runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steffen Larsen (LA), 2023-04-11:
Det lyder jo meget godt, at man i stedet for at lave en ordning ved siden af vil gå i gang med egentlig at tage og bruge de nuværende vagter.
Det er det, jeg hører ministeren sige: at man vil bruge de vagter, som allerede er uddannede på den eksisterende ordning.
Vil man så tillade, at de kunne blive brugt i det her?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-11:
Jamen jeg har også noteret mig høringssvaret.
Vi har også, som ordføreren er bekendt med, jo lagt op til, at kommunerne selv kan disponere efter det, og at det er muligt at sende en på opgave ad gangen.
Jeg er åben over for at drøfte det videre i udvalgsbehandlingen, men grundlæggende synes vi jo, at det her er en forsøgsordning, og derfor skal kommunerne jo selvfølgelig også gøre sig erfaringer med at bruge kommunale tryghedsvagter i forskellige former, hvad enten de går i hold eller går alene.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-04-11:
Jeg synes, vi kommer lidt nærmere, i forhold til hvad uddannelsen skal indeholde.
Men jeg håber, at ministeren vil holde fast i, at det skal være en erhvervsfaglig uddannelse, så der rent faktisk er noget ordentlig uddannelse og ikke kun de 6 uger, som rigtig mange vagter har, når vi nu kommer til at sende dem ud på offentlige gader og stræder.
Det, jeg egentlig vil spørge til, er det her, som vagt- og sikkerhedsfunktionærerne siger, nemlig at de er bekymrede for sikkerheden og egentlig helst vil have os til at stille et krav om, at der skal være to på en opgave hver gang af hensyn til vagternes sikkerhed, når vi nu sender dem ud offentlige steder.
Hvad tænker ministeren om det?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-11:
Jamen ordføreren har fuldstændig ret i, at Socialdemokratiet og i øvrigt også regeringen som helhed bestemt har en interesse i, at den her ordning bliver en succes og bliver brugt, og at vi i øvrigt også får indsamlet så mange erfaringer fra forskellige kommuner, at vi kan lave en samlet afvejning af, om det her er noget, der skal gøres permanent.
Så derfor vil vi jo gøre alt, hvad vi kan, for at det bliver sådan, når lovgivningen er vedtaget, at alle elementer i ordningen også bliver implementeret så hurtigt som muligt og bliver klar til brug.
Altså, i udgangspunktet har vi lagt op til en 3-årig forsøgsperiode, fordi vi synes, at det ud fra en samlet afvejning afspejler – som flere ordførere også har sagt i forbindelse med behandlingen her – de balancer, der har været i udformningen af den her ordning, mellem de forskellige partiers ønsker og mellem de høringssvar, som er blevet afgivet.
Det er vores vurdering, at vi inden for den forsøgsperiode både kan nå at etablere uddannelsen og nå at få ordningen løbet ordentligt i gang.
Og som jeg også nævnte i min bemærkninger, er det jo tanken, at ordningen skal gøres klar til brug inden sommer.
Så vi holder fast i, at det skal være en forsøgsperiode på 3 år, og vi vurderer også, at det er en fornuftig tidsramme til at afprøve det her.
Og så kan vi jo så med afsæt i de erfaringer, der er gjort, diskutere, om det her skal være en permanent ordning efterfølgende.
Mai Mercado (KF), 2023-04-11:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi gerne så, at man var gået længere med lovforslaget.
Men jeg vil også gerne stille et spørgsmål i forhold til forsøgsperioden, for før man får etableret uddannelsen, før man får de første igennem uddannelsen, før bekendtgørelsen for uddannelsen er færdig, kommer der jo til at gå tid, og jeg synes bare ikke, at det svar, der blev givet til Liberal Alliances hr. Steffen Larsen var sådan meget præcist.
Så jeg vil egentlig bare stille et andet spørgsmål.
Måske skulle man så gå den anden vej og udvide forsøgsperioden, så den ikke kun var på 3 år.
For det, vi kan være bekymrede for, er, at så kommer man om 3 år og siger: Nå, det var der søreme ikke nogen der brugte – det var nok, fordi der ikke var nogen, der havde et ønske om det.
