runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Victoria Velasquez (EL), 2022-04-28:
Men ved at hæve fribeløbet, så man kan arbejde mere ved siden af, kommer der jo netop til at være det problem, at man fjerner krudtet, man skulle have brugt på at studere, fordybe sig og blive endnu dygtigere, fordi det simpelt hen tipper.
Vi ved jo, hvad for nogle konsekvenser det har, hvis man kommer op over de 12 timer, man arbejder om ugen, og det er nærmest blevet mere normalt, at man arbejder 20 timer ved siden af studiet, end det er unormalt.
Så kan ordføreren ikke blive usikker på, om ikke det at sige, at man skal arbejde meget ved siden af su'en, kan komme til at betyde, at man fjerner fokus fra sit studie?
Ida Auken (S), 2022-04-28:
Tak for det.
Nu har vi jo foreslået at hæve beløbet for, hvor meget man må tjene.
Jeg tror ikke, det er noget, der giver tryghed, at folk kan få en større gæld, når de er færdige med deres uddannelse.
Det er sådan set noget, vi kan se i f.eks. USA, hvor man er dybt plaget af gæld og der er folk, der har svært ved at komme af med den.
Det tror jeg sådan set ikke giver tryghed for de studerende.
Så umiddelbart synes vi ikke, det er godt, men det gør Enhedslisten måske, at man som studerende kommer ud med en meget større gæld.
Det tror vi ikke er nogen stor hjælp til de studerende.
Victoria Velasquez (EL), 2022-04-28:
Tak for det, og tak for talen.
Det første spørgsmål, jeg synes kunne være spændende at vende, er i forhold til, hvad su-lånet ofte bliver brugt til.
Er det ikke over 42 pct. af de studerende, som enten bruger hele deres su eller næsten hele deres su alene på at betale deres husleje?
Det betyder, at man jo er afhængig af at kunne få en indtægt et andet sted fra.
Det kan være fra ens forældre, et arbejde eller f.eks. ved at tage su-lån.
Hvad tænker ordføreren i forhold til netop den sociale mobilitet?
Altså, kan der ikke være nogle overvejelser i at sørge for at gøre su-lånet så godt som muligt – jeg tænker, at det er en selvstændig diskussion, om su'en skal forbedres – så de konsekvenser, der er for nogle af dem, der måske ikke kan få pengene hjemmefra, ikke bliver lige så store?
Ida Auken (S), 2022-04-28:
Forslaget her, som er fremsat af Enhedslisten, pålægger regeringen at fremsætte et lovforslag, som ændrer su-loven, så staten ikke har renteindtægter af su-lån.
Det er et sympatisk forslag, for selvfølgelig skal vi tage hensyn til de studerende, og det gør vi også.
Vi har i Danmark verdens måske mest generøse su-system.
Det består af et su-stipendium, som ikke skal betales tilbage, og af et su-lån, der er et tilvalg, og som skal betales tilbage.
Det er langt billigere end lån på markedsvilkår, og alle studerende kan opnå su-lån uanset uddannelse, social baggrund eller økonomisk formåen i øvrigt.
Efter flere år med meget lave renteniveauer er renten i øjeblikket kraftigt stigende, og det betyder, at statens renteindtægter fra su-lån allerede er på skrump.
I bemærkningerne til beslutningsforslaget fremgår en bekymring for mennesker, der kæmper med at afbetale deres su-lån.
Jeg mener, at man gør de unge en bjørnetjeneste.
Endelig skal det bemærkes, at forslaget her falder inden for su-forliget, som Enhedslisten ikke er en del af.
Eventuelle justeringer af su-systemet skal foregå i forligskredsen.
På den baggrund kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Jesper Petersen (S), 2022-04-28:
Jeg vil meget gerne være med til at tage diskussionen om, hvordan vi bedre forebygger, at der er misligholdt su-gæld.
Det indgår jo i den problemstilling, vi generelt har, med en høj gæld til det offentlige.
Men det er jo også sådan, at hvis vi kan gøre noget i den måde, vi administrerer su-lån på osv., for at undgå, at unge havner i den situation senere i livet, så synes jeg, at det er et godt og relevant formål.
Ellers skal jeg slå fast i forbindelse med diskussionen om inflation, at su og andre ydelser jo reguleres, i takt med at prisudviklingen er der.
Det vil også ske for su'en.
