runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2020-04-23:
Tak for det.
Det her har været, synes jeg faktisk, en interessant lovbehandling.
For alle partier har fremhævet de gode ordninger, som er i loven, for naboer til energiprojekter af denne art.
Og det kan vi også bakke op om.
Men der er faktisk ikke rigtig noget parti før os, der roser lovforslaget for, at det er et teknologineutralt udbud.
Og det er jo nok udtryk for, at det var lige præcis det, som Liberal Alliance rigtig fik igennem i dette lovforslag: Det var Liberal Alliance sammen med den daværende minister fra Venstre, som kæmpede ihærdigt for, at det skulle være teknologineutralt; altså om man producerer strømmen via vind eller sol eller vand eller bølger, betyder ikke så meget – bare den er grøn.
Og så er dem, der får pengene, altså dem, der kan levere mest strøm for pengene.
Det er altså teknologineutralt, og det er en nyordning i forhold til den her ordning, og det er værd at sige på den her talerstol, at Folketinget her slår ind på en meget mere fornuftig kurs end tidligere.
Og det vil jeg gerne fremhæve med det her lovforslag, desuagtet at Folketingets øvrige partier ikke rigtig går op i det, tilsyneladende.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-04-23:
De nye ordninger, som fremgår af lovforslaget, sikrer et rimeligt hensyn til naboer, som belemres af byggeri af vedvarende energi-anlæg.
Og dem, der ønsker at sælge deres bolig som en konsekvens af energiprojekter, får også mulighed for det, og det er godt.
Derudover er den skattefrie årlige bonus til visse naboer til energiprojekter også en fin ordning.
Desuden forekommer det at være en god ordning, at det i lovforslaget foreslås, at taksationsmyndighederne skal offentliggøre deres vurderinger af værditab af ejendomme, så der er gennemsigtighed i afgørelserne.
Jeg synes også, at afskaffelsen af køberetsordningen til fordel for VE-bonus er fornuftigt baseret på de analyser, der ligger til grund, der viser, at køberetsordningen ikke fungerer efter hensigten.
Af enkelte indvendinger så jeg gerne, at vurderingen af boligpriserne for dem, der ønsker at sælge, sikres at være korrekte, således at borgere kan være sikre på, at værdien af deres ejendom svarer til det, de ville få på markedet.
Det kunne f.eks være ved at inddrage lokale ejendomsmæglere, som flere private borgere har ønsket i forbindelse med høringen af lovforslaget.
Men lovforslaget skaber også grundlag for, at der kan afholdes udbud af pristillæg for elektricitet produceret af VE for 4,2 mia. kr., og det er uspiseligt for Nye Borgerlige, så derfor kan vi ikke stemme for L 114 som en samlet pakke.
Hvis lovforslaget deles op i to, vil vi kunne stemme for de ovennævnte forslag som kompensation for VE-anlæg.
Men vi kan ikke stemme for forslaget, som det foreligger.
Orla Østerby (KF), 2020-04-23:
Tak, formand.
L 114 er jo en udmøntning af den historiske energiaftale, vi lavede i sommeren 2018.
Og det her omfatter jo 4,2 mia. kr. i det, vi kalder teknologineutralt udbud.
Det er sådan med landvindmøller, at der er nogle, der synes, de er udmærkede, fordi de er med til at løse vores energi- og klimaudfordringer.
Der er andre, der har dem tæt på, som synes, at de er skrækkelige, og det kommer vi ikke til at ændre med den her lov, L 114.
For det vil fortsætte med at være sådan, at der er nogle, der absolut ikke synes om de her vindmøller eller solceller.
Jeg kommer fra Lemvig Kommune, som har rekord i vindmøller, og jeg tror, jeg personligt kan se noget, der ligner 24 vindmøller omkring mit hus.
Og vi er jo i hvert fald med til at trække landvindmøller i en mængde, som gør, at hvis det blev foldet ud over hele Danmark, havde vi ikke noget problem med at få de her møller op, som vi gerne vil have op.
Men det er en stor udfordring, vi står med, og selv om vi nu tilføjer og opretter tre nye ordninger, må jeg sige, at den ene af dem, bonussen – eller man kan også sige en betaling for de problemer, der kan være i at være tæt på en vindmølle – på 5.000 kr. skattefrit om året, jo ikke er nogen herregård, heller ikke ude i det vestjyske.
