runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-23:
Det får man sjovt nok ikke mig til at bekræfte.
Det overrasker nok heller ikke fru Mette Thiesen.
Det er vores opfattelse, at det ikke kan lade sig gøre.
Vi ville gerne, men det er vores opfattelse, at det ikke er muligt.
Det ville være ønskeligt, hvis man kunne fratage også danske statsborgere, som kun har et statsborgerskab, nemlig deres danske, deres statsborgerskab, men det er jo altså en noget anden situation end at fratage dansk statsborgerskab fra nogen, som også har et andet statsborgerskab, altså et dobbelt statsborgerskab.
Men det er ikke, fordi vi ikke vil, for det vil vi gerne.
De fortjener ikke at have det danske statsborgerskab, men det er ikke vores opfattelse, at det er muligt, desværre.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-23:
Så langt er vi altså igen enige.
Det, der så gør forskellen på, hvorvidt man kan fratage det danske statsborgerskab, er ikke, hvorvidt de er farlige for Danmark, det er alene, om den FN-erklæring, der handler om fortabelse af indfødsret, skal stå over eller under dansk ret, altså om den er vigtigere end at sikre de danskere, der bevæger sig rundt i byens gader, imod islamisk terrorisme eller angreb, eller hvad de her vanvittige mennesker måtte kunne finde på.
Kan fru Halime Oguz så ikke forklare, hvorfor en gammel konvention fra FN er vigtigere end hensynet til borgernes sikkerhed i deres eget land?
Halime Oguz (SF), 2019-10-23:
Det er, fordi denne lov sikrer os alle imod angreb fra staten.
Det andet er, at i SF har vi heller ikke en interesse i aktivt at hente de her mennesker hjem.
Vi så gerne, at de blev der, hvor de er, og blev forfulgt og dømt der, hvor de er.
Men det er jo ikke kun fremmedkrigere med en anden etnisk baggrund, det er også danskere.
Hvad har spørgeren tænkt sig at gøre ved det spørgsmål?
Mette Thiesen (NB), 2019-10-23:
Tak for ordet.
Altså, jeg trykkede mig sådan set ind uden egentlig at have planlagt det
jeg synes, at det, som ordføreren står og siger, er ekstremt forvirrende.
Man sammenligner den her måde at lave en administrativ afgørelse på med eksempelvis tvangsanbringelse af børn – vil man så også have, at deres sag automatisk ryger videre til en domstol?
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at ordføreren i hvert fald tidligere eksempelvis har angrebet mig for at tage de forkerte kampe, og nu står ordføreren og advokerer for nogen, som alle her i salen kalder mennesker, men det er ikke mennesker, det er afskum.
Halime Oguz (SF), 2019-10-23:
Og tak for spørgsmålet.
Jeg ved ikke, hvorvidt man må bruge de udtryk, som fru Mette Thiesen anvender lige nu, på Folketingets talerstol.
Mette Thiesen (NB), 2019-10-23:
Der blev overhovedet ikke svaret på noget som helst.
Halime Oguz (SF), 2019-10-23:
Det var for ligesom at redegøre for, hvorfor en minister kunne agere i den her sag.
Det synes jeg er ok, i det omfang at det faktisk lever op til retsstatens principper, hvilket det gør efter Justitsministeriets vurderinger.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-23:
Jeg hørte jo tidligere ordføreren fremføre, at det der med at vende Danmark ryggen ikke er noget, man sådan i Enhedslisten ser særlig alvorligt på, altså at der kan være andre forbrydelser, som er langt værre.
Og det synes jeg egentlig kunne være interessant at få ordførerens uddybning af.
I Dansk Folkeparti betragter vi Danmark som centrum for hele vores tilværelse og for vores politiske virke.
Det er det, vi står op for om morgenen, og det er det sidste, vi tænker på, når vi går i seng om aftenen: Hvad er det for et land, vi giver videre til næste generation?
Men jeg kan forstå, at der for Enhedslisten gælder helt andre hensyn; der er det der med at vende sit fædreland ryggen, sit folk ryggen, at vende alt det, som sådan set er Danmark, ryggen ikke noget, der betyder det store.
Derfor kunne jeg så bare tænke mig at følge den logik, som hr. Peder Hvelplund kom med i sit tidligere bidrag i debatten her, og spørge: Hvad er egentlig den værste forbrydelse, hr. Peder Hvelplund og Enhedslisten kan forestille sig at en dansker kan begå?
