runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2019-04-02:
Nu trykkede jeg mig ind, før ministeren, nå nej, ordføreren – måske minister på et tidspunkt – kom med den absolut sidste sætning om, at man vil undersøge det nærmere.
Det synes jeg faktisk giver anledning til, at jeg stiller et måske lidt mindre surt spørgsmål.
Anerkender Socialdemokraterne, at de helt særlige problemstillinger, som man møder i det krydsfelt, også ofte kræver en særlig indsats?
Karina Adsbøl (DF), 2019-04-02:
Jamen som det er blevet sagt, handler forslaget om at pålægge regeringen at oprette et krisecenter med særlige pladser til dobbeltminoriteter, som skal tilgodese voldsramte homo- og biseksuelle mænd og kvinder, transpersoner og øvrige lgbtq-personer fra minoritetsmiljøer.
Enhedslisten mener, at vold mod lgbtq-personer kræver særlig opmærksomhed.
Lad mig først og fremmest sige, at vold, hadforbrydelser, chikane m.m. er fuldstændig uacceptabelt, uanset hvem der er udsat for det.
Vi har jo taget en række initiativer.
Vi har bl.a. givet faste midler til Sabaah i satspuljeregi.
Vi har også givet driftstilskud til lgbt-området, og vi har også i satspuljeregi lavet en handlingsplan på området.
Men som jeg sagde tidligere i min tale om ligestilling, har vi jo i Danmark oprettet RED Safehouse, og det har desværre vist sig at være nødvendigt, da mange fortsat ikke har taget den danske kultur og de danske værdier og de danske normer til sig, og det er jo vigtigt, at man tager de frihedsrettigheder, som vi har i Danmark, til sig.
Det er jo et sikkert botilbud til unge i alderen 16-30 år, som også kan tilgodese den her gruppe.
Derudover er der også flere rådgivningstilbud, bl.a. Sabaah, og også et rådgivningstilbud, Etnisk Ung, som er i RED-rådgivningen, som også tilbyder rådgivning, mægling, psykologhjælp og traumebehandling.
Men jeg er helt enig med Enhedslisten i, at det selvfølgelig er foruroligende, at så mange går rundt med selvmordstanker.
Det er jo aldrig rart.
Derfor er det selvfølgelig også godt, at man har nogle steder, hvor man kan henvende sig.
Men jeg tror, at det vigtigste er, at vi har nogle steder, hvor man kan henvende sig.
Og i det miljø, jeg kommer fra, er det i hvert fald sådan, at når man beder folk om hjælp, beder man dem ikke om hjælp på grund af ens seksualitet.
Så beder man om hjælp om det, man måske er udsat for.
Jeg tror ikke, at man skal gå så meget op i seksualiteten.
Det vigtigste er, at der bliver taget hånd om selve de udfordringer, der er, uanset hvem man er.
Jeg er faktisk meget enig i meget af det, ministeren sagde, og jeg er også meget enig i det, den socialdemokratiske ordfører sagde.
Så vi kan ikke støtte forslaget.
Inger Støjberg (V), 2019-04-02:
Det vil jo i hvert fald være sådan, at man altid kan stille spørgsmål til et beslutningsforslag som det her imellem første- og andenbehandlingen.
Der vil man jo bl.a. kunne bede om at få oversendt både de konkrete tiltag, der må være, men jo også de henvendelser, der har været fra RED Safehouse, og de bemærkninger, som RED Safehouse måtte have i den her forbindelse.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-02:
Tak for det, og tak, fordi ministeren nævner foreningerne.
Det, vi jo ved, er, at især en langvarig driftsstøtte til de her foreninger gør en stor forskel.
Men jeg hører ikke, at ministeren har fået noget beredskab med sig i forhold til at italesætte, hvilke konkrete initiativer der er.
Når det er sagt: Er den korrespondance, der har været med RED Safehouse, noget, vi kan få oversendt?
For jeg kan ikke rigtig finde det inde under beslutningsforslaget.
Inger Støjberg (V), 2019-04-02:
Nu er det jo sådan, at meget af det her ligger på ligestillingsministerens område, og det håber jeg at man har respekt for.
Når det er sagt, ved jeg jo, at det er noget af det, der er et stort fokus på, både ved RED Safehouse, men at der også generelt er et stort fokus på det.
