runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2020-02-26:
I dag er en god dag for den sunde fornuft i udlændingepolitikken.
Finansministeriet har på et tidligere tidspunkt udregnet, at de mennesker bidrager med mindst 100.000 kr., så det er helt tåbeligt ikke at give dem bedre mulighed for at blive, hvis de kan få et arbejde.
Det er mennesker, som selv har betalt for deres uddannelse, har forsørget sig selv, mens de har uddannet sig og taget en uddannelse på bachelorniveau eller kandidatniveau eller en ph.d.-grad.
De mennesker kan og vil Danmark og har vist, at de kan bidrage.
Det er helt logisk, at de skal kunne blive i Danmark og bidrage til vores samfund og skabe et liv for sig selv.
Lovforslaget giver dem den mulighed.
Det er en af Radikale Venstres sejre fra finanslovsaftalen.
Her i Folketinget er der jo meget debat om, at udlændinge er et problem, nærmest pr. definition.
Det glæder vi os over.
Til sidst skal jeg hilse fra Alternativets ordfører og sige, at også Alternativet kan støtte lovforslaget.
Mads Fuglede (V), 2020-02-26:
Tak for ordet.
Vi behandler i dag et lovforslag, som udmønter en bred aftale om at udvide etableringskortordningen.
I Venstre synes vi, at det er fornuftigt at udvide ordningen, således at udlændinge, som tager en bachelor i Danmark, også har mulighed for at få opholdstilladelse med henblik på at etablere sig i Danmark efter endt uddannelse.
Vi ved fra danske unge, at mange ønsker at arbejde, efter at de har taget deres bachelor.
Med lovforslaget giver vi også udlændinge, der har læst en bachelor i Danmark, denne mulighed.
Fra ordningen er trådt i kraft og indtil begyndelsen af 2019, er der givet knap 1.200 tilladelser.
Primært er det unge fra Kina, Indien og USA.
Vi ved af erfaring, at mennesker fra de her lande har vist en stor vilje til at være en aktiv del af det danske fællesskab.
Resultatet tyder på, at ordningen fungerer efter hensigten, nemlig at give mulighed for, at nyuddannede udlændinge kan nå at etablere sig på det danske arbejdsmarked, selv om de ikke har fundet et job, der kan give dem tilladelse efter en erhvervsordning.
I ordningen indgår også et krav om, at du under dit ophold i Danmark ikke har modtaget eller modtager hjælp fra det offentlige.
Der er dermed tale om en gruppe af udlændinge, som alene bidrager til samfundet.
Lovforslaget vil yderligere forlænge ansøgningsperioden.
Med en forlænget ansøgningsperiode fra 6 måneder til 1 år sikrer vi os, at endnu flere udlændinge, som har taget en uddannelse i Danmark, har mulighed for at etablere sig og finde job.
Kvalificeret arbejdskraft er med til at holde væksten i gang, og vi ved, at virksomheder efterspørger kvalificeret arbejdskraft i stigende omfang.
Det synes vi er godt, både for Danmark, som jo får større glæde af de personer, som har uddannet sig her i landet, men også for de udlændinge, som kan og vil arbejde i Danmark.
Venstre kan derfor godt støtte op om lovforslaget.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-26:
Lovforslag L 111 udvider den eksisterende etableringskortordning, sådan at den ikke kun gælder for personer med en kandidatgrad og ph.d-grad, men også for bachelorer og professionsbachelorer.
Det gør det lettere for veluddannede udlændinge at arbejde i Danmark, og det udvider arbejdskraftens frie bevægelighed.
Det er gode ting, som vi støtter, og derfor bakker vi lovforslaget op.
Tak for ordet.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-26:
Lovforslaget her giver flere udlændinge, der har taget en uddannelse i Danmark, mulighed for at blive i landet efter afsluttet uddannelse, og umiddelbart har lovforslaget ikke økonomiske konsekvenser, da forudsætningen for at opnå et opholdskort er, at man skal forsørge sig selv og sin familie.
Men de økonomiske konsekvenser af en eventuelt fejlslagen udlændingepolitik er jo ikke det eneste, vi oplever.
Vi oplever også, at der er et pres på vores værdier, fordi nogle af dem, som trods alt er i arbejde, alligevel fastholder værdier, som er direkte i opposition til de danske.
Det her lovforslag må ikke blive en bagdør for at give migranter på midlertidigt ophold permanent opholdstilladelse.
