runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Altså, hvis vi holder os til landbruget – det er jo et ganske stort spørgsmål – så er det klart, at jordfordelinger, som jeg lige nåede at nævne hurtigt, er en de løsninger, som vi skal have kigget på.
Det er også åbenlyst, at man kan sætte mere skub i investeringer i eksempelvis staldanlæg, som udleder mindre, man kan arbejde med en fodersammensætning, som betyder, at det, der kommer ud af koen, er mindre klimabelastende.
Så der er en lang række redskaber, som vi kan tage i brug.
Jeg vil ikke stå her i dag og sige, at vi skal gøre det ene frem for det andet.
Vi skal have en grundig drøftelse af, hvor vi får mest CO 2 -nedgang for pengene.
Men jeg vil bare sige, at der jo er værktøjer, som vi kender.
Jeg kan jo svare på spørgsmålene, og det har jeg også gjort.
Jeg kan jo ikke tage ansvar for, om spørgerne simpelt hen er politisk uenige, og det tror jeg er det, vi har med at gøre.
Det er jo klart, at når man ikke vælger at prioritere skattelettelser, er der ikke nogen, som får flere penge imellem hænderne.
Man lad os nu tage et tænkt eksempel på en familie, som er uddannelsesfremmed, hvor der måske er arbejdsløshed inde over, og hvor der ikke er så mange penge at gøre med.
Hvad er det mest afgørende for børn i den slags familier i forhold til at få det fulde ud af sit potentiale og få nogle gode tilværelser?
Det er da, at når de kommer i vuggestue, er der pædagoger, der tager hånd om dem, og som ser dem, og som også ser, hvis de har problemer.
Det er da, at når de kommer i folkeskole, er der en lærer, som har ekstra tid til at tage sig af dem, som har det svært, sådan at vi får løftet i fællesskab, så vi sikrer, at de familier, hvor der er nogle udfordringer, faktisk møder nogle velfærdsinstitutioner, som tager hånd om dem, og som sikrer, at de får reelle muligheder – reelle muligheder – for at få en god tilværelse og få noget ud af potentialet.
Og derfor gør den her finanslov så meget for at bekæmpe ulighed i Danmark.
Louise Schack Elholm (V), 2019-12-18:
Okay, så jeg skal forstå på Socialdemokraternes ordfører, at det er helt i orden, at dem, der taber allermest på Socialdemokraternes finanslov, er de fattigste i Danmark.
Det er simpelt hen helt i orden, for der kommer nemlig en pædagog mere i hver tredje daginstitution næste år, og så kan de trygt sende deres børn i daginstitution.
Og derfor er det helt i orden, at det er de fattigste, der skal betale mest for Socialdemokraternes finanslov.
Er det det, jeg skal forstå?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Men hvis vi skal have en diskussion om de fordelingsmæssige implikationer, som i øvrigt er drevet af, at tobakken kommer til at koste noget mere – hvad jeg forstår Venstre også er enige i – så bliver vi også nødt til at se på, hvad den her finanslov gør.
Og det, den gør, er at sikre, at de børn, der kommer fra hjem, hvor der er udfordringer, tager man sig godt af – at de oplever, at der er opmærksomhed, at de får ekstra hjælp.
Og ved I hvad: Den her socialdemokratiske regering har mange mål.
Et af de mere vigtige er, at vi bekæmper ulighed, og det gør vi ved at sikre, at også børn, der kommer fra hjem, hvor der er problemer, tager man sig godt af i daginstitutioner og i folkeskoler.
Og det er det, vi sikrer med finansloven, som investerer i velfærd.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Tak for det, og tak til hr. Troels Lund Poulsen for talen.
Når man laver et finanslovsforslag, handler det jo i sidste ende om at prioritere, hvad man vil bruge penge på, og hvor pengene skal komme fra.
Det var vist også et citat på en tidligere Venstrefinansministers bord: Hvor skal pengene komme fra?
Venstre har jo sagt, at de er imod, at man tilbageruller skattelettelsen til virksomhedsarvinger.
Venstre er ligeledes imod at tilbagerulle skattelettelsen på den fri telefon.
Alene de to forslag ville, hvis man tog dem ud af vores finanslovsforslag, betyde, at der manglede 1,5 mia. kr. Der mangler altså 1,5 mia. kr., hvis ikke man er klar til at foretage de to prioriteringer.
