runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2018-04-03:
Jamen den mulighed for at være forundret vil jeg ikke fratage hr. Michael Aastrup Jensen.
Men jeg vil bare lige spørge om en ting, som ordføreren så har mulighed for at svare på nu: Hvis der kom en fri og uafhængig folkeafstemning på Krim, er ordføreren så et sekund i tvivl om, at der ville være et flertal for ikke at være en del af Ukraine og enten være selvstændig eller være tilsluttet Rusland?
Jamen det er jo sådan set bare at konstatere, hvad der skete.
Altså, der skete jo det, at en ret stor del af befolkningen opfattede det på den måde.
Så er det sådan set fuldstændig ligegyldigt, om det var tilsigtet eller hvad.
Men det er vel ikke gået nogens næse forbi, at det, der foregik i Ukraine, var en borgerkrig – det var en borgerkrig.
Det var ikke en krig mellem en lille magtelite og den store befolkning.
Det var heller ikke en krig mellem en enig befolkning og en udenlandsk besættelsesmagt.
Det at sige, at det var en borgerkrig i Ukraine, kan hr. Martin Lidegaard opfatte som et russisk narrativ, men jeg tror, man skal have nogle helt bestemte briller på for ikke at opfatte, at der har været en borgerkrig i Ukraine.
Martin Lidegaard (RV), 2018-04-03:
Jeg må sige, at jeg er glad for, at det ikke var hr. Søren Søndergaards logik, der herskede, dengang alle de andre østeuropæiske lande fik chancen for at øge deres levefod og styrke deres demokrati og afskaffe korruption, fordi de først fik en associeringsaftale med EU og senere på sigt mulighed for at blive medlem, for de havde ikke selv mulighed for at rejse sig økonomisk og skabe et ordentligt samfund.
Det ønskede ukrainerne at gøre, ligesom Polen har gjort, ligesom Tjekkiet har gjort.
Det er ikke uproblematisk, det er ikke let.
Det skal jeg være den første til at medgive.
Men at EU skulle sætte sig og ligesom skalte og valte med, hvad ukrainerne må og ikke må, når det, der bliver aftalt, overhovedet ikke er fjendtlig mod Rusland, køber jeg ikke.
Altså, jeg vil sige, at hvis der er nogen, det ville være en økonomisk fordel for, så er det da Rusland, som ville få et større marked for deres vigtigste samhandelspartner, og som ville få mulighed for endnu større eksport, fordi Ukraines økonomi ville vokse.
Det er jo hele Ruslands narrativ, som hr. Søren Søndergaard har adopteret.
At det skulle være en fjendtlig handling mod Rusland, at Ukraine får det bedre økonomisk, køber jeg bare ikke.
Søren Søndergaard (EL), 2018-04-03:
Jamen det er vi så uenige om.
Selvfølgelig kunne man sagtens have handlet videre, selv om man havde haft en associeringsaftale med EU, men det var dog en associeringsaftale med EU, og hr. Martin Lidegaard, som jo fulgte situationen tæt, ved, hvad der løb forud.
Da var der tale om en aftale med Rusland, og så ændrede det sig.
Så kom der en ny regering – eller der kom ikke engang en ny regering, det var vist den samme præsident – og så blev det til en associeringsaftale med EU, i stedet for at man havde sat sig ned omkring et bord og diskuteret tingene igennem og forsøgt at finde en løsning, som alle kunne se sig selv i.
Det svarer jo lidt til, at man siger: Nej, Tyskland havde ikke noget medansvar overhovedet for borgerkrigen i Jugoslavien; man anerkendte bare Kroatiens løsrivelse, og det ville Kroatien jo gerne.
Ja, det er rigtigt, men at anerkende Kroatiens løsrivelse tilbage i borgerkrigen i Jugoslavien uden at have en plan for, hvad der skulle ske med Bosnien, var de facto at være med til at bane vejen for den borgerkrig, som kom.