Så vil ministeren være indstillet på det?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-11:
Nej, altså, der lægges med lovforslaget op til, at der skal fastsættes nærmere regler om tryghedsvagternes uddannelse, og også, at tryghedsvagterne ud over den almindelige vagtuddannelse skal gennemgå en særlig uddannelse, inden ansættelsen træder i kraft i kommunerne.
Så derfor ville der skulle udformes en uddannelse.
Jeg tror, det, jeg sagde i mine bemærkninger, er, at der jo heldigvis i dag er en eksisterende uddannelse, man kan tage afsæt i.
Jeg har ikke på nuværende tidspunkt et klart svar på, hvor lang tid det vil tage, men det vil jeg selvfølgelig kunne forsøge at besvare i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Mai Mercado (KF), 2023-04-11:
Men er ministeren ikke enig i, at der er en reel problemstilling, i forhold til at den her forsøgsordning aldrig kommer ud at virke, fordi det kommer til at tage for lang tid at løbe den i gang, både i forhold til at få lavet selve uddannelsen og få de første kørt igennem uddannelsen, og at man dermed risikerer, at det er en ineffektiv forsøgsperiode, som ikke har ret mange resultater, når man når til udgangen af perioden?
Og har Socialdemokratiet ikke også en interesse i, at det, når man får tryghedsvagter, bliver et effektivt redskab?
Så hvad er til hinder for det, og hvad forrykker den her balance i forhold til at udvide den forsøgsperiode på 3 år til eksempelvis 4 eller 5 år?
Torsten Gejl (ALT), 2023-04-11:
Tak, formand.
Det bliver kort.
Vi er stadig væk lidt i en proces i Alternativet.
Imod det her forslag taler, at vi faktisk hellere vil bruge ressourcer på et blødende politi.
Det kan også godt sagtens være, som den forrige ordfører siger, at endnu en kommunal medarbejder ikke vil blive respekteret.
Men vi går så sandelig ind for forsøget, og derfor overvejer vi også på den positive side at se, om det her kan komme til at fungere.
Så vi er som sagt ved at tage stilling.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-04-11:
Jeg skal gøre det kort og sige, at jeg kan tilslutte mig de bemærkninger, som den foregående ordfører anførte.
Det er jo et af hovedelementerne i det her forslag, og det støtter vi fuldt ud.
Indsamlingsnævnet er faktisk en meget vigtig brik, for hvis man gør sig forhåbninger om at få penge i kassen – for at sige det rent ud – så er det også vigtigt, at der er nogen, der fører kontrol med, at pengene går det rigtige sted hen.
Herudover er der de elementer til ændringer, som allerede Socialdemokratiets ordfører har anført.
Jeg skal ikke bruge Folketingets tid på at stå og gentage dem, men jeg kan sige, at Venstre kan støtte forslaget i sin helhed.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2023-04-11:
Tak for det, formand.
Der er sagt mange ord allerede om det her lovforslag, som vi selvfølgelig støtter op om.
Det kan godt lyde som noget helt nyt for mange, men det er altså ikke indsamlinger, der kan foregå i al almindelighed, over sociale medier, hvor man kan oprette en MobilePay-boks eller en digital indsamlingsportal.
En indsamling kan foretages via digital valuta, f.eks. kryptovaluta.
Det foretages alt sammen uden om Indsamlingsnævnet.
Den digitale udvikling har betydet, at spillereglerne løbende ændrer sig på mange lovområder, heriblandt også hvordan vi indsamler penge til forskellige formål.
Inden for indsamlinger stiller den digitale udvikling store krav til Indsamlingsnævnet.
Der er mange indsamlinger i dag, der som sagt er flyttet til udelukkende at foregå på digitale platforme gennem sociale medier og andre digitale indsamlingsplatforme.
Vi giver bedre muligheder for at meddele afslag, og vi udvider nævnets kompetence, så sagsbehandlingen bliver mere smidig; men vigtigst af alt ændrer vi sammensætningen af nævnet ved at tilføre særlig viden om it og digital udvikling.
Det glæder mig, at vi gør indsamlinger mere rettidige.
Tak for ordet – Moderaterne støtter forslaget.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-11:
Ja, det mener jeg det er.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-11:
Det vil så sige, at hele spørgsmålet om et muligt kabelsamarbejde med USA, politiets intimidering af pressen, forholdet omkring Samsam, en dansk statsborger, der muligvis sidder fængslet på et urigtigt grundlag, betragter Socialdemokratiet ikke som væsentligt i den her sammenhæng, og der mener Socialdemokratiet ikke, at der er behov for yderligere undersøgelser.
