runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2021-04-15:
Den finansiering, der er foreslået her, er en glimrende finansiering.
Vi vil bare gerne bruge pengene lidt anderledes.
Så når jeg sagde, at der ikke er finansiering i det, er det ud fra SF's prioritering.
Vi vil gerne stå inde for at være et økonomisk ansvarligt parti, og hvis vi giver den fuld skrue ved her og nu at bruge så mange penge på det her område, vil vi i vores regnskab simpelt hen mangle penge til de andre ting, som vi rigtig gerne vil finde penge til, herunder dagpengene, som vi var inde på før, som jo er blevet totalt sølle set i forhold til den gennemsnitlige lønindkomst.
Så der er en række andre steder, hvor SF gerne vil bruge penge, og så siger vi, at i det regnskab kan vi ikke her og nu finde det her beløb.
Selve den her finansiering er udmærket.
Vi har selv indregnet den bare til brug for andre ting.
Men vi er enige om, at det med dagpengene er en kæmpeudfordring for os.
Det er ikke kun den enkelte families økonomi, men det er også det, at man også der er inde at pille ved et af fundamenterne for vores fleksible og dynamiske arbejdsmarked, nemlig det, at vi trods alt har en rimelig grad af tryghed.
Samira Nawa (RV), 2021-04-15:
Mange tak.
Med det her beslutningsforslag skal vi jo ind i en mere eller mindre principiel diskussion, i forhold til om vi, når vi tilrettelægger politik, skal se på individet eller på familien.
Det spørgsmål, man jo ligesom stiller sig selv, er: I hvor høj grad er det, at en samlevende skal stå til ansvar for sin partner?
Det er jo et spørgsmål, som der er blevet peget på af flere ordførere her.
Det rummer nogle balancer og overvejelser, som kan være ret interessante.
Jeg og Det Radikale Venstre mener, at man bør se familien som en enhed, og derfor bør vi også understøtte familien som en enhed.
Det, som modregningsregler og gensidig forsørgerpligt jo oprindelig var tiltænkt, handler jo om, at hvis man er på offentlig forsørgelse og har en ægtefælle, som har en formue eller en løn, som gør, at man sagtens kan forsørge sin partner, så er der også en grad af rimelighed i, at man netop forsørger sin partner.
Men igen, jeg har mødt og talt med flere, som oplever, at det er rigtig vanskeligt.
Og så er vi tilbage ved balancerne.
Men vi er sådan set også klar til at se på, hvordan det her kunne indrettes anderledes, sådan at der ikke er det her lave incitament til at lægge nogle flere timer på arbejdsmarkedet eller i det hele taget at tage et arbejde, som vi oplever der er udfordringer med for nu.
Det er det budskab, som vi har i dag, og som vi også havde med, da vi behandlede et borgerforslag, som meget lignede det her.
En af de ting, som vi så gjorde, og som vi behandlede her for et par dage siden, var i forhold til corona, hvor der er mange mennesker, som vi beder om at lægge en ekstra indsats på arbejdsmarkedet.
Det lovforslag udsprang af en aftale, som Radikale Venstre var med i, fordi vi i en helt særlig ekstraordinær situation ligesom et flertal i Folketinget var klar til også at sige, at man ikke skal straffes økonomisk.
Men beslutningsforslaget, som det ligger her, kan vi ikke støtte.
Det, der fik mig til at tage ordet, var det her med, at løsningen måtte være en 37 timers arbejdsuge for indvandrerkvinder.
Men det er jo også sådan, at rigtig mange seniorer bliver fravalgt, så snart de har passeret 50 år.
Det er faktisk et ret alvorligt problem, og jeg tænker da, at både fru Birgitte Bergmans og mit eget parti går ind for, at man skal arbejde, også på den anden side af 50 år, og på den lange bane skal vi også hæve pensionsalderen, i takt med at vi bliver ældre og sundere; men hvad så når man ikke kan få arbejde, når man har passeret de 50 til 55 år, fordi man bliver frasorteret?
Er det her så ikke en god løsning?
Hans Andersen (V), 2021-04-15:
Tak for det.
Jeg vil starte med at sige, at jeg godt kan forstå, at man som borger først og fremmest er optaget af sin egen økonomi og sin situation, det er jo helt forståeligt og naturligt.
