runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz (IA), 2025-09-09:
Allerførst vil jeg sige, at jeg tror rigtig meget på, at det, at Danmark engagerer sig noget mere, og at EU faktisk også engagerer sig noget mere økonomisk i udvikling af Grønland, er rigtig positivt.
Jeg tror, det er en god linje for de værdier og den politik, som jeg mener at et flertal i Grønland står for.
Der er både USA, der er Kina, og der er andre aktører, som også viser interesse, og der tror jeg, det er ekstremt vigtigt, at man selvfølgelig holder øje med, hvad det er for nogle interesser, folk kommer med som investorer.
Det i hvert fald sådan, jeg læser situationen lige nu.
Så jeg tror rigtig meget på erhvervsudvikling.
Altså, vi skal også sikre, at Grønland ikke kun lever af tilskud eller i alt for høj grad af tilskud, men også får skabt den her selvbærende økonomi på sigt.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-09-09:
Tak for svaret, og så vil jeg spørge til det omkring processen, og hvordan man sikrer, at der ikke sker noget om Grønland, uden at Grønland er til stede i forhandlingerne.
Er fru Aaja Chemnitz tryg ved, at den måde, de her 400 mio. kr. er afsat på, vil betyde, at man lytter til de grønlandske ønsker, eller er der brug for flere penge eller en anden proces omkring det?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-09-09:
Mange tak.
Processen har i hvert fald før i tiden været, at Grønland ventede på Danmark, og Danmark ventede på Grønland, og imens skete der ikke rigtig noget.
Derfor tror jeg, det er ekstremt vigtigt, at begge parter læner sig ind i den her opgave, og det oplever jeg egentlig at regeringen med de penge, der er blevet afsat, gør.
Men de mangler også, at Grønland bliver ekstremt konkrete, og det er derfor, vi har lagt os i selen for at være så konkrete som overhovedet muligt, og vi har oversendt den her samlede plan til både finansministeren, men også til Erhvervsministeriet og selvfølgelig også hjem til Grønland for på den måde at sikre, at vi orienterer alle omkring, at det her kunne være nogle af de konkrete ting, de 400 mio. kr. kunne bruges på.
Lotte Rod (RV), 2025-09-09:
Tusind tak for talen og for indsatsen for investeringsfonden.
Jeg vil gerne bede ordføreren sætte lidt flere ord på, hvad der er vigtigt for forsoningen.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-09-09:
Mange tak.
Tak for det spørgsmål.
For det første vil jeg sige, at jeg har ekstremt stor respekt for statsministerens arbejde i forhold til at imødekomme Grønlands ønske om at ville forsone.
Det har vi ikke set tidligere, og derfor synes jeg, at man, uanset hvilken partifarve man måtte have, bare må have respekt for, at man fra dansk side læner sig mere ind i forsoningsopgaven.
Jeg er jo meget på børn og unge-dagsordenen, og det ved jeg også ordføreren er, og jeg tror, vi er nødt til at snakke noget mere om, at børn og unge virkelig kan være med til, at man man ikke nødvendigvis har fordomme.
Jeg tror, at dialogen og mødet mellem børn og unge er helt afgørende for, at vi møder hinanden meget mere ligeværdigt på sigt.
Der må man sige, at vi i Grønland ved rigtig meget om Danmark, mens man i Danmark ikke ved så meget om Grønland.
Så derfor skal man også stå ligeværdigt, når man møder hinanden.
Karin Gaardsted (S), 2025-09-09:
Tak for det, og tak til ordføreren for en altid sober og interessant tale fra Folketingets talerstol.
Det er jo afgørende for udviklingen i Grønland, at erhvervslivet udbygges og styrkes.
Kan ordføreren fortælle lidt om, hvordan det går med den opgave?
Vi ved jo, at flere lufthavne er blevet forbedret, men hvad er der i øvrigt sket eller på vej?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-09-09:
Erhvervsområdet er jo et hjemtaget område, men det er et område, hvor vi genelt ser at Grønland og Danmark samarbejder noget mere, og det hilser jeg i hvert fald velkommen.
I forhold til turismedelen ser vi, at der er flere turister, men det er jo også vigtigt for mig, at turisterne ikke bare flyttes fra Kangerlussuaqs til Nuuk, som vi i virkeligheden ser det sker nu, men at vi også ser, at der er flere turister, og at de bliver spredt mere ud i Grønland.
