runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-10:
Det er et skridt fremad med regeringens lovforslag i dag, som er besluttet sammen med Socialdemokratiet og Radikale.
Men måltallet om de 5.000 – jeg har sagt det før – svarer til 1 uges salg af benzinbiler.
Og hvis vi ikke gør noget snart, mister vi måske også omverdenens tillid til, at Danmark er et sted, hvor det altså godt kan betale sig at investere i infrastruktur og holde det ved lige osv.
Elon Musk fra Tesla var jo på besøg i Danmark og sagde, at selv om Danmark er et meget lille land, er det vigtigt, at I prioriterer elbiler, fordi I har en grøn førerposition i verden.
Jeg har et spørgsmål til ministeren.
Men er det ikke korrekt, at det – jeg mener, at det er 650 mio. kr. en fortsættelse af elbilernes afgiftsfritagelse var vurderet til at koste – er nogenlunde det samme beløb, man så brugte på at sænke registreringsafgiften, hvilket jo i høj grad kommer de dyreste benzinbiler til gode?
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-10:
Jamen det er fuldstændig rigtigt, som fru Lisbeth Bech Poulsen siger, at regeringen jo har et råderum, og der kunne vi vælge at fortsætte en fuldstændig afgiftsfritagelse, eller vi kunne vælge at prioritere nogle andre ting.
Der havde regeringen den holdning – og den står jeg fuldt på mål for – at vi egentlig synes, at de lavere afgifter ikke kun skal komme elbiler til gavn, man skal komme ejerne af alle biler til gavn.
Vi mener egentlig ikke, at en fuldstændig afgiftsfritagelse vil være rimeligt i forhold til alle andre, der kører rundt i biler, der ikke er drevet af el.
Der er også en del danskere, der bor i den del af landet, jeg selv kommer fra, og hvor fru Lisbeth Bech Poulsen også er valgt, hvor det at have en elbil, hvis man bor på landet i det mørke Jylland, ikke altid er et reelt alternativ.
Det er det, hvis man bor i København og i Aarhus og i Aalborg, men det er det altså ikke i alle dele af landet.
Derfor ønskede vi en rimelighed i beskatningen, og derfor valgte vi en indfasningsmodel.
Så skal jeg sige, at jeg er meget begejstret for stifteren af Tesla, men jeg tror, at når stifteren af Tesla kom til Danmark, var det for at få nogle skattefordele, så han kunne sælge nogle flere biler.
Det var ikke for at markedsføre Danmarks grønne førerposition.
Derfor var det heller ikke den rigtig måde at gøre det på.
Christian Poll (ALT), 2017-05-10:
Danmark er i gang med omstillingen til et vedvarende energisystem, og i den sammenhæng er der en rimelig bred enighed om, at det, der er omdrejningspunktet i sådan et system, er et elbaseret energisystem.
Det er jo, fordi det meste af den vedvarende energi, som vi skal basere fremtiden på, er elbaseret.
Det er el fra solceller, det er el fra vindmøller, og der vil være mange andre kilder, som fungerer bedst i et elbaseret energisystem.
Derfor er det helt centralt, at de investeringer, der sker for øjeblikket, for vi er midt i den her rivende udvikling, skal gå i den rigtige retning.
Investeringer i energisystemer er noget med tilbagebetalingshorisonter på mindst 15 år og ofte mere, og derfor er der behov for, at vi får stoppet fejlinvesteringer i så høj grad, det overhovedet er muligt, og får gødet jorden for at få lavet de rigtige investeringer i stedet for.
Varmepumperne vil fungere rigtig godt i et elbaseret energisystem, og der står vi også i Alternativet.
Det, som er mindre smart, er, at især fast biomasse nu benyttes som en overgangsteknologi væk fra den fossile energi over til vedvarende energi.
Det er ret vigtigt, at vi ikke får lavet for mange investeringer i retning af fast biomasse.
Det er det af flere årsager, som vi også har hørt allerede i debatten i dag.
Jeg synes, det er godt set, at den afgifts- og tilskudsanalyse, som er på vej, måske har et hul på det her område, fordi der i forvejen ikke er afgifter på.
Med det kan Alternativet støtte beslutningsforslaget.
Anders Johansson (KF), 2017-05-10:
Jeg vil gerne starte med at takke Enhedslisten for at rejse debatten.
