runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Bach (LA), 2018-10-10:
Om L 24 om energimærkning skal der ikke siges så meget andet, end at EU-forordningen jo giver mulighed for oprydning i dansk lovgivning, og man kan vist roligt sige, at fælles europæiske regler om energimærkning er og bliver en kæmpe stor succes til efterfølgelse.
Det giver forbrugeroplysning på meget højt niveau og fremmer energieffektiviteten af de her elektriske apparater.
Det gør så også med det konkrete lovforslag her, at vi slipper af med en dobbeltregulering, og derfor kan jeg kun sige A+++ fra Liberal Alliances side, og vi støtter selvfølgelig lovforslaget.
Christian Poll (ALT), 2018-10-10:
Det er jo en fornøjelse at stå her i dag og kunne være med til at implementere en ny lovgivning i Danmark, som jeg selv i mit tidligere virke har kæmpet for.
Det har faktisk været en rigtig lang kamp i Europa, hvor erhvervslivet på den ene side ønskede at beholde den her skala, som først hed A, så ved revision blev det til A+, næste revision A++, og man kunne simpelt hen ikke forestille sig, hvornår man var færdig, om man så skulle gå efter A++++++ om 10 år.
Det giver sig selv, at det jo ikke ville give mening for forbrugerne, når vi nåede derud, og derfor har miljøorganisationerne i Europa kæmpet den her kamp for at lade det her mærke blive til et mærke for forbrugerne, som er let forståeligt, for indtil i dag har det jo været sådan, at forbrugerne har skullet følge med i, hvor lang den her ordning er.
Er det nu godt nok at finde et køleskab, der hedder A+, eller bliver jeg nødt til at finde et, der er A++, eller er jeg i virkeligheden helt vildt bagud, fordi det bedste køleskab nu hedder A++++++ med seks eller syv plusser.
Derfor er det rigtig glædeligt, at man altså er blevet enige om at lave en forordning, så der er fælles regler direkte gældende i alle EU-medlemsstater, og hvor skalaen nu hedder A til G, og det vil sige, at man som forbruger altid trygt kan gå ned og vælge sit A-mærkede køleskab eller fryser, eller hvad det er, man skal købe, og på den måde vide, at nu vælger man det bedste.
Man skal bare altid gå efter et A, så vælger man det med det laveste energiforbrug.
Det er en god forbrugerpolitik, og jeg er glad for, at den kamp blev vundet, så vi kunne komme ud af den her uendelige løkke af plusser, som der har været indtil videre.
Jeg kunne godt tænke mig, at det her også kom til at ske for køretøjer, og jeg ved, at det er et lidt andet regime, det kører i, men det kunne være interessant at høre, om ministeren ved noget om, om det er på vej for køretøjer også, eller om det er noget, regeringen generelt er interesseret i – måske i ministerens tale til sidst.
Men vi kan altså støtte forslaget og er rigtig glade for, at det er kommet dertil.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-10-10:
Mange tak for det.
I Det Radikale er vi også meget optaget af, at produkter, der bruger energi, er så effektive som muligt.
Det er godt for klimaet, og det er godt for borgerne og virksomhedernes økonomi, at der ikke bliver brugt mere end højst nødvendigt, og EU har nu med det her lavet en forordning om rammerne for mærkning af energirelaterede produkter.
Forordningen har direkte retsvirkning, og for ikke at have dobbelt lovgivning er det nødvendigt at ophæve de eksisterende danske regler på området.
Derudover fastsætter lovforslaget supplerende bestemmelser om håndhævelse og sanktioner, og det støtter vi også.
Kort sagt, Radikale kan støtte lovforslaget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-10-10:
Tak for det, formand, og tak for bemærkningerne til lovforslaget.
Energimærkning er et meget vigtigt redskab til at fremme energieffektivitet sammen med ecodesign, som stiller krav til apparaters energiforbrug, og energimærkningen er en kilde til betydelige energibesparelser for de danske og europæiske forbrugere.
Samtidig tilgodeser energimærkningen de virksomheder, der evner at sende energirigtige apparater på markedet.
Energimærkning af apparater i et fælleseuropæisk perspektiv er derfor en udpræget succeshistorie.
Direktiv om energimærkning af apparater, som hidtil har reguleret området, blev i 2017 erstattet af en forordning, og området skal derfor ikke reguleres ved national lovgivning.
