Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-31:
Der er tale om et meget omfattende og teknisk lovforslag, så har jeg vist ikke sagt for meget, og derfor vil jeg alene her komme ind på nogle af de grundlæggende elementer i lovforslaget.
Lovforslaget har først og fremmest til formål at gennemføre EU-direktivet om databeskyttelse på retshåndhævelsesområdet, det er det såkaldte retshåndhævelsesdirektiv, som blev vedtaget i april sidste år.
Det er omfattet af det danske retsforbehold, men da det samtidig udbygger Schengenreglerne, kan Danmark tilslutte sig direktivet.
Folketinget meddelte ved beslutning af 25. oktober 2016 sit samtykke til, at Danmark tilslutter sig direktivet, hvilket regeringen meddelte Rådet den 26. oktober 2016.
Danmark blev herefter, ligesom de andre medlemstater, forpligtet til at gennemføre direktivet inden den 6. maj 2018.
Siden Folketingets beslutning i oktober sidste år er der imidlertid sket en masse.
I mellemtiden har regeringen således forhandlet med Kommissionen om Europol og om en aftale om fortsat dansk tilknytning til Europol efter den 1. maj 2017, hvor den nye Europolforordning træder i kraft.
Efter aftaleudkastet er det et krav, at Danmark skal gennemføre retshåndhævelsesdirektivet senest den 1. maj i år.
Det er altså en betingelse for Europol-aftalen, at Danmark gennemfører retshåndhævelsesdirektivet 1 år før de andre medlemsstater.
Lovforslaget finder anvendelse for de retshåndhævende myndigheder, nærmere bestemt politiet og anklagemyndigheden, den militære anklagemyndighed, den uafhængige politiklagemyndighed, Kriminalforsorgen og domstolene.
Det er de myndigheder, som er involveret i det straffeprocessuelle system i Danmark.
Lovforslaget finder anvendelse, når disse myndigheder behandler personoplysninger for at udføre deres kerneopgaver, det vil sige forebyggelse, efterforskning og retsforfølgelse af kriminalitet eller fuldbyrdelse af straf.
Der skabes også en ramme for, hvilke tekniske og organisatoriske sikkerhedsforanstaltninger som myndighederne skal træffe, når de behandler personoplysninger.
Mange af de regler, som gælder i dag, når de retshåndhævende myndigheder behandler personoplysninger, er i overensstemmelse med retshåndhævelsesdirektivets krav og vil derfor blive videreført i lovforslaget.
Det gælder f.eks. de nævnte rammer for, hvornår og hvordan myndighederne må behandle personoplysninger.
Men der sker også visse ændringer for borgernes rettigheder og myndighedernes forpligtelser.
Lovforslaget betyder således, at borgerne får flere rettigheder.
Der er f.eks. en ret til at få urigtige oplysninger om sig selv berigtiget og en ret til at få oplysninger slettet, hvis de f.eks. er indsamlet ulovligt.
Der indføres også en ret for borgerne til at blive underrettet, hvis der sker et alvorligt brud på datasikkerheden hos de retshåndhævende myndigheder, f.eks. hvis uvedkommende får adgang til oplysninger om et vidne i en straffesag.
Lovforslaget betyder også, at de retshåndhævende myndigheder pålægges nye forpligtelser.
Lovforslaget indebærer f.eks., at myndighederne skal udpege en databeskyttelsesrådgiver, som skal rådgive om og overvåge myndighedernes overholdelse af reglerne i loven.
Der indføres også strengere krav til myndighederne, når de overlader behandlingen af personoplysninger til andre, f.eks. hvis myndighederne har personoplysninger lagret på eksterne servere hos en privat leverandør.
Lovforslaget vil imidlertid ikke ændre på de grundlæggende rammer for de retshåndhævende myndigheders behandling af personoplysninger.
Det betyder f.eks., at der er mulighed for, at de retshåndhævende myndigheder kan begrænse nogle af borgernes rettigheder, hvis der er grund til det.
Det kan f.eks. ske for at undgå at skade efterforskningen af en straffesag.
Retshåndhævelsesdirektivet og lovforslaget viser, at beskyttelsen af personoplysninger er af stigende betydning som følge af samfundsudviklingen og de teknologiske muligheder.
Det er et område, som regeringen tager yderst alvorligt og ønsker at prioritere højt.
Det gælder også på retshåndhævelsesområdet, hvor det er vigtigt, at politiets og de andre retshåndhævende myndigheders behandling af personoplysninger sker på en ordentlig måde.
Det er på den anden side afgørende, at de retshåndhævende myndigheder har adgang til at anvende moderne og tidssvarende redskaber for at imødegå et stadig mere komplekst kriminalitetsbillede.
Samtidig er det selvsagt meget vigtigt at sikre en fornuftig balance, hvor politiet og de andre retshåndhævende myndigheder ikke pålægges unødige byrder, når de på daglig basis løser deres kerneopgaver.
Med de bemærkninger vil jeg endnu en gang takke ordførerne for de forskellige indlæg.