runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Samira Nawa (RV), 2023-04-13:
Tak for det svar.
Jeg lytter mig til, at man stadig har den samme holdning i Socialdemokratiet, som den tidligere S-regering havde.
Det, jeg så godt kunne tænke mig, var, at der så egentlig også skete noget handling.
For når jeg lige kigger mig omkring blandt mine kollegaer, partiet, der fremsatte beslutningsforslaget, den tidligere regering osv., er der i hvert fald et solidt flertal.
Så kunne man forestille sig, at Socialdemokratiet i en regering pressede lidt mere på for sådan en kommission?
Trine Bramsen (S), 2023-04-13:
I forhold til hvad regeringen ønsker, må jeg nok henvise til ministeren.
Men jeg kan sige, at det er noget, der optager os som socialdemokrater, og vi mener som udgangspunkt, at vi skal kigge på strukturerne, hvis vi gerne vil ændre kulturen.
Det gør sig gældende i forhold til den måde, vi tror på at vi ændrer det her samfund.
Man kan diskutere kultur, man kan have mange holdninger til det, man kan opstille visioner, men hvis vi for alvor vil lave ændringer af vores samfund, er det strukturerne, vi skal have fat i.
Og det spiller jo ind i, hvorfor det egentlig giver god mening at kigge på børn og unges uddannelsesvalg.
Samira Nawa (RV), 2023-04-13:
Tak til ordføreren for en rigtig god tale.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til kønsbalancen i uddannelsessystemet, for der er også noget skævhed der.
Og noget i forhold til lønnen kan måske forklares, nemlig med hvordan vi uddanner os, og hvordan arbejdsmarkedet derefter så er sammensat.
Trine Bramsen (S), 2023-04-13:
Jamen måltal har man jo i forhold til kvinder i ledelse, og der må vi bare konstatere, at når vi kigger på, om kvinder ønsker at have ledende poster, svarer kvinder med relevante uddannelser, at ja, det gør de, i samme grad som mænd med tilsvarende uddannelser.
Når vi kigger på bestyrelsesposter i Danmark, er de ikke besat af kvinder, og når vi sammenligner med landene omkring os – og sådan begynder det at være både mod nord og mod syd og øst og vest – så bliver der heller ikke givet plads til kvinderne.
Derfor synes jeg, det er rimeligt, at man kigger på, hvordan man hjælper bestyrelser og virksomheder til at åbne øjnene for kvinders potentiale.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-13:
Tak for svaret.
Jeg er faktisk helt enig, og derfor bliver jeg nødt til at stille et supplerende spørgsmål: Hvis ikke man kan måle det, fordi folk er forskellige og folk træffer forskellige valg, hvordan kan man så sætte måltal op for så mange forskellige ting?
Susie Jessen (DD), 2023-04-13:
Undskyld mig, men på en eller anden måde synes jeg bare, vi snakker lidt ned til kvinder her.
Altså, det er, som om du ikke ved, hvad det er, du foretager dig, når det er, du vasker tøjet.
Jeg synes, det er sådan en underlig snakken ned til kvinder, som om de ikke rigtig ved, at de er undertrykt.
Jeg er bare så sikker på, at danske kvinder er så stærke, at de er i stand til selv at tage de her beslutninger, og at det oftest er dem, der bestemmer, hvordan tingene skal køre i hjemmet.
Men jeg er glad for, at der ikke bliver lagt op til sådan endnu mere indgriben i familielivet ud over tvungen barsel.
Så det er en god tilkendegivelse.
Rosa Eriksen (M), 2023-04-13:
Jeg tror på, at kvinder generelt er enormt stærke, og at vi er mindst lige så stærke som mænd.
Men der er kommet en udvikling.
Altså, i vikingetiden var vi jo næsten mere ligestillede, end vi er nu, og det er alligevel tankevækkende, hvordan det kan være, at det er sådan.
Jeg kan tage mig selv som eksempel.
Da jeg blev valgt til Folketinget, spurgte alle mig: Hvad med børnene, hvad vil du gøre med dine børn?
Ville en mand også blive spurgt om det?
Det er jeg i tvivl om.
Susie Jessen (DD), 2023-04-13:
Min egen formand har, også da hun var udlændingeminister, arbejdet meget med det her, altså det her med, at det skal være ulovligt at tvinge børn på genopdragelsesrejser og sådan nogle ting.
Så det er noget, der ligger os meget på sinde.
