runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-11:
Tak for ordet.
Frie Grønne støtter forslaget og vil gerne kvittere for et fantastisk forslag.
Vi ønsker nemlig at sætte kommunerne og de statslige institutioner fri, så de får bedre mulighed for at komme tilbage til den sociale, kulturelle, politiske og organisatoriske tænkning, der i sin tid fødte dem – tilbage til lokalsamfundet, tilbage til borgeren, mere selvbestemmelse og mere selvorganisering.
Derfor har vi brug for friere rammer til økonomisk planlægning i kommunerne, regionerne og staten.
Mange penge bliver i dag ikke brugt, på grund af at man er bange for at blive sanktioneret, hvis man overskrider budgettet, for det kan koste dyrt.
Budgetloven snyder dermed borgere for velfærd.
Det er ikke til fordel for nogen, det er ikke til fordel for de gamle, vores ældre borgere, vores unge; det er ikke til fordel for nogen som helst.
Derfor bakker Frie Grønne fuldstændig entydigt op om forslaget.
Vi mener, det er den rigtige retning at gå, så vi kan få mest mulig selvbestemmelse og selvorganisering, når vi sætter kommunerne fri.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-11-11:
Tak for det.
Flere partier har redegjort for, hvorfor de synes, at budgetloven er god, og det kan den også godt være på nogle områder, men fleksibiliteten i den er jeg altså heller ikke kæmpestor fan af.
Grundlæggende handler det også om, at hvis man som Enhedslisten gerne vil sætte kommunerne fri, så mener vi i Nye Borgerlige, at der også skal følge et ansvar med.
Hvis man vil gå ned ad den vej, skal staten ikke bagefter komme rendende og rydde op efter kommunerne; så skal de kommunalpolitikere, som bliver valgt af borgerne, stå til ansvar for den økonomi.
Og hvis der så kommer en deroute i den økonomi i kommunen, så er det de politikere, der skal stå til ansvar for at rydde op.
Det er tit, jeg hører det her med, at kommunerne skal have lov til at forbruge løs derude, og hvis det så går galt og de ikke overholder de budgetter, der er, så kommer mor stat lige og rydder op efter dem bagefter.
Og det er altså en vej, vi ikke ønsker at gå ned ad.
Men en større frihed til kommunerne ser vi gerne.
Der valgte kommunerne at bruge 435 mio. kr. af de penge til øget centraladministration og ledelse, og det er altså ikke grundlæggende kernevelfærd; det er til djøf'ere, marketingsfolk og sådan nogle, der sidder inde på kommunen, og det synes vi i Nye Borgerlige ikke er god kernevelfærd.
Det gør man, ved at pengene følger borgeren.
Det giver størst mulig valgfrihed til borgerne, og det giver dem pengene helt ude på den enkelte skole.
Jeg tror faktisk, at der sidder rigtig mange skoleledere derude, som faktisk gerne vil lave en rigtig, rigtig god skole, men føler sig bundet af sådan nogle bureaukratiske ting inde fra kommunen.
Jeg tror også på, at der sidder plejehjemsledere, som rent faktisk kan lave meget bedre plejehjem, end hvad de får lov til lige nu.
Så hvis det handler om at give mere frihed til at lave god offentlig kernevelfærd, så er vi helt med på det i Nye Borgerlige.
Men hvis det bare handler om at give los for, at kommunerne kan bruge penge og staten skal komme og rydde op bagefter, så er vi ikke tilhængere af det.
Andreas Steenberg (RV), 2021-11-11:
Helt grundlæggende er det fornuftigt, at vi i Danmark ved, hvor mange penge vi bruger hvert eneste år på alle typer udgifter i samfundet.
Og det, der er logikken bag budgetloven og anlægslofterne er, at man definerer, hvor mange penge der skal bruges, så man ved det på forhånd.
Og det gælder jo så, uanset om man mener, der skal bruges 100 mia. kr. eller 1.000 mia. kr. – eller hvor mange penge man kan blive enige om at bruge på et givent område.
Der har været en lang række år, hvor man kunne se, at der blev brugt flere penge, end man havde aftalt.
Det er selvfølgelig et problem, fordi penge som bekendt kun kan bruges en gang, og hvis de bliver brugt på det ene, kan de ikke bruges på det andet.
Så kan man ikke bruge dem på f.eks. klima eller noget andet under de statslige udgifter, hvis de er blevet brugt et andet sted i velfærdssamfundet.
