runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Samira Nawa (RV), 2024-10-22:
Mange tak.
Jeg tror ikke, det er nogen hemmelighed for nogen i salen, at jeg og Radikale Venstre er meget begejstrede for at sikre mere og bedre ligestilling i samfundet, og et af de beslutningsforslag, der også endte med at blive til lov i sidste periode, handlede om måltal, og det er jeg sådan set rigtig glad for og stolt over.
Men selv om debatten har handlet meget om måltal, er det jo ikke det, som det her lovforslag handler om.
Det handler om at afskaffe ligestillingsredegørelsen, indføre en bagatelgrænse på 50 medarbejdere og så sikre, at indberetningerne kommer hvert andet år i stedet for hvert år.
I Radikale Venstre bakker vi jo sådan set op om afbureaukratisering, og man behøver ikke at dobbeltadministrere, men jeg vil også sige, ligesom jeg har hørt fra SF's ordfører og Enhedslistens ordfører, og som man også kan læse i høringssvarene, at det her initiativ bliver taget af regeringen, uden at man sætter noget i stedet for.
På den baggrund kan Radikale Venstre ikke støtte lovforslaget.
Det bliver også nævnt under ligestillingsvurderingen af lovforslaget, at ændringen om at indføre en bagatelgrænse kan have negative ligestillingsmæssige konsekvenser, og det er simpelt hen, fordi de institutioner, der bliver fritaget, jo så formentlig vil tale mindre om ligestilling i de konkrete institutioner, og derfor bakker vi i Radikale Venstre ikke op om lovforslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-10-22:
I modsætning til Enhedslisten støtter Dansk Folkeparti dette lovforslag, fordi det fjerner unødvendigt papirnusseri.
Afskaffelsen af ligestillingsredegørelser i kommunalt regi og forenklingen af reglerne for kønssammensætning i bestyrelser er et skridt mod den afbureaukratisering, som vi længe har arbejdet for, og som vi har talt højt om, også selv om lovforslaget kun er en dråbe i djøfhavet .
Ligestillingsredegørelserne var et eksempel på overflødigt bureaukrati, som Kommunernes Landsforening ønskede afskaffet, da det reelt var dobbeltarbejde uden værdi.
Dette forslag handler altså om at skære ned på papirarbejdet; det handler ikke om ligestilling.
Selv om vi støtter forslaget, er der stadig væk for mange regler, der stjæler tid og ressourcer fra kerneopgaverne.
Vi håber, at fremtidige initiativer vil gå endnu videre i forhold til at frigøre den offentlige sektor fra papirnusseriet, og til den store opgave har regeringen altså Dansk Folkepartis uforbeholdne støtte.
Tak for ordet.
Rosa Lund (EL), 2024-10-22:
Selvfølgelig giver det mening at fjerne dobbeltadministration.
Det tror jeg er meget kendt herinde på Christiansborg, altså at der egentlig ikke er nogen politikere, som kan lide unødvendigt bureaukrati.
Det er ikke bare et overlap, der fjernes ved at afskaffe ligestillingsredegørelserne, da de også indbefatter afrapportering på andre områder, som der er store problemer med, f.eks. kønsskævhed i forhold til deltidsarbejde.
Derfor er det, hvilket også afspejles i høringssvarene, problematisk at afskaffe redegørelserne uden at have et alternativ til dem.
Nærmest alle de adspurgte er bekymrede for, at afskaffelsen vil gøre det sværere at følge med i og monitorere myndighedernes ligestillingsarbejde.
Og det håber vi at vi får mulighed for at gøre, for regeringen har jo sådan set altid den mulighed at invitere Folketingets partier til en snak om, hvordan vi gør ligestillingsområdet bedre.
Vi kan i Enhedslisten ikke støtte det her lovforslag om at fjerne redegørelserne, og vi vil bare sende en opfordring til regeringen om, at når man ikke vil have redegørelserne, bør man invitere Folketingets partier til drøftelser om, hvad man så kan gøre i stedet for.
