runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Have (M), 2025-05-13:
Mange tak, formand.
Det her lovforslag er et lovforslag, som skulle være indført for længe siden.
Jeg er oprigtig glad for, at vi her i dag tager et skridt, som vi hos Moderaterne har kæmpet for: at indføre kvindelig værnepligt og fuld ligestilling imellem kønnene.
Lovforslaget betyder, at kvinder, der er fyldt 18 år efter den 1. juli 2025, vil blive indkaldt til at møde til forsvarets dag.
Her vil kvinder i lighed med mænd trække et nummer og kunne beordres til at aftjene værnepligt, såfremt der ikke er tilstrækkeligt med frivillige, men lad mig understrege, at frivillighed fortsat vil være det bærende princip.
For os handler det både om fuld ligestilling mellem kønnene og om at styrke vores fælles forsvar og ruste os til fremtiden.
Oven i købet kan vi være med til at skabe dannelse blandt de unge mennesker.
Fuld ligestilling i værnepligten handler ikke kun om at skabe et mere retfærdigt og lige samfund.
Det handler om at give forsvaret de bedste ressourcer, og det kræver, at vi skal kunne trække på hele befolkningens potentiale.
Her i 2025 tror jeg faktisk på, at de danske unge ønsker fuld ligestilling.
Det er en naturlig proces i vores samfund, og nu får unge kvinder og mænd lige mulighed for at bidrage til forsvaret og gøre deres bedste for Danmark.
Det er vigtigt for mig at understrege, at det ikke handler om ligestilling kun for ligestillingens skyld.
Et mere mangfoldigt forsvar betyder flere perspektiver, flere idéer og bedre løsninger, et forsvar, der er bedre rustet til de udfordringer, vi står over for i fremtiden.
Det har vi brug for, når vi skal uddanne flere værnepligtige.
Måske dette kan være med til at motivere de unge til at vælge en karriere i forsvaret.
I dag tager vi et vigtigt skridt mod fuld ligestilling i værnepligten.
Det er en vision, der som sagt ligger dybt i Moderaternes dna, og jeg er personligt stolt af, at vi er nået hertil, så vi som land kan sikre, at vi har det stærkeste, mest mangfoldige og bedst udrustede forsvar.
Vi har bemærket de bekymringer, der er vedrørende de overenskomstmæssige og sundhedsmæssige betragtninger i høringssvarene, og det kan vi eventuelt tage med og se på i udvalgsarbejdet.
Moderaterne støtter forslaget.
Carsten Bach (LA), 2025-05-13:
Hr. Alex Vanopslagh har jo ret i, at vi står i en sikkerhedspolitisk situation, hvor det måske ikke er helt så urealistisk, som det har været tidligere, at vi kommer til at sende danske soldater i krig.
Det kan være, at vi kommer til snart at sende danske soldater af sted til Ukraine – som en potentiel sikringsstyrke i Ukraine, hvis vi opnår fred dernede.
Det, der er vigtigt for Liberal Alliance, er, at de soldater, vi sender ud i verden, hvor end det er, er motiverede, veltrænede og veludrustede soldater.
Simon Kollerup (S), 2025-05-13:
Det var ikke helt til at blive klog på, om det betyder, at Liberal Alliance stadig mener det, Liberal Alliance tidligere har sagt, nemlig at tvungen kvindelig værnepligt er en dårlig idé, eller det modsatte.
Så vil jeg spørge på en anden måde.
Liberal Alliances partiformand, hr. Alex Vanopslagh, har skrevet på det sociale medie X i et længere opslag, der handler om, hvorfor det er en dårlig idé med tvungen kvindelig værnepligt – og nu citerer jeg: Hvem ville vi sende i krig som samfund – mændene eller kvinderne?
Vi ville selvfølgelig sende mændene, for det er det mest civiliserede at gøre som samfund.
Har Alex Vanopslagh stadig ret i det, han skrev i det opslag?
Carsten Bach (LA), 2025-05-13:
Liberal Alliance synes ikke, at tvungen værnepligt er nogen god idé.
Som jeg også redegjorde for i min tale, så er værnepligten, om man kan lide det eller ej, dog en del af forsvaret i dag.
Og Liberal Alliance mener, at i den situation, vi står i sikkerhedspolitisk i Europa, skal hele forsvaret styrkes.