Det er to prioriteringer, som Venstre ikke er klar til at foretage.
Derfor skylder Venstre jo svar på, hvor de penge skal komme fra.
Hvis man kigger på regeringens finanslovsforslag, er det så de 1.000 flere sygeplejersker, som ikke skal gennemføres
Er det psykiatrien, der ikke skal løftes?
Er det lærerne, vi ikke skal have flere af?
Er det pædagogerne, vi ikke skal have flere af?
Det savner vi seriøse svar på.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
som jeg også tror hr. Christian Rabjerg Madsen har fulgt.
Men vi har jo lagt nogle af vores finansieringselementer, som vi ønsker afstemning om, frem.
Det er jo bl.a., at man tager og sætter udgifterne ned i forhold til regeringsreserven og også merudgifter ved nye bevillingsforslag, som jo er med til at give flere midler, og som kan gøre, at vi kan indfri de politiske tilsagn, vi har givet.
Det er sådan set helt naturligt.
Men vi siger jo f.eks. også, at man skal annullere det midlertidige børnetilskud, som er 300 mio. kr., som man bruger på at give primært arbejdsløse indvandrerfamilier flere penge – altså de der 2.000 kr. skattefrit om måneden.
Så er der også opholdskravet for dagpenge som et andet område.
Så der er jo sådan set et katalog af forslag til finansiering.
Louise Schack Elholm (V), 2019-12-18:
Man kan jo rigtig mærke, vi har fået en rød regering, når alle afgifter og skatter efterhånden skal stige.
Men jeg kan høre, at ordføreren taler meget udenom.
Hvis nu vi tager fat på de spørgsmål, som hr. Ole Birk Olesen og hr. Torsten Schack Pedersen stillede, var det jo på baggrund af et svar fra finansminister Nicolai Wammen om, hvem det var, der fik flere penge mellem hænderne som følge af den her finanslov.
Og det er der så ingen, der får.
Ingen danskere får flere penge mellem hænderne.
Og man skal så forstå, at dem, der taber mest i 2025, faktisk er de fattigste i Danmark.
Så hvordan forholder ordføreren sig til, at nu er der kommet en socialdemokratisk regering?
Jeg kunne godt forestille mig, at mange af dem, der er allersvagest i Danmark, havde regnet med, at når der kom et rødt styre, ville det være dem, der skulle til at have det bedre i forhold til alle andre.
Og så er det det modsatte, der sker.
Det er faktisk dem, det går allerhårdest ud over med Socialdemokraternes stigende afgifter og skatter.
Hvordan forholder ordføreren sig til det?
Preben Bang Henriksen (V), 2019-12-18:
Jeg vender tilbage til ordførerens slægtskrønike.
I den havde vi onkel Torben.
Han var så glad, og det var, fordi regeringen havde tredoblet arveafgiften for de arvinger, der skulle overtage hans virksomhed.
Jeg må sige, at han åbenbart findes i den socialdemokratiske fantasi.
Jeg tror ikke, der er mange andre, der har mødt den type.
Der var også farmand Per.
Han sagde ikke så meget, sagde ordføreren.
Kunne det eksempelvis være, fordi han, der har spinket og sparet hele sit liv og i dag sidder i et gældfrit hus, har fået Socialdemokratiets program ind ad brevsprækken – det, der hedder »Danmark er for lille til store forskelle« – og deri har læst, at arveafgiften for arv over 3 mio. kr. efter Socialdemokratiets opfattelse skal stige til 30 pct.?
Jeg spørger derfor – det tror jeg faktisk har interesse for mange danskere: Er det fortsat Socialdemokratiets politik, at den generelle arveafgift skal sættes op til 30 pct.?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Jeg må bare sige helt klart, at vi med finansloven jo ikke ændrer topskattegrænsen.
Vi ændrer ikke topskattegrænsen med finansloven.
Vi har tværtimod tilbagerullet en række skattelempelser, som vi synes var ufornuftige, og de fordelingsmæssige implikationer, som er oversendt, og som er refereret af en avis i går, handler primært og mestendels om ændringen i tobakspriserne, en ændring, som jo ikke så meget er drevet af ønsket om provenu eller skattetekniske spørgsmål, men som handler om, at færre unge skal begynde at ryge.