Det fik vi jo så ikke meget svar ud af.
Nå, jeg går ud fra, at der må være et eller andet hovedbestyrelsesmøde, hvor man kan sidde og causere lidt videre over, hvad den største forbrydelse Enhedslisten kan forestille sig kan være.
Lad mig så stille et spørgsmål.
Når nu Enhedslisten tror på, at disse mennesker kan komme hjem, blive straffet og sat i fængsel og derigennem blive resocialiseret og blive gode danske demokratisk indstillede statsborgere, som rigtig kan tage del i civilsamfundet på den fede måde, vil jeg bare spørge: Hvad er erfaringerne med det, hr. Peder Hvelplund?
Hvis vi ser på de folk, der sidder i fængsel – og der sidder jo ganske mange, der har, hvad kan man sige, en eller anden form for affinitet i samme retning som de her mennesker, i de danske fængsler – er erfaringen så, at de kommer ud som virkelig velsocialiserede danskere?
Peder Hvelplund (EL), 2019-10-23:
Altså, nu er det jo sådan, at i Enhedslisten foretrækker vi ikke, at domstolsbehandling skal foregå herinde i Folketingssalen; den foretrækker vi sådan set skal foregå hos domstolene.
Jeg kan godt høre, at hr. Morten Messerschmidt er af den opfattelse, at vi sagtens kan stå og foretage domfældelse her i Folketingssalen.
Jeg vil bare i forhold til det med erfaringerne sige, at det jo er rigtigt, at vores fængselssystem stadig har mange ønsker i forhold til at kunne sikre bedre resocialisering, men vi må bare konstatere – og det har Dansk Folkeparti jo en pointe i – at hvis folk sidder i fængsel, begår de ikke forbrydelser samtidig.
Og den kriminelle, som begik attentatet på Lars Hedegaard, kan vi jo konstatere at vi havde haft muligheden for at fængsle, og så havde vedkommende jo ikke haft mulighed for samtidig at begå kriminelle handlinger.
Morten Dahlin (V), 2019-10-23:
Men vil ordføreren ikke anerkende, at hvis vi fortsætter med den politik, som Enhedslisten tilsyneladende ønsker, med at bringe de her mennesker til Danmark, straffe dem, sætte dem i fængsel og så slippe dem ud i samfundet igen – med den historik, vi har, hvor vi ved, hvor svært det er at få dem til at forlade Danmark efterfølgende – så øger det sådan set sikkerhedsrisikoen for Danmark at have de her mennesker gående rundt på dansk jord?
Anerkender ordføreren det?
Peder Hvelplund (EL), 2019-10-23:
Nej, det gør jeg sådan set ikke.
Jeg anerkender ikke, at vi mindsker sikkerheden på den baggrund.
Vi kan jo bare tage de eksempler, der har været i forhold til danske statsborgere, der har mistet livet i IS-terroraktioner.
Der er altså flere, der er blevet dræbt.
Der er flere, der er blevet dræbt på Bali.
Der er flere, der er blevet dræbt på Sri Lanka – danske statsborgere, som har mistet livet i IS-terroraktioner.
Og nu er det engang sådan, at når det er danske statsborgere, der gør det, ja, så påhviler der den danske stat et ansvar for, at de her borgere dømmes, straffes og fængsles.
Det er det, vi bygger en retsstat på.
Morten Dahlin (V), 2019-10-23:
Jeg må sige, jeg er dybt chokeret over ordførerens besvarelse, og derfor tror jeg lige, jeg spørger ind til det igen for at sikre, at jeg har forstået det helt rigtigt.
Er det Enhedslistens holdning, at det ikke øger sikkerhedsrisikoen i Danmark at have dømte terrorister gående rundt på dansk jord?
Peder Hvelplund (EL), 2019-10-23:
Så kan jeg svare ordføreren igen, at hvis ordføreren går tilbage og ser i historikken, kan han jo se, hvorhenne der er flest danske statsborgere, der har mistet livet.
Det er der i terrorhandlinger på Bali og på Sri Lanka, hvor der også er foregået IS-terroraktioner.
Der er flere danske statsborgere, der er blevet dræbt der.