Vi er derfor i Nye Borgerlige meget optaget af at finde ud af, hvad det er for mennesker, hvad det er for studerende, vi taler om her.
Er der tale om migranter på midlertidigt ophold, som er indsluset på vores uddannelsesinstitutioner, og som nu får den her bagdør til at søge først opholdstilladelse i forlængelse af deres studie og efterfølgende permanent opholdstilladelse, eller er der tale om helt almindelige studerende fra USA og Sydamerika osv., som vi normalt ikke har problemer med?
Derfor vil vi afvente udvalgsarbejdet og stille en række spørgsmål konkret ind til, hvad det er for et problem, vi har, og hvad det er for mennesker, som i dag ikke kan opnå de her muligheder, og hvad det er for mennesker man forventer vil kunne blive her, hvis loven bliver vedtaget.
Vi er for at være på den sikre side umiddelbart imod at lempe reglerne, men hvis det kan dokumenteres, at det her ikke bliver en bagdør for at give migranter fra de muslimske lande en permanent opholdstilladelse, så er vi åbne for at se på det med mere positive øjne.
Marcus Knuth (KF), 2020-02-26:
Tak, formand.
Jeg synes, det her er et rigtig, rigtig fint forslag.
Det at udvide etableringskortordningen giver god mening, og så vil det også inkludere bachelorer og professionsbachelorer.
I Danmark har vi brug for uddannet arbejdskraft, som vel at mærke kommer hertil lovligt, og det er der, hvor jeg lægger stor vægt på forskellen, altså om der er tale om folk, der kommer hertil som flygtninge og asylansøgere, som ikke nødvendigvis altid bidrager til det danske arbejdsmarked, eller om folk, der kommer hertil lovligt med en uddannelse, især hvis de har taget uddannelsen i Danmark, og bidrager til det danske samfund.
Det synes jeg er sundt.
En sidste bemærkning: Jeg tog selv min bachelor i USA.
Der siger reglerne, at hvis man har taget sin bachelor eller en kandidat i USA, kan man blive der et år og arbejde og bidrage til samfundet.
Det gjorde jeg selv, og jeg fik meget ud af det.
Jeg ved ikke, hvor meget USA fik ud af det, men jeg blev i hvert fald og bidrog og arbejdede, og jeg synes, at et lignende system ville være sundt i Danmark.
Så Det Konservative Folkeparti støtter op om forslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2020-02-26:
I Enhedslisten vil vi gerne have flere internationale studerende til Danmark på en ordentlig måde.
Disse vil så kunne bidrage til et rigt studiemiljø med viden og erfaringer fra hele verden.
Vi synes, det er fornuftigt, at man får et arbejde inden for det, som man er blevet uddannet som.
Vi vil også gerne have, at flere internationale studerende får lyst til at bruge den viden, som de har, og blive boende, og det er også derfor, at vi arbejder for at få forbedret familiesammenføringsreglerne, men det er en helt anden diskussion.
Når vi så alligevel følger det her område nøje og er særlig opmærksomme på, hvordan arbejdslivet organiseres, så er det, fordi vi har set alt for mange eksempler på, at det skaber social dumping og skubber bunden ud af arbejdsmarkedet.
Vi er bekymret for, når familien har investeret i, at du kan studere i Danmark, at du så risikerer at stå i en udsat position for at blive misbrugt til social dumping, altså at folk simpelt hen bliver presset ud i situationer, hvor de uanset løn og vilkår bliver nødt til at tage et job for at kunne forsørge sig selv.
For problemet i loven er, at der ikke er noget krav til, hvilket arbejde man kan tage, og det var det, vi bragte op i et forslag som noget, der kunne være et værn mod social dumping, men det var der ikke opbakning til.
Men helt grundlæggende bakker vi op om forslaget, og vi har jo også en aftale om at følge den her problemstilling tæt og følge løbende op på det sammen med regeringen.
Så det vil vi selvfølgelig også gøre.
Marie Krarup (DF), 2020-02-26:
Og så kan ministeren jo stille sig op nede ved grænsen og sige til muslimerne: Den opførsel, som I siger er muslimsk, er i virkeligheden ikke muslimsk, så det skal I ikke tro.
Det er en meget, meget vanskelig opgave at stille sig hen og sige om andre folks religion, at de tolker alting forkert, når der nu er rigtig, rigtig mange, der tolker det på den måde.