Derfor mener vi også – for at sikre, at værnepligten som et samlet hele ikke bliver et utidssvarende appendiks til den øvrige del af forsvaret – at værnepligten skal styrkes, og at den konstruktion, der blev lavet i forbindelse med aftaleindgåelsen, ville have sat værnepligten og udviklingen af værnepligten unødigt bagud i forhold til den øvrige styrkelse af forsvaret.
Lise Bech (DD), 2025-05-13:
Tak, formand.
Med det her lovforslag udmønter vi anden delaftale under forsvarsforliget 2024-2033, »En styrket værnepligt i forsvaret«.
Bl.a. vil det betyde, at kvinder, der fylder 18 år på eller efter den 1. juli 2025, indkaldes på lige fod med mændene.
Det er positivt, at værnepligten styrkes de kommende år, og at ligestillingen fremmes i forsvaret.
I dag er ca. 24 pct. af de værnepligtige kvinder, og det er jo positivt.
I Danmarksdemokraterne mener vi, at i stedet for at indføre værnepligt for kvinder burde der fokuseres mere på, hvordan vi fastholder flere kvinder efter værnepligten.
Desuden ved vi, at mange kvindelige værnepligtige forlader forsvaret på grund af krænkende adfærd og seksuel chikane og på grund af et højt antal ulykker og skader.
Derfor burde den kvindelige værnepligt ikke være blevet fremrykket, da vi mener, at forsvaret ikke er klar til det.
Vi har ikke lyst til at tvinge kvinder i forsvaret og står fast på, at vi ikke vil rykke værnepligten frem til i år.
Vi havde ønsket, at lovforslaget kunne deles op i to separate forslag, så vi ville have muligheden for at stemme nej tak til noget, vi ikke er en del af.
Aftalen om fuld ligestilling lå netop som en selvstændig aftale fra det resterende forsvarsforlig, og vi synes ikke, det er o.k. at lægge de to aftaler sammen i ét lovforslag.
Men lovforslaget åbner jo også for genindførelse af værnepligtige befalingsmænd i form af løjtnanter og sergenter, hvilket vil styrke forsvarets evne til at mobilisere i krisetider, katastrofer og under andre ekstraordinære forhold.
Det er en nødvendighed i en tid, hvor vores omverdens trusler bliver mere komplekse, og hvor vi skal være parate til at beskytte vores land.
Det er vigtigt at understrege, at frivilligheden fortsat er grundlaget for værnepligten.
Men med det her lovforslag sikrer vi, at vi har en fleksibel og robust struktur, der vil kunne mobilisere ressourcer hurtigt, når det er nødvendigt.
Samtidig kan forsvarsministeren fremover fastsætte regler om fritagelse ved særlige forhold, som f.eks. en pandemi, som vi har prøvet, uden at det påvirker vores operative kapacitet.
Men som tidligere nævnt er Danmarksdemokraterne imod fuld ligestilling i værnepligten, der gør, at kvinder også omfattes af værnepligten.
Vi ønsker fortsat værneret for kvinder, men vi stemmer for, fordi lovforslaget jo indeholder rigtig mange andre ting, som vi synes er rigtig gode.
Vi ser positivt på den styrkelse af værnepligten, der skal ske i de kommende år, og at der i tilfælde af en krig kan indkaldes en reserve af tidligere værnepligtige.
Forslaget vil samlet set styrke vores forsvar.
Tak for ordet.
Peter Juel-Jensen (V), 2025-05-13:
Den ændrede sikkerhedspolitiske situation gør, at vi i Danmark må styrke vores forsvar.
Danmark, Europa og NATO står et nyt sted.
I forliget fra sidste år indgik man i forligskredsen en aftale om fuld ligestilling i værnepligten.
Lovforslaget har først og fremmest til formål at gennemføre centrale dele af disse politiske aftaler.
Med lovforslaget vil der i overensstemmelse med den anden delaftale og aftalen om fuld ligestilling i værnepligten blive skabt hjemmel til, at der kan indføres fuld ligestilling mellem mænd og kvinder i relation til værnepligten med henblik på at bidrage yderligere til den positive udvikling, hvor kvinder i stigende grad ønsker at gøre værnepligtstjeneste.
Med lovforslaget vil kvinder, der fylder 18 år på eller efter den 1. juli 2025, skulle møde til Forsvarets Dag samt bl.a. trække et lodtrækningsnummer og dermed kunne beordres til at aftjene værnepligt, såfremt der ikke er tilstrækkeligt med frivillige.