Så derfor støtter vi jo den aftale og det forlig, vi er en del af, hvor man sørger for at have styr på budgetterne.
Derfor kan vi jo ikke støtte beslutningsforslaget her, og det er der heller ikke noget overraskende i.
Men det, jeg synes er en relevant debat, når man hører de forskellige indlæg, er noget af det, finansministeren også sagde, nemlig om man kunne se på nogle flerårige budgetter.
Og der kan – som finansministeren også var inde på – være fordele og ulemper.
Jeg har nu engang mest hørt om fordelene, men det er også, fordi jeg primært har snakket med folk i kommuner og regioner, som ønsker sig det, sådan at de kan planlægge lidt længere end over et år, f.eks. på anlægsområdet.
Eller man kunne sige, at en udgift kan køre hen over den 1. januar.
Det kan der være nogle fordele i.
Det, der selvfølgelig kan være en ulempe, er, om man så har styr på de enkelte års forbrug.
Og det skal man jo have styr på eller i hvert fald kunne have en fleksibilitet i den finansielle planlægning.
Men i den her forligskreds er vi – som også SF's ordfører var inde på – villige til at kigge på, om der er nogle skruer, man kan skrue på, så det kan blive mere fleksibelt for kommuner og regioner.
Men grundlæggende støtter vi mekanismen i, at man her i Folketinget i fællesskab definerer, hvor mange penge man bruger på velfærd, og så sørger for at budgetterne bliver overholdt.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-11-11:
Men vi er fra SF's side så optaget af, at det bliver ændret, at hvis der er et forlig at opsige, gør vi gerne det.
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-11:
Jeg vil først og fremmest gerne sige en stor tak til vores minister.
Frie Grønne har været optaget af det her, og jeg har personligt været optaget af hadforbrydelser og racisme i snart 2 år.
Jeg har kaldt ministeren i samråd og stillet skriftlige spørgsmål.
Så jeg er utrolig glad for, at ministeren nu er nået frem til, at der rent faktisk skal ske noget med lovgivningen.
Men vi må bare også erkende – må jeg sige til justitsministeren – at det her er det første lille skridt til at bekæmpe hadet og racismen.
Vi ved, det foregår på arbejdsmarkedet.
Vi ved, det til dels foregår i politiet.
Vi ved, det foregår alle mulige steder i vores samfund.
Det var derfor, at vi i Frie Grønne gik til finanslovsforhandlingerne hos finansministeren og sagde, at vi har et ufravigeligt krav, nemlig at vi vil have en omfattende antiracistisk handleplan.
Vil ministeren levere på det, så vi kan bekæmpe racisme også andre steder i samfundet?
Nick Hækkerup (S), 2021-11-11:
Der er lige et par anholdelser i forhold til fremlæggelsen, for det med, at vi nu er nået frem til det, er måske at stramme den.
Der var et bredt flertal i Folketinget, der i foråret vedtog, at handicap skulle være omfattet af § 81, nr. 6. Der er lige nu et lovforslag under behandling, for så vidt angår kønsidentitet, både for så vidt angår § 81, nr. 6, og også § 266 b.
Og politiaftalen indeholder faktisk også elementer, som har til formål at imødegå hadforbrydelser.
Det er f.eks. lagt ind i politiaftalen, at der skal være mere uddannelse om og opmærksomhed på præcis det her spørgsmål.
Så det med, at det er noget, vi er nået frem til nu, synes jeg ikke er i overensstemmelse med virkeligheden.
Jeg synes faktisk, det er et emne, der kontinuerligt arbejdes med.
Hvis det er rejst som et krav i finanslovsforhandlingerne, skal jeg vel ikke forhandle det krav her.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-11:
Jeg synes ikke, det ville være rigtigt at stå her og kommentere på et konkret forslag, der indgår i finanslovsforhandlingerne.
Men jeg kan bare bekræfte, at vi er optaget af at bekæmpe diskrimination, racisme, og det er derfor, vi allerede har gennemført og er i gang med at gennemføre nogle af de lovændringer, som jo også ligger i beslutningsforslaget.
Det er derfor, vi har en handlingsplan mod antisemitisme på vej, og det er jo derfor, vi i det hele taget, synes jeg, herinde i fællesskab har haft fokus på, hvordan vi kommer diskrimination og had til livs.