Så det vil jeg sige er en håbløs opgave.
Altså, hvis man skal hjælpe flygtninge, må man jo hjælpe dem i nærheden af, hvor de kommer fra, hvor de er i overensstemmelse med den omliggende kultur.
Mattias Tesfaye (S), 2020-02-26:
Vi skal finde hinanden i, at det ikke er en håbløs opgave.
Det er det ikke.
Der er masser af muslimer i Vesteuropa, der har tilsluttet sig demokratiet fuldt og helt, og der foregår for tiden en voldsom ideologisk, politisk og kulturel kamp i Mellemøsten mellem progressive mennesker og reaktionære mennesker.
Og hvis vi begynder at bokse dem alle sammen ind i den samme kasse og sige, at de, fordi de er muslimer, pr. definition er reaktionære og aldrig vil kunne fungere i et demokrati, har vi tabt, og så lægger vi kimen til enorm uro i det danske samfund i fremtiden.
Vi bliver nødt til at insistere på, at der findes masser af progressive muslimer, som tilslutter sig demokratiet, og som er på vores side i kampen mod reaktionære og forstokkede holdninger.
Marie Krarup (DF), 2020-02-26:
Det, der er vigtigt, er, at vi sørger for, at der ikke kommer flere til Danmark med muslimsk kulturbaggrund som indvandrere eller som asylansøgere.
De asylansøgere, der skal ud, skal ud.
Det er det, der er afgørende.
Og så er det afgørende, at vi her stiller høje krav til, at man skal overtage danske normer.
Vi skal ikke gå ind i en debat om, om muslimer er progressive eller ej.
Vi har en lang erfaring for her i landet, at det stort set ikke er muligt at integrere et stort muslimsk mindretal ind i de danske normer.
Det skal vi lære af.
Og så skal vi have stoppet ulykken, før det er for sent.
Mattias Tesfaye (S), 2020-02-26:
Jeg kan desværre ikke sige noget om deres religion, men jeg kan sige noget om deres nationalitet, og det fortæller jo så alligevel lidt.
Den eksisterende ordning, som Venstres ordfører også sagde fra talerstolen, bliver primært brugt af kinesere, folk fra USA og folk fra Indien.
Men nu udvider vi jo målgruppen for, hvem der kan benytte sig af ordningen, til også at inkludere professionsbachelorer og universitetsbachelorer.
Hvis du kigger på universitetsbachelorerne, kommer de tre største grupper fra Kina, USA og Rusland.
Men jeg vil opfordre til endelig at stille et skriftligt spørgsmål.
Så kan I lige få de konkrete procenter på.
Jeg står her som minister i en socialdemokratisk regering.
Jeg vil gerne sige til Dansk Folkeparti: Vi arbejder hårdt for at holde tilstrømningen til det danske samfund nede.
Vi er meget bevidste om, hvad det betyder, hvis vi ikke lykkes med det.
Så vil jeg også gerne appellere til, at Dansk Folkeparti siger her i Folketingssalen: Det kan godt lade sig gøre at være muslim og være demokrat og være en velfungerende borger i Danmark.
De mennesker er vores allierede.
De er ikke vores modstandere.
Og løsningen er ikke at sende dem ud af landet.
Løsningen er, at de fortsætter med at være et aktivt bidrag til det danske samfund.
Bjørn Brandenborg (S), 2020-02-26:
Tak for det.
I dag er det sådan, at det kun er udlændinge, der har afsluttet en dansk kandidat- eller ph.d.-uddannelse, der har mulighed for at få et etableringskort.
Med det her lovforslag vil vi gøre det muligt også for udlændinge, der har afsluttet en bachelor eller en professionsbachelor at søge om et etableringskort.
Lovforslaget her er en udmøntning af en aftale mellem regeringen, Radikale Venstre, SF, Enhedslisten og Alternativet om finansloven for 2020.
Med forslaget ønsker vi at give kvalificerede udlændinge med danske uddannelsespapirer bedre mulighed for at træde ind på det danske arbejdsmarked.
Samtidig gør vi det muligt, at etableringskortet skal kunne forlænges fra 2 år til 3 år, men kun i tilfælde, hvor udlændingen er ansat i en stilling, der er relevant i forhold til den afsluttede uddannelse.
Vi ændrer ikke på kravene om selvforsørgelse.
Der vil gælde de samme regler om, at man ikke må modtage kontanthjælp eller dimittenddagpenge.