Med lovforslaget rydder vi op i lovgivningen, så der ikke sker dobbeltregulering.
Det betyder konkret, at den gældende lov om energimærkning af apparater ophæves, og herudover giver vi med lovforslaget lovhjemmel til at håndhæve forordningen.
Med forordningen sker der nogle helt konkrete forbedringer for forbrugerne, bl.a. afskaffes kategorierne A+ og højere, så man som kunde fremover kun skal forholde sig til en skala fra A til G.
Det gør det nemmere for forbrugerne at navigere på markedet for køleskabe, vaskemaskiner, computere osv. Forordningen medfører også en styrket markedsovervågning, der etableres et øget samarbejde mellem de nationale myndigheder, der står for markedsovervågning.
Derfor har vi forholdt os positivt til forslaget om at ændre det retslige grundlag for energimærkningen fra direktiv til forordning.
På den måde skabes det samme retlige grundlag i alle medlemslande, og det er til gavn for både danske forbrugere og producenter.
Justeringen er af teknisk karakter og vil blive håndteret ved fremsættelse af et mindre ændringsforslag i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Alternativet spurgte ind til det i forhold til biler, og her må jeg sige, at det må vi vende tilbage med, men umiddelbart synes jeg, det lyder fornuftigt at kigge på det, men det er jo ikke en del af den her lovgivning og det her regelsæt.
Men vi må kigge på det, så lad os tage en dialog om det.
Jeg vil opfordre alle Folketingets partier til at bakke op om lovforslaget, så vi fortsat kan sikre håndhævelse af mærkningen af apparaters energiforbrug til gavn for borgere og erhvervsliv.
Tak for spørgsmålet.
Til den første del af spørgsmålet kan jeg bare sige, at vi når 26 mio. t med det udspil, der er.
Det når vi på forskellig vis, herunder også med kvoteannullering og LULUCF, altså optag fra jord og skov.
Men det er også sådan, at der stadig væk er et stykke tid til 2030, og som en del af energiaftalen er der fra 2026 sat det mål, at der skal bruges 250 mio. kr. om året i forhold til yderligere tiltag.
Så jeg vil sige, at vi faktisk er i god tid.
Der er 12 år til 2030, og vi har allerede nu leveret 26 mio. t, og derfor er vi godt på vej.
Til den anden del vil jeg sige, at det er korrekt, at vi medregner optag fra jord og skov, og vi medregner kvoteannullering i de 26 mio. t.
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2018-10-10:
Tak for det.
Fru Karin Gaardsted har på den mest perfekte måde lige lagt frem, hvad det her egentlig drejer sig om, og det synes jeg var helt fantastisk.
Så jeg vil ikke stå og fortælle nøjagtig det samme en gang til.
Men i Dansk Folkeparti er vi selvfølgelig også meget glade for, at vi får indført det her, og at vi holder lidt styr på, hvad kommunerne må og hvad de ikke må.
Og samtidig tilslutter vi os det med de der SIM-kort, så vi kan skifte udbyder uden nogen større problemer.
Så Dansk Folkeparti støtter også forslaget.
Karin Gaardsted (S), 2018-10-10:
Tak for det.
Lovforslaget omfatter tre områder, som alle sammen er en del af det teleforlig, som Socialdemokratiet var med til at indgå kort før sommerferien.
Mange kan sikkert huske tilbage, da internetvirksomheden Skyline gik konkurs for nogle år siden og borgerne stod i den situation, at de fra det ene øjeblik til det andet mistede deres internetforbindelse uden mulighed for med kort varsel at blive koblet op på en anden udbyder.
På den baggrund blev der i 2013 vedtaget en bredbåndsgarantiordning, som skulle sikre, at andre internetudbydere ville tage over med meget kort varsel, hvis noget tilsvarende skulle ske.
Denne garantiordning er aldrig nogen sinde blevet brugt, og vi anser udviklingen og udbredelsen af internet i Danmark for at have overhalet lovgivningen.
Der er med andre ord ikke længere brug for garantiordningen, og med det her forslag ophæves ordningen.
Både kommuner, regioner og store virksomheder bruger i stigende grad elektronisk kommunikation, når de indhenter oplysninger om f.eks. forbrug hos borgerne – det kan være fjernaflæsning af målere, lagerstyring, telemedicin, skraldespande og andre smart city-løsninger.