Det er jo grunden til, at vi bakker op om, at cigaretterne skal koste mere.
Jeg tror indledningsvis, jeg vil sige, at jeg synes, at skizofreni er lidt for alvorlig en lidelse, til at man skal kaste den diagnose efter politiske kollegaer.
Når det er sagt, har vi jo, som jeg vist også sagde til den tidligere ordfører, sagt i valgkampen og også efter valget, at vi selvfølgelig står vagt om en stram og bredt funderet udlændingepolitik, og det gør vi stadig væk.
Det kan man også se afspejlet i vores forslag til finanslov, som ikke rykker på den stramme udlændingepolitik, som Danmark af mange årsager bør føre og skal føre og vil føre.
Det, vi siger til virksomhederne, er, at hvis de har en flygtning ansat og har haft ham ansat i 2 år og han så mister opholdsgrundlag som flygtning, så giver vi ham ikke opholdsgrundlaget tilbage som flygtning.
Det opholdsgrundlag er væk, men vi giver ham mulighed for at blive i landet, så længe han er i arbejde, hvorefter han så skal forlade Danmark.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-18:
Ja, men ligesom ordføreren har jeg også brugt lang tid på at finde fiktive personer, så jeg forstår ikke, hvad ordføreren snakker om der.
Hvor er garantien for, at der kommer flere lærere ude i kommunerne?
KL har jo selv udtalt, at det ikke er sikkert, at de kommer til at bruge pengene på flere lærere.
Så pynter man sig da netop med lånte fjer, når man siger, at der kommer flere lærere ude i folkeskolen.
Det kan også være, der kommer flere pædagogiske projekter, eller der bliver ansat flere i centraladministrationen.
Vi ved det faktisk ikke.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Jeg opfatter det sidste spørgsmål som en del af den der kritik, som man kan rubricere under, at oppositionen er ked af, at vi ikke indfører socialdemokratisk politik hurtigt nok.
Vi har afsat midlerne til flere lærere, og vi styrker samlet set folkeskolen med op til 1 mia. kr. ude i overslagsårene.
Det var et ønske, som var bredt funderet, og som eksempelvis De Radikale flere gange har luftet, og som vi heldigvis blev enige om i finanslovsaftalen.
Det er jo en af årsagerne til, at den her finanslov eksempelvis er rigtig god i forhold til at forebygge ulighed, fordi den giver flere lærere, som kan se nogle af de børn, der har det vanskeligt.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-18:
Men der er jo også en regning, som skal betales, og det er desværre sådan, at alle kommer til at betale til den her finanslov.
Alle bliver fattigere.
Uanset om det er søstrene Anne og Pernille, om det er far Per, fætter Tobias eller onkel Torben, så bliver de alle sammen fattigere som følge af den her finanslov.
Det viser tallene fra Finansministeriet.
Er det virkelig målsætningen med at føre socialdemokratisk politik og rød politik her i år 2019 at gøre alle samfundsgrupper, uanset hvilken indkomst de har, fattigere?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Jeg mener simpelt hen, det er en misvisende diskussion, og jeg synes, det er at tillægge eksempelvis sådan noget som Ginikoefficienten alt, alt for stor vægt.
For man kan ikke alene fokusere på afgiftssidens konsekvenser for økonomien.
Man bliver også nødt til at fokusere på, hvad det gør for de mennesker, der har mindst, de mennesker, der har det sværest, når vi løfter vores velfærdsinstitutioners kvalitet.
Ellers giver diskussionen ikke sådan rigtig mening.
Der er ikke noget trylleri, der er ikke nogen julemand her.
Vi prioriterer at tilbagerulle de skæve skattelettelser, som den blå regering var garant for.
Vi prioriterer færre konsulenter.
Vi prioriterer afgifter på plastikposer og engangsservice, som samtidig gør noget godt for vores natur.
Vi prioriterer afgifter på tobak, som gør noget for folkesundheden.
Jeg står fuldt ud ved og vi står fuldt ud ved de prioriteringer, som ligger i finanslovsforslaget, fordi de giver os mulighed for at investere i velfærden.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-18:
Jeg sagde ikke et ord om Ginikoefficient og ulighed.
Jeg talte om de penge, som folk faktisk har til rådighed derude.
