runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2020-02-06:
I Dansk Folkeparti anser vi det her lovforslag for at være et sådant teknisk lovforslag, som retter op på nogle fejl eller nogle ting, som vi ikke havde fået tænkt helt igennem, da vi indgik aftalen om den nye ordning for gymnasiet i 2016.
Det er rigtig fornuftigt at få rettet op på alle de her småting, som de øvrige ordførere har nævnt, så dem vil jeg ikke remse op.
Fra Dansk Folkepartis side så vi egentlig også gerne, at man rettede op på mere.
Vi mener, at man siden aftalen i 2006 har fundet ud af, at det egentlig ikke var et højt nok krav, vi fik stillet.
Og det var også noget, vi kom til forhandlingerne med, men som vi desværre ikke fik igennem.
Men indtil videre er det ikke lykkedes at få ændret søgningen til gymnasiet, og det var jo egentlig et af målene med den nye ordning og med de her optagelsesprøver og med, at man skulle have et bestemt gennemsnit fra folkeskolens afgangsprøve for at komme på gymnasiet – altså alle de ting, som vi justerer på nu.
Så jeg ville da ønske, at det også var med, at vi ville stille højere krav til dem, der vil i gymnasiet, for der er stadig problemer derude.
Men det kommer vi ikke til her og nu.
Men jeg håber, at vi kommer til det i de forhandlinger, der ligger foran os, for der er ikke bare de her tekniske ting, der skal rettes op på; der er simpelt hen også behov for at få det gjort mere tydeligt, at gymnasiet er en boglig uddannelse, som stiller høje krav om, at man kan fordybe sig, og at man har nogle faglige kundskaber.
Og der fik vi altså ikke sat barren højt nok i 2016.
Tak for ordet.
Kasper Sand Kjær (S), 2020-02-06:
Tak for det.
Tak for ordet.
Selv om mange af intentionerne var gode, blev nogle af optagelsesreglerne komplicerede og uigennemsigtige.
I stedet for at hjælpe de unge med at komme videre i uddannelsessystemet fik vi lavet et net af snubletråde, som både de unge og gymnasierne farer vild i, og det var jo aldrig hensigten med loven.
Det her er jo et meget godt eksempel på, at der nogle gange sker det, at de ting, vi laver på papiret, ikke altid passer til virkeligheden, og så må vi jo tilbage i maskinrummet og lave dem om.
Derfor er jeg også glad for, at den samlede forligskreds hurtigt er nået til enighed, så vi kan få rettet op på de uheldige konsekvenser, der har været, så vi igen kan få skabt tryghed for de unge omkring optagelsesprocessen.
Med de foreslåede ændringer bliver systemet nemmere at gennemskue, så vi undgår, at nogle elever kommer i klemme.
I dag laver vi en række fornuftige justeringer, der løser de helt åbenlyse udfordringer med optagelsesreglerne.
Et bredt flertal i Folketinget har lyttet til kritikken, og nu handler vi på den.
Det er grundlæggende positivt.
Med det sagt er det selvfølgelig også vigtigt at sige, at vi godt ved, at den aftale, som loven i dag er en udmøntning af, ikke løser alle problemer og alle udfordringer i optagelsessystemet.
Det er vi opmærksomme på, og det er også vigtigt, at vi får set på det senere.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-06:
Det kan man nok ikke altid sige fremadrettet, men det, der var min pointe før, var, at Danmark jo er mere end Folketinget.
Danmark er jo mere end et demokrati, og der har da i historien været ganske mange formelt set ulovlige aktioner, som vi i dag betragter som fædrelandsgerninger.
Tag Niels Ebbesen.
Jeg er da vældig glad for, at han jog de tyske panthavere ud af Jylland – det håber jeg da også Uffe Elbæk er – og jeg glæder mig da, hver gang jeg kommer til Randers og kan se en stolt dansk hædersmand på torvet.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-02-06:
Det er lidt den samme undren, jeg har, som det næste spørgsmål tager afsæt i.
For i den ordveksling, vi havde sammen lige før, sagde ordføreren fra Dansk Folkeparti, at der er noget, der står over Folketinget, og det er, når fædrelandet er truet.
Så er mit spørgsmål: Hvem er det, der definerer, hvornår fædrelandet er truet?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-06:
Nej, det tror jeg er noget, hr. Uffe Elbæk har misforstået; det kan jeg ikke genkende.