Derfor forstår jeg også godt, hvis man synes, at det kan være ærgerligt at være omfattet af gensidig forsørgerpligt.
Vi har så som politikere den opgave at tænke i, hvordan vi bedst muligt hjælper flest mulige og får mest muligt for borgernes skattekroner.
Det gør vi af primært tre hovedårsager.
Og når man bor sammen med en anden, som har en indtægt – den kan være stor, den kan være større – så har man ikke samme behov, som hvis man er enlig forsørger.
For det andet synes vi faktisk, at det er helt rimeligt, at man er med til at forsørge sig selv og sine, når man har en indkomst, så vi som samfund kan hjælpe flere og målrette hjælpen til dem, der har mest brug for den.
Men i Venstre har vi også været med til i de senere år at lave tiltag, som forbedrer vilkårene i primært pensionssystemet, særlig målrettet de pensionister eller førtidspensionister, der er gift eller samlevende.
Vi tog initiativ tilbage i 2019 med finanslovsaftalen for 2019, i aftalen om seniorpension og også i »Aftale om flere år på arbejdsmarkedet« helt tilbage – efter hukommelsen – i 2018.
Så vi har lavet tiltag, der har reguleret og drejet på skruerne, når det handler om, at vi skal finde balancen, med at sikre, at det skal kunne betale sig at arbejde, og sikre, at man skal forsørge sig selv og sine.
Så beslutningsforslaget her, som vi behandler i dag, om totalt at afskaffe den ydelsesregulering, der ligger for kontanthjælpsmodtagere, førtidspensionister og folkepensionister, gennem et lovforslag, som skal fremsættes i indeværende folketingsår, kan Venstre ikke være med på.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-15:
Tak for talen.
Nu står Venstre med en vis magt på talerstolen i forhold til måske at kunne hjælpe med til at skabe værdi for nogle af de her grupper; det kunne være pensionisterne, hvoraf mange stemmer på Venstre, det kunne være førtidspensionisterne.
Nu siger ordføreren, at ordføreren ikke totalt vil afskaffe de her samleverafhængige modydelser.
Er der nogen dele af de modydelser, som ordføreren ville være med til at afskaffe, sådan at vi måske i dag kunne mødes om at lempe det for nogle af de her grupper?
Hans Andersen (V), 2021-04-15:
Vi skal hele tiden se på, om vi har fundet de rigtige balancer her.
For i Venstre er vi optaget af at sikre, at det kan betale sig at arbejde, men vi er også optaget af, at man i familien, for vi ser også familien som en enhed, sådan set også er forpligtet til at forsørge sig selv og sine, inden man rækker hånden ud og beder om hjælp fra det offentlige.
Det gør jo, at vi hele tiden skal se på de her balancer, og hvis vi går 5-10 år tilbage, vil vi se, at de jo ikke var rigtige, ellers havde vi jo ikke ændret på det.
Nu har vi ændret på det her et antal gange, og det skal vi jo fortsat fremadrettet også se på, men at stå her i dag og sige, at den her konkrete gruppe bestående af et antal pensionister skal hjælpes, ønsker jeg ikke at være med til.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-15:
Nu har vi set store skilte, hvor Venstre reklamerer for, at vi ikke skal lave en skattehammer på 70 pct. marginalskat for familierne, f.eks. pensionisterne; ordføreren står jo og fastholder en marginalskat over topskatten til tusindvis af danske familier.
Mener Venstre det virkelig alvorligt?
Hans Andersen (V), 2021-04-15:
Det er også derfor, vi vedtog lovgivningen i tirsdags.
Og ja, så anerkender vi jo, at vi skal sikre, at det kan betale sig at arbejde, men også, at man skal forsørge sig selv og sine, og derfor skal vi også fortsat hele tiden kigge på, om vi har de rette balancer, og det er den tilkendegivelse, Venstre giver i dag.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-15:
Tak til ordføreren for talen.
Ordføreren gentager noget af den argumentation, der handler om at se familien som en enhed.
Og jeg er egentlig lidt nysgerrig på – nu kom ordføreren ind på det her med balancerne – hvilke overvejelser Venstre gør sig, i forhold til at man i rigtig mange andre henseender snakker om, at man ikke skal være afhængig af sin familie, og at man skal være frigjort og alle de her forskellige ting – negativ social kontrol og sådan noget.