Til det her med konventioner vil jeg sige, at vi er klar til at teste konventionerne af – det vil vi – og hvis de her personer ikke er danske statsborgere og de gør sådan nogle ting her, skal vi da kigge på noget lovgivning, der kan forhindre det.
Det er helt sikkert.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-13:
Tak for det.
Jeg blev rigtig glad, da jeg hørte ordføreren nævne synet på kvinder i islamiske miljøer, for jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at det er en af de vigtigste udfordringer, når vi taler om ligestilling.
Jeg står her med en artikel fra den 27. februar, og det er jo for relativt kort tid siden, hvor overskriften er: »12-årig forsøgt tvunget til ægteskab med 75-årig«.
Der er tale om forældre, der sender deres datter på genopdragelsesrejse i udlandet og altså gifter hende væk med en 75-årig mand.
Jeg er lidt nysgerrig på, om ordførerens parti er villig til i sådan et tilfælde her, som er fuldstændig skingrende vanvittigt, at være med til at udvise forældre, som praktiserer den her form for dybt fornedrende kvindesyn, selv om det måske måtte komme på kant med nogle af de konventioner, som ordførerens parti ellers har erfaring med at værne om til stor ærgrelse for bl.a. Dansk Folkeparti.
Susie Jessen (DD), 2023-04-13:
Altså, jeg har lige stået nede i Samtaleværelset i sidste uge sammen med ordførerens kollega og diskuteret det forhold, at der skulle være en optælling af malerier på Christiansborg.
Det er Ligestillingsudvalget, der har været i gang med det, så det passer altså.
Det er jo bare fakta – det er sådan, det er.
Det kan godt være, at Præsidiet ikke gider bruge tid på den slags, men det eksisterer altså.
Men jeg ved snart ikke, hvad jeg skal sige.
Hvad var spørgsmålet?
Må man godt spørge, hvad spørgsmålet var, eller hvad?
For jeg fik ikke lige fat på det.
Trine Bramsen (S), 2023-04-13:
Først vil jeg gerne anholde det her med at bruge stråmænd.
Det synes jeg ikke er klædeligt her i Folketinget, som er den fineste sal, vi diskuterer i.
Derimod er det korrekt, at vi mener, at der skal være fokus på kvinders repræsentation i kunstmiljøerne.
Men hvad angår spørgsmålene, er der to ting, som stritter her.
For det første er det jo dokumenteret flere gange, at kvinder har de samme karriereambitioner som mænd, men har svært ved at trænge igennem glasloftet.
Der ligger adskillige rapporter om det.
Så hvad mener Danmarksdemokraterne om det forhold, at det er sværere for kvinder at komme frem?
For det andet vil jeg nævne det 7-procentsløngab, der er.
Én ting er jo at vente på en komité, der afrapporterer, men hvad er Danmarksdemokraternes forslag til, hvad der skal gøres?
Susie Jessen (DD), 2023-04-13:
Jeg vil gerne lige anholde, at jeg ikke mener, at andre ting er vigtige.
Det gør jeg også.
Jeg mener også, at det er vigtigt med en indsats mod partnervold, og jeg synes også, at det er vigtigt at få ligestillet mænd med kvinder på krisecentre, så de får den samme behandling.
Jeg synes til gengæld ikke, det er så vigtigt at gå rundt her i hvert eneste rum og tælle, hvor mange kvinder der er på historiske malerier fra f.eks. 1915.
Det er ikke vigtigt – det ved jeg at Socialdemokratiet synes er enormt vigtigt.
Men ansatte i velfærdsfagene har ikke lige så meget i løn, som vi f.eks. har herinde i Folketinget.
Men som flere ordførere jo også har nævnt, er der også nogle ting, der spiller ind i forhold til det her løngab.
Altså, der er nogle valg, man tager i livet hen ad vejen.
Der er f.eks. flere kvinder, der vælger et arbejde i det offentlige, hvor man måske har lidt mere frihed til forskellige ting, mere ferie og sådan noget, og hvor man så går på kompromis med lønnen.
Trine Bramsen (S), 2023-04-13:
Jeg vil godt spørge ordføreren, om man ikke kan synes, at flere ting er vigtige på samme tid.
For det, som ordføreren siger, er jo, at det ikke er vigtigt at beskæftige sig med kvinders repræsentation i bestyrelser, eller om kvinder kan være med i kunstmiljøet, fordi der er problemer med kvinder i etniske miljøer.