Altså, hvis vi havde ment, at Præsidiets beslutning var ulovlig, så havde vi jo anlagt sag mod Præsidiet.
Det har vi ikke gjort; vi har bragt det ned i Folketinget, for at også hr. Uffe Elbæk kan blive hørt.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-02-06:
Allerførst vil jeg sige tak for debatten.
Altså, den er jo på alle måder både spændende og legitim, selv om jeg er helt uenig i forslaget.
Det første spørgsmål går på igen at få afklaret, hvad det er, ordføreren egentlig har sagt i dag.
Sådan som jeg hører det, mener ordføreren, at der simpelt hen er traditioner, der står over, hvad vi beslutter herinde.
Altså, både den formand, som sidder i stolen nu, ordføreren og alle os, der er herinde, ved jo, at den måde, vi bruger huset på, er til forhandling, og at vi ændrer traditioner, at vi ændrer udsmykning.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-02-06:
Det er egentlig bare et spørgsmål.
Altså, kan Enhedslistens ordfører ikke lige i forhold til evalueringsrapporten fortælle os, hvad det er for en masse unge, der er blevet forhindret i det?
Altså, fordi sidst jeg tjekkede tallene, var det stadig væk sådan, at der var flere, der søgte ind i gymnasiet, og desværre alt for få, der søgte ind på de erhvervsfaglige uddannelser, som vi ellers har en fælles ambition om skal styrkes.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-02-06:
Tak for det.
Og tak til de partier, der bakker op om lovforslaget.
Det udmønter den politiske aftale fra efteråret om justering af optagelsesreglerne til de gymnasiale uddannelser.
Og jeg vil bare sige, at man sådan lige får fornemmelsen af, hvor svært det var at lande en aftale i sin tid, når man lytter til debatten her i Folketingssalen i dag.
Og i virkeligheden vil jeg bare glæde mig over, at det er lykkedes os i fællesskab med hinanden at få justeret nogle af de ting, der bare var åbenlyst ufornuftige.
Altså, der var simpelt hen en stribe elever, der kom i klemme på en måde, som ingen af os havde forudset, og hvor ingen af os egentlig rigtig hverken kunne forklare eller forsvare, hvorfor det var blevet sådan, for det var ikke det, der var hensigten.
Og det, som lovforslaget i dag gør, er sådan set bare at få luget ud i det, sådan at der er en eller anden form for sammenhæng i det, og at der ikke er de her uforståelige blindgyder for eleverne.
Det var også tydeligt, at det sådan set forvirrede gymnasierne, og det vil sige, at det ikke bare var de unge, der havde svært ved at forstå det; de voksne havde simpelt hen også svært ved at skulle forklare de unge, hvad de egentlig skulle gøre for at komme ind på den mest hensigtsmæssige vej.
Jeg mener, det er positivt, at vi med de her ændringer også understøtter, at det er muligt at gå andre veje end direkte fra 9. eller 10. klasse til en ungdomsuddannelse, og at unge, der gør det, med ændringerne vil kunne bruge deres prøver og resultater fra grundskolen, også selv om de har lavet noget andet i mellemtiden.
De unge skal nemlig ikke længere til optagelsesprøve og samtale.
Aftalen og lovforslaget omfatter ikke en gennemgang af hele optagesystemet.
Det bliver jo også klart, hvis man lytter til de forskellige ordførere her.
Det vil vi se på på et senere tidspunkt.
Det her er altså primært et spørgsmål om at prøve at rette op på nogle af de uhensigtsmæssigheder, der var.
Det er glædeligt, at der er opbakning til lovforslaget og også til de andre elementer, der ligger i lovforslaget, som primært har – som jeg tror det var Dansk Folkeparti, der ganske rigtigt sagde det – meget teknisk karakter.
Og så vil jeg sige velkommen til hr. Uffe Elbæk som ny ordfører.
Det er jo altid glædeligt, når der kommer nye kolleger til.
Men så glæder vi os over de nye, der kommer til.
Og jeg er sikker på, vi får et rigtig udmærket samarbejde med hinanden.
Og jeg er i øvrigt enig i, at der ligger en lang diskussion foran os, som altså handler om det mere grundlæggende, der også bliver krattet i heroppe fra talerstolen, nemlig de forskellige holdninger til, hvor vi fremadrettet skal hen med vores uddannelsessystem, når det gælder ungdomsuddannelserne.
