runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Bigum (SF), 2024-12-06:
Jamen jeg underkender slet ikke den opgave, der ligger i det her nye lovforslag med virksomheder, der skal lære nye arbejdsgange.
Vi kender det alle sammen.
Vi har et eller andet nyt, vi skal til, og er i tvivl om, hvor man starter, og så er det ikke supernemt at omstille sig.
Men hører jeg så, at ordføreren måske vil støtte ved det, som jeg har efterspurgt, nemlig at man netop hjælper virksomhederne med det, der er behov for, som er at afsætte midler til efter- og videreuddannelse, også til SMV'erne, til kurser og til vejledninger, sådan at det, Kommissionen kommer med, hurtigere kan komme ud og hjælpe virksomhederne?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-12-06:
Jeg tænker, at de redskaber, som man skal bruge, allerede er til stede.
Om vi skal lave flere, ved jeg ikke.
Jeg ved ikke, om det er nødvendigt.
Jeg ved ikke, hvor stor efterspørgslen er fra virksomhederne, men det ved jeg ikke om ordføreren er klar over, så det kan jeg desværre ikke tage stilling til lige på stående fod.
Helle Bonnesen (KF), 2024-12-06:
L 106 er forslag til lov om uafhængige erklæringsudbydere vedrørende bæredygtighedsrapportering.
Og L 106 vækker jo nogle minder, som flere af ordførerne også har været inde på.
Det vækker minder om L 107, som vi behandlede tidligere i år, og som Konservative dengang ikke støttede.
Vi mente ikke, at lovforslaget var hensigtsmæssigt sammen, det var rasende dyrt, og det medførte byrder til erhvervslivet.
Nu skal vi så behandle, hvorvidt vi vil lappe på noget, som vi fra Det Konservative Folkepartis side slet ikke ønskede.
Jeg kan lige så godt afsløre nu, at vi heller ikke kommer til at stemme for i dag.
Det er som sagt, fordi vi ikke støtter udgangspunktet, men først og fremmest handler det her jo nok mere om, hvad det er, vi skal videre med.
Der er masser af høringer og interessenter, der fortæller os, at der er grundlæggende udfordringer med forslaget.
Hvis csrd skal fungere, må der ikke opstå tvivl om kvaliteten.
Nu sætter man så folk med andre uddannelser, hvor erklæringsafgivelser ikke er en naturlig del, til at kunne varetage opgaverne.
Og den fremsatte overgangsordning vil sætte ild til usikkerheden om kvaliteten, for man vil åbne for, at man som erklæringsafgiver kan blive godkendt uden først at have bestået en eksamen, som i øvrigt ikke ligger på plads i øjeblikket.
Det er vigtigt, at csrd har en høj troværdighed, og det kræver en høj tillid til erklæringsafgiverne.
Hvis den ikke er til stede, kan csrd gå hen og miste den værdi, som man ellers gerne vil lægge op til den har.
Hvis man endelig ville forsøge at skaffe flere folk, der kunne stå for erklæringsafgivelserne, kunne der være andre veje at gå, f.eks. ved at uddanne revisorer.
Man kunne måske også prøve lige at afvente på EU-basis, for i skrivende stund er der ganske få lande, som er nået til det her punkt, og der er ingen erfaringer.
Men det er en anden snak, som kan håndteres et andet sted.
For nuværende vil jeg bare meddele, at Det Konservative Folkeparti ikke støtter forslaget.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-12-06:
Først vil jeg sige tak for talen, og så sidder jeg her
undrer mig lidt, for jeg troede egentlig, De Konservative var et parti, der gik ind for fri konkurrence og måske havde tillid til, at dem, der udbyder nogle ydelser, har tingene på plads og ved, hvad det er, de prøver at sælge.
Nu hører jeg ordføreren stå og sige, at det faktisk kun er revisorerne, der kan varetage den her opgave.
Så jeg sidder faktisk og bliver lidt i tvivl om, hvor De Konservative står i forhold til erhvervspolitik.
Helle Bonnesen (KF), 2024-12-06:
Det var godt nok et stort spørgsmål og en kæmpe tvivl.
Vi er meget, meget glade for erhvervslivet, skal jeg hilse og sige, og vi er glade for konkurrence.
Men som fru Charlotte Bagge Hansen selv siger: Der skal være tillid.
Med den måde, som det her forslag er skruet sammen på, får man ikke tillid.