Men gør man sig så ikke nogle overvejelser om, at der faktisk her godt kunne være en mulighed for også at sætte noget handling bag ordene, i forhold til at man ikke på den måde gøres afhængig af sin familie, men at man faktisk får noget autonomi som enkeltperson?
Vil ordføreren dele nogle af overvejelserne om balancerne i det?
Hans Andersen (V), 2021-04-15:
Det, jeg siger, bliver lidt en gentagelse, men jeg har jo i forhold til beslutningsforslaget noteret mig, at den her totale afskaffelse af ydelsesreguleringen er Enhedslistens svar på at gøre op med social kontrol.
Det er ikke Venstres svar.
Venstres svar er, at vi skal gøre noget meget mere målrettet for at gøre op med den sociale kontrol, der findes i Danmark.
Den er vi arge modstandere af.
Den skal vi gøre noget ved, men vi mener ikke, at løsningen er det her forslag om at afskaffe ydelsesreguleringen totalt.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-15:
Det her er et af forslagene, og en af årsagerne til, at det er et godt forslag, er, at det ikke bare er snak; det er helt konkret: Man bliver gjort økonomisk selvstændig, man bliver gjort autonom, og man får en frihed til rent faktisk at kunne handle og agere selv, så man ikke skal bede om penge fra en anden og gøres økonomisk afhængig af en anden på den her måde.
Så vil ordføreren ikke lukke os lidt ind i de overvejelser, Venstre har om de balancer?
Hans Andersen (V), 2021-04-15:
Jamen jeg synes sådan set, jeg har redegjort for, at vi skal følge det tæt, og jeg har jo også nævnt de eksempler, hvor vi har været inde og ændre på dem de seneste år, fordi vi er optaget af, at det også skal kunne betale sig at arbejde.
Og det spor vil vi gerne forfølge, også i forhold til familier, hvor der er modregning i dag.
Bent Bøgsted (DF), 2021-04-15:
Det er jo ikke altid, at det sker, men det er så lykkedes i dag, så velbekomme.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-15:
Ja, og det er jo kærligheden, vi arbejder for her i salen i dag.
Men mine spørgsmål slap op, efterhånden som ordføreren kom med kloge svar.
Så vi har det selvfølgelig sådan, at vi meget gerne vil samarbejde med Dansk Folkeparti om at frigøre pensionister og førtidspensionister fra de her samleverafhængige reguleringer, og vi kæmper selvfølgelig stadig væk for kontanthjælpsmodtagerne, men det bliver nok i en anden kreds.
Så jeg vil egentlig bare sige tusind tak for en god tale og nogle gode svar.
Bent Bøgsted (DF), 2021-04-15:
Vi ved jo endnu ikke, om vi bliver inviteret til de forhandlinger.
Det ved vi faktisk ikke, og vi har heller ikke set det, der kommer fra Ydelseskommissionen.
Hvordan regeringen vil agere i forbindelse med forhandlinger, skal jeg selvfølgelig ikke kunne sige noget om, men hvis vi bliver inviteret, møder vi selvfølgelig op og tager en diskussion om det her.
Så skal jeg lige sige noget til det her med at flytte sammen med en førtidspensionist, som også er blevet nævnt.
Før jeg kom ind i Folketinget, flyttede jeg sammen med en førtidspensionist, og der kiggede vi ikke på, hvad ydelser eller noget som helst andet var.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Ja, man skal da passe på med at bryde den gode stemning her, og jeg skal se, om jeg kan holde det.
Jeg blev bare lige en anelse bekymret, da jeg hørte, at ordføreren sagde, at han ikke havde den store bekymring med hensyn til finansieringen, som er 1,8 mia. kr. efter tilbageløb, som skal tages direkte fra erhvervslivet og gøre det dyrere at drive forretninger for erhvervslivet.
Så det var bare lige det, og der hørte jeg, at han sagde, at man ikke havde den store bekymring for den finansiering.
Der skal jeg bare lige have bekræftet, om man har det, eller om man er enig i, at det er en fin måde at finansiere det her på.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-15:
Det tror jeg er rigtigt.