Om man vil gøre yderligere, er så den diskussion, hvor jeg tillader mig at henvise til finansministeren.
Victoria Velasquez (EL), 2022-04-28:
Tak for det.
Men det, vi er i gang med i Finansministeriet, vil jeg kalde for lappeløsninger i forhold til den situation, vi er i nu.
Så det, jeg tænker der er det spændende, er netop, hvordan vi får sikret det fremadrettet og generelt, når vi ved, at konjunkturer går op og ned.
Det er også det, vores forslag i forhold til su-lånet ville gøre.
Det ville sørge for, at den ånd, der var i loven, da man vedtog den, vil blive fulgt, sådan at man, når renterne er lave, ikke kommer til at tjene ekstra mange penge.
Altså, netop når der har været negativ rente, har man jo tjent virkelig mange penge fra statens side.
Så i forhold til hvad vi skal gøre sådan fremadrettet, hvad tænker ministeren der?
Katrine Robsøe (RV), 2022-04-28:
Først og fremmest vil jeg sige, at Radikale jo har og jeg personligt jo har stået derude og banket meget på plads, at vi i hvert fald ikke var klar til på nogen måde at fjerne su'en fra de kandidatstuderende.
Det er da med til at skabe en tryg økonomi.
Og der er egentlig også en ret tryg økonomi omkring de her su-lån, efter min mening.
Det er ikke usikkert at have taget et su-lån, men jeg er da enig med spørgeren i, at vi altid skal tage det seriøst, når vi har en gruppe unge mennesker, der optager højere lån.
Som ordføreren for Socialdemokratiet også har sagt, har vi jo også været med til at øge fribeløbet.
Jeg er også enig i det, spørgeren garanteret så vil påpege, at vi ikke kan arbejde os ud af det, og at vi ikke bare skal arbejde meget, meget mere ved siden af studiet.
Nej, men det giver noget fleksibilitet, og det er jo noget af det, der er vigtigt for de unge: at man kan tilpasse sit liv og den økonomi, man har, også under sit studie.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-28:
Tak for det, og tak for talen og begejstringen for forslaget, som vi er nogle der har fremsat her i salen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om det, han nævner om den nye læreruddannelse, altså at det skulle have indflydelse på, hvordan vi skal skrue det her nye sammen.
Det undrer mig lidt, da den nye uddannelse først skal besluttes og træde i kraft, og det vil sige, at der vil gå rigtig mange år, før vi begynder at se de her nyuddannede lærere fra den her uddannelse komme ud og virke.
Så hvordan ser man sammenhængen imellem det lange træk, der er, og så det her, vi gerne vil sætte i værk nu?
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-04-28:
Mange tak.
Når et barn ikke trives ude på en af landets skoler, er det vigtigt, at der bliver reageret hurtigt, og at barnet får den rigtige hjælp, men for at kunne give den rette hjælp er det også vigtigt, at man som fagperson – enten lærer eller pædagog – har viden og kompetencer til at vide, hvad man skal sætte ind med.
SF mener, at der, for at man kunne blive bedre til at håndtere både inklusionsudfordringen, men også styrkelsen af de inkluderende læringsmiljøer, skal foretages et grundlæggende kompetenceløft af personalet.
Der er også brug for, at der bliver skabt noget mere grobund for en specialiseret viden på skolerne, og derfor skal der også være mulighed for, at lærere og pædagoger kan blive efter- og videreuddannet og specialisere sig.
Det gælder f.eks. også den særlige uddannelse, som der bliver lagt op til i beslutningsforslaget.
Det er vigtigt for mig at sige, at vi i SF er utrolig enige i intentionen i forslaget, men vi synes til gengæld også, at forslaget om det her forløb kommer lidt ind fra sidelinjen, og det vil jeg gerne lige uddybe nærmere.
Det er vigtigt, at vi træffer nogle beslutninger på et kvalificeret grundlag, og vi har selv været med til at få afsat nogle midler i finansloven i 2021 til en undersøgelse af PPR med henblik på at styrke PPR.
Den afventer vi stadig væk at se resultatet af.
Der er ingen tvivl om, at nogle vil sige, at PPR er nødlidende, men jeg vil sige, at det måske er lige lovlig hårdt sagt, men PPR har udfordringer både med rekruttering og fastholdelse, og det er der masser af grunde til.
Men vi er nødt til at se analysen for at kunne se, hvordan vi eventuelt kan styrke det.