Der kan jo også godt være en fatigue, altså en træthed, i forhold til at have for mange turister.
Det kender vi fra Island, der har en lille befolkning, og vi kender det også fra Færøerne, som oplever, at det måske bliver lidt voldsomt, at der er så mange turister.
Så det her med at få det spredt ud til flere dele af Grønland tror jeg er en del af løsningen i forhold til at skabe den indtægt, som vi gerne vil have i Grønland.
Så er der også hele råstofområdet, som jeg kan snakke om senere.
Nicolai Wammen (S), 2025-09-09:
Det glæder mig, at man tager imod kaffeinvitationen.
Så vil jeg bare sige, at Skatteministeriet jo er en meget stor organisation.
Dele af den organisation står for inddrivelsen, og så er der andre dele af organisationen, der har andre opgaver.
Jeg tror, at når man kigger på skattevæsenet, ligesom når man kigger på ethvert andet ministerium og på styrelser, så er der steder, hvor ting kan gøres bedre og mere fornuftigt. Det, der er vigtigt for mig at sige i den her sammenhæng, er, at vi har ingen som helst plan om at bringe skattevæsenet tilbage til der, hvor man var nødt til at lave en stor genopretning for at kunne lave en fornuftig ligning.
Det betyder ikke, at der ikke kan være andre dele af skattevæsenet, hvor man kan finde nogle årsværk på en klog måde.
Per Larsen (KF), 2025-09-09:
Tak for det.
Og tak for ministerens tale.
Først vil jeg sige, at der jo skal være et folketingsvalg på et tidspunkt – det er jo lovfæstet – og det her kunne måske godt blive den sidste finanslov i den her valgperiode.
Og når vi så kigger lidt fremad, er der noget, der presser sig på, nemlig spørgsmålet omkring folks pension og pensionsalder.
Jeg er faktisk lidt i vildrede med, hvad regeringen mener om den slags ting, for vi så jo, at udenrigsministeren på partiets sommergruppemøde var ude at gøre sig nogle tanker om det, og Socialdemokratiet har også haft nogle sonderinger, i forhold til hvad pensionsalderen skal være, og Venstre er sådan set også lidt i tvivl om, hvor de ligger henne.
Men hvordan kommer regeringens udspil til at se ud i forhold til pension?
Nicolai Wammen (S), 2025-09-09:
Det er rigtigt, at vi er en regering med tre partier, og for så vidt angår spørgsmålet om den fremtidige pensionsalder, er der forskellige holdninger om, hvordan det skal indrettes.
Eksempelvis var udenrigsministeren forleden ude med sine tanker, herunder at han synes, man skulle afskaffe Arnepensionen.
Det synes vi i Socialdemokratiet er en rigtig, rigtig dårlig idé.
Vi er kanonstolte af, at vi fik indført Arnepensionen, og der er mange mennesker, der har glæde af den, og endnu flere, der ved, at de har den som sikkerhed, hvis de måtte få brug for den.
I Socialdemokratiet siger vi også, at vi gerne vil have, at vi se fremad og får lavet et mere retfærdigt og socialt afbalanceret pensionssystem end det, vi har i øjeblikket.
Det vil vi meget gerne tage en god snak om, ikke bare med de andre partier i regeringen, men med Folketinget og danskerne.
Der er jo også god tid til det, inden vi skal stemme om det næste gang.
Vi har for nylig stemt om at hæve den med et enkelt år – hvert femte år hæver vi den med et enkelt år –
og der sagde vi, at det er sidste gang, vi automatisk hæver den.
Per Larsen (KF), 2025-09-09:
Tak for det svar.
Det er rigtigt, at det ikke presser sig så voldsomt på med pensionsalderen lige her og nu, men det er klart noget, som vil blive diskuteret i en valgkamp, så derfor er det jo interessant.
Men heldigvis ser vi jo – og det er bl.a. også derfor, at pengene rækker langt i øjeblikket – at der er rigtig mange ældre seniorer, som bliver ved med at arbejde, og det er noget, der er indrettet sådan, at man faktisk også får noget ud af det.
Det er jo rigtig fornuftigt, og det er noget af det, der gør, at vi har en sund økonomi.
Så det er jo bare glædeligt.
Nicolai Wammen (S), 2025-09-09:
Jeg er meget, meget enig.
Noget af det, jeg er glad for at vi har gennemført under den her regering, er, at vi har ændret reglerne for modregning, sådan at det er mere attraktivt for den enkelte, altså at man, når man når pensionsalderen og har kræfterne og lysten til det, så kan tage nogle ekstra timer eller blive lidt længere på arbejdsmarkedet.
