runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Brosbøl (S), 2016-12-05:
Jeg skulle faktisk lige til at prøve at være lidt positiv, når nu fru Mette Abildgaard sådan opfordrer til det.
Jeg vil gerne sige, at jeg i den grad hepper på, at det, fru Mette Abildgaard siger vedrørende det grønne område, står til troende, og at De Konservative får mere indflydelse i den nye regering, end partiets mandater egentlig tilsiger.
Men så bliver jeg jo lidt bekymret, når fru Mette Abildgaard nu siger, at det her med landbrugspakken er et lukket kapitel, for sådan som jeg opfatter det, er der er altså stadig en del udestående på det område.
Jeg kan sådan set godt forstå, at fru Mette Abildgaard har lyst til at lukke det kapitel, for det er i sandhed ikke et af de grønne kapitler i Det Konservative Folkepartis historie.
Men jeg skal bare lige være sikker på, at jeg forstår fru Mette Abildgaard rigtigt.
Nu omtaler ordføreren det her med nitratdirektivet og efterafgrøderne, men hvordan er det lige, det forholder sig med hensyn til vandrammedirektivet og habitatdirektivet?
Er det også set med konservative briller et lukket kapitel, for så vidt angår landbrugspakken?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-12-05:
Jeg synes, det var et meget fair spørgsmål, hr. Nikolaj Villumsen stillede, nemlig hvor de mange penge, som De Konservative vil bruge på at styrke forsvaret, skal komme fra.
Vi kan så ikke få svar på det.
Vi taler om et regeringsparti, og jeg synes da sådan set, at det havde været rimeligt, om man kunne svare.
Men jeg vil spørge om noget andet.
De Konservatives egne ministre har jo mulighed for ikke at benytte sig af den nye offentlighedslovs muligheder for hemmeligholdelse, og jeg kan forstå, at ordføreren ikke har talt med ministrene om, hvorvidt de har tænkt sig at gøre det.
Men jeg er sikker på, at ordføreren selv har en holdning.
Ville det ikke være helt naturligt, når nu De Konservative – og heldigvis for det, hvor er det dejligt – er imod det hemmelighedskræmmeri, som den nye offentlighedslov lægger op til, at De Konservatives egne ministre lod være med at benytte de regler?
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-05:
I Danmark har vi et offentligt forbrug på 1.103 mia. kr. for 2016.
Hvis ikke vi har råd til at forsvare os selv som nation, er vi en fattig nation.
Naturligvis er det afgørende, at vi i Danmark kan føle os trygge.
Når vi ser Putin, der opruster, skal vi naturligvis ikke lægge os ned og sige: Kom bare an, for vi har ikke tænkt os at gøre modstand.
Med så stort et offentligt forbrug er der naturligvis også råd til at prioritere vores forsvar.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-12-05:
Nu sagde ordføreren selv i sin tale, at man gerne ville tale om, hvor pengene skulle komme fra, hvor finansieringen skal komme fra, og hvis jeg forstod ordføreren rigtigt, var det gennem en højere pensionsalder, pengene til militær oprustning skulle komme fra.
Jeg ved ikke, om det var forkert opfattet, men hvis det er rigtigt, er det jo et klart svar.
Hvis det er forkert, synes jeg ikke, det er unfair at spørge Det Konservative Folkeparti helt klart, hvor man reelt vil tage pengene fra, for det synes jeg egentlig den danske befolkning har krav på at vide.
Det er da uansvarligt, hvis vi har partier her i Folketinget, som bare stiller krav om at bruge milliarder uden at komme med forslag til finansiering.
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-05:
Jeg havde håbet lidt på, at spørgeren ville slutte af med at spørge, hvor mange kampfly vi ønskede os, for det har jeg nemlig lige læst op på, så jeg havde det frisk i erindring til i dag.
På en eller anden måde kan jeg ikke lade være med at grine lidt af det, for det er meget typisk Enhedslisten, at man går ud fra, at der skal tages noget fra et andet sted i samfundskagen, i stedet for at kigge på, hvordan man gør kagen større.
Hvordan sikrer vi mere vækst og velstand i det danske samfund?
Det ligger jo som en klar vision i det regeringsgrundlag, der er præsenteret, at man vil fremlægge planer, som vil øge væksten med 80 mia. kr., så naturligvis skal der også være råd til, at vi i Danmark kan forsikre os selv.