Fra konservativ side er vi meget optagede af at sikre, at Danmark bevæger sig i en grønnere retning.
Derfor var det også vigtigt for os at få fastlagt nogle klare mål for regeringen for den grønne omstilling, nemlig at 50 pct. af vores energiforbrug i 2030 skal dækkes af vedvarende energi, og i 2050 skal vi være helt uafhængige af fossile brændsler.
Det er regeringens målsætning og dermed Danmarks målsætning, og jeg synes faktisk, at det er en ambitiøs målsætning, som vi godt kan være stolte af.
Debatten i dag handler så om, hvordan vi bedst og billigst opnår den målsætning.
Her er jeg faktisk meget på linje med ministeren, for vi skal jo sikre, at klimamålsætningen opfyldes på den mest omkostningseffektive måde, uden at det bliver væsentlig dyrere at være dansker.
Det er nemlig også en vigtig prioritet for Det Konservative Folkeparti, at den grønne omstilling ikke skal gøre det væsentlig dyrere at være dansker.
Hvis det ender ud i, at der skal ændres på afgiftsstrukturen, er det vigtigt for os, at vi kan basere en sådan afgiftsændring på et oplyst grundlag.
Derfor er det også en meget relevant debat, Enhedslisten rejser, netop fordi en grundig analyse på området er vigtig og noget, der er behov for.
Ministeren oplyste i sin tale, at man er ved at lægge sidste hånd på en sådan overordnet afgiftsanalyse, som man forventer er klar her medio 2017, altså lige om lidt.
Derudover har man jo i aftalepartierne bag PSO-aftalen aftalt, at der skal udarbejdes en mere specifik analyse om biomasse.
På den baggrund kan vi ikke støtte, at der udarbejdes endnu en analyse af området.
Stine Brix (EL), 2017-05-10:
Ordføreren lagde i sin tale vægt på, at vi har et stort problem, når det gælder om at ligestille fysiske og psykiske tilstande, og det er jeg helt enig i.
Derfor undrer det mig også, at den anden del af lovforslaget, som ordføreren ikke nåede at komme ind på, men som handler om, at man kan stille krav fra kommunernes side om, at man som borger skal opgive sin plads i et botilbud, hvis man vil indlægges på de her nye særlige psykiatriske sengepladser, er med.
For jeg kan ikke komme i tanke om nogen eksempler på, at borgere med en fysisk sygdom på den måde kan blive mødt af et krav om, at man skal opgive sin bolig for at få indlæggelse.
Så hvordan synes ordføreren det hænger sammen med ambitionen om at ligestille fysiske og psykiske sygdomme?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2017-05-10:
Så vidt jeg husker, er det egentlig en del af L 207, men det tager vi stille og roligt.
Det kan også være, det er L 206, og at jeg blander de to sammen, for det er blevet forberedt i en og samme bunke.
Men vi kan sagtens tage den del.
Det har faktisk været et af de spørgsmål, jeg synes har været rigtig svært, og vi endte med at mene, at det er den rigtige måde at gøre det på, og det er bl.a. på grund af kapacitetsproblemerne, det kan jeg lige så godt sige ligeud.
Det er et kapacitetsspørgsmål.
Det er simpelt hen et spørgsmål om, at når der er så lidt kapacitet, som vi har, er det der med at have ting, der ikke bliver brugt, stående, højst uhensigtsmæssigt.
Nej, det ved Gud i himlen jeg ikke gør, og præcis af de årsager, som ordføreren i virkeligheden siger.
Så her har vi skullet ind at sige, at det er den her kapacitet, vi har, og er det så klogt at have den stående, eller er det klogere, at man kan visitere vedkommende tilbage til samme bosted, men muligvis i en af de andre enheder?
Der har vi valgt det sidste, og vi synes lige så godt, at man kan kalde en spade for en spade, for det handler om kapacitet.
Stine Brix (EL), 2017-05-10:
Nu nævnte ordføreren en henvendelse fra Dansk Socialrådgiverforening, og vi har også fået henvendelser fra ni andre organisationer, som kraftigt advarer imod det her element, og som siger, at det kan blive direkte kontraproduktivitet i forhold til hensigten om at bruge de her nye særlige psykiatriske sengepladser, for hvad skulle borgerens incitament være til at opgive sin bolig for at kunne komme ind på de her nye psykiatriske sengepladser?