Det har vi stor glæde af.
Det er til gavn for dem, og det er til gavn for det danske samfund.
Christina Olumeko (ALT), 2025-09-09:
Jeg er altid imponeret over, at ministeren formår at give et par rosende ord med til alle partierne.
Som ministeren nok har opdaget, går Alternativet meget op i, at det skal være billigst at være grøn og sund, og Danmark er et af de få lande i Europa, som ikke har differentieret moms.
Vi ved også fra Skatteministeriet, at det kan lade sig gøre.
Der går noget tid, som ministeren sikkert også selv vil sige om lidt; det kan lade sig gøre fra om 2 år.
Det vil altså sige, at gør vi det nu, f.eks. i det her finanslovsforslag, så kunne vi om 2 år rent faktisk have frugt og grønt, som til evig tid vil være en god investering i vores klima og vores sundhed.
Derfor er mit spørgsmål sådan set bare: Hvorfor vil regeringen ikke være med til allerede nu at lave den investering?
Nicolai Wammen (S), 2025-09-09:
Det, der har været vigtigt for regeringen i forbindelse med det her finanslovsforslag, er at tage det dybt alvorligt, at rigtig, rigtig mange danskere oplever, når de er ude og skal fylde indkøbskurven, at det er virkelig, virkelig dyrt.
Det gælder ikke mindst pensionister, der ikke har så meget, og det gælder i høj grad også børnefamilier – det gælder bredt.
Der har vi kigget på, hvilke løsninger der er, hvor vi ikke bare kan sige: Nu skal I høre; om 2 år bliver det bedre.
Det skal være løsninger, hvor vi kan gøre det hurtigt og effektivt, og der er det at banke elafgiften helt i bund, det er at sætte punktafgifterne på bl.a. kaffe og chokolade ud af drift, fordi det giver penge hurtigt, og det er også at hjælpe med at sætte taksterne ned i daginstitutioner.
Så det er grunden til, at vi har valgt at gøre det på den måde.
Christina Olumeko (ALT), 2025-09-09:
Noget andet, der også optager os i Alternativet, er børn og unges trivsel og specielt det her med, at vi ser, at mange har mindre overskud i hverdagen, og at mange brænder ud eller brænder inde med ensomhed.
Der er noget omkring skærmtid i skolen og nogle trivselsmålinger, som vi egentlig også er enige i, men vi havde gerne set et stort trivselsløft.
Derfor er mit spørgsmål til ministeren: Hvad skal der til for, at regeringen kunne være med på sammen med Alternativet at lave det løft?
Nicolai Wammen (S), 2025-09-09:
Vi er meget, meget optagede af trivsel for vores børn og unge.
Det er jo bl.a. derfor, vi har aftalt med kommunerne at give et løft af rammerne omkring vores børn og unge i daginstitutionerne og i vores skoler.
Det er derfor, vi vil have flere voksne ind i vores daginstitutioner, og det er også derfor, vi som regering jo også tager hele diskussionen om skærmen og i det hele taget sociale mediers betydning for vores børn og unges liv.
Så der er enormt mange ting, vi her skal tale om, og hvis man fra Alternativets side har nogle gode ting, man kan tage med derind i forhandlingslokalet, så er man meget velkommen til det.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-09-09:
Jamen altså det, vi var enige om, var jo, at økonomi betyder noget for den kontrol, Skatteministeriet kan lave, fordi man ved, at når man ansætter en ekstra medarbejdere på nogle af kontrolområderne i skattevæsenet, så er det penge, der kommer tilbage, fordi det lukker nogle skattehuller.
Det er noget, SF og Socialdemokratiet har været enige om.
Så det er bare en proces, der overrasker mig.
Jeg vil sige, at når man siger, at man allerede er gået i gang med at udrulle noget af det, der ligger i finanslov 2026, jamen så snigløber man jo det her, og det synes jeg simpelt hen ikke er ordentligt over for aftalen.
Men vi tager imod den kaffeinvitation, som jeg hørte her.
Nicolai Wammen (S), 2025-09-09:
Nej, vi glemmer ikke den enkelte danskers problemer, men vi lukker heller ikke øjnene for, hvad der sker uden for Danmarks dør.
Vi har lagt en finanslov frem, der giver flere penge til den enkelte dansker, en ganske almindelig arbejderfamilie.