Og jeg vil sige til jer, at jeg jo under forhandlingerne forsøgte, om vi ikke kunne få det længere op, og det var bare ikke muligt, at vi kunne komme længere op.
Men jeg vil også sige, at der er nogle, der synes, at det er lidt af en fornærmelse med 5.000 kr. for at få en vindmølle til at stå i baghaven.
Når vi i De Konservative bakker det her op, er det, fordi det var det kompromis, vi kunne lave, og det bakker vi selvfølgelig op.
Den anden del, som jeg tror det er rigtig godt at vi har med igen, er, at vi får et beløb ud til kommunerne på 88.000 kr. pr. megawatt.
Det vil sige, at den grønne ordning bliver genfremsat, og den har en effekt og har haft en enorm effekt i min kommune.
Og det har givet nogle enormt gode projekter og byudviklinger i landdistrikter og i landsbyer, som vi jo slet ikke ville have set, hvis ikke de møller var kommet op.
Så dér er der forståelse for det her, og dér er der, kan vi sige, value for money.
For de mennesker siger: Det her forstår vi, her får vi en kontant afregning i lokalmiljøet, og det kan vi bruge til noget.
Man er lynhurtigt oppe at runde 1 mio. kr. til sådan et lokalområde, og det får man altså noget legeplads eller torv eller fornyelse af det ene og det andet for, eller af forsamlingshuse, der har brug for en ordentlig omgang.
Så det er rigtig godt.
Og så har vi jo så salgsoptionsordningen, som også er en rigtig god ordning, og som betyder, at de, der er tæt på, har mulighed for at afsætte deres ejendom, hvis de ikke ønsker at være der.
Så samlet set er udmøntningen her jo rigtig fin, og Det Konservative Folkeparti bakker op om L 114.
Signe Munk (SF), 2020-04-23:
Vores fælles klimamål om at reducere drivhusgasserne med 70 pct. i 2030, som jo bl.a. Dansk Industri og det samlede erhvervsliv bakker op omkring, kræver en væsentlig elektrificering af Danmark, som vi ser det i SF, og det betyder jo selvsagt også, at vi har brug for god grøn strøm.
Vi har brug for, at der kommer flere solceller og vindmøller, også på land.
Derfor skal borgere og kommuner i langt højere grad kunne mærke direkte på pengepungen, at de bidrager til den grønne omstilling med god grøn energi, og derfor er det rigtig godt, at vi får taget fat på den her del af energiforliget fra 2018, som netop tager fat på bedre kompensationsordninger.
Lovforslaget sikrer først og fremmest, at borgere, som er naboer til f.eks. vindmøller, får 5.000 kr. i bonus om året.
Den bliver skattefri, og den bliver ikke modregnet i de ydelser, som man eventuelt ellers skulle modtage fra det offentlige.
Hvis man er en meget nær nabo, kan man også få adgang til den forbedrede værditabsordning med nye vurderinger af husets værdi, og er man rigtig tæt på, har man mulighed for at benytte en salgsoption, så man kan sælge sin bolig til f.eks. vindmølleropstilleren.
Samtidig skal opstilleren af den vedvarende energi fremover også give penge til kommunerne i form af en grøn pulje, og de penge kan kommunerne jo formålstjenligt bruge til byfornyelse eller til gode projekter i netop de lokalområder, hvor man skal bo ved siden af vindmøller eller solceller.
Samtidig tager aftalen også fat på at afskaffe køberetsordningen, som jo egentlig i udgangspunktet godt kunne have været en rigtig god idé, men som ikke har vist sig at tjene det formål, der var bag tanken.
Det har nemlig vist sig, at det ikke er folk, som bor så nær ved VE-projekterne, som køber andelene, men at det derimod i højere grad har fungeret som et investeringsprojekt for folk, som ikke var i nærheden af møllerne, og så har det jo ikke indfriet den idé, der var bag ved ordningen, i tilfredsstillende grad.
Så vi synes, det er fornuftigt, at den afskaffes.
Afslutningsvis vil jeg sige, at vi i SF ikke er sikre på, at de her beløb præcis er de rigtige, at de er høje nok, at de rammer helt rent, og derfor er vi også glade for, at der i ordningen ligger en evaluering, og at vi på baggrund af den kan se på, om man eventuelt skal hæve både VE-bonussen og bidraget til kommunerne.