Der er ikke tillid til de erklæringsafgivelser.
Og noget, der er så vigtigt, skal der være tillid til.
Så hellere blive ved noget, som er ordentligt, end at udvide det til noget, som der bliver sat spørgsmålstegn ved.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-12-06:
Jamen så er jeg jo lidt nysgerrig på, om der er rigtig, rigtig mange virksomheder, der er underlagt den her bæredygtighedsrapportering, der har kontaktet lige præcis Det Konservative Folkeparti og har sagt: Vi er meget, meget nervøse for, at der er andre end revisorerne, der varetager den her interesse.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-12-06:
Først og fremmest tak for de pæne ord, også til Ole Birk Olesen.
Dem deler jeg i øvrigt også, hvad det angår.
Det var jo også det, som jeg prøvede at fremhæve i talen.
Der er jo også elementer i det forslag, som vi godt kunne se os selv i.
Det at have sådan en buket med en samlet strategi, hvor de her meget forskellige ting passer ind, ved jeg ikke om er måden at gå til det på.
Så synes jeg også, at hvis vi skulle gå sammen om at lave noget i forhold til natur, hvilket jeg da godt kunne se os i, skylder vi også at anvise hvordan i et samlet forslag, og den del mangler altså også her, for at vi kan se os i det.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-06:
Vi står her i dag for at debattere endnu et forslag, der på overfladen virker meget ambitiøst, men som i virkeligheden er fyldt med symbolpolitik og urealistiske krav.
Det her forslag vil ikke gøre Danmark til et grønt foregangsland.
Det vil blot gøre det endnu dyrere at være dansker og sværere at drive virksomhed i vores land.
Et af forslagets mest uigennemtænkte punkter er udfasningen af nettoimporten af biomasse, for hvorfor skal vi udfase biomasse, som i dag er en vigtig og ansvarlig del af Danmarks grønne omstilling?
Danmark bruger certificeret biomasse, som lever op til strenge miljø- og bæredygtighedskrav.
Certificeringen sikrer, at biomassen ikke skader miljøet, klimaet eller biodiversiteten.
Certificeret biomasse er materialer som træ, affaldsprodukter fra skovbrug og landbrug, halm og andre organiske stoffer, der anvendes som brændsel til energi- og varmeproduktion.
Det er en løsning, der kombinerer vedvarende energi med bæredygtighedsprincipper, som vi i Danmark har gjort til en succes.
At smide det væk for at tilfredsstille symbolske krav er hverken realistisk eller ansvarligt.
Danmark er allerede blandt verdens grønneste lande, og biomassen er en vigtig del af den grønne omstilling.
Hvorfor skal vi rive tæppet væk under en velfungerende løsning, der både er sikker, bæredygtig og en del af vores energisikkerhed?
Skal vi i stedet overlade energiforsyningen til dyre og usikre alternativer?
Det giver for os ingen mening.
Så er der resten af forslaget, som også bærer præg af symbolpolitik frem for fornuft, f.eks. kravet om at afsætte 30 pct. af Danmarks areal til beskyttet natur, samtidig med at vi skal udvide pladsen til vindmøller og solcelleparker.
Det hænger ganske enkelt ikke sammen.
Vil vi virkelig plastre marker og naturområder til med solceller og så samtidig påstå, at vi skaber mere natur?
Det er for os ikke grøn politik.
Det er grønt kaos.
Danmark gør allerede mere end de fleste lande for klimaet.
Vi har vindenergi, vi har biomasse, og vi har nogle af verdens mest ambitiøse klimamål.
Skal vi så nu påføre os selv flere byrder, som ikke gør nogen reel forskel for verdens klima?
Og så vil jeg også gerne sige det klart: Dansk Folkeparti kan ikke være med til at give danskerne klimaskam.
Vi vil ikke være med til at gøre livet surt for folk, der kører bil, tager en ferie med fly eller spiser en bøf.
Vi vil heller ikke stoppe vores egen olieudvinding, som er blandt verdens grønneste og mest ansvarlige, for i stedet at købe olie fra slyngelstater som Saudi-Arabien.
Vi tror på en klimapolitik, der er fornuftig, ansvarlig og realistisk.
Danmark er allerede et grønt foregangsland, og det skal vi være stolte af.
Men vi skal ikke spænde skruen yderligere med symbolpolitiske fantasier, der kun gør danskerne fattigere og mere afhængige af andre lande.
Tak for ordet.
