runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aleqa Hammond (UFG), 2018-01-19:
Væksten er høj og ledigheden faldet de sidste år, og det ser også positivt ud for fremtiden, som også hr. statsministeren highlightede det.
Jeg synes også, det er utrolig vigtigt, når vi snakker om selvstændighedsprocessen for Grønland, at man ikke udelukkende kun ser på bloktilskuddet som det eneste punkt, der skal diskuteres, i relationen mellem Danmark og Grønland.
Hvordan ser ordføreren på de gode relationer, Grønland har, også i en proces, hvor selvstændighed diskuteres i Grønland?
Gavner det relationerne mellem Danmark og Grønland, at vi har de her diskussioner, som vi har herinde i dag?
Karin Gaardsted (S), 2018-01-19:
Jeg forstod det sådan, om den diskussion, vi har i dag, gavner relationerne mellem Danmark og Grønland.
Nej, det tror jeg såmænd ikke, men jeg har jo heller ikke den indstilling, at vi ikke skal tale om de her ting.
Det er ikke sådan, at vi skal putte os og sige, at det her skal vi ikke tale om, og nu lukker vi øjne og ører, og så må Grønland ordne det hele selv.
Jeg mener, at der er samarbejde på så mange forskellige niveauer, som også vil kunne være til hjælp i den fase her, hvor man i Grønland diskuterer, om man skal være selvstændig eller ej.
Christian Juhl (EL), 2018-01-19:
Ordføreren for Venstre anbefalede eller bad grønlænderne om ikke at prioritere en politisk selvstændighed.
Er det ikke ethvert folks drivkraft i udviklingen af ens land, at man også har en trang til selvstændighed og demokrati?
Jeg minder om, at vi i Danmark i flere perioder af historien netop har brugt den drivkraft til at overvinde andre ting.
På et tidspunkt var der sågar i det danske kongehus tanker om, at vi skulle være en del af det tyske rige, fordi vi var økonomisk totalt bankerot i Danmark.
Men alligevel blev der rejst en stemning om, at selvstændighed, demokrati og selvstyre nu er det bedste, og dermed rejste vi os også ud af den mærkelige tankegang, der dengang herskede.
Marcus Knuth (V), 2018-01-19:
Der er jeg sådan set ikke enig, for det er besværligt at rejse til de forskellige dele af Grønland.
Man skal typisk via Kangerlussuaq og med de vejrforhold, der er, gør det det meget, meget besværligt at komme videre til Nuuk, meget, meget besværligt at komme videre til Ilulissat.
Jeg ser, som jeg sagde før, et kæmpe potentiale i turismevækst i Grønland, ikke mindst baseret på det, man har set på Island.
Hvis man skal kunne komme til Grønland på et weekendbesøg som amerikansk eller europæisk turist, kræver det altså, at man kan flyve direkte ind og ikke risikerer at sidde fanget i Kangerlussuaq i flere dage.
Så jeg mener, at en udvidelse af lufthavnene, især i Ilulissat, er noget, som er vigtig for udvidelse af Grønlands økonomi.
Hvordan det så bliver finansieret, kan vi diskutere, og det synes jeg er en interessant debat at tage, men jeg mener, at man skal forbedre den grønlandske infrastruktur, hvis man skal kunne skabe de vækstmuligheder inden for turisme, som jeg mener der er potentiale til.
Søren Espersen (DF), 2018-01-19:
Nu bruger jeg specielt lufthavnsbyggerierne som eksempel i en situation, hvor man i den grad er klemt økonomisk.
Det er korrekt, at der fiskes godt i øjeblikket, men som jeg nævnte tidligere, er det ikke nok til at løse de her problemer.
Men midt i det her er man altså i gang med at bruge 25 pct. af BNP.
Er det særlig klogt, vidner det om en ledelse, der har forstået, hvor alvorlig en økonomisk situation Grønland står i?
Marcus Knuth (V), 2018-01-19:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at Grønland, og det er også en del af den debat, vi har i dag, står over for en økonomisk udvikling, som er stærkt, stærkt bekymrende, men jeg har tillid til, at det grønlandske selvstyre er et selvstændigt demokratisk organ, som gør alt, hvad de kan for at styrke den grønlandske økonomi – noget, som Det Økonomiske Råd i Grønland også er inde på – og der er brug for reformer, og det er jo det, som selvstyret arbejder på.