Jeg tror, at alle her i lokalet anerkender, at der er problemer med social kontrol, og at der er problemer med tvangsægteskaber, og det er jo også baggrunden for, at der er kommet en handleplan i forhold til partnervold.
50 pct. af dem, der sidder på krisecentrene, er kvinder med en anden etnisk baggrund end dansk, og handleplanen retter sig særlig mod dem.
Det er baggrunden for, at der er kommet en handleplan på lgbt+-området, hvor der er et særligt afsnit om unge med anden etnisk baggrund med lgbt+-identitet, som har udfordringer.
Men man kan vel godt både synes, at det er et problem, og at der er udfordringer der, og så, at der er andre ting, man også skal tale om?
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, hvad partiet mener om de lønforskelle, der dokumenterbart er inden for bl.a. omsorgsfagene.
Hvad mener ordføreren at der skal gøres i forhold til det?
Astrid Carøe (SF), 2023-04-13:
Ja, jeg ved godt, at lønningerne i forsvaret virkelig ikke er prangende, og det er jo heller ikke helt så sort-hvidt, som vi nogle gange stiller det op.
F.eks. er fængselsbetjente også placeret virkelig lavt på grund af tjenestemandsreformen, og det er jo typisk et mandedomineret fag, men forskning viser, at det primært er klassisk kvindedominerede fag, der er placeret lavere sådan helt strukturelt, men det er rigtigt, at der er faggrupper, der er domineret af mænd, som også er placeret lavt.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Så kan vi tage et andet sted hen, som også bliver brugt meget i debatten: at det typisk er kvindefag, der er rigtig dårlig lønnet.
Er ordføreren klar over, hvad en konstabel i hæren får?
Det er jo et typisk mandefag, og vi sender konstabler ud.
Og i forhold til sådan noget som Ukrainekonflikten lige nu er det jo der, hvor mænd sætter deres liv på spil.
Er ordføreren klar over, hvor ringe lønnet det egentlig er i forhold til f.eks. en ganske almindelig, gennemsnitlig sygeplejerskeløn?
Astrid Carøe (SF), 2023-04-13:
Tak for det.
Så tusind tak for det.
Jeg er også ked af, at det bliver en kamp mellem kønnene, og jeg synes faktisk, at Moderaternes ordfører sagde det meget fint: at det bliver en kampplads i stedet for en samtale.
Selvfølgelig er vi uenige, men jeg tror helt grundlæggende, at mere ligestilling – og det kan vi også se historisk – mellem køn er godt for begge køn.
Det er rigtig godt for begge køn, at arbejdsbyrden i hjemmene bliver fordelt mere ligeligt, at kvinder kommer mere ind på arbejdsmarkedet, og at man generelt er mere ligestillet.
Så det er ikke en kamp mellem kønnene, og det mener jeg virkelig heller ikke det bør være, men selvfølgelig er vi uenige om nogle ting.
Nu har jeg lige et par sekunder tilbage.
I forhold til det her med partnerdrab og vold er jeg helt enig i, at vi også skal kigge på mændene, men vi skal også bare huske, at det er to forskellige ting, og det er nogle forskellige mekanismer, og for at vi kan sætte ordentligt ind og det virker ordentligt, skal vi også have det in mente.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Tak for det.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at ordføreren er feminist, og det har jeg stor respekt for.
Jeg får selvfølgelig nok svært ved at melde mig ind der, men det er ikke, fordi jeg ikke går ind for ligestilling, og det ved jeg ordføreren gør.
Men der er nogle af de her ting, vi taler op, og en af dem, der gør ondt på mig, var faktisk, at noget af det første, vi gjorde herinde, var, at vi alle sammen skulle have taget fælles foto, og så fik jeg at vide, at det skulle vi tage, fordi mænd slår kvinder ihjel.
Der bliver jeg bare nødt til at sige, at det jo ikke er mænd, der slår kvinder ihjel; det er tåber, og nogle af dem er mænd.
De slår også mænd ihjel.
Jeg kommer selvfølgelig til at støtte op om alt, der sørger for, at kvinder ikke bliver slået ihjel af deres partner, men også, at mænd ikke bliver slået ihjel af deres partner, fordi det gør 25 pct.
Dem glemmer vi.
Der er 12 kvinder og 3 mænd, der er blevet slået ihjel af deres partner.
Jeg er ikke helt god til procenter, men det er tæt på de 20 pct.
Mit spørgsmål til ordføreren, som har været en stor hjælp, er egentlig bare: Kan vi komme et sted hen, hvor vi snakker om ligestilling og ikke hele tiden kører det op som en kamp imellem kønnene, men hvor det egentlig bare er en kamp for, at vi som individer får samme rettigheder?