Der ligger også et forslag om en styrket læreruddannelse.
Hvad indholdet i den bliver, ved vi endnu ikke, så vi synes faktisk også, at det vil være fint, at vi tager det i den rækkefølge, at vi ser på, hvordan vi skal styrke læreruddannelsen, når vi snakker inkluderende læringsmiljøer, før vi tager så vidtgående en beslutning som at bakke op om det her.
Der er nogle rammevilkår på skoleområdet, og det hørte vi også om ved høringen i går.
Der er en masse rammevilkår, som gør, at vi kan foretage en masse handlinger, men hvis rammevilkårene ikke bliver ændret, vil det betyde, at det ikke nødvendigvis har den nødvendige effekt.
Så vi vil gerne kvittere for intentionen i beslutningsforslaget.
Vi synes, det er en vigtig dagsorden, men vi synes bare, at vi skal afvente at få set på, hvordan vi får styrket læreruddannelsen og PPR, før vi forholder os til, om vi kan bakke op om den her psykologfaglige overbygningsuddannelse.
Stén Knuth (V), 2022-04-28:
Tak til ministeren for svaret.
Kender ministeren bagkanten på det arbejde, der foregår i det andet ministerium?
Jesper Petersen (S), 2022-04-28:
Ja, og igen skal jeg prøve at undgå at bevæge mig for langt ind på det, der er min kollega børne- og undervisningsministerens ressort.
Og det er også den sådan umiddelbare melding, jeg har fra Børne- og Undervisningsministeriet.
Det ville være lidt specielt at konkludere på et udviklingsarbejde her, inden man har færdiggjort den anden kortlægning og analyse, der allerede er besluttet.
Stén Knuth (V), 2022-04-28:
Og også tak til ministeren for at tage det positivt ned; det vil vi glæde os til at arbejde videre med.
Det er den sidste bemærkning, ministeren har her i forhold til det arbejde, der foregår i Børne- og Undervisningsministeriet, som jeg vil prøve at spørge lidt til, herunder hastigheden af det forslag, som ligger her.
Det skal jo spille sammen på en eller anden måde, og jeg synes også, at det, ministeren siger, giver rigtig god mening.
Men jeg vil høre, om ministeren har samtaler med børne- og undervisningsministeren om, hvornår man regner med at det her kan lande, sådan at vi kan komme videre.
For der er nogle børn og nogle familier derude, der har enormt brug for, at der bliver hjulpet i skolen.
Jesper Petersen (S), 2022-04-28:
Jeg har i dag hverken grundlag eller en opgjort holdning for at kunne sige, at det skal være præcis så og så mange år, men det er jo klart noget af det, man ville kunne diskutere i forbindelse med indretningen af en sådan uddannelse – altså om der er behov for et vist antal års erfaring.
Det kan vi selvfølgelig politisk diskutere, og det vil jo også være noget af det, man vil kunne få nogle faglige bud på i forbindelse med det arbejde.
Det må vi jo så se, når vi sætter gang i et arbejde som det her.
Men vi vil godt minde om igen, at der jo også foregår et andet arbejde i regi af Børne- og Undervisningsministeriet, og vi skal sørge for, at de spiller sammen.
Også der kan det jo være, at der er nogle erfaringer fra lærere og pædagoger, der videreuddanner sig, om, hvad der egentlig er behov for, for at vi synes, det giver de kompetencer, vi skal bruge.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-28:
Tak for svaret.
Kunne ministeren sige noget i forhold til, hvor lang tid ministeren tænker at man skal have haft gerning i skolen eller i et dagtilbud, før man skal have mulighed for at efteruddanne sig, for man skal vel have noget robusthed i faget og nogle erfaringer at bygge videre på?
Så hvad tænker ministeren der?
Jesper Petersen (S), 2022-04-28:
Det giver jo en mulighed for også at svare på noget af det, der var den første del af fru Mette Thiesens spørgsmål, og som jeg synes er en god pointe.
Det at sørge for, at der er gode muligheder for uddanne sig videre og bygge nye kompetencer på, også når man er uddannet som lærer eller pædagog, synes jeg er et godt argument, et godt hensyn og et godt mål at skulle opfylde – altså det at kunne sige, at når du har virket i nogle år inden for de her fag, er der nogle muligheder for dig for videre uddannelse og udvikling inden for dem.