Til det brug har de behov for simkort, og det viser sig at være ret besværligt, når der indimellem skal skiftes udbyder, fordi der skal skiftes kort i tusinder af aflæsere.
Udskiftningen går på et tidspunkt over til at være digital, og så løses problemet effektivt, men indtil da finder vi det formålstjenligt, at kommuner m.fl. selv kan få lov til at skifte koder uden om teleudbyderne, og det skal gøre det lettere og hurtigere for dem, end det er i dag, så der ikke skal skiftes fysiske simkort.
Med lovforslaget bemyndiges Energistyrelsen til at finde den rette måde at gøre det her på i samarbejde med parterne på markedet, og det sker på baggrund af høringssvar fra branchen og brancheorganisationerne.
Den tredje del af lovforslaget er faktisk den vigtigste del.
Det handler om, at vi nu får fastlagt nogle modeller for, hvordan kommuner må deltage i og give tilskud til udrulning af digital infrastruktur.
Baggrunden er desværre ret dyster, og en række kommuner har i de senere år bevæget sig ud på mere eller mindre gyngende grund med deres aftaler og aktiviteter på dette felt.
Modellerne, som bliver udformet, vil blive forhåndsgodkendt af EU, og det skal fremover give sikkerhed for, hvad kommunerne må og ikke må, så der ikke i fremtiden opstår sager, hvor kommuner bliver underkendt eller risikerer retssager ved EU-Domstolen.
For Socialdemokratiet har denne del af lovforslaget været helt essentiel, og jeg er glad for, at vi nu står foran en løsning på den her problematik.
Socialdemokratiet støtter op om alle dele af lovforslaget.
Jens Joel (S), 2018-10-10:
Skal jeg så forstå det sådan, at der kommer andre bud fra regeringen på, hvordan man vil leve op til EU's målsætninger, eller er det simpelt hen noget, regeringen vælger at skubbe til om 6-8 år eller et andet tidspunkt?
Det er punkt 1. Punkt 2: Det er bare lige for at få bekræftet, om det er rigtigt forstået, at når man medregner de ting, altså de 80 pct. af indsatsen, som ganske rigtigt kommer fra optag i skove og fra kvoteannullering, fører det jo ikke til en ændring ude i samfundet, og at det altså er en løsning, som man så at sige laver ved skrivebordet, og som ikke kommer til ændre den ageren, der er ude i det omgivende samfundet.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-10-10:
Jeg gentager det fra før: Der er da stadig væk et stykke tid til 2030, og jeg forventer ikke, at det her bliver det eneste, vi kommer til at beslutte frem mod 2030.
Med det her klimaudspil er vi rigtig godt på vej i forhold til at håndtere den udfordring, der er.
Det er der løbende vurderinger af, den har været noget nede, nu er den vokset en anelse på det seneste, og sådan vil det også være frem mod 2030.
Men vi håndterer absolut den største del af opgaven med det udspil, som regeringen kom med i går.
Så er det således, at vi har fået mulighed for at medregne kvoteannulleringen og LULUCF, og det har vi, fordi Danmark har en stor landbrugssektor.
Og når vi annullerer en kvote, trækker vi jo en kvote ud af markedet, og så har vi ikke mulighed for at sælge den, og dermed leverer vi så også den CO2-reduktion, der skal til.
På samme måde, når vi medregner optag fra jord og skov, er forudsætningen jo, at det kan lade sig gøre.
Jens Joel (S), 2018-10-10:
Er det rigtigt, at klimaets gevinst ved en kvoteannullering afhænger af, om der er få kvoter, altså om der er knaphed i kvotesystemet, eller om man faktisk har et overskud af kvoter?
For så ville det ikke være ret meget værd for klimaet, at den danske regering køber.
Er det også rigtigt, at man jo dermed kan risikere at udskyde nødvendige indsatser til et senere tidspunkt, hvor de måske bliver dyrere?
Og så kunne jeg tænke mig at høre, hvad man skal lægge i, at regeringen ikke lever op til EU-målet, men lover, at det vil man gøre på et senere tidspunkt.
Hvad er det, der ligger bag den formulering?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-10-10:
Tak for det.
Jamen, hr. Jens Joel, vi kommer til at leve op til EU-målet.
