runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Jeg troede faktisk, at vi var flere om at bære den vision, for det er i mine øjne den eneste løsning, der er, på et flygtningesystem, som ikke længere fungerer.
Er det nogen nem opgave?
Møder vi forhindringer?
Ja, det gør vi.
Men vi møder også det modsatte, nemlig en stigende bevidsthed om og stigende erkendelse af – i hvert fald blandt nogle europæiske lande – at det nuværende flygtningesystem bare ikke fungerer.
Så vi fortsætter ufortrødent vores arbejde.
Men jeg vil da gerne have lov til at understrege, at jeg ikke alene håber på, men regner med opbakning fra Venstres side til regeringens fortsatte arbejde på det her område.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-01-21:
Jo, men den er jo ikke rigtig nok, hvis resten af verden ikke rigtig vil spille med.
Og Socialdemokratiet har nu engang lovet et nyt asylsystem med modtagecentre uden for EU som hele krumtappen, hele omdrejningspunktet, for det her nye asylsystem.
Man lovede samtidig, at det kunne gennemføres af Danmark alene, hvis der ikke var opbakning til det i EU.
Man lancerede det ovenikøbet under overskriften »Retfærdig og realistisk«.
Så jeg vil gerne spørge: Fremlægger regeringen en plan for, hvordan man vil gå dansk enegang med det her realistiske nye asylsystem?
Morten Østergaard (RV), 2020-01-21:
Jeg synes jo, at risikoen ved den tilgang er, at man får spændt snubletråde ud for sig selv.
Forudsætningen for, at vi kan lave en retfærdig grøn omstilling, er jo, at vi går i gang, og det, som eksperterne taler om, er det skarpeste redskab, vi har i skuffen til at løse klimaudfordringerne politisk, og det er vores skatte- og afgiftssystem.
Så kan man jo selv, når man indretter systemet, styre, hvordan fordelingseffekterne skal være, hvad det skal betyde for erhvervsvilkårene, men forudsætningen er jo, at man går i gang.
Derfor er spørgsmålet til statsministeren: Er modet der til at tage fat på det nu her i foråret med den diskussion, eller er det noget, vi skal vente på i en fjern fremtid?
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Nu kender jeg jo spørgeren som en glødende europæer og antager derfor også, at der er opbakning fra Venstre til, at vi selvfølgelig først forsøger et europæisk spor.
Det er vi i forhold til en ny Kommission, som jeg synes viser bedre og mere positive takter i forhold til det her end den tidligere Kommission.
Vi gør det også bilateralt.
Og jeg mener stadig væk, at det er den rigtige løsning.
Jeg har ikke på noget som helst tidspunkt sagt, at det vil være let, men nogen skal gå forrest.
Det er Danmark, og det har vi tænkt os at gøre.
Vi efterprøver selvfølgelig først et europæisk spor, men igen, det undrer mig, at Venstre bruger tid på at sætte spørgsmålstegn ved vigtigheden af den her opgave i stedet for at bakke regeringen op.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-01-21:
Nu er det jo fru Mette Frederiksens egen udlændingeminister, der i Berlingske i dag nærmest aflyser troen på, at det kan lade sig gøre.
Så det er jo ikke sådan noget, vi står hernede i salen i dag og finder på.
Men lad os så vende os til noget, som Socialdemokratiet jo selv bestemmer over, for i det store, flotte oplæg, der blev husstandsomdelt før valget, om, hvad Socialdemokratiet vil på udlændingeområdet, fremgår det også, at man vil lave et loft over, hvor mange ikkevestlige indvandrere der skal komme til Danmark, og det skal forhandles med kommunerne.
Så kunne fru Mette Frederiksen måske fortælle os lidt om, hvordan det går med at indføre det loft?
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Det sidder vi nu og kigger på i regeringen hvordan vi gør bedst.
Jeg mener stadig væk, det er en ualmindelig god idé, og jeg vil i øvrigt i folkeoplysningens navn sige, at det faktisk går ret godt med tallene på udlændingeområdet, både når det handler om asyl, og når det handler om familiesammenføring.
Så den tidligere regerings politik, som vi støttede op om, og den nuværende regerings politik, som den daværende regering bakker op om sammen med Dansk Folkeparti, virker.