Det er der meget forskellige opfattelser af, og måske var det derfor, det var så svært at indgå et kompromis om optagesystemet.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-06:
Ja, det skal jeg ikke kunne sige.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-06:
Det var jo et meget ærligt og fint svar – og tak for det.
Og jeg vil så glæde mig over, at det ser ud, som om at Liberal Alliance har ændret mening på det her område og følger med Nye Borgerlige i det her.
I så fald vil det være rigtig, rigtig positivt.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-06:
Nu spørges der i en detaljeringsgrad, som jeg ikke kan svare ordentligt på, fordi jeg ikke har det her ordførerskab normalt.
Jeg står her på vegne af hr. Henrik Dahl.
Men jeg skal jo gøre mit bedste, og mit bedste er her at sige, at det, der bliver spurgt om, ved jeg ærlig talt ikke noget om.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-06:
Jeg er sådan set meget enig i det, som hr. Ole Birk Olesen siger her.
Men så undrer det mig bare lidt, at Liberal Alliance stemte for, at man kunne lave de her lokale fordelingsudvalg, som netop har mulighed for at tvangsfordele eleverne.
Så hvorfor stemte Liberal Alliance så for det lovforslag?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-06:
Tak for det.
Vi kan også støtte lovforslaget, som foretager nogle udmærkede justeringer af den lovgivning, der er i forvejen.
Men vi vil også bakke op om det, som Dansk Folkeparti har sagt og Nye Borgerlige har sagt, nemlig at adgangskravene for at komme ind i gymnasiet er sat for lavt.
Nu skal vi jo snart til at diskutere, om vi skal sprede problemer med for mange med etnisk baggrund på bestemte gymnasier til andre gymnasier osv.
Sagen er, at de problemer ikke ville være så store, hvis vi havde nogle adgangskrav til gymnasiet, som sagde, at man faktisk skulle være bogligt dygtig og bogligt flittig og bogligt engageret for at få lov til at gå på en boglig gymnasieuddannelse.
Men det er venstrefløjen jo meget imod, det er ministeren meget imod.
Her insisteres der på, at man skal have lov til at gå på et bogligt gymnasium, som har det formål at uddanne en til at tage en boglig, videregående uddannelse bagefter, selv om man ikke har bevist igennem sit skoleforløb, at man er bogligt dygtig, bogligt engageret eller bogligt ambitiøs.
Jeg tror, regeringen kommer til at spille ud med, at folk i mindre grad selv må vælge, hvilket gymnasium de skal gå på, fordi vi bliver nødt til – det er regeringens synspunkt – at have plads til gymnasieelever, der ikke er egnede til at gå i gymnasiet.
Forstå det, hvem der kan.
Det her konkrete justeringsforslag støtter vi.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-06:
Når man hører ordførertalerne her, er der nogle partier, som man nærmest skulle tro mente, at det var en ret at komme til at gå i gymnasiet.
Gymnasiet er ikke for alle, og det er ikke et udtryk for noget uretfærdigt.
Det er sådan set et udtryk for og en anerkendelse af, at vi alle sammen er dygtige på forskellige måder.
Jeg har set rigtig mange elever i årenes løb, hvor jeg har været skolelærer, som er blevet skoletrætte ret tidligt, og som er kloge med deres hænder på en anden måde end dem, som går videre i gymnasiet.
Derfor håber jeg også rigtig meget, når man skal til at forhandle igen på det her område, at man sætter barren højere, end den er i dag.
Det her lovforslag er et udtryk for nogle justeringer af den aftale, der allerede ligger, og det kan vi godt bakke op om.
Det synes vi sådan set er ganske fornuftigt.
Men vi glæder os til og håber på, at vi kan bidrage til de kommende forhandlinger på gymnasieområdet, hvor vi i hvert fald vil argumentere kraftigt for, at barren sættes højere, end den er i dag.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-02-06:
Tak for det.
Alternativet var ikke med i gymnasieforliget fra 2016, og det var der alle mulige grunde til vi ikke var.
Men betyder det så, at vi er imod de justeringer, der bliver fremlagt her?
Nej, selvfølgelig er vi ikke det.
Vi bakker fuldstændig op om de justeringer.
De gør, at systemet bliver mindre bureaukratisk og mere gennemsigtigt og langt mere fornuftigt.
Det, jeg til gengæld synes er interessant i forhold nogle af de kommentarer, der har været fra de andre ordførere, er: Har vi det gymnasium, vi har fortjent?
Og er de studerende, der kommer ind på gymnasiet lige kvalificerede?