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-11:
Jeg vil gerne sige tusind tak til den socialdemokratiske ordfører.
Det er fantastisk, at vi i dag kan samle os om det, at vi skal styrke lovteksten i forhold til hadforbrydelser.
Nu nævnte ministeren i sit indlæg, at man er optaget af det i regeringen, og man gav bl.a. – med rette – et eksempel på en handlingsplan mod antisemitisme, og det skal vi have.
Men vi ved også, at alle undersøgelser lige nu viser, at der også er en anden gruppe, der er særlig udsat, nemlig de muslimske minoriteter.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om Socialdemokratiet sammen med Frie Grønne vil lave en antiracistisk handleplan, en omfattende antiracistisk handleplan, som også skal beskytte vores muslimske minoriteter.
Vil Socialdemokratiet være med til at lave sådan en plan i finanslovsforhandlingerne, som vi jo er gået i gang med nu?
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-11:
Tak for ordet.
Og der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at det er fuldstændig uacceptabelt at udsætte andre for hadforbrydelser og for hadtale.
Og derfor er der i dag en stor grund til at takke for borgerforslaget og det beslutningsforslag, som vi nu behandler her i Folketinget.
Jeg synes, det er et af de borgerforslag – i hvert fald ud af dem, jeg har set i den tid, jeg har siddet i Folketinget – hvor der ligger mest sådan grundighed og evidens i det arbejde, der er lagt i forslaget.
Og det synes jeg virkelig klæder det format.
Det er alt sammen meget vigtige elementer i kampen mod hadforbrydelser og hadtale.
Justitsministeren redegjorde også for det tekniske, både omkring straffelovens § 81, nr. 6, og § 266 b, så det vil jeg i virkeligheden ikke bruge så meget tid på, men bare slå fast, at Socialdemokratiet bakker grundlæggende op om intentionen bag forslaget.
Vi synes også, det er et vigtigt signal i sig selv at sende, at vi nu herinde gør det fuldstændig tydeligt i loven, at vi ikke vil tolerere nogen former for forbrydelser, der helt eller delvis er motiveret af had, men vi er heller ikke i tvivl om, at det kommer til at gøre en forskel.
Og det er derfor, vi er enige i den del af forslaget, som vedrører hadforbrydelser, og vi kan varmt støtte, at det bliver gjort tydeligt i straffelovens § 81, nr. 6, at der er tale om en hadforbrydelse, uanset at motivet også kan indeholde andet end had.
Men som forslaget ligger nu, kan vi ikke støtte det i sin helhed, og det kan vi ikke, måske ikke så overraskende, af de samme grunde, som justitsministeren også redegjorde for.
Jeg tror i virkeligheden også, at hvis vi løb den risiko, at anvendelsesområdet i racismeparagraffen, altså straffelovens § 266 b, blev smallere, så ville det jo også være i modstrid med, hvad der er den klare intention bag beslutningsforslaget.
Men når vi nu ikke kan støtte forslaget i sin helhed, og i særdeleshed nu, hvor det er et borgerforslag, som er nået hele vejen herind, er jeg egentlig rigtig glad for, at vi kan stå sammen om en løsning, der gør, at vi kan tage det ud af borgerforslaget, der handler om straffelovens § 81, nr. 6, og herinde stemme det igennem med, hvad der tyder på at blive et bredt flertal.
Det synes jeg er rigtig godt, også over for dem, der er afsendere af forslaget.
Så med de ord vil jeg sige tak.
Nick Hækkerup (S), 2021-11-11:
Så har jeg været upræcis, for det var i hvert fald ikke det, jeg forsøgte at sige.
Det, jeg forsøgte at sige, er, at når man kommer ind og anmelder en forbrydelse og der er tale om en hadforbrydelse, så vil politiet dels i stigende grad være opmærksomme på det, dels notere det, hvor det er relevant, på sagen, sådan at vi gerne skulle kunne følge det her området tættere.
Peter Skaarup (DF), 2021-11-11:
Altså, der vil jeg sige, at jeg så hører, at justitsministeren i dag ikke giver noget tilsagn om, at det bliver sådan.
Og der må jeg sige, at jeg godt kunne tænke mig at få det her overblik, altså ved at have et krav om, at anmelderen får lov til at anmelde en forbrydelse, inklusive at vedkommende mener, at der er tale om et overfald, på grund af at de pågældende, i det her tilfælde, er homoseksuelle.
