runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2017-11-16:
Jamen jeg er helt på det rene med, at Enhedslisten slet ikke bryder sig om Den Europæiske Union og det samarbejde, man har lavet der, men jeg tror, at forklaringen på, at man dér har kunnet lave et stærkere samarbejde, et mere solidarisk samarbejde, hvor man deler sin suverænitet for at bekæmpe de kriminelle, de store magtmonopoler, de økonomiske interesser, som man ellers ikke kan få has på, og som vil udnytte den almindelige borger og det system, vi har, er, at man er blevet enige i vores europæiske familie om en række retsprincipper, demokratiske grundprincipper, som ligger som et fundament under hele vores politiarbejde, som ligger som et fundament under hele vores retssystem.
Det har vi bekendt os til, og alle, der vil bekende sig til de samme værdier og de samme regler, er inviteret med i det europæiske samarbejde.
Men det er en betingelse for at træde ind, at man vil det, og det er jo derfor, det er så fantastisk, at det er lykkedes, kan man sige, at skabe den europæiske familie baseret på nogle værdier.
Jeg ved godt, at hr. Søren Søndergaard hellere så det hele opløst, og så skulle man starte helt forfra på et helt nyt samarbejde – åbenbart også på det politimæssige område – og derfor er det bedre, at Danmark ligesom siger: Lad bare de andre om deres solidaritet; vi kan stå her alene og være os selv og skride fra det hele, hvis det passer os.
Det er fint, at Enhedslisten har den opfattelse, men at det skulle give et bedre politimæssigt samarbejde og stille os bedre i kampen mod de kriminelle, tror jeg altså ikke på.
Søren Søndergaard (EL), 2017-11-16:
Som vi også sagde under valgkampen, er vi imod en institution, som befolkningen ikke har mulighed for at stemme sig ud af.
I forhold til nogle af de alvorlige lækager og læk, der har været i Europol, skødesløs omgang med fortroligt materiale, og hvad ved jeg, vil jeg sige, at hvis noget af det fortsætter, vil vi have mulighed for at sige: Der ønsker vi ikke at være med.
Det er vores opfattelse.
Og det kan man ikke, hvis man er fuldt og helt med i Europol.
Så har vi overgivet den kompetence en gang for alle.
Den beslutningsret sikrer vi derimod med den nye aftale.
Men jeg vil godt lige anfægte den præmis, som den radikale ordfører fremkommer med.
Er det kun inden for EU, der skal bekæmpes kriminalitet?
Ja, ja, men er det ikke en opgave at bekæmpe kriminalitet i hele Europa?
Hvorfor har man lavet et system, der er så bundet op på de lande, der tilfældigvis er medlem af EU?
Hvad tror man der vil ske med Storbritannien?
Skal de ud af Europol?
Skal de ikke være med til at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet, fordi de ikke ønsker at være med i den klub, der hedder EU?
Jeg synes, det er en forkert måde at lave et organiseret kriminalitetsbekæmpende samarbejde på.
Der skal alle, der vil, kunne være med.
Martin Lidegaard (RV), 2017-11-16:
Hr. Søren Søndergaard har jo ret i, at vores europæiske familie igen har udvist en helt utrolig langmodighed og fleksibilitet.
De vil jo gerne dele deres suverænitet med os, for at vi sammen kan bekæmpe organiseret kriminalitet, grænseoverskridende kriminalitet, og Enhedslisten og flere andre ønsker ikke, at vi skal dele vores suverænitet med dem.
Det er solidaritet på en ganske speciel moderne måde, må jeg sige.
Men det slog mig egentlig, da jeg hørte talen her, om der er sket et lillebitte ryk i Enhedslistens opfattelse – om der faktisk er noget, Enhedslisten er positiv over for her.
For under debatten kunne vi aldrig få et klart svar på, om man ønskede dansk medlemskab af Europol eller ej.
Men nu har det nærmest været én stor lovprisning af Europol i dag og af alle de gode ting, der ligger i Europol.
Altså, er man egentlig imod Europol som institution?
Hvis man nu glemmer alt det andet i EU, men bare lige tager det forpligtende politisamarbejde Europol, er man så egentlig positiv over for det i Enhedslisten?
