runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maja Torp (V), 2022-05-05:
Tak for det.
Forslaget, som vi skal behandle her i dag, har til formål at komme partnerdrab begået mod kvinder til livs.
Der er ingen tvivl om, at partnervold og partnerdrab er et samfundsproblem, som ødelægger ikke kun den pågældende kvindes liv, men også de pårørende til den her kvindes liv.
Det er pårørende, som føler, at de intet kan gøre.
Det er en situation, også for de pårørende, der fører til en voldsom magtesløshed.
Der er ingen tvivl om, at vold uanset form ikke hører til i det danske samfund, og det gælder i særdeleshed vold mod kvinder.
Undersøgelser viser eksempelvis, at partnervold mod kvinder ofte bliver hyppigere og voldsommere under en graviditet, så graviditet er altså et fokusområde, som man kunne tænke ind i en national handleplan mod partnerdrab.
Eksempelvis kunne man tænke jordemødrene noget mere ind i forhold til en screening for vold i hjemmet allerede under graviditeten, og inden barnet bliver født.
Det har vi set eksempler på at man i nogle kommuner faktisk har lavet forsøg med, og det har været forsøg, der har båret frugt.
Det vil i sidste ende gavne både kvinden og barnet, hvis der bliver grebet ind i tide,
og det her er blot én måde, hvorpå man i en national handlingsplan ville kunne sætte ind i forhold til at beskytte kvinder mod potentielle partnerdrab.
Når vi behandler forslag vedrørende partnervold og -drab, må vi dog være bevidste om, at indsatserne skal komme samtlige, som oplever vold begået af en partner, til gode, altså uagtet seksualitet og køn.
Vi kan se af statistikkerne i perioden 1992-2016 – det er godt nok en lang periode – at der var 298 kvinder, der blev dræbt af deres partner eller ekspartner.
Det svarer til 12 kvinder om året.
Så der er altså ingen tvivl om, at kvinder er mere udsatte, når det gælder partnerdrab, men vi må bare heller ikke underkende, at der også er mænd, som er ofre for en umenneskelig brutalitet.
Et drab er et drab, uanset om det er begået af en mand eller en kvinde.
I Venstre anerkender vi dog, at forslaget her har potentiale til at forebygge vold og drab begået af både mænd og kvinder, og det kommer i særdeleshed til udtryk i ønsket om at styrke kompetencerne hos det relevante frontpersonale og de relevante myndigheder, som netop har til opgave at fremtidssikre behandlingen og hjælpen til personer, som har været udsat for vold begået af en partner.
Ved at gribe ind i tide er vi med til at forebygge yderligere partnervold, som i sidste ende kan udvikle sig til det værst tænkelige udfald, nemlig drab.
Hvis vi skal dryppe lidt malurt i bægeret, må vi pege på, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt også tidligere var inde på – eller det var vist fru Rosa Lund – at der ikke er anvist nogen finansiering af forslaget, så der er selvfølgelig noget, der skal kigges på dér.
Så synes vi i Venstre også, at det her med kun at have fokus på partnerdrab bliver lidt for snævert.
Vi synes, at vi skal brede det ud til at kigge på partnervold i det hele taget, men også partnerdrab begået af både mænd og kvinder.
Tak for ordet.
Samira Nawa (RV), 2022-05-05:
Tak, formand.
Vi er som samfund nødt til at opprioritere indsatsen mod partnerdrab, for vi har et åbenlyst problem, når så mange kvinder bliver dræbt af en, som de har en relation til, og derfor er det helt nødvendigt, at vi nu får en handlingsplan, der styrker indsatsen mod partnerdrab.
Men partnerdrab er altså den mest almindelige drabsform og derfor selvsagt også noget, vi er nødt til at gøre alt, hvad vi kan, for at dæmme op for.
Samtidig kommer vi ikke uden om, at der også er en kønsmæssig slagside, når det kommer til partnerdrab.
56 pct. af alle drab på kvinder bliver begået af partneren, og det er jo helt vildt, når man tænker over det.
Men det betyder også, at spørgsmålet om partnerdrab er et ligestillingsspørgsmål.