Så vil jeg bare, hvis det er tilfældet, spørge: Hvor mener Socialdemokratiets ordfører så at det efterlader retsfølelsen i forhold til retsstaten Danmark?
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-11:
Men i forhold til de konkrete sager, der blev nævnt, vil jeg om det, der vedrører Ahmed Samsam, sige, at der jo er nedsat et arbejde i Granskningsudvalget nu – en forundersøgelse, som jeg også tænker hr. Peder Hvelplund selv har noget med at gøre, i og med at han sidder i udvalget.
Og så er der jo i regeringsgrundlaget lagt op til, at når de retslige aspekter af de straffesager, verserende straffesager, der er i øjeblikket, som kunne have interesse, er færdige, så vil det være muligt at tage stilling til, om der også skal nedsættes undersøgelseskommissioner, der vedrører det.
Rosa Lund (EL), 2023-04-11:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne følge op, hvor min kollega hr. Peder Hvelplund slap, for hr. Bjørn Brandenborg ved jo udmærket godt, lige så vel som jeg gør, at det arbejde, der foregår i Granskningsudvalget lige nu vedrørende Ahmed Samsam, netop ikke er en undersøgelseskommission, for
det blokerer hr. Bjørn Brandenborgs eget parti jo for.
Socialdemokratiet og resten af regeringspartierne blokerer for, at de her sager kan blive undersøgt ordentligt.
Så jeg vil gerne spørge hr. Bjørn Brandenborg: Hvad forventer man egentlig at få ud af den her lillebitte undersøgelse, man lægger op til i det her lovforslag?
Forventer man virkelig, at befolkningen og Folketinget kommer til at stille sig tilfredse med det her?
Tak for det, formand.
Men det her lovforslag lægger jo netop op til at undersøge et lille hjørne af den her sag.
Det er sådan set fint nok.
Det har jo tydeligvis både Folketingets, pressens og befolkningens interesse at få undersøgt de her ting.
Derfor forstår jeg ikke, hvordan hr. Bjørn Brandenborg kan være tilfreds med det her.
Og det er egentlig lidt det, jeg leder efter.
Altså, hvad er det, regeringen forventer at der skal komme ud af det her?
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-11:
Altså, det er jo rigtigt, at den tidligere FE-kommission som bekendt fandt, at der ikke var grundlag for kritik af de hjemsendte medarbejdere.
Og så er det jo kombineret med, at der har været en debat, som fru Rosa Lund selv henviser til – både i medierne og her i Folketinget – med en række beskyldninger om usaglig politisk indblanding.
Det har jo medført, at regeringen har været med til at tage en beslutning om at nedsætte en undersøgelseskommission for at undersøge, om der blev varetaget usaglige hensyn i forbindelse med hjemsendelsen.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-11:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Der var jo en del tale, også under valgkampen, om en undersøgelse af hele komplekset omkring FE, PET, kabelsamarbejdet, de mulige ulovlige aflytninger af danske statsborgere.
Og jeg skal egentlig bare høre Socialdemokratiets ordfører, om vi så efter Socialdemokratiets opfattelse har fået belyst det sagsområde.
Altså, der var al den snak om, at vi skulle have undersøgt sagerne til bunds, også den efter min opfattelse nok mest alvorlige, altså mistanken om et ulovligt kabelsamarbejde med USA, der kunne medføre aflytning af danske statsborgere.
Er det Socialdemokratiets opfattelse, at med den her undersøgelseskommission er det sagskompleks ligesom undersøgt?
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-11:
Og det synes jeg at vi alle sammen herinde skal have respekt for.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-04-11:
Men vi har jo tidligere nedsat kommissioner, hvor der også var verserende retssager, bl.a. i forbindelse med Tibetkommissionen.
Og så må man jo i yderste tilfælde skubbe en retssag eller bede kommissionen om at undersøge tingene på en måde, så det ikke påvirker eller forstyrrer selve retssagen.
Og det, vi bl.a. er interesseret i at undersøge, er jo den politiske proces, der fører til beslutningen om at igangsætte en overvågning af bl.a. Lars Findsen, efter at man jo blev bekendt med, at han var blevet pure frifundet for de anklager, som tilsynet rejste.