Jeg tror også, der er mange, som er blevet forelsket i nogen, har fået en kæreste, som de faktisk tør flytte sammen med, og det kan gøre, at nogle andre kan få deres bolig.
Men så vil jeg slutte af med at spørge om noget andet.
Nu nævnte ordføreren selv, at der kommer forhandlinger om lidt i forbindelse med Ydelseskommissionens anbefalinger.
Der kommer også til at være forhandlinger om andengenerationsreformer, og der er forhandlinger om, hvordan vi kan styrke beskæftigelsen, så der kommer flere muligheder for at rejse det her spørgsmål.
Vil Dansk Folkeparti hjælpe med til at bringe nogle af de her sager med ind i forhandlingslokalet?
Bent Bøgsted (DF), 2021-04-15:
Det har jeg ikke mandat til at tage stilling til her i dag.
Det er noget, vi først skal have drøftet i gruppen.
Der tror jeg nok, at vi vil henvise til, at regeringen har nedsat Ydelseskommissionen, og at vi vil se, hvad der kommer der, før vi siger noget endeligt om det.
Jeg vil gerne forholde mig direkte til det, som beslutningsforslaget drejer sig om, nemlig modregning på grund af arbejdsindtægt.
Vi synes, det er helt forkert, at der, hvis man tager et arbejde, så bliver modregnet i ægtefællens eller samleverens indkomst.
For det har også noget med arbejdsudbud at gøre.
Hvis ikke man har den modregning, er der også mange flere, der har lyst til at tage noget ekstra arbejde.
Det har stor betydning, og regeringen burde se det som noget positivt og sige: Vi fjerner det her; pengene kommer ind igen, fordi der så er nogle, der arbejder mere.
Jeg tror faktisk, at hvis man fjerner modregningen ved arbejdsindtægt, så vil en stor del af det, det koster at fjerne det, komme ind igen ved, at der er så mange flere, der tager ekstra arbejde, når der ikke bliver modregnet i ægtefællens førtidspension eller folkepension.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-15:
Tak til hr. Bent Bøgsted og Dansk Folkeparti for klar tale i forhold til at bakke op om, at man kan gøre det for pensionister.
Jeg tænker, at vi også har et udestående, som vi ikke løser med det her beslutningsforslag, og som er generelt, med f.eks. løbende erstatninger, man får udbetalt, og nogle andre ting, hvor man kan få modregning i sin ydelse.
Så mit ene spørgsmål er, om Dansk Folkeparti vil være med til også at prøve at kigge på den del og sørge for, at vi får løst det.
Det er jo lidt bredere end bare det her problem, for dem på ressourceforløb bliver også påvirket af det osv.
Så det er et lidt større problem, som omfatter flere end kun de grupper, der nævnes her.
Pop op-mink
Jeg er selvfølgelig ærgerlig over, at Dansk Folkeparti ikke vil tage kontanthjælpsmodtagerne med.
Men vil Dansk Folkeparti så måske være med til at hæve grænsen for, hvornår det det vurderes, at man kan forsørge sig og sine.
For det er jo ret hurtigt, ægtefællen mister hele sin kontanthjælp.
Så vil Dansk Folkeparti være med til at se på at løfte det niveau?
Bent Bøgsted (DF), 2021-04-15:
Tak for det, formand.
Nu har vi jo hørt både Socialdemokratiet og Venstre og ministeren vedrørende den her sag.
Jeg vil prøve at holde mig til det, som forslaget går ud på.
Som jeg læser det, og så må forslagsstillerne jo rette mig, hvis jeg har misforstået det, drejer forslaget sig om, at der ikke sker modregning i hverken kontanthjælp, førtidspension eller folkepension som følge af ægtefællens eller samleverens indkomst.
Det har som sådan ikke noget med pensionen at gøre, men med den indkomst, en ægtefælle eventuelt tjener ved at være på arbejdsmarkedet, eller det kan være noget med en forsikringsudbetaling i forbindelse med en arbejdsskade.
Nu er det sådan, at Dansk Folkeparti ved finanslovsforhandlingerne i 2019 fik hævet bundfradraget for, hvornår der skal ske modregning på grund af ægtefælles eller samlevers indkomst.
Det var det, der kom til at gælde for finansloven 2019, og den blev om efteråret hævet yderligere.