Søren Espersen (DF), 2018-01-19:
Jeg får lejlighed til senere, tror jeg, at kommentere fru Aaja Chemnitz Larsens seneste replik, som var, at en af lufthavnene, forstår vi nu, er et politisk projekt.
Det vil sige, vi taler om 25 pct. af BNP, og statsministeren forklarede, at det efter danske forhold ville betyde en udskrivning på 55 gange vores kampflykøb.
Og så blev det kaldt et politisk projekt, for det er sådan noget, der sætter gang i stemningen.
Jeg vil stille hr. Marcus Knuth det samme spørgsmål, som jeg stillede til Socialdemokratiets ordfører: Har ordføreren tillid til, at det grønlandske selvstyre er i stand til at løse landets langsigtede økonomiske problemer?
Karin Gaardsted (S), 2018-01-19:
Det var sådan set også det, jeg sagde i min tale.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-01-19:
Mange tak.
I Grønland er vi jo i gang med en nation building, kan man sige; vi er i gang med at bygge et samfund op, som vi gerne vil have det.
Vi har jo haft hjemmestyre siden 1979, og ting tager tid – og ting tager nogle gange også lidt længere tid, end man måske kunne ønske sig de ville gøre.
Men det er vigtigt at have respekt for den proces.
I forhold til den økonomiske udvikling er det jo sådan, at der er nedsat en forfatningskommission, og vi ved jo sådan set ikke, hvad udfaldet bliver i sidste ende.
Derfor synes jeg måske også, det er lidt tidligt at tage den her debat i Folketinget.
Det synes jeg måske man skulle gøre på et lidt senere tidspunkt, når det grønlandske folk har haft bedre mulighed for at diskutere de her ting.
Karin Gaardsted (S), 2018-01-19:
Efter at have besøgt Grønland seks gange nu, er jeg slet ikke i tvivl om, at der er måder at gøre tingene på i Danmark, som ikke er så anvendelige i Grønland.
Og det er klart, at når der skal laves lovgivning og der skal laves aftaler, er det nødvendigt, at der tages hensyn til grønlandske forhold.
Og det er præcis det, vi også har sagt i vedtagelsesteksten, nemlig at Folketinget noterer, at selvstyreloven forudsætter en standard på danske ansvarsområder i Grønland, der svarer til standarden i Danmark under hensyn til grønlandske forhold.
Så for mig at se er det helt naturligt, at der er anderledes måder at gøre ting på i Grønland, end vi ville gøre dem på i Danmark.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-01-19:
Mange tak.
Og mange tak til Socialdemokratiets ordfører både for ordførertalen og for de fine kommentarer.
Til næste år er det jo 10 år siden, vi fik selvstyreloven i Grønland.
Det er jo sådan, at når man peger fingre ad nogen, peger der også en række fingre tilbage på en selv, og jeg synes, det er vigtigt at understrege, at det på trods af den her meget vigtige debat er vigtigt at huske på, at vi sådan set også i dag har en lang række opgaver her i Folketinget, som vi ikke har fået løst.
Vi er ikke i mål i forhold til at sikre, at de her 32 områder ligesom er nået op på en standard, som er tilstrækkelig, vil jeg tillade mig at sige.
Det er jo sådan, at der står i selvstyreloven, at man skal arbejde for en standard, der svarer til den danske.
Det kan jo godt være, at man i den her proces – for det er jo en proces for det grønlandske folk – når frem til, at man ikke nødvendigvis vil have en dansk standard på den lange bane, men at man måske gerne vil indrette de forskellige områder på en anden måde.
Og jeg synes, det er vigtigt, at man giver lov til og mulighed for, at det grønlandske folk kan gennemgå den proces.
Og det vil jeg høre om Socialdemokratiet er enig i.
Mange tak til ordføreren.
Jeg vil også gerne sige tak til Venstres ordfører for det gode samarbejde i forhold til at udarbejde en vedtagelsestekst.
Tak for din indsats.
Fra Inuit Ataqatigiits side arbejder vi for en selvbærende økonomi.
Vi ved sådan set også, at Grønland har hjemtaget erhvervsområdet for en lang række år tilbage, og når vi snakker om økonomi og økonomisk udvikling i Grønland, er der ingen tvivl om, at der er behov for noget anderledes for at sikre en stærkere økonomi.