Martin Lidegaard (RV), 2018-04-03:
Det er blot for historieskrivningens skyld: At EU skulle have tvunget ukrainerne til at vælge mellem Rusland og EU,
bliver jeg bare som daværende udenrigsminister nødt til at sige simpelt hen ikke er korrekt.
Ukraines befolkning og på det tidspunkt præsident og samlede parlament ønskede en såkaldt associeringsaftale med EU, altså en udvidet handelsaftale.
Den meddelte EU at EU var villig til at indgå, under forudsætning af at man ryddede op i sin korruption, at man tog noget magt fra oligarkerne – at man gjorde alt det, der skal til for at komme med i den europæiske klub, for så vidt angår bare handel i det her tilfælde.
Det var ikke et fait accompli, at man så nu skulle bryde med Rusland og ikke handle med Rusland og alt mulig andet, overhovedet ikke.
Det var en helt enkel associeringsaftale, som man sagtens kunne have indgået, samtidig med at man handlede videre med Rusland.
Det var bare lige den korrektion, som jeg synes var på sin plads.
Man kunne få et andet indtryk ud fra det, hr. Søren Søndergaard sagde.
Mikkel Dencker (DF), 2018-04-03:
Nej, på det punkt er hr. Søren Søndergaard og jeg helt enige.
Det er landene, der gensidigt er frie over for hinanden, men der er bestemt mange af OSCE's medlemslande, hvor befolkningen ikke er fri.
Søren Søndergaard (EL), 2018-04-03:
Nu kan hr. Mikkel Dencker være fuldstændig rolig i forhold til EU's evne til at diktere landene demokrati, for det kan de heller ikke; se bare på Polen og Ungarn.
Men jeg forstod sådan set hr. Mikkel Denckers udtalelse på den måde, at det var frie i forhold til selv at bestemme, for der lå vel ikke i det, hr. Mikkel Dencker sagde, at det var frie lande for befolkningerne.
Vi er vel enige om, at en lang række OSCE-lande, og nogle af dem er også EU-lande, er alt andet end demokratiske, alt andet end demokratiske, og nogle af dem er på et niveau, hvor vi må sige, at det er autoritære regimer, hvor befolkningens indflydelse er sat ud af spillet.
Så hr. Mikkel Dencker mente vel ikke frie i den forstand?
Mikkel Dencker (DF), 2018-04-03:
Jeg ved ikke, hvor det er, hr. Martin Lidegaard egentlig ønsker at føre tankerækken hen.
Jeg tror da, at vi er meget enige om, at det da ville være ønskværdigt, at alle lande opførte sig ordentligt over for både andre lande og over for deres egen befolkning, men det er desværre ikke virkeligheden, og jeg tror altså ikke på tanken om at indføre en form for politi til at tage sig af den slags.
Villum Christensen (LA), 2018-04-03:
Nej, jeg mener, at hver eneste gang vi vedtager nye love i dette Ting, bør vi afbalancere de hensyn, der er.
Som jeg sagde før, er der jo på den ene side nogle forskellige hensyn til beskyttelse, og på den anden side skal alle dem, der overhovedet har mulighed for det, selvfølgelig også have lov til at stemme.
Men vi taler om en gruppe på 1.900 personer, sådan har jeg forstået det på ministeren.
Jeg ved ikke, hvor mange stemmeberettigede vi har.
Det er meget få, som oplever den ultimative indskrænkning af deres ret til at deltage i demokratiet.
Man kan jo også spørge: Hvad tjener demokratiet bedst?
Er det, at vi er sikre på, at folk, der stemmer, også har forudsætningerne for at stemme, hvis man kan sige det på den måde?
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-04-03:
Jeg må indrømme, at jeg troede, at jeg var gået forkert.
For fakta er, at Ukraine op igennem 00'erne havde forhandlet og forhandlet og prøvet at nærme sig EU mere og mere.
Præsident Janukovitj lovede os, at han ville skrive under på den her aftale, men brød så det løfte.
Så er det ikke historieskrivning a la Sputnik News og Russia Today, som hr. Søren Søndergaard er godt i gang med?
