runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-31:
Jeg kan se, at spørgsmålet handler om tre udviste, som har været omtalt i Ekstra Bladet den 26. januar, og som koster mange tusind kroner om dagen.
At tre personer, som Ekstra Bladet fremlægger det, kan koste danskerne 9 mio. kr. om året at indkvartere, er svært at forstå.
Det er et utrolig højt beløb, vi har at gøre med her.
Det er frustrerende, at den danske stat skal bruge store summer på indkvartering af udlændinge uden lovligt ophold, og det er også urimeligt over for vores borgere.
Det er penge, som vi kunne bruge bedre andre steder, og det er også derfor, at vi arbejder på at få folk sendt hjem, sådan at de ikke længere er en belastning for det danske samfund.
Det er ikke normen, at udgifterne til indkvarterede udlændinge er så store, som de er i den her sag.
Det ændrer dog ikke ved, at vi i Danmark bruger store summer på at indkvartere udlændinge, som ikke har ret til at være i landet, men jeg synes, det er vigtigt at understrege, at det trods alt er bedre, at de er indkvarteret under Udlændingestyrelsens forsørgelse, end at de, som man ser det i mange europæiske lande, lever lidt under radaren, sover under motorvejsbroerne, har mulighed for at arbejde sort osv., hvilket jo kun gør, at der er langt flere, som opholder sig ulovligt, modsat eksempelvis i Danmark.
Helst vil jeg gerne have, at udgifterne minimeres, ved at de rejser ud af landet, for så kan vi bruge pengene på noget bedre, og der er sikkert mange gode formål, de kunne bruges på.
Peter Skaarup (DD), 2024-01-31:
Jeg synes, at ministeren bør tage rigtig alvorligt, at vi altså hver dag betaler 8.400 kr. pr. person til mennesker, der slet ikke hører til i Danmark.
Det synes jeg ministeren skal tage meget alvorligt og gøre noget ved.
Det er ministeren, der er minister, så det er sådan set bare at komme i gang.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ministeren vil gøre for at sikre, at de her personer forlader Danmark hurtigst muligt, for jeg antager, at ministeren er enig i, at de ikke skal være i Danmark.
Tak for det.
Det handler også om penge.
Det er et spørgsmål til ministeren, der lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til det store pengeforbrug, der foregår på Kærshovedgård?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-31:
Jeg kan ikke helt genkende de tal.
Det kan selvfølgelig være, at jeg har fået nogle andre, end spørgeren har.
Altså, fra mit ministerium giver vi til Center for Udsatte Flygtninge 1,3 mio. kr. i 2024, og til det frivillige integrationsarbejde i Dansk Flygtningehjælp giver vi 11,3 mio. kr.
Der kan være nogle diskrepanser, men det er, hvad jeg er blevet oplyst.
Vi ser med stor alvor på den her sag, men jeg vil som ansvarlig minister selvfølgelig gerne vide, hvad det er, der er deres syn fra organisationens side på, hvad der er foregået.
Men generelt set kigger vi altid med budgetdisciplin på, hvad for nogle puljer vi udmønter, også til vores integrationsarbejde.
Det mener jeg man skal som ansvarlig regering.
Peter Skaarup (DD), 2024-01-31:
Og tak til ministeren for besvarelserne her.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om man belært af det her forløb kommer til at drage nogle konsekvenser over for Dansk Flygtningehjælp.
Nu har jeg kigget lidt på, hvad der gives af beløb fra staten til Dansk Flygtningehjælp årligt, og det er meget store beløb.
Altså, i 2024 er det 179 mio. kr., som Udenrigsministeriet giver til Dansk Flygtningehjælp.
Fra ministerens eget ministerium bliver der også givet et stort beløb til Dansk Flygtningehjælp, nemlig 27 mio. kr.
i 2024 regner man med.
Får det nogle konsekvenser for de kæmpemæssige beløb, der gives til en organisation som den her, at man åbenbart lader en mand medvirke til at bortføre børn til Afrika og underlægge dem social kontrol?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-31:
For det, jeg får at vide, er jo, at den her opførsel er i strid med grundværdierne i Dansk Flygtningehjælp.
Det er også mit indtryk.
Men så må man jo se på, hvad det så er, der er blevet gjort, og hvordan man har håndteret sagen.