Når man regner det, der er i den her finanslov, sammen, får man, hvis man er en familie på to voksne og to børn, som bor i ejerbolig, hvad der svarer til ca. 8.500 kr. mere om året at gøre godt med.
Det gør en forskel.
Det kan godt være, det ikke gør det, hvis man tjener millioner af kroner, men hvis man har ganske almindelige indtægter, gør det en forskel.
Det gør også en forskel, hvis man er social- og sundhedsassistent eller social- og sundhedshjælper og har fået et lønløft, som gør, at man nu får en bedre betaling for sit arbejde.
Det gør en forskel.
Det gør en forskel, når vi har lavet skattelettelser i forhold til ganske almindelige lønmodtagerfamilier med beskæftigelsesfradrag, især hvis man er enlig.
Peter Kofod (DF), 2025-09-09:
Men var det ikke bedre, om statsministeren brugte sin indflydelse til at få andre til at spytte i kassen, i stedet for at det altid kun er Danmark, der skal spytte i kassen?
Da fru Mette Frederiksen blev statsminister, var det under parolen om, at det var gakgak, hvis EU-budgettet skulle stige, altså hvis Danmarks bidrag til EU skulle stige.
Nu er det så en regering, der lægger et finanslovsforslag frem i Folketingssalen, hvor man lægger op til en stigning på 4 mia. kr. til næste år.
Hvis ikke det er gakgak, hvad er det så?
Det må jo være skridtet videre.
Det er jo helt absurd, at den her regering er gået fra at have, tror jeg, en rimelig realistisk tilgang til tingene med, at man sagde, at det var gakgak med et stigende EU-budget, til at man så pludselig kører fuldstændig ud over skrænten.
Det er da ren gakgak.
Nicolai Wammen (S), 2025-09-09:
Vi skal ikke køre ud over nogen skrænt i forhold til EU, men vi har en klar interesse i, at vi har et stærkt EU, der kan være med til at passe godt på det, der er vigtigt, også for Danmark, og som kan hjælpe et Ukraine, der så i en verden, hvor det ikke er alle, der står bundsolidt på deres side, har nogen, de kan stole på.
Jeg er stolt af, at Danmark er gået forrest, men jeg er til gengæld ked af, at hr. Morten Messerschmidt har været parat til at skrue ned for vores hjælp til Ukraine og sagt, at det må nogle andre tage sig af.
Det er den forkerte vej at gå.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-09-09:
Finansministeren har ret i, at Liberal Alliance mener, at det store, bugnende råderum, der er i de offentlige finanser, bl.a. skal bruges til at lette skatter for borgere og virksomheder, efter at vi har brugt alle pengene, som et dyrere forsvar koster, og når vi har flere ældre.
Det er vi ikke de eneste der mener.
Jeg citerer her en mand, som taler med Berlingske.
Han har været på ferie på Mallorca, og han er meget tvivlende over for, om det er afgifter, der gør en forskel her.
Han siger: De her stigninger på fødevarepriserne kommer jo ikke af afgifter, overhovedet ikke, og derfor synes jeg, at hvis der er penge til det, skal der gives en skattelettelse på beskæftigelsesfradraget.
Altså, det er det samme, som Liberal Alliance mener.
Vi foreslår jo, at man skal bruge et meget stort beløb på at indføre det, at der ikke skal være skat af de første 5.000 kr., man tjener, når man går på arbejde.
Hvem er denne mand?
Ja, ikke alene er han far til et socialdemokratisk folketingsmedlem, som sidder her i salen, han er også medlem af Socialdemokratiet, og han er formand for Dansk Metal; han hedder Claus Jensen.
Så er det så forfærdeligt, hvad Liberal Alliance foreslår, når selv socialdemokrater og fædre til socialdemokratiske folketingsmedlemmer mener det samme?
Nicolai Wammen (S), 2025-09-09:
Jeg vil sige, at nu kender jeg hr. Claus Jensen ganske godt – nok ikke så godt som hans søn, der er repræsenteret her i salen, men dog alligevel.
Jeg er meget, meget glad for, at hr. Claus Jensen er en del af Socialdemokratiet og er medlem.
Jeg vil være meget overrasket, hvis hr. Claus Jensen deler Liberal Alliances skattepolitik en til en, herunder at hver en krone, vi overhovedet kan se ind i i de kommende år, skal fyres af sted til skattelettelser, så der ikke er noget til vores sundhedsvæsen, til vores daginstitutioner, til vores folkeskole og i øvrigt til investeringer i erhvervsudvikling og klimasikring.