For det ville da være en dejlig nyhed at gå hjem med i dag.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-11-16:
Jamen jeg kan jo altså kun henholde mig til, hvad politiet siger, og de siger jo altså, at det her ikke er et så godt system.
Og så kan hr. Kenneth Kristensen Berth jo gøre det hele op i sekunder.
Der er da regler for, hvornår det skal ske. Men der er jo ingen tvivl om, at politiet anser det her for et ikke så godt redskab, og det er da netop, fordi man risikerer at komme i situationer, hvor man er nødt til at slippe vedkommende, før man har fundet ud af, om der populært sagt er kød på sagen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-11-16:
Det skal jeg huske, hr. formand.
Jamen jeg må altså bare sige stille og roligt til hr. Preben Bang Henriksen, at jeg altså ikke tror, at der vil være problemer, hvis det er sådan, at man bliver tilbageholdt i 1½ minut.
Under alle omstændigheder er det så kort tid, det drejer sig om, at det står i ekstrem kontrast til de ting, vi fik at vide af bl.a. Venstre forud for den her afstemning.
Altså, jeg tror bare, at man måske fra de såkaldte japartiers side lige skulle overveje en ekstra gang, inden man nu gør det her til en kæmpe sag, om man vil have en lille smule troværdighed i behold hos vælgerne.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-11-16:
Ja, det er muligt, at der vil gå 6-8 år, og at det er sagt, men det var da for at få en aftale, der stillede os ligesom før, men den fik vi ikke.
Nu fik vi en ganske anden aftale.
Hr. Kenneth Kristensen Berth kan spørge alt det, han vil, til sekunder og lignende.
Jeg ved lige så lidt som hr. Kenneth Kristensen Berth om, hvordan det foregår i anholdelsessituationer, og derfor kan jeg læse, hvad Rigspolitiet er citeret for i redegørelsen.
Det er nemlig Rigspolitiets vurdering, at den manglende søgeadgang, herunder særlig manglende adgang til QUEST og den manglende mulighed for at lade oplysninger fra Europol indgå direkte som understøttende datakilde i politiets analyser og proaktive kriminalitetsarbejde, inden for meget kort tid vil indebære en væsentlig begrænsning af dansk politis muligheder for at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet sammenlignet med medlemmer af Europol.
Mette Bock (LA), 2017-11-22:
Det, jeg kan sige, er, at dansk lovgivning skal overholdes.
Uanset hvad det er for borgere, der er i dette land, så skal dansk lovgivning overholdes.
Det, jeg synes er væsentligt, er at slå fast, at forældre har et ansvar over for deres børn.
De skal sørge for at opdrage dem, de skal sørge for at danne dem, så de overholder dansk lovgivning.
Jeg ønsker ikke en parallellovgivning i forhold til dansk lovgivning.
Det er de danske domstole, som er vores retsinstans i Danmark, og det forholder jeg mig til, og det ønsker jeg ikke ændret på nogen måde.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-11-22:
Skal jeg stadig forstå det sådan, at ministeren mener, at det er de danske myndigheder og ikke forskellige trossamfund, der skal ind og løse konflikten og stoppe skyderierne i København?
Mette Bock (LA), 2017-11-22:
Til at opretholde den danske retstilstand er det dansk politi og de danske domstole, som er inde over.
I det forhold, som vedrører forældres ansvar for at opdrage deres børn til at blive gode samfundsborgere, overlader jeg det altså til forældrene at tage fat i den sag.
Det er en stor pligt, som de alle sammen må tage på sig, og det er ligegyldigt, i hvilken relation det er, så har forældre en pligt over for deres børn.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-11-22:
Det er jeg meget enig i, men skal jeg forstå det sådan, at ministeren i hvert ikke – modsat Laura Lindahl – er fløjtende ligeglad med, hvem der er inde over det her?
For vi ved jo, at Islamisk Trossamfund har været inde over den her bandekonflikt – uden om myndighederne, uden om politiet.
Så jeg skal forstå, at ministeren i hvert fald ikke er fløjtende ligeglad med, hvilke aktører der deltager i forsøget på ikke at skabe en fredsaftale, men en våbenhvile, som vi ikke kender betingelserne for?