Karina Adsbøl (DD), 2024-01-31:
Jeg spurgte også ministeren, om ministeren var bekendt med, om der var sket en politianmeldelse fra Dansk Flygtningehjælps side.
Og så må ministeren godt svare på, hvornår ministeren skal mødes med Dansk Flygtningehjælp; altså, hvornår skal det her møde finde sted, som ministeren har indbudt til?
Det kunne også være relevant at vide – så det må ministeren gerne svare på.
Det her er utroligt bekymrende, og derfor håber jeg også, at ministeren under hans samtale med Dansk Flygtningehjælp vil påpege, at det, der står i B.T.s artikel, er dybt alvorligt.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-31:
Det kan jeg ikke svare på.
Jeg lover fru Mette Thiesen, at vi kommer med en række tiltag.
Det står i vores regeringsgrundlag, og det er noget af det, som jeg arbejder med at sikre, altså at vi tager de næste skridt i forhold til social kontrol.
Med hensyn til hvordan det ser ud med indberetningerne, vil jeg gætte på, at det hører under Socialministeriets ansvarsområde.
Men det er klart, at hvis det er et generelt billede – jeg har også hørt det med de fire underretninger, men jeg kan ikke huske, hvor det kommer fra – har vi jo et alvorligt problem, for selvfølgelig skal et barn med udenlandske forældre have de samme rettigheder som et almindeligt dansk barn.
Mette Thiesen (DF), 2024-01-31:
Tak for svaret.
Det er jo efterhånden nogle år siden, at vi drøftede det.
Som jeg også nævnte tidligere, skal der fire gange så mange underretninger til, før der bliver reageret.
Hvad har ministeren tænkt sig reelt set at gøre ved det?
For jeg kan huske, at vi vedtog noget lovgivning dengang.
Mig bekendt har jeg ikke hørt om, at det er noget, som er blevet bedre.
Men det kan være, at ministeren har nogle andre tal.
Altså, hvor mange kommuner svigter deres ansvar på det her område?
Er tallene stadig væk de samme?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-31:
Jeg tror, det er vigtigt at sige, at Dansk Flygtningehjælp som organisation har flere forskellige aktiviteter på finansloven, som det også fremgik af svaret til hr. Peter Skaarup.
Der er noget, der foregår uden for landets grænser, og så er der noget, der foregår inden for landets grænser.
Uden for landets grænser er det jo typisk, klassiske ulandsindsatser, som man laver, udviklingsarbejde.
Men jeg har det på den måde, at vi selvfølgelig ikke fra statens side skal understøtte, at der foregår den her form for, ja, femtekolonnevirksomhed, marchen ind gennem institutionerne.
Og det mener jeg sådan set er lige alvorligt, uanset om det er en organisation, som får statslig støtte, om det er offentlige myndigheder, som der også eksempler på, eller om det er skolelærere, pædagoger eller andre, som udøver den her ekstreme sociale kontrol.
Så skal vi selvfølgelig sørge for, at de ikke har mulighed for det.
Mette Thiesen (DF), 2024-01-31:
Tusind tak for svaret.
Vi ved, at Egedal Kommune simpelt hen har siddet på hænderne og har lukket øjnene for det, der er foregået.
Der er blevet lavet 17 underretninger, som det også er blevet nævnt tidligere.
Vi ved helt generelt set, at der skal fire gange så mange underretninger til, før der bliver reageret i forhold til et barn af anden etnisk herkomst end dansk.
Jeg er selv skolelærer, og jeg er også stødt på den her berøringsangst, der er, og det er bestemt ikke noget, der kommer børnene til gavn, tværtimod.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ministeren så har tænkt sig at gøre i forhold til kommunen, hvis det viser sig, at det, som er ret velbeskrevet, sådan set er rigtigt nok.
Vi kan jo allerede se, at kommunen i hvert fald har begået ret massive fejl, for når der ligger 17 underretninger og der ikke er reageret, og når fagpersoner har råbt vagt i gevær, så er det jo fuldstændig utilgiveligt.
Skal kommunen ikke straffes for at bryde lovgivningen, for simpelt hen at lukke øjnene for, at der er børn, der er blevet mishandlet?
Det er det ene.