Forsvaret er jo på mange måder ligesom en forsikring – en forsikring, man håber man aldrig nogen sinde får brug for.
Men som trusselsbilledet ser ud i verden lige nu, tør vi bare ikke leve uden den forsikring.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-12-05:
Tak for det.
Man ønsker generelt at lave en militær oprustning.
Det er vi selvfølgelig i Enhedslisten uenige i, men det er jo fair nok, at De Konservative så har en anden holdning end Enhedslisten.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre fra Det Konservative Folkeparti, er, hvor man vil tage pengene fra.
Som det fremgår, kan det jo blive rigtig, rigtig mange milliarder, hvis De Konservative fik magt, som de har agt, og hvor skal de penge tages fra?
Skal de tages fra de ældre, skal de tages fra de syge, skal de tages fra skolebørnene?
Hvor skal pengene komme fra til den oprustning, som De Konservative ønsker?
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-05:
Jeg skal gøre mit bedste, men det var lidt meget, ordføreren bad mig om at svare på på meget kort tid.
Naturligvis skal vandrammedirektivet og nitratdirektivet overholdes.
Det er ikke til diskussion, det er ikke frivilligt for Danmark, om vi vil gøre det, eller om vi ikke vil gøre det.
Det ligger i den EU-regulering, vi i Danmark også er forpligtet til at følge.
Man rejste et flag i forbindelse med de her efterafgrøder med hensyn til, om man kunne være sikker på, at landbruget ville levere så mange efterafgrøder, som de havde meldt ind.
Når vi spørger landbruget i dag, siger de: Det kan I være trygge ved; det skal nok komme.
Så på den måde føler jeg ikke den store irritation i forhold til det her nye element fra EU's side.
Jeg tror sådan set på, at det nok skal komme.
Vi skal jo huske på, at man bliver økonomisk kompenseret som landmand for at dyrke de her efterafgrøder.
Kirsten Brosbøl (S), 2016-12-05:
Det synes jeg ærlig talt er lidt skuffende.
Men jeg kan som sagt godt forstå, at De Konservative har behov for at tage lidt afstand til det makværk, man lavede for et år siden, for det er vel reelt det, der er tale om.
Når man er blevet irettesat af EU-systemet, når man er kommet i den her situation, hvor man er nødt til at ændre noget, der har været frivilligt, til at være obligatorisk, så er det vel – og det vil jeg gerne have at fru Mette Abildgaard bekræfter – et klart tegn på, at der havde man ikke gjort sit arbejde godt nok.
Jeg vil også bare gerne have fru Mette Abildgaard til at garantere her, at De Konservative selvfølgelig ikke vil kompromittere vandrammedirektivet og habitatdirektivet, såfremt der er stadig væk er noget, som altså ikke er et lukket kapitel.
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-05:
Det relevante er sådan set ikke, om landbrugspakken set med Det Konservative Folkepartis briller er et lukket kapitel
– det, der er det relevante, er, om det er det set med EU's briller.
Hvis EU vender tilbage og siger, at det her ikke er et lukket kapitel, så giver det sig selv.
Så er det jo ikke et lukket kapitel; så er vi jo nødt til at mødes på ny i forligskredsen, som der også står i aftaleteksten at vi skal.
Og så må vi jo se, hvad der skal tages af initiativer.
Men jeg synes jo, at der, når Europa-Kommissionen er vendt tilbage og har givet udtryk for den her fælles forståelse, er tegn på, at man er inde i en god dialog med EU-systemet.
Men ret beset er det EU, der kommer til at afgøre det her, og det er noget, tiden må vise.
I Det Konservative Folkeparti mener vi grundlæggende, at vi skal have en hel omlægning af vores boligbeskatningssystem.
Vi ser hellere, at vi beskatter avancen ved salg, end at vi har de løbende boligskatter.
Det er sådan en fundamental omlægning, som vi ønsker os fra Konservatives side.
Men den meget berømte elefant skal spises i små bidder, og det er et godt afsæt, der er i det udspil, der er kommet fra den tidligere regering.
Det er klart, at det bliver justeret, når der nu er kommet en ny regering.