For vi er nødt til at anerkende, at partnerdrab ikke er et individuelt anliggende, der kan afgrænses af et enkelt tilfælde eller en enkelt gal gerningsmand, men at det er et samfundsanliggende, hvor vi er nødt til at kigge mere grundlæggende på, hvorfor så mange kvinder bliver dræbt af en partner eller ekspartner.
Tænk, hvis vi kunne prioritere indsatsen mod partnerdrab lige så højt som f.eks. indsatsen mod bandedrab og bandekriminalitet, så kunne vi virkelig komme langt.
Vi har brug for en handlingsplan, og vender vi blikket mod vores norske naboer, kan vi se, at de har udarbejdet en konkret handlingsplan, der indeholder værktøjer til at forebygge og nedbringe antallet af partnerdrab.
Deres handlingsplan indeholder bl.a. et stærkt fokus på at behandle voldsudøvere, at ofre har krav på at komme på krisecentre, og at politiet styrker og forbedrer deres løbende fokus på partnervold.
En sådan handlingsplan eller lignende handlingsplan er også påkrævet i Danmark.
For vi ved jo godt, at der, når der sker partnerdrab, så er en voldshistorik, der er gået forud for det.
Derudover er det også nærliggende at få vores myndigheder til at arbejde mere systematisk med såkaldte risikovurderinger.
I dag arbejder politiet med de her risikovurderinger, hvor de analyserer og finder frem til sager, hvor der er risiko for vold, som kan eskalere og udvikle sig til partnerdrab, og det vil egentlig give ret god mening, hvis øvrige myndigheder også inddrages i risikovurderingerne.
Det kunne f.eks. være sundheds- og sociale myndigheder, der også får indblik i de her informationer, og der kunne arbejdes hen imod et fælles system.
Jeg vil gerne sige tak til Enhedslisten og SF for samarbejdet omkring det her beslutningsforslag.
I hvert af partierne var vi undervejs med vores egne beslutningsforslag, men jeg er rigtig glad for, at vi slog kræfterne sammen og lavede det her fælles beslutningsforslag, og jeg vil også sige tak til de ordførere og ministeren, der allerede har været på talerstolen, for at tage så godt imod det.
Man kan jo allerede nu regne ud, at der er et flertal for det, og at vi faktisk får lavet en handlingsplan, og det glæder mig rigtig meget.
Tak for ordet.
Britt Bager (KF), 2022-05-05:
Tak for det.
Jeg vil starte der, hvor den tidligere ordfører sluttede, nemlig med at sige tak til regeringen for nu at bakke op om en handlingsplan om partnerdrab.
Det var noget, jeg stillede spørgsmål til justitsministeren om tilbage i november 2021, hvor justitsministeren på det kraftigste afviste, at der skulle være en handlingsplan på det her område.
Vi synes, det er vigtigt, at der kommer et arbejde, som rækker frem i tiden, og som vigtigst af alt er tværministerielt.
For det er så belastende i dag, at vi taler om én ting i Justitsministeriet, én ting i et Ligestillingsministeriet og én ting i Socialministeriet.
I Det Konservative Folkeparti bakker vi stadig væk op.
Søren Espersen (DF), 2022-05-05:
Jeg vil starte med at sige tak til forslagsstillerne for at have fremsat det her forslag.
Det bakker vi op.
Det sker i alle miljøer og i alle aldre.
Ministeren henviste faktisk til et eksempel på Fyn forleden, hvor en ældre mand ombragte sin lige så gamle hustru, og hvor naboerne siger: Vi er i chok, men det kommer ikke som nogen overraskelse.
Det handlede om en kvinde, som i årevis havde sagt til omgivelserne, at hun gerne ville flytte fra manden, og nu netop havde fået en anden bolig og havde fortalt om det til naboerne.
Man kan jo ikke vide, om dette mord kunne have været undgået, men hvis omgivelserne ikke er overraskede, kunne det måske have været et tegn, som nogen kunne have reageret på, hvis de havde haft det tilstrækkelige fokus og viden.