Det andet spørgsmål er: Viser det sig, at Dansk Flygtningehjælp, som øjensynligt har lavet femtekolonnevirksomhed, har undergravet det her, altså har haft mennesker ansat, som i den grad har undergravet det danske samfund, er ministeren så rede til simpelt hen at tage konsekvensen, altså til, hvis der her viser sig at være tale om den her infiltration, som der også er blevet talt om tidligere, at fjerne Dansk Flygtningehjælp helt fra finansloven, så danskernes skattekroner ikke går til muslimsk femtekolonnevirksomhed?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-31:
Ministeren vil gøre det, som den her og den forrige regering har gjort igennem lang tid, nemlig sørge for, at vi får udvist flere, at vi får lavet aftaler med de lande, de skal hjem til, at vi sørger for, at vi, hver gang vi er på udlandstur, får afsat nogle af dem, så de kommer hjem til de lande, som de er statsborgere i.
Hvis kurven fortsætter, er vi jo i nul inden for nogle år.
Det er ikke sikkert, at den gør det, men vi er gået fra 1.150 i 2019 til 400 mennesker i dag.
Det er den måde, det virker på.
Det, der er heldigt ved det, er, at der er langt færre, som kan blive der, og som så skal have den dyre behandling, som hr. Peter Skaarup omtaler.
Mette Thiesen (DF), 2024-01-31:
Tusind tak.
Der kommer her endnu et spørgsmål i rækken om sagen fra Egedal Kommune: Finder ministeren anledning til at tage initiativer til ny lovgivning på baggrund af sagen med familiebehandleren, der var ansat af Dansk Flygtningehjælp, og som af børnene i familien er blevet anklaget for mere at have arbejdet for farens perspektiv ved bl.a. at sige til dem, at de skulle lytte til faren og efterkomme, hvad han ønskede, for at de ikke blev for danske, og for at have bistået faren med hans rejse til Mauretanien med børnene, hvor de efter sigende blev indespærret og udsat for vold og sult af netop faren?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-31:
Jeg mindes, at hr. Peter Skaarup lancerede en idé om, at der skulle laves et udrejsecenter på Lindholm, som kostede 1 mia. kr., og hvor hver eneste flygtning kostede 1.000 kr. eller mere om dagen, og hvor der var 1.150.
Hvis man snakker om, hvem der har foreslået udgifter i det her system, er der ingen, der overgår hr. Peter Skaarup og hans partiformand.
Det har simpelt hen været nogle af dem, der har foreslået, at der blev brugt allerallerflest penge på den her gruppe.
Vi har holdt udgifterne nede ved at sørge for, at folk kommer ud af landet, og det kommer vi selvfølgelig til at fortsætte med, og så er jeg sikker på, at der er endnu færre, næste gang jeg får stillet spørgsmål af den her karakter.
Peter Skaarup (DD), 2024-01-31:
Man kan jo vende og dreje tal på mange måder, men kendsgerningerne er, at når vi stiller spørgsmål i Folketinget til ministeren om, hvor mange der er på tålt ophold, hvor mange der er udviste kriminelle og bor på Kærshovedgård, er tallet stigende.
Det er ministerens ansvar, det er ministeren, der er minister, og vi har tre personer, der opholder sig på Kærshovedgård nu til en pris af 8.400 kr. om dagen for hver, som skatteborgerne skal betale.
Skulle ministeren så ikke til at være minister og få de mennesker hjemsendt?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-31:
Først vil jeg da sige, at jeg er glad for, at Folketinget tager den her sag så alvorligt, altså at vi har et Folketing, som fokuserer på, at der er en gruppe af borgere i vores land, som i hvert fald angiveligt – nu skal jeg jo have den fulde historie – bliver mishandlet, altså at der er børn, som bliver udsat for en helt grænseoverskridende behandling.
Jeg er glad for, at det er de spørgsmål, som vi får mange af hernede i salen.
Som jeg sagde, også ved de tidligere to spørgsmål, vil jeg gerne vide, hvad det samlede billede af den her sag er, før jeg begynder at overveje, hvad handlemulighederne er.
Men der er ingen tvivl om, at det her er dybt uacceptabelt, hvis det, som har været omtalt i dagspressen, står til troende.
Vi kan ikke acceptere genopdragelsesrejser.
Idéen om, at man skulle være for dansk til at være i Danmark, er jo ødelæggende for vores integration.