Eksempelvis lå det her element om en fastfrysning af grundskylden indtil 2021 ikke i den tidligere plan, men det vil i sagens natur ligge i den kommende plan.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-12-05:
Men når to tredjedele af dem, der er døve, står uden for arbejdsmarkedet, så rammer de her regler jo rigtig, rigtig hårdt, og folk, der har et handicap, har jo på ingen måde bragt sig selv i den her situation.
Så kunne man håbe på, at De Konservative måske er den sociale stemme i regeringen, som kigger på de her regler, i forhold til at det rammer folk med et handicap?
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-05:
Det vil altid være sådan, når man laver reformer, at der er nogle grupper, der bliver ramt af de reformer, som kan stå i en svær position.
Men jeg blev så glad, da jeg forleden så et tv-indslag, som netop handlede om en døv, der var kommet i arbejde i Fakta, mener jeg det var.
Det var en succeshistorie om et menneske, der havde fået et arbejde og var kommet i beskæftigelse på trods af sit hørehandicap.
Der er også stillinger til mennesker med hørehandicap, hvis vi ellers har et rummeligt arbejdsmarked, hvor man som kollega er villig til at gå den ekstra mil for at inkludere dem på arbejdsmarkedet.
Så er der naturligvis grupper, hvor vi skal være ekstra fokuserede på, hvad vi kan gøre for at inkludere dem på arbejdsmarkedet, og hvor det kan være sværere at se vejen til beskæftigelse.
Men vejen er der, hvis vi bare er indstillet på at give de rammer, der skal til.
Jeg synes, det er absurd, at i det ene øjeblik klager hr. Christian Rabjerg Madsen over ikke at være blevet indkaldt til forhandlinger, og i det næste øjeblik virker det, som om hr. Christian Rabjerg Madsen præcis ved, hvad der ligger på bordet fra den tidligere regering.
Men når vi skal forhandle en ny pesticidstrategi, kommer der naturligvis til at være et oplæg, hvor også Det Konservative Folkeparti går ind og sætter sine aftryk.
Det skal vi jo samarbejde om med miljøministeren, som vi har et glimrende samarbejde med allerede den dag i dag.
Så naturligvis vil man kunne se, at vi også har sat vores aftryk der.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-12-05:
Det er godt at høre, at De Konservative er tilfredse med de der backing vocals, der har været på udspillet.
Jeg er bare nødt til at holde fast i mit spørgsmål, som går på: De Konservatives ordfører siger, at med De Konservative i regering kommer der et nyt pesticidudspil, et nyt udspil i forhold til den pesticidhandlingsplan, som vi er i gang med at forhandle i øjeblikket. Vil Konservative ikke løfte sløret for, hvordan vi vil kunne se på miljøministeren, at der er kommet et konservativt parti i regeringen?
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-05:
Spørgeren kom rimelig vidt omkring.
Som konservativ ser jeg ikke noget galt i gamle slagere, og det tror jeg også man kunne høre på min tale.
Det ville undre mig meget, hvis ikke der var reelle politiske sejre i det, der står i regeringsgrundlaget, og det ville også undre mig, at Danmarks Naturfredningsforening, at WWF, at CONCITO skulle gå ud og rose det nye regeringsgrundlag og i masser af medier udtale, at det her var et meget, meget markant aftryk, hvis ikke det var, fordi de mente, at det var tale om reelle fremskridt, reelle forbedringer.
Jeg har simpelt hen svært ved at se, hvorfor de skulle være så forelskede i Det Konservative Folkeparti, at de skulle gøre det.
Hvor ville jeg dog nogle gange ønske, at Socialdemokratiet ville være en lille smule – for sige det ligeud – som Alternativet, dvs. reelt politisk anerkendende i stedet for det der evige drilleri.
For man tager kun naturen som gidsel i lige præcis det her.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-12-05:
Tak for det.
Da jeg hørte ordførertalen, fik jeg ikke alene et musikalsk flashback, men også et flashback til, da jeg læste regeringsgrundlaget, for takten for miljøet og det grønne var slået an, men det var desværre den samme gamle sang.
De Konservative har talt højt og flot om markante grønne resultater i regeringsgrundlaget, men der går jo Sussi og Leo i den.
Det er gamle slagere på glittet papir.
Når man gennemgår regeringsgrundlaget, bliver man selvfølgelig glad for et gensyn med det grønne danmarkskort med en naturkanon og med den fortsatte snak om urørt skov.