Og der må vi jo bare konstatere, at hvis det er sådan, at vi skal sikre en øget sikkerhed både for danske statsborgere i Danmark, i udlandet og for borgere i det hele taget, ja, så handler det om, at hvis folk begår ulovligheder, skal de stilles for en domstol.
Og når det handler om danske statsborgere, påhviler der den danske stat en særlig forpligtigelse, for så er det os, der skal sørge for, at de straffes og dømmes.
Det er jo nogle interessante betragtninger, hr. Morten Messerschmidt gør sig her, for man kan spørge, hvad der er den største forbrydelse her
: Er det at vende Danmark ryggen, eller er det at udføre krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden, at slagte, torturere, misbruge mennesker?
Hvis vi nu, uanset hvad vi antager der er den værste forbrydelse,
skal forestille os, hvordan vi straffer mennesker, der både vender Danmark ryggen og begår de her forbrydelser,
ja, så er hr. Morten Messerschmidts løsning at sige: I forbindelse med den her type forbrydelse, hvor man vender Danmark ryggen, og hvor man begår alle de her forbrydelser mod menneskeheden og kriminelle handlinger, ja, der er den værste straf, han kan forestille sig, altså den retfærdige straf, at vi fratager dem statsborgerskabet.
Og så kan de i øvrigt få lov til at løbe rundt og gøre, præcis som de vil, og fortsætte den praksis, de har haft indtil nu.
Den opfattelse har vi ikke i Enhedslisten.
Der er vi af den opfattelse, at hvis man begår ulovligheder, skal man straffes og fængsles for dem.
Det er så, kan jeg forstå, en opfattelse, hr. Morten Messerschmidt ikke deler; han er af den opfattelse, at hvis vi bare tager statsborgerskabet fra dem, kan de te sig, fuldstændig som de vil, og gøre, som de plejer.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-23:
Kunne årsagen til, at der er danskere, der er blevet dræbt i terroraktioner i udlandet, være, at der har været flere terroraktioner i udlandet, end der har været i Danmark, og at der måske er flere terrorister fra Islamisk Stat i udlandet, end der er i Danmark?
Halime Oguz (SF), 2019-10-23:
Meget kort: Nej, det er der ikke.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-23:
Jeg vil gerne starte med at kvittere for, at SF støtter lovforslaget her.
Det er jo godt.
Og det er jo også godt som en slags lakmustest, kan man sige, at få illustreret, hvordan det radikale parti og socialisterne ser på sagen her.
Man kan nærmest sige, at Det Radikale Venstre aldrig forsømmer en lejlighed til at stille sig på islamisternes side, og det er jo dejligt at få bekræftet ved sådan en debat, som vi har her i dag.
Men jeg kunne godt tænke mig at følge lidt op på det, som fru Marie Krarup spurgte ordføreren om, nemlig trusselsniveauet.
Altså, vi er enige med Socialistisk Folkeparti, forstår jeg, i, at de her fremmedkrigere udgør en trussel imod Danmark, og derfor skal vi bruge alle virkemidler til at sikre, at de ikke kommer til Danmark for at gøre ugerninger eller på anden måde skade vores fædreland.
Men så vil jeg bare gerne bede fru Halime Oguz forklare, om de fremmedkrigere, der så altså tilfældigvis kun har dansk indfødsret, udgør en mindre trussel end den gruppe af fremmedkrigere, som Socialistisk Folkeparti er villige til at fratage det danske statsborgerskab.
Er der en forskel i trusselsniveauet imellem de to grupper?
Morten Dahlin (V), 2019-10-23:
Ordføreren nævner, at et af SF's krav er den her – med et Morten Olsen-udtryk – automatisme, der skal ske, i forhold til at sagen bliver indbragt for en domstol.
Vil ordføreren ikke erkende, at med den imødekommelse, regeringen har vist i forhold til at indsætte en dispensation for de 4 uger, nedbringes behovet for den her automatisme, og derfor kunne SF's krav i den henseende jo frafalde, og SF kunne så sammen med nogle af os andre stemme for lovforslaget?
Jens Rohde (RV), 2019-10-23:
Tak, og tillykke med debuten fra Folketingets talerstol.
Jeg må godt nok sige, at det må være en noget speciel sag at være debutant i, fordi den jo er ualmindelig vanskelig.
