runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-07:
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at ministeren har ydet en god indsats, når ministeren trods gentagne løfter og en klar påmindelse fra Folketinget undlader at følge op på beretningen over beslutningsforslag nr. B 8 om at sikre udsatte borgere hjælp til digitale systemer med den konsekvens, at digitalt udsatte borgere fortsat lades i stikken?
Caroline Stage Olsen (M), 2025-05-07:
Tak for spørgsmålet.
Ja, det mener jeg egentlig jeg har.
Jeg kan forstå, at ordføreren ikke mener, at jeg har fulgt godt nok op på beretningen omkring B 8, og det er jeg sådan set ked af.
Den 13. januar orienterede jeg skriftligt ordføreren om de tre løsningsspor, som jeg har bedt Digitaliseringsstyrelsen om at arbejde videre på i forhold til at finde en løsning hurtigst muligt.
Og hvis hr. Kim Edberg Andersen har glemt indholdet af notatet, har jeg medbragt en lille kopi, som han kan få bagefter.
Til ordførermødet den 28. marts, hvor hr. Kim Edberg Andersen desværre ikke deltog, præsenterede jeg Digitaliseringsstyrelsens status på de tre løsningsspor.
Det ene er, at flere og flere løsninger kommer med den fællesoffentlige løsning, digitale fuldmagt, hvilket gør det lettere som støtteperson eller pårørende at hjælpe.
Det andet er, at der også blev orienteret om, hvordan borgere med en fysisk funktionsnedsættelse kan gøre brug af nogle nye ikt-hjælpemidler for at betjene MitID, hvis ikke man kan gøre det på andre områder.
Endelig blev der også orienteret om, at vi arbejder på at justere MitID-bekendtgørelsen, som jeg også har været i direkte dialog med hr. Kim Edberg Andersen om.
Også i vilkårene og betingelserne for MitID drejer det sig om at sikre noget bedre vejledning til kommunerne, herunder praksis i forhold til suspension.
Det er noget, vi gør for at gøre det mere gennemsigtigt, hvornår borgere faktisk skal have deres MitID suspenderet.
Man kan i henhold til bekendtgørelsen godt dele sit bruger-id med f.eks. en støtteperson eller en pårørende.
Jeg er selv utålmodig på den her dagsorden, og det ved jeg også hr. Kim Edberg Andersen er, og det er han af et godt hjerte, det ved jeg han er, og jeg kommer til fortsat at arbejde på højtryk for at løse de problemer, der stadig måtte være.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-07:
Jeg næsten ked af, at hr. Kim Edberg Andersen har misset det ene møde, for han burde efterhånden misse alle møder med digitaliseringsministeren, for der sker jo ingenting, intet, ingenting.
Det er jo ikke den første digitaliseringsminister, hvor der ingenting sker, overhovedet ingenting.
Det gjorde der heller ikke med den tidligere digitaliseringsminister.
Dengang B 8 var i salen, husker jeg, at hr. Preben Bang Henriksen var oppe og sige: Det her har stået på i 6 måneder.
Det vil sige, at det er 6 måneder, og så skifter man minister, og så går der lige 8 eller 10 måneder mere, og så snakker man.
Dengang vi havde B 8 i salen, var det en helt specifik sag, hvor jeg blev korrigeret af ministerens partifælle med, at jeg var kommet til at sige, at det var en kuglepen, man skulle bruge til at have i munden.
Men det var det så ikke, for det var et digitalt pegeinstrument, man fik proppet i munden oppe i Hjørring.
Helt kort vil jeg spørge: Har ministeren løst det problem, som ministeren blev bedt om at løse af et samlet Folketinget?
Det er ikke bare hr. Kim Edberg Andersen fra Danmarksdemokraterne, det er et samlet Folketing, minister.
Siden da har man så snakket hyggelige snakke, og jeg har også fået kaffe.
Jeg kan ikke engang huske, om jeg også har fået kage derovre, men det kan godt være, at jeg også har fået kage derovre.
Jeg kan godt bruge hænderne, og jeg ville faktisk godt kunne lave det selv.
Jeg skal ikke stå med et digitalt pegeredskab i munden og bede politikere og bede ministeren og ministeren før om at løse problemet.
Så jeg siger det bare en gang til: Når ministeren fortæller, at man gør rigtig meget, og at man også er kommet med løsningsforslag, har jeg bare en ting at sige til ministeren: I Nordjylland kan vi virkelig godt lide handling.