Derudover indeholder lovforslaget nogle andre elementer af sådan mere teknisk karakter, som også er fine og fornuftige, og samlet set støtter SF selvsagt lovforslaget.
Ruben Kidde (RV), 2020-04-23:
Vindmøller og solceller er utrolig vigtige på vejen mod at reducere CO₂-udledningerne med 70 pct. i 2030, men de er ikke altid lige populære blandt naboerne.
Derfor er det en rigtig god idé, at vi med det her lovforslag markant forbedrer vilkårene for naboer til nye vindmøller og solcelleanlæg, og derfor er det også en god idé, at vi samtidig giver bedre mulighed for, at de kommuner, som tager ansvar for at opstille nye vindmøller og solceller rundtom i det danske land, får en kompensation.
Lovforslaget skaber en ny salgsordning, så boligejere, der er i nær afstand til nye energianlæg, enten kan sælge deres bolig til den virksomhed, der står for projektet, eller kan vælge at blive boende og så modtage en årlig kontant bonus.
Lovforslaget sikrer samtidig også penge til de kommuner, der lægger jord til nye projekter, og midlerne kommer fra de virksomheder, der opstiller vindmøllerne eller solcelleparkerne, hvilket er værd at notere sig.
Høringssvarene fra områdets mange aktører har langt overvejende været positive, og der har også været flere konstruktive indspark, som jeg ser frem til at drøfte som en del af udvalgsbehandlingen.
Landvindmøller og solceller er den billigste form for vedvarende energi i Danmark, og for Radikale Venstre spiller landvind og sol derfor også en helt central rolle i vores tilgang til at sikre en omkostningseffektiv grøn omstilling af landet.
Derfor ser vi også frem til at få sat skub i de teknologineutrale udbud i år, for en stærk vedvarende energi-udbygning er noget af det, som kan bidrage til en grøn genstart af Danmark.
Så i Radikale Venstre er vi ikke i tvivl om, at lovforslaget vil komme til at styrke den lokale opbakning til og dermed medvirke til at realisere flere vedvarende energi-projekter i Danmark, og på den baggrund kan vi naturligvis støtte op om lovforslaget.
Carsten Kissmeyer (V), 2020-04-23:
Tak for ordet.
Dette er endnu et af de lovforslag, vi skal behandle nu, som er etableret med energiaftalen i 2018.
Der var der bred enighed om, at de hidtidige ordninger ikke skulle forlænges efter 2021, og baggrunden for det er, at de har været rigtig, rigtig dyre for både forbrugerne og samfundet, og at administrationen af dem har været relativt tung.
Det, der også ligger bagved, er, at i forhold til mange af de ting, der er blevet udført i forbindelse med de ordninger, har der været en dødvægt – forstået på den måde, at rigtig mange af investeringerne faktisk ville være blevet gennemført også uden tilskud.
Det, vi synes er godt, er, at de to nye ordninger, der kommer, både er til besparelser i procesindustri i industrien og i serviceerhverv, og det betyder altså, at man får mulighed for at omstille sin produktion og blive mere konkurrencedygtig i erhvervslivet.
Samtidig er det også en støtteordning til at minimere eller reducere energiforbruget i bygninger, og der er afsat 500 mio. kr. årligt til de to ordninger.
Det er faktisk et ganske betydeligt beløb.
Vi er også rigtig glade for, at vi i den her sammenhæng får mulighed for det der med abonnementsordning til udskiftning af f.eks. oliefyr der, hvor der er lidt længere imellem husene, og hvor den kollektive varmeforsyning ikke eksisterer.
Så vi kan varmt støtte lovforslaget, og det vil være med til at indfri vores mål om CO₂-udledning, som i hvert fald indtil videre – jeg skal nok lade være med at starte en ny diskussion – er 70 pct.
Tak for ordet.
Mette Gjerskov (S), 2020-04-24:
Tak for spørgsmålet.
Jeg mener ikke, at jeg har sagt, at man sådan bare sprøjtede løs i områderne.
Det er jo sådan, at de her 37.000 ha udgør en delmængde, måske omkring 10 pct., af den samlede § 3-natur, og der har det ikke været tilladt at sprøjte, pløje osv.
Og ja, nogle steder er det ikke det, der har den store betydning, fordi man ikke har gjort det i forvejen, men andre steder har det stor betydning.