Enhedslisten støtter ikke lovforslaget.
Dina Raabjerg (KF), 2024-10-22:
Tak, formand.
Dengang jeg var i Aarsleff A/S, tog vi faktisk S'et i ESG alvorligt, og vi igangsatte nogle forskellige indsatser for at få en bedre kønsfordeling.
Det samme gjorde vi, da jeg sad i bestyrelsen i DanPilot, hvor man også så en fordel i at få en større diversitet, ikke fordi man skulle, men fordi man kunne se værdien for organisationen ved at få flere kvinder ind i en ellers meget mandsdomineret branche.
Men som kommunalpolitiker og i de 13 år, jeg var ansat i det offentlige, hørte jeg aldrig nogen sinde til en ligestillingsredegørelse eller til ligestillingsindsatser.
Så når vores organisationer siger, at redegørelserne er en byrde, der alligevel ikke giver fremdrift på ligestillingsområdet, og at det ikke har en effekt, har de sikkert ret.
Min erfaring er desuden, at kvinder, som har lyst, og som har ambitioner, faktisk har rigtig gode vilkår for at få en god karriere i den offentlige sektor.
I høringsnotatet kan jeg læse, at ministeriet afviser kritik af lovforslaget med, at de data, som man ellers er blevet bedt om at indsamle i redegørelserne, ligger digitalt andre steder.
For mig lyder det sådan lidt som en undskyldning, for idéen om redegørelserne handler jo om handling og opfølgning og ikke om at slå tal op.
Men lad det ligge.
Jeg synes, vi skal være ærlige: Ingen finder værdi i arbejdet med de her redegørelser.
Det er ikke vigtigt nok for organisationerne, og spørgsmålet er, om behovet for at lave indsatserne i virkeligheden ikke også over årene er forsvundet.
Og når det er sagen, skal vi naturligvis ikke bruge ressourcer på at lave dem.
Derfor bakker vi i Det Konservative Folkeparti op om lovforslaget.
Magnus Heunicke (S), 2024-10-22:
Ordføreren forsøger at lægge mig mange, mange ord i munden, og ikke et eneste af dem kan jeg nikke genkendende til.
Det er ikke på nogen måde det, jeg sagde i min besvarelse, og det er heller ikke det, der er min holdning.
Der er ingen, der taler om en 50-50-fordeling, der er ingen, der taler om, at man ikke kan deltage, i den her sal.
Jeg er da glad for, når det handler om debatter om kønsmæssig ligestilling, at mænd og kvinder blander sig i den debat.
Det bør være sådan, at mænd og kvinder blander sig i den debat, men det bør også være sådan, at vi anerkender, at ligestilling ikke kommer af sig selv, og at ligestilling også handler om den kønsmæssige repræsentation.
Susie Jessen (DD), 2024-10-22:
Tak for det.
Jeg vil også benytte anledningen til at sige velkommen til ministeren som ligestillingsminister her.
Der er altid liv og glade – og nogle gange lidt uenige – dage her i Folketingssalen, når det gælder ligestilling, så det skal nok blive spændende.
Det her lovforslag handler jo både om ligestillingsredegørelser, men også om måltal, fordi det også handler om den her bagatelgrænse på 50 medarbejdere og det her med, at man vil ændre på den årlige indberetning for måltal.
Det er bare, fordi jeg har hørt nogle ordførere sige, at det ikke handler om måltal, men det gør det altså.
Derfor synes jeg også, det er interessant at få nogle betragtninger fra ministeren om det her med, hvad måltal kan få af konsekvenser, fordi man med måltal i hånden – det, at man har nogle måltal, man skal leve op til – kan komme til at diskriminere på baggrund af køn.
Man har nogle måltal, man hele tiden sidder og kigger på, lige så vel som at man også skal indberette nogle tal om ligestilling, hvilket også kan gøre, at man kommer til at vælge en af det ene køn frem for en af det andet.
Mohammad Rona (M), 2024-10-22:
Tak for det, formand.