Man skal kunne forsørge sig selv og sin medfølgende familie.
Jeg skal på den baggrund meddele, at Socialdemokratiet naturligvis støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Marie Krarup (DF), 2020-02-26:
De får hermed mulighed for at finde fodfæste på arbejdsmarkedet.
Med L 111 vil man udvide ordningen til også at omfatte folk med bacheloruddannelser og professionsuddannelser, og samtidig skal det være muligt at blive i op til 3 år.
Forslaget er en del af den aftale, som regeringen indgik med deres støttepartier i forbindelse med finansloven, og den er en lempelse af udlændingepolitikken.
DF er derfor imod ordningen og udvidelsen af den.
Det skaber større konkurrence for danske unge, samtidig med at det åbner en indvandringsmulighed.
Så som sagt er det en lempelse af udlændingepolitikken, som vi ikke ønsker at tiltræde.
Carl Valentin (SF), 2020-02-26:
Tak for det.
Det ser da ud til at blive en hurtig debat i dag.
Lovforslaget her lægger op til at udvide etableringskortordningen, så den kan benyttes af udlændinge, der har afsluttet en bachelor eller en professionsbacheloruddannelse i Danmark.
Derudover vil ansøgningsperioden blive udvidet fra et halvt år til et helt år, og der vil fremover være mulighed for at forlænge etableringskortordningen med 1 år, såfremt ansøgeren befinder sig i en stilling, der er relevant i forhold til den uddannelse, der tidligere er gennemført i Danmark.
Vi i Socialistisk Folkeparti synes, at det er fornuftigt at give udlændinge, der har taget en uddannelse i Danmark, mulighed for at betale tilbage til den danske velfærdsstat ved at udvide etableringskortordningen, som det her forslag lægger op til.
Vi hæfter os ved, at uddannelsesinstitutioner som Københavns Universitet og Københavns Erhvervsakademi forholder sig positivt til forslaget og bakker op om at give nyuddannede mulighed for at bruge deres nytilegnede evner på det danske arbejdsmarked.
Derudover lægger SF vægt på, at Foreningen af Udlændingeretsadvokater vurderer, at Danmark med det her forslag vil få større glæde af nyuddannede udlændinge, som alle vil kunne bidrage og udvikle det danske erhvervsliv.
Det var det.
Tak for ordet.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-26:
I det omfang, at der er med indførelsen af det her lovforslag vil være en stor del af de mennesker, som er kommet hertil som migranter og er her på midlertidigt ophold, som nu får mulighed for at ryge over i en permanent opholdstilladelse, mener ministeren så, at det vil være en lempelse af udlændingepolitikken, eller mener ministeren, at sådan en lempelse er ligegyldig, så længe de her mennesker forsørger sig selv?
Mattias Tesfaye (S), 2020-02-26:
Det er forkert, at vi ikke rigtig er nogen steder.
Vi er i dialog med lande både inden for og uden for EU om at håndtere migration fra Mellemøsten og Afrika til Europa.
Og den dialog gør mig mere optimistisk nu end før valget og for få måneder siden.
optimistisk i forhold til at kunne realisere de her ideer.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-26:
Tak for ordet.
Hvis Schengensamarbejdet og Dublinforordningen havde fungeret efter hensigten, ville vi jo ikke stå med de problemer, som vi står med i dag, og så ville ingen migranter kunne troppe op ved den danske grænse og søge asyl.
Så det er jo i erkendelse af, at hverken Schengensamarbejdet eller Dublinforordningen fungerer, og at de ikke har gjort det i meget, meget lang tid, at vi står i en situation, som betyder, at vi er nødt til at agere på egen hånd.
Vi er nødt til at gøre noget for at passe på Danmark.
Hvad forhindrer regeringen i at gøre det?
Mattias Tesfaye (S), 2020-02-26:
Der er sådan set ikke noget i konventionerne, der forhindrer os i det, så længe Tyskland – eller Sverige eller Polen for den sags skyld – er et sikkert tredjeland.
Min bedste vurdering er, at vi risikerer at blive en magnet for asylansøgere i Europa, og at vi risikerer at skubbe på en proces, der vil få Dublin- og Schengensamarbejdet til at rulle baglæns.
Der tror jeg ikke, at det er de nordiske velfærdsstater, der kommer til at trække det længste strå.
Jeg tror, vi kommer til at stå med den største opgave, den største udfordring.