Og der har vi, regeringen og Folketinget, en fælles opgave i at sikre, at vi tager de nødvendige initiativer for at sikre, at den her kultur ikke kan få lov til at blomstre her i vores land.
Søren Pape Poulsen (KF), 2024-01-31:
Det er naturligvis forståeligt, hvis man tænker, at man vil kontakte kongehuset om sagen; det synes jeg er helt fair.
Normalvis er det jo sådan, at når vi hædrer folk, er det ikke altid, vi spørger dem, om vi må hædre dem.
Nu er det selvfølgelig sådan, at jeg har forståelse for det, hvis man vurderer, at det her bør man spørge om, så det vil jeg bare udtrykke min fulde forståelse for.
Jeg vil også sige, at det måske også handler om, hvordan man spørger, og hvilken intention man har.
Jeg håber bare, at intentionen er klar og tydelig for ministeren, altså at det vil være en flot måde at hædre vores majestæt gennem 52 år på, bl.a.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-31:
Hvad for nogle sikkerhedsmekanismer har vi så for at forhindre den march gennem institutionerne, som ministeren omtaler?
Hvilke sikkerhedsmekanismer har vi til at undvige, at personer, der undergraver danske værdier, infiltrerer organisationer som Dansk Flygtningehjælp, der arbejder for kommunerne, Udlændingestyrelsen eller noget helt tredje?
Hvilke sikkerhedsmekanismer er der til at forhindre det?
For jeg er jo lidt bekymret, når Dansk Flygtningehjælp siger, at det er en meget ærgerlig sag.
Så tænker jeg lidt: Ja, den er ærgerlig.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-31:
Jeg har i hvert fald tænkt mig at indgå i en kritisk dialog omkring det her forhold med Dansk Flygtningehjælp.
Mit umiddelbare indtryk er ikke, at der er tale om en generel måde at arbejde på, men derimod, at den her person har arbejdet imod Dansk Flygtningehjælps generelle værdier.
Men det er selvfølgelig et vigtigt spørgsmål.
Det, vi kan se i de lande i Europa, hvor der er størst problemer med integration og folk, der kommer fra især Mellemøsten og Nordafrika, er jo, at man går skridtet videre fra at have parallelsamfund ude i sine egne foreninger til det, man kunne kalde en lang march ind gennem institutionerne.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-31:
Jeg er glad for, at ministeren ser med stor alvor på den her sag.
Men en ting er at se med stor alvor på den.
Noget andet er også at tage til efterretning, hvad det er, vi har kunnet observere i den her sag.
Det er bare der, hvor jeg og Dansk Folkeparti er lidt nysgerrige.
Eller er der en risiko for det, som ordførerens egen politiske ordfører i Socialdemokratiet, Frederik Vad, har omtalt, nemlig at der sker en infiltration af forskellige organisationer og myndighedsorganer, hvor folk med dybt udanske værdier kommer ind og videreformidler de værdier til mennesker med minoritetsetnisk baggrund i Danmark?
For det er jo dybt bekymrende, især hvis vi ovenikøbet smider skattekroner efter organisationer, som reelt bedriver femtekolonnevirksomhed mod danske værdier.
Kan vi have fuld tillid til, at Dansk Flygtningehjælp arbejder for danske værdier, når de er ude at varetage betroede myndighedsopgaver, eksempelvis for kommunerne, eller er der en risiko for, at de gør det modsatte?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-31:
Jeg vil starte med at sige, at det er fuldstændig uacceptabelt, hvad vi oplever i den her sag.
Jeg synes, at der her i landet er en grundlæggende misforståelse i ens verdensopfattelse, hvis man har den opfattelse, sådan som det fremgår af pressedækningen, at man som en, der bor i Danmark med udenlandsk baggrund, kan blive for dansk.
Det mener jeg sådan set ikke at man kan.
Enhver, der har den opfattelse, mener jeg er ude i noget, som er meget usundt.
Vi skal bekæmpe alle de lommer af mellemøstlig parallelkultur, der er i det danske samfund, og det er sådan set lige meget, om det er i familierne, i skolerne, civilsamfundet eller religiøse samfund.
Uanset hvor det foregår henne, er det noget, som vi skal sætte ind over for.
Genopdragelsesrejser er et alvorligt problem, som jeg mener kræver handling, og det er i strid med dansk lovgivning, men det har selvfølgelig også alvorlige konsekvenser, både for den enkelte, men selvfølgelig også, i forhold til at det styrker det parallelsamfund, som vedkommende som udgangspunkt er i.