Tak for ordet.
Jeg tænker ikke, jeg har så meget nyt at sige.
Så der er stor opbakning herfra, og vi støtter selvfølgelig også lovforslaget.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-10-22:
Tak for det, formand.
Det er ganske fornuftigt at sanere, modernisere og opdatere lovgivningen på en række områder her.
Det er også fornuftigt, at sanktionerne for de forskellige overtrædelser løbende tilpasses, når man finder ud af, hvad der er mere relevante niveauer.
Derfor vil jeg gerne støtte den tidligere talers opfordring til at få gennemtjekket de her ting på Justitsministeriets område, hvis det ikke allerede er blevet gjort igennem høringer.
Vi finder det også godt, at skatteforvaltningen i Grønland får udvidet deres beføjelser til at få adgang til indkomstregisteret, da det i dag formentlig kræver betydelige tidsressourcer at udveksle disse informationer.
Serdal Benli (SF), 2024-10-22:
Tak for det, formand.
Overordnet set mener vi i SF, at det er et fornuftigt og godt forslag, vi står med her.
For det første er det positivt, at samarbejdet i rigsfællesskabet styrkes og skatteforvaltningen i Grønland får adgang til flere relevante oplysninger i indkomstregisteret.
Det vil jo bidrage til en mere effektiv forvaltning i Grønland og sikre, at skattereglerne kan administreres på en måde, der er på niveau med resten af rigsfællesskabet.
Lovforslaget indeholder også nogle tilpasninger af sanktionerne på skatteområdet, hvilket fremstår helt fornuftigt.
Sanktionerne skal jo afspejle overtrædelserne på en passende og også retfærdig måde.
De foreslåede ændringer er med til at sikre, at reglerne også er tidssvarende.
Jeg vil dog bemærke, at der i flere høringssvar er blevet rejst visse problemstillinger, som vi bør tage alvorligt.
Bl.a. er der blevet peget på, at der kan skabes en form for dobbeltregulering i forhold til straffeloven.
Det er noget, vi må undersøge nærmere under udvalgsbehandlingen for at sikre, at der er fuld klarhed, og at vi undgår unødvendige overlap i lovgivningen.
På samme måde vil det være vigtigt at sikre, at sanktionsniveauerne sådan set også er kalibreret korrekt i forhold til anden lovgivning, og der er det centralt, at der er en sammenhæng mellem skattereglernes sanktioner og sanktionerne på andre områder.
Derfor vil vi også spørge, om lovforslaget har været i høring hos relevante parter på justitsområdet som eksempelvis Justitia eller andre, der kunne bidrage med en juridisk vurdering af det her.
Endelig vil jeg gerne nævne, at Skatteforvaltningen med det her forslag får mulighed for at indhente oplysninger hos tredjemand til brug for kontrol med indeholdelse af kildeskat.
Det fremgår, at den adgang primært skal bruges over for virksomheder, der ikke udleverer oplysningerne, men da hjemmelen også kan bruges i andre tilfælde, vil det jo være gavnligt at få afklaret, hvor bred denne nye hjemmel er, og hvordan den konkret vil blive anvendt.
Alt i alt er vi i SF positive over for lovforslaget her, men vi mener, at der kan være behov for et par afklaringer i udvalgsbehandlingen for at sikre, at reglerne er så præcise og så afklarede som muligt.
Jeg skal hilse fra både Alternativet og Enhedslisten.
Tak for ordet.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-10-22:
For ganske få minutter siden afsluttede vi jo en relativt lang debat om ligestilling.
Jeg medgiver, at det lovforslag, vi behandler her, måske ikke vil være den samme store kilde til en god debat.
Omvendt vil jeg gerne fra Danmarksdemokraternes side sige, at der jo også er lidt ligestilling i det her lovforslag, fordi vi faktisk får lavet nogle sikringer i forhold til den måde, man har praksis på i forhold til terminaladgang til indkomstregisteret med skattemæssige formål til brug for Grønland, på samme måde, som man har tilgang til det her i Danmark.