Så vil jeg bare lige høre, hvordan vi arbejder videre med det.
For skal vi have et overblik over omfanget, er det jo vigtigt, at vi også får nogle tal, vi kan bruge til noget.
Nick Hækkerup (S), 2021-11-11:
Noget af det, som der arbejdes med i de her år – bl.a. på baggrund af den politiaftale, som vi og andre gode partier jo er en del af – er præcis det her med, hvordan vi hos politiet modtager et offer for en forbrydelse.
Når man kommer ind og f.eks. har været udsat for en hadforbrydelse, hvordan sikrer vi så, at politiet – den politimand m/k, der tager imod – er tilstrækkelig opmærksom på, hvordan det er at være offer i en sag som den her?
Vi har jo tidligere haft en diskussion af, om man skulle have sådan et særligt afkrydsningsfelt på alle anmeldelser, hvor man skulle krydse af, om der var tale om en hadforbrydelse.
Det synes jeg selv ville være for meget at gøre ud af det, al den stund at man jo så i de mellem 350.000 og 400.000 anmeldelser, vi har om året, for langt de fleste skulle forholde sig til det her spørgsmål, hvor det var tydeligt, at der ikke var tale om en hadforbrydelse.
Derfor tror jeg, at den rigtige vej at gå mere er den, som der også bliver spurgt til, nemlig at politiet er opmærksom, når man modtager anmeldelser, og noterer, hvis der potentielt er tale om en hadforbrydelse, også sådan at man siden hen bedre kan søge, når man f.eks. skal undersøge, hvad der er karakteristika her, og hvordan udviklingen i antal er osv.
Peter Skaarup (DF), 2021-11-11:
Tak til justitsministeren for indlægget.
En af de forbrydelser, som jeg har hæftet mig meget ved, og som jeg synes har været ganske forfærdeligt, har været mod et homoseksuelt par, der går hjem fra byen og bliver overfaldet.
De pågældende har tit det indtryk, at der ikke bliver taget ordentligt hånd om deres sag.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre justitsministeren om den del i borgerforslaget, der handler om det.
Rosa Lund (EL), 2021-11-11:
Vi har jo i Enhedslisten arbejdet rigtig, rigtig længe, for at det her skulle ske.
Jeg spørger ikke ministeren nu, fordi jeg ikke kan høre, hvad han siger, men fordi jeg faktisk er virkelig glad i dag for, at det her endelig lykkedes.
Derfor vil jeg bare gerne have, at ministeren fra talerstolen igen kan bekræfte, at nu bliver § 81, stk. 6, ændret, så den beskytter minoriteter, der bor i Danmark, bedre.
Nick Hækkerup (S), 2021-11-11:
Jeg synes hele tiden, det er vigtigt at forholde sig til, hvordan vi imødegår, at befolkningsgrupper udskammes, chikaneres, forfølges osv.
Vi er undervejs med en handleplan om at undgå antisemitisme, altså i forhold til jøderne, som bare er et element, som også trækker i den rigtige retning.
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-11:
Vi kan altid diskutere formuleringerne, altså om det er for stramt at sige det eller ej, men bottomline er bare, at Justitsministeriets egen offerundersøgelse viser, at der er mellem 4.300 og 5.800 mennesker, der mener, at de er blevet udsat for et racistisk motiveret overfald, og vi har tit diskussionen omkring raceprofileringen i dansk politi.
Der vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren finder det nødvendigt, at der kommer flere tiltag i form af lovforslag, der gør, at vi inden for forskellige områder og også under ministerens eget fagområde kan bekæmpe racisme.
René Christensen (DF), 2021-11-11:
Tak for det, og tak for talen.
Når man sådan lytter til finansministeren, kan man ikke være uenig i det, han siger, i forhold til at der kommer flere ældre og der kommer flere børn.
Skal vi være med til at finansiere det?
Men når man så læser lovforslaget, kan man se, at det handler meget om forbrugsvækst.
Jeg vil egentlig bare gerne spørge finansministeren om noget til det.
Som jeg også sagde i min ordførertale, er overskriften sådan set god nok.
Det er sådan mere i indholdet, hvor udfordringen er.
Hvis man ser på, hvor de ældre er, og hvor børnene er, så må man sige, at det er ude i kommunerne, de er.