Derfor giver det også rigtig god mening at se på, om vi med en handlingsplan kan sikre, at alle relevante parter arbejder sammen, at man har de informationer, som er relevante, og kan dele de informationer, som er relevante, og at man har den viden, som skal til for at forstå og tolke de tegn, der kunne være.
Forslagets tilgang om at inddrage relevante parter i udarbejdelsen af en handlingsplan forekommer konstruktiv.
Der er allerede erfaringer, forstår jeg, fra Norge med en handlingsplan, der skal forhindre vold i nære relationer.
Så der er noget at trække på.
Vi ser frem til det udvalgsarbejde, men støtter naturligvis som nævnt forslaget.
Camilla Fabricius (S), 2022-05-05:
Først og fremmest vil jeg sige tusind tak til forslagsstillerne for et meget sejt beslutningsforslag – det sagde jeg også fra talerstolen.
Ordføreren for forslagsstillerne peger her på det mønster, der går forud.
Vil ordføreren for forslagsstillerne ikke sige lidt mere om, hvad hun tænker, at vi kan gøre for det?
Det gælder også det, som ministeren peger på, med, at vi er nødt til at anse det her for aldrig at være privat.
Magnus Heunicke (S), 2022-05-05:
Tak for de indledende bemærkninger.
Jeg tror, jeg må vende tilbage med en skriftlig besvarelse af det og gøre brug af det, man kan som sundhedsminister, nemlig spørge Sundhedsstyrelsen, hvor vores eksperter jo er, om det.
Men det er jo helt korrekt, hvad spørgeren, hr. Stinus Lindgreen, siger, og det er jo heller ikke sådan, at vi anbefaler et massivt misbrug af alkohol, hverken til unge mennesker eller andre.
Men man kan sige, at en af de selvstændige pointer i Sundhedsstyrelsens opsamlende notat er, at der, hvad angår cannabis, er en risiko for afhængighed – der er en risiko for afhængighed.
Det er ikke sådan, at der ikke er det inden for alkohol, men her har vi altså en særlig situation, hvor der er en risiko for afhængighed, og dermed er der en risiko for, at man skal have det der cannabismisbrug vedligeholdt ofte.
Mette Thiesen (NB), 2022-05-05:
Jeg synes stadig væk ikke rigtig, ordføreren svarer på det, for det er jo egentlig et meget enkelt spørgsmål.
Jeg er fuldstændig enig, når ordføreren siger det her med, at der skal være nogle foreteelser, som selvfølgelig gør, at man fortaber sin ret for altid, for det her handler jo ikke blot om kriminelle udlændinge – og i Nye Borgerlige vil vi gerne smide kriminelle udlændinge ud konsekvent og efter første dom.
Men nu taler vi om statsborgerskab, og at man skal give nogen den allerfineste gave, vi kan give her i Danmark.
Mener Enhedslisten, at voldtægt er så hård en forbrydelse, at det skal gøre, at man aldrig kan få statsborgerskab – ja eller nej?
Søren Espersen (DF), 2022-05-05:
Også jeg vil starte med at sige tillykke til dem, der har fået dansk statsborgerskab.
De har jo søgt efter de kriterier, vi har – selv om vi ikke er helt enige i, hvordan det foregår.
Lovforslaget her drejer sig konkret om at tildele statsborgerskab til en lang række personer, men først vil jeg egentlig påpege, at statsborgerskab aldrig nogen sinde er en ret.
Statsborgerskab er i vores øjne et privilegium og skal kun meddeles folk, der viser sig værdige til den gave, som det er at få dansk indfødsret, og som allerede er at betragte som en del af det danske fællesskab.
Lovforslaget her omfatter godt 1.300 voksne og knap 500 børn, som vil få indfødsret sammen med deres forældre.
Det er for mange.
Som lovgiver er jeg utilfreds med, at det ikke er muligt for mig at kontrollere alle, der står til at få statsborgerskab.
Det var faktisk grundlovsgivernes hensigt, men det bliver jeg nu som folketingsmedlem berøvet.
Det er skævt.