Nu er det her med lufthavnene og lufthavnsprojektet blevet bragt på bane, og vedrørende lufthavnen i Qaqortoq er der en erkendelse af, at det er et politisk projekt; det er ikke et investeringsprojekt.
Vedrørende lufthavnene i Nuuk og Ilulissat er man nødt til at investere for at kunne skabe noget vækst.
Den anerkendelse af, at Grønland tager nogle politiske initiativer til at sikre, at der bliver skabt noget vækst i Grønlands økonomi, synes jeg sådan set bare man skal være med til at bakke op om.
Jeg vil høre, hvad Venstres ordfører tænker om de tanker.
Søren Espersen (DF), 2018-01-19:
Tak for indlægget.
Nu er vi så i rigsfællesskabet, og der formoder jeg at vi kan tale frit om, hvad vi synes om de forskellige lande og partier og sådan noget inden for rigsfællesskabet.
Det forudsætter jeg at vi kan.
Så vil jeg egentlig sådan helt pragmatisk spørge den socialdemokratiske ordfører: Har hun tillid til, at det grønlandske selvstyre er i stand til at løse landets økonomiske strukturelle problemer?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-01-19:
Mange tak.
Og mange tak til ordføreren for at tage det her emne op.
Jeg synes, det er vigtigt at sige, at vi mellem Grønland og Danmark også deler en række grundlæggende værdier.
Det er respekten for menneskerettigheder, det er respekten for demokratiet, og det er et velfærdssamfund, som vi jo også i høj grad har ladet os inspirere af ved den måde, som det danske samfund fungerer på.
Derfor synes jeg også, det er enormt vigtigt, at man respekterer de grønlandske vælgere, og jeg vil gerne høre, om Dansk Folkeparti mener, at det her er respektfuldt i forhold til de grønlandske vælgere.
Mener man, at måden at løse udfordringerne på, er at rulle udviklingen tilbage?
Mange tak.
Søren Espersen (DF), 2018-01-19:
Den eneste fordel for Danmark vil være, at vi sparer 4 mia. kr. hvert år.
For den grønlandske befolkning vil der ingen fordel være ved selvstændighed før det øjeblik, hvor de grønlandske politikere har genoprettet økonomien, fået gang i hjulene, lavet en erhvervsudvikling, fået et ordentligt uddannelsessystem.
Ad åre kan det muligvis blive til fordel for den grønlandske befolkning, men ikke nu.
Det er jo slet ikke den diskussion, man har på Grønland.
Det er jo om her og nu og om, at forfatningskommissionen snart skal være færdig, og vi skynder os.
Det er jo ikke om, hvordan vi løser landets problemer, så vi kan blive selvstændige.
Aleqa Hammond (UFG), 2018-01-19:
Nu skal man heller ikke tro på alt, hvad aviserne skriver, og man skal heller ikke lade sin viden udelukkende være baseret på, hvad aviserne skriver.
Det ville være helt forkert.
Ligesom statsministeren highlightede det så flot, er væksten høj i Grønland og ledigheden er faldet, og de grønlandske politikere og vælgerne står bag, at det er nødvendigt med investeringer og vækst i Grønland.
Det er ikke bare for at gøre os fri af bloktilskuddet, men decideret udelukkende for at skaffe en bedre hverdag for landets borgere generelt.
Når det er sagt, vil jeg lige spørge ordføreren om, hvilke fordele ordføreren ser der kan være for Danmark, når Grønland går hen og bliver selvstændigt.
Søren Espersen (DF), 2018-01-19:
Jamen jeg har ikke anfægtet, at Grønland er et demokratisk samfund, og at befolkningen står bag.
Selvfølgelig gør man det.
Der er så noget, der kan undre.
Lad os bare tage som eksempel de tre store lufthavne, hvor man ikke agter og ikke har gjort det fra selvstyrets side at fremlægge en økonomisk forudsigelse af, hvad det er, der kommer til at ske, hvordan pengene skal skaffes.
Man har sagt, at man vil udrede halvdelen af dem selv.
Fra hvilken statskasse?
Hvor har man 2 mia. kr. liggende til det?
Hvad skal der ske bagefter?
Hvordan skal det hele fungere?
Man fortæller jo ikke befolkningen, hvad det er, der sker.
Jeg er flittig læser af de grønlandske aviser, og det grønlandske landsstyre vil simpelt hen ikke fremlægge det.
Man er gået i gang, og så kommer der nok et eller andet senere, og det bebrejder jeg politikerne.