Risikerer vi ikke, at der så slet ikke vil være nogen eller vil være meget få af dem, man ønsker skal tage imod det her nye tilbud, som overhovedet vil gøre det?
Hvad er ordførerens overvejelser om det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2017-05-10:
Jo, det mener jeg vi risikerer, og det er noget af det, vi skal følge.
Den løsning, vi har forsøgt at nå frem til, er, at det visitationsforum, der kommer til at skulle visitere folk ind til de nye pladser, kan tage stilling til, om der er forhold, der taler for, at man får lov til at beholde sin bolig, altså at man netop ikke opgiver den.
For jeg medgiver fuldstændig, at der vil være patientgrupper, for hvem det at opgive sin bolig vil betyde, at de ikke har lyst til at modtage den hjælp, de egentlig har behov for, fordi der er for stor usikkerhed forbundet med at skulle opgive sin bolig.
Så det her er en problemstilling, vi har haft på bordet, og vi har talt med samtlige organisationer om det, og de har alle sammen meldt ind på det her punkt, og derfor er det noget, der har været drøftet rigtig grundigt i forbindelse med forhandlingerne.
Igen vil jeg sige, at jeg ikke mener, det er nogen idealsituation.
Jeg ville hellere have penge til, at de kunne få lov til at beholde deres boliger.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-10:
Jeg mener nu, at Dansk Folkeparti var med i aftalen til at starte med.
Så jeg tror, at der havde været flertal alligevel.
Hvis ikke man havde lavet en aftale, var afgiftsfritagelsen bare udløbet, og så var det blevet en registreringsafgift på på det tidspunkt 180 pct.
Den er så blevet sat ned efterfølgende.
Så jeg er ikke enig med hr. Henning Hyllested i, at alternativet havde været bedre.
Så havde der bare været fuld afgift på, og det havde været dårligere end at lave den aftale.
Men jeg er jo enig med hr. Henning Hyllested i, at den ikke var ambitiøs nok, og det er den stadig væk heller ikke, i forhold til hvad jeg tror Enhedslisten og Radikale Venstre kunne blive enige om.
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-10:
Jeg er enig i, at man skal tage Klimarådets anbefalinger seriøst, men det er også fair nogle gange at vælge at sige, at der er andre hensyn.
I forbindelse med det lovforslag, vi lige har diskuteret, blev der stillet spørgsmål fra en række partier om en særregel for elafgift til opladning af elbiler, og jeg tror, at dem, der stillede spørgsmål, havde det udgangspunkt, at man ikke skulle ændre reglerne.
Der har Klimarådet anbefalet, at man skal ændre reglerne.
Så det er legitimt, og det er noget, politiske partier gør i varierende omfang.
Jeg vil advare imod at følge anbefalingen på det her område, i forhold til at regeringen har et skattestop, men at løse problemet anerkender vi der er et behov for.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-05-10:
Tak for det, formand.
Jeg kan se, at de fleste partier har valgt at stille med deres energiordfører, men nu står jeg i det her tilfælde som skatteordfører.
Det er den hat, jeg har på nu.
Jeg har ikke så meget at tilføje ud over det, som er blevet sagt.
Vi kan heller ikke støtte forslaget, vi ønsker ikke højere afgifter i Danmark, vi ønsker lavere afgifter.
Vi er sådan set enige med Enhedslisten i, at der skal være en symmetri, men den skal frembringes, ved at man sænker øvrige afgifter på el, og det er ikke min opfattelse, at det er det, som Enhedslisten lægger op til med det her beslutningsforslag, og derfor kan vi ikke støtte det.
Thomas Danielsen (V), 2017-05-10:
Tak for det, formand.
Vi behandler beslutningsforslag nr. B 92 om en analyse af afgift på biomasse anvendt i fjernvarme.
Indledningsvis vil jeg gøre opmærksom på, at vi fra Venstres side ikke kan støtte forslaget, og det kan vi ikke af tre årsager.
Den første er, at det ikke er i overensstemmelse med EU-retten.
Analysen kan man godt bestille, jævnfør EU-retten, men hvis man ønskede at pålægge en decideret afgift alene på værkernes brug af biomasse, ville det være i strid med EU-retten.
Det behøver Enhedslisten selvfølgelig ikke at lade sig bekymre af, men de partier, som nu engang fører realpolitik, bliver selvfølgelig nødt til at tage højde for det.