Jeg kan bare sige for mit vedkommende, at jeg i hvert fald ønsker, at vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for også at understøtte nogle af de foreninger, der jo rent faktisk hjælper de her grupper, og det gør man jo også.
Det har man jo mig bekendt tidligere gjort via satspuljemidler, men der ved vi alle sammen, hvordan det ser ud i fremtiden.
Men derfor vil der alligevel også være andre muligheder for at bakke op om nogle af de foreninger, der arbejder med gruppen her.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-02:
Tak for det, og tak til ministeren for tale og svar på spørgsmål.
I handlingsplanen til fremme af tryghed, trivsel og lige muligheder for lgbtq-personer er det jo omtalt, at en tredjedel af de her dobbeltsminoritetspersoner har selvmordstanker, men konkrete handlingsmuligheder for at sikre dem en større tryghed, f.eks. med det her initiativ, læser jeg ikke rigtig i planen.
Så jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre ministeren udfolde, hvilke konkrete initiativer som målretter sig netop den her dobbeltminoritet, der er i søgelyset.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2019-04-02:
Enhedslisten har fremsat et beslutningsforslag om oprettelse af et krisecenter målrettet dobbeltminoritets-lgbtq-personer.
I Socialdemokratiet kan vi dog være bekymret for, at det kan vise sig at være en alt for generaliserende tilgang til beboere og fremtidige beboere på landets krisecentre.
Vores opfattelse er, at folk med en lgbtq-baggrund er lige så forskellige som alle andre, og at der kan være mange andre ting, der er med til at binde os sammen som mennesker.
Vi foreslår i stedet, at der helt grundlæggende skal være flere pladser på krisecentrene, så ingen i fremtiden bliver afvist på grund af pladsmangel.
Vi foreslår også, at vi etablerer en gratis og akut psykologhjælp til alle beboere på krisecentrene.
Det er et projekt, vi tidligere har haft via et satspuljeprojekt, og vi kunne jo se fra det projekt i sin tid, at det var noget, der virkelig hjalp beboerne med de udfordringer, som de står over for, og det var noget, der hjalp voldsramte med at bryde med voldsmønsteret.
Vi mener også, at det forslag med gratis og akut psykologhjælp vil være noget, der vil kunne hjælpe voldsramte med lgbtq-baggrund.
For at imødekomme den problematik, som beslutningsforslaget præsenterer, er Socialdemokratiet imødekommende over for, at nogle af landets krisecentre kan specialisere sig inden for de udfordringer, som dobbeltminoritets-lgbtq-personer står over for.
Det kan være i forhold til specialiseret telefonisk råd og vejledning, eller det kan være forflyttelse fra et krisecenter til et andet, hvor der er mere specialiseret personale.
Pernille Skipper (EL), 2019-04-02:
For en gangs skyld!
Jeg bider bare mærke i, at ordføreren siger, at det ikke er så vigtigt med seksualiteten, og det skal man ikke sådan lige tænke så meget på, og derfor er det fint nok.
De unge kan bare være på RED Safehouse, som er indrettet til unge med minoritetsbaggrund, der udsættes for vold eller æresrelaterede konflikter, negativ social kontrol.
Det er simpelt hen så nemt at sige, når man ikke står i det, fordi det, der er baggrunden for det her forslag, jo netop er fortællinger om, at når man kommer med lgbtq+-baggrund og henvender sig der, føler man sig ikke altid velkommen.
Man føler ikke, at det er et rådgivningstilbud, som er målrettet de særlige problemer, man møder, og der er endda historier om, at man kan føle sig diskrimineret på safehouses.
Så det lyder bare lidt, som om ordføreren helst vil stå og tale om, hvordan folk skal tage danske værdier til sig, men meget nødig vil gøre noget konkret for de mennesker, det så handler om – eller hvordan skal det forstås?
Holger K. Nielsen (SF), 2019-04-02:
Drømmen om sådan et nordisk forsvarssamarbejde er jo en gammel drøm fra lige efter anden verdenskrig, og specielt Socialdemokraterne med Hans Hedtoft var meget optaget af den.
Det brød sammen i 1948, da Sovjetunionen, om jeg så må sige, etablerede kuppet i Tjekkoslovakiet, hvorfor man ikke så nogen anden mulighed end NATO-samarbejdet.