Den er så 122.500 kr. i dag.
Det, det så drejer sig om her, er, om man så kan gøre yderligere for at fjerne den modregning, der sker på grund af ægtefælles eller samlevers indkomst fra arbejdsmarkedet.
Der er Dansk Folkeparti meget positiv.
Vi har så et problem med det her, fordi I har taget kontanthjælpsmodtagere med i den forbindelse, og det har vi en anden holdning til, fordi det har noget med det, der står i grundloven, at gøre: Kan man ikke forsørge sig eller sine, kan man få kontanthjælp.
Det er der, man har den gensidige forsørgerpligt.
Det andet er modregningssystemet.
Så hvis man kunne trække kontanthjælpsmodtagerne ud af det her forslag, er Dansk Folkeparti meget positiv over for det her med at fjerne den modregning, der sker på grund af ægtefælles eller samlevers indkomst.
Det kan også være egen indkomst, fordi der er nogle, der godt må arbejde ved siden af og har en skattepligtig indkomst.
Så har vi et andet beløb, og der skal så laves nogle nye beregninger på det.
Finansieringen har forslagsstillerne også foreslået.
Finansieringen er ikke umiddelbart noget, der skræmmer mig, men det er selvfølgelig noget, vi skal have set lidt nærmere på.
Jeg skal ikke stå her og love noget om finansieringen.
Der skal jeg selvfølgelig have snakket med min finansordfører og partiet som sådan, om det er noget, vi kan gå ind for, men man burde kunne finde en finansiering af det under alle omstændigheder.
Så sagt på en anden måde: Hvis man kunne trække kontanthjælpsmodtagere ud, så det kun drejer sig om folkepensionister og førtidspensionister, så er Dansk Folkeparti faktisk med på det her forslag.
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-15:
Jeg helt enig med fru Jette Gottlieb i, at problemet er meget, meget komplekst.
Det er ikke nogen undskyldning for noget som helst, for vi har stadig væk en lønforskel på ca. 14 pct.
Hvad enten der er dele af den, der ikke kan forklares, og andre dele af den, der kan forklares, så er den der, og den er strukturelt bestemt.
Og det har vi bestemt også et ønske om at gøre noget ved.
For så vidt angår tjenestemandsreformen, vil jeg bare sige helt ærligt, at vi lige nu står i en situation, hvor der er tilspidsede forhandlinger om de offentlige overenskomster.
Fru Jette Gottlieb ved lige så godt som mig, at sygeplejerskerne med et meget, meget snævert flertal valgte at stemme nej.
Hvad man gør derfra i forhold til sit forhandlingsfællesskab og alt mulig andet er uklart, og derfor vil jeg afholde mig fra politisk at kommentere noget, der på den ene eller anden måde kan påvirke de drøftelser, der foregår i forbindelse med de forhandlinger.
Jette Gottlieb (EL), 2021-04-15:
Det er ministeren er jeg jo fuldstændig enige om.
Men derfor kan vi jo godt hæve det op på et mere overordnet plan og forholde os til, at problemet skal løses strukturelt og muligvis ikke gennem overenskomstforhandlinger, men at man som statens arbejdsgiver, som den offentlige arbejdsgiver, er nødt til at tage problemet på sig og sige: Der blev gjort nogle ting i 1969 i tidens ånd.
Nu er vi i et andet år, og derfor er vi nødt til at gøre nogle andre ting, måske også i tidens ånd og i forhold til den meget store enighed, der er, om, at ligeløn ville være en fortræffelig ting.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-04-15:
Tak til ministeren.
Det er selvfølgelig ikke nogen hemmelighed, at forslagsstillerne er skuffet over, at ministeren ikke vil bakke op om forslaget.
Ministeren sagde her ved afslutningen af sin tale, at ministeren ikke tror, at det her kan løse de udfordringer, vi har.
Jeg kan fortælle ministeren, at der er undersøgelser fra både Holland, USA og Sverige, der netop viser, at det kan være med til at løse netop den her problemstilling, som vi snakker om.
Når regeringen mener, at det er et problem – og det går jeg ud fra alle sammen herinde i salen mener – hvorfor vil man så ikke prøve med anonymiserede ansøgninger, som ikke koster det store, så vi kan give det offentlige mulighed for at vælge folk alene ud fra kompetencer?