Når vi står og har en diskussion om det her, er det ikke af hensyn til syrienskrigerne, men det er jo af hensyn til os alle sammen og vores retsprincipper, som ikke bare tegnes i grundlovens § 3 om magtens tredeling, men i vores retsplejelov, som det tog 70 år og 3 kommissioner at få kæmpet hjem.
Halime Oguz (SF), 2019-10-23:
Hvad det er, der berettiger os til at gå den vej, har jeg faktisk også nævnt i min ordførertale.
Det her er en meget exceptionel situation, og det er en overhængende trussel, der er rettet mod Danmark.
Derfor støtter vi lovforslaget i det omfang, at vi kan få vores krav igennem, der hedder, at de her mennesker skal have mulighed for at få afprøvet deres sag ved en domstol.
Jens Rohde (RV), 2019-10-23:
Vil det så sige, at SF påberåber sig nødretten i den konkrete sag?
Og hvad er det lige, der gør, at SF pludselig fæstner lid til, at man nu kan foretage afsigelser af f.eks. domme alene på baggrund af efterretningstjenesternes oplysninger?
Lad mig lige gøre opmærksom på, at jeg i sin tid var med til at træffe en ret vidtgående beslutning sammen med VK-regeringen på baggrund af efterretningstjenesters oplysninger, som jo viste sig ikke at holde vand.
Halime Oguz (SF), 2019-10-23:
Jeg har ikke den mindste grund til at betvivle PET's arbejde eller forskning.
Så vil jeg sige, at studier viser, at fremmedkrigere, der har været i Syrien og kæmpet for Islamisk Stat, udgør en større trussel end dem, der har været dernede.
Det er én ting, og en anden ting er, at 12 pct. af de terrorhandlinger, der er blevet begået i Danmark, er faktisk blevet begået af fremmedkrigere.
Så truslen er meget alvorlig, og det er derfor, vi gerne vil gå med til lovforslaget i det omfang, at vi kan få vores krav igennem.
Henrik Dahl (LA), 2019-10-23:
Det er ikke så meget et spørgsmål, jeg har her, men bare en meget venligt og konstruktivt ment bemærkning om, at ultimative krav og selvskadende virksomhed kan være meget svære at skelne fra hinanden, så pas på med det.
Halime Oguz (SF), 2019-10-23:
Tak for spørgsmålet, og tak for ros.
Det, jeg gerne vil sige i forhold til den her dispensation og undskyldning, som man så har udvidet en lillebitte smule, er, at jeg og SF er tilhængere af, at det bliver gjort ordentligt, og at det ikke bare er en eller anden symbolpolitik, men at vi faktisk efterlever retskravene, og at det er vigtigt, at de her mennesker, selv om jeg foragter dem, også får mulighed for at anke og afprøve deres sag ved en domstol; det er det, der ligger i, at vi har et demokrati og et så velfungerende samfund, nemlig at vi også giver de mennesker, vi foragter, mulighed for at anke og få afprøvet deres sag ved en domstol.
Morten Dahlin (V), 2019-10-23:
Det er jo også derfor, der ligger i forslaget, at det er domstolen, der skal afgøre, om man kan få dispensation, det er ikke administrativt.
Vil ordføreren ikke erkende, at når der er en dispensationsadgang, som bliver tildelt af domstolene og ikke administrativt, så er man faktisk ude over den problemstilling, som SF er bekymret for, så har du en reel adgang til at få din sag prøvet for en domstol?
Halime Oguz (SF), 2019-10-23:
Jamen det, som vi er optaget af, er ikke, hvorvidt en dommer skal afgøre det ene eller det andet.
Det, vi er optaget af, er, at der skal være mulighed for, at man kan anke sin sag og få afprøvet sin sag, og så er det jo dommerens afgørelse, om vedkommende skal have en dispensation eller ej.
Men der skal være mulighed for, at man kan få afprøvet sin sag.
Marie Krarup (DF), 2019-10-23:
Jeg synes jo, det er dejligt, at SF er slået ind på en kurs, hvor man i højere grad erkender, at der eksisterer trusler mod Danmark, og at vi er nødt til at træffe nogle foranstaltninger for at mindske de trusler.
Og det er godt, at SF mener, at fremmedkrigere er nogle af dem, som vi skal forsvare os imod, men hvorfor er det kun fremmedkrigere med dobbelt statsborgerskab?