Hvis man ser på, hvor de syge er, og hvor der er nogle udfordringer i forhold til sundhed, så må man jo sige, at det er i regionerne.
Altså, kan man ikke på en måde, når vi skal tale om det her, hvis det skal lande på et fornuftigt sted, se, om man ikke kan definere det sådan lidt mere – når vi alle sammen nævner de her bløde velfærdsområder – i forhold til hvordan man får pengene kanaliseret hen imod der, hvor de ældre er, og hvor eksempelvis børnene er?
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-11-11:
Den allerbedste måde at gøre det på er jo at øge velstanden i samfundet, for jo rigere vi er som samfund, jo bedre er der råd til at finansiere udgifter til og investeringer i vores velfærd.
Og det er jo derfor, at jeg er så ærgerlig over, at vi som sagt første gang siden vist 1981 eller 1982 har en regering, der har gennemført en økonomisk politik, der har gjort Danmark 14 mia. kr. fattigere.
Det øger jo ikke mulighederne for at finansiere velfærden i fremtiden, tværtimod.
Jeg vil sige, at hvis der er noget, der er enighed om blandt de partier, som ordføreren nævner, så er det jo, at det er vigtigt, at vi sikrer Danmarks velstand.
Så er der forskellige ønsker til velfærdssamfundet, og det kan jeg også høre at der er i rød blok.
Jeg har givet et klart svar på, hvad Venstres bud er, og hvad vi vil stå på, og det er sådan set det, jeg har redegjort for.
Men jeg synes, at det ville være ansvarligt, hvis Socialdemokratiet ville være med til at sikre, at der også er velstand til det her, så der ikke bare er tale om automatudgifter, hvor regningen ender i børneværelset.
Nicolai Wammen (S), 2021-11-11:
Som sagt har jeg i forhold til regnereglerne taget initiativ til, at Det Økonomiske Råd kommer med deres bud, ikke alene i forhold til det demografiske træk, men i forhold til hvordan vi generelt bruger vores regneregler, og der kan de løbende komme med anbefalinger, og udgangspunktet vil være følg eller forklar.
Altså, de anbefalinger, man kommer med fra Det Økonomiske Råd, vil vi i udgangspunktet tage til os i Finansministeriet.
I forhold til hvad man i udvalgsbehandlinger i Folketinget gerne vil have af konferencer, møder eller andet, overlader jeg det trygt til Folketinget selv at afgøre det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-11-11:
Det koster jo penge at levere på det, som den socialdemokratiske ordfører står og siger.
Men hvad, hvis pengene ikke er der?
Hvad, hvis finansministerens kasse er presset?
Hvad er værdien af såden en velfærdslov, hvis der ikke er penge i kassen til at betale?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-11-11:
Det med finansieringen stammer jo fra den kontrakt, som vi i fællesskab lavede med danskerne i 2006.
Det er den aftale, der er den vigtigste årsag til, at vi i Danmark har en overholdbar statsøkonomi.
Og derfor har vi jo finansieret det her løfte til danskerne.
Vi sagde til danskerne: Hvis I, når vi i gennemsnit bliver ældre, også skal bruge flere år på arbejdsmarkedet, så garanterer vi på den anden side, at vi finansierer velfærden.
Og det er jo det løfte, som Venstre grundlæggende svigtede, da de var i regering.
Og det er årsagen til, at vi fremsætter det lovforslag.
Så pengene kommer fra, at vi har en overholdbar økonomi, og det har vi primært på grund af den aftale fra 2006, som ordførerens eget parti er med i.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-11-11:
Der er heldigvis gennemført rigtig mange reformer, som gør, at dansk økonomi er langt mere robust, end hvis vi havde lyttet til Socialdemokratiets rådgivning igennem rigtig, rigtig mange år.
Jeg stiller bare det helt banale spørgsmål: Hvis der et år ikke er penge i finansministerens kasse, er det så Socialdemokratiets politik, at der så skal bruges penge, som der ikke er dækning for?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-11-11:
Hvis der et år som følge af tilbageslag er færre penge i kassen eller der kommer færre penge ind, så er det jo fornuftigt netop at investere i offentlig velfærd, sådan så man skubber på økonomien.
Det har vi vist under corona, og det har virket fantastisk.
Det er årsagen til, at vi har en økonomi, som er stærkere end nogen sinde.