Martin Lidegaard (RV), 2024-12-06:
Tak til Enhedslisten for at huske os på, at klimadebatten ikke kun handler om de udledninger, der finder sted fra dansk territorium, men nok så meget om det, man teknisk set kalder scope 3, altså det indirekte klimaaftryk, som vi taler meget lidt om, men som jo betyder meget for både Klimarådet og klimaet.
For det er ikke kun den energiproduktion og den fødevareproduktion og i det hele taget aktiviteter, der foregår hertillands, der har betydning for klimaet; det er også det indirekte forbrug og påvirkning af klimaet.
Vi er sådan set
på alle de fire områder, som Enhedslisten nævner, positive over for at gå den vej, som Enhedslisten foreslår, men vi synes, som flere andre også har været inde på, at det er en lidt speciel tilgang til det.
Vi er tilhængere af, at vi får stoppet importen af biomasse så hurtigt som muligt, og ønsker måske bare en afgift på biomasse, så vi får ligestillet det med andre vedvarende energiformer.
Vi er optaget af, at vi kommer lidt hurtigere af sted, end regeringen er på det område.
Vi er også enige i, at Danmark i første omgang gerne skulle være selvforsynende med fødevareprotein.
Om vi ligefrem skal være eksportør, ved jeg ikke; jeg er mere optaget af, at vi sådan set får stoppet vores nuværende import af soja som det vigtigste mål.
Vi synes også, at vi skal eliminere CO 2 -udledningen fra fly og skibe.
Men her bliver jeg altså nødt til at sige, at det også er en anledning til at sige til Enhedslisten, der er forslagsstiller her, at vi stadig væk undrer os over, at Enhedslisten er gået med i den flyafgift, som regeringen har aftalt med SF, og som jo er absurd teater, fordi den ikke giver nogen CO 2 -reduktion.
Det gør den jo ikke, fordi den er så lav, at den ikke har nogen adfærdspåvirkning, og af det provenu, man så får ind, bruger man størstedelen til at kompensere pensionisterne for, at de skal betale 20 kr. – 20 kr.! – ekstra for en billet til Mallorca.
Det mener Enhedslisten er så synd for pensionisterne i Danmark, at vi i stedet for skal kompensere dem med ældrecheck, hvorved CO 2 -reduktionen bliver tæt på nul.
Så vi har indført en klimaafgift på fly, som overhovedet ikke har nogen betydning for CO 2 -reduktionen på flyområdet.
Jeg tror i al respekt, at vi nok skal op på et lidt andet niveau, hvis vi skal eliminere CO 2 -udledningerne fra flytrafik i Danmark.
Vi vil gerne være med til at gå den vej, og vi har også mange gode forslag til det.
Men så skal der også være en lille smule handling bag ordene og de politiske valg, man tager, også fra Enhedslistens side.
Til sidst er der målet om 30 pct. natur på Danmarks arealer.
Det mål deler vi – 20 plus 10.
Så altså, retningen på de her ting er vi enige i, men vejen dertil synes vi måske er lidt for løst skitseret her, så vi ender også på en gul stemme, ligesom SF gør.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-06:
[Lydudfald]
... jeg køber præmissen.
Og jeg er enig med regeringen i, at vi er et grønt foregangsland.
Men når jeg ser tilbage på den kortere historie, vil jeg sige, at så er man ligesom hoppet med på vognen, og nu rammer man virkeligheden.
For en af stopklodserne for, at man ikke har lavet en havvindmøllepark, er jo dybest set, at man ikke kan få den til at løbe rundt, ikke?
Det fører mig tilbage til, at hr. Brian Vad Mathiesen jo har sagt, at vi ikke har brug for al den her grønne energi nu, og at det skal gentænkes.
Danmarksdemokraterne er Danmarks mest behjælpelige parti over for regeringen, og skulle man ikke lige sige: Ej, vi skal ikke have jernmarker; vi har tiden; der er ikke et marked for strømmen; lad os putte det op på taget?
Henrik Frandsen (M), 2024-12-06:
Spørgeren siger, at jeg skulle have givet udtryk for, at vi skal være et grønt foregangsland.
Og vi skal blive ved med at være et grønt foregangsland.
Vi skal ikke stoppe her.
Det er også derfor, jeg siger, at de fire områder, som forslagsstillerne nævner i deres beslutningsforslag, er absolut relevante områder, som vi skal arbejde med også i fremtiden.