Det, som er udfordringen nu, er jo, at Norge og Danmark er NATO-medlemmer, mens Sverige og Finland ikke er, og Sverige er medlem af EU, men det er Norge ikke, og det vil sige, at der er mulighed for forskellige samarbejdskonstellationer.
Danmark har den fordel, at vi er med alle steder, og derfor er det også vigtigt, synes jeg, at vi er meget proaktive.
Jeg synes, det er meget, meget fint, at man pragmatisk arbejder sammen på forskellige helt konkrete områder, for der er faktisk mulighed for, at vi kan finde fælles fodslag, og at man i den sammenhæng udvikler det så meget, som det overhovedet er muligt, hvad jeg også synes forskellige regeringer, også den her regering, har været talsmænd for og arbejdet aktivt for.
Så jeg vil gerne kvittere for det arbejde herfra.
Ellers kan vi bakke op om beretningen vedrørende det nordiske samarbejde og håber på, at det pragmatiske samarbejde kan fortsætte.
Pernille Skipper (EL), 2019-04-02:
Tak til Alternativet for opbakningen.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-02:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen – en god tale.
Jeg vil egentlig bare sige tak, fordi ordføreren tør kalde den implicitte fordomsfuldhed, som jeg også hører i svarene fra både ministeren og flere ordførere, for det, den er.
Det er problematisk, og hvis ikke vi kan have den svære samtale her i Folketinget, ved jeg ikke, hvornår vi kan have den svære samtale.
Så tak til ordføreren for at sige det direkte.
Pernille Skipper (EL), 2019-04-02:
Jeg vil, mens jeg husker det, starte med lige at hilse fra Radikale Venstre og SF, som mener at kunne bakke op om forslaget.
Så vil jeg også beklage særligt over for Intersex Danmark, at vi har glemt et i, og jeg vil understrege, at vores forslag selvfølgelig handler om alle lgbtq+-personer.
Med disse indledende besværgelser vil jeg sige, at jeg faktisk er en lille smule forundret over, at det er udlændingeministeren, som behandler det her forslag, dels fordi det er fremsat i Ligestillingsudvalget med fokus på en ligestillingsproblemstilling, dels fordi ministeren også selv står og siger, at hun ikke arbejder med problemstillingen, for det gør ligestillingsministeren.
Og så er jeg lidt i tvivl om, hvad vi laver her i dag.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi anerkender, at de særlige problemstillinger, der er for mennesker, som både har minoritetsetnisk baggrund og er lgbtq+personer, er særlige.
Regeringens handlingsplan nævner, at en tredjedel af de mennesker har selvmordstanker, og at det kalder på handling, men der er faktisk ikke noget forslag i handlingsplanen.
Så anerkender jeg, at man har gjort nogle ting senere i satspuljen, som Dansk Folkepartis ordfører også bemærker.
Men altså, det er en handlingsplan uden handling.
Det gør, at man står i et enormt krydsfelt, rigtig svært krydsfelt, hvor man kan blive lagt for had eller møde fordomme, både når man optræder i minoriteten og i majoriteten.
Så det er ikke bare så nemt.
Man kan ikke bare sige, at det er vigtigt, at vi nedbryder fordomme, så derfor skal de mennesker indpasse sig i den her gruppe.
Eller man kan ikke bare sige, at det ikke burde være vigtigt – eller et eller andet andet.
For realiteten er, at nok er det en lille gruppe, men de har nogle helt særlige problemer, som ikke bare passer ind i de kasser, som sædvanligvis optræder, når man henvender sig for at få støtte og hjælp.
Da jeg sad nede på min stol lige før og hørte ministeren tale og også hørte nogle af de andre ordførere tale, så lød det, som om det her var endnu sådan en anledning til at skælde ud på den manglende rummelighed over for lgbtq+-personer i visse minoritetsmiljøer i Danmark: mennesker med indvandrerbaggrund, muslimer, alle mulige andre.
Altså, en eller anden sædvanlig sang om, at de også bare skal tage danske værdier til sig, og at det hele så er løst, og at det er der, problemet ligger.
Det er ikke en af de anledninger i dag.
Det her er et konkret forslag om handling, der er på bordet, og det er ikke noget, vi i Enhedslisten har siddet og kogt på i Provianthuset og selv fundet på.