Det er det ene, og det andet er: Har de valgt rigtigt?
Og der synes jeg jo – og det hører jeg også fra Venstres ordfører – at vi skal opprioritere erhvervsuddannelserne.
Sørge for – for at sige det lidt ungdommeligt – at det er lige så cool at gå på en erhvervsuddannelse, som det er at gå på gymnasiet, eller at det har lige så meget status.
Og hvordan gør vi det?
Kan man forestille sig et langt tættere samarbejde mellem erhvervsuddannelserne og de gymnasiale uddannelser?
Skulle de bo under samme tag?
Skulle gymnasierne være mere praktiske og erhvervsuddannelserne mere intellektuelle, hvis man skal bruge det begreb?
Jeg tror, vi skal tænke på tværs, og vi skal sikre, at vi har nogle gode uddannelsesmiljøer for de unge, og at de bliver vågne og vakse og kvikke og synes, at det er vildt interessant at gå på den pågældende uddannelse.
Og der tror jeg ikke kun, at det handler om at måle og vurdere eleverne entydigt på karakterer.
Jeg tror, der er andre måder at finde ud af, om man er studieegnet, enten ved optagelsesprøve eller ved interviews, men selvfølgelig også med karakterer.
Og det er en lang og spændende diskussion, som vi vil få i den her kreds.
Og så skal vi sikre gode overgange, både fra folkeskole og gymnasiet og ungdomsuddannelse og så op til de videregående uddannelser.
Så jeg glæder mig helt vildt til at kaste mig ind i debatten, og når jeg gør det så engageret og kigger ned på ministeren, er det, fordi det er første gang, jeg skal være ordfører på det her område, så jeg glæder mig rigtig meget til de snakke, vi skal have.
Men som sagt: Vi støtter de her ændringer.
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-02-06:
Naturligvis har Enhedslisten ikke den opfattelse, at man ikke skal stille krav til de unge, og at det ikke kræver faglige kvalifikationer at komme ind på en gymnasial uddannelse.
Når jeg siger, at systemet er relativt enkelt, så kan man sige, at man jo ellers har gjort, hvad man kunne for at sløre det.
En sagde 2, en sagde 5, en sagde 6 og en sagde 7, så vidt jeg husker – jeg tror, det var topscoreren.
Så der herskede tilsyneladende en stor tvivl blandt forligsparterne.
Og til spørgsmålet om, hvem der er blevet udelukket: Det er naturligvis de elever, som ligger under 5, for så er de ikke optagelsesberettigede.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-02-06:
Jamen jeg er glad for, at Enhedslistens ordfører i modsætning til SF's ordfører indikerer, at det faktisk vil være et meget enkelt system; at man nemlig bare skal have det, der svarer til et femtal, i sin uddannelsesparathedsvurdering.
Og vi ved jo godt, at Enhedslisten har haft det ønske hele tiden, at man nærmest ikke engang behøvede at bestå, for at komme på en gymnasial uddannelse.
Men mit spørgsmål var mere: Hvad er det for nogle unge, som jævnfør evalueringsrapporten ifølge Enhedslistens ordfører ikke har kunnet komme ind på baggrund af de regler, der er blevet sat op?
For dem kan jeg ikke se i evalueringsrapporten.
Det er blevet sværere for dem, men jeg kan sådan set ikke se det, som Enhedslisten ordfører siger.
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-02-06:
I og med at adgangskravet blev hævet, så man skulle have 5 – der er mange teknikaliteter i den sag – men altså i store træk skulle have 5 for at blive optaget, så er der selvfølgelig en række elever, der tidligere ville kunne være blevet optaget, men som nu ikke kan, fordi de ligger på et niveau, der er under 5.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-06:
Ja, det kommer jo nok for vidt at skulle gentage alt, hvad jeg har sagt her i Folketingssalen, og jeg vil sige, at det jo også formodentlig vil bringe hr. Ole Birk Olesen, der skal hjem, helt ud af fatning.
Så for ikke at overbebyrde Folketinget vil jeg bare sige til hr. Christian Juhl, at han kan genfinde alle mine forrygende argumenter i Folketingets arkiver.
Christian Juhl (EL), 2020-02-06:
Jeg kan fortælle hr. Morten Messerschmidt, at hjemme i min fagforening, der i øvrigt hedder 3F Silkeborg, hænger der både et rødt flag – et meget smukt flag – og et dannebrog.