Handling kan vi godt lide.
Man kan sige, at en minister med en millionløn kan for søren da vel løse et problem, der handler om noget så simpelt, som at mennesker, der gerne vil være digitale, kan få lov til at være med.
Så jeg spørger lige en gang til: Har regeringen magtet at løse det problem, der har stået på i 1 år, for den person i Nordjylland?
Caroline Stage Olsen (M), 2025-05-07:
Nu spurgte du jo ikke til en konkret sag, men til det mere overordnede.
Hvis vi skal gå ind i den konkrete sag, er Hjørring Kommune derudover blevet anbefalet at vejlede borgeren i at gøre brug af et relevant ikt-hjælpemiddel til at betjene MitID, hvorved borgeren ikke behøver at bruge bl.a. arme, men kan bruge sine øjne.
Så vidt jeg er orienteret, er de nu i gang med at tjekke, om det fungerer.
Ved siden af det, for hvis det nu ikke fungerer, skal der også være en plan B, det er jeg sådan set enig med ordføreren i, har jeg bedt mit ministerium om at kigge ind i, om der er mulighed for at dispensere fra reglerne, så den her borger kan få MitID.
Men det er altså først, hvis det her hjælpemiddel ikke fungerer.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-07:
Man må jo ikke håbe, at der sidder mennesker derude, der ikke har kunnet bruge deres MitID, fordi de er kommet til at glemme koden, og som f.eks. skal have skat tilbage eller betale nogle penge eller noget.
For ministeren synes jo, det er evigt tilfredsstillende, at der bare går måned på måned.
Nu hører vi så igen, at man faktisk er i dialog med en konkret kommune om at løse det enkelte problem der.
Men det er ikke løst.
Det var det tilsyneladende heller ikke, da hr. Preben Bang Henriksen fortalte, at det havde man kæmpet for i 6 måneder.
Så nu kan vi igen kigge et år tilbage, og jeg er bare nødt til at sige, at det var for at gøre det nemt for ministeren, at jeg inddrog den enkeltsag, som vi brugte under behandlingen af B 8.
Men det er jo et problem, der rammer flere.
Skal vi så bare ekstrapolere og sige, at der går 10 måneder pr. styk, så i år 2042 er ministeren klar med en god plan?
Caroline Stage Olsen (M), 2025-05-07:
Jeg kan oplyse, at hvis man har glemt koden til sit MitID, har vi et callcenter, hvor man kan ringe ind og få hjælp til de problemer, man har med sit MitID.
Og ikke nok med det: Hvis den løsning ikke fungerer, er jeg i gang med at lave en plan B for at sikre, at vi giver vores borgere, også borgerne med handicap, de bedst mulige betingelser for at deltage i det digitale liv.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-07:
Tak for det.
Ministeren er som sagt et venligt menneske, der både gerne vil snakke og give kaffe og kage, og det er dejligt.
Jeg tænker bare, at ministeren, qua at det kan tage så lang tid med så simpel en ting, måske skulle blive minister på et andet område.
Ministeren skulle bestemt stadig væk være minister, men minister på et andet område, hvor tingene ikke går så stærkt.
For hvis ikke man kan løse simple problemstillinger som den her, og når vi ser på, hvor hurtigt digitaliseringen eller sker, så er jeg da bange for, at vi kommer slemt på hælene med en minister, der virkelig gerne vil snakke så længe, drikke så meget kaffe og bruge så lang tid på at løse noget, der er simpelt.
Så kan jeg godt være bekymret for, hvor lang tid det tager at løse noget, der tager lang tid.
Jeg ser frem til, at det selvfølgelig er løst i løbet af ganske kort tid.
Ellers må jeg jo have ministeren i salen en gang til for at vise, at der ikke sker noget i den her regering.
Caroline Stage Olsen (M), 2025-05-07:
Jeg kunne ikke helt høre noget spørgsmål, men jeg er også glad for, at Folketinget er blevet digitalt.
For så kan hr. Kim Edberg Andersen jo gå hjem og spole tilbage og høre, hvad jeg lige sagde i forbindelse med besvarelsen på spørgsmålet, hvor jeg faktisk fortalte om de tre løsningsspor, som vi er i gang med, og derudover også fortalte om den konkrete sag, som hr. Kim Edberg Andersen også har stor interesse for, hvilket jeg godt forstår, og hvor vi også er i gang med at finde en løsning.