Det er faktisk noget, vi har talt med de mennesker, det drejer sig om, om.
De møder problemerne i hverdagen.
Og nu er der så åbenbart tale om for lille en gruppe.
Altså, når vi skal bruge det til at fortælle, hvor galt det står til i minoritetsmiljøer eller skælde ud på muslimer eller folk, der ikke har danske værdier, eller mennesker med indvandrerbaggrund, så fylder det alting.
Men når vi skal gøre noget ved det, så er det en for lille gruppe.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-02:
Tak for det, formand.
Det her er et beslutningsforslag, som Enhedslisten allerede har gennemgået godt.
Meget kort: De problemstillinger og den udsathed for vold, som lgbtqi+-personer med minoritetsetnisk baggrund oplever, er problemstillinger, som skal forstås i krydsfeltet af sociale kategorier.
Jeg mener, at det faktisk er afgørende, at den her persongruppe bliver modtaget målrettet af fagpersoner, som relaterer sig til det og forstår de her problemstillinger, og som anerkender, at sociale forhold og dynamikker har en påvirkning på de barrierer og den udsathed, der er i vores samfund.
Derudover har Sabaah flere gange selv påpeget, at der netop mangler et krisecenter, der kan tage hånd om de særlige problemstillinger og behov, som minoritetsetniske personer i den her gruppe oplever og har, og derfor kan vi sagtens støtte op om forslaget.
Der er nogle spørgsmål hertil, og det er selvfølgelig, at jeg har behov for at se, hvad det er, RED har udtalt, og så har jeg behov for at gå i dialog med Sabaah igen for at høre, om der har været nogen forbedringer i forhold til de sidste 4 år.
Og ellers kan vi varmt tilslutte os, at vi skal tage hånd om den her målgruppe.
Det var ordene.
Laura Lindahl (LA), 2019-04-02:
Tak for det.
Jamen også herfra tak til Enhedslisten for at have fremsat det her beslutningsforslag.
Altså, jeg synes jo lidt, at det er en kæmpe falliterklæring, hvis man ser sig nødsaget til at oprette et selvstændigt krisecenter for præcis den her målgruppe.
Jeg synes jo faktisk, at man så sender et signal til den her målgruppe om, at man ikke har intentioner om at inkludere dem, at man ikke har intentioner om, at de skal accepteres, som de er.
Så jeg synes faktisk, at Enhedslisten med det her forslag sender et helt, helt skævt signal, og at det er en kæmpe falliterklæring for vores samfund, hvis ikke vi kan inkludere dem – enten på krisecentre med de problemer, der kan være med vold, eller ikke i RED Safehouse, hvor der lige præcis er fokus på æresrelaterede konflikter.
Så Liberal Alliance støtter ikke forslaget.
Mads Fuglede (V), 2019-04-02:
Tak for ordet.
Der er ingen tvivl om, at minoritetsetniske lgbtq-personer udgør en gruppe, der er i særlig risiko for diskrimination og mistrivsel.
Nogle oplever verbal fordømmelse, mens andre bliver udsat for systematisk fysisk vold fra deres nærmestes side.
Det er Venstres klare holdning, at alle skal have lige muligheder uanset køn, seksuel orientering, og det kan ikke gradbøjes af religion eller af tradition.
På trods af at vi fuldt ud anerkender problemstillingens alvor, er det vigtigt at have for øje, at vi formodentlig har at gøre med en meget begrænset gruppe.
Vi mener derfor også, at ressourcerne bedst bruges inden for de eksisterende rammer, der gør sig gældende i dag, altså at det er i det regi, vi har, vi skal kigge på at blive bedre til det her i det omfang, vi kan bruge de mange input, vi kan få af aktørerne på området.
Her tænker jeg bl.a. på RED Safehouse, der driver to af landets mest sikre specialiserede opholdssteder for unge, der er på flugt fra æresrelaterede konflikter.
Derudover støtter vi foreningen Sabaah økonomisk, som arbejder for at forbedre vilkårene for lesbiske, bøsser, biseksuelle og transkønnede med etnisk minoritetsbaggrund.
For det andet er vi ikke nødvendigvis enige med forslagsstillerne i, at det er en god idé at skille minoritetsetniske lgbtq-personer fra andre unge med lignende problemer i forhold til æresrelaterede konflikter og negativ social kontrol.