Det er der ikke nogen, der tager anstød af, uanset hvor røde eller socialistiske de er i deres tankegang.
Det har vi det fint med.
Jeg har også, indtil flagstangen for nylig brækkede i min kolonihave, haft en flagstang og har også et dannebrog, der kan hænge i den.
Det skal vi nok få repareret på et tidspunkt.
Men jeg vil gerne forbeholde mig retten til selv at fortolke, hvad for nogle ord, jeg siger.
Jeg er enig i to ting: Vi fandt en løsning på det, og vi fandt også ud af, at det ikke var så smart at have et overdimensioneret magtflag, men et folkeligt udtryk for dannebrog, nemlig fanen, som hænger der, og i en dimension, der passer til den her sal.
Det fik vi på plads, for det var nemlig Præsidiets holdning, at det var sådan, vi skulle gøre det.
Det skabte noget debat, hvis der var en formand, der ikke fulgte Præsidiets holdning.
Så fik vi det på plads, og til sidst var vi jo sådan set alle sammen enige om det.
Det kan jeg glæde mig ligeså meget over som hr. Morten Messerschmidt, men prøv at lade være med at misfortolke, hvad jeg siger.
Så er det meget nemmere at have en ordentlig dialog.
Men jeg forstår ikke, hvorfor man vil tilbage til den ordning, og hvorfor det skulle være så problematisk at have de flag, både når der kommer besøg, men også på de dage, der nu er markeringsdage for det der.
Det kan jeg sagtens leve med, selv om jeg så sandsynligvis som udgangspunkt er lige så kritisk over for EU, som hr. Morten Messerschmidt er.
Jeg har kun to spørgsmål.
Hvordan forholder Nye Borgerlige sig egentlig til forslaget?
Det har vi slet ikke hørt noget om – det vil jo være ret interessant.
Punkt 2: Hvorfra hidrører det her citat?
Det var da smukke ord.
Jeg kender slet ikke de linjer – det ville da være rart at vide, hvem der har skrevet disse linjer, når nu de er blevet til et citat i Folketinget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-06:
Når vi gør det, er det i respekt for den nationalstat, hvis repræsentant besøger os – men EU er ikke en nationalstat.
Hvis du kigger på FN, så fordømmer FN konstant Israel, men ikke andre nordafrikanske lande, som konstant bryder menneskerettighederne og alt mulig andet.
FN er også i dag en dybt politisk organisation, og dem ser jeg ingen grund til at vi skal hylde på nogen som helst måde.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-06:
Jamen jeg ved ikke, hvor det udtryk »ligestilling« kommer fra.
Det er vel ikke udtryk for, at vi her i Danmark ligestiller Rusland med Danmark og det russiske flag med Dannebrog.
Og derfor er det heller ikke udtryk for en eller anden form for ligestilling, hvis vi vælger at flage med NATO-flaget på en dag, hvor vi har NATO på besøg.
Så hvor kommer det så fra?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-06:
Jeg betragter det som en diskussion om, at vi skal ligestille flagning for internationale organisationer med Dannebrog.
Det mener jeg ikke vi skal.
Jeg ser ikke nogen som helst grund til, at vi skal flage med EU-flaget.
Så kan man godt henvise til NATO-flaget.
Jeg er massivt stor tilhænger af NATO-flaget, men jeg anerkender også, at der kan være kommunister og andre, som ikke finder fællesskab i NATO-flaget, selv om jeg ville ønske, de gjorde det.
Og i respekt for det mindretal, nej, så mener jeg ikke, man skal.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-06:
Uanset hvor smukke ord det var om det danske flag, vil jeg gerne bede hr. Lars Boje Mathiesen forholde sig til det faktum, at vi her ikke stemmer om, hvorvidt vi kan lide det danske flag, men om det skal være muligt at flage med flag for internationale organisationer, som Danmark som nation er medlem af.
Så det her er ikke en afstemning om, hvorvidt man er glad for Dannebrog, som hr. Lars Boje Mathiesens tale indikerede.
Det er en afstemning om, hvorvidt vi kan flage med flag for internationale organisationer, som den danske nation er medlem af.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-06:
Ellers kan hr. Christian Juhl tage det op med sig selv i Præsidiet, hvor han sidder.
Men lad os komme tilbage til min ordførertale.
Jeg håber, at jeg får lidt ekstra tid, hvis jeg overskrider taletiden nu på grund af det her.
Men fair nok – jeg tager den gerne igen.
