dem, det kan være svært at have en dialog med.
Men vi støtter.
Mette Bock (LA), 2016-11-22:
Ved en ceremoni i Bruxelles den 19. maj i år blev protokollen om Montenegros tiltrædelse af Den Nordatlantiske Traktat undertegnet af repræsentanter for samtlige medlemmer af NATO, og det var i overværelse af repræsentanter for Montenegro.
På Danmarks vegne underskrev udenrigsministeren under forbehold for ratifikation.
Det er den ratifikation, vi er i gang med nu.
Fra Liberal Alliances side byder vi Montenegro velkommen i alliancen, som Liberal Alliance støtter.
Eva Flyvholm (EL), 2016-11-22:
Det handler selvfølgelig både om størrelsen af NATO og især også den militære oprustning i Europa, som der bliver talt meget for nu her efter valget af Trump, og som vi også har set at den danske regering støtter op om.
Jeg tror simpelt hen ikke, at det er i Danmarks interesse at lægge vores udenrigspolitik så fast på NATO, og jeg så meget hellere en linje, hvor det, vi prioriterede, var FN og nordisk samarbejde.
I forhold til spørgsmålet om Montenegros optagelse har jeg hæftet mig ved, at der i hvert fald ligger en række rapporter, der peger på, at der er ret store korruptionsproblemer i Montenegro, og der bør man selvfølgelig også i den sammenhæng overveje, hvad det er for nogle lande, vi forpligter Danmark til at gå i krig for.
Jeg synes, at der allerede nu er nogle meget tydelige udfordringer i NATO-samarbejdet i forhold til Tyrkiet, hvor vi kan se, hvordan menneskerettigheder og demokrati ikke bliver overholdt.
Journalister bliver fængslet, politikere bliver sat i fængsel, og på den måde kan man sige, at vi jo reelt ikke kan se Tyrkiet som et demokrati.
Alligevel har det ikke konsekvenser for deres plads i NATO, selv om det står i NATO's retningslinjer, at man lægger vægt på demokratiske værdier.
Så jeg synes, at det kalder på lidt refleksion.
Hvis NATO mener noget med de demokratiske værdier, skal man nok lige også tage det med i betragtning her.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-11-22:
Jeg er meget enig med både Socialdemokratiets ordfører og Dansk Folkepartis ordfører, men jeg vil ikke gøre det helt så kort, som Dansk Folkepartis ordfører gjorde.
Vi lever i en ustabil verden, og vi ved, at der desværre er kræfter derude, der ikke vil os det godt.
Jeg tror, de fleste har bemærket, at der blæser nye vinde mange steder, og lige præcis derfor er det vigtigt, at vi holder fast i de alliancer, vi ved virker, at vi styrker vores fælles bolværk mod aggression og angreb.
Den sikkerhed, vi nyder her i Danmark, kan man ikke fortænke andre stater i også at stræbe efter.
NATO har sikret fred og stabilitet i mere end et halvt århundrede og forbliver en af de vigtigste internationale institutioner i forbindelse med international konflikthåndtering.
Derfor er det kun glædeligt, at vi nu kan optage et nyt medlem, nemlig Montenegro, som længe har udtrykt et dybtfølt ønske om at blive medlem af alliancen og ikke mindst nyde de sikkerhedspolitiske forsikringer, der følger med et sådant medlemskab.
For det, som vi bare må erkende, er, at med den nye opskruning – både i forhold til retorikken, men også konkrete handlinger – som vi oplever fra Ruslands side, er det vigtigt, at vi også fra NATO's side og fra NATO's medlemslandes side bakker op om de lande, som ønsker at være en del af den frie verden, og som også ønsker at være en del af det forsvarsbolværk, der kan laves mod den retorik og de handlinger fra russisk side.
Derfor forstår jeg heller ikke, hvordan Rusland kan tro, at de med trusler og hård retorik kan tvinge NATO's medlemslande til ikke at optage et land som Montenegro – et land, som ønsker at blive medlem.
Og derfor synes jeg også, det er vigtigt, at vi alle her i salen siger, at det bakker vi op om – det kommer vi forhåbentlig også til – sådan at vi kan sende et klart signal om, at man ikke fra russisk side kan komme med trusler, i forhold til at NATO optager enkeltstående lande, som ønsker at være en del af alliancen.
Jeg skal her hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de desværre ikke kan være her i dag, men at de også støtter regeringens forslag om, at Montenegro bliver optaget i NATO.
Marie Krarup (DF), 2016-11-22:
I Dansk Folkeparti anser vi ratifikationen af Montenegros optagelse i NATO som en formssag, og vi støtter, at Montenegro optages.