Dernæst er vi sådan set enige i det, som Enhedslisten fremhæver som problemstillingen, netop at der er et stort spænd imellem afgiften på biomasse og afgiften på elektricitet.
Det er der selvsagt, fordi der ikke er afgift på biomasse.
Men vi mener ikke, at det er afgiften på biomasse, der er for lav, men at det er afgiften på elektricitet, der er for høj, og derfor ønsker vi fra Venstres side i en omsorg for, at vi får brugt mere elektricitet og får understøttet den grønne omstilling, at mindske afgiften på elektricitet i stedet for at hæve afgiften på biomasse.
I tråd med det, som ministeren nævnte, mener vi sådan ikke, at der er nogen afgifter og skatter, der skal sættes op, og såfremt vi skal fremme en positiv udvikling på det her område, skal vi altså fortsætte regeringens kurs.
Fjernelsen af PSO-afgiften har betydet, at vi er gået fra at have elpriser på lidt over gennemsnittet i Europa til at have nogle af Europas billigste elpriser; vi er faktisk for at være helt præcis det tredje billigste land at bruge elektricitet i.
Det understøtter en positiv udvikling, hvis man ønsker en øget opvarmning med el, og hvis man ønsker, at elbilen skal tankes fremfor de almindelige brændstofdrevne køretøjer.
Så derfor skal vi selvfølgelig fortsætte i den retning.
Men spændet mellem biomasse og elektricitet er korrekt uhensigtsmæssigt, og det skal vi fortsætte med at bekæmpe, og det er den, den nuværende regering også gør.
Det var den anden årsag til, at vi ikke kan støtte forsalget.
Det tredje punkt er, at vi allerede har iværksat analyser, som flere ordførere har været inde på.
Den ene del er selvfølgelig den afgift og tilskudsanalyse, som Enhedslisten selv har lagt stemmer til, og den anden del er så PSO-aftalen, hvor der som en del af PSO-aftalen allerede står, at man skal iværksætte en analyse af uhensigtsmæssig brug af biomasse i Danmark.
Så ud fra disse overvejelser støtter Venstre ikke Enhedslistens beslutningsforslag.
Christian Poll (ALT), 2017-05-10:
Tak for det.
Nu nævner ministeren begrebet omkostningseffektiv, men jeg vil bare høre, om ikke ministeren anerkender, at det, man jo netop bruger tilskud og måske især afgifter til, er at kompensere for manglende eksternaliteter eller det, man også kunne kalde samfundsomkostninger, altså at økonomien i sig selv, markedet i sig selv ikke kan indregne en række samfundsomkostninger, når markedet vælger teknologi eller vælger løsning, og at man derfor fra politisk hold, og det er jo det, vi gør her i salen, tilfører markedet en mekanisme i form af en afgift eller et tilskud.
Og det er måske netop det, der er tilfældet med især den faste biomasse, som i øjeblikket er fritaget for afgifter som stort set den eneste energiform.
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-10:
Problemet på skatteområdet er jo, at jo, vi vælger at indføre nogle afgifter, fordi de tilgodeser nogle forskellige hensyn, det kan være miljøhensyn f.eks., og man kan også rette op på markedsfejl og andet, men så sker der ofte det, at den teknologiske udvikling eller markedet overhaler den lovgivning, vi har besluttet, fordi vi ikke får den lavet teknologineutral nok.
Det ser vi jo på en række områder, hvor vi har afgifter, som ikke længere kan forsvares med den argumentation, som hr. Christian Poll bruger, og hvor realiteten i dag er, at de her afgifter er blevet rene indtægtskilder for staten – rene indtægtskilder for staten – og vi så står i den situation, at hvis vi ikke har den indtægtskilde, er der noget, vi ikke kan få råd til.
Det kunne være sundhed, ældre og at lette skatten på arbejde.
Det er der, hvor man efter min opfattelse skal tænke sig grundigt om, med hensyn til hvordan man bruger skattesystemet på det område, fordi udviklingen, bl.a. den teknologiske udvikling, ofte kan vise sig at overhale de gode regler, vi vedtager, med gode formål, vi har for øje på daværende tidspunkt.
Christian Poll (ALT), 2017-05-10:
Tak, og det er jo så der, man må gå ind at justere på afgifterne, måske med lidt kortere mellemrum, sådan at man kan få dem til at følge med i den teknologiske udvikling.