Men idéen om et loft er stadig væk god, og det indgår i regeringens arbejde.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-01-21:
Det er jo super, at det indgår i regeringens tanker, hvad man lovede vælgerne før valget.
Men nu var valget jo altså den 5. juni sidste år, og der har været forhandlinger med kommunerne siden hen om økonomi og ting og sager.
Så kan fru Mette Frederiksen fortælle, hvordan kommunernes reaktion har været?
Hvad har de forhandlinger indeholdt, og hvor kommer loftet så til at være?
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Vores klare vurdering har været den, at når skiftende regeringer nu endelig er lykkedes med faktisk at få styr på udlændingeområdet, så var den her regerings vigtigste opgave i første kommuneaftale at begynde også at få styr på velfærden, som jo er et område, der ikke har fået den opmærksomhed, velfærden skulle, under den tidligere regering – desværre jo også med en aktie fra Dansk Folkeparti.
Så vi har valgt at fokusere på de ældre, på handicapområdet, på børneområdet, og det håber jeg i øvrigt Dansk Folkeparti vil bakke op om.
Det skal jo så ikke betyde, at vi ikke også har et fokus på, hvor mange der kommer hertil.
Det går ret godt på udlændingeområdet, men et loft er stadig væk en del af regeringens arbejde.
Morten Østergaard (RV), 2020-01-21:
Når jeg bevæger mig på gader og stræder og kigger på, hvad det er, folk går på gaderne og demonstrerer for for tiden, så er det jo nogle andre ting – med al respekt for den debat, der lige har været – nemlig kampen mod klimaforandringerne, og der synes jeg, der er et meget stort pres på, at vi lever op til det.
Vi har ofte stået i en situation, hvor vi har skullet forklare det, vi synes var nødvendige forandringer, over for befolkningen, men nu vender det næsten modsat, nemlig at de forlanger forandringer skabt af politikere, som skal tage ansvar.
Derfor synes jeg også, det er en meget stor opgave, vi står over for, med afsæt i klimaaftalen og den klimahandlingsplan, der skal forhandles til foråret, og derfor vil jeg spørge, om statsministeren er åben over for at lave en stor grøn skattereform som det første afsæt for det, som foreslået af en række eksperter.
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Først og fremmest vil jeg gerne takke Det Radikale Venstre for et vedholdende fokus på klimaet.
Jeg synes, det er noget af det, der er det stærkeste, ikke kun , men noget af det, der er stærkest i det arbejde, vi har blandt forståelsespartierne, og nu begynder vi at få flere partier i Folketinget med på i hvert fald 70-procentsmålsætningen.
Og det er fuldstændig rigtigt – nu skal vi i gang med at omsætte den til virkelighed.
Jeg vil bestemt ikke afvise, at vi skal diskutere skat som en del af klimahandlingsplanerne.
Jeg er selvfølgelig meget optaget af, hvordan konklusionen på den diskussion bliver, for skat har det med at vende skævt og vende den tunge ende nedad, og da jeg er mindst lige så optaget af ulighed, som jeg er af klima, skal vi have de to ting til at balancere klogt.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-21:
Det er nemlig rigtigt, at det er min sidste dag hernede i salen som partileder.
Jeg vil faktisk gribe fat i noget, som partilederen fra Socialdemokratiet, statsministeren, sagde i sin tale, i forhold til helt klart at markere støtte til vores religiøse mindretal, i det her tilfælde det jødiske miljø i Danmark.
I det interview, der har været i Politiken, og som jeg har læst, gik kritikken på de venstreradikale miljøer og de islamistiske miljøer, og jeg var bare forundret over, at der ikke også var en skarp kritik af højreradikale miljøer.
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Det er der også, og det, jeg sagde til Politiken i går, var, at antisemitismen i Danmark kommer flere forskellige steder fra.
Vi har været bekendt med de højreradikale miljøers syn på jøder igennem rigtig mange år og rigtig mange årtier med katastrofale følger, nemlig det holocaust, jeg talte om i starten af min tale.
Så det er der al grund til at understrege, og der er al grund til at tage afstand fra det, og nogle af de gravskændinger, vi har set, er blevet begået af folk fra det højreradikale miljø.