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-22:
Det her er et rigtig godt lovforslag, som Socialdemokratiet kan støtte.
Det straffer os nu.
Det straffer virksomhederne, der mangler faglærte.
Det straffer samfundsøkonomien, der rammes af tabte eksportindtægter og øgede udgifter til forsørgelse.
Det straffer unge, der ikke har fået stimuleret deres talenter, men er kørt sure i studier, der dybest set ikke interesserer dem.
Nu har vi i fællesskab skiftet position: Hellere en god frisør end en middelmådig filosof.
Det er intentionen bag erhvervsskolereformen fra 2015.
Der er fokuseret meget på de kvantitative ambitioner med reformens målsætninger, nemlig at mange flere unge direkte efter folkeskolen skal søge mod handelsskolerne og SOSU-skolerne og de tekniske skoler.
Der er fokuseret mindre på reformens kvalitative ambitioner, desværre.
For reformen er først som sidst en kvalitetsreform, hvor vi forventer mere af de nystartede elever, vi forventer mere i overgangen til hovedforløbet, og vi forlanger mere af underviserne og skolerne.
Vi understreger, at ingen skal bestå, hvis ikke de kan deres fag.
Vi har også styrket opmærksomheden på elevernes praktiktid i virksomhederne.
Vi tror ikke på, at man kan tale uddannelserne op.
Prestigen skal nok stige, men først når kvaliteten faktisk løftes.
Vi kan ikke snakke os til et bedre renommé for erhvervsskolerne.
Vi kan og skal heller ikke appellere til de unges og forældrenes samfundssind ved at understrege, at samfundet kommer til at mangle faglærte.
Det er de da ligeglade med – heldigvis.
Flere unge tilvælger uddannelserne, efterhånden som det bliver tydeligt for alle, at kvaliteten løftes; når det bliver tydeligt for alle, at der er beskæftigelse med ordentlig indtjening; når alle kender nogle faglærte, der har brugt deres uddannelse til at læse videre; og når andre unge fortæller om de gode oplevelser, der følger af at være på arbejdsmarkedet i en tidlig alder.
Vi tror på, at vi er på den her rette vej, men det er en supertanker, der skal vendes.
I den proces er det vigtigt ikke at få kolde fødder midtvejs.
Vi står derfor fast på reformens grundlæggende principper, men vi har også samtidig sagt, at vi gerne justerer lovgivningen, hvis der er regler, som forhindrer reformen i at virke.
Det bliver mindre bureaukratisk for skolerne og for voksne elever at få tilrettelagt en erhvervsuddannelse.
Vi justerer loven, så det bliver præciseret, hvilke rettigheder der gælder for gravide og langtidssyge elever.
Vi tager et vigtigt skridt i retning af at bekæmpe virksomhedernes misbrug af delaftaler for elever, der ikke har en normal uddannelsesaftale.
Det er alt sammen godt.
Vi ser derfor frem til lovbehandlingen og støtter som sagt forslaget.
Mette Bock (LA), 2017-11-22:
I det omfang, at der foregår ulovligheder, henhører sagen under dansk politi.
Men jeg vil stadig væk sige, at enhver forældre har et ansvar for opdragelsen af egne børn og for at sørge for, at de her børn opfører sig ordentligt og lærer, at de skal overholde dansk lovgivning.
Det er og bliver et forældreansvar.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-11-22:
Er ministeren ligesom sin partifælle Laura Lindahl »fløjtende ligeglad« med, at Islamisk Trossamfund blander sig i bandekonflikten uden om myndighederne?
Der henvises til artiklen »Politikere raser over Islamisk Trossamfund: De skal ikke blande sig i bandekonflikten« den 14. november 2017 på Berlingskes hjemmeside.
Arh, men jeg tænker, at nu er det jo foregået i en moske.
Islamisk Trossamfund er et godkendt trossamfund i Danmark, og derfor tænker jeg det er relevant at spørge ministeren, for det er trods alt inden for ministerens ressortområde, om ministeren måske deler bekymringen om, at det er foregået i en moske under Islamisk Trossamfund, vel vidende at Islamisk Trossamfund i dokumentarudsendelsen »Moskeerne bag sløret« direkte fraråder folk at gå til myndighederne, hvis de har været udsat for vold og voldtægt.