Så jeg håber selvfølgelig heller ikke, at vi skal stå her igen, men at der snart kommer en endelig løsning på den sag, ligesom der også er det på den brede sag om digital inklusion.
Kim Aas (S), 2025-05-07:
Tak for ordet.
Forslaget handler om ændringer i loven om Det Centrale Virksomhedsregister og selskabsloven.
Mere konkret handler det om en begrænsning af adgangen til oplysninger om reelle ejere som en direkte følge af EU's 6. hvidvaskdirektiv og nyere EU-retspraksis.
Som socialdemokratisk ordfører vil jeg gerne understrege, at vores tilgang til lovgivningen på området bygger på et grundlæggende princip: Vi skal bekæmpe hvidvask og økonomisk kriminalitet effektivt og målrettet, men vi skal også respektere borgernes ret til privatliv og sikkerhed.
Lovforslaget lægger op til, at indgangen til oplysninger om reelle ejere fremover skal begrænses, så det ikke længere er offentligt tilgængeligt for alle og enhver.
En sådan dom fra EU-Domstolen kan vi selvfølgelig ikke sidde overhørig.
Det gælder nu, og det har vi heller ikke haft tradition for.
Socialdemokratiet bakker op om denne tilpasning, ikke fordi vi ønsker mindre gennemsigtighed, men fordi vi mener, det er nødvendigt at finde den rette balance, og i dette arbejde har vi fået et vigtigt præg fra EU-Domstolen.
Fremover vil relevante aktører, herunder pressen, civilsamfundsorganisationer og forskere, fortsat kunne få adgang til oplysninger, hvis de har en legitim interesse.
Det er vigtigt, og det skal sikre fortsat demokratisk kontrol og muligheden for at afdække ulovligheder.
Vi skal samtidig holde fast i ambitionerne om at bekæmpe økonomisk kriminalitet.
Derfor vil vi i Socialdemokratiet nøje følge, hvordan loven bliver implementeret, og vi vil ikke tøve med at styrke indsatsen mod hvidvask, hvis vi ser tegn på, at lovændringen bliver brugt til skumle formål.
Vi står med andre ord ved vores ansvar.
Vi skal sikre både åbenhed og retssikkerhed, og vi skal gøre det i en europæisk kontekst, hvor vi tilpasser os de fælles regler uden at gå på kompromis med de danske værdier.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-07:
Man skal ikke diskutere med Domstolen, men derfor kan man jo godt have en politisk vurdering af, hvordan sagerne står, og jeg synes, at det her er rigtig ærgerligt, for vi har i mange år haft en diskussion om, om man overhovedet skulle have et register over reelle ejere, og om det i så tilfælde skulle være lukket for offentligheden – det har været åbent for offentligheden.
Hele baggrunden for, at det skulle være åbent for offentligheden, er jo, at man har brug for et register over reelle ejere, fordi der i mange tilfælde er utrolig mange led, før man kommer til den reelle ejer.
Og det var jo baggrunden for, at vi gerne ville have et offentligt register.
For hvis nogen ikke tydeligt fremstod som ejer, kunne man i hvert fald se det gennem registeret.
Så bare for at forstå helt klart, hvad Socialdemokratiets holdning er: Er det her, fordi man, når der kommer et direktiv fra EU på baggrund af en lov, uanset om man bryder sig om det eller ej, må tilpasse sig, eller er det, fordi der er en rimelighed i dommen?
Forstår ordføreren, hvad jeg mener med det sidste?
Kim Aas (S), 2025-05-07:
Tak for spørgsmålet.
Og ja, jeg forstår godt spørgsmålet fra ordføreren.
Det handler jo, som jeg også sagde i min tale, om, at vi naturligvis retter os efter det og tilpasser os, når der kommer en dom fra EU-Domstolen.
Men vi gør det også på den præmis, at vi er meget bevidste om, at loven ikke skal gøre, at vi ikke har den gennemsigtighed, for det er en meget vigtig del, også for Socialdemokratiet, at vi stadig væk kan følge med i det, hvis der sker nogle ulovligheder.
Derfor forsøger vi at gå på to ben her, altså at indføre lovgivningen, som EU har vedtaget, men samtidig gøre det sådan, at man stadig væk har mulighed for at tilgå de oplysninger, blot med lidt mere arbejde gennem MitID f.eks.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-05-07:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig, hvis ordføreren med sine egne ord kunne forklare mig, hvordan det her bekæmper hvidvask.