Jeg må indrømme, at jeg er dybt forundret.
Villum Christensen (LA), 2018-04-03:
Jeg er uenig i, at det her ikke handler om regulering.
Når man går helt ned i detaljen og siger til en virksomhed, hvordan den skal opgøre sit arbejde, og hvordan den skal afregne, så er vi nede i en meget detaljeret regulering.
Man kunne stille spørgsmålet: Hvad med revisorer og alle mulige andre, hvor man ofte får en regning, som det kan være svært lige at gennemskue alle detaljerne i?
Det kan godt være, at vi skal gøre et eller andet, men på det her grundlag synes jeg ikke vi skal slå med den store hammer.
Karina Adsbøl (DF), 2018-04-03:
Jamen det er, fordi ordføreren sagde det om at regulere.
Det handler om, at arvingerne bliver bekendt med timeregnskabet – hvor mange timer der er brugt – for at de kan følge med i salæret.
Så hvorfor skulle det udelukke det?
Man kan jo stemme for det her, og så foregår der det arbejde, og så afventer vi det, og så finder vi en god løsning på det andet senere.
Det handler faktisk om, at arvingerne kan se og gennemskue, hvad det er, der foregår i forhold til en boopgørelse.
Villum Christensen (LA), 2018-04-03:
I fraværet af vores ordfører på området her vil jeg gerne udtrykke min sympati for beslutningsforslaget, som vi behandler her i dag.
Man har hørt om gevaldige advokatregninger både på det her område og også alle andre områder – det anerkender jeg.
Jeg tror, at der er bred enighed om – og det kan vi også høre – at det er rimeligt, at arvinger har et overblik over det arbejde, en bobestyrer udfører, og selvfølgelig også salæret for det samme arbejde.
Man står som arving ofte i en meget uoverskuelig situation, og kan vi som lovgivere minimere den usikkerhed, bør vi nok også overveje det.
Jeg noterer mig imidlertid, at vi allerede i dag har en række bestemmelser, der regulerer netop det her område, som beslutningsforslaget omhandler, og som giver arvingerne nogle rettigheder i forbindelse med fastsættelse af salæret, bl.a. også en klageadgang, som det allerede er nævnt.
Man kan altid diskutere, hvor detaljeret man skal regulere, og som ministeren også har nævnt, har man jo allerede i dag pligt til at justere prisoplysningerne, hvis det viser sig, at sager trækker ud.
Derudover har ministeren også oplyst, at man for ganske nylig har igangsat en analyse eller en indsamling af data på området, så vi kan få et ordentligt grundlag at lovgive på.
Jeg er som sagt meget enig i det politiske indhold i beslutningsforslaget, men jeg mener, at vi bør vente på den undersøgelse, som er sat i gang.
Og så synes jeg ikke, at vi altid har de bedste erfaringer med at regulere meget detaljeret på et virksomhedsområde som det her.
Rosa Lund (EL), 2018-04-03:
Det her beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti vil forpligte bobestyrere til en gang om måneden skriftligt at fremlægge dokumentation for salærets størrelse, så arvinger på den måde bedre kan følge med i salærets størrelse.
Jeg skal gøre det meget kort.
Vi synes i Enhedslisten, at der skabes en større gennemsigtighed for arvingerne, og derfor kan vi støtte forslaget.
Vi ser frem til udvalgsarbejdet, og jeg kan i hvert fald sige nu, at vi meget gerne vil være med til en fælles beretning – selvfølgelig afhængigt af hvad der vil stå i den – for vi synes også, det er rigtig vigtigt, at vi sikrer, at der kommer noget handling på det her område, altså så det ikke bare bliver til, at vi venter på noget analysearbejde.
Jeg er meget enig med fru Karina Adsbøl i, at det ene ikke udelukker det andet.
Vi kan sagtens vedtage det her forslag og så selvfølgelig også forholde os til det analysearbejde, som er ved at blive lavet nu.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-04-03:
Om vi kan være med på en fælles beretning?
Ja, ja, det kan vi.