Vi kommer til at levere 39 pct. CO2-reduktion i 2030.
Der er trukket kvoter ud, og det var jo for at få en mere rigtig og retvisende pris på at udlede CO2.
Med den regulering, der er sket, og med den reform, der er gennemført af kvotesystemet, er der faktisk sket en firedobling af prisen, i forhold til hvad en kvote kostede for et år siden, og det vurderer vi, som at vi er kommet i den rigtige retning, i forhold til at der også er en sammenhæng mellem kvoteprisen og den omkostning, der er forbundet med udlede 1 t CO2.
Jens Joel (S), 2018-10-10:
Vil ministeren sikre, at klimaindsatsen ikke blot koncentrerer sig om transportområdet, men også sikrer den nødvendige indsats i forhold til bygninger og landbrug?
Det lyder: Vil ministeren sikre, at klimaindsatsen ikke blot koncentrerer sig om transportområdet, men også sikrer den nødvendige indsats i forhold til bygninger og landbrug?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-10-10:
Tak for spørgsmålet.
Klimaindsatsen kræver, at vi går grundigt til værks.
Med energiudspillet har regeringen sat gang i en markant indsats for at mindske reduktionerne fra boligområdet.
Vi har gjort det mere attraktivt at få varmepumper, afsat midler til energieffektivisering og lavet en skrotningspulje for oliefyr.
Hvad angår landbrugsområdet, er det bare noget helt andet.
Vi har ikke vindmøller som på energiområdet, vi har heller ikke elbiler som på transportområdet.
Vi har køer, og de udleder drivhusgas, og vi dyrker jorden og bruger gødning, og det udleder drivhusgas.
Vi mangler simpelt hen de gode løsninger, der virker og virkelig kan flytte noget.
Derfor skal vi først og fremmest satse på at udvikle de klimarigtige løsninger gennem en målrettet indsats inden for forskning og udvikling, og derfor vil regeringen afsætte 90 mio. kr. til klimaforskning i landbruget. Samtidig skal vi huske, at landbruget fortsat skal kunne klare sig i den hårde konkurrence, der er på det internationale marked.
Det nytter jo ikke noget, at landbrugsproduktionen nu og her reguleres så hårdt, at den flytter til andre lande, hvor den udleder mere.
Det vil være dårligt for den danske økonomi og for klimaet.
Jens Joel (S), 2018-10-10:
Jeg ved ikke rigtig, om man skal tolke det som et nej på spørgsmålene, altså at ministeren ikke vil sikre, at den her indsats bliver bredt ud.
Jeg kan jo så spørge på en anden måde, for regeringens klimaudspil gør jo ikke gør noget for at øge indsatsen for energieffektivisering i eksempelvis bygninger.
Det vil jo være afgørende både for klimaet, for dansk erhvervsliv og i virkeligheden også billiggøre den grønne omstilling på sigt.
Derfor er det heller ikke så overraskende, at der har været en række kritiske røster fra nogle af erhvervslivets topfolk på det her område, og eksempelvis har Kim Fausing fra Danfoss været ude at kritisere, at energieffektiviseringer af bygninger ikke spiller en rolle i det netop fremlagte klimaudspil.
Hvad er ministerens kommentarer til det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-10-10:
Tak for spørgsmålet.
Svaret på det spørgsmål er jo, at energieffektivisering er en del af energiaftalen.
Det har vi håndteret der.
Der er afsat to puljer.
300 mio. kr. til en indsats i forhold til erhvervslivets energieffektivitet og energibesparelser og 200 mio. kr. i forhold til bygninger.
Så det har jeg håndteret der.
Så vil jeg igen understrege, når spørgeren spørger ind til det her med, hvad der gøres på de øvrige områder, som jeg sagde i mit svar lige før, at det jo er helt afgørende, at vi har noget, der virker.
I forhold til landbrugsområdet må man bare sige, at det eneste, der reelt virker der, er at skære ned på produktionen.
Det ønsker vi ikke.
Derimod ønsker vi, at vi prøver at arbejde for at finde nogle teknologiske løsninger, som kan sikre, at dansk landbrug og fødevareproduktion bliver endnu mere klimavenligt.
Skal vi nå dertil, er der brug for en forskningsindsats, og det er derfor, vi i forbindelse med klimaudspillet har afsat 90 mio. kr. til det formål.