Det ændrer jo så ikke på, at antisemitismen desværre også viser sig fra andre dele af det her samfund.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-01-21:
Jeg vil tillade mig at svare på det første spørgsmål her først, for der blev mit svar åbenbart lidt for kompliceret før: Vi står ved vores velfærdsløfte, vi vil følge med det demografiske træk – punktum.
Det andet er: Vi står også ved, at vi har sagt, at hvis vi kan finde en fornuftig finansiering, så er vi ikke imod at fjerne uddannelsesloftet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-01-21:
Tak for det.
Tak til hr. Jacob Ellemann-Jensen for talen.
Jeg synes jo, der tegner sig et mønster.
Altså, Socialdemokratiet og regeringen har jo lovet danskerne rigtig, rigtig mange ting, og det kræver en vis tålmodighed at afvente regeringen i forhold til at opfylde løfterne.
Nu her senest på et pressemøde, statsministeren holdt, handlede det om infrastruktur, og der lavede vi jo en aftale for et års tid siden om infrastruktur, altså bl.a. om en tredje Limfjordsforbindelse og andre store projekter, der skal binde Danmark sammen.
Og der kunne jeg så forstå, at man ikke engang ville sige, at man i år ville komme med en plan for infrastruktur.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-01-21:
Jeg vil sige, at den største bekymring, jeg havde i forhold til den finanslovsaftale, der blev lavet i efteråret, var, at den ikke ser fremad, at den ikke ser på, hvordan vi sikrer, at vi også fremadrettet har den velfærd og den velstand, som vi sætter pris på i vores samfund.
Hvordan sikrer vi, der er vækst i det her samfund?
Og der er infrastruktur nu engang vigtigt.
Det oplever man i hver eneste valgkamp.
Jeg har godt nok kun prøvet tre af dem sådan i den skarpe ende, men jeg skal hilse og sige, at infrastruktur er et vigtigt emne – også for lokale socialdemokratiske kandidater, som rask væk lover udvidelser af østjyske motorveje eller andre glimrende faciliteter – og det er nødvendigt, hvis vi skal sikre væksten.
Det mener regeringen åbenbart ikke.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-01-21:
Lige præcis på det her område er der jo faktisk en plan, som vi lavede for et års tid siden.
Socialdemokratiet har fremlagt en plan, og hvis man kigger på de to planer, er der rigtig mange projekter, der er fuldstændig enslydende.
Der var valg den 5. juni sidste år, der er altså gået over et halvt år, og det seneste, jeg hørte fra statsministerens side, var i hvert fald, at vi ikke nødvendigvis skulle forvente en infrastrukturplan i år.
Og så synes man efterhånden, at der begynder at gå lang tid, før folk kan få en afklaring, og det er jo nok også derfor, der eksempelvis var nordjyske borgmestre, socialdemokratiske borgmestre, der reagerede i sidste uge.
De siger: Nu hører det altså op, nu bliver vi nødt til at få en afklaring af, om den tredje Limfjordsforbindelse kommer.
For deres vedkommende er det f.eks. i forhold til at sikre mobiliteten i det nordjyske, herunder hvordan forbindelsen bliver, og hvor hurtigt den kommer.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-01-21:
Jeg forstår i den grad den frustration og den utryghed, som der er, ikke bare hos nordjyske borgmestre, men så sandelig også hos virksomheder og hos borgere, som jo blev lokket med glittede plakater om, at det var på tide at få en statsminister fra Nordjylland.
Jeg synes, det er ved at være på tide, at vi får en plan for infrastrukturen.
For det er altså noget, der betyder noget for helt almindelige mennesker og helt almindelige virksomheder, og det betyder noget for vores vækst og vores velstand og dermed for, om vi også har et velfærdssamfund fremadrettet.
Det synes jeg vi skal have.
Morten Østergaard (RV), 2020-01-21:
Vi tager lige en omfartsvej til et andet spørgsmål.
Og det er jo, fordi det, der glimrede ved sit fravær i den infrastrukturplan, var grøn omstilling.
Der var ikke engang regnet på, hvad det betød for CO 2 -udledningen fra transporten, som ellers er en af de store udfordringer.