Men når alle konkrete miljøpolitiske virkemidler er blowing in the wind, bliver det selvfølgelig aldrig sådan rigtig for alvor nogen evergreen.
Og konfronteret med, at De Konservative solgte gammel vin på nye flasker i Jyllands-Posten i fredags, siger fru Mette Abildgaard også det interessante, at afsnittet i regeringsgrundlaget om kemi ikke refererer til tidligere indsatser, men at det faktisk skal forstås sådan, at De Konservative vil pålægge den nye regering at komme med et nyt udspil på pesticidområdet.
Den nye regering skal komme med et nyt udspil i forhold til de pesticidforhandlinger, som er i gang.
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-05:
Jeg tror, at spørgeren glemmer, at det jo er næste år, vi skal lave det energiforlig, som strækker frem til 2030.
Så siger ordføreren, at det er lidt billigt, men der må jeg jo nok beklage og sige: Det ikke spor billigt.
Det her kommer til at kræve massive investeringer.
Som jeg sagde i min ordførertale: flere møller på havet, flere solceller på tagene og mere el ind i bilerne.
Så det er næste år, når vi skal lave det nye energiforlig, at vi skal vise, at vi mener det her alvorligt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-12-05:
Tak for det.
Men når jeg alligevel vil forfølge det noget, er det, fordi det måske er lidt billigt at sige, at vi har et mål for 2030.
Uanset hvad er 14 år lang tid, når vi ved, at hvert eneste år tæller nu.
Vi er på et kritisk tidspunkt, og det er jeg også sikker på at ordføreren er fuldstændig enig i, og derfor kan vi ikke vente til om 14 år med at se, om vi har indfriet det, vi ønskede, eller det, som regeringen har lagt frem.
Vi bliver også nødt til at se, om vi er på rette kurs.
Så kan ordføreren ikke være lidt mere specifik i forhold til at sige, hvor meget vi inden for en femårsperiode må nedjustere det i forhold til PSO'en.
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-05:
Det er fuldstændig korrekt, at der har været det her mål om 40 pct. CO2-reduktion i 2020.
Der nåede sådan set også at komme en prognose, der sagde, at det ville Danmark indfri.
Det er ikke særlig lang tid siden, at den kom.
Så er der sket nogle ting siden da.
Vi har eksempelvis lavet en aftale om PSO'en, hvor også spørgerens eget parti er en del af den aftale.
Den aftale betyder, at CO2-udslippet formentlig kommer til at stige i en kortere periode for så på længere sigt at falde, i og med at vi får lavet brugen af el billigere og gør det nemmere at bruge varmepumper osv.
Så på kort sigt vil vi se en stigning i CO2-udslippet på baggrund af den aftale, begge partier er en del af, men på lang sigt er det det rigtige at gøre.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-12-05:
Tak, og tak for en underholdende tale, før vi gik til spisepause.
Som jeg læser regeringsgrundlaget, er der jo ikke noget klimamål om at nå 40 pct. i 2020, og inden jeg stiller mit spørgsmål, vil jeg gerne rose De Konservative for at være det eneste parti på højre side, som for alvor gør noget for miljøet og klimaet.
Så ros til det.
Hvis det ikke er 40 pct. reduktion i 2020, kan ordføreren så ikke fortælle mig, hvad der i hvert fald er Konservatives ønske?
For vi bliver også nødt til at have nogle delmål.
Vi kan jo ikke bare sige, at om 100 år vil vi gerne være der.
Så på lidt kortere sigt: Hvad er målet så?
Hvis det ikke er 40, er det 39, 38, 37 pct.?
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-05:
Tak for det.
Det er vigtigt for alle, lejere som ejere, at man kan regne med at blive i sin bolig, og at der ikke pludselig kommer stigende udgifter, der gør, at man bliver tvunget ud.
Men det er bare, som om De Konservative er lidt selektive med, hvornår de vil sikre tryghed.
Det er altid, når vi diskuterer skat, og det er også relevant.
Der har været problemer med, at grundskylden nogle steder er steget hurtigere end almindelige menneskers indkomst.
Men nu er skatten jo ikke det eneste, der kan presse folk ud af deres bolig.
Det, som rigtig mange boligejere oplever lige nu, er jo, at bankerne og realkreditinstitutterne sætter deres gebyr- og bidragssatser voldsomt op.