Jeg mener bare, at det er for løst til, at vi kan stemme for beslutningsforslaget, for det er ikke den vej, vi ønsker at gå.
Vi ønsker at inddrage det i næste års arbejde omkring et 2035-mål.
Så er jeg helt enig i, at det da er helt vildt ærgerligt, at der ikke er kommet bud på de tre havvindmølleparker ude i Nordsøen.
Det tager jeg ikke som et udtryk for, at havvind er dødt, og at det ikke er noget, vi skal arbejde videre med.
Det tager jeg som et udtryk for, at nu skal vi gå i dialog med byderne, og så skal vi finde ud af: Hvad er det i virkeligheden for nogle stopklodser, der har gjort, at I ikke afleverede nogle konvolutter?
Når vi så har fundet ud af det, er vi i Moderaterne helt opsat på, at vi så skal finde ud af, hvordan vi kommer videre med havvind.
Martin Lidegaard (RV), 2024-12-06:
Det slog mig bare lige pludselig, når nu ordføreren indledte med, hvor fantastisk godt det går med den grønne omstilling i Danmark, her dagen efter at Danmark har tabt sit største grønne havvindsudbud på gulvet, fordi regeringen ikke har ønsket at bygge et brintrør til Tyskland og har insisteret på et medejerskab for staten, i hvert fald hvis man skal tro de selskaber og erhvervsorganisationer, der har været ude at kommentere på det: Hvad har den her regering egentlig gennemført og implementeret?
Altså, vi har jo lavet en grøn trepart.
Det er jo bare gode, smukke bogstaver – det medgiver jeg – på mit papir indtil nu.
Men hvad har den her regering egentlig implementeret af grøn omstilling indtil nu?
For jeg kan faktisk ikke komme på et eneste succesfuldt område.
Henrik Frandsen (M), 2024-12-06:
Så kan jeg da bare lige med det samme sige en flyafgift, altså en grøn afgift på indenrigsflyvning.
Det nævnte jeg også i mit indlæg, så der er i hvert fald minimum én ting.
Så vil jeg også sige, at jeg fuldstændig deler spørgerens bekymring omkring det, der er sket, hvor der jo desværre ikke var nogen, der ville byde på de tre havvindsudbud ude i Nordsøen.
Den bekymring deler jeg.
Jeg vil også sige, at det, der er vigtigt nu, er at finde ud af, hvad det er, der gør, at man ikke har budt på de tre områder.
For os i Moderaterne er udbygningen af havvind jo stadig væk meget, meget vigtig, og den skal vi komme videre med, men vi står i en kritisk situation lige omkring det.
Men det er jo måske lidt meget sige, at det nødvendigvis er regeringen, den er gal med her.
Det kan jo også være, at vilkårene ude i verden bare har ændret sig markant, siden den aftale omkring havvind blev lavet, og hvor Radikale øvrigt også var en del af den aftale.
Martin Lidegaard (RV), 2024-12-06:
Både da den aftale blev lavet og siden da, har Radikale Venstre og alle brancheorganisationerne råbt og skreget på at få taget en beslutning om det brintrør til Tyskland, men det er ikke kommet
Så er det pudsigt, at ordføreren lige nævner flyafgiften, for den endte jo fuldstændig som absurd teater.
Altså, regeringen har sat den så lavt, at den overhovedet ikke ændrer noget adfærd.
Men alligevel har Enhedslisten, SF og Socialdemokratiet insisteret på, at det provenu, der kommer, så skal gå til en ældrecheck, sådan at vi ikke kan lave grønne brændstoffer.
Det betyder, at vi har fået en flyafgift, der ikke giver nogen CO 2 -reduktion.
Hvis det er det eneste eksempel på, hvad denne regering har gennemført på det grønne område, så er det godt nok ikke meget.
Henrik Frandsen (M), 2024-12-06:
Jeg må bare minde om, at spørgeren bad mig om at nævne mindst ét eksempel på, at regeringen havde gennemført og implementeret noget.
Og det var lige det, der kom op; det var flyafgiften.
Så jeg nævnte det, som spørgeren bad om, og jeg måtte jo så i øvrigt ikke bruge den grønne trepart som eksempel.
Den havde spørgeren med i sit spørgsmål, for den har I også med, men den er jo ikke implementeret endnu.
Så jeg tror, at jeg svarede på det, som spørgeren spurgte om.
Omkring brintrøret er der jo en meget grundig proces i gang for, hvordan vi får gennemført at lave et brintrør.