Hvad med alle de fremmedkrigere med enkelt statsborgerskab?
Er de ikke til fare for Danmark, og ønsker SF ikke at sørge for, at de ikke kommer til Danmark?
Halime Oguz (SF), 2019-10-23:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes, at vi i SF altid har været ret afbalancerede i forhold til de her problematikker.
Vi må ikke gøre folk statsløse.
Marie Krarup (DF), 2019-10-23:
Det er jo så det svar, som alle messer – og jeg siger messer, fordi det jo er en eller anden trylleformular eller et eller andet ritual.
Man siger hokus pokus filiokus, eller hvad man ellers kan finde på af forvrængede katolske remser, som man har brugt tidligere, og som ligesom gør, at vi overhovedet ikke kan beskæftige os med det.
Men det kan jo ikke være rigtigt.
Det er simpelt hen ikke rigtigt, at de mennesker ikke udgør en fare for Danmark, for det gør de jo, og det kan ikke passe, at FN skal udgøre en eller anden pavestol, som kan beslutte, hvem der er en trussel mod Danmark, og hvem der ikke er.
Halime Oguz (SF), 2019-10-23:
Så vil jeg også sige til fru Marie Krarup, at der faktisk også blandt de her krigere er nogle med etnisk dansk baggrund – hvor skulle man sende dem hen?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-23:
Men der er også et meget, meget stort spillerum inden for de aftaler, vi har indgået, og vi mener jo altså bl.a., at vi skal give statsborgerskab og opholdstilladelse til langt, langt færre, for vi har lukket alt for mange ind i vores land, som ikke burde være her.
Kristian Hegaard (RV), 2019-10-23:
Tak for det.
Jeg vil starte med at sige, at jeg synes, det var en noget besynderlig kommentar, ordføreren kom med, nemlig at der skulle befinde sig tilhængere af syrienskrigere her i Folketingssalen.
Det synes jeg faktisk er dybt useriøst i så alvorlig en debat, som vi har her i dag.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ordføreren om, er, at ordføreren sagde, at det ikke gav mening med en straffesag, det gav ikke mening med domstolene, fordi man alligevel ikke kunne finde beviser for den slags i Syrien osv.
– og fordi man ikke kunne finde beviser, skulle det ikke være en straffesag.
Så vil jeg så høre, om det også betyder, at straffesager i Danmark, hvor man ikke lige kan finde beviser til retsforfølgning ved domstolene, skal være administrative skøn, hvis det er det, der er ræsonnementet bag De Konservatives stillingtagen til, hvorfor det her skal være et administrativt skøn og ikke behandles hos domstolene.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-23:
Jeg vil gerne citeres korrekt for det, jeg sagde.
Jeg sagde ikke, at der var tilhængere af syrienskrigere her i Folketinget.
Jeg sagde, at der var nogle, der havde meget travlt med at forsvare syrienskrigernes rettigheder.
Jeg må sige, at jeg har meget svært ved opfatte det anderledes, når man ser folk her, der kæmper hårdt for, at syrienskrigerne skal igennem en proces, som i højere grad sikrer deres retssikkerhed.
Jeg har meget svært ved at udlægge det på anden måde, end at der er nogle her, der har meget travlt med at forsvare syrienskrigernes rettigheder.
Det er det, som partier her i Folketingssalen gør lige nu.
Jeg er mere optaget af at forsvare Danmarks sikkerhed, det må indrømme, og Danmarks interesser.
Altså, vi er jo selvfølgelig tilhængere af, at der er retssikkerhed i retssager i Danmark – det er klart.
Men jeg må også bare sige det på den måde – og det sagde jeg også meget klart i min tale – at de rettigheder, man har i Danmark, har man, hvis man er dansker.
Man har ikke rettigheder til en proces, opholdstilladelse og at komme herop og blive trukket igennem en retssag, hvis man er Danmarks fjende.
Så stiller man altså sig selv i en anden situation, hvor man ikke har de rettigheder, som danske statsborgere og danskere har.
Kristian Hegaard (RV), 2019-10-23:
Jeg vil sige, at der ikke er nogen, der har travlt med at forsvare nogle bestemte personer.