Nick Hækkerup (S), 2016-11-22:
NATO forfølger en åben dør-politik, som grundlæggende betyder, at de lande, som lever op til kravene, kan blive medlemmer.
Det er godt, for vi har en interesse i et stærkt NATO, som kan være en stabiliserende faktor i, hvad man i øvrigt roligt kan beskrive som en urolig verden.
Montenegro er – det tror jeg ikke at jeg røber nogen statshemmelighed ved at sige – et lille land med 650.000 indbyggere og et relativt lille forsvar på 2.000 mand.
Men det betyder ikke, at det er et ligegyldigt land.
Betydningen af placeringen på det i 1990'erne så martrede Balkan og ikke mindst kyststrækningen til Middelhavet er interessant – så interessant, at Rusland har søgt at få flådestøttepunkter placeret der, hvilket er blevet afvist.
Rusland har også været modstander af Montenegros optagelse i NATO.
Med optagelsen af Montenegro sendes der på den måde også et signal til Moskva om, at man ikke kan nedlægge veto i forhold til, hvilke lande alliancen vil udvide sig med.
Man kan måske undre sig over den russiske vrede, dels fordi NATO jo er en forsvarsalliance, og dels fordi Montenegro jo på ingen måde grænser op til Rusland.
Hvis Montenegro skulle vælge at angribe Rusland, så skal de bevæge sig hen over to lande, før de når frem til den russiske grænse, hvilket dog er et stykke vej at gå.
Socialdemokratiet støtter Montenegros optagelse i NATO.
Martin Lidegaard (RV), 2016-11-22:
Så lad mig spørge på anden måde: Så udenrigsministeren kan garantere, at den praksis, der lægges op til her, vil være hundrede procent i overensstemmelse OECD's retningslinjer?
Kristian Jensen (V), 2016-11-22:
For hvis overskuddet, man trækker ud, skal trækkes fra udviklingsbistanden, så skal overskuddet, der bliver, lægges til udviklingsbistanden.
Det bliver det ikke i dag.
Det er indskuddet ind i IFU, der regnes med som en del af udviklingsbistanden.
Det årlige overskud, der kommer oveni, genererer så at sige yderligere udviklingsarbejde uden at tælle med i regnskaberne.
Så hvis man tager lidt af overskuddet ud, forandrer man heller ikke på størrelsen af udviklingsbistanden, for det indskud er kapitalindskuddet.
Hvis man trak kapitalgrundlaget ud af IFU eller for den sags skyld kapitalgrundlaget ud af en anden af vores kapitalforvaltninger, Verdensbanken eller andet, ville det jo betyde, at man så skulle trække det ud af udviklingsbistanden.
Men så lang tid det er overskud, vi snakker om, så lægger man ikke oven i.
Man trækker heller ikke fra, hvis man har en udbyttepolitik.
Martin Lidegaard (RV), 2016-11-22:
Det, der lige fik mig til at bede om at kunne stille et spørgsmål til ministeren, var det her med, hvorvidt man kan tage penge ud af IFU og bruge til andet end udviklingsbistand.
Det kræver måske et skriftligt svar, hvis udenrigsministeren ikke lige kan det på rygraden.
Men som jeg husker reglerne, kan man ikke bare stoppe de penge, man putter ind fra udviklingsbistanden og tæller med som udviklingsbistand, når man putter dem ind i IFU – og det mener jeg at vi gør med de penge, vi putter ind i IFU – i den danske statskasse uden at trække det fra udviklingsbistanden.
Mette Bock (LA), 2016-11-22:
Hverken folkelige organisationer eller et ministerium er jo egentlig dem, som i den sidste ende sidder for bordenden – det er jo sådan set udenrigsministeren og de mennesker, som står bag den lovgivning, der ligger til grund for det.
Jeg er helt enig i, at man selvfølgelig skal sikre, at man får solid faglighed ind i tingene, og det er også derfor, jeg indledte min tale med at sige, at måske er det her lige tidligt nok, i forhold til at vi nu er ved at samles omkring en ny udviklingspolitisk strategi.
For efter min mening skal man først fastlægge en strategi, og dernæst skal man organisere de råd og organer og nævn, og hvad der ellers måtte være, sådan at der bakkes bedst muligt op om den strategi, man er blevet enige om at fastlægge.
Så jeg er sådan set ikke uenig.
Altså, det er jo ikke, fordi man skal fjerne noget faglighed, men man skal sikre, at den nødvendige faglighed i forhold til den strategi, man måtte beslutte, er til stede.
Og der må vi så diskutere, hvordan vi konkret kommer videre med det.
Jeg er åben for diskussion.
Kristian Jensen (V), 2016-11-22:
Det er jo ikke, fordi jeg har noget imod offentlighed.