Og derfor er mit ærinde selvfølgelig at prøve at holde hr. Jakob Ellemann-Jensen og Venstre fast på det nye, vigtige fælles ambitionsniveau, vi har for den grønne omstilling.
Og derfor vil jeg også nævne det tema, som vi senest debatterede på De Radikales nytårsstævne, også med statsministeren, og som jo er, at hvis vi virkelig vil rykke fremad på den grønne omstilling, tager vi så den skarpeste kniv op af skuffen?
Og derfor det samme spørgsmål som til statsministeren: Er Venstre parat til at lave en stor grøn skattereform, der gør det billigere at leve grønt og dyrere at leve sort?
Jeg konstaterede jo bare det åbenlyse, at man ikke har gjort sig ulejlighed med at regne grøn omstilling og CO 2 -udledning ind i infrastrukturplanen.
Og der vil jeg sige, at det forhåbentlig er sidste gang, at vi skal opleve det i Danmark, altså at man ikke tænker grøn omstilling ind i sin trafikplanlægning.
Det virker helt oplagt med den udfordring, der er i den sektor.
Men tilbage til mit hovedærinde, nemlig at sige, at hvis vi vil lave en grøn skattereform, som et afsæt for at nå de 70 pct. af vores grønne omstilling, så er det jo nu, vi skal træffe beslutningen.
For ellers går man i gang med en myriade af ting ude omkring og bruger små instrumenter, som har det tilfælles, at de ikke virker lige så godt.
Og derfor har jeg bare spørgsmålet: Er hr. Jakob Ellemann-Jensen og Venstre enige i, at den beslutning om en stor grøn skattereform skal tages nu i forbindelse med klimahandlingsplanen, så alle andre planer indrettes efter det?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-01-21:
Jeg synes, det vil være rigtig fint at tage den diskussion netop i forbindelse med klimahandlingsplanen.
Og noget af det, som udestår, og som jeg jo ser frem til, er at få det der katalog over virkemidler fra klimaministeren, som altså handler om, hvad det er for nogle tiltag, vi kan iværksætte, og hvad virkningen af dem alle sammen er.
For det er lidt – med al respekt – som når blinde diskuterer farver, når vi taler om, hvad det er for nogle tiltag, der virker.
Der er nogle, der er meget forelskede i en flyskat, og der er nogle, der er meget forelskede i andre ting.
Det har vi jo sådan set først forudsætningerne for at tale om, når vi har det instrument fra klima-, forsynings- og energiministeren.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-01-21:
Jeg blev svært begejstret over at høre hr. Jakob Ellemann-Jensen tale om klimaet i sin indledning.
Det er godt, at vi er kommet så langt, men vi skal jo også i gang med at diskutere de klimahandlingsplaner, vi skal forhandle lige om lidt.
Og nu siger hr. Jakob Ellemann-Jensen, at han vil vente på klimaministeren, men jeg synes jo godt, at man nogle gange må bevæge sig lidt hurtigere end klimaministeren.
Men det er godt, at hr Jakob Ellemann-Jensen alene skeler til, hvad klimaministeren kommer med.
Vi vil i hvert fald gerne komme med det lille forslag, som jeg også har hørt flere i erhvervslivet faktisk bakke op om, nemlig om ikke det er på tide, at vi begynder at diskutere en flyskat i Danmark.
Vi ved, at fly er noget af det, der forurener allermest, og hvis man er god liberal, mener man vel også, at dem, der forurener mest, skal bidrage mest.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-01-21:
Fru Pia Olsen Dyhr har fuldstændig ret i, at det er vanskeligere at bevæge sig langsommere end klimaministeren på det her område, og det vil jeg heller ikke bestræbe mig på.
Arh, man må godt drille lidt.
Nå, i forhold til det her med flyskatter vil jeg sige, at jeg altså tror, det er vigtigt, at vi ser på de ting, der rykker noget, og at vi holder de her ting op imod hinanden, så jeg er ikke afvisende over for det her forslag, men jeg vil bare gerne kunne have nogle ting at sammenligne med for at se på de to ting, som egentlig er afgørende for hvert tiltag, vi laver.
1: Hvad koster det?
2: Hvad batter det?