Det, det handler om nu, er altså at få sagt, at vi mener noget, når vi siger, at det skal beskyttes; at vi mener noget, når vi siger, at naturbeskyttelseslovens § 3 beskytter de her områder.
Det er det, vi prøver at levere.
Hvad var det andet?
Ja, det var til værditabet.
Nu kan jeg jo ikke huske det i hovedet, og jeg får heller ikke tid til at svare, beklager.
Mette Abildgaard (KF), 2020-04-24:
Det var jo belejligt ikke lige at nå til den del, der handler om værditabet på jorden, når det, jeg spurgte om, sådan set var meget konkret.
Men jeg forstår sådan set godt, hvis ordføreren ikke har tallet i frisk erindring, for det er ikke et tal, der optræder sådan specielt hyppigt i det materiale, som vi politikere har fået at se.
Jeg er faktisk i tvivl om, om det overhovedet står der.
Man har opgjort det fra landbrugets side til, at der er et værditab på 1,8 mia. kr., hvis jeg husker ret, fordi den her jord simpelt hen mister værdi, når vi går ind og ændrer, hvad den må anvendes til.
Da man lavede Naturplan Danmark, vurderede man, at der var et værditab på 1,17 mia. kr. Er det bare bad luck for dem, der ejer jorden?
Mette Gjerskov (S), 2020-04-24:
Jeg synes, det er noget mærkeligt noget på den ene side at sige, at det her overhovedet ikke har nogen betydning, fordi driften af arealerne bliver, som den hele tiden har været, for man må alligevel ikke gøre noget i forvejen, og så på den anden side komme med milliardbeløb, som det lige pludselig giver i tab.
Altså, den udregning, som vi har fået, siger meget klart, at de erhvervsøkonomiske konsekvenser er 19 mio. kr. pr. år, og herudover vurderes det, at det kan medføre afledte erhvervsøkonomiske konsekvenser på 21 mio. kr. om året.
Så de der tal, jeg hører fra ordføreren, er virkelig pumpet op.
Mette Abildgaard (KF), 2020-04-24:
Tak for talen, og tak for anerkendelsen af, at det ikke sådan er primaklasse 1-natur, der beskyttes med det her.
Det er jo sådan set også det, Danmarks Naturfredningsforening skriver meget klart i deres høringssvar – jeg citerer: »Det kan udmærket argumenteres, at den natur, som der nu sættes en stopper for at ødelægge yderligere, hører til i den lavere ende af skalaen for god natur.«
Derudover siger ordføreren, at da det lige blev glemt at beskytte den her § 3-natur, da man indførte beskyttelsen, vil man bare kunne sprøjte helt vildt, men det er jo heller ikke sandt.
Altså, der er jo masser af § 3-natur i dag, som du ikke kan sprøjte, fordi en sprøjtning vil føre til en de facto-tilstandsændring og det må man ikke; man må ikke ændre tilstand.
Så i dag kan du de facto ikke sprøjte i forhold til moser og heder, og du kan ikke omlægge i forhold til strandenge, overdrev, heder osv., uden at det kræver dispensation, for de her naturtyper ville slet ikke kunne bestå, hvis man havde kunnet omlægge dem.
Så det er jo ganske enkelt ikke rigtigt, hvad ordføreren siger om, at man kan sprøjte og omlægge i al § 3-natur.
Det, jeg godt vil spørge ordføreren om, er: Hvad er værditabet på den jord, som vi nu går ind fra Folketingets side og tager råderet over?
Erling Bonnesen (V), 2020-04-24:
Tak for det.
Jeg har også klart tilkendegivet, at vi da selvfølgelig meget gerne, hvis der ellers kunne komme en dialog, vil deltage i at få målrettet nogle bedre naturtiltag.
Det tror jeg debatten mange gange har båret præg af.
Men nu svarer ordføreren selv, at det er mange, mange år siden, man tog fat på det her, og så kan vi bare konstatere, at en pæn del af de her arealer stadig væk ikke har nået et niveau, hvor man kan sige, at der ligesom er et potentiale i det.
Så det ligner noget af en oversælgning af det.
Nogle af de her arealer, som der henvises til, er jo nogle af de her græsarealer, som ligger som enggræs – i hvert fald en pæn del af dem.
Det synes ikke bare sådan at være dårligt, når det så indgår i en sammenhæng med andre arealer.