Derudover vil kvinder, der aftjener værnepligt, skulle aftjene værnepligt på samme vilkår som mænd.
I overensstemmelse med den anden delaftale vil der desuden blive skabt hjemmel til, at der kan genindføres værnepligtige befalingsmænd i form af løjtnanter og sergenter med henblik på bl.a. at kunne styrke forsvarets evne til mobilisering under krig eller andre ekstraordinære forhold og i katastrofetilfælde.
Dette indebærer bl.a. også, at værnepligtige menige vil kunne beordres til at aftjene værnepligt som sergent, såfremt der ikke er tilstrækkeligt med kvalificerede frivillige, der ønsker at aftjene værnepligt som sergent.
Det vil imidlertid være frivilligt for værnepligtige, om de ønsker at aftjene værnepligt som løjtnant.
For værnepligtige, der skal aftjene værnepligt som løjtnant eller sergent, vil tjenestetiden være 36 måneder.
Foruden gennemførelsen af de politiske aftaler skaber lovforslaget hjemmel til, at forsvarsministeren kan fritage hele eller dele af årgange af værnepligtige for at møde til Forsvarets Dag, hvis helt særlige forhold gør sig gældende.
Covid-19-pandemien bevirkede, at der opstod et større efterslæb af værnepligtige, der skulle have været mødt til Forsvarets Dag, og som løsning på efterslæbet foreslås det derfor, at de værnepligtige fritages.
De værnepligtige, der selv har haft ønske om at møde til Forsvarets Dag, har fået mulighed for løbende at møde hertil.
Venstre er rigtig glade for dette forslag og støtter selvfølgelig forslaget.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-05-13:
Lad os bare følge op på det over tid, men det er jo også klart, at selv et kortvarigt udfald godt kan have store konsekvenser, hvis det er et kritisk område, vi snakker om.
Men ellers er jeg enig med ministeren – lad os da se, hvad der sker på området her i tiden, der kommer.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-05-13:
Det, jeg synes man skal gøre, hvis man skal bruge ressourcerne fornuftigt – og det synes jeg generelt man skal – er at lave en kortlægning eller en evaluering af den her lov, hvor man kan se på det hele i en sammenhæng.
Jeg tror, at man med hensyn til de ting, der er beskrevet, og som rigtigt nok kan ske kortvarigt, skal passe på med, hvor detaljeret man skal gå til værks, så der vil jeg hellere have, at vi laver en evaluering efter nogle år, hvor man ser på, hvordan lovforslaget har virket.
Det mener jeg også ud fra, at jeg tror, at vi kommer til at se mange teknologispring på droneområdet, som er svære at forudse to eller tre år ud i fremtiden, så måske vil man ved hjælp af en simpel teknik kunne neutralisere droner, uden at det medfører potentielle konsekvenser.
Så jeg synes, man skal lade det indgå i kortlægningen og evalueringen af lovforslaget her.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-05-13:
Tak for det.
Jeg føler mig bare kaldet af det, hr. Carsten Bach sagde.
Jeg synes, at de kommentarer, der kom fra Liberal Alliances ordfører, er fornuftige, både i forhold til strategien og i forhold til afrapporteringen.
Noget, jeg også godt kunne tænke mig at få med her, er det, jeg var inde på om den risiko, der jo er, og som jo også står beskrevet her, for, at det at neutralisere en drone også skal have nogle afledte negative konsekvenser.
Der står naturligvis, at man skal gøre alt muligt for at bruge de midler, der er mindst indgribende, og at risikoen vil være lav, men den er jo ikke nul.
Så jeg vil blot høre, om vi, når vi kigger på det her område, også kan følge op på, hvad der måtte være af utilsigtede konsekvenser for mobilnet og andre ting, som ikke skulle have været ramt af eksempelvis jamming.
For det er jo ikke uden risiko, når man begynder at bruge de her frekvenser.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-05-13:
Det kan jeg ikke sige på stående fod, men jeg tænker, at jeg i hvert fald kan give en indikation på det i det omfang, at vi har talmaterialet for det, under den udvalgsbehandling, der finder sted.
Carsten Bach (LA), 2025-05-13:
Tak igen for imødekommelsen og rummeligheden fra forsvarsministerens side.
Det sætter jeg jo altid stor pris på i vores meget tætte samarbejde i forsvarsforligskredsen.