Og de to ting, inklusive hvor besværligt vi gør det for danskerne, skal vi altså holde op imod hinanden, inden vi træffer endelige beslutninger.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-01-21:
Nu synes jeg jo ikke, det er klimaministeren, der er langsom, for jeg synes, det er Venstres formand, der er en smule langsom, hvis han tænker at vente på, at alt det andet kommer, før Venstre har tænkt sig at handle på klimaområdet.
Vi hører nu flybranchen selv sige, at det er interessant at kigge på det her med flyskatten, især hvis man kan føre pengene tilbage til området i form af forskning i bæredygtige brændstoffer.
Vi ved, det er den vej, vi skal ned ad.
I landene omkring os er der altså kun fire EU-lande, der ikke har indført en flyskat i dag.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-01-21:
Vi er meget positive over for de tiltag, som jeg også sagde til hr. Morten Østergaard ved De Radikales nytårsstævne i Nyborg.
Vi er meget positive over for det her, for det er jo intuitivt også den rigtige vej at gå.
Og det her kan man jo forhåbentlig gøre på en måde, som er provenuneutral.
Det må ikke være dyrere at være dansker.
Det må ikke være dyrere at drive virksomhed i Danmark.
Og hvis man kan lave den her omlægning, er vi positive over for det.
Lad mig bare lige anholde det første, som hr. Morten Østergaard er inde på.
Der er sådan en antydning af, at asfalt nærmeste pr. definition er sort i forhold til klimaet.
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Det var vel egentlig et nej til at dække det demografiske træk.
Hvis jeg nu lover, at vi fremsætter et lovforslag, som dækker det demografiske træk – der er ikke alt muligt fikumdik; man skal selvfølgelig stadig væk læse lovforslaget, det skal man altid – og det, der følger det, vi aftalte i valgkampen, er der så et ja til det?
Så skal jeg bare høre noget, for det kan jeg simpelt hen næsten ikke tro, og jeg tror, det er en and.
Jeg hørte lige på vores gruppemøde tidligere i dag, at Venstre ikke stemmer for, at vi afskaffer uddannelsesloftet.
Det kan ikke passe, vel?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-01-21:
Jeg sætter et eller andet sted pris på den der fælde, der hedder at man fremsætter et lovforslag med følgende overskrift: Vil Venstre stemme for det?
Altså, helt så god er verden ikke, og vi vil godt have lov til at læse det.
Vi står ved det velfærdsløfte, vi har givet, og det står vi ved helt frem til 2025.
Vi står ved, at man skal følge med den demografiske udvikling.
Vi skal afsætte økonomi, når der kommer flere børn, og når der kommer flere ældre, men vi skal ikke være bundet af altid at gøre tingene på den samme måde.
Hvis vi gør tingene klogere, rækker pengene også længere.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-21:
Det er vi jo helt enige i.
Det, der bare er udfordringen, tror jeg, for de fleste af os, er, at vi har haft en debat igennem mange år med fokus på islamistiske miljøer og den trussel, der kan være fra dem, og mens vi har haft fokus dér, har vi set, at højreradikale miljøer har bredt sig og er blevet stærkere og stærkere.
Det er jo noget, vi ved fra PET; vi ved det også på europæisk plan, at de højreradikale miljøer i den grad er i vækst, og derfor er spørgsmålet selvfølgelig også: Overvejer statsministeren, om regeringen skal lave en særlig indsats i forhold til de højreradikale miljøer?
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Det forventer jeg bestemt kommer til at være en del af handlingsplanen, for ligegyldigt hvor antisemitismen har sin rod, skal vi bekæmpe den.
Den er i mine øjne uforenelig med det Danmark, som jeg tror hele salen her ønsker, og derfor skal vi slå ned på den, ligegyldigt hvor den kommer fra, hvad enten den er meget eksplicit, som vi ser det bl.a. fra de højreradikale miljøer, eller om den er mere indforstået, som vi også ser det i diskussionen, eller om den er en del af den hverdagschikane, som herboende jøder – i øvrigt gennem generationer – fortæller mig om, som måske kommer fra andre steder i det her samfund.
Så lad os være enige om at slå ned, ligegyldigt hvor den har sin rod.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Et stort flertal af partier her i Folketinget har bundet sig til klimaloven uden at vide, hvad det vil koste danskerne.