Hvis man er imod den diskrimination, der foregår, hvad er så den rationelle grund, hvad er den saglige grund til, at man så ikke vil støtte det her forslag?
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-15:
Som jeg nævnte i min tale, hører den ansættelsesretlige regulering på statslige arbejdspladser under skatteministeren.
For at gentage det vil jeg sige, at jeg har fået oplyst af ham, at krav om anonymisering af ansøgninger vil lægge bindinger på de lokale arbejdsgivere og vil også helt grundlæggende stride imod princippet om, at rekruttering af medarbejdere kan ske i regi af den lokale ledelsesret.
Et forsøg, som hr. Sikandar Siddique nu er inde på, om at anonymisere ansøgninger vil jeg jo ikke ændre på det primære forhold, at statslige arbejdsgivere skal ansætte den bedst kvalificerede kandidat.
Derudover kan jeg nævne, og det ved jeg ikke om ordføreren er klar over, at tilbage i 2007 gennemførte Københavns Kommune et pilotforsøg med anonyme ansøgninger i økonomiforvaltningen og beskæftigelses- og integrationsforvaltningen, og fokus i det forsøg var at få jobansøgere med anden etnisk baggrund end dansk.
Og erfaringen fra det forsøg var, at man brugte unødig mange administrative kræfter på anonymisering, og at anonymisering heller ikke havde den tilsigtede effekt.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-04-15:
Og hvis man i samme undersøgelse så kigger på dem, der rent faktisk var ansøgerne, vil man se, at 60 pct. med minoritetsbaggrund sagde, at de faktisk følte, at de havde lyst til at søge de her stillinger, fordi de nu var anonymiserede.
Den del mangler ministeren at have med i sin besvarelse.
Nu snakker ministeren og regeringen jo meget om at bekæmpe negativ social kontrol, og ministeren sagde lige før, at det handler om, at kvinderne skal ud at tjene deres egne penge, blive selvstændige.
Vi ved, at kvinder med tørklæde skal sende 60 pct. flere ansøgninger, og det her forslag vil netop sikre, at flere kvinder bliver selvstændige og kommer i arbejde.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren om, hvorfor man så ikke støtter det her helt konkrete forslag.
Vi kan sørge for, at negativ kontrol bliver stoppet, og at kvinder kommer i arbejde.
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-15:
Jeg vil starte med at sige, at fra regeringens side er vi jo ikke afvisende over for, at der kan være behov for flere initiativer, f.eks. oplysende kampagner målrettet arbejdsgivere om deres pligt til rent faktisk også at efterleve lovgivningen.
Men i det eksempel, som hr. Sikandar Siddique nævner, er en af udfordringerne, at kvinder med etnisk minoritetsbaggrund ganske enkelt søger markant færre stillinger end tilsvarende ledige etnisk danske kvinder.
Det tror jeg skyldes mange forskellige forhold.
Noget er selvforskyldt, noget er ikke selvforskyldt, noget skyldes familieforhold osv., men det er det, vores initiativ med 37 timers arbejdspligt skal gøre noget ved.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-04-15:
Tak til ordføreren.
Jeg er skuffet, for nu er det anden eller tredje gang, jeg står hernede med Venstres ordfører og kommer med et politisk tiltag, som skal sikre ligestilling.
Og hver gang får jeg samme svar: Intentionerne er gode, det er rigtigt osv., men vi støtter ikke forslaget.
Så glæder jeg mig til at se Venstres forslag her i salen.
Det mangler jeg stadig at se.
Venstre tror ikke på forslaget.
Så vil jeg bare lige høre om noget, hvad angår den forskning, der er lavet.
Jeg kan også i næste spørgsmål konkret henvise til forskningen.
Men den er blevet lavet i Sverige, den er blevet lavet i USA, den er blevet lavet i Holland.
Jeg skal bare lige høre, hvad det er i den forskning, Venstre ikke tror på.
Den viser klokkeklart, at det vil sikre en bedre ligestilling i forhold til diskrimination på arbejdsmarkedet.
Så hvad er det, Venstre baserer sit argument på?
Hvad er det for en forskning?
Kunne ordføreren ikke sætte nogle ord på det?