Det vil jeg meget gerne se på, og jeg tror, at det kan være med til også at gøre den uddannelse mere attraktiv præcis af nogle af de grunde, som fru Mette Thiesen nævnte.
Så det at virke inden for skolen, inden for fritidstilbud osv., bygge ovenpå er jeg interesseret i at støtte, men det der med at skabe sådan en omvej for nogle, der egentlig helst vil være praktiserende psykologer i alt muligt andet end i skolen, synes jeg ikke er det, vi skal søge at skabe med det her.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-28:
Tak, og tak for talen til ministeren.
Ministeren er inde på, at vi har en udfordring i skolen med, at rigtig mange lærere forlader jobbet og tilsyneladende kører træt i undervisning og undervisning og atter undervisning.
Har ministeren et bud på, hvad det her kan betyde for fastholdelsen?
Ud over at man kan have en fornemmelse, har ministeren sådan noget fakta, som han kunne bringe i spil her?
Jesper Petersen (S), 2022-04-28:
Jeg vil sige, at der klart er nogle erfaringer osv. fra dengang, som jeg synes man skal tage med i det arbejde, som vi, fornemmer jeg, kommer til at igangsætte, hvis der er tilslutning til det her i Folketinget.
Men det her er jo ikke en ny diskussion, og det har ikke været muligt at finde en fagligt forsvarlig model, som både universiteterne og Kommunernes Landsforening kunne bakke op om, hvis man skulle genetablere det, der fandtes tidligere.
Det synes jeg også er en god pointe, som vi er nødt til som politikere at tage højde for, uagtet hvad man kunne have lyst til politisk at gøre.
Jesper Petersen (S), 2022-04-28:
Sådan en præcis bagkant vil jeg ikke kunne angive, men alle dem, der har indgået den aftale i forbindelse med sidste års finanslov, er jo interesserede i, at det går relativt hurtigt.
Så jeg vil mene, at det er i slutningen af året eller i starten af det nye år, at det er færdigt.
Vi må så finde en god måde at finde hinanden på i udvalgsarbejdet, med hensyn til hvordan vi så præcis formulerer, hvor stærkt vi gerne vil have det går med en udvikling af en uddannelse som den, vi diskuterer her i dag.
Ida Auken (S), 2022-04-28:
Mange tak.
Vi behandler jo i dag et forslag, der er fremsat af Venstre, Radikale Venstre, Dansk Folkeparti og Konservative.
De vil gerne bede regeringen om i indeværende folketingsår at komme med anbefalinger til en psykologfaglig overbygningsuddannelse for pædagoger og lærere, så de også kan virke i Pædagogisk Psykologisk Rådgivning, også kaldet PPR.
Jeg vil gerne starte med at takke forslagsstillerne for at sætte et ekstremt vigtigt tema på dagsordenen.
Som det fremgår af bemærkningerne til forslaget, er vi vidne til en stigende mistrivsel blandt børn og unge.
Det kan vi ganske enkelt ikke leve med.
Vi mener, det giver rigtig god mening, at PPR får mulighed for at opbygge kompetencer gennem efteruddannelse af medarbejdere på henholdsvis dagtilbuds-, skole- og fritidsområdet.
Vi lægger stor vægt på muligheden for efteruddannelse også for lærere og pædagoger.
For os er det dog vigtigt, at en psykologfaglig overbygningsuddannelse ikke fører til, at flere lærere og pædagoger uddanner sig ud af faget.
Vi har brug for lærere og pædagoger på dagtilbuds-, skole- og fritidsområdet, og uddannelserne må ikke blive en omvej til at blive alment praktiserende psykolog.
Der har også været en diskussion om tidsaspektet: Er det klogt at få det store billede tegnet lidt tydeligere op i den undersøgelse, der er på børne- og undervisningsministerens område, som jo vil være færdig i slutningen af 2022 eller begyndelsen af 2023?
Vil det ikke være klogt, at vi får det, de bl.a. er blevet bedt om at undersøge, altså mulighederne for bedre videreuddannelsesmuligheder, som de specifikt skal afklare, og anbefalingerne til en bedre praksis?
Vil det ikke være meget klogt, at vi får et nogenlunde gennemarbejdet bud og den store analyse, så vi kan bygge en uddannelsesmulighed op, der matcher det?