Vi vil gerne styrke indsatsen mod genopdragelsesrejser, og hvis det, som man kan læse om sagen i pressen, står til troende, så deler jeg fuldt ud forargelsen, som ordføreren giver udtryk for.
Jeg har en klar forventning om, at Dansk Flygtningehjælp helt generelt har fokus på at sikre en indsats, som er i overensstemmelse med de grundlæggende værdier, vores samfund er bygget på.
Jeg kan også forstå, at Dansk Flygtningehjælp ser på den her sag med stor alvor.
Det er noget, som jeg skal mødes med Dansk Flygtningehjælp om i den kommende tid.
Derudover er jeg opmærksom på, at de modtager midler fra Styrelsen for International Rekruttering og Integration, og jeg har også taget kontakt til dem for at afklare, hvorvidt statslige driftsmidler er blevet brugt i forbindelse med den her sag.
Thomas Danielsen (V), 2024-01-31:
Tak for opfordringen.
Søren Pape Poulsen (KF), 2024-01-31:
Det har jeg fuld respekt for.
Det vigtige for mig er, at ministeren, hvis muligheden skulle vise sig, så selvfølgelig vil sige, at ministeren er fuldstændig klar til at få det til at ske.
Thomas Danielsen (V), 2024-01-31:
Hendes Majestæt Dronning Margrethe II fortjener al ære, men det er nu engang ikke sådan, at det er i Folketinget, man beslutter, hvor Hendes Majestæt Dronning Margrethe II's monogram skal hænge.
Derfor er det jo noget, som skal ske i et samarbejde mellem flere parter, og det er noget af det, som pågår.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-31:
Nu ved jeg ikke, hvor mange fortrolige oplysninger der indgår, men mit udgangspunkt er, at den her sag selvfølgelig skal oplyses.
Der er lavet et stykke journalistisk arbejde – det giver et billede af sagen.
Jeg synes, det er vigtigt, at man får det fulde billede, og det kan være, at det ikke ændrer sig, og det kan være, at det gør det.
Jeg har også aftalt et møde med Dansk Flygtningehjælp, hvor jeg selvfølgelig vil tage den her sag op, for det er uacceptabelt.
Hvad angår de statslige midler, der indgår fra to forskellige puljer med samlet set 12,6 mio. kr. årligt, er det noget, vi er ved at undersøge, altså om der er et overlap i forhold til det.
Det er jeg enig i.
Jeg vil som myndighedsperson også gerne vide, præcis hvad der er foregået.
Jeg anerkender fuldstændig det dygtige arbejde, som journalister i Danmark gør for bl.a. at afdække, om der sidder folk og modarbejder vores grundlæggende værdier.
Generelt vil jeg sige, at vi har behov for, at offentlige ledere bærer vores folkestyres værdier i den måde, de udøver deres virksomhed på, og det mener jeg er den bedste måde generelt at sikre, at vi ikke oplever den der parallelsamfundskultur inde i vores institutioner, på.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-31:
Tak for det.
Det er det, jeg er nysgerrig på.
For jeg synes, at det er meget vigtigt, at der ikke sidder folk i sådanne myndighedsstillinger i Udlændingestyrelsen eller andre offentlige organer og undergraver danske værdier.
Karina Adsbøl (DD), 2024-01-31:
Jeg kunne godt tænke mig at følge op på hr. Peter Skaarups spørgsmål om netop konsekvensen i forhold til det her.
Det var det ene spørgsmål.
Altså, der er så mange ting i den her sag, som skriger til himlen, og det er da dybt bekymrende, at børnene skal have hjælp til en ny identitet for at kunne føre deres sag.
Så ministeren må gerne svare på, hvad konsekvenserne bliver i forhold til det her, for Dansk Flygtningehjælp modtager jo et stort beløb fra den danske stat.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-31:
Jamen det er mit ansvar at sørge for, at vi tager nye initiativer, der kan sikre, at det bliver sværere at udøve social kontrol, sende børn på genopdragelsesrejser og at opretholde og styrke parallelsamfund her i vores land – det er mit ansvar.
Men det, der blev spurgt til, var, hvorfor der ikke var blevet reageret på en henvendelse.