For mig er det vigtigt, at vi kommer i en situation, hvor brintrøret også bliver en realitet.
Men der er det også vigtigt, når man gør det, at den risiko, som staten løber i forbindelse med det, er delt mellem dem, der skal bruge det, og staten.
Men jeg ville da gerne have været i en situation, hvor vi havde truffet en afgørelse om brintrøret.
Præmissen for beslutningsforslaget er, at Danmark ikke er et grønt foregangsland, og det er den, jeg anfægter.
Det mener jeg vi er, og det mener jeg vi skal blive ved med at være.
Jeg deler også ønsket om, at vi, når vi skal til at diskutere 2035-målet til næste år, så laver nogle ambitiøse mål, der peger frem mod de ambitiøse mål, som også står i regeringsgrundlaget, hvor klimaneutraliteten allerede skal være til stede i 2045, og hvor vi har reduceret med 110 pct. i 2050.
Det synes jeg er ambitiøse mål.
Jeg mener også, det er vigtigt, at vi, når vi skal til at diskutere 2035-målet, så sikrer os, at det bliver udformet på en måde, så vi når de to andre mål i 2045 og 2050.
Så jeg mener dermed også, regeringen er ambitiøs, og vi gennemfører det i øvrigt også, apropos den sidste kommentar, og jeg, mener, at vi stadig væk er et grønt foregangsland.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-06:
Tak for det.
Man tenderer til sådan at blive helt lun i maven, når man hører, at et parti fra regeringen har fundet ud af i forhold til de her hallelujamål, man satte, dengang man sagde 2030 og 70 pct., hvor man gik ind på Enhedslistens retorik, at der ramte virkeligheden med udbud af havvindmølleparker, hvor markedet sagde: Ja ja, der er så bare ikke noget behov for det.
Når man så hører en moderat stå deroppe og sige, at vi skal være et grønt foregangsland, og at vi skal gøre det på en måde, hvor vi alle sammen kan være med, så bliver man jo som danmarksdemokrat glad, for det betyder så også, at vi kan se, nu, hvor vi allerede har fundet ud af, at der ikke er nogen businesscase i havvindmølleparker, fordi der ikke er nogen, der vil byde ind på det, at det er, fordi vi har sat nogle mål, som ingen har brug for.
Hr. Brian Vad Mathiesen har jo sagt, at vi skal revurdere det her.
Er det, jeg hører Moderaterne sige i dag, at når vi så også skal til ikke at plastre Danmark til med jernmarker, så er Moderaterne lige så lydhøre og siger: Ja ja, det kan godt være, at vi fra Folketingets talerstol har sagt, at det skal være i 2030, og at hockeystaven ikke findes, men den findes faktisk, så vi skal ikke plastre Danmark til med jernmarker?
Og det første sikre bud på, at det ikke er vejen frem, er, at havvindmølleparker var der ikke nogen der ville byde ind på.
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-06:
Men det svarer jo ikke på spørgsmålet, at man siger, at man vil have ambitiøse mål for 2035.
Regeringen vil ikke engang sige, hvad man selv vil gå efter i forhold til det mål.
Der har vi jo i Enhedslisten været meget klare og spillet ud med 90 pct., som er det højeste af de scenarier, som Klimarådet anbefaler.
Vi har ikke hørt noget fra regeringen, så det er jo lidt en gratis omgang at stå her og sige, at vi skal have en ambitiøs klimalov fremadrettet.
I forhold til det her med præmissen for beslutningsforslaget er det jo igen det her med, at man siger, at hvis man står på talerstolen og siger, at Danmark er et grønt foregangsland, og at her går det godt, så må det være rigtigt.
Henrik Frandsen (M), 2024-12-06:
Mange tak.
Jeg skal forsøge at holde mig inden for tidsfristen.
Det er lidt svært, når der kommer flere spørgsmål oven i hinanden.
Jeg starter forfra.
Omkring udformningen af 2035-målet mener jeg, og der mener Moderaterne i lighed med ministeren på området, at det er vigtigt, at vi får sat os ned og grundigt får analyseret, hvad det er, vi skal nå i 2035, for at vi med sikkerhed når vores mål i 2045.
Det skal ikke bare blive sådan en budrunde, hvor man som politisk parti melder noget ind, altså hvis nogle melder 80 pct., så er der andre, der melder 82 pct., 84 pct. og 86 pct., ingen højere?