Jens Joel (S), 2018-10-10:
Jeg prøver lige at spørge igen bare helt konkret: Når Kim Fausing eller andre topfolk fra erhvervslivet siger, at man mener, at det er utilstrækkeligt, og at der ikke er fokus på energieffektiviseringer i bygninger i regeringens klimaudspil, er ministerens svar til det, at det er håndteret.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-10-10:
Det er, at vi i forbindelse med energiaftalen har afsat de her to puljer.
Det er klart, at hen ad vejen bliver vi også nødt til at se på, hvad der skal til, for at vi lever op til de krav, der stilles af EU i forhold til energieffektivitet og energibesparelser.
Det er da selvfølgelig ikke det sidste, vi gør på det her område, men i forhold til den aktuelle håndtering, er det håndteret i forbindelse med energiaftalen.
Jens Joel (S), 2018-10-10:
Okay, så der skal man ikke fra erhvervslivets side regne med, at der kommer noget. Jeg vil gå videre til noget af det, som regeringen jo har slået sig meget op på i sit klimaudspil, nemlig transportområdet.
Der står f.eks. her noget stort opslået omkring busser: I byerne skal busserne være forureningsfri, kan man sige, i 2030.
Det er jo et godt udspil, men er der forskel på det og så den målsætning, som Movia har, som er Danmarks største trafikselskab, som er ejet af 45 kommuner og 2 regioner, og som jo allerede i 2017 besluttede, at i 2030 skulle busdriften være forureningsfri.
Så lægger regeringen noget til her, eller skriver man målsætninger ind, som allerede findes derude hos de store trafikselskaber?
Det er jo fint, hvis det er det, man gør, men så skal man måske være ærlig omkring, at man ikke skruer op for tempoet, men at man bare kopierer det, som gode kræfter ude i samfundet gør i forvejen.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-10-10:
Det glæder mig rigtig, rigtig meget, når Movia og andre også er med på den her dagsorden.
Der er sat et helt markant mål, nemlig at i 2030 er det CO2-neutrale nulemissionskøretøjer, busser, der er i byerne.
Det synes jeg faktisk er et meget, meget ambitiøst mål at sætte der, og det jo ikke sådan, at vi bare siger 2030.
Vi har faktisk derhenad sat nogle punkter ind for, hvor langt man skal være nået, i forhold til at det er busser, som er så miljørigtige som overhovedet muligt.
Det er godt for CO2-udledningen, men det er også godt for luftforureningen, herunder ikke mindst partikelforureningen i de store byområder, hvor der er en massiv udfordring.
Eva Flyvholm (EL), 2018-10-10:
Det er jo et faktum, at de penge, der forsvinder ud af systemet nu, bl.a. går væk fra den kollektive trafik.
Jeg synes ikke, det er tilfredsstillende, at man som transportminister bare kan stå og se til, at de lokale busser bliver lukket ned på det grundlag.
Og det rammer skævt.
Der har været massiv kritik af implementeringen af den her erhvervsstøttereform – at den bare er lavet som sådan et overslag, og at man slet ikke har tænkt på, hvad de enkelte regioner faktisk bruger af penge.
Anders Samuelsen (LA), 2018-10-10:
Jeg synes, at den måde, vi har organiseret det på på nuværende tidspunkt, er fuldstændig og aldeles ganske tilfredsstillende.
Det eneste, jeg kunne ønske mig, er, at Danmark kommer af med forsvarsforbeholdet på et tidspunkt, men det har sådan set ikke direkte med det her spørgsmål at gøre, synes jeg, for jeg synes grundlæggende, at den måde, vi har fordelt opgaverne på på nuværende tidspunkt og den atomparaply, som vi er inde under, er velfungerende.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-10-10:
Der må jeg sige, at jeg er uenig med ministeren, for jeg tror egentlig godt, de fleste danskere vil have en fornemmelse af, om det er en ambition, som regeringen deler, altså om det er en ambition, som regeringen deler med ordføreren for CDU, Roderich Kiesewetter, at vi skal den vej.
Og det er i hvert fald noget, som jeg synes danskerne skal have et svar på, inden vi eventuelt måtte få en folkeafstemning om forsvarsforbeholdet.