Af de omfattede personer er et betydeligt antal personer fra de såkaldte MENAPT-lande, dvs. fra mellemøstlige og nordafrikanske lande plus Tyrkiet – lande i den islamiske verden.
Gruppen omfatter ud over mennesker fra MENAPT-landene også statsløse.
I Dansk Folkeparti er vi ikke tilhængere af at smide statsborgerskaber ud til højre og venstre, herunder til de mange med islamisk baggrund.
Vi ønsker ikke en islamisering af Danmark, og på den baggrund ønsker vi et loft over antallet af personer, der får statsborgerskab hertillands.
Derfor ønsker vi samtidig at få oplyst, om nogle af de borgere, der søger fra vestlige lande, i virkeligheden har en MENAPT-baggrund.
Man kan måske godt have et svensk pas, men være indvandrer fra Mellemøsten.
Det er relevant at få oplyst.
Sluttelig vil jeg rose, at lovforslaget er udformet på en sådan måde, at ansøgerne er grupperet ud fra de lande, de kommer fra.
Det er godt.
Og det skal vi have mere af.
Men eftersom vi i Dansk Folkeparti ønsker at forhindre, at Danmark bliver islamiseret, og i og med at lovforslaget rummer et alt for stort antal ansøgere, som det for os som lovgivere er umuligt at kontrollere, kan vi ikke støtte lovforslaget.
Susanne Zimmer (FG), 2022-05-05:
Fra Frie Grønne skal der lyde et stort tillykke til de nye danskere.
De fleste har nok følt sig danske længe, og nogle hele livet, men nu anerkender staten jer også som danskere – som endelig at være fuldgyldige medlemmer af fællesskabet.
Det betyder, at vores nye statsborgere endelig kan deltage i demokratiet og stemme til folketingsvalg.
Det betyder, at man med ro i maven kan køre bil, for en fartbøde vil ikke betyde, at hele fremtiden er ødelagt.
Men kør forsigtigt alligevel.
Det er en demokratiets festdag i dag med mere inklusion og mere repræsentation, og det er noget, som vi i Frie Grønne kæmper for.
Vi ved, at det ikke har været nemt at få et dansk statsborgerskab.
Man skal leve op til ufattelig mange krav.
Man må ikke begå fejl, og man skal konstant holde øje med nye regler, der bliver opdateret og vedtaget herinde.
Det kan ikke have været en behagelig proces at have været igennem, og mange flere skulle faktisk have fået indfødsret.
Men efter en lang kamp fortjener alle nye statsborgere, som kom igennem nåleøjet, et stort tillykke.
Vores nye statsborgere kom i mål på trods af alle de forhindringer, der blev sat op på deres vej.
Men selv om vi i dag fejrer nye statsborgere, er der også en grå sky, som bevæger sig over den klare himmel, nemlig håndtryksceremonien.
For danske borgere skal, for at de kan få et statsborgerskab, først igennem en ceremoni for officielt at være danskere.
Som en sidste test ved sidste trappetrin øverst i pyramiden skal nye statsborgere nemlig nedværdiges: De skal tvinges til at give hånd til en borgmester, typisk af modsatte køn, og hvis man ikke vil give hånd, kan man ikke få statsborgerskab.
Med sådan en test skulle man tro at alle ansøgere, som har søgt statsborgerskab i et frit og demokratisk samfund, snarere har søgt i et samfund præget af, hvad man kunne kalde sindelagskontrol, så det håber jeg vi snarest kan få lavet om på.
Vores nye statsborgere skal vide, at de er blevet en del af et oplyst, demokratisk og tolerant samfund, og det troede jeg faktisk vi var enige om.
Endnu en gang tillykke og velkommen til de nye danskere.
Frie Grønne håber, at vores nye statsborgere med alle de mange kompetencer, de har, vil bidrage til at gøre vores samfund endnu bedre.
Frie Grønne støtter meddelelsen.
Mette Thiesen (NB), 2022-05-05:
Tusind tak.
Nu kan jeg forstå på ordføreren fra Frie Grønne, at det er meget frygteligt, hvis man skal give hånd til en af det modsatte køn.