Et andet spørgsmål var det her med afrapporteringerne.
Jeg synes sådan set, det kan give god mening, at vi får et eller andet overblik og i hvert fald de første år formaliserer det i en eller anden udstrækning.
Men kan ministeren måske allerede nu sige et eller andet om, hvor mange episoder der været i Danmark inden for det seneste år eller to, hvor det her ville have været relevant?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-05-13:
Jamen jeg synes altid, jeg er rummelig, når det giver mening.
Det synes jeg det gør her, og hver gang man kan sige noget pænt om Liberal Alliance, skal man benytte lejligheden til det, ligesom man også gøre det, når det gælder andre partier.
Jeg tror ikke, at det her konflikter, om man så må sige.
Jeg er sådan set enig i, at en forsvarsindustriel strategi som et vigtigt element skal have hele spørgsmålet om samarbejdet med den private sektor, ikke mindst også i forhold til de teknologispring, der sker i øjeblikket.
Derfor tror jeg sådan set godt, vi kan kombinere det, der skal ske i den forsvarsindustrielle strategi med den udvalgsbehandling, der kommer til at finde sted.
Det tror jeg nu altså sagtens kan lade sig gøre.
Carsten Bach (LA), 2025-05-13:
Forsvarsministerens rummelighed har jeg aldrig nogensinde været i tvivl om.
Særligt efter at forsvarsministeren er indtrådt i en socialdemokratisk ledet regering, har forsvarsministerens rummelighed aldrig nogensinde været noget, jeg har været i tvivl om.
Så tak for også at udvise rummelighed over for Liberal Alliance, som er et godt liberalt, borgerligt parti i det danske Folketing.
Det sætter jeg stor pris på at forsvarsministeren føler sig kaldet til at være rummelig over for.
Det, jeg i min tale ville påpege, var jo, at man – ud over det, lovforslaget indeholder, og som Liberal Alliance støtter – burde se på de procedurer, man har i forsvaret for at håndtere de her ting, og at man også burde støtte en model, hvor forsvaret jo eventuelt kan samarbejde med private danske virksomheder om de her antidronekapaciteter.
Det var derfor, jeg efterlyste en forsvarsindustriel strategi fra regeringen, som jeg synes lader vente på sig.
Man kunne jo meget fint have skrevet en hensigtserklæring vedrørende offentlig-private partnerskaber med forsvaret ind i det her lovforslag.
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-13:
Tak for ordet.
Jeg er også en af dem, der melder mig i koret af de overraskede.
Man ser jo droner alle steder, og sidst jeg var i Det Kongelige Teater, hang den og kiggede på os, da vi gik ind og ud; det tror jeg ikke den må.
Men at man kan have dem hængende rundt om danske forsvarsfaciliteter, kom alligevel pænt meget bag på mig.
Så vi står det samme sted.
Jeg synes ikke, jeg kan bidrage med særlig meget nyt i forhold til det her, så derfor vil jeg blot sige, at Alternativet støtter forslaget.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-05-13:
Tak, formand.
Nu er det vel først fra den 1. juni, at vi formelt har en permanent forsvarschef i Danmark.
Men som forsvarsordførere skal vi forholde os til mange ting – ikke kun de helt store internationale konflikter og at indkøre fregatter, men åbenbart også flyvning med droner og modelfly.
Med lovforslaget her giver vi forsvaret hjemmel til at neutralisere droner, der ulovligt flyver i områder, hvor de ikke burde befinde sig; det kunne være flyveforbudszoner, militære områder, flådefartøjer og lignende.
Jeg går ud fra, at vi alle sammen ved, hvor nemt det er at købe droner helt lovligt, og at vi alle sammen har set dem flyve rundt her og der og alle vegne.
Og derfor er det vel heller ikke en stor overraskelse, at man de seneste år har set stadig flere droner flyve rundt på steder, hvor de ikke må – eksempelvis ved militære anlæg.
Det er vi naturligvis nødt til at kunne reagere på.
Jeg bemærker dog også de bekymringer, som Teleindustrien rejser i forhold til konsekvenserne af jamming, uagtet at det selvfølgelig udføres af alle de rigtige grunde.
Men vi er selvfølgelig enige i, at lovgivningen må følge med tiden, således at forsvaret kan neutralisere droner, hvor det er nødvendigt.
Og Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-05-13:
Tak, formand.
Formanden er vittig her sent på aftenen.