Men jeg ser også et problem, ligesom spørgeren nu gør det, så mon ikke vi finder fælles fodslag?
Og sammenholdt med at justitsministeren tilkendegiver, at der kommer et større vidensgrundlag, tror jeg nok, at det kan lade sig gøre.
Karina Adsbøl (DF), 2018-04-03:
Tak for det.
Jeg er da glad for, at ordføreren anerkender, at der er et problem, og at der er nogle udfordringer på området.
Så derfor vil jeg høre, om ordføreren kunne være interesseret i en fælles beretning, hvor man ligesom skrev de udfordringer, der var, ned, også de ting, der skulle løses, så vi, netop når det her analysegrundlag foreligger, er sikre på, at der kommer noget handling, frem for at det bare er snak.
Morten Bødskov (S), 2018-04-03:
Jeg tror, at det spørgsmål, der bliver stillet til mig, om, hvornår jeg forventer det kan være på plads, vil jeg, belært af mine erfaringer, overlade til justitsministeren, men jeg er også helt sikker på, at han vil være lydhør over for den enighed, der er mellem Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti, om, at det skal ske hurtigst muligt, så vi kan få en samlet drøftelse af det her.
Karina Adsbøl (DF), 2018-04-03:
Hvornår forventer S så det her datagrundlag skal være på plads, altså hvornår skal dataene være indhentet?
Er der et tidsperspektiv?
Det kan sagtens køre på to spor.
For det andet er jeg sikker på, at ordføreren også er bekendt med den her problemstilling, der er, også eftersom ordføreren selv har været justitsminister på et tidspunkt.
Morten Bødskov (S), 2018-04-03:
Som jeg sagde, er hensigterne langt hen ad vejen fuldstændig rimelige, så lad os tage dem med, når vi ser, hvad justitsministeren kommer med.
Og der er som sagt, forstår jeg, bredt i Folketinget, i hvert fald i Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti, en opfordring til, at justitsministeren ligesom rubber, hvad der nu engang kan rubbes for at få de her data på plads, så vi kan tage en samlet diskussion af det her.
Det tror jeg er den rigtige måde at håndtere det på.
Karina Adsbøl (DF), 2018-04-03:
Tak for det.
Det ene udelukker jo ikke det andet.
Det her handler om, at bobestyrere bl.a. skal fremlægge et timeregnskab hver måned, så arvingerne kan følge med i, hvordan det ser ud.
Så det ene udelukker ikke det andet, for man kan godt støtte det her forslag, samtidig med at der så pågår en dataindsamling ved siden af.
Så derfor undrer jeg mig lidt over, at S ikke kan støtte det.
Det her handler jo om, at arvingerne får et bedre overblik over, hvordan deres sag kører, også i forhold til salærudgifter og hvor mange timer der er brugt på selve sagen.
Morten Bødskov (S), 2018-04-03:
Tak for det, formand.
Justitsministeren har jo allerede på meget grundig vis redegjort for forslaget, så det behøver jeg ikke at gøre.
Jeg vil sige, at når det handler om bobestyrere og spørgsmålene om salærer, timeregnskaber og andet, så deler vi – fuldstændig som justitsministeren – langt hen ad vejen de synspunkter, som er i forslaget.
Omvendt synes vi også, at justitsministeren jo har en pointe i, at hvis vi skal kigge på det her, er vi nødt til at have grundlaget ordentligt på plads.
Og derfor kan jeg sige fra starten, at vi ikke kan støtte forslaget, som det ligger her og nu.
Men jeg håber også, at justitsministeren forstår det, vi siger, sådan, at når datagrundlaget er på plads, så sætter vi os ned og kigger på det her.
For der er mangel på gennemsigtighed i det her område, og der er behov for, at vi får nogle klare retningslinjer for det.
Vi har jo i andre sammenhænge også haft fokus på salærer.
Og jeg synes, at når man lytter til justitsministeren, kan man høre, at det samme nærmer sig at være tilfældet her.
Så vi kan ikke støtte forslaget, men vi ser frem til, at justitsministeren tager initiativ til, at vi får drøftet det her problem.