Og der må jeg bare sige, at det jo ikke er mit kontor, der sidder med det.
Det anerkender jeg fuldstændigt.
Men det er noget, som vi har fokus på i regeringen.
Der kommer noget – det ved hr. Peter Skaarup også godt – i løbet af i år, og så tror jeg, at hr. Peter Skaarup bliver rigtig godt tilfreds med de ting, regeringen spiller ud med.
Peter Skaarup (DD), 2024-01-31:
Og jeg synes egentlig, at den her sag fra Ølstykke er et meget godt eksempel på, at social kontrol finder sted, og at det finder sted helt åbenlyst; og der er endda advarsler imod det hen til skolen, altså at der er noget fuldstændig galt.
Så hvad vil ministeren gøre for at sætte en stopper for de her tilfælde, hvor børn bliver sendt på genopdragelsesrejse, fordi børnene er blevet for danske og der sådan set skal gøres et eller andet fra familiens side?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-31:
Hvis det er i Ølstykke, er det jo Egedal Kommune, som har det fulde overblik over, hvordan situationen er.
Det kan være, det bliver afdækket ved lejlighed.
Jeg har jo ikke myndighedsansvar for Egedal Kommune.
Det, som jeg sidder med, er de infohuse, som der er i kommunerne, og som vi har oprettet i løbet af de sidste par år.
Der kan man henvende sig, når man har bekymringer, og så går man videre til Center for Dokumentation og Indsats mod Ekstremisme i Udlændingestyrelsen.
Der kan vi samle de erfaringer, der er, bygge dem op og på den måde sørge for, at vi har et overblik over, hvad det er for en ekstremisme, der er derude.
Selve spørgsmålet om at gå videre til politiet eller andre myndigheder er det jo den enkelte kommune der sidder med.
Først og fremmest er det ulovligt, og det skal selvfølgelig gå sin gang i retssystemet.
Jeg skal ikke fælde dom over sagen, men hvis det, der er fremgået , er rigtigt, så skal folk selvfølgelig dømmes for det.
Det mener jeg er en voldsom problematisk måde at stille det op på.
Det er selvfølgelig uacceptabelt fra først til sidst.
Der er vi i regeringen stålsatte på at sørge for, at det ikke kommer til at være noget generelt.
Jeg har, som jeg også svarede den tidligere spørger, taget initiativ til både at mødes med og henvende mig til Dansk Flygtningehjælp for at sikre, at jeg i hvert fald får det fulde billede af den her sag.
Jeg er ikke meget for at udtale mig i detaljer om præcis, hvad der er foregået, før jeg også har hørt deres side af sagen, men hvis det er, som det fremgår af pressedækningen, er det jo selvfølgelig helt, helt uacceptabelt .
Peter Skaarup (DD), 2024-01-31:
Tak for det.
Vi har stillet et spørgsmål, som vi håber ministeren vil svare på.
Hvad er ministerens holdning til, at myndighederne har overset alle alarmklokker og undladt at gribe ind, mens en familiebehandler fra Dansk Flygtningehjælp tilsyneladende har forsømt sine forpligtelser, overværet fysisk og psykisk vold mod børn uden at foretage sig noget og formodentlig bistået en far i at vildlede myndighederne, så han havde held med at bortføre sine børn til Mauretanien i Afrika, og mener ministeren, at der er behov for at handle med henblik på at sikre, at sådanne sager ikke gentager sig i fremtiden?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-31:
Ja, det mener jeg regeringen har.
Jeg mener, at man har det på det kriminelle område, i forhold til at vi har efterretningstjenester her i landet, som selvfølgelig indhenter oplysninger.
Vi har i Udlændingestyrelsen Center for Dokumentation og Indsats mod Ekstremisme, som går ind og kortlægger, hvad det er for nogle tendenser, vi ser blandt folk, der er i de her miljøer.
Så mener jeg, at vi de gange, hvor vi har oplevet det, også har haft både journalister, forskere osv., som har afdækket det.
Det er selvfølgelig ikke en strategi fra regeringens side, men omvendt er det også svært at sige.
Altså, hvordan gjorde vi 1970'erne, da der var kommunister og folk, der var Stalintro, i vores institutioner?
Først og fremmest sørgede vi for, at de ikke kunne udøve det i deres arbejde.
Det mener jeg også er det vigtigste her.