Astrid Carøe (SF), 2023-04-13:
Nej, det passer ikke, og jeg synes egentlig også, at jeg siger meget tydeligt, at der er noget, der er den uforklarlige lønforskel, og noget, der er den forklarlige lønforskel.
Men bare fordi vi kan forklare det, er det da ikke retfærdigt.
Bare fordi vi kan forklare det, gør det det da ikke rimeligt.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-13:
Vi afventer helt og aldeles Lønstrukturkomitéens arbejde.
Men det ændrer ikke på, at vi eksempelvis kan se, at mænd gennemsnitligt arbejder 3 pct. flere timer om året end kvinder – det svarer til 4 dages fuldtidsarbejde – at kvinder har 25 pct. mere fravær med løn end mænd, at mænd er mere tilbøjelige til at flytte bopæl, og at mænd er mere tilbøjelige til at flytte over store geografiske afstande, hvis det er nødvendigt.
Altså, de årsager er vi da nødt til at have med i ligningen.
Vi er da nødt til at være ærlige omkring, hvad det er, der forudsiger, at mænd og kvinder har forskellige lønniveauer, i stedet for bare at sige, at det hele skyldes diskrimination, for det passer jo ikke.
Tak for det.
Nu spurgte jeg ikke ordføreren, om ordførerens parti var klar til at teste konventionerne af.
Det, jeg spørger om, er, at hvis de her konventioner helt konkret står i vejen for udvisningen af eksempelvis de her forældre og der ikke er mulighed for at gøre noget, for vi kan jo ikke nå at ændre konventionerne, og hvis vi gerne vil have de her mennesker udvist, vil ordførerens parti så være med til det, på trods af at det måske er på kant med konventionerne, eller vil man sige, at konventionerne er vigtigere end eksempelvis den her piges tryghed og sikkerhed?
Susie Jessen (DD), 2023-04-13:
Men jeg tror, det er vigtigt at sige her, at konventioner jo ikke er mejslet i granit.
Man kan jo godt teste dem af, og man kan gå helt til kanten af konventioner og teste dem af hen ad vejen og se, hvor langt man kan gå.
Jeg kender ikke den her sag, så jeg ved ikke, hvad det er for nogle konventioner, der står i vejen for lige præcis det her og den her udvisning, hvis det var.
Men man skal helt sikkert teste konventionerne af, gå helt til kanten af dem og så se, om vi kan gøre noget som helst for, at de her mennesker ikke er i Danmark.
Det vil jeg rigtig gerne være med til.
Også i den grad.
Altså, jeg er også enormt bekymret, når det handler om skolevæsenet, og hvordan vi ser, at drenge falder igennem meget, meget hurtigere, end piger gør.
Og det samme gælder det, som ordføreren også nævner, med hjemløshed.
Når der f.eks. er en skilsmisse, er der mange mænd, der ender på gaden, simpelt hen også fordi kvinderne tit får børnene med, og så er der et netværk og samfundet, der skærmer, men der er ikke nogen, der hjælper mændene, som også står i en livskrise.
Så jeg er fuldstændig enig i, at det her er et område, der skal meget mere fokus på.
Jeg synes også, det er vigtigt at få sænket de her ydelser og få flere kvinder i arbejde, helt sikkert.
Det er jeg enig i, og jeg synes, det er vejen frem.
Det er jeg helt enig i.
Altså, der skal simpelt hen være noget mere konsekvens, når det gælder de her kvinder.
Jeg synes, at der er en berøringsangst, også ude i jobcentrene.
Der kan sidde en eller anden mand, der er med og taler på hendes vegne hele tiden – hold nu op, altså; smid dog manden ud.
Jeg synes bare, der er enormt meget berøringsangst, og det skal der være et opgør med.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Jeg vil godt fortsætte lidt ned ad den sti der, for jeg er fuldstændig enig – og nogle gange er det en hønen og ægget-diskussion, ikke også?
Så er den ikke sådan lige til højrebenet: at det er at smække kassen i i forhold til en far, der undertrykker moren med hensyn til at gå på arbejde?
Og det er en påstand, men det er min påstand, og det må jeg jo gerne, men hvis vi smækker kassen i, gør det det lidt mere attraktivt at få moren på arbejde, og så kan vi måske få de her børn ind i en situation, hvor de kan se, at man kan arbejde, også som kvinde, selv om man er efterkommer af forældre fra et MENAPT-land.