Men jeg vil gerne påstå, at det, der netop er tilfældet med især fast biomasse jo er, at man ikke der får taget hensyn til en række samfundsomkostninger.
Man ser biomasse som en CO2-neutral kilde, og det er den jo langtfra, specielt når det er træpiller, der kommer fra den anden side af kloden, og som måske truer regnskov eller andre ting.
Så finder ministeren ikke, at det er rimeligt, at man kigger på en afgift på det her område også?
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-10:
Der har jo været kigget på det før, og der løb man ind i en række administrative udfordringer ud over det skattestop, som den her regering har lavet.
Det er fuldstændig rigtigt, at som udgangspunkt anses biomasse for CO2-neutralt.
Det gør det ved opgørelse af Danmarks internationale forpligtelser, hvor biomasse regnes for CO2-neutralt, og det handler om, at der udledes CO2 med forbrænding af biomasse, og tilsvarende optager planterne CO2, når de så vokser, men naturligvis er det da noget, man kan diskutere.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-10:
Jamen jeg tror, ordføreren har ret i, at Enhedslisten er mere kritisk over for afbrænding af biomasse, end Socialdemokratiet har været indtil nu.
Men det er jo en proces, når man har en politisk debat.
Jeg synes, det er spændende at se, når der er nogle, der gør op, hvad CO2-udslippet er på forskellige brændsler, og at CO2-udslippet ved at brænde kul af faktisk er lidt lavere end udslippet fra den biomasse, man importerer.
Jeg kan godt se, at vi kunne lave nogle omlægninger af afgifter, som faktisk ikke bryder med Venstres skattestop, sådan at man kunne have afgifter på biomasse i fjernvarmesystemet og samtidig indføre et tilskudssystem, sådan at man gav tilskud til store varmepumper og til geotermi, så det samlet set for fjernvarmeforbrugerne ikke blev dyrere, at man lagde en afgift på biomassen, men at man sådan set lavede systemer, hvor man fremmer en omstilling.
Kan ordføreren ikke se, at det kunne være en model for ligesom at komme videre, for ellers ender vi med, at der ikke sker noget, fordi biomassen og de manglende afgifter forhindrer, at der sker noget mere fornuftigt end at brænde træ af?
Jens Joel (S), 2017-05-10:
Lad mig vende det om og sige, at hvis vi skal have fjernvarmeforbrugernes interesser for øje, hvilket vi har – de skal have billigst muligt fjernvarme, og vi skal sikre, at det er en grøn og bæredygtig måde, vi gør det på – så er jeg sådan set enig med Enhedslistens ordfører i, at det ville være forkert og en fejl, hvis man alle steder omstillede til afbrænding af biomasse.
Det er jo derfor, at vores udgangspunkt sådan set er at se på, hvordan vi gør elvarmepumperne mere attraktive rent økonomisk.
Der vil vi jo gerne diskutere, om man kan lave en målrettet sænkning af afgiften i forhold til el til opvarmning, altså om man kan indhegne det.
Men den diskussion vil vi meget gerne have.
Det er jo derfor, vi går rundt og venter på afgifts- og tilskudsanalysen, så vi kan komme i gang med det.
Jeg er enig med hr. Søren Egge Rasmussen i, at det er varmepumperne, vi skal have ind i fjernvarmen, frem for biomasse over det hele, sådan som det desværre vil blive, hvis vi ingenting gør.
Det er jo derfor, vi er lige så utålmodige som hr. Søren Egge Rasmussen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-10:
Det er godt, vi er enige om det i den her opvarmning til de næste forhandlinger af et nyt energiforlig fra 2020.
Vi synes bare, at der skal være bedst muligt grundlag for at kunne tage de rigtige beslutninger, og det er derfor, vi synes, at der mangler nogle analyser omkring biomassen og det at tilføre afgifter på den.
Jeg er meget bekymret over de fejlinvesteringer, der sker ude i samfundet i øjeblikket, hvor en masse værker omstiller til biomasse og vælger det som en løsning for de næste 15-20 år.
Og så bliver det altså svært at omstille sig til noget bedre og mere bæredygtigt.
Er ordføreren ikke enig i, at den fejlinvestering sker derude?
Jens Joel (S), 2017-05-10:
Jo, det er jeg sådan set enig i
Det skyldes jo det faktum, at folk, der sidder derude, faktisk en rationelle og reagerer på de nuværende regler.