Anders Samuelsen (LA), 2018-10-10:
Har man ikke været til stede
Nu ved jeg jo sådan set, at hr. Kenneth Kristensen Berth har været til stede også under mit første svar på spørgsmålet.
Der sagde jeg jo meget klart og tydeligt, at jeg synes, at den måde, vi har organiseret det på på nuværende tidspunkt, er en ganske aldeles fortræffelig måde at organisere det på.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-10-10:
Vil udenrigsministeren uddybe sin holdning til påstandene fra det iranske mullahstyre om, at Danmark huser oppositionelle grupper, som udøver terrorisme?
Vil udenrigsministeren uddybe sin holdning til påstandene fra det iranske mullahstyre om, at Danmark huser oppositionelle grupper, som udøver terrorisme?
Anders Samuelsen (LA), 2018-10-10:
Tak for spørgsmålet.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at Danmark fordømmer terrorangreb, uanset hvor de finder sted i verden.
Min holdning til de iranske udtalelser er faktisk ganske klar: Hvis det viser sig, at der findes mennesker i Danmark, der har været konkret involveret i planlægning eller eksekvering af en terrorhandling, så er det dybt alvorligt, og så skal vi selvfølgelig reagere på det.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-10-10:
Jamen det er jo fint.
Jeg undrer mig bare over, at udenrigsministeren ikke svarer iranerne, hvornår de stopper med at sponsere Hizbollah, som myrder civile israelere, Hamas, der myrder civile israelere, og med at snigmyrde politiske modstandere rundt omkring i Europa, stopper med at henrette homoseksuelle fra kraner.
Altså, det er vel også en form for terrorisme?
Så man kan måske gribe i egen barm først, for jeg undrer mig over, at udenrigsministeren slet ikke nævner det over for iranerne, altså hvornår det iranske præstestyre selv holder op med at finansiere terrorister.
For det håber jeg at udenrigsministeren kan bekræfte, nemlig at Iran finansierer Hamas og Hizbollah og andre terrororganisationer, ikke mindst i Syrien.
Anders Samuelsen (LA), 2018-10-10:
Der er rigtig meget, man kan kritisere iranerne for, og det gør vi også løbende i de dialoger, som vi har med iranerne.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-10-10:
Men så må jeg sige til ministeren igen, at jeg synes ikke, der har været nogen offentlig kritik i forbindelse med iranernes reaktioner.
Jeg synes, at det er lidt mærkeligt at rende rundt og kritisere andre for at huse terrorister, når man selv udøver terror.
Noget af det, som mange eksiliranere, der bor i Danmark, har sagt, er, at der ikke er nogen ytringsfrihed i Iran, og der er ikke nogen forsamlingsfrihed.
Kan ministeren bekræfte, at det er rigtig svært at være opposition i Iran, og at man risikerer at komme til at sidde i fængsel eller det, der er værre?
Så uanset hvor mange iranske krav, der kommer, vil man ikke fra dansk side møde dem, at de selv skal stoppe med at finansiere terrorister, og at de selv skal stoppe med at henrette homoseksuelle fra kraner, og at de på alle måder selv skal begynde at gribe i egen barm, inden de beskylder herboende iranere, som er flygtet fra et af de værste et diktaturregimer, for terrorisme, når de selv i den grad udøver terror og også snigmyrder folk?
Altså, jeg tænker, at herboende irakere ikke skal være bange for at blive udleveret, bare fordi de er imod det iranske præstestyre?
Anders Samuelsen (LA), 2018-10-10:
Vi passer på de mennesker, som er i Danmark, og som har lovligt ophold i Danmark – selvfølgelig gør vi det.
Der er ingen, for hvem det er okay at støtte terrorisme, hverken set fra min synsvinkel eller fra regeringens synsvinkel eller set fra Folketinget generelt.
Det er en mærkelig måde at stille tingene op på, altså at man antyder, at jeg kan acceptere, at der er nogle, som bakker op om terrorisme.
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-10:
Hvad er udenrigsministerens holdning til, at lederne af de to største catalanske ngo´er fortsat sidder fængslet for almindelig, fredelig politisk virksomhed?
Mange tak.
Og spørgsmålet lyder: Hvad er udenrigsministerens holdning til, at lederne af de to største catalanske ngo´er fortsat sidder fængslet for almindelig, fredelig politisk virksomhed?