Jeg er helt med på, at der kan være nogle brudlinjer i det her område, der er meget kulturelt relaterede, men jeg er også af den overbevisning, at det kan man godt håndtere derude, og at det samtidig er i alles interesse, at man ser et fællesskab med nogle uden for sin egen kulturelle kreds inden for det her område.
På den baggrund kan vi i Venstre ikke støtte op om beslutningsforslaget, selv om vi fuldt ud anerkender dets intentioner og har al mulig sympati for den tankegang, der ligger bag.
Karina Adsbøl (DF), 2019-04-02:
Først og fremmest har Sabaah ikke henvendt sig til mig omkring den problemstilling.
For det andet mener jeg, at man skal kunne inkluderes på de krisecentre, der er i forvejen.
Og for det tredje vil jeg lige sige i forhold til det, fru Pernille Skipper sagde om diskrimination, at det tror jeg man kan opleve alle steder.
Uanset hvem man er, kan man opleve diskrimination.
Og det handler jo noget om, hvordan mennesker er, hvordan de er opdraget, og hvordan de møder andre mennesker.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-02:
Tak for det, og tak til ordføreren for tale og svar på spørgsmål.
Jeg har bare lige et enkelt spørgsmål, for jeg synes, det er rigtig godt og prisværdigt, at der er sikret penge til Sabaah, som jeg mener er en af de mest vidende kapaciteter på området, vi diskuterer i forhold til det her beslutningsforslag.
Sabaah har selv udtalt flere gange, at der er behov for et center af den her type for at beskytte de dobbelte minoriteter, som der her er tale om.
Hvordan forholder ordføreren sig til, at Sabaah selv mener, at der er et behov?
Karina Adsbøl (DF), 2019-04-02:
Jeg siger, at for at få hjælp skulle det jo ikke afhænge af, hvilken seksualitet man har.
Nej, det gør det ikke.
Der er muligheder i Danmark for at få hjælp, uanset hvilken seksualitet man har.
Det er det, jeg mener.
Jo, vi har gjort noget.
Vi har faktisk gjort noget i fællesskab undtagen med Enhedslisten.
Vi har lavet planer, vi har lavet rådgivning, og vi har sat midler af i satspuljen til både Sabaah, men også i forhold til den her handlingsplan.
Så det mener jeg da bestemt at vi har, altså gjort noget i fællesskab herinde i Folketinget.
Inger Støjberg (V), 2019-04-02:
Prøv at høre her, fru Pernille Skipper.
Vi er fuldstændig enige om, at det her er problematisk, og jeg står og giver Enhedslisten ret i, at det her er problematisk, og at det er noget, vi ønsker at understøtte.
Når jeg så står her og rent faktisk prøver på at imødekomme Enhedslisten, synes jeg helt ærligt, at det er lige lovlig flot, at man så bliver taget imod med et: Ja, ja, tak og i lige måde, og ministeren kan jo bare se, og den ligegyldighed, der er.
Det er jo slet ikke det, der er tale om.
Det, der rent faktisk er tale om, er, at vi tager den her problemstilling alvorligt, fru Pernille Skipper.
Det, jeg nogle gange synes er så ærgerligt, er, at man i sin iver for hele tiden at prøve på at være opposition slet, slet ikke kan tage nogen af de argumenter ind, som vi rent faktisk også kommer med.
For for mig at se er det her netop helt afgørende, at vi er med til at nedbryde fordomme.
Man kan jo vælge at se det her på to måder, og jeg kan jo sagtens høre, hvordan fru Pernille Skipper ser det.
Ved at opbygge et center for sig synes jeg jo, at man, når det handler om fordomme, er med til at opretholde og bygge de fordomme op, hvor vi ønsker at nedbryde fordommene.
Jeg håber da, vi kan være enige om – og det hører jeg sådan set også fru Pernille Skipper sige – at det er vigtigt at nedbryde fordommene.
Men det gør man jo ikke ved at sige, at så skal alting altid adskilles.
Men det gør man sådan set ved at arbejde med det på en seriøs, en ordentlig og en respektfuld måde, og det er det, vi ønsker.
Pernille Skipper (EL), 2019-04-02:
Jeg siger tak og i lige måde.
Ministeren henviser for det første til nogle tal om fem mennesker, der har henvendt sig på de specifikke krisecentre i RED Safehouse.