Så der er jo ikke præcedens for, at man ikke kan nedsætte en kommission, bare fordi der er nogle verserende retssager; det har man gjort før.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-11:
Jeg synes jo, det er helt fair at have den holdning.
Jeg har en anden holdning, og den er, at så længe der er en verserende straffesag, synes jeg, at vi skal have respekt for det.
Det, som regeringen har udtalt, og det, som jeg gerne vil gentage her på talerstolen, er, at når den retssag er færdig, kan vi tage stilling til, hvorvidt der er behov for at lave en yderligere undersøgelse.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-04-11:
Men jeg vil alligevel vove pelsen: Når nu man vil undersøge lige præcis hjemsendelsen af de ledende medarbejdere, kunne jeg godt tænke mig at vide, hvorfor man har lagt snittet der – hvorfor har man ikke taget de andre medarbejdere med, som jo også har været hjemsendt?
Det undrer mig en lille smule.
Så vil Socialdemokratiet være med til også at inkludere de sidste i den undersøgelse?
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-11:
Årsagen er jo den, som jeg redegjorde for lige før, nemlig den debat, der har været i pressen – som fru Rosa Lund også sagde – blandet med beskyldninger om usaglig indblanding fra bl.a. også folketingspolitikere her i salen.
Det er jo det, der har medført, at man har nedsat en undersøgelseskommission, som skal undersøge, om der er varetaget usaglige hensyn.
Det er det, der er grundlaget for det, og så er man jo velkommen til at stille ændringsforslag, hvis det er sådan, at man synes, der skal mere til.
Vi har lagt snittet i forhold til at undersøge det, som vi mener er relevant.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-04-11:
Jeg synes bare ikke, jeg blev klogere på, hvorfor man har lagt snittet der.
Det forstår jeg ikke, og ja, der kommer helt sikkert et ændringsforslag fra SF.
Jeg prøver bare at blive klogere på, hvorfor man ikke har taget de sidste med, og derfor spørger jeg endnu en gang: Vil Socialdemokratiet være med til at inkludere de sidste medarbejdere i den undersøgelse?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-11:
Nu sagde jeg ikke, at det kun handlede om, hvordan man undgik kønssygdomme.
Det handlede jo primært om, hvordan man gør alt det, der ikke har noget med kønssygdomme at gøre, men som er vigtigt.
Men i forhold til det her med homoseksuelle vil jeg sige, at jeg tror, det er meget forskelligt.
I min vennekreds har jeg jo homoseksuelle, som tidligere, selv om jeg vidste, at det åbenlyst var den vej, det ville gå, ikke var klar, ikke var der selv.
Så jeg tror ikke, man skal give det skylden for det.
Altså, en stigmatisering af homoseksuelle skal vi slå ned på alle steder, men det behøver vi ikke at skrive ind i en lov, for det skal vi bare huske at fortælle forældrene, når de får børn: at man opdrager sine børn til at behandle mennesker ordentligt.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-04-11:
Tak for det.
Altså, selve årsagen til hjemsendelsen af FE-ledelsen er jo velkendt.
Det skete jo på baggrund af den kritik, der var fra tilsynet; så nedsatte man en kommission, der pure frikendte FE-ledelsen, men det, der i valgkampen var et stort ønske om fra mange partiers side, stort set alle partiers, var jo ikke bare at undersøge en lille flig af den her sag, som jo er ret velbelyst.
Nej, det, der ville være interessant, er jo at undersøge hele det efterfølgende forløb, der har været, hvor man igangsætter en totalovervågning af bl.a. Lars Findsen, og hvor man måtte forstå på en tidligere justitsminister at regeringen nærmest bare var et gummistempel, som om det er en PET-chef, der egenhændigt beslutter sådan noget og orienterer justitsministeren, som så siger: Nå, okay, I igangsætter bare den her overvågning.
En lang række eksperter, der har forstand på det område, siger: Nej, det er ikke sådan, det fungerer.
Det er i høj grad en politisk beslutning, og det, man ønsker at undersøge, er, i hvor høj grad det har været politisk motiveret.
Så kan ordføreren ikke se, at et eller andet sted er det jo næsten en hån at nedsætte en kommission og så bede dem om at undersøge alt andet end det, der er interessant at undersøge?
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-11:
Tak for det, formand.