Er ministeren bekendt med det, og deler ministeren bekymringen for, at Islamisk Trossamfund har været med ind over noget, som myndighederne ikke ved hvad er?
Mette Bock (LA), 2017-11-22:
Tak for spørgsmålet.
Som så mange andre har jeg selvfølgelig også noteret mig hele diskussionen omkring den her angivelige fredsaftale i forbindelse med bandekonflikten i København.
Håndteringen af bandekonflikten er der altså rigtig mange holdninger til, både i samfundet og blandt mine politiske kolleger, og det er en vigtig sag at få drøftet til bunds, uanset hvordan det udvikler sig.
Jeg synes, det er en balancegang, hvorvidt og hvor meget civilsamfundet skal gå ind i i selve konflikterne, men jeg vil gerne slå fast, at jeg synes, at forældre til enhver tid har et ansvar for at sørge for at holde øje med, hvad deres børn gør, at opdrage dem ordentligt og at sikre – i det omfang, det overhovedet er muligt – at de overholder dansk lovgivning, uanset hvad det er, børnene beskæftiger sig med.
Bandekonflikten er en sag, som hører under Københavns Politi, og jeg har derfor ikke yderligere kommentarer til sagen.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-11-22:
Er ministeren ligesom sin partifælle Laura Lindahl »fløjtende ligeglad« med, at Islamisk Trossamfund blander sig i bandekonflikten uden om myndighederne?
Mette Bock (LA), 2017-11-22:
Det skal jeg prøve at få undersøgt.
Det bliver jo en beskrivelse af, i hvilket omfang der er faldet domme, men det kan selvfølgelig give anledning til yderligere drøftelse.
Men jeg skal oversende et svar på spørgsmålet, i det omfang det overhovedet er muligt.
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-22:
Det vil vi meget gerne følge op på, og i den forbindelse tror jeg også det ville kunne være gavnligt, hvis vi inden det møde kunne få en oversigt over, hvor mange domme der egentlig er faldet på baggrund af den paragraf, som ministeren indledte sin tale med at nævne, altså på baggrund af en krænkelse af gravfreden.
For min umiddelbare vurdering er, at der meget sjældent falder dom.
Mette Bock (LA), 2017-11-22:
For det første er jeg jo et hundrede procent enig i, at det er fuldstændig uacceptabelt, at man går ind og begår hærværk i forhold til noget af det, som betyder rigtig meget for et menneske.
Man må i det hele taget ikke begå hærværk, men det her er virkelig krænkende.
For det andet er jeg selvfølgelig til enhver tid indstillet på at tage et møde, hvis der er forhold, som spørgeren ønsker belyst eller drøftet.
Det er jeg meget indstillet på.
Tilde Bork (DF), 2017-11-22:
Tak for det, formand.
Vi behandler her lovforslag L 83.
Erhvervsuddannelse for voksne blev indført med erhvervsuddannelsesreformen tilbage i 2015.
Hensigten hermed var at øge tilgangen til erhvervsuddannelserne.
Desværre har tilgangen ikke været helt som forventet.
Derudover har implementeringen af en såkaldt euv været kompleks, og det har været vanskeligt at gennemføre undervisningen i overensstemmelse med gældende regler.
Forslaget her har derfor til hensigt at justere nogle forskellige regler for erhvervsuddannelserne.
Heriblandt kan nævnes, at man fremover vil ophæve maksimumgrænsen på 2 års praktikuddannelse.
Denne grænse udgør i dag en udfordring i forhold til at give de voksne elever tilstrækkelig tid i oplæringen, er der meldt tilbage fra virksomhederne.
Derudover vil elever, der mangler et certifikatfag fremover kunne tage et fag sideløbende med undervisningen på hovedforløbet.
Dette er meget positivt, da den tidligere ordning hverken var hensigtsmæssig for voksne elever eller for skolen.
Det er vigtigt, at vi fremover får øget tilgangen til erhvervsuddannelserne, så vi sikrer en tilstrækkelig faglært arbejdskraft.