Er ordføreren helt uenig i det?
Susie Jessen (DD), 2023-04-13:
Jamen jeg er lidt trist over, at tallene stadig er så grelle, som de er, for kvinder med indvandrerbaggrund og deres tilknytning til arbejdsmarkedet.
Og der er jeg desværre bare af den overbevisning, at der skal lidt mere konsekvens til, for jeg tror tit, det er sådan i forhold til mange af de her kurser og ting og sager, der bliver lavet, at så tager man dem, og så er man måske i en eller anden prøveperiode på arbejdsmarkedet, og så vender man egentlig tilbage til et liv uden for arbejdsmarkedet igen.
Så jeg tror, der skal mere konsekvens til.
Jeg tror simpelt hen, det er ydelser, som det her handler om.
Altså, det handler om, at man skal ud at tjene nogle penge, fordi man er nødt til det.
Tak, fordi fru Samira Nawa også tager det her op i sin ordførertale – det er jeg glad for.
Nogle af de her mange projekter, der ligger rundtomkring i kommunerne, tror jeg tit kommer til at gøre lidt mere skade end gavn, fordi man jo egentlig bare bevæger sig rundt i de samme cirkler, som man er i – så cykler man eller har nogle madlavningskurser og sådan nogle ting.
Jeg tror, noget af det, vi skal have rigtig meget fokus på, er at få flere kvinder med mellemøstlig baggrund ud på arbejdsmarkedet.
Og det er i hvert fald ikke ved at forhøje ydelserne; det er ved at sænke dem, sådan at der er et incitament til at tage et arbejde.
Jeg tror, at et arbejde er en af de allerallerbedste måder at blive integreret på – det er simpelt hen ved at omgås en masse danskere og på den måde blive integreret.
Det tror jeg er rigtig, rigtig vigtigt.
Samira Nawa (RV), 2023-04-13:
Mange tak.
Ordføreren kommer i vid udstrækning ind på negativ social kontrol, og jeg kan berolige ordføreren med, at det også er en del af stikordene til min tale, men jeg har bare ikke været oppe på talerstolen endnu.
Men noget af det, man kan gøre, hvis man ønsker at modvirke negativ social kontrol, er jo at støtte nogle af de organisationer, som hjælper kvinder, lgbt+-personer med minoritetsbaggrund og for så vidt også mænd.
Og der vil jeg egentlig bare høre Danmarksdemokraterne om deres holdning til støtte til organisationer som Bydelsmødre, Exitcirklen, Sabaah – altså nogle af de her organisationer, som arbejder med minoritetsetniske unge og hjælper dem til at bryde fri af negativ social kontrol.
Susie Jessen (DD), 2023-04-13:
Jamen hvis man har flygtningestatus, og hvis det f.eks. er, at man har mistet sit opholdsgrundlag her, fordi der er fred i ens hjemland, så skal man jo også hjem igen, uanset hvad der foregår i mellemtiden.
Det skal man.
Altså, det er vi nødt til at holde fast i.
Jeg ved, det er noget, regeringen også flytter lidt rundt på i regeringsgrundlaget, altså det her med, at der er nogle syriske kvinder, der skal have lov til at blive her, og der er vi altså meget stålsatte på, at hvis man er flygtning, så er man flygtning her i landet, og så skal man også hjem igen bagefter.
Altså, jeg ved ikke helt, hvad det er for et, ordføreren snakker om, men så vil jeg gerne være med til at kigge på det.
Men altså, helt grundlæggende nævner ordføreren nu familiesammenføring, og der er jo alle mulige forskellige konstellationer, man er her på, og der har vi nogle udgangspunkter, bl.a. med flygtninge.
Altså, dem, der har flygtningestatus, skal hjem igen og sådan nogle ting, ikke?
Så det kommer helt an på, hvilken status de er her på, kan man sige, og hvor længe de har været i landet, og hvilket opholdsgrundlag de har for at være her.
Astrid Carøe (SF), 2023-04-13:
Tak for det, og tak til ordføreren for at have fokus på det her med social kontrol.
Det er en af de ting, som jeg desværre ikke selv fik tid til, men som også er en meget vigtig ligestillingsdagsorden i Danmark.
Desværre har vi jo set nogle steder, at nogle af de forslag, man kommer med i forhold til social kontrol, faktisk lidt modarbejder kvindernes rettigheder.