Hvis man gør det kloge inden for de nuværende regler, gør man det forkerte for samfundet, om man så må sige.
Så vi har en tvungen opgave, og det skal gå hurtigt med at få lavet om på de her ting.
Det er derfor, vi igen og igen siger til regeringen: Lad os nu få afgifts- og tilskudsanalysen på bordet, og lad os komme i gang med diskussionen af det her.
For vi risikerer, som hr. Søren Egge Rasmussen også indikerer, et login på nogle forkerte teknologier, som så er der i 15-20 år endnu i et større omfang, end vi egentlig har brug for, hvilket vil være samfundsmæssigt uhensigtsmæssigt.
Mikkel Dencker (DF), 2017-05-10:
Ligesom hr. Jens Joel, den foregående ordfører, kan jeg indledningsvis sige, at det er en reel problematik, som Enhedslisten taget fat på med det her beslutningsforslag, B 92. Det er nemlig rigtigt, at det er uhensigtsmæssigt at have en struktur, som gør, at man favoriserer biomassen i fjernvarmesektoren, mens biomassen så fortrænger andre former for brændsel.
Det kan være et problem finanspolitisk set, fordi biomassen er afgiftsfritaget, og dermed vil der komme mindre provenu i statskassen, jo mere biomasse, der bliver anvendt.
Det er i modsætning til tidligere, hvor der især blev fyret med gas, som jo er pålagt afgifter.
Så det er en problematik, at den afgiftsstruktur, vi har i dag, gør, at der på længere sigt kommer et mindre provenu i statskassen og dermed færre penge til velfærd.
Den anden problematik er nok, at den sænkning af CO2-udledningen, som biomasse i fjernvarmesektoren er tiltænkt at skulle skabe, på mange måder måske nok er tvivlsom, i og med at den biomasse, der oftest fyres med, ikke bare er halm fra danske marker eller andet lokalt produceret materiale.
Det er ofte biomasse, der transporteres over meget lange afstande fra andre verdensdele.
Og CO2-regnestykketgår jo kun op, hvis man forudsætter, at den biomasse, der bliver brændt af på danske værker, så bliver genplantet der, hvor den er kommet fra.
Og det er ikke altid tilfældet.
Så der er nogle problematikker forbundet med den meget hurtige omstilling til biomasse i dansk fjernvarme, som forslagsstillerne har fat i her.
Der er allerede taget to beslutninger om at iværksætte sådan en analyse, som forslagsstillerne beder om.
Den første blev aftalt mellem næsten alle partier i Folketinget i energiaftalen fra 2012, hvor det blev besluttet at lave en afgifts- og tilskudsanalyse.
Det blev som sagt aftalt i 2012, og jeg anerkender fuldt ud, at den har været meget lang tid undervejs, og det er jo også en del af det, som forslagsstillerne argumenterer med.
Men jeg har da også hørt, at regeringen siger, at den snart, meget snart, kommer med den her manglende analyse.
Derfor ser vi ikke noget behov for, at der skal udarbejdes endnu en analyse.
Derfor ser vi i Dansk Folkeparti ikke noget behov for at beslutte at lave endnu en analyse, som Enhedslisten foreslår her.
Det er en relevant problemstilling, men problematikken er allerede adresseret, og med det som konklusion afviser Dansk Folkeparti beslutningsforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-10:
Jeg er glad for, at ordføreren kan se problemet i, at vi brænder øgede mængder biomasse af i Danmark.
Så er der sådan set allerede den dag i dag et flertal for den holdning.
Jeg synes, at den kritiske debat, der har været om biomasse, flytter nogle ting over tid.
Det er jo derfor, vi også er nødt til at gå ind i et loop, hvor vi kigger på, om vi kan øge den danske produktion af biomasse, om vi kan forøge skovarealet i Danmark og dermed få noget, hvor vi først rejser skovene og bagefter brænder dem af.
Det, der sker i øjeblikket, er aldeles uhensigtsmæssigt og øger CO2-udslippet i verden.
Så jeg er glad for, at ordføreren kan se problemet.
Ordføreren er så tilfreds med de analyser, der er bestilt.
Jeg mener sådan set, at det her set i forbindelse med energiforliget flyver under radaren, men det er muligt, at der er dele af det, som bliver belyst i den PSO-aftale, som er indgået.
Så venter jeg bare på, at foråret er slut, så den analyse kommer.