Så var det ikke værd at overveje at prøve at flytte lidt rundt på det her og så få gjort det mere målrettet?
Mette Gjerskov (S), 2020-04-24:
Vi vil meget, meget gerne samarbejde, og jeg tror ikke, man kan sige, at vi ligefrem kommer til at tromle det her igennem.
Men de her arealer blev beskyttet for 30 år siden i naturbeskyttelsesloven.
Man glemte bare lige at sørge for, at de så også var beskyttede.
Jeg synes, at det efter 30 år efterhånden var på tide, at de arealer fik lov at udvikle sig til natur.
Så er der jo masser af andre steder, hvor vi går helt målrettet ind med nogle andre ting, f.eks. med urørt skov.
Det er jo helt konkret i forhold til nogle konkrete skovområder.
Vi har jo ikke tænkt os, at det her er det eneste grønne forslag, regeringen leverer i denne valgperiode.
Erling Bonnesen (V), 2020-04-24:
Tak for det.
Vi vil alle sammen naturen det godt.
Jeg tror ikke, der kan findes en eneste, der er til stede eller repræsenteret her i salen, der ikke vil det.
Det tror jeg vi kan fastslå.
Men var det så ikke bedre, at man fik lavet nogle mere målrettede tiltag og fik brugt vores kroner – nu kan man så diskutere, hvor mange kroner man overhovedet fra regeringens side bruger på det her, men det kan vi jo komme tilbage til – så vi fik mest muligt natur for pengene?
Når man dykker lidt ned i det, fremgår det i hvert fald af det, som jeg har kunnet finde frem til, at op til 56 pct. af de berørte arealer har under 5 i det, der hedder NHV-værdi, og det vil sige, at de arealer altså er så langt nede på skalaen, at de ikke engang kommer i betragtning, når der skal søges tilskud i forhold til naturtiltag.
Så det lyder lidt som en oversælgning af det, når man går ud på den måde.
Mette Gjerskov (S), 2020-04-24:
Tak for det.
Det er jo bare en dejlig dag i dag.
Det ene forslag efter det andet vælter ind, og de er alle sammen gode – det er en fornøjelse, for det har vi altså brug for.
Naturen er i knibe; naturen mangler plads; naturen mangler fred og ro, og jeg kan se, at Venstre allerede er uenige, men det går nok – vi får debatten.
Naturen siger nej tak til landbrugsdrift på arealer, der i forvejen er beskyttede; der er brug for udyrkede ferske enge og strandenge, så fugle, insekter og planter kan få nye levesteder.
Det får naturen med lovforslaget i dag.
Med den her lov kommer der nu et krav om, at hele 37.000 ha hverken må sprøjtes, gødes, pløjes eller beplantes med noget som helst.
Det er et løft for naturen.
Vi sagde, vi ville være en grøn regering, og nu leverer vi.
Alle egne af landet får gavn af at få mere natur; flere muligheder for at opleve sommerfugle, lærker, viber og alt det, som jo desværre er truet lige nu.
Det er 9.000 bedrifter, der bliver omfattet, og som har den her slags beskyttede natur.
Det er mange lodsejere, men de får en længere indfasningsperiode end normalt, så de kan tilpasse driften.
Og ja, nogle vil kunne mærke det på pengepungen – det anerkender vi – men jo ikke i et omfang, der burde give de store vanskeligheder.
Her er det så op til en konkret vurdering, om de skal have en ekspropriationserstatning, eller om de simpelt hen skal undtages fra kravene i loven.
Der er tænkt over tingene, så enkeltpersoner ikke rammes unødig hårdt.
Med tiden vil vi opleve en stigende mangfoldighed af dyre- og plantearter på arealerne.
Der vil komme mere biodiversitet.
Og vi skal jo huske, at med FN's verdensmål har vi faktisk lovet verden, at vi vil arbejde for mangfoldigheden – nu leverer vi.
Vi har lovet os selv, at vi vil have mere mangfoldighed.
Vi har lovet det i EU.
Vi har lovet det i den globale biodiversitetskonvention.
Så jeg er glad i dag, glad for at stå her på talerstolen og præsentere et forslag, som vi forsøgte at få igennem, allerede sidst vi var i regering; et forslag, som de blå partier sløjfede, da de kom i regering.