Der er det sådan, at uanset hvilken indkomst man har i det her samfund, tilhører man en gruppe, der samlet set har færre penge til rådighed som følge af den her finanslov, end hvis der ikke havde været initiativerne i finansloven.
Det gælder også de mennesker, som de røde partier i valgkampen sagde var fattige, og som de røde partier i valgkampen sagde at de ville gøre rigere; de får også færre penge til rådighed med den her finanslov.
Skal jeg forstå hr. Christian Rabjerg Madsen sådan, at det er helt uproblematisk, at de bliver fattigere, fordi der til gengæld kommer flere pædagoger i børnehaven?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Jeg vil gerne diskutere Ginikoefficienter eller fordelingsmæssige implikationer, som er det, ordføreren retter sin opmærksomhed mod i spørgsmålet.
Jeg synes bare, det er fjollet at diskutere fordelingsmæssige implikationer eller Ginikoefficienter, hvis ikke man samtidig forholder sig til, hvad vi rent faktisk gør.
Nogle af de mennesker, som får allermest gavn af vores finanslov, er jo de mennesker, som i dag står uden for arbejdsmarkedet, og som har mindst, og som med mere efteruddannelse får mulighed for at få nogle kompetencer, som rent faktisk bliver efterspurgt, komme ind på arbejdsmarkedet, komme ind i arbejdsfællesskabet, komme ind i et fællesskab, hvor der også sidst på måneden bliver noget mere til dem og deres.
Det er det, den her finanslov gør.
Men hr. Torsten Schack Pedersen er jo også klar over, at de fordelingsmæssige implikationer, som bliver konsekvensen af finansloven, i helt overvejende grad er drevet af vores ændringer af tobaksprisen, og det er vist en prisforøgelse, som Venstre er enig i, og jeg tror måske endda, at Venstre gerne ser den indført hurtigere.
Jeg synes bare, at det er et alt for snævert billede, som oppositionen tegner.
Vi kan ikke kun se på fordelingsmæssige implikationer.
Vi bliver også nødt til at se på, hvor vi rent faktisk bruger de her midler med den her finanslov.
Vi bruger jo midlerne på at gøre Danmark rigere.
Vi bruger midlerne på uddannelse, sådan at virksomhederne får højt kvalificeret arbejdskraft – det er det, som danske virksomheder i al beskedenhed lever af – vi bruger pengene på efteruddannelse, som jeg også har sagt nogle gange.
Man bliver nødt til at se det i sin helhed, hvis vi skal have en bare nogenlunde alvorlig og seriøs debat.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-12-18:
Jeg har opgivet at få en alvorlig og seriøs debat, når ordføreren overhovedet ikke vil svare på det centrale spørgsmål.
For det er jo konsekvensen af den tredobling af generationsskifteskatten, som regeringen lægger op til.
Gør det ikke noget indtryk på en socialdemokratisk ordfører, når virksomhedsejere siger: De penge, vi skulle have investeret de næste 3 år, skal vi nu bruge til at betale generationsskifteskat?
For virkeligheden er jo lidt anderledes end den delmængde af vismændenes citat, som ordføreren læser op.
For vismændene skriver også, at det kan være med til at fremme effektivitets- og produktivitetsforbedringer at have en lav generationsskifteskat, hvis bare ordføreren vil læse hele citatet.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Jeg tror egentlig godt, at ordføreren forstår, hvad jeg siger.
Jeg tror måske bare, det tager noget tid for Venstre at vænne sig til, at erhvervspolitik ikke længere er begrænset til kun at handle om topskat og erhvervsskattelettelser, men at regeringen faktisk ser erhvervspolitik som noget bredere.
Det er erhvervspolitik, når vi laver en grøn fond, som sætter et ordentligt skub i eksporten af grøn teknologi, som skaber arbejdspladser og vækst, og når vi investerer i uddannelse.
Så står vi fuldstændig ved, at vi tilbageruller Venstres skæve skattelettelser til virksomhedsarvinger – mennesker, der i forvejen har allermest.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-12-18:
Tak for det, formand, og også tak til ordføreren, som lige nævnte topskat.
Det fik mig til at tænke på, hvordan det egentlig ligger på det her område til næste år med den finanslov, der bliver vedtaget.