Det er selvfølgelig en vurdering, men det er min vurdering.
Mads Fuglede (V), 2020-02-26:
For nylig bad jeg ministeriet om i skematisk form at svare på, hvilke lande man havde kontaktet med henblik på at etablere et sådan modtagecenter.
Jeg fandt på baggrund af det spørgsmål ud af, at man ikke rigtig endnu var gået i gang med at tale med nogen lande om det her.
Jeg vil høre, om man stadig væk er der.
Er det så langt, man er kommet – altså ikke rigtig nogen steder?
Pernille Vermund (NB), 2020-02-26:
Jeg må sige, at jeg synes, det lyder meget naivt.
Når jeg ser på de lande i Europa – jeg ved godt, at man kan lide at skælde ud på Visegradlandene – som har sagt, at de ikke vil have deres lande ødelagt af migrationen fra de muslimske lande, og som har indført nogle forholdsregler, som har betydet, at migranterne ikke er søgt dertil, så har det jo netop en effekt.
Mattias Tesfaye (S), 2020-02-26:
Hvis de nu tager den østlige Balkanrute, og altså ser på dem, der typisk vil komme f.eks. fra Tyrkiet til Grækenland, Nordmakedonien, som det hedder nu, og så op igennem Balkan, Bosnien, Kroatien, Slovenien, Østrig, så er der jo en enorm gennemstrømning.
Der er mange, mange flere mennesker, der gennemstrømmer de lande, end der søger asyl i de lande.
Det fortæller mig noget om, at selv om de lande går op i deres grænsekontrol og virkelig forsøger at gøre, hvad de kan, så er det jo mere folk, der vandrer mod velfærdssamfund, end det er folk, der vandrer mod beskyttelse.
Det skal vi jo forholde os til: at hvis ikke vi har det fælles samarbejde, vil magneten gå mod nord, og det er os.
Marcus Knuth (KF), 2020-02-26:
Tak til ministeren.
Jeg vil gerne følge lidt op på Mads Fugledes spørgsmål om de her fantastiske lejre et sted langt væk fra Danmark, hvor regeringen vil trylle asylansøgere ned.
Det øjeblik, man sætter hånden på den danske grænsebom, bliver man tryllet derned, og så kan man sidde der og få foretaget sin asylbehandling.
Jeg er med på, at ministeren ikke kan kortlægge de eventuelle forhandlinger, der har været – jeg ved ikke, om der har været nogle – men kan ministeren ikke bare give os et eksempel på, hvilket land det kunne være?
Er det et land i Nordafrika?
Kan vi bare få ét eksempel på, hvilket land det kunne være, hvor man kunne lave den her fiktive lejr, som Socialdemokratiet har talt så meget om, men som man nu har skrinlagt igen?
Marie Krarup (DF), 2020-02-26:
Jeg må indrømme, at jeg synes, det er lidt ynkeligt, når nu vi står her med en regering, der har sagt, at de vil stå på mål for en stram udlændingepolitik, at ministeren så står og påstår, at det må være i Danmarks interesse at lade folk strømme ind over grænserne i stedet for at vende dem om ved grænsen, når de kommer fra lande, som vi ved er sikre.
hvor lang tid
Vi er nødt til at beskytte vores grænser – det er da en naturlig dansk national interesse – i stedet for at væve nogle langsigtede utopiske planer om, at man kan løse det ude i den store verden.
Det kan man jo tydeligvis ikke; der sker ikke noget som helst.
Så det må da være den umiddelbare nationale interesse at sige: Her sætter vi foden ned; her værner vi om den danske grænse; vi vender asylansøgerne om ved grænsen.
Mattias Tesfaye (S), 2020-02-26:
Det er rigtigt, at hvis vi fik mulighed for at få behandlet asylansøgningen uden for Europa, ville vi være kommet virkelig langt.
Og det, som er hele grundlaget for det her beslutningsforslag, altså den bekymring, som jeg egentlig deler, ville stort set være forduftet, hvis vi kunne lykkes med det.
Vi vil meget gerne have flyttet asylansøgningen uden for Europas grænser, og vi arbejder på det og er i gang med det og er på ingen måde gået i stå.
Jeg anerkender, at det ser ud til at være noget op ad bakke at få det til at blive en del af Europa-Kommissionens udspil.
Til gengæld kan jeg se, der er masser af andet fornuftigt, som Europa-Kommissionen barsler med.