Så det er egentlig et ganske enkelt spørgsmål herfra: Går Frie Grønne ind for ligestilling mellem kønnene?
Altså, mener Frie Grønne, at kvinder og mænd er lige meget værd?
Pernille Skipper (EL), 2022-05-05:
Enhedslistens klare udgangspunkt er, at man skal behandles lige for loven.
Og det betyder, at alle skal have den samme straf for den samme forbrydelse og skal have den samme domstolsproces.
Det betyder også, at vi ikke som udgangspunkt går ind for dobbeltstraf.
Kan man så forestille sig meget, meget grove forbrydelser, som ville udelukke folk fra statsborgerskab?
Det kan man muligvis, ja, eller en karensperiode, ja.
Men vi arbejder konsekvent på at lempe de regler – også hvad angår kriminalitet – som et folketingsflertal har sat op i dag.
Susanne Zimmer (FG), 2022-05-05:
Det gør vi helt klart.
Det her handler jo egentlig om, at det både er mænd, som ikke ønsker at give hånd til kvinder, og kvinder, der ikke ønsker at give hånd til mænd.
Så det har ikke noget med ligestilling at gøre.
Mette Thiesen (NB), 2022-05-05:
Jo, det har alt med ligestilling at gøre, for hvad er grunden til, at man ikke vil give hånd som mand til en kvinde eller som kvinde til en mand?
Det er et ganske, ganske enkelt spørgsmål, hvis man går ind for ligestilling mellem kønnene.
Gør man det i Frie Grønne, kan det her umuligt være en problematik.
Susanne Zimmer (FG), 2022-05-05:
Vi går helt klart ind for ligestilling, og jeg anerkender overhovedet ikke de præmisser.
Man kan hilse på hinanden på mange andre måder, og hvorfor skal det være på én måde?
Marcus Knuth (KF), 2022-05-05:
Jeg er ikke sikker, men hørte jeg ordføreren fra Frie Grønne sige, at det er nedværdigende, at man skal give et håndtryk som en del af processen for at få dansk statsborgerskab?
Som det sidste, inden man får det danske statsborgerskab, giver man hånden til f.eks. sin borgmester.
Mener ordføreren vitterlig, at det at give et håndtryk, som er noget af det mest normale i dansk kultur – om det er for at sige tillykke eller velkommen hertil eller velkommen på arbejdspladsen; hvor er det godt at have dig her – er nedværdigende?
Susanne Zimmer (FG), 2022-05-05:
Det synes jeg.
Jeg synes, vi skal anerkende en mangfoldighed, og om man hilser ved at give hånd eller på en anden måde, synes jeg virkelig ikke har nogen betydning.
Det har det for dem, som det ligger meget på sinde, men for os andre synes jeg det kunne være ligegyldigt.
Marcus Knuth (KF), 2022-05-05:
Jeg er helt med på, at i visse dele af den muslimske kultur i islamistiske samfund må en kvinde, uha nej, ikke give hånd til en mand, men det er jo ikke sådan, det er i det danske samfund.
Vi er jo et frit samfund, hvor mænd og kvinder er lige, og det at give et håndtryk er jo en del af den danske kultur, og det kalder ordføreren så nedværdigende.
Så ordføreren mener, at man skal udfase håndtrykket af dansk kultur?
Mener ordføreren virkelig det i ramme alvor?
Susanne Zimmer (FG), 2022-05-05:
Om man hilser på hinanden på én måde eller på en anden måde, synes jeg virkelig er ligegyldigt, så længe man anerkender hinanden.
Susan Kronborg (RV), 2022-05-05:
Mange tak, formand.
Indledningsvis vil jeg sige tillykke til de kvinder, mænd og børn, som har opfyldt alle de svære krav og nu er kommet på lovforslaget.
Det giver så også anledning til at overveje den retssikkerhedsmæssige situation.
Som man ved, indeholder den her nye indfødsretsaftale, som blev indgået sidste år, en opdeling af ansøgere, godkendte ansøgere, i landegrupper, og det vil sige, at man særskilt har udskilt godkendte ansøgere, som kommer fra muslimske lande.