For altså, hvis man f.eks. bliver tvunget til at tage sit tørklæde af, ender man måske med bare at blive derhjemme, og sådan nogle ting.
Så det er jo mindre sort-hvidt end som så.
Et af de steder, hvor vi har kunnet se, at en meget stram udlændingelovgivning har været rigtig skidt for de her kvinder, har jo været det her med unge piger, der blev sendt på genopdragelsesrejse, fordi forældrene syntes, de var for danske, og når de så kom tilbage – havde kæmpet sig tilbage – til Danmark, så smed vi dem ud, fordi de havde været uden for landets grænser.
Det fik vi heldigvis lavet om i sidste periode.
Men nu står vi med et nyt problem, og det er, at når kvinder tager på krisecenter, fordi de har en voldelig mand, men er her på grund af familiesammenføring med ham, jamen så risikerer de at blive smidt ud af Danmark.
Det gør de, fordi de mister familiesammenføringen, og det resulterer jo i, at de nok bliver hos den voldelige mand.
Vil Danmarksdemokraterne være med til at stemme for det beslutningsforslag, jeg har fremsat, som vil ændre det?
Jeg synes sådan set, at jeg siger meget tydeligt i min tale, at der er 14 pct.s lønforskel, og at det meste af det handler om, at vi har lønnet de klassiske kvindedominerede fag lavere end de klassiske mandsdominerede fag.
Og det undrer mig egentlig en lille smule, at ordføreren bliver så provokeret af det, for jeg troede egentlig, at Dansk Folkeparti også ville være med til at afskaffe den her tjenestemandsreform, hvilket skulle være et stort opgør med det lønefterslæb, der er ved de klassiske kvindedominerede fag.
Men det var måske kun noget, man mente i sidste periode?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-13:
Tak for det.
Jeg kan ikke undlade at bemærke, at ordføreren nævner den her 14-procentsdiskriminative lønforskel mellem mænd og kvinder, og det er et argument, jeg ofte hører fremsat i debatten, både af politikere, men også af diverse organisationer som KVINFO og mange andre.
Problemet er jo bare, at det ikke passer.
Altså, problemet er, at der ikke dokumenterbart er en 14-procentsdiskriminativ lønforskel.
Går du ind og kigger på baggrundsvariablerne, altså hvad årsagerne er til, at mænd og kvinder gennemsnitligt set har forskellige lønniveauer, så er mange af årsagerne jo bl.a., at mænd gennemsnitligt set arbejder mere, at de er mere villige til at flytte over store geografiske afstande end kvinder, at de har mere overarbejde, og at de helt generelt er mere villige til nogle gange at bringe nogle personlige ofre for at kunne tjene en højere løn.
Og jeg siger ikke, at det er en god beslutning; jeg siger bare, at det er nogle af de ting, der er med til at forudsige, at der er lønforskelle mellem mænd og kvinder.
Kunne vi ikke tale om de reelle årsager til lønforskelle i stedet for at påstå, at det hele skyldes diskrimination?
Rosa Eriksen (M), 2023-04-13:
Helt personligt synes jeg, der burde være samme rettigheder, om man er på arbejdsmarkedet, eller om man er ledig.
Samira Nawa (RV), 2023-04-13:
Ja, og det lykkedes vi så heldigvis også med i sidste periode med en barselsfond for selvstændige, netop med henblik på at få flere kvindelige iværksættere.
Men det, jeg egentlig tænker på, er den her øremærkede barsel til fædrene, som så dermed også får en ret til og en mulighed for at tage del i børnenes liv.
Er der forskel på at have ret til og mulighed for barsel som far og ledig i forhold til at være far og lønmodtager?
Hvad synes Moderaternes ordfører om det?
Rosa Eriksen (M), 2023-04-13:
Jeg er lidt mere usikker på det med hensyn til de ledige.
Men i hvert fald i forhold til iværksætteri og i forhold til at få flere kvindelige iværksættere synes jeg, at der er et arbejde, der skal gøres.
Samira Nawa (RV), 2023-04-13:
Jeg vil godt stille ordføreren for Moderaterne samme spørgsmål, som jeg stillede til Venstres ordfører, nemlig i forhold til barsel.
Moderaterne var jo ikke med, da vi forhandlede den øremærkede barsel, men jeg får i hvert fald den opfattelse af ordførerens tale, at man egentlig er tilfreds med, at der er øremærket barsel til fædre.
Så hvad synes Moderaterne skal gøre sig gældende for ledige fædre eller selvstændige fædre og mødre?