Torsten Schack Pedersen (V), 2025-05-07:
Der ligger jo ikke én plan, men der ligger rigtig, rigtig mange planer.
For det er selvfølgelig klart, at alle, der har et ansvar for kritiske funktioner, skal sørge for, at de har beredskabsplaner, som tager højde for de risici, som samfundet står over for, og jeg tror ikke, der er nogen, der har fulgt med i tv-billederne fra Spanien eller Portugal, som er i tvivl om, at man selvfølgelig skal have beredskabsplaner i forhold til strømsvigt.
Lad mig så her også bare bruge lejligheden til at opfordre danskerne til at følge de anbefalinger, som myndighederne har givet i forhold til at have et 72-timershjemmeberedskab.
For det vil også betyde, at man som borger bedre er i stand til at klare sig i tilfælde af et strømnedbrud, og at myndighederne dermed også har ressourcerne til at sætte ind over for dem af vores medborgere, der har hjælp behov.
Kim Aas (S), 2025-05-07:
Med mine egne ord, hvordan det bekæmper hvidvask?
Det er jo et stort spørgsmål, ordføreren kommer med her.
Jeg skal gøre mit bedste.
Man kan sige, at i loven her handler det jo om, at man både skal have en gennemsigtighed om, hvad der foregår af eventuel hvidvask, men også at man samtidig skal beskytte privatlivets sfære, og det er jo det, den her EU-lov har givet.
Så jeg mener, at lovgivningen her er med til at styrke den indsats, der er imod hvidvask, som jo foregår rigtig meget, ved at vi både passer på privatlivets sfære, men at vi samtidig også stadig væk har den her mulighed for at gå ind i konkrete sager, hvor vi kan se, at der foregår noget mistænkeligt.
Morten Dahlin (V), 2025-05-07:
Nej, og hvis jeg må tilføje: Heldigvis for det.
Susie Jessen (DD), 2025-05-07:
Tak for det.
Det mener jeg, så jeg kan sagtens forestille mig, at muslimske samfund her i Danmark – hvis der igen kommer et pres fra f.eks. OIC i udlandet, som vi så det med koranloven – begynder at reagere på et eller andet.
Det kan f.eks. være, hvis der igen kommer en periode, hvor man vil brænde tørklæder af i protest mod det iranske regime.
Det kan jo sagtens være en situation, hvor man så fra OIC vil reagere og henvende sig til udenrigsministeren.
Min kollega hr. Peter Skaarup havde udenrigsministeren i salen om det samme tidligere i dag, hvor jeg kunne høre en stor tilfredshed fra udenrigsministeren over, at OIC jo var rigtig glade for den her lov, som regeringen har lavet med koranloven.
Jeg kan så også sige, at der er kommet en ny bog.
Det er Anders Fogh Rasmussen, den tidligere statsminister, som i sin nye bog »At turde« siger, og jeg citerer: Koranloven giver et indtryk af, at regeringen er parat til at overgive sig til de islamiske og autokratiske kræfter, som hele tiden har søgt at indskrænke ytringsfriheden.
Det vil jeg egentlig give ham ret i.
Han var jo en af dem, der stod fast, da Muhammedkrisen rullede ud over Danmark, og som stod fast, da der var et kæmpestort pres fra udlandet.
Vi har set en regering her gøre det fuldstændig modsatte med koranloven, og det er derfor, jeg stiller det her spørgsmål nu.
For jeg er bekymret for, om man, hvis der igen kommer en situation med et pres fra udlandet og med et pres fra OIC, så igen vil bøje nakken og give efter for de her lande som Iran og Irak.
Det synes jeg egentlig at kirkeministeren også skal forholde sig til, fordi der jo også vil være muslimske samfund her i Danmark, som vil lægge et enormt pres, og hvor står regeringen så henne?
Morten Dahlin (V), 2025-05-07:
Tak for indlægget.
Jeg tror ikke rigtig, jeg hørte noget spørgsmål.
Jeg kan bare henholde mig til det, spørgeren har spurgt mig om, og der er svaret stadig væk nej.
Susie Jessen (DD), 2025-05-07:
Jeg synes ærlig talt, den her diskussion fortjener lidt mere alvor fra kirkeministerens side end bare at stå og sige nej.