Det, der er nogle, der har travlt med, er at forsvare et system, vi har i Danmark, nemlig retsstaten.
Det er det, debatten i dag handler om, og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge om, hvorvidt ordføreren ikke synes, det er pudsigt, at hvis man i dag overtræder straffelovens kapitel 12 og 13 – også selv om det foregår et andet sted end i Danmark – så er det en straffesag, det angår, men hvis det så er en handlemåde, der er egnet til at skade Danmarks vitale interesser, som er meget sammenlignelig med overtrædelse af straffelovens kapitel 12 og 13, så skal det foregå med administrativt skøn.
Hvorfor den her forskel?
Hvorfor kan vi ikke bare have en retsstat og have domstolsbehandling i alle sager, der vedrører fratagelse af statsborgerskab?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-23:
Det her er jo ikke en diskussionsklub i Radikal Ungdom, hvor man skal sidde at diskutere jura.
Det her handler om at afveje nogle forskellige interesser over for hinanden.
Den her forblændelse af, hvordan man kan få den bedst mulige juridiske proces for alle mulige mennesker, som ikke har krav på nogen rettigheder i Danmark, har jeg simpelt hen for svært ved at forstå – altså, at man ikke tænker mere på Danmarks interesser og på Danmarks sikkerhed.
Ikke bare, at man ikke tænker mere på det, men hvis man bare kunne tænke en lille smule på det og så afveje de to ting over for hinanden.
Altså, jeg forstår ikke De Radikale her, og hvad det er, man forsvarer, når man har så travlt med at forsvare syrienskrigernes rettigheder.
Der skal sikres en bevisførelse for, at man kan fratage dem det danske statsborgerskab, ikke for, at man kan sætte dem i fængsel.
Det er to forskellige ting.
Ved at fratage dem det danske statsborgerskab, kan vi holde dem ude af Danmark.
Hvis vi først skal hente dem herop og så føre en retssag, kan man måske godt fratage dem det danske statsborgerskab, men retsstillingen er bare anderledes, når de først står heroppe, og vi vil gerne holde dem dernede.
Peder Hvelplund (EL), 2019-10-23:
Jeg forstår det bare stadig væk ikke helt.
Vi ønsker at dømme dem og straffe dem for de handlinger, de har begået, men det ønsker hr. Rasmus Jarlov ikke, for han siger, at de bare skal holdes ude af Danmark.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at det fremgår tydeligt af lovforslaget, at der skal ske overtrædelse af straffelovens kapitel 11 og 12.
Det er jo ikke sådan noget med, at man bare kan sige, at det tror vi måske er sket.
Det er jo at sammenligne med en domstolsafgørelse, at der skal være brud på straffelovens kapitel 11 og 12, før man kan bruge den her.
Så det er vel den samme form for forbrydelse, der skal være begået, og der skal vel også foreligge den samme form for bevisførelse, før man kan gøre det.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-23:
Resultatet af det, at man kan fratage dem deres statsborgerskab, vil være, at det vil være nemmere at holde dem ude af Danmark, og det er det, vi gerne vil.
Resultatet af det, Enhedslisten vil, er, at man henter dem herop, og så hænger vi på dem, men det har vi ikke noget ønske om.
Det vil være en god idé.
Vi har ikke noget ønske om, at vi skal have dem herop med udsigt til, at vi ikke kan få dem dømt for ret meget, og at de derefter kan gå frit heroppe og i øvrigt rekruttere folk til at begå terror i Danmark.
Rosa Lund (EL), 2019-10-23:
På det område har vi bare ikke set regeringen haste noget lovforslag igennem, ligesom man haster det her igennem.
Jeg vil gerne spørge hr. Rasmus Jarlov: Hvad hvis man nu tager af sted for at kæmpe mod Islamisk Stat side om side med kurderne?
Det er jo allerede i dag ulovligt at rejse ind i de her områder, og vi har også set retssager af den ene og den anden karakter herhjemme i Danmark mod mennesker, der er rejst ned for at kæmpe mod Islamisk Stat.
Jeg skal bare spørge hr. Rasmus Jarlov: Har man så også vendt Danmark ryggen, hvis man tager af sted for at kæmpe side om side med kurderne mod Islamisk Stat?
For så bliver man jo også omfattet af det her lovforslag, i hvert fald sådan som vi læser det i Enhedslisten.