Vi har jo også, da denne aftale blev indgået, vidst, at den indfødsretsaftale er en affyringsrampe for et muligt ændringsforslag, hvor man så lægger de muslimske ansøgere i deres eget lovforslag, som så også som konsekvens betyder, at vi risikerer, at der er nogen, der nedstemmer det udskilte lovforslag, som kun indeholder de muslimske ansøgere.
Det er så et problem, fordi det fremgår af statsborgerretskonventionens artikel 5, at man ikke må afgøre statsborgerskab på baggrund af køn, religion, race, hudfarve, national eller etnisk oprindelse, og ministeriets jurister har selv vurderet, at staten rent faktisk kan ifalde erstatningsansvar ved en opdeling af lovforslag om indfødsretsmeddelelse efter lande eller områder, og det er altså forudsat, at et flertal konsekvent stemmer nej til lovforslag med ansøgere fra MENAP-lande.
Disse personer vil altså kunne rejse et erstatningskrav mod Danmark for at handle i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Vi er i Radikale Venstre selvfølgelig rystet over selve indfødsretsaftalen, og vi bliver ved med at arbejde for, at man overholder retsprincipper og de konventioner, som vi selv har indgået.
Vi mener ikke, at skatteyderne skal ulejliges med at betale erstatning via fælleskassen.
Endelig vil jeg tilføje, at der desværre er et oprydningsarbejde, som jeg er noget skuffet over ministeren ikke har foretaget.
Der mangler begrundelse ved afslag i henhold til statsborgerretskonventionens artikel 11, og det gælder også afslag fra Indfødsretsudvalget.
Ministeren ved, at der i udvalget stemmes imod ansøgere grundet deres religion eller oprindelsesland, og det er altså i strid med artikel 5, og ministeren ved, at der ved afslag fra Indfødsretskontoret eller udvalget ikke i alle tilfælde orienteres om forelæggelse for Indfødsretsudvalget eller mulighed for indbringelse for de ordinære domstole.
Så spørgsmålet er selvfølgelig, om ministeren agerer efter forvaltningslovens § 7 om vejledningspligt eller i det hele taget bekymrer sig om forvaltningsloven.
Så må jeg minde ministeren om noget.
Det har jo vist sig, at når et flertal skifter ved et folketingsvalg, kan der pludselig opstå et flertal, som går op i, om forvaltningsloven er overholdt.
Morten Dahlin (V), 2022-05-05:
I ordførertalen ligger der en stor kritik af, at der er et politisk element i at gøre folk til danske statsborgere.
Men det er jo en udløber af grundloven.
Det står sådan set i grundloven, at man tildeler statsborgerskab ved lov.
Konstruktionen med Indfødsretsudvalget har jo fandtes, lige siden den første formand for Indfødsretsudvalget satte sig i stolen.
Det var i øvrigt Grundtvig.
Så det er jo en hæderkronet dansk tradition og i øvrigt også en grundlovssikret proces, hvordan man tildeler statsborgerskab.
Derfor kunne det være interessant at spørge, om Enhedslisten går ind for, at statsborgerskab ikke er noget, der skal tildeles ved lov, men bare noget, der skal ske pr. automatik.
Det var spørgsmål et.
Spørgsmål to er, om Enhedslisten mener, at man kan begå en forbrydelse som udlænding i Danmark, der er så voldsom, at man skal udelukkes fra nogen sinde at kunne få dansk statsborgerskab.
Pernille Skipper (EL), 2022-05-05:
Jeg synes, at det afgørende er, at det, når det afgøres, om man tildeles statsborgerskab eller ej, sker på baggrund af objektive kriterier fuldstændig som enhver anden funktion i det danske samfund, enhver anden afgørelse, altså at det er lige for alle.
Og det, der er problemet med den proces, der er herinde, er jo, at det ikke er helt objektive kriterier, selv om der er nogle aftaler om, hvad man kigger på, og hvad man ikke kigger på.
Og ja, jeg kan godt se, at der kan være ting, der gør, at man kan være udelukket fra at få statsborgerskab.
Det vigtige er, at det er objektive kriterier.