Så er det jo klart, at befolkningen ikke kan følge med.
Aleqa Hammond (UFG), 2018-01-19:
Jeg vil gerne sige godt nytår til hr. Espersen, og tak for forespørgselsdebatten.
Nu er det jo sådan, at Grønland er et demokratisk samfund.
Landet ledes ikke bare af nogle politikere, men af nogle politikere, som befolkningen har stemt ind til at kunne udføre et godt stykke arbejde.
Hvad angår selvstændighedsprocessen, er det jo ikke en proces, som er ny, men det er en proces, som har været i gang i mange år – allerede siden en tidligere generation end min.
I den forbindelse, på vej mod selvstyreaftalen, har det været vigtigt, at de grønlandske politikere involverede de grønlandske borgere mest muligt, og i den sammenhæng har befolkningen også været indeover og haft en meget stor andel i udformningen af selvstyrelovgivningen i dag.
Det er befolkningen, der står bag selvstyreloven.
Det er en demokratisk proces.
Hvad siger ordføreren til, at det ikke bare er politikerne, der kommer med nogle ideer, men at det er befolkningen, der står bag?
Søren Espersen (DF), 2018-01-19:
Det er ikke alene i en situation, hvor Grønland har opnået fuld selvstændighed, at en administration kunne komme på tale.
Det er klart, at hvis Grønland er et selvstændigt land, er løbet kørt, og så må Grønland jo selv redde sig ud af det, ligesom andre fejlslagne stater er nødt til at redde sig ud af det.
Jeg taler om en situation frem mod selvstændigheden, hvor det – hvis der, som jeg siger, ikke sker afgørende økonomiske reformer – kan blive nødvendigt.
Der vil jeg sige, at det har vi gjort med enkelte kommuner.
Jeg mener, at Farum blev sat under administration, og skete det ikke også på Djursland?
Danmark har jo tradition for at gribe ind, inden ulykken sker.
Og det er så egentlig det, jeg opfordrer til her at de grønlandske politikere selv gør.
For de ønsker jo ikke et samarbejde med Danmark om det.
Vi har ikke foreslået suspension af selvstyret, som det er rigtigt at professor Thorkild Kjærgaard gjorde i en kronik i Jyllands-Posten forleden.
Jeg har en frygt for, at hvis der ikke sker nogen markante ændringer i den måde, den grønlandske politiske ledelse styrer landet på, så vil det på et tidspunkt komme til den situation, at Grønland økonomisk kollapser.
I den situation kan Danmark jo ikke stå på sidelinjen og se til, at det sker, og heller ikke, tror jeg, hvis vi taler om en selvstændig stat.
Martin Lidegaard (RV), 2018-01-19:
Jeg vil egentlig gerne starte med at sige, at jeg både påskønner og anerkender det store engagement, som hr. Søren Espersen har i det grønlandske samfund, og som jeg virkelig tror er ud fra en dyb bekymring, som hr. Søren Espersen også selv sagde.
Og jeg deler sådan set også store dele af de bekymringer, som Søren Espersen har.
Og jeg forstår på den offentlige debat, vi har haft i de forgangne måneder, at man bl.a. fra Dansk Folkepartis side overvejer, om Danmark skulle sætte Grønland under administration.
Der kunne jeg bare godt tænke mig at vide, hvad man egentlig forestiller sig.
Det var et forslag, som blev bragt frem af Thorkild Kjærgaard i en kronik.
Altså, vil man så indsætte danske socialmyndigheder, mere dansk politi på gaderne?
Har man virkelig en tro på, at man ved at tage ansvaret fra hele det grønlandske samfund for deres egen fremtid vil komme nogle af de store udfordringer til livs?
For jeg må sige, at jeg egentlig synes, at den historiske erfaring fortæller en anden historie.
Søren Espersen (DF), 2018-01-19:
Dansk Folkeparti har rejst denne forespørgsel alene som følge af en dyb og reel bekymring for Grønland.
Vi taler som bekendt om et land med kun 45.000 indbyggere, altså nogenlunde det samme antal som i Vordingborg Kommune.
Grønland er en del af Kongeriget Danmark og som sådan omfattet af grundloven.
Grønland er repræsenteret her i Folketinget, alle på Grønland er danske statsborgere, og alle på Grønland kan få et dansk pas.
Enhver på Grønland har når som helst ret til at flytte til Danmark og fra dag et her besidde alle rettigheder.