Der betyder det jo sådan set, med det lovforslag, som ministeren har fremsat, at der vil komme en automatisk terminaladgang for de grønlandske myndigheder til oplysninger fra indkomstregisteret.
I dag er det faktisk noget, som de mere eller mindre skal udveksle efter konkrete anmodninger, så det er en praksis, der absolut bliver bedre.
Det er også sådan, som andre ordførere var inde på, at Skatteforvaltningen så også giver en hjemmel til at kunne indhente kontroloplysninger i forhold til kildeskat hos tredjemænd.
Det er jo bl.a. en virksomheds bank osv.
Det giver også rigtig god mening at gennemføre den del af det.
Så med de her forskellige praksisser er der jo også god grund til at støtte det her lovforslag.
Vi har også spørgsmålet om, hvordan man kan komme frem til en sanktionspraksis over for dem, der forbryder sig mod noget i forhold til tinglysningsafgifter og ikke mindst spilleafgifter.
Det er også noget, som det her lovforslag går ind og tager hånd om i en delaftale.
Grundlæggende er de fire parametre, som jeg har nævnt her, alle sammen nogle, som Danmarksdemokraterne kan støtte, og vi stemmer derfor også for lovforslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-10-22:
Tak for det.
Vi behandler i dag et lovforslag, som har til formål at give skatteforvaltningen i Grønland adgang til visse oplysninger noget hurtigere.
Desuden giver vi Skatteforvaltningen mulighed for øget kontrol vedrørende indberetninger og indeholdelse af kildeskat.
Endelig skaber vi klarere lovgivning omkring eSkatData.
Som nævnt er et af forslagene, at skatteforvaltningen i Grønland fremover skal kunne trække oplysninger i indkomstregisteret, i takt med at de indberettes.
Årligt udveksler Danmark dem med Grønland.
Det laver vi om på nu, så skatteforvaltningen i Grønland hurtigere kan få adgang til relevante oplysninger.
Alene af den grund kan jeg kun tilslutte mig den socialdemokratiske ordførers bemærkninger om, at Grønlandsudvalget bør inddrages, da det jo i sagens natur vedrører Grønland, og jeg lægger til grund, at det er et ønske fra de grønlandske myndigheder.
Med forslaget gives Skatteforvaltningen hjemmel til at indhente oplysninger til brug for indberetningskontrol og kontrol vedrørende indeholdelse af kildeskat hos såkaldte tredjemænd.
Forslaget er med til at give Skatteforvaltningen bedre kontrolmuligheder, og samtidig vurderes det, at forslaget vil bidrage til øget regelefterlevelse samt en reduktion af statens tab af penge, man ellers ikke ville have fået ind i kassen.
Det tredje element omhandler lovgivning omkring eSkatData.
Som det er i dag, kan der åbenbart opstå fortolkningstvivl på tværs af lovgivning, fordi man har afvigende begreber.
Det skulle der blive rettet op på med det her.
Venstre kan støtte forslaget.
Anders Kronborg (S), 2024-10-22:
Tak for det.
Det er dejligt at kunne afslutte tiden i salen i dag med to spændende og vigtige lovforslag, og det er altså på skatteområdet.
Det første handler om Grønland, og det har også været et ønske i forhold til regeringsgrundlaget, hvor vi ønsker at styrke samarbejdet og smidigheden i vores allesammens rigsfællesskab.
Det, som det her lovforslag handler om, er at udmønte dele af regeringsgrundlaget, som jo blev til i 2022.
Jeg har selv været i dialog med en af de to grønlandske repræsentanter, og jeg forstår også, at det her lovforslag bliver vel modtaget på Grønland, da det også er noget, Grønland selv har bedt om.
Det foreslås at give skatteforvaltningen i Grønland terminaladgang til visse oplysninger i indkomstregisteret, fordi man i Grønland netop har anmodet om en terminaladgang.