Nu har der været meget snak, og det løfter jo lidt en flig af den debat, der givetvis også har været i Finansministeriet med de partier, som regeringen vælger at lade sig støtte af.
Men er det ikke rigtigt forstået, at topskattegrænsen stiger til næste år med den finanslov, som ordføreren her står på mål for, og når han siger, at, citat, man prioriterer at rulle blå skattelettelser tilbage, citat slut, hvordan skal det så forstås i den relation?
Er det sådan en fiffig reference til, at den skattelettelse, der så gennemføres for de rigeste til næste år, faktisk er opfundet af den tidligere socialdemokratiske regering under fru Helle Thorning-Schmidt, og at det så kun er skattestigninger og skattelempelser, der er vedtaget af blå blok, som man agter at ændre på, for det, som man har gjort selv, som godt nok er imod ens egen politik, står man stadig væk på mål for?
Hvordan hænger det sammen, hr. Christian Rabjerg Madsen?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Med finansloven ændrer vi ikke på topskattegrænsen.
Vi ruller de skattelettelser tilbage, som vi synes er skæve, hvilket vi i øvrigt har vismændenes ord for ikke er til skade for dansk erhvervsliv, og hvilket ikke koster danske arbejdspladser, men hvilket tværtimod ligestiller arvebeskatningen i Danmark, og dermed undgår vi spekulation i forbindelse med arv.
Det, vi får ud af at lave en ligestilling, er jo, at det er de driftsmæssige omstændigheder ude på virksomhederne, der afgør, om man laver et arveskifte, og ikke spekulation i vores skattesystem, og det er en af årsagerne til, at vismændene synes, at det er fornuftigt, at vi tilbageruller den skattelettelse, og en af årsagerne til, at OECD efterspørger, at landene gør det samme.
Så vi tilbageruller de skattelettelser, som vi synes er ufornuftige, og bruger de midler, som vi har til rådighed, på at prioritere velfærden, prioritere, at vi sætter gang i den grønne omstilling, og det står jeg gerne på mål for.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-12-18:
Jeg spurgte – ovenikøbet inspireret af ordføreren – til den topskattelettelse, som gennemføres til næste år, i det finansår, som vi står og taler om her, og det vil jeg bare gerne have at ordføreren bekræfter, og at det måske også kan være en del af årsagen til, at uligheden stiger.
Hvis man ser på det faktaark, vi har fået ovre fra Finansministeriet – jeg vil næsten tro, at ordføreren også ligger inde med det; jeg tror, det er stemplet den 5. december – så bekræfter Finansministeriet jo, at der sker en stigning i uligheden.
Det kunne jo have noget at gøre med, at den socialdemokratiske regering gennemfører en lempelse af topskatten.
Kan ordføreren reflektere lidt over det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-12-18:
Jeg synes da egentlig, at vi fortjener et svar på det sidste spørgsmål.
Konsekvensen af den her finanslov er, at alle danskere bliver fattigere.
Hvis man ikke vedtager den her finanslov, ville det være anderledes.
Det har ikke noget med Ginikoefficienten at gøre, og det bør den socialdemokratiske ordfører da kunne svare på: Hvorfor er det et mål for Socialdemokratiet at gøre alle danskere fattigere?
Det er konsekvensen.
Det er ikke noget relativt, det har ikke noget med Ginikoefficienter at gøre.
Det ville da være befriende at få et svar på, hvorfor en socialdemokratisk regering, som i sin egen økonomiske redegørelse siger, at væksten i Danmark falder næste år, mener, at svaret så er at lave en finanslov, der reducerer arbejdsudbuddet og gør os alle sammen fattigere.
Hvilke problemer bliver lettere at løse, ved at vi som samfund bliver fattigere med den her finanslovsaftale?
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Det er selvfølgelig, fordi det er finansieringer, som gør Danmark fattigere på sigt.
Det er rigtigt, at det isoleret set i 2020 godt kan være, at de her udlændingelempelser ikke betyder så meget økonomisk, men jeg tør godt love, at det kommer de til.
Vi har jo set det.
Det er der jo evidens for.
Der er lavet lange rapporter om, at når man øger ydelsesniveauerne, øger man også tilstrømningen.
Og når man øger tilstrømningen, øger man også de offentlige udgifter.
Vi bruger i dag over 30 mia. kr. om året på ikkevestlig indvandring.