Jeg tror, det er svært umiddelbart at finde nogen, der er imod det.
Men offentlighed er jo kun godt, hvis ikke den er skadelig for andre ting, vi gerne vil have.
Der er jo en række samarbejdspartnere, som kræver fuld fortrolighed for at ville investere sammen med IFU.
Det gør de også for at få undersøgt nogle ting forud for en investering, så de ikke risikerer, at konkurrenter på markedet snupper investeringen på forhånd.
Derfor vil jeg bare sige, at uanset hvor meget vi tænker sammen om det, må vi nok erkende, at der er en begrænsning for, hvor meget åbenhed man kan lukke ind, hvis man skal have private partnere til at arbejde sammen med IFU.
Christian Juhl (EL), 2016-11-22:
Jeg vil bare gerne høre fru Mette Bock, om ikke det er fornuftigt at have i hvert fald så stor en bredde i bevillingskommitteer og udviklingspolitiske råd, at den faglighed, der er til stede i både erhvervsorganisationer, fagforeninger og ngo'er, der arbejder med udviklingsbistand, kan få deres synspunkter frem, når man skal tage stilling til millionstore bevillinger.
Når det ikke engang længere står klart i bemærkningerne, kan man godt blive lidt nervøs for, at der skal fokuseres på, at det er ministeriet.
Er det LA's opfattelse, at ministeriet skal have større indflydelse på bekostning af de folkelige organisationer?
Jeg vil gerne spørge hr. Michael Aastrup Jensen, hvor i loven det står, at Danmark fortsat skal være i superligaen, som man kalder dem, der betaler mere end 0,7 pct. af BNI til verdens fattigste lande.
For det første: Jeg kan ikke finde det.
Og for det andet: Hvad kaldte man så Danmark i de perioder, hvor vi var oppe på 1 pct. og virkelig var i superligaen?
Er det ikke sådan en slags udfladning af begreberne, hvis 0,7 pct., som er FN's minimum, skal kaldes superliga?
Jeg mener, det er ligesom at prale med lånte fjer.
Er ordføreren ikke enig i det?
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-11-22:
Tak for det.
For Venstre er det afgørende, at der er en rød tråd i vores udviklingspolitik.
Vi skal fokusere vores udviklingspolitik på de områder, hvor Danmark har særlige interesser eller styrkepositioner.
Det er en vigtig konklusion i Taksøe-Jensen-udredningen, og det er også en del af omdrejningspunktet i den nye udviklingspolitiske strategi.
Samtidig skal vi sikre os, at vores udviklingsbistand følger med tiden, og at de lovgivningsmæssige rammer er de rette i forhold til at imødekomme de udfordringer, udviklingsbistanden står over for.
Det er egentlig hele ideen, og det er derfor, vi også står her og diskuterer.
Der er en række elementer i nærværende lovforslag.
For det første bliver FN's nye verdensmål en del af lovgrundlaget for Danmarks virke inden for udviklingsbistanden.
Det hilser vi meget velkomment fra Venstres side.
Det er vigtigt, når vi nu har fået lavet de her konkrete nye verdensmål, at de selvfølgelig også skal være omdrejningspunktet for alt, hvad vi laver på den udviklingspolitiske scene.
Det er jo noget af det, som jeg i hvert fald hilser meget velkommen, fordi det jo ikke er nogen hemmelighed, at vi sideløbende med, at vi har debatten her i salen, også har en politisk debat i noget, der forhåbentlig kan ende med at blive en eller anden form for aftalekreds.
Der er det, at jeg i hvert fald synes, at det kunne være et rigtig stærkt signal, når vi forhåbentlig får lavet den aftale, og når vi forhåbentlig er så bredt et samlende flertal af Folketingets partier, som står bag den aftale, at vi så også sætter os sammen og siger, hvordan det er, vi konkret kan gøre en forskel.
For med de 0,7 pct. af BNI, som Danmark også i fremtiden vil bruge på udviklingsbistanden, er vi jo et af de absolut få lande i verden, som overholder FN's minimumsønske, og vi er jo derfor også et af de absolut superligalande, som kan gøre en kæmpe forskel dér, hvor vi nu koncentrerer os om det.
Så sagt forholdsvis kort er det, at vi fra Venstres side støtter det her varmt.
Vi ser det her som et banebrydende, nyt forsøg på at sørge for, at dansk udviklingsbistand også fortsat er i superligaen, men hvor vi også koncentrerer vores indsats om de politiske prioriteter, som vi nu har, og derfor kan vi støtte det varmt.
Jeg skal hilse fra Det Konservative Folkeparti, som desværre ikke kan være til stede i salen i dag, og sige, at de også støtter regeringens forslag.