Det giver adgang til indkomstregisteret, i takt med at oplysningerne indberettes, og ikke blot årligt, som det er i dag, altså en klar forbedring og klart større smidighed.
Med lovforslaget foreslås det også at modernisere sanktionsbestemmelser ved overtrædelse af reglerne om omkostningsgodtgørelser.
Det vil rydde ud i skattelovgivningen, og det vil styrke retssikkerheden for borgere og virksomheder, da det bliver klarere, hvilke sanktioner der anvendes.
Jeg synes sådan set, når jeg har været lovforslagets 40-50 sider igennem, at det ser meget fornuftigt ud, men jeg vil selvfølgelig altid tage det forbehold, at vi selvfølgelig skal være åbne over for de diskussioner, der er i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Så ligger det mig også meget på sinde, at vi i forbindelse med det her forslag også husker at inddrage Grønlandsudvalget, da det er et ønske fra Grønland.
Det synes jeg kun er udtryk for respekt også set i forhold til et godt samarbejde i rigsfællesskabet.
Magnus Heunicke (S), 2024-10-22:
Nej, det kan jeg ikke, og det skal det ikke.
Jeg kan godt berolige med at sige, at den situation skal man ikke ud i.
Man skal vælge den bedste.
Man skal som virksomhed, offentlig eller privat,
have en politik, som handler om, at man er nødt til at se mere bredt på feltet og prøve at inspirere flere til at ansøge og prøve at se mere bredt, end man jo gjorde for, er det 10 år siden, hvor man begyndte at kalde det rip, rap og rup-effekten, altså at man ansatte nogle, der lignede hinanden – med samme køn og samme alder – i ledelseslaget.
Det er ikke nødvendigvis særlig klogt at have ledelse på den måde.
Det kan være klogt at have noget diversitet i ledelsen.
Det er en kæmpe styrke for alle.
Susie Jessen (DD), 2024-10-22:
Jeg synes bare ikke helt, jeg får svar på mit spørgsmål her, altså om man kan risikere, at der er en af det ene køn, der bliver diskrimineret, fordi man har nogle mål, man skal leve op til.
Det er jo det, jeg synes er et kæmpestort problem.
Man kan ende med, når man skal indberette alle de her ting, at vælge en fra på baggrund af hans køn, fordi man har et eller andet mål om, at der skal være nogle flere kvinder i en bestyrelse f.eks.
Det er jo det, jeg bare gerne vil have svar på: Kan ministeren medgive, at det godt kan skabe kønsdiskrimination at have måltal?
Magnus Heunicke (S), 2024-10-22:
Tak for ordene, for velkomsten.
Jeg vil også sige, at jeg godt har registreret, at det kan være en ophedet debat, men også en, hvor vi prøver at bevæge det her samfund fremad.
Jeg må så erklære mig helt fundamentalt uenig i, at det, at man som virksomhed – offentlig eller privat – har en politik om, at man godt vil have det, som med et moderne sprog hedder diversitet, i ledelsen, for det er jo det, vi egentlig taler om her, skulle være diskriminerende.
Tværtimod er det det, der giver muligheder.
Og det er ikke kun et spørgsmål om den offentlige sektor.
Hvis man ser på de store danske virksomheder, som klarer sig hamrende godt, hvilket vi alle sammen skal være lykkelige over, har de alle sammen politikker, og nogle har erklærede mål, på præcis de her vigtige områder.
For når det er vigtigt for den private sektor, bør det også være vigtigt for den offentlige sektor.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-22:
Det meste af den lovgivning, vi har på området, handler om, hvordan man skal få tallet op for det underrepræsenterede køn, altså det vil sige en lige fordeling.
Det er både i redegørelserne, i måltallene og også i stort set alt, hvad vi ser komme ud fra Ligestillingsministeriet.
Mener Venstre, at ligestilling skal måles i lige resultater?
Og hvis ikke det gør det, hvorfor understøtter man så stadig lovgivning, hvor det er ambitionen?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-10-22:
Jeg er lidt nysgerrig på, hvad den socialdemokratiske ordfører mener om høringssvaret om opgavebortfaldet for Datatilsynet, som fagbevægelsen jo er meget kritiske over for, må man sige.