I Dansk Folkeparti er vi derfor meget glade for, at der nu foretages en række justeringer, så vi kan gøre erhvervsuddannelserne mere attraktive.
Vi behandler her lovforslag L 84.
Dette betyder i praksis, at arbejdsgivere, som er omfattet af loven, skal betale et merbidrag for hver praktikårselev, som arbejdsgiveren mangler for at kunne opfylde måluddannelsesratioen.
Dette merbidrag vil finansiere en bonus for merbeskæftigelse for praktikpladser.
I Dansk Folkeparti er vi meget positive over for trepartsaftalen om tilstrækkelig og kvalificeret arbejdskraft i hele Danmark og praktikpladser.
Vi synes, det er positivt, at man med trepartsaftalen giver en belønning til de arbejdspladser, der er med til at uddanne erhvervsfaglig arbejdskraft.
I Dansk Folkeparti har vi et stort ønske om, at flere vælger at tage en erhvervsuddannelse, og derfor er vi også nødt til at sikre, at de unge i den forbindelse kan finde sig en praktikplads.
Derfor hilser vi dette lovforslag meget velkommen og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2017-11-22:
Tak for det, formand.
I dag førstebehandler vi L 83, som har til formål at lave nogle mindre justeringer af Erhvervsuddannelse for voksne, også kaldet euv.
Og hvorfor er det så, vi gør det?
Jo, fordi tilgangen til euv ikke har udviklet sig helt, som vi havde forventet, og fordi implementeringen af den erhvervsuddannelsesreform, som vi indførte tilbage i 2014, har vist sig at være for kompleks på eud-området.
Og når vi oplever, at der er ting, som ikke går, som de burde, så mener jeg også, det er helt rigtigt, at vi nu tager fat på at rette op på de ting.
Det gør vi med det lovforslag, som vi behandler nu.
Med det her lovforslag laver vi nemlig nogle justeringer, som gør, at reglerne passer bedre til eud-elevernes behov.
Vi gør reglerne mere fleksible, og vi letter også administrationen i forhold til bl.a. undervisningstid og praktikophold.
For reglerne skal ikke spænde ben for de voksne, der vælger at tage en erhvervsuddannelse.
Nej, i stedet skal vi sørge for at gøre det, som jo egentlig var meningen fra starten, sådan at endnu flere får lyst til og mod på også at tage en erhvervsuddannelse.
Det har vores samfund nemlig brug for.
Vi hører det jo igen og igen, og jeg tror egentlig, at vi alle sammen på tværs af partier er enige om, at vi skal gøre en indsats for at få flere unge til at tage en erhvervsuddannelse, for det er det, arbejdsmarkedet råber på.
Hvis vi skal sørge for den nødvendige arbejdskraft, er vi også nødt til at gøre det mere attraktivt bl.a. at tage en eud-erhvervsuddannelse.
Og vores regering har jo gjort rigtig mange ting for at sikre, at flere unge vælger en enhvervsuddannelse.
Og med det her lovforslag er jeg glad for at vi nu får fjernet nogle barrierer og kan gøre det mere attraktivt og mindre bøvlet for vores voksne at tage en erhvervsuddannelse.
Jeg har lovet at hilse fra De Konservative og sige, at de ligesom Venstre støtter det her lovforslag.
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-22:
Jeg ved både fra folk, der sidder i menighedsrådet på Vestegnen, og præster, men også fra folk, der har med Den Muslimske Gravplads i Brøndby at gøre, at det jo er utrolig sårende at se, at der løbende er hærværk, og at der ikke finder domfældelse sted.
De domme, jeg har kunnet finde der er faldet, drejer sig om nogle teenagere, der i en brandert har væltet nogle gravsten og har fået en bøde og noget betinget fængsel.
Men det er klart, at når det drejer sig om det politisk motiverede, hvor det er hele kirkegårde, der raseres, eller Den Muslimske Gravplads i Brøndby, tror jeg måske, at vi politisk skal prøve at tage lidt bedre fat om problemstillingen.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om ministeren ud over at foretage en undersøgelse – som jeg så kan høre er foretaget for 11 år siden – vil være med til at mødes og drøfte, hvilke initiativer vi kan tage for at understøtte det lokale arbejde med at forhindre hærværk.