Dansk Folkeparti støtter også dette lovforslag.
I lighed med hr. Søren Søndergaard og andre ordførere var jeg også temmelig overrasket, da jeg så lovforslaget.
Jeg var faktisk ikke klar over, at der ikke var nogen lovhjemmel til at neutralisere, som det hedder, og forhindre droner i at spionere og overflyve.
Det er vildt overraskende, og det siger selvfølgelig også noget om den droneteknologiske udvikling, som hr. Søren Søndergaard var inde på, men så sandelig også noget om, at vi stadig væk hygger os i Danmark og måske ikke helt er kommet op i omdrejninger på alle områder.
Jeg ved, at ministeren gør sit, for at vi kommer op i omdrejninger, og vi har heldigvis også fået en ny forsvarschef, der ikke længere er konstitueret, men er rigtig forsvarschef.
Vi har stor tillid til, at han sørger for, at vi på alle områder fremover kommer op i omdrejninger.
Er der nogle lovmæssige huller, er jeg sikker på, at Folketinget nok skal hjælpe ham med at få dem ændret.
Jeg skal ikke gentage, hvad mine kære kolleger har fremført om lovforslagets hovedformål.
Vi støtter lovforslaget.
Vi håber selvfølgelig, at det ikke bliver nødvendigt at bruge det – selv om jeg ikke er specielt begejstret for droner; det er rart, at de kan komme ned på jorden.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-05-13:
Det synes jeg var en ualmindelig klog kort bemærkning.
Simon Kollerup (S), 2025-05-13:
Det er korrekt.
Det giver selvfølgelig en længere bane at løbe på i forhold til de initiativer, som jeg her har omtalt, men jeg vil så stadig lægge til, at det ikke er en meget lang bane at løbe på, og derfor er det vigtigt, at man også ledelsesmæssigt i forsvaret holder skarpt fokus på den her del af opgaven.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-05-13:
Tak for ordet, og tak for talen.
Jeg tænkte, at jeg bare lige ville stille et spørgsmål, som kan virke opklarende, for for mig lød det på Alternativets fru Sascha Faxes spørgsmål, som om der var en opfattelse i rummet af, at til sommer skal kvinderne i værnepligt.
Jeg vil bare lige have ordføreren til at bekræfte, at det ikke er det, der kommer til at ske.
Værnepligten træder i kraft, således at kvinder, der er fyldt 18 år efter den 1. juli i år, bliver indkaldt til Forsvarets Dag i 2026.
Er det korrekt?
Jeg synes bare, at det er lidt vigtigt at få opklaret.
Simon Kollerup (S), 2025-05-13:
Der skal laves en lang række forskellige tiltag om alt fra uniformering, kompetenceløft af vores lægefaglige personale til hr-policyinitiativer.
Der skal laves en lang række opgaver, som skal varetages af forsvarets øverste ledelse.
Jeg mener ikke, at det er i lovteksten her, der mangler noget.
Det er faktisk derfor, at jeg brugte lidt tid i min tale – og jeg vil tro, at andre ordførere gør det samme, når de holder tale – på at sende et politisk signal om, at vi forventer, at forsvaret aktivt gør sig klar til, at kvinder nu pligtigt kommer ind under værnepligten.
Hvis forsvaret mangler lovgivningsmæssige rammer til at gøre det nødvendige for at kunne tage godt imod kvinderne, må de sige til.
Søren Søndergaard (EL), 2025-05-13:
For hvis vi stemmer ja til det her og så efterfølgende får at vide af en kommende forsvarsminister – det kunne også være den nuværende – eller af forsvaret selv, at vi bare kunne have tydeliggjort nogle ting i loven, så har vi jo lidt et problem.
Det er derfor, at jeg gerne vil have, at svaret er fuldstændig klart, altså at alt, der vedrører at sikre, at der sker en ordentlig behandling af de kvinder, der melder sig og bliver udskrevet til værnepligt, ikke ligger i den her lov, men hos forsvaret og forsvarsministeren.
Simon Kollerup (S), 2025-05-13:
Jeg synes, at alle dem, som spørgeren nævner, har en fælles opgave i at sikre, at vi når det her mål.
Men når der bliver spurgt specifikt, mener jeg ikke, at det er i lovgivningsteksten her, at det skal skrives.