Og så er det ikke for på nogen måde at tale ned til ordføreren, men det, man skal være opmærksom, er jo, at når Finansministeriet laver budget på langt sigt, så har man budgetteret ind, at vi har en offentlig vækst, som er større end det demografiske træk.
Så hvis man blot lod alt være lige og fulgte den lov, vi har her, så ville man opbygge en betydelig offentlig formue.
Karina Adsbøl (DF), 2021-11-11:
Tak for det.
Det er vigtigt at finde ud af indholdet i den her lov, altså om det bare er signalpolitik, og at der sådan set ikke er noget reelt indhold.
Hvordan er det så, at den socialdemokratiske ordfører vil sikre kernevelfærden?
Hvordan er det, man vil sikre, at fru Petersen nu får rengøring ikke hver tredje uge, men måske hver uge, efter det behov, hun har?
Hvordan er det, man vil sikre, at midlerne går til de områder, de skal, og ikke til at lukke nogle andre huller?
Hvordan sikrer man, at man følger, at de midler, der bliver givet, bliver givet til de rigtige områder?
Så hvordan er det, man præcis vil give den her garanti og sikre bedre velfærd til borgerne?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-11-11:
De tre kommuneaftaler løfter tilsammen den offentlige velfærd mere end de ti foregående.
De tre, vi har lavet, løfter den offentlige velfærd mere end de ti foregående.
Det tal er et tal, som Dansk Folkeparti med den velfærdsprofil, som partiet har, må have meget, meget svært ved at forklare.
Man må have ekstremt svært ved at forklare, at man holdt den borgerlige regering ved magten, som de facto ved ikke at følge det demografiske træk lavede nedskæringer på de ældre og lavede nedskæringer på vores velfærd.
Derfor er det også bemærkelsesværdigt, at Dansk Folkeparti ikke er med her, fordi man for ganske nylig har stemt for et beslutningsforslag, som i essensen er det samme som det, vi behandler her.
At kalde det her for signalpolitik er så skævt, som det kan blive.
Karina Adsbøl (DF), 2021-11-11:
Det er noget værre udenomssnak fra ordførerens side, for ordføreren svarer jo ikke på, hvordan man vil sikre, at de her midler går til de ældre, altså at fru Petersen får mere rengøring, og hvordan serviceniveauet efterfølgende vil se ud i kommunerne.
Vil vi kunne se det på serviceniveauet?
Vil det her blive et markant kvalitetsløft?
Et er, at man sagtens kan give flere midler, og det tænker jeg også der er behov for, når man følger den demografiske udvikling.
Men der er da brug for at kigge på, hvad det er, man får for de midler, og hvor det er, de går hen.
Det må ministeren, nej, ordføreren forklare i forhold til det her.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-11-11:
Det er jo sådan, at vi har et aftalesystem i Danmark, hvor vi laver nogle økonomiske rammer for kommunerne – under den nuværende regering er det nogle gode økonomiske rammer, som er bedre end tidligere.
Men det er også rigtigt nok, som ordføreren hentyder til, at kommunerne har et ansvar for den nære velfærd.
Men forudsætningen for, at kommunerne kan levere en god velfærd, er, at vi sikrer, at pengene følger med.
Det gør den nuværende regering; det gjorde den regering, som Dansk Folkeparti bakkede op, ikke.
Rune Lund (EL), 2021-11-11:
Jeg har et problem med velfærdsloven, og det er ikke, at den er for ambitiøs – det er, at den er for uambitiøs.
Og det, som er det helt store problem, er jo, at den bund under velfærden, som bliver lagt, kun er det demografiske træk, som betyder, at velfærden kun lige akkurat holder skindet på næsen, i takt med at vi bliver flere unge og ældre, og at velfærden vil sakke bagud i forhold til velstandsudviklingen i samfundet, hvis velfærden kun bliver tilført midler svarende til det demografiske træk.
Det er jo noget, som jeg og Enhedslisten har haft lejlighed til at diskutere mange gange med Socialdemokratiet.
Vi forstår simpelt hen ikke, at man ikke tager det udgangspunkt, at udviklingen af vores velfærd skal følge velstanden i samfundet, som jo også indgår i det økonomiske grundforløb, i de fremskrivninger, som Finansministeriet benytter sig af.
Det burde jo være Finansministeriets grundforløb, der var det neutrale udgangspunkt.
Altså, kan vi ikke få en bedre velfærdslov end det, der bliver lagt frem her?