Hvorfor i alverden skal vi bruge mere i fremtiden?
Det går ikke til velfærd, sådan som jeg tror danskerne tænker velfærd.
Når danskerne tænker velfærd, tænker de folkeskole, de tænker ældrepleje, og de tænker daginstitutioner.
Jeg tror ikke, de tænker ikkevestlig indvandring, men det er dér, man med denne finanslov i fremtiden øger udgifterne markant.
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Det tal på 30 mia. kr. er i øvrigt temmelig misvisende.
Det kan man se ud fra nogle af de spørgsmål, jeg har stillet i Finansudvalget.
Jeg synes ikke, at jeg har fået et ordentligt svar, for jeg mangler stadig væk et svar på, om det er psykiatrien, der ikke skal have penge, eller om det er kampen mod social dumping, der ikke skal have penge.
Folkeskolen kunne jeg høre at ordføreren var begejstret for.
Hvad er det for nogle ting, der skal pilles ud af det her forslag til finanslov i forhold til alle de finansieringselementer, som Dansk Folkeparti gerne vil have?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
For det første sagde jeg da netop, at ekstremisme nogle gange har sine rødder i religion, men i forskellige religioner, enhver slags.
Og jo, islamistisk terror har rødder i islamistisk islam, men det er jo en tolkning af en religion.
Til det andet vil jeg sige, at det da er helt vildt, at ordføreren her uden at blinke kobler en finanslov, der sikrer, at virksomheder kan beholde medarbejdere, de har investeret i, og som betaler skat til vores skattekasse hver eneste måned og bidrager i det her land og kun kan blive her, hvis de bidrager, til islamistisk terror.
Det er helt vildt.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-12-18:
Tak for det.
Man må sige, at kreativiteten hos os borgerlige er rigtig stor, for også jeg vil tage fat i spørgsmålet om vækst og velstand og reformer, der kan gøre Danmark rigere, for det, som det private erhvervsliv skriger på, er jo arbejdsudbudsreformer, som gør, at der er flere hænder, der stiller sig til rådighed for arbejdsmarkedet, og flere, der gerne vil arbejde en time ekstra eller to.
Med al respekt for De Radikales resultater er det jo ikke sådan, at der er flere, som står til rådighed for arbejdsmarkedet, bare fordi universiteterne har lidt flere penge på deres budget, og det faktum, at man har nogle nye minimumsnormeringer, der næste år gør, at pædagogerne i gennemsnit har 2 minutter ekstra pr. barn, gør jo heller ikke, at der er flere, der så vil arbejde længere på grund af de 2 minutter.
Det, der batter noget, er bl.a. det, som I har fået ind omkring udenlandsk arbejdskraft, men vi er jo stadig væk i småtingsafdelingen, og jeg vil egentlig bare høre, hvad Radikale Venstre har af ambitioner i den her valgperiode i forhold til reformer, der øger arbejdsudbuddet.
Vil man kigge på – hvad ved jeg? – et stop for tilgangen til efterløn eller en dagpengereform eller lavere marginalskat?
Har man nogen ambitioner, der vil øge arbejdsudbuddet?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
Tak for det og også for kreativiteten.
Det er skam helt fair.
Det er vigtigt.
Der er faktisk et par andre initiativer i finansloven, som måske ikke har fået så meget opmærksomhed.
Der er et mindre, erkender jeg, initiativ, der hedder udvidelse af integrationsgrunduddannelsen, som omfatter den gruppe – den er ikke så stor, men det er der – af f.eks. indvandrerkvinder, som har været længe i Danmark uden at komme i beskæftigelse, fordi de mangler helt grundlæggende kompetencer: sprog, folkeskolens afgangsprøve, eller hvad der svarer til den.
Så det håber jeg også ordførerens parti, som jo også har støttet den ordning, vil være med til at fremme, fordi vi er nødt til sådan at komme ud i alle de afkroge.
Vi i Radikale Venstre er ikke i det spor, hvor vi tænker, at nu skal der en ny dagpengereform til – nej – eller at nu skal ydelserne sænkes yderligere.
Tværtimod er vi optaget af, at vi får færre fattige børnefamilier i Danmark.
Men en lang række andre ting, f.eks. at sænke skatten, som det fremgår af vores eget finanslovsforslag, vil vi gerne være med til at se på.