Jo, 88 pct., så er det det, vi går efter.
Det er vigtigt, at det er gennemanalyseret, og at det hviler på et fagligt grundlag.
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-06:
For noget af den kritik, der bliver fremført i forhold til det her beslutningsforslag, handler om, at ambitionerne simpelt hen er for høje, men det er jo det, der er hele idéen med at være et grønt foregangsland; det er at have høje ambitioner.
Det er jo at tage ud i verden og sige, at man faktisk godt kan gøre det her, uden at man sætter samfundsøkonomien over styr.
Det er netop derfor, vi har fremsat det her beslutningsforslag, for det er det, Klimarådet siger, altså
Det har vi eksperternes, regeringens eget rådgivende organs ord for.
Det var jo den samme logik, der gik igen, da vi vedtog 70-procentsmålsætningen.
Jeg var med på COP'en med den daværende klimaminister, der turnerede rundt og fortalte de andre lande om, at det var muligt, og at vi ikke havde sat målet efter, at vi havde alle svar her og nu, men at vi havde sat målet, fordi det var det eneste forsvarlige at gøre for at vise, at vi som et rigt land kunne gå forrest.
Så jeg forstår simpelt hen ikke den her argumentation om, at høje ambitioner skulle stå i vejen for at være et grønt foregangsland.
Hænger det ikke netop sammen?
Peter Skaarup (DD), 2024-12-10:
SF må jo svare på, om det har været en del af nogle forhandlinger eller ej.
Men sagen er, at finansloven er én ting, og at der er partier her i Folketinget, der føler sig ansvarlige i forhold til finansloven og derfor selvfølgelig stemmer for den.
For der skal være lønninger til landets offentligt ansatte – skolelærere, politibetjente osv.
Men det er jo ikke det samme, som at man støtter lønstigningen til ministrene, og det her forslag går ud på, at man skal tage stilling til, om man vil det eller ej, og det står jo frit for SF at sige, at man ikke vil støtte den der lønstigning.
Vil SF sige ja til at indstille den lønstigning, som regeringen vil have?
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-12-10:
Til gengæld har vi fået gennemført rigtig mange andre fine initiativer, som jeg har remset op her.
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-10:
Tak for det, og tak til hr. Ole Birk Olesen for talen.
Det er jo rigtigt, at Liberal Alliance faktisk er et af de få partier herinde, hvor der har været konsistens i synspunktet.
I mener præcis det samme i år, som I mente sidste år, da det her blev drøftet.
Men jeg kunne alligevel godt tænke mig lige at spørge om noget.
Jeg kender jo Liberal Alliance som et parti, som også opfordrer til en vis form for løntilbageholdenhed eller i hvert fald til at sikre, at man ikke udbetaler for meget i løn.
Hvad er det præcis, der gør, at ministrene har leveret så godt, at de har brug for så klækkelig en lønforhøjelse fra sidste år til i år?
For jeg går ud fra, at lønforhøjelser heller ikke bare er sådan noget, man strør om sig med, fordi man nu bare har nogle penge i kassen, og så kan man fordele dem ud.
Så der må også være en eller anden bagvedliggende grund til, at Liberal Alliance mener, at der lige præcis i år er grund til at udbetale en ekstra lønforhøjelse på et sted mellem 73.000 og 92.000 kr. om året.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-10:
Nu indhentes det så, og de får den løn, som de skulle have haft hele tiden, hvis ikke det var, fordi vi i 2011 åbenbart havde en lidt populistisk regering, som syntes, at de skulle please en folkestemning ved at sige, at selv om ingen andre egentlig fik lavere løn, så skulle ministrene i hvert fald have lavere løn på grund af nogle besparelser et eller andet sted.
Men jeg kommer jo fra et parti, hvor vi omgås rigtig dygtige mennesker, som, fordi de er rigtig dygtige, også formår at tjene en god løn ude i det civile liv uden for Christiansborg.
Nogle af dem går rigtig meget op i politik og ville egentlig gerne dedikere sig til politik, men de har en forpligtelse over for deres familie som forsørgere og må erkende, at de kan tjene en højere løn ude i erhvervslivet, end de kan med en politisk karriere.
Og de afholder sig fra at gå ind i politik, fordi lønnen som politiker eller minister simpelt hen er for lav.
Jeg ved godt, at man i Enhedslisten måske ikke har de erfaringer med de politisk interesserede, men det har vi.