De udgifter, folk har haft på de områder, er mange steder større end stigningen i grundskylden, mange tusind kroner om året for familier rundtomkring i Danmark. Så derfor er mit spørgsmål: Vil Konservative også her være med til at skabe tryghed for boligejerne, f.eks. ved at indføre en langt skrappere regulering af bankernes muligheder for at hæve gebyrerne på allerede indgåede boliglån?
Eller er det kun, når det er skatten, at Konservative bekymrer sig om boligejernes tryghed?
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-05:
Det er rigtigt, at vi i Det Konservative Folkeparti bekymrer os meget om boligejernes tryghed.
Ofte bliver det af venstrefløjen udlagt, som om det kun er sådan en lille elitær kerne, for hvem det her kan være et problem.
Vi holdt vores konservative sommergruppemøde hos Susanne, der bor i Lejre.
Hun betaler 34.428 kr. i boligskat om året.
Det er ud af en folkepension på 6.063 kr. Med den hastighed, grundskylden er steget, er folkepensionen jo ikke fulgt med, og det gør det svært for sådan en som Susanne at blive boende i sit eget hjem.
Så ja, det er noget, vi går op i i Det Konservative Folkeparti.
Om der er andre metoder til at sikre tryghed for boligejerne, må vi se på, men vi er ikke fra konservativ side indstillet på sådan at skulle ind og nationalisere bankerne.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-12-05:
Tak for alle anekdoterne om sangene, specielt den der om, at det er »Hammer hammer fedt«, og jeg skal undlade at fortsætte teksten.
De døve er særlig hårdt ramt af de her kontanthjælpsregler.
Der er kun 38 pct. af dem, som er på arbejde, og samtidig viser undersøgelser, at det er den gruppe, som folk har flest fordomme over for, når det drejer sig om ikke at kunne passe et almindeligt arbejde.
Så mit spørgsmål til ordføreren er, hvorfor den her gruppe i særlig grad skal udsættes for regeringens politik, som jo rammer skævt.
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-05:
Hr. Jens Joel kan naturligvis regne med, at vi fra konservativ side kommer til at beskytte grundvandet, ligesom vi også kommer til at beskytte sprøjteførerne, og ligesom vi også kommer til at have hensynet til sundhed.
Der er de tre parametre, som man måler på, når man kigger på pesticider.
Men skal vi nu ikke lige prøve at vente med at dømme det, til vi kommer ud af forhandlingslokalet, og ikke, før vi overhovedet er gået ind i det, og så håber jeg da også at møde Socialdemokratiet i forhandlingerne.
Jens Joel (S), 2016-12-05:
Vi anerkender alle Det Konservative Folkepartis gode intentioner, og det er jo derfor, kan man sige, vi prøver at lede efter nogle pejlemærker, og derfor spørger jeg bare: Er det, når De Konservative nu som en del af regeringen går ind og sætter sig i det forhandlingslokale, så med det udgangspunkt, at vi andre kan regne med, at det ikke er en øget belastning med sprøjtegifte i natur og grundvand, som kommer på den anden side af det her?
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-05:
Det er afgørende for Det Konservative Folkeparti, at man kan føle sig tryg ved, at vi beskytter det danske grundvand, der er så unikt dansk, og som betyder, at vi kan hente vores vand direkte op fra grundvandet og drikke det, og det er en gave, vi skal give videre til de kommende generationer.
Det vil naturligvis også afspejle sig i det nye udspil, der kommer fra regeringen, når det her skal forhandles på plads.
Jeg kan godt afsløre, at der med tre mand i en folketingsgruppe har været lidt meget at se til lige i den sidste uge.
Men det vil naturligvis komme til at afspejle sig.
Jens Joel (S), 2016-12-05:
Tak for det, og tak til den konservative ordfører.
Jeg vil godt følge lidt op på min kollega hr. Christian Rabjerg Madsens spørgsmål angående den sprøjtegifthandlingsplan, som skal være gældende fra næste år, og som ordføreren selv har nævnt, og så vil jeg bare spørge, om vi, hvis vi ikke kan få at vide, hvad der står i den plan, så kan få at vide, om der i hvert fald med De Konservative i regering er en garanti for, at vi ikke får en øget belastning med sprøjtegifte i natur og grundvand.
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-05:
Vi er begge to lidt nye her, så det beklager vi begge.