Så i stedet for nu at tage hr. Claus Jensens ord og gøre dem til sin egen synes jeg at man skylder en meget, meget stærk repræsentant for den danske fagbevægelse ikke at tage ham i ed på noget, jeg ikke tror man har hold i billetterne på.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-09-09:
Jeg siger da ikke, at hr. Claus Jensen fra Dansk Metal er enig med Liberal Alliance i alt, men han er dog enig med Liberal Alliance i, at vi skal hæve beskæftigelsesfradraget meget mere end det, som regeringen har gjort, for at give folk bedre råd til deres hverdag.
Hvis det alene er det, det handler om, kan vi to så, finansministeren og jeg, lave en aftale om, at vi i det mindste gør det?
For hvis det bare handler om, hvad hr. Claus Jensen er enig i, er jeg også enig i det, og er finansministeren så også enig i, at vi skal bruge af råderummet til at hæve beskæftigelsesfradraget?
Er vi enige om det?
Nicolai Wammen (S), 2025-09-09:
Vi har som regering jo vist, at vi giver meget betydelige skattelettelser, bl.a. på beskæftigelsesfradraget, som kommer den ganske almindelige lønmodtager til gavn og glæde.
Nu går vi også ind og gør det i forhold til afgiftslettelser.
Så vi er i fuld gang med at gøre det billigere at være dansker.
Men vi insisterer også på, i modsætning til Liberal Alliance, at hver en krone, vi kan se foran os i de kommende år, ikke bare skal fyres af til kæmpestore skattelettelser, især til dem, der tjener allermest, sådan at de 100 danskere, der tjener mest, hver får 12 mio. kr. i skattelettelser om året.
Det tror jeg heller ikke at Claus Jensen ville synes var en god måde at gøre det på.
Lotte Rod (RV), 2025-09-09:
Hvis vi skal tage børnefamiliernes økonomi alvorligt, i forhold til når de er nede at handle, ville det så ikke være klogere at gøre grønt og frugt billigere i stedet for kaffe og chokolade?
Nicolai Wammen (S), 2025-09-09:
Vi har lagt en finanslov frem, der sammenlagt gør, at en almindelig arbejderbørnefamilie med to voksne og to børn med ejerbolig får, hvad der svarer til 8.500 kr. mere i hånden, end de ellers ville have fået.
Det kan man jo vælge at bruge på mange ting.
Det kan man vælge at bruge på frugt og grønt.
Det kan man vælge at bruge på en rejse.
Det kan man vælge at bruge på kød.
Det kan man vælge at bruge på, hvad man vil.
Det vigtige her er, at man får nogle flere penge, end man ellers ville have fået, for det er der brug for derude, fordi det er så dyrt at købe ind.
Det kan gøres hurtigt, og det kan gøres effektivt, mens at hvis man skal lave momsændringer, er det noget, der tager lang tid, og vi har brug for, at det er noget, der kan ske her og nu.
Lotte Rod (RV), 2025-09-09:
Hvorfor er det, at regeringen har valgt at nedlægge de sociale normeringer i vores sfo'er?
Nicolai Wammen (S), 2025-09-09:
Vi har med den her finanslov i den grad sat fokus på børneliv, først og fremmest i forhold til den aftale, vi har lavet med kommuner og regioner – i det her tilfælde kommuner – hvor der bliver investeret milliarder af kroner i at kunne give nogle bedre rammer for vores børn.
Så gør vi det også ved at få flere voksne ud i vores daginstitutioner.
Vi lægger op til ca. 1.400 flere voksne i vores daginstitutioner.
Det synes jeg er meget, meget væsentligt.
Jeg hørte den radikale ordfører sige: Hvorfor sætter man priserne ned i stedet for at satse på kvalitet?
Vi gør begge dele; vi sætter priserne ned, og der kommer samtidig 1.400 flere voksne derud.
Det synes vi er den rigtige måde at gøre det på.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-09-09:
For 2 år siden sad jeg ovre i Skatteministeriet og forhandlede en flerårsaftale om skattevæsenets økonomi.
Det var forhandlinger, vi brugte lang tid på, og hvor vi faktisk blev enige bredt i Folketinget, altså alle partier.