Derfor har vi som folketingsmedlemmer ikke alene ret til, men også pligt til at reagere, når vi er vidne til, at Grønland styrer mod økonomisk kollaps og dermed en social katastrofe.
Vi har her i Tinget anlagt en kedelig tendens, nemlig at vi meget gerne må engagere os, blande os, om man vil, i alle mulige forhold i alle mulige lande, når vi oplever økonomisk og socialt nedbrud, men når det gælder 45.000 danske statsborgere på Grønland, lusker vi væk fra ethvert ansvar – givetvis af en latterlig angst for at virke koloniherreagtige.
Denne forespørgsel ville ikke være nødvendig, hvis Grønlands landsstyre og Grønlands Landsting var i fuld gang med at løse landets strukturelle udfordringer.
Desværre er dette ikke tilfældet.
Derimod synes man stærkt optaget af så hurtigt som muligt at skabe et selvstændigt land, mens man i den grad undlader at fortælle sin befolkning, præcis hvilke dramatiske konsekvenser for levestandard og velfærd et selvstændigt Grønland vil medføre, ligesom man forsømmer at gennemgå og blotlægge den meget lange række af økonomiske forpligtelser, som staten efter Grønlands selvstændighed naturligvis ikke længere påtager sig.
Jeg ser frem til at høre statsministerens besvarelse og ydermere høre, hvordan mine kollegaer i Folketinget ser på udviklingen på Grønland og deres bud på, hvad der kan gøres.
Martin Lidegaard (RV), 2018-01-19:
Det var jo vigtigt med den præcisering.
Altså, det er i et fremtidsscenarie, hvor Grønland er gået bankerot, om jeg så må sige, at hr. Søren Espersen kan se for sig, at Danmark ligesom skal sætte Grønland under administration.
Det er jeg glad for at høre.
Men er der så andet, som hr. Søren Espersen og Dansk Folkeparti mener at Danmark bør gøre nu, eller ønsker man egentlig bare den her forespørgsel for at lufte sin bekymring?
Søren Espersen (DF), 2018-01-19:
Jeg synes i høj grad, det er respektfuldt at konstatere, at der er tale om danske statsborgere, som har en politisk ledelse, der ikke har viljen og efter min opfattelse heller ikke evnen til at styre Grønland økonomisk.
Det har ikke en klap – undskyld udtrykket – med menneskerettigheder at gøre.
Det her er en økonomisk debat, en meget, meget pragmatisk debat om, hvordan det kan lade sig gøre at være selvstændig, når 55,7 pct. af udgifterne allerede nu betales af staten; hvordan det kan lade sig gøre at opføre tre kæmpestore lufthavne til en samlet værdi af næsten 4 mia. kr.
Det her er en pragmatisk diskussion.
Der er simpelt hen ikke pengene til det, men alligevel fortsætter man. Respekt for Grønland mener jeg i høj grad at jeg har.
Det er af respekt for 45.000 danske statsborgere, der bor på Grønland, at jeg har rejst den her debat.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-01-19:
I det grønlandske demokrati er der jo mange forskellige politiske holdninger, ligesom der også er det i det danske demokrati.
Der er jo også mange i Grønland, som er bekymrede i forhold til økonomien, og som udtrykker den bekymring politisk, men også i høj grad i samfundsdebatten.
Jeg synes, det er vigtigt, at man giver mulighed for, at der i de forskellige nuancer, også i grønlandsk politik, i det grønlandske politiske system.
Vi er jo nogle, som har nogle af de bekymringer, og som også arbejder dagligt for, at de bekymringer ligesom kommer til udtryk i den debat, der er i Grønland.
Mange tak.
Søren Espersen (DF), 2018-01-19:
Jeg kan ikke se, der er noget særlig eskapistisk i at sige, at der kan komme en situation inden ikke så længe, hvor Danmark bliver nødt til midlertidigt at suspendere selvstyret i Grønland på grund af økonomien.
Er det eskapisme?
Jeg vil hellere anklage mange af mine kollegaer her i Folketinget for at være eskapister, når det drejer sig om Grønland, for der er mine kollegaer godt nok gode til at holde mund.
Jeg vil så sige, at det her er en pragmatisk diskussion – det har jeg sagt fra starten – og det er en økonomisk diskussion: Er der penge til det?
Er der penge nu selv med bloktilskuddet?
Det er der jo ikke engang.