Som det fremgår af indledningen til det lovforslag, vi nu skal behandle, er det forslagets formål at skabe det retlige grundlag for nedsættelsen af en særlig undersøgelseskommission – en undersøgelseskommission, der vil have til opgave at undersøge forløbet vedrørende tjenestefritagelsen af ledende medarbejdere i Forsvarets Efterretningstjeneste i august 2020.
Kommissionen skal i den forbindelse undersøge, om der i forbindelse med tjenestefritagelsen blev varetaget usaglige hensyn.
Med andre ord skal dette lovforslag sætte rammerne for undersøgelseskommissionens arbejde.
Som det dog også fremgår af indledningen til lovforslaget, gør der sig nogle helt særlige omstændigheder gældende, når man skal nedsætte en undersøgelseskommission, som vedrører vores efterretningstjenesters forhold.
Særlig hensynet til at beskytte de klassificerede oplysninger, som vil kunne indgå i undersøgelsen, gør, at det er nødvendigt at etablere en særlig undersøgelsesform, som på en række punkter afviger fra andre undersøgelseskommissioner.
Der skal altså findes en balance – en balance mellem på den ene side hensynet til ikke at udbrede kendskabet til klassificerede oplysninger mere end strengt nødvendigt og på den anden side hensynet til at få skabt klarhed over centrale spørgsmål i det forløb, der skal undersøges.
Undersøgelseskommissionen vil med lovforslaget tage sit afsæt i den ordning, som vi kender fra lov om undersøgelseskommissioner og granskningskommissioner.
Som før sagt vil den dog på en række punkter afvige herfra, fordi den omhandler disse meget særlige forhold.
Det foreslås med lovforslaget, at den særlige undersøgelseskommission skal bestå af tre medlemmer, der udpeges af justitsministeren.
Formanden og de øvrige medlemmer vil efter forslaget skulle udpeges efter indstilling fra præsidenten for Vestre Landsret og skal være uvildige og uafhængige af de myndigheder og de personer, hvis forhold er omfattet af undersøgelsen.
Lovforslaget indeholder desuden regler om undersøgelseskommissionens opgaver, tilrettelæggelse af undersøgelsen, oplysnings- og vidnepligt, de berørte personers retsstilling, tavshedspligt, kommissionens beslutninger og domstolsprøvelse heraf.
For at skabe mulighed for, at offentligheden kan læse resultaterne af undersøgelsen, vil kommissionens beretning skulle udarbejdes og offentliggøres i en form, som ikke indeholder informationer, der vil kunne skade forholdet til fremmede magter, statens sikkerhed eller tredjemand.
Og endelig følger det af lovforslaget, at undersøgelseskommissionen bør tilrettelægge sit arbejde, så den så vidt muligt kan afgive beretning om resultatet af sin undersøgelse, senest 1 år efter at kommissionen er nedsat.
Det er de overordnede rammer for undersøgelseskommissionens arbejde, som det her lovforslag sætter, og vi støtter lovforslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-04-11:
Tak for ordet.
Det er jo tydeligt for enhver, at indsamlinger på nettet via platforme og sociale medier er blevet sådan en hverdagsting og en naturlig måde at rejse penge til velgørenhed og gode formål på.
Det er også en effektiv måde at indsamle betydelige midler på, og derfor er det selvfølgelig blevet ekstremt populært og udbredt.
Vi har desværre bare tidligere set grove svindelsager i forbindelse med indsamlinger, hvor der er svindlet for millioner af kroner.
DR's forbrugerprogram Kontant har jo afsløret, hvordan Foreningen for Danske Kræftramte Børn samlede ind til syge børn, men beholdt det meste selv.
Ud over at det er ualmindelig frastødende, viste sagen os jo også et behov for bedre kontrol med indsamlinger og de organisationer, som står bag dem.
Der er også eksempler på, at indsamlingsorganisationer ikke har formået at leve op til helt basale krav til lovlig indsamling, f.eks. et offentligt regnskab.
Alligevel har de fået en ny tilladelse til at indsamle.
Det skal ikke være muligt at samle penge ind, uden at Indsamlingsnævnet kan kontrollere, at pengene reelt går til det formål, som indsamleren siger, og vi skal have bedre muligheder for at komme efter dem, der f.eks. undlader at indsende et regnskab og så bare kører videre.
Derfor byder vi det her lovforslag velkommen.