Nu citerer jeg bare skatteministeren, Jeppe Bruus: Det er en bred og historisk, flerårig aftale, som »sikrer en forudsigelig økonomisk ramme om skattevæsenet og en fast politisk kurs.
Det er der brug for, så vi kan fremtidssikre skattevæsenet.«
Og han bliver ved med alle mulige lyksaligheder om, hvorfor det er afgørende, at vi får genoprettet skattevæsenet og vi faktisk har en fast ramme om Skatteministeriets økonomi.
Det var vi enige om på tværs herinde i Folketinget.
Nu siger ministeren så, at i forhold til det flerårige statslige program, man har lanceret inden sommer, er man allerede i gang med i styrelser og departementer at lave de fyringsrunder, der skal til.
Aftalepartierne er ikke på noget tidspunkt blevet hørt og er ikke blevet involveret, og det, vi lavede en aftale om, var faktisk, at skattevæsenets økonomi skulle holdes på samme niveau.
Er det fordrende for, at man gider lave aftaler og samarbejder bredt, at man har sådan en proces?
Nicolai Wammen (S), 2025-09-09:
Jeg er glad for, at der var en god proces i Skatteministeriet, og at der er en række partier, der har taget ansvar for at styrke vores skattevæsen.
Det er også vigtigt for mig at sige, at de initiativer, vi tager her, ikke er med henblik på at skabe et dårligere skattevæsen eller det, som man så for år tilbage, nemlig at man havde skåret så meget ned på den del, som stod for ligningen, at det gav nogle reelle, store problemer.
Det er ikke det, vi kommer til at se her.
Det er en anden vej, vi kommer til at gå.
Så vil jeg i øvrigt foreslå, at man drikker en kop kaffe med skatteministeren og får drøftet de her ting.
Jeg vil selvfølgelig, når jeg møder ham, sige til ham, at det er der et ønske om fra SF's side, og det er jeg helt sikker på at han gerne vil imødekomme.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-09-09:
Tænker ordføreren ikke, at de knapper, vi nu har valgt at justere på i regeringen, kan komme til at virke – om ikke her og nu, så lige om lidt – altså at den danske befolkning godt kan selv kan finde ud af at bestemme, hvad det er, de har lyst til at putte i deres kurv, nu de har fået flere penge mellem hænderne?
Tror ordføreren ikke på, at selv om det ikke kan lade sig gøre, at vi lige får rykket ved mad og frugt og grønt nu, så kan folk selv finde ud af at lave den prioritering og så tage mere frugt og grønt i deres kurv, hvis det er det, de ønsker?
Christina Olumeko (ALT), 2025-09-09:
Der er jo ingen tvivl om, at mange danskere har oplevet, at inflationen ikke er faldet til det niveau, som det var på før, specielt hvad angår fødevarepriserne, men jo også hvad angår f.eks. boligudgifter.
Jeg har jo været ret kritisk over for idéen om at fjerne afgiften på sukker, chokolade og kaffe, for vi kan bruge de penge smartere.
Som vi fra Alternativets side har sagt fra starten af, havde det været bedre, synes vi, at bruge de samme penge på at nedsætte momsen på frugt og grønt.
Vi kan halvere den for det samme beløb, og jeg er med på, at det tager det længere tid at implementere, men det er bare bedre på den lange bane og langt mere meningsfuldt for danskerne.
Men så i den anden boldgade så jeg gerne, at vi var bedre til her i Folketinget at diskutere det strukturelle i det.
Når lavindkomstfamilier har svært ved at få enderne til at mødes, har det jo også noget at gøre med de kontanthjælpsreformer, der har været de senere år, og som jo har betydet, at de laveste ydelser i samfundet på ingen måde er fulgt med priserne, og det er jo nok der, vi skal tage fat, hvis vi rent faktisk skal løse problemet.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-09-09:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg har et enkelt spørgsmål, som vedrører det der underlige konvent, der var i weekenden, og det er jo, fordi Radikale Venstre indgår i en alliance med to af de partier, der var til stede.
Et af de 50 forslag, som man er kommet med, og som man vil gennemføre, handler om øremærket barsel.
Det synes jeg er lidt interessant, for jeg skal nemlig være far lige om lidt, så det går jeg lidt op i.
Jeg har svært ved at forestille mig, at Radikale Venstre kan samarbejde i KLAR-alliancen med de partier omkring det.
Så kan fru Lotte Rod ikke lige forsikre mig om, at Radikale Venstre er hamrende uenig med de to partier i KLAR-alliancen om det?