Men det her handler jo netop om, at nogle af de mennesker, det drejer sig om, har råbt højt og sagt, at de der ikke føler sig velkomne, og det handler netop om, at når de siger, at de ikke føler sig velkomne, så er det jo ikke ligegyldigt, hvilken seksualitet de i realiteten har.
Skal jeg forstå det sådan, at ministeren synes, at på trods af at det ikke nødvendigvis er det bedste for dem ifølge de mennesker, det drejer sig om, så skal de behandles som forsøgskaniner for at nedbryde fordomme hos andre?
Mads Fuglede (V), 2019-04-02:
Tak for ordet.
Vi er enige med forslagsstillerne i, at hensynet til barnets tarv selvfølgelig skal vægtes højt, når myndighederne træffer beslutninger i asylsystemet.
Det er også sådan, det er i dag.
Men det er samtidig også regeringens holdning, at indkvarteringssystemet skal afspejle den situation, som asylansøgerne befinder sig i.
Det betyder, at hvis man får asyl i Danmark, skal man som udgangspunkt kun flytte en gang, nemlig fra modtagecenteret til et opholdscenter, inden man boligplaceres i kommunen.
Har man derimod fået endeligt afslag på asyl og nægter at rejse hjem, så bliver man overflyttet til et udrejsecenter.
Som jeg har sagt en del gange før heroppefra, så er det meget trist, at børn skal vokse op på et udrejsecenter, men vi må ikke glemme, at det er forældrene, der har valgt den situation, de fastholder deres børn i, i stedet for at rejse hjem.
Derfor mener vi også, at der skal være forskel på de indkvarteringsvilkår, vi tilbyder, alt efter om man har fået asyl, om man er asylansøger med en verserende sag, eller om man er afvist asylsøger og dermed opholder sig ulovligt i Danmark.
Det betyder f.eks., at asylansøgere på opholdscentre har mulighed for selv at stå for indkøb og madlavning, mens afviste asylansøgere bliver overflyttet til udrejsecentre, hvor der er bespisningsordning.
Det bedste ville selvfølgelig være, hvis afviste asylsøgere tog hjem.
Sådan går det desværre bare ikke altid, og det sætter børnene i en svær situation.
Det er vores ansvar, at børnene på trods af deres situation har adgang til skolegang, fritidsaktiviteter og leg.
På den baggrund kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Marie Krarup (DF), 2019-04-02:
I Dansk Folkeparti er vi helt enige med forslagsstillerne i, at det er dårligt for børn at have en usikker og uafklaret situation.
Det er klart, at det er dårligt i lang tid at bo på et udrejsecenter.
Vi synes bare, at det er vigtigt at huske på, at det er forældrene, der bærer ansvaret for det.
Det står forældrene frit for at rejse tilbage til det land, de kommer fra og at begynde at opbygge en tilværelse der, som vil være mere sund for deres børn.
Der er meget, der tyder på, at forældrene bruger deres børn som gidsler.
Forslagsstillerne siger, at det er den danske stat, der bærer ansvaret for børnenes psykiske lidelser eller deres svære situation, og at det er en skamplet på Danmark.
Til det vil jeg sige, at det er jeg helt uenig med forslagsstillerne i.
Det er forældrenes ansvar, og forældrene har mulighed for at ændre børnenes situation.
Hvis den danske stat ikke sætter sin politik igennem i virkeligheden om at føre en stram udlændingepolitik og gøre alvor af, at de folk, der ikke kan få et opholdsgrundlag i Danmark, skal hjem, jamen så har vi i praksis åbnet landet for alle, der er villige til at bruge deres børn som gidsler for at forlænge deres ophold eller blive i Danmark.
Det er selvfølgelig fuldstændig uacceptabelt.
Derfor vil vi i Dansk Folkeparti opfordre forslagsstillerne til at rette deres kritik imod forældrene, som burde tage sig bedre af deres børn, og vi vil opfordre forslagsstillerne til ikke at opmuntre forældrene til at fremture i deres dårlige behandling af deres børn ved at fremsætte forslag, som måske kunne give dem en tro på, at det ville være muligt at få ændret deres opholdstilladelse, for det bør selvfølgelig ikke være tilfældet.
Så vi kan ikke støtte SF's forslag.