Det er i hvert fald en af de ting, vi meget gerne vil diskutere i udvalgsarbejdet, og vi håber på den baggrund, at vi i udvalget kan mødes om en fælles beretning.
Stén Knuth (V), 2022-04-28:
Tak, formand.
Tak til Konservative, Radikale Venstre og Dansk Folkeparti for samarbejdet omkring beslutningsforslaget her.
Jeg skal hilse mange gange fra fru Ellen Trane Nørby, som jo egentlig var med i arbejdet her.
Jeg er så hendes substitut i dag lav.
Det havde vi en høring om i går i Landstingssalen, hvor stort set alle parter var med, og noget af det, der blev sagt fra de forskellige parters side, var, at der mangler penge, at der mangler tid, at børn ikke bliver hørt, at der er for lange sagsbehandlingstider, og at der er for dårlige udredninger.
PPR-udredninger mangler, og sager hjemvises så fra klageinstansen, fordi der mangler PPR; der er ikke samarbejde på tværs af de faglige institutioner i kommunerne; der er bøvlede regler; der mangler en vidensbank; og vi mangler også viden.
Det taler ind i beslutningsforslaget her om at få noget mere hjælp til PPR.
Forslaget her pålægger regeringen i det her folketingsår at lave et udredningsarbejde, der kommer med anbefalinger vedrørende organisering, struktur og indhold i pædagogfaglig overbygning på pædagog- og læreruddannelserne, så PPR kan bistå det pædagogiske personale i dagtilbud og i skoler.
Ministeren taler om, at det er vigtigt, og havde også en positiv tilgang til selve forslaget her om at arbejde videre med det, og det er vi rigtig glade for.
Men der er bare det, at mens vi snakker, og mens det arbejde pågår, går tiden, og børnene og familierne og klassekammeraterne på skolerne derude mangler at få noget hjælp.
Her er så et relevant forslag om at kunne gøre noget i forhold til PPR-arbejdet.
Og jeg håber da på, at vi i udvalgsbehandlingen kan finde et flertal for en beretning, der gør, at vi kommer videre og også kommer hurtigt videre, for høringen i går viste, at det i den grad mangler derude i forhold til inklusion.
Og derfor maser vi også på med selve dagsordenen her.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen.
Jeg ved ikke, om det bliver med mig, eller om det bliver med fru Ellen Trane Nørby, det må vi så se, men vi bakker naturligvis positivt op om forslaget her.
Ida Auken (S), 2022-04-28:
Jeg tror, vi to er lige begejstrede for Bente, for det at komme med den lærerfaglige uddannelse og så få en psykologfaglig overbygning på det er jo egentlig det, nærmest alle skoler har en mulighed for at få adgang til, sådan at man netop ikke behøver at have psykologer eller psykiatere ind i alle tilfælde.
For der er rigtig mange, der ikke skal have en diagnose, der er rigtig mange, der ikke skal ind i det område, men som faktisk skal have hjælp på den skole, hvor de er.
Og noget af det, vi ser i dag, er, at man kommer ind på et for højt niveau, kan man sige, og derfor kommer der meget lange ventetider.
Så vi tror mere på at beholde de her lærere og give dem den faglige overbygning.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-28:
Jeg sagde faktisk i mit spørgsmål, at det gør jeg ikke, og det er derfor, det undrer mig meget, at man bliver ved med at bruge det som argument.
Jeg er sådan set
ikke bekymret for, at man får en autorisation, og jeg er heller ikke bekymret for det, hvis man vælger på sigt at gå ud og blive børnepsykolog i en privat praksis.
Det er jeg heller ikke bekymret for.
Der vil jeg da tusind gange hellere have Bente, der har været lærer i 20 år, og som har styr på børnene, og som har styr på forældrene, og som kan komme ud med sin faglighed og forhåbentlig også med sådan en overbygning på her.
Og jeg er heller ikke bekymret, hvis Bente i så fald vil få en autorisation.
Så jeg forstår bare ikke, hvor den der bekymring kommer fra.
Det handler jo grundlæggende om, om vi skal genetablere den uddannelse, der egentlig har været tidligere, og som var god, eller om vi skal lave noget nyt.
Ida Auken (S), 2022-04-28:
Man kan jo så undre sig over, hvorfor Nye Borgerlige er så optaget af autorisation, hvis ikke det handler om, at man skal forlade skolen.