Jeg synes, at når nogen har sagt det smukkere, så skal vi hylde det.
»Du danske Flag i dig vi samlet finder/Vor Kærlighed til Konge, Folk og Land,/Du bringer Bud om Fortids stolte Minder,/Hvor danske Mænd de kæmped´ og holdt Stand./Du vejer skønt i Danas stolte Lunde/Og skaber Fest på hver en Højtidsdag;/I Syd og Nord, på Hav og blanke Sunde,/Vi elsker Dannebrog, vort gamle Flag.
Når tæt vi fylkes om vort Bannermærke/Den røde Dug med Korsets hvide Tegn,/Da staar i Enighed vi dobbelt stærke/Om Danmarks Land og Ære som et Hegn./Vor Kærlighed til dig, vor gamle Fane,/Blev i vor Sjæl i Barndomstiden lagt;/Nu skal den os til moden Idræt mane/Og samle Ynglinge til Fanevagt.
For Danmarks Fremtid, Danmarks Ungdom hæfter,/Snart skal vi vise, hvad vi vil og kan;/Vi rydder op med unge stærke Kræfter/Og skaber Nytid i vort Fædreland./Vi vække vil de Sind, som før var vage,/Til kærlighed til Landets gamle Flag,/Så Folket frem i Enighed kan drage,/At øve ædel Daad for Danmarks Sag.«
Nu blev den beslutning, som blev taget af den tidligere formand for Folketinget, kritiseret, men jeg vil godt her benytte anledningen til at rose og anerkende – det var en smuk og korrekt beslutning.
altså, det er fair nok, at kommunisterne har lyst til at kommentere fra salen, hvad der bliver sagt fra talerstolen.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-02-06:
Tak for det, formand.
Hvis man skal starte bagfra – kan man sige – vil jeg sige, at konklusionen er, at vi ikke kan støtte forslaget.
Men det kræver jo også lige nogle mellemregninger.
Jeg synes jo, det er fuldstændig legitimt, at Dansk Folkeparti rejser den her debat, for det her handler om følelser, det handler om identitet, det handler om, om der er noget, der er over Folketinget, altså om der er traditioner, som man ikke kan diskutere og ændre på, hvis det er det, man har lyst til.
Jeg og Alternativet om nogen forstår jo den demokratiske proces som noget, der er til evig forhandling.
Og hvad man så mener om det, og om det er truet eller ej, kan man, hvis man føler, at det er truet, træffe beslutninger om handlinger, der gør, at man gør det, på trods af hvad Folketinget beslutter.
Jeg ved selvfølgelig godt, at Dansk Folkepartis ordfører refererede til modstandskampen – og det var i en ganske specifik kontekst, nemlig da Danmark var besat.
Noget af det var fredelig civil ulydighed, noget var ikke.
Man kan altid med klogskabens skarpe lys spørge, om Folketinget burde have gjort noget andet på det pågældende tidspunkt.
Men det, det faktisk er interessant for mig kommer frem i den her debat, er, hvem det er, der afgør, hvornår man kan lave civil ulydighed og på hvilke præmisser.
Det har man givetvis nogle forskellige perspektiver på.
I forhold til forslaget her er vi meget glade for Præsidiets beslutning, og hvorfor er vi det?
Det er vi, fordi vi synes, at vi er en del af verden, og jeg bliver stolt af at se FN-flaget vaje og signalere, at Danmark er en del af verden.
Jeg bliver af gode grunde glad, når dannebrog vajer, fordi vi er Danmark, men jeg bliver også glad, når jeg ser de nordiske flag vaje, fordi vi er en del af Norden.
Så det her handler jo om følelser, det handler om identitet, og det er ud fra det, jeg taler.
Alternativet har jo ligesom SF foreslået, at vi også meget gerne så, at vi flagede med regnbueflaget til Copenhagen Pride, ligesom Københavns Kommune gør det.
Og jeg ved, at det er noget, som giver enorm glæde for rigtig, rigtig mange mennesker, når de ser regnbueflaget.
Så jeg synes jo, at jo mere der bliver flaget for det, jeg bliver glad for, jo bedre er det.
Sådan er det givetvis også for hr. Morten Messerschmidt.
Vi er bare ikke enige om, hvad vi bliver glade for.
Det, der definerer, hvad vi så gør, er, hvad et demokratisk flertal har besluttet.
Men nu får vi så den her afstemning nede i salen, og jeg kan i hvert fald sige, at vi ikke støtter det, når den kommer.