Jeg må starte med at sige, at jeg ikke har læst den artikel, som spørgeren refererer til i forbindelse med erhvervsministeren.
Jeg har simpelt hen ikke set de udtalelser, så derfor synes jeg, det er lidt svært for mig at gøre mig helt klog på, præcis i hvilken sammenhæng det er sagt.
Men jeg vil sige, at i udgangspunktet er det jo sådan, at når man indgår en aftale, ligger der også i den aftale, hvordan sådan noget som gebyrer kan udvikle sig, hvilken sikkerhed man har, og hvilke muligheder en bank eksempelvis har.
Og de reguleringer, der ligger i den frivillige aftale, man indgår, når man optager eksempelvis et lån i en bank, skal naturligvis overholdes.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-05:
Jeg sætter ellers meget pris på, at den konservative ordfører normalt sådan faktisk prøver at svare på spørgsmål, men det her var lidt en sang fra de varme lande, for jeg sagde jo netop, at jeg er fuldstændig enig i, at det er et problem, hvis skatten stiger hurtigere, f.eks. for folkepensionister eller andre lavtlønnede lønmodtagere, end boligskatterne.
Så det behøver ordføreren sådan set ikke belære mig om, det har vi været enige om i mange år.
Ideen om en exitskat var sådan set noget, Enhedslisten havde på tegnebrættet, længe før De Konservative hoppede på den idé.
Det, jeg spørger til, er, at der er noget andet lige nu, der truer rigtig mange danske boligejere, og det er, at bankerne og realkreditinstitutterne af grådighed har skruet gebyrsatserne så voldsomt op, at mange mennesker har svært ved at kunne blive i deres bolig.
Her til morgen har den konservative erhvervsminister været ude at sige, at han synes, bankerne bliver mobbet, og at bankerne skal forkæles.
Det synes jeg bare er en ret vild udmelding i en tid, hvor mange danske boligejere er ved at blive sat ud af deres bolig eller risikerer det på grund af bankernes grådighed.
Men her er det åbenbart ikke hensynet til boligejerne, som vejer så tungt længere for De Konservative.
Det er hensynet til bankerne, som ikke skal mobbes, men skal forkæles.
Altså, jeg synes, det taler for sig selv, for at være helt ærlig.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-12-05:
For det første er det ikke korrekt, at Togfonden DK er underfinansieret.
Det, det drejer sig om, er 200 mio. kr. årligt, hvis man vil gennemføre alle projekterne i Togfonden DK.
De 200 mio. kr. kan vi sagtens finde på trafikbudgettet, hvis vi ønsker det.
Vi bruger adskillige milliarder hvert eneste år til at investere i transportsektoren.
Så bliver jeg altså også nødt til sige, at jeg synes, det er grotesk at opleve et så stort parti som Venstre vælge at stå uden for Togfonden DK, som handler om en investering i den kollektive trafik i hele Danmark.
Når jeg så har hørt den tidligere transportminister hr. Hans Christian Schmidt tale om, at Herning ikke skal være en del af Togfonden DK, at man i fremtiden ikke skal opleve, at man kan komme hurtigt med tog til Herning, må jeg sige, at jeg stiller mig dybt mystificeret over, at Venstre har den hetz mod Vestjylland.
Først var det de kystnære møller, så var det Måbjergværket, og nu skal man heller ikke have hurtigt tog til Herning.
Anni Matthiesen (V), 2016-12-05:
Så vil jeg gerne herefter spørge ind til noget.
Vi ved jo alle sammen, at Togfonden DK er rimelig meget underfinansieret.
Derfor ved jeg, at der også er mange, der tænker: Hvordan vil man så vil finde pengene til at gennemføre alle projekterne i Togfonden DK?
Det er det, jeg så godt kunne tænke mig at svare på: Hvordan vil SF finde midlerne?
Marcus Knuth (V), 2016-12-05:
Nu var det jo asylområdet, jeg spurgte ind til, og det gjorde jeg bl.a., fordi ordføreren tidligere har sagt, at der skal være en forhandling om udlændingepolitikken, hvis man hypotetisk i fremtiden skulle kunne pege på Mette Frederiksen som leder af en regering.
Altså, kan ordføreren garantere, at før De Radikale skulle kunne pege på Mette Frederiksen, ville der skulle komme lempelser på udlændingeområdet?