Jeg mener heller ikke, at der mangler politiske signaler, politiske krav og opbakning, i forhold til at man, som jeg sagde til den tidligere spørger, fortsætter det arbejde, man har gang i, og måske også faktisk gør mere.
Derfor står der det tilbage, at det her er en ekstremt stor ledelsesmæssig opgave i forsvarets egne rækker.
Så derfor er det en fælles opgave, men jeg mener, at det primært er et ledelsesmæssigt ansvar, der ligger i forsvaret.
Jeg synes generelt, at der kommet et meget større politisk fokus på det, og det afspejler sig også i de møder, vi har i forsvarsforligskredsen, hvor vi bliver orienteret om og løbende har drøftelser om det her forhold.
Vi kommer også til at have en særskilt redegørelsesdrøftelse her i Folketinget om lige præcis det her emne.
Jeg synes, som jeg sagde, at man er i gang med det rigtige, men man skal gøre mere, og så hæfter jeg mig jo ved, at der blandt de værneretlige kvinder, der i dag aftjener deres værnepligt, faktisk er en meget stor andel, der vil anbefale også andre kvinder at søge derind.
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-13:
Det er jo rigtig godt at høre.
Selv om der bliver talt om nultolerance, står vi stadig væk i en situation med krænkelser, klamme marchsange, overgreb osv., som man ikke har præsteret at modarbejde.
Simon Kollerup (S), 2025-05-13:
Den gode nyhed er, at det ikke er et helt nyt arbejde, men et igangværende arbejde i forsvaret.
Jeg må sige, at jeg synes, at vi har en forsvarschef og en øverste ledelse i det danske forsvar, der tager den her opgave meget seriøst.
De arbejder målrettet med nultolerance over for krænkende adfærd og med, at man, som jeg nævnte, fra det lægelige personales side bliver bekendt med kvindespecifikke forhold, som det kan være vigtigt at man kender i endnu højere grad, end man har været vant til, og at der i forhold til uniformering også bliver taget særlige hensyn, så de får den rette uniform.
Så jeg oplever, at man er i gang med det rigtige.
Mit budskab er måske mere, at man skal fortsætte det, og jeg tror, at man skal gøre mere, end hvad man tror er tilstrækkeligt, for at man – i særdeleshed i forhold til det, spørgeren adresserer omkring kultur – kommer den krænkende adfærd til livs.
Så jeg synes, at jeg oplever, at det bliver taget alvorligt, men der skal klart gøres mere.
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-13:
Tak til ordføreren for talen, og tak for at fremhæve nogle af de områder, som der skal arbejdes med.
Det er også noget det, jeg har spurgt ind til tidligere, altså om der har været en plan for det.
Jeg stillede et spørgsmål tilbage i marts, hvor jeg fik svar fra ministeren om, at man ville være klar til nytår.
For på det tidspunkt var dét planen for, hvornår ligestilling i værnepligt skulle træde i kraft.
Nu er det så fremrykket.
En ting er, at vi står her og har nogle intentioner og nogle håb om, hvordan vi når derhen, men hvordan garanterer vi, at der for de unge, som går ind ad døren, når det starter til sommer, faktisk også er de forhold, som ordføreren selv påpeger, både i forhold til udstyr, lægehjælp osv., og ikke mindst, at vi får ændret kulturen inden den 1. juli?
Søren Søndergaard (EL), 2025-05-13:
Jeg er rigtig glad for, at ordføreren ligesom understreger de udfordringer, som forsvaret står over for, i forhold til den opgave, det er at få kvinder ind i forsvaret, som måske ikke selv har ønsket det.
Det er jo det, vi snakker om.
Men det, jeg er nysgerrig på, er, hvem der har ansvaret for, at forsvaret er klar til det.
Er det et ansvar, der er beskrevet i den lov, vi vedtager her?
Altså, fremgår det klart og specifikt af den lov?
Er det et ansvar, der ligger på forsvarsministerens bord, og er det her så bare en rammelov, hvor forsvarsministeren så får ansvaret?
Eller er det et ansvar, som ligger hos forsvaret?
Altså, hvor ligger ansvaret for, at de udfordringer, som ordføreren anerkender der er, rent faktisk bliver løst?
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
For mig at se er det et meget fundamentalt forslag, som netop åbner op for øget privatisering inden for almen praksis.
Det interesserer mig bare at høre, om SF er for det og støtter det, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre begrundelsen for det i forhold til den her vægtning mellem det offentlige og det private.