Det må ikke ske igen, så jeg tænker, vi skal prøve at gøre, hvad vi kan for at bolte det her forslag fast i dørken og love os selv, at fra nu af skal det gå fremad med mangfoldigheden inden for biodiversiteten.
Vi arbejder for en bæredygtig fremtid – skridt for skridt.
Og jeg tror ikke, jeg behøver at sige det, men jeg vil gerne afslutte med at sige, at Socialdemokratiet varmt kan støtte forslaget.
Jacob Jensen (V), 2020-04-24:
Så vil jeg godt blive i det spor, for uagtet at der kan være tale om forskellige vurderinger af de økonomiske konsekvenser, så hørte jeg også fru Mette Gjerskov i sin ordførertale sige, at nogle vil blive ramt på pengepungen.
Og når nogle bliver ramt på pengepungen af de indgreb, man foretager fra myndighedernes og fra statens side, vil det så ikke normalt være sådan, at man siger, at okay, så går vi ud og vurderer og giver en erstatning for det tab, man lider som privat lodsejer, som følge af de indgreb, man foretager rent lovgivningsmæssigt?
Ville det ikke være et normalt udgangspunkt, også fra Socialdemokratiets side?
Mette Gjerskov (S), 2020-04-24:
Jeg anerkender fuldt ud, at der er tale om nogle meget forskelligartede arealer.
De har været beskyttet i 30 år.
Men det, vi gerne vil nu, er, at det skal have lov til at udvikle sig på naturens betingelser.
Det er jo ikke altid, at det nødvendigvis giver mere mangfoldighed alle steder.
Det vil det gøre nogle steder, men måske ikke andre steder.
Jeg siger ikke, at det her er første kvalitet og virkelig det bedste af det bedste i mangfoldighed, men det er hverdagsnatur, som vi gerne vil have med.
Erling Bonnesen (V), 2020-04-24:
Jamen jeg er da glad for, at spørgeren anerkender, at vi var godt på vej med meget mere urørt skov, og at der er gode værdier i det.
Så tak for det.
Mai Villadsen (EL), 2020-04-24:
Arh, det tror jeg så måske lidt alligevel, for den indføring af urørt skov, som man lavede dengang, og som jeg selvfølgelig var tilhænger af, kom jo med en omkostning, nemlig de gamle, gamle træer, som blev fældet, og det er det, vi står med i dag, f.eks. i Rold Skov, hvorfra jeg modtager en masse henvendelser lige nu, hvor gamle træer på over 80 år, som er levesteder, lige nu bliver fældet og taget ud.
Det synes jeg er ærgerligt.
Men det, jeg egentlig også gerne vil kommentere, er, at ordføreren i sin tale siger: Det her virker næsten tilfældigt.
Nej, Natur- og Landbrugskommissionen anbefalede det her for 7 år siden.
Gør det virkelig ikke indtryk?
Erling Bonnesen (V), 2020-04-24:
Jamen, som jeg har nævnt et par gange, vil vi alle sammen godt passe på naturen, og jeg er da glad for, at spørgeren også siger, at der allerede nu bor både viber og lærker og mange andre ting på de her arealer.
Hvorfor så jokke sådan på landmændene ved den her lejlighed?
Hvis jeg ikke husker helt galt, tror jeg, det var omkring 500 ha, den tidligere røde regering stod for, og vi andre havde jo adskillige tusinde på vej, så jeg tror ikke, at vi har noget at lade hinanden høre for på det her.
Når over halvdelen af de arealer, som man nu går ud og pålægger de her restriktioner, i henhold til den opgørelse, som jeg var inde på i min ordførertale, har det, der hedder lav naturværdi, passer det jo ikke ind i det skønmaleri, som regeringen og Socialdemokratiet prøver at stille op, af, at man skal ud og passe på den her natur.
Så er det, at vi peger på, at det ville være bedre at lave en målrettet indsats nogle andre steder i stedet for at tørre det her af på landmanden.
Det hænger simpelt hen ikke sammen
Mette Gjerskov (S), 2020-04-24:
Det vil det i nogle situationer, men ikke, når det bare handler om, at man f.eks. ikke må forurene.
Altså, vi giver jo ikke folk erstatning for, at de skal overholde nogle miljøregler.
Det gør vi heller ikke – altid i hvert fald – i landbruget.
Der er lang indfasningsperiode, og det mener vi sådan set er meget, meget rimeligt.