Jeg havde håbet på, at vi i dag kunne sende en klar besked til det grønlandske selvstyre om, at det ikke er acceptabelt med den måde, det kører på økonomisk.
Det havde jeg håbet på.
Det er det, der står i vores forslag til vedtagelse.
Jeg håber ikke, det bliver nødvendigt.
At skulle suspendere et selvstyre er da ikke noget, man går og glæder sig til, men jeg siger bare, at situationen sagtens kan komme, hvis man ikke tager sig sammen og løser landets strukturelle problemer.
Jeg vil så sige, at når jeg tillader mig at sige »grønlandske politikere«, er det, fordi der ikke er ét parti i Landstinget, som ikke har sat kursen mod selvstændighed, altså ikke ét.
Jeg hører spagfærdige røster fra enkelte, som nok har en anden opfattelse, men som klogelig tier stille med det, fordi det ikke er særlig populært i Grønland.
Det håber jeg sker.
Jeg ved det ikke, men jeg tror da, at Farum er ganske godt tilfreds med, at man for noget tid siden blev sat under administration.
Det tror jeg da.
Det er ikke mit indtryk, at der er problemer dér længere.
Men prøv så at se på sådan et ord, som hr. Christian Juhl benytter, altså overherredømme.
Er det sådan, hr. Christian Juhl ser statens indsats i rigsfællesskabet, altså som et overherredømme, hvor der er fuldt selvstyre på Grønland, fuldt selvstyre på Færøerne, og hvor staten subsidierer med midler begge steder og i øvrigt også hjælper med at løse en række problemer?
Er det overherredømme?
Det er sådan et udtryk, som jeg egentlig mere tror hører til hr. Christian Juhls fortid.
Jeg havde ikke regnet med, at vi skulle høre det igen i dag.
Christian Juhl (EL), 2018-01-19:
Tak for det.
Det andet spørgsmål er sådan lidt mere principielt: Tror ordføreren, at et land, et folk, en kommune, hvad som helst, udvikler sig bedst under et overherredømmes administration eller via udvikling af et demokrati parallelt med, at man udvikler økonomien?
Det er jo egentlig et banalt spørgsmål, og jeg håber da, at der kun er ét svar på det, men jeg vil gerne høre ordføreren.
For det lyder, som om det at sætte folk under administration kan løse hvad som helst.
Jeg mener, at det skaber større problemer, fordi det skaber manglende ejerskab til at udvikle ens eget land.
Søren Espersen (DF), 2018-01-19:
Det sidste først: Grundloven sætter rammerne for det.
90 mandater i Folketinget er så rigeligt til at ophæve selvstyret.
Der behøves ikke mere.
Om der så kan skaffes 90, er et andet spørgsmål, og det tror jeg faktisk ikke der kan.
Men der er selvfølgelig ingen forhindringer for, at vi her i Folketinget kan ophæve Grønlands selvstyre.
Med hensyn til det med at være under administration: Ja, det har jeg luftet som en mulighed, bestemt.
Jeg tror, som jeg sagde til hr. Martin Lidegaard, også, at den situation kommer, at det bliver nødvendigt.
Jeg håber ikke, det kommer til at ske.
Men hvis man fra Grønlands landsstyres side fortsat ikke løser landets strukturelle problemer, så bliver det nødvendigt, ja.
Jeg synes bare, at når der tales om en forfatningskommission, så har vi et rigsfællesskab nu, hvor alle tre parter – Danmark, Grønland og Færøerne – har en interesse i, hvad der foregår.
Og ja, selvfølgelig bruger jeg økonomien som løftestang, for økonomien er løftestang for al politik.
Der er intet – jeg kan ikke umiddelbart komme i tanke om noget – der ikke, når vi diskuterer her i Folketingssalen, har en basis i økonomien.
Det er det, vi sidder og sysler med inden for alle områder.
Det gør man ikke i det grønlandske selvstyre.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-01-19:
Nu hører jeg så igen ordføreren bruge økonomien som løftestang for, at der skal dikteres en masse fra dansk side, og igen overlader vi ikke i et ligeværdigt og respektfuldt samarbejde en proces til at foregå i Grønland.
Spørgsmålet om, hvad dokumentet skal bruges til, er jo også en proces, som de selv er i gang med at afklare, og før vi så afkræver dem et svar, er vi jo nødt til at vise dem respekt og give dem ro og tid til at udvikle deres visioner for deres land.