Merete Riisager (LA), 2017-11-22:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til de partier, der bakker op om dette lovforslag, som fremsættes som led i opfølgningen på lov nr. 706 af 8. juni 2017.
Erhvervsuddannelserne står højt på regeringens politiske dagsorden.
Det er vigtigt, at vi har stærke erhvervsuddannelser i Danmark, som de unge har lyst til at søge og gennemføre.
I juni i år vedtog et flertal i Folketinget en lovændring, der betød, at der blev indført et praktikpladsafhængigt arbejdsgiverbidrag, Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag, også kaldet AUB.
Ordningen betyder, at virksomheder, der bidrager til at uddanne faglærte, bliver belønnet, mens virksomheder, der ikke i tilstrækkelig grad stiller praktikpladser til rådighed, skal betale et større beløb til AUB.
Det er sund fornuft.
Hvis ikke man bidrager på den ene måde, må man bidrage på den anden måde.
For at kunne beregne, hvilket beløb en virksomhed skal betale til AUB, er der opstillet en række modelparametre.
I lovændringen fra juni fremgik det, at disse parametre var midlertidige og skulle genberegnes og fastsættes endeligt for 2018 ved et nyt lovforslag.
Og det er grunden til, at vi er her nu.
Med dette lovforslag skal modelparametrene for 2018 fastsættes.
Disse modelparametre tager højde for udbud og efterspørgsel – altså, vil der være en stigende eller faldende efterspørgsel på arbejdskraft med den pågældende uddannelse i fremtiden?
Dette skal naturligvis ses i forhold til det forventede udbud af arbejdskraft.
Alt dette med modelparametre og det praktikpladsafhængige AUB-bidrag kan virke kompliceret, men vi tror, det virker.
Jeg vil gerne sige, at erhvervslivet ikke som sådan bliver pålagt en ekstra regning med lovforslaget.
Regningen, som Arbejdsmarkedets parter er enige om, betyder, at der skal ske en omfordeling mellem virksomhederne til gavn for de virksomheder, der tager ansvar for at oprette et tilstrækkeligt antal praktikpladser.
De enkelte virksomheder har friheden til selv at bestemme, om de vil have den økonomiske gevinst ved at oprette flere praktikpladser.
Helt banalt og kort sagt gør vi det her for de unges skyld, for de unges fremtid.
Det kan ikke nytte noget, at vi sukker efter flere faglærte i fremtiden, hvis vi ikke samtidig sætter handling bag ordene og skaber løsninger på de udfordringer, der er.
Tak for de drøftelser, vi har haft her i salen i dag.
Jeg ser frem til eventuelle spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Karsten Hønge (SF), 2017-11-22:
Det er godt, at trepartsforhandlingerne tager fat på den store udfordring, der ligger i manglen på praktikpladser, men jeg må sige, at jeg undrer mig en anelse over det noget beherskede ambitionsniveau, når vi nu kan konstatere, at over 12.000 står i kø for at finde en praktikplads, og når man så kan se, at trepartsforhandlingerne lægger ud med et ambitionsniveau på at skaffe 8.000-10.000.
Men hvorfor dog – hvad så med resten?
Hvorfor er der ikke flere håndfaste konsekvenser over for de arbejdsgivere, der ikke løfter opgaven.
Jeg synes, at der er lidt for meget med venlige opfordringer til virksomhederne uden egentlig konsekvens.
Lovforslaget arbejder med det mundrette begreb modelparametre.
Man kunne også bare kalde det for tvungen solidaritet mellem arbejdsgiverne, altså at man har en hane, man drejer på, og så fosser der flere penge ind i kassen, og så drejer man på en anden hane, så flere penge fosser ud til de virksomheder, der så rent faktisk påtager sig et uddannelsesansvar.
Det er et godt princip, og derfor støtter SF lovforslaget.
Marlene Borst Hansen (RV), 2017-11-22:
Modelparametrene 2018 er beregnet og fastsat i et samarbejde mellem Dansk Arbejdsgiverforening og LO – og Radikale Venstre støtter lovforslaget.