For hvis man kan få et arbejde, hvor man muligvis kan kalde sig skolepsykolog, muligvis skal have en anden titel, men som handler om, at man kan arbejde med en psykologfaglig viden og en lærerfaglig viden, er det jo ikke afgørende, at man får en autorisation, som giver en række andre problemer.
Det gælder i forhold til universiteterne, der ikke er enige i, at man har de nødvendige forudsætninger for at få sådan en autorisation, og der er jo heller ikke nogen enighed mellem KL og universiteterne på det her område.
Så der får man en hel række andre problemer.
Men nej, jeg ligger ikke inde med nogen meget specifikke tal, og det ved jeg heller ikke om ordføreren gør, men ellers hører vi dem selvfølgelig gerne.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-28:
Tusind tak.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren om noget.
Både ordføreren og ministeren har nævnt det her med, at det helst ikke skulle blive en svingdør, hvor man uddanner sig ud af skolen.
Ligger der nogen tal, som ordføreren kender til, om, at det her vil ske?
Hvad er det, ordføreren bygger det her på?
Jeg kan bare sige, at jeg ikke har set nogen tal på det, og jeg har ikke mødt en eneste lærer, som har haft et ønske om det her, og som ikke har ønsket at arbejde med børn.
Ida Auken (S), 2022-04-28:
Nu har jeg hørt andre klogere ordførere, også mens vi diskuterede det her, sige, om ikke det er bedre, vi laver det her ordentligt, end at vi gør det forhastet.
Når nu man i finansloven har sat penge af til et mere grundigt udredningsarbejde og har fået en idé om, hvad nogle af problemerne er, hvad manglerne er, og hvilke uddannelsesmangler der er på det her område, synes vi, det er klogt at gøre det frem for at sige, at nu skal vi speede det hele op, for det bliver forhastet, forhandlingerne bliver forhastede, og vi skal også have inddraget alle interessenterne, som har forskellige holdninger til nogle af de her ting.
Så vi synes, det er klogere lige at give tid til at lave det her arbejde.
Lotte Rod (RV), 2022-04-28:
Så vil jeg gerne spørge ind til det med tiden, for jeg kunne godt tænke mig, at sådan en uddannelse kunne starte fra august 2023.
Hvis man så ligesom skal spole baglæns, i forhold til hvor lang tid man skal have til at etablere den, hvornår den skal besluttes, og hvornår sådan et udredningsarbejde skal være færdigt, så har det jo en betydning, hvis vi kan være færdige med det her inden udgangen af det her folketingsår, som jo løber frem til oktober.
Ida Auken (S), 2022-04-28:
Vi synes, det er meget vigtigt, at der er den følelse af åbne døre, og det er klart en af de ting, vi skal kigge på, når vi kigger på rekruttering, altså hvordan man kan opleve, at der er masser af efteruddannelsesmuligheder.
Men for os at se skal det jo ikke være åbne døre, som gør, at hvis en person hellere ville have været psykolog, så går han eller hun nu den her vej for at få en autorisation.
Det, vi skal gøre i dag, er jo lige præcis at styrke det system, hvor man kommer med en lærerfaglig viden, erfaring, uddannelse og så kan bygge psykologfaglig viden oven på det.
Så for os at se
skulle det meget nødig blive en åben dør, der så bliver til en gennemgangsdør.
Lotte Rod (RV), 2022-04-28:
Socialdemokratiet lægger her vægt på, at lærere og pædagoger ikke må uddanne sig væk fra faget.
Så får jeg lyst til at spørge ordføreren, hvilken betydning ordføreren tror det kan have for, at folk overhovedet får lyst til at starte på pædagog- og læreruddannelsen, hvis de kan se flere muligheder for, hvor de kan gå hen efterfølgende – altså få følelsen af åbne døre.
Victoria Velasquez (EL), 2022-04-28:
Tak for det.
Jeg tænker bare, at det med muligheden for f.eks. studierelevant arbejde eller generelt at kunne få nogle jobs ved siden af jo også svinger, ud fra hvordan konjunkturerne er.
Når folk har penge på lommen, går de lidt mere ud og spiser eller går lidt med ud i byen, end hvis der f.eks. ikke er penge på lommen.
Så er Radikale ikke bekymrede for, at det, hvis man ikke ændrer ved su-lånet og ved su'en, f.eks. i lavkonjunkturer, kan skabe en større økonomisk usikkerhed for de studerende?