Vi har en udenrigsminister, der er bukket under for islamiske kræfter i Mellemøsten, og vi har indført en koranlov, der har gjort, at der er kunstnere her i Danmark, som ikke kan bruge deres ytringsfrihed til at kritisere det iranske regime.
Ministeren burde forholde sig til, hvad ministeren vil gøre, hvis der igen kommer et pres fra religiøse samfund her i Danmark.
Morten Dahlin (V), 2025-05-07:
Jeg har sådan set forsøgt at leve op til det, som ordføreren spørger mig om: at svare kort og præcist på et spørgsmål.
Ordføreren stiller et spørgsmål.
Svaret på spørgsmålet er nej, og jeg svarer nej.
Det, som ordføreren siger, er i øvrigt forkert.
Ordføreren har lige stået her i salen og sagt, at man ikke længere kan kritisere og bruge sin ytringsfrihed til at kritisere det iranske præstestyre i Danmark.
Det er faktuelt forkert.
Man kan sagtens kritisere det iranske præstestyre, og det synes jeg i øvrigt der er rigtig god grund til, for det iranske præstestyre repræsenterer alle mulige værdier, som går mod det, jeg holder af, og som er det, Danmark er funderet på.
Så man må gerne kritisere det iranske præstestyre i Danmark.
Jeg har sådan set lige gjort det her i Folketingssalen.
Susie Jessen (DD), 2025-05-07:
Jeg er ret overbevist om, at hvis man spørger den iransk-danske kunstner Firoozeh Bazrafkan, hvad hun mener om koranloven, vil hun mene, at regeringen har indskrænket ytringsfriheden, fordi man er bukket under for islamiske lande som Iran og Irak.
Skulle den her situation opstå igen, synes jeg også, det er vigtigt, at vi nu får en diskussion her i salen med ministeren om, hvad der sker, hvis dette pres skulle komme igen fra de religiøse samfund her i Danmark og også fra udlandet.
Det vil jeg gerne have svar på.
Morten Dahlin (V), 2025-05-07:
Jeg har jo svaret.
Ordføreren har spurgt mig, om man kan forvente, at religiøse samfund kan kræve politiske indgreb på baggrund af religiøse særkrav, og til det er svaret nej.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-07:
Tak for det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2025-05-07:
Strømnedbruddet i Sydeuropa har igen understreget vigtigheden af, at vi som samfund skal være godt forberedte.
Det er vigtigt, at vi har et solidt og robust beredskab, også i sundhedssektoren, og det er klart, at vi skal forberede os på en ny sikkerhedspolitisk situation.
I tilfælde af et stort strømnedbrud i Danmark vil Den Nationale Operative Stab, NOST'en, træde sammen, så der fra myndighedssiden koordineres og handles effektivt for at sikre, at hændelsen håndteres bedst muligt, og det vil også omfatte sundhedsområdet.
Myndighederne har fokus på at gennemgå og styrke beredskabet, også i sundhedsvæsenet, og det arbejde er i gang.
Sektoransvaret for sundhedsberedskabet og det overordnede ansvar for, at landets sundhedsvæsen er i stand til at håndtere ekstraordinære hændelser som eksempelvis strømsvigt, henhører under Indenrigs- og Sundhedsministeriet.
Det samme gælder ansvaret for at udstede sektorspecifikke vejledninger.
Det følger af beredskabsloven og bekendtgørelse om planlægning af sundhedsberedskabet, at regionerne skal planlægge for en opretholdelse og videreførelse af regionernes funktioner i tilfælde af større ulykker og katastrofer.
Sundhedsberedskabet skal kunne udvide og omstille behandlings- og plejekapaciteten ved eksempelvis større ulykker og ekstraordinære hændelser.
I Sundhedsstyrelsens vejledende planlægning af sundhedsberedskabet fra 2023 anbefales kommuner og regioner at have gjort sig overvejelser omkring konsekvenserne af såvel kortvarige som længerevarende strømnedbrud med fokus på at sikre driften af sundhedsopgaver.
Det er en del af det at have et robust beredskab.
Ministeriet for Samfundssikkerhed og Beredskab har et koordinerende ansvar på tværs af sektorer i forhold til den overordnede nationale beredskabsplanlægning og opretholdelsen af samfundsvigtige funktioner og kritisk infrastruktur.
Det indebærer jo bl.a., at ministeriet er i en tæt dialog og koordinerer med relevante sektoreransvarlige myndigheder for at understøtte et helhedsorienteret og tværgående indsats.