Og så må Danmark jo gøre alt, hvad vi kan – gerne sammen med ligesindede lande – for at komme så langt, som vi overhovedet kan i forhold til at få flyttet asylansøgningen uden for Europas grænser.
Og jeg er fortrøstningsfuld.
Jeg synes grundlæggende set, der er en stigende fælles erkendelse i Europa af, at den her diskussion kommer før eller siden.
Vi kan ikke blive ved med at have det eksisterende asylsystem – det er ikke holdbart.
Marie Krarup (DF), 2020-02-26:
Men det er jo kun en god idé at fastholde de her ideer, hvis man overhovedet ikke har nogen grænsekontrol, og hvis Dublinforordningen virker.
Men i dag har vi grænsekontrol.
Vi skal bare have en bedre grænsekontrol, for folk skal selvfølgelig ikke umiddelbart kunne vade ind og søge asyl i Sandholmlejren.
Og man skal ikke kunne komme fra Holland, hvor man er afvist, og så søge igen i Danmark.
Der skal man jo igen vendes om ved grænsen.
Mattias Tesfaye (S), 2020-02-26:
Her begynder det så at blive lidt indviklet.
Det hænger jo sammen med, at Dublinsystemet, altså det, at vi flytter asylansøgere rundt over grænserne, er tæt knyttet til reglerne for grænserne i Europa, altså Schengenreglerne.
Og hvis vi ellers ønsker at være en aktiv del af det europæiske fællesskab og vi ønsker, at der skal kunne handles over grænserne, og den optimale situation er, at vi ikke behøver at bruge så mange ressourcer på grænsebevogtning, så er vi også nødt til at anerkende, at der er nogle internationale spilleregler vedtaget i EU-systemet, som danner rammen om det.
Der tror jeg bare, at det er i Danmarks interesse at være en del af det system, og det er selvfølgelig legitimt at have det modsatte synspunkt, men det er regeringens holdning, at vi skal være en del af det.
Mads Fuglede (V), 2020-02-26:
Tak til ministeren for at redegøre for regeringens synspunkter på det her område.
Og jeg ved, at man i Socialdemokratiet har arbejdet med ideen om, at man kan løse meget af det her, hvis man nu fik et modtagecenter et sted uden for Europa.
Jeg vil bare høre, hvor langt man er kommet med at lave et modtagecenter i EU-regi, og hvis man stadig væk er gået i stå med lige det projekt, vil jeg høre, hvor langt man så er kommet med at etablere et på egen hånd, som Socialdemokratiet tidligere har stillet i udsigt.
Mattias Tesfaye (S), 2020-02-26:
Der er nogle i dag, der søger asyl ved grænsen.
Der er også nogle, der dukker op ved Sandholmlejren, asylcenteret, i Nordsjælland.
Der er også nogle, der møder op hos politiet og søger asyl.
I dag har vi jo mulighed for i alle tilfælde at vurdere, om vi kan Dublinforhandle dem til en anden europæisk nation.
Det er her, jeg siger, at det tror jeg er i Danmarks interesse, altså at vi har det her system, hvor vi både får sendt nogle asylansøgere ud af landet, men selvfølgelig også må acceptere, at der så kommer nogle asylansøgere fra andre europæiske lande til Danmark.
Det samlede regnestykke tror jeg er positivt for Danmark, for alternativet, altså hvis vi træder ud, er jo, at alle asylansøgere vil vide, at hvis de har søgt asyl i Holland og fået afslag, kan de altid prøve lykken i Danmark.
Så har vi ikke på samme måde mulighed for at være en del af Dublinforordningens system.
Det er også det, jeg ved Europa-Kommissionen arbejder på.
Det er rigtigt, at den ikke fungerer optimalt, men jeg synes ikke, det er rigtigt at sige, at det er helt brudt sammen.
De familiefængsler, vi har set præsenteret i medierne de sidste par uger, altså den negative sociale kontrol, er religiøst begrundet; det medgiver jeg hundrede procent.
Det er to forskellige ting.
Jeg tror, det er meget vigtigt, at vi holder fast i, at der ikke er nogen automatik i, at fordi folk er muslimer, udøver de negativ social kontrol på deres døtre.
Lige nu har vi så enorme problemer, men vi bliver nødt til at insistere på, at de mennesker, der er muslimer, også er i stand til at tilslutte sig demokratiet – både fordi det er rigtigt, og fordi alternativet er slemt.