Derfor vil jeg egentlig gerne høre, om Socialdemokratiet slet ikke har nogen betænkeligheder ved, at tilladelseskravet for de her advarselsregistre, altså den type registre, hvor man kan advare imod at ansætte en bestemt person, bortfalder.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-10-22:
Jeg mener godt, at der kan være arbejdspladser, som har en lige fordeling og har ligestillingsudfordringer, ligesom det modsatte sagtens også kan være tilfældet.
Jeg går ud fra, at ordføreren gerne vil have debatten til at dreje sig om måltal, som jo egentlig ikke er det, vi snakker så meget om nu, men derimod ligestillingsredegørelserne.
Og i forhold til måltal, altså reglerne om måltal, handler det jo om at sikre, at virksomhederne arbejder aktivt med ligestilling.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2024-10-22:
Der er da en væsentlig forskel, der hedder 4 m plus.
Så det er afbalanceret og rigtig fint.
Det skal nok gå, vil jeg sige til fru Mai Mercado.
Mai Mercado (KF), 2024-10-22:
Men det er jo alligevel lidt interessant, om Moderaterne har skiftet holdning.
For det beslutningsforslag, som vi drøftede dengang, fremsat af Danmarksdemokraterne, er jo faktisk det samme som det lovforslag, vi står med i dag.
Jeg har i hvert fald svært ved at se, hvad den store forskel skulle være.
Så jeg vil egentlig bare spørge endnu en gang, om det er udtryk for, at man ikke lige helt var klar over, hvad man sagde, den dag man debatterede det første gang, eller om man rent faktisk har ændret holdning, således at man nu helhjertet som parti altså bakker op om det forslag til flaglov, eller om man bakker op om det, fordi det er man nødt til at gøre, fordi man sidder i en regering, der bakker op om det.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2024-10-22:
Vi er med på den her balancerede model.
Jeg tror, der var en vikar på B 9 for en, der nu er på orlov.
Jeg tror, at ordføreren er nødt til at vente med at have de festlige diskussioner med de mennesker, som kan svare meget bedre for, hvad de sagde der og ved andre anledninger, end jeg kan.
Mai Mercado (KF), 2024-10-22:
For da vi debatterede beslutningsforslaget fremsat af Danmarksdemokraterne, sagde Moderaterne faktisk fra Folketingets talerstol, at man egentlig ikke var tilhængere af, at der nu skulle laves en flaglov.
Så jeg vil egentlig bare spørge, om Moderaterne stadig væk mener, at der altså ikke skal være en flaglov, eller om man nu så har ændret holdning og synes, at der skal være en flaglov.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2024-10-22:
Tak for ordet, formand.
Vi oplevede hverken problemer før eller under den tid, men hvad skal vi så gøre her?
Der genindføres med L 21 et, synes jeg, balanceret forbud mod at flage med fremmede nationers flag i Danmark.
Der er visse undtagelser, bl.a. til det tyske mindretal, som er det eneste nationale mindretal, vi har, og som også er vigtigt for mig; æ komme selv fra Haderslev – og jeg er vokset op med det tyske mindretal som naboer og legekammerater, og vi har gået i skole sammen.
Vores flag er verdens ældste nationalflag.
Det er vanvittig smukt – det vil jeg bekræfte hr. Steffen Larsen i.
Det betyder meget for mig.
Nogle af mine bedste barndomsminder er da at hænge flaget op med min bedstefar, og det måtte ikke røre jorden og alt det der.
Samtidig er det vigtigt, at vi finder en balance, hvor politiet ikke skal bruge alt for meget tid på sagsbehandling og undtagelser, og hvor vi giver plads til vores nærmeste, inklusive det tyske mindretal, og samtidig siger, at Dannebrog skal have en vis særstatus i Danmark.
Vi bakker op om lovforslaget.