Eksempelvis kom Styrelsen for Samfundssikkerhed i april med anbefalinger til, hvad regioner og kommuner bør tænke over i forhold til forsyning af el, vand og medicin. Tak for ordet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-07:
Tak for svaret.
Jeg kan have en stille undren over, hvad ministerens ministerium så egentlig skal.
Man skal koordinere, men hele opgaven ligger ude i de andre ministerier.
Når jeg tager rundt og taler med kommuner og taler med regioner, fremgår det selvfølgelig, at de har et beredskab til den sådan almindelige oversvømmelse og det almindelige strømsvigt, altså de ting, som vi godt ved i et eller andet omfang løbende sker.
Men hvis vi fik et strømsvigt som det, man har set i Spanien og i Sydeuropa, et totalt strømsvigt, hvor det er hele landet, der bliver ramt, så har vi jo også brug for at have et beredskab, der rummer hele landet, og som sikrer, at man på tværs af landet ikke bare sætter sig sammen, men at man faktisk også er forberedt til at håndtere situationen.
Der er masser af borgere, der er hjemme med livsvigtigt udstyr, som de har brug for at få hjælp til.
Er det kommunerne, der hver for sig skal lægge hver deres plan for det?
Når jeg spørger dem ude i kommunerne, så har de et beredskab til, hvad de sådan lige foretager sig, men de har jo ikke det store beredskab, der er koordineret kommunerne imellem, koordineret på tværs af regionerne, i forhold til hvordan man også på et overordnet plan sikrer, at man tager hånd om det her, og det vil da være voldsomt dyrt, hvis de i hver enkelt kommune skal forestille sig, hvad det er for et scenarie, de skal forberede sig på.
Der har vi da brug for, at der kommer et overordnet scenarie, hvor man spørger: Hvad er det, vi skal kunne?
Hvad er det, man som kommune skal investere i og forberede sig på for at være klar til at imødegå de her udfordringer?
Torsten Schack Pedersen (V), 2025-05-07:
Det var netop af selv samme årsag, at vi den 10. april præsenterede Det nationale risikobillede 2025, og jeg bemærker også, at Kommunernes Landsforening tog pænt imod det, som beskriver 16 forskellige scenarier, som myndighederne – kommunerne, regionerne og staten – og også virksomhederne kan tage med i deres betragtninger, når de laver beredskabsplaner, altså scenarier, som man, hvad enten det er tørke, stormflod, strømsvigt eller mistede internetforbindelser, skal tage med ind i sin beredskabsplanlægning, så man også er sikker på, at man, når de hændelser rammer, har nogle planer for det.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-07:
Mener ministeren virkelig, at det er den enkelte kommune, den enkelte region, der skal definere, hvad for et scenarie man skal være klar til at håndtere, ud fra en liste?
Jeg ville mene, at det var ministerens opgave og ministerens ministeriums opgave at definere, hvad det er for et beredskab, som man på tværs af kommunerne skal være klar til, hvis vi f.eks. får den totale nedsmeltning af strømforsyningen, eller hvis vi får den totale nedsmeltning af telefonkommunikationen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2025-05-07:
Der står jo netop i Det nationale risikobillede, hvad det er for nogle risikoscenarier, som myndighederne vurderer som værende relevante, og som alle, der har ansvar for beredskabsplaner, skal tage med ind i deres beredskabsplaner.
For jeg tror heller ikke, at jeg skulle forstå spørgeren sådan, at det så kun er halvdelen af landet, der skal have forberedt sig på det, hvis strømmen går.
Det er selvfølgelig alle, der skal være forberedt på det, og det er klart, at Den Nationale Operative Stab, når der så indtræffer hændelser, træder sammen, og at myndighederne der på tværs vil koordinere det og sørge for at få afhjulpet krisen og nedbragt konsekvenserne og sørge for, at de på tværs af sektorer har et stærkt samarbejde.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-07:
Det var jo det, jeg måske havde en naiv tro på at man nu gjorde, altså at man satte sig sammen og fik lavet et beredskab, så man f.eks. forud for den totale strømafbrydelse havde en plan for, hvad man så ville gøre på nationalt plan.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-05-07:
Så vil jeg bare gerne høre ordføreren: Når det her er implementeret, vil ordføreren så kunne slå de tre virksomheder op ved hjælp af sit MitID, eller vil ordføreren skulle søge en tilladelse til det?