Det er i sig selv halsløs gerning.
Og det bliver ikke bedre af, at klimaministeren ikke vil fortælle, hvad prisen bliver – det håber jeg selvfølgelig at statsministeren vil.
Regeringen har afsat en række ekstra penge til minimumsnormeringer og til øget regulering af folkepensionen – ca. 3,2 mia. kr. er der afsat ekstra til børn og ældre frem mod 2025.
Jeg vil gerne høre fru Mette Frederiksen, om prisen for at indfri de bindende mål i klimaloven bliver højere eller lavere end det.
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Det minder i øvrigt om den diskussion, vi lige har haft på asylområdet; altså, hvis ikke man har retningen, hvis ikke man har visionen, hvis ikke man har ideen, så kan det også være svært at finde midlerne. Og
det her gør vi altså med åbne øjne.
Derfor glæder jeg mig jo også til de forhandlinger, vi skal i gang med i år, som hr. Morten Østergaard og jeg lige har talt om, om klimahandlingsplanerne, for nu er forventningen jo selvfølgelig også, at de partier, der står bag klimaloven, er med til at løfte opgaven, når det kommer til klimahandlingsplaner.
Men jeg kan af gode grunde ikke sætte et beløb på, for vi er ikke gået i gang med det her arbejde endnu.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Tal fra Finansministeriet viser, at den socialdemokratiske regering har indgået en finanslov, der gør alle danskere fattigere.
Mener fru Mette Frederiksen, at det er hensigtsmæssigt, at pengene fosser ud, samtidig med at man binder sig til en masse ting, som man jo så åbenbart ikke kender prisen på?
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Det er en fuldstændig ansvarlig finanslovsaftale, der er indgået, og jeg har jo lyst til at stille spørgsmålet til den anden side af Folketingssalen: Hvad er det, der skal skæres væk?
Er det investeringen i psykiatrien, man ikke ønsker at støtte?
Er det det, at der bliver bedre tid i daginstitutionerne?
Gælder det børn i vuggestuer og børnehaver?
Er det der, hvor vi dækker det demografiske træk for landets ældre, at der skal skæres noget væk?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-21:
Det er bureaukratiet, der skal skæres væk – for at svare på vegne af fru Pernille Vermund.
Dansk økonomi er overholdbar med over 20 mia. kr., og det økonomiske råderum er nogenlunde i samme størrelse.
Jeg ved, at fru Mette Frederiksen gerne vil øge de offentlige udgifter og bruge mere på systemets velfærd, den offentlige velfærd, men jeg vil høre, om fru Mette Frederiksen anerkender, at der også er noget, der hedder privat velfærd, altså at det, at man sænker skatten for helt almindelige mennesker i arbejde, kan øge den private velfærd.
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Det ville da være et mærkeligt synspunkt at have, at det hele skal bruges på offentlig velfærd.
Og det er jo heller ikke tilfældet.
Altså, undskyld mig, ganske mange danskere oplever jo at have en ret god privatøkonomi, fordi det går godt for beskæftigelsen, og fordi skiftende regeringer i øvrigt har ført en klog økonomisk politik.
Men jeg tror, at man fejlvurderer situationen, hvis man tror, at mange danskere ikke er dybt forundrede over, at de, når det egentlig går godt derhjemme, så kommer ind i et sundhedsvæsen eller ned i en daginstitution og oplever, at forholdene ikke er, som de bør være i et moderne velfærdssamfund.
Det er jo den balance, nogle af os forsøger at genoprette.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-21:
Det er jo netop balancer, det handler om.
Jeg er uenig i, at velfærden bliver bedre af at være dyrere; jeg tror, det handler om nogle strukturelle udfordringer.
Men lad det ligge.
Men hvis man går op i balancer, må man vel også have blik for, at der skal være en balance, i forhold til hvad man så at sige investerer i, og at det også er en investering at øge den private velfærd i form af lavere skatter, særlig i en tid, hvor vi har et historisk stort råderum; danskerne betaler så at sige for meget i skat.
Der er spørgsmålet bare ganske enkelt: Under man helt almindelige LO-arbejdere så meget som 1 kr. ud af det store økonomiske råderum, eller er det ikke en del af fru Mette Frederiksens planer?