Der er brug for, at vi opgraderer rammerne for indsamlinger, så de er tilpasset den digitale virkelighed, og at vi hele tiden kører med et regelsæt, der både er gennemskueligt og robust, så vi undgår misbrug.
Det er væsentligt, at folk til enhver tid kan have tillid til, at en indsamling rent faktisk har det formål, som indsamleren siger.
Så vi bakker op om, at nævnet skal kunne give afslag og tilbagekalde en tilladelse midlertidigt, indtil indsamleren har bragt orden i sagerne og overholder loven.
Vi kommer til at støtte det her forslag, men jeg vil også godt varsle, at vi kommer til at stille et ændringsforslag, for jeg kan forstå, at foreningen ISOBRO, som er brancheorganisationen for alle de velgørende indsamlingsorganisationer, mister en plads i Indsamlingsnævnet.
Og jeg kan simpelt hen ikke nogen steder finde begrundelsen for det, ud over at Erhvervsministeriet gerne vil tilføje sig på en plads, fordi de har noget viden om it og digitale kompetencer, som der måske kan være behov for set i lyset af den udvikling, der sker, hvor flere indsamlinger bliver digitale.
Men jeg synes jo bare, man kunne udvide Indsamlingsnævnet med den ekstra plads, så ISOBRO kan bevare sine to pladser.
Så vi kommer til at stille et ændringsforslag, som vi håber på opbakning til, om, at ISOBRO skal bevare sine to pladser, og at Indsamlingsnævnet derfor udvides med en ekstra plads.
Tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-04-11:
Tak for ordet.
I dag behandler vi L 87, som handler om ændringer i indsamlingsloven.
Den digitale udvikling ændrer løbende spillereglerne for myndigheder, der skal navigere på områder, der konstant påvirkes af de nye muligheder og fremgangsmåder m.v. På indsamlingsområdet foregår en stor del af indsamlinger f.eks. nu på internettet, og udviklingen stiller nye krav til Indsamlingsnævnets varetagelse af nævnets opgaver.
Lovforslaget har til formål at gøre kontrollen og tilsynet på indsamlingsområdet mere effektivt og retfærdigt i lyset af den teknologiske udvikling.
Det bakker vi op om i Danmarksdemokraterne.
Lovforslaget indeholder en række ændringer.
For det første gives Indsamlingsnævnet nu mulighed for at meddele afslag på en ansøgning om en 1-årig indsamlingstilladelse, hvis forhold ved tidligere indsamlinger giver anledning til at formode, at loven eller bestemmelser udstedt i medfør af loven ikke vil blive fulgt.
Dette vil forhindre gentagne overtrædelser af indsamlingsloven.
For det andet udvides Indsamlingsnævnets kompetencer, så nævnet kan træffe afgørelse om, hvorvidt en indsamling er omfattet af indsamlingsloven.
Dette forventes at smidiggøre nævnets sagsbehandling til gavn for borgerne, ligesom nævnet vil få mulighed for at fastlægge praksis for lovens anvendelsesområde.
For det tredje ændres Indsamlingsnævnets sammensætning, så nævnet tilføres særlig viden om it og den digitale udvikling.
Dette vil afspejle den store mængde af indsamlinger, der sker på internettet, og tager højde for, at nævnet er sammensat af mennesker med de rette kompetencer på indsamlingsområdet.
For det fjerde lettes Indsamlingsnævnets behandling af oplysninger.
Det gør det således muligt at indføre regler om obligatorisk brug af en digital løsning til indsendelse af ansøgninger og regnskaber.
Dette vil kvalificere og understøtte en efterfølgende risikobaseret manuel kontrol af regnskaberne.
Endelig indeholder lovforslaget en ny bestemmelse om, at søgsmål til prøvelse af afgørelser efter indsamlingsloven skal være anlagt inden for en 6-månedersfrist.
Dette er for at sikre, at der ikke kan rejses tvivl om rigtigheden af en afgørelse truffet efter indsamlingsloven.
Lovforslaget er en delvis genfremsættelse af et tidligere lovforslag.
Det er vigtigt at bemærke, at et initiativ om at undtage belønningsbaseret crowdfunding fra indsamlingslovens anvendelsesområde ikke indgår i lovforslaget, og at datoen for ikrafttræden er uændret. Danmarksdemokraterne støtter forslaget.