Og vi vil meget gerne høre fra justitsministeren, hvornår han sådan nærmere forestiller sig, at datagrundlaget kan være på plads, således at vi kan tage en ordentlig drøftelse af det her.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-03:
Ja, det gør der.
Der bliver indkaldt til drøftelser, når vi har kigget på hele arbejdet på hele tilsynet med advokater.
Det er en af tingene, og så kommer der selvfølgelig også drøftelser, når vi har nogle konkrete tal.
Vi har brug for noget mere statistik, før vi kan tage stilling til det.
Og så vil det selvfølgelig være helt naturligt, når vi har de tal samlet ind, at at vi sætter os ned og tage en drøftelse om, om der er grundlag for at gøre noget, og i givet fald hvad.
Det vil jeg se frem til at drøfte nærmere med forslagsstillerne.
Karina Adsbøl (DF), 2018-04-03:
Det er godt, at der kommer en tilbundsgående undersøgelse af hele det her område, og vi vil også meget gerne være med til at kigge på det, også i forhold til hvad skifteretternes rolle er i det her.
Og i forhold til tilsynet med advokaterne kunne jeg godt tænke mig, at ministeren svarede på, hvornår Justitsministeriet forventer at det her arbejde er færdiggjort.
Det er et stort område, og der er selvfølgelig flere problemstillinger, man kan tage med i sådan et arbejde.
Kommer der en indkaldelse på et tidspunkt til drøftelser om det her område, hvor f.eks. Dansk Folkeparti bliver indkaldt til eventuelle forhandlinger om at ændre på det her område?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-04-03:
Jeg får bare lyst til at spørge Liberal Alliances ordfører: Når en gruppe borgere tager en sag helt til Højesteret, fordi deres eneste ønske i virkeligheden er at sikre sig selv retten til at stemme på demokratisk vis til Folketinget, mener Liberal Alliance så, at de her borgere går et forkert ærinde, og at de ikke skal have muligheden for at stemme til Folketinget i fremtiden, fordi de er under økonomisk værgemål?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-03:
Jeg oplever også henvendelser på det her område, og det er også derfor, vi har sat den undersøgelse i gang.
Jeg synes bare, at vi skal have det rigtige grundlag at sætte det i gang på.
Vi skal have ordentligt materiale at kigge på og bruge som baggrund for, om vi skal lave ændringer på et i forvejen gennemreguleret område.
Men det er jo også derfor, hvad jeg også nævnte i min tale, at vi er ved at se på hele tilsynet, også tilsynet med advokaterne.
Og det er jo klart, at det her også bliver en del af det.
Så jeg anerkender fuldstændig at kigge på det, vi skal bare have tilstrækkelig med materiale at gøre det på.
Karina Adsbøl (DF), 2018-04-03:
Hvis ordføreren skal have repareret sin bil, ringer ordføreren sikkert til mekanikeren og får et overslag på en pris.
Er det ikke korrekt?
Og hvad er så forskellen på det og på, at man også som bobestyrer skal aflægge regnskab for, hvor mange timer man har brugt, på hvad, og hvad det koster?
Villum Christensen (LA), 2018-04-03:
Jeg er sikker på, at hvis man klager over sådan en sag, kan man også få en opgørelse.
Nu snakker vi jo rigtig meget om afbureaukratisering – stort set hver eneste dag.
Så kan det ikke hjælpe noget, at vi, hver gang vi finder et lillebitte problem, iværksætter nogle nye regler.
Derfor vil vi være meget sikre på, at det er den rigtige medicin, vi bruger i det her tilfælde.
Jeg vil starte med at sige, at Liberal Alliance ikke kan støtte forslaget.
Det kan vi ikke, fordi vi mener, at de værgemålsbestemmelser, der er i dag, sådan set er meget rimelige.
Vi har indrettet et system, som beskytter visse borgere, som af den ene eller den anden grund ikke kan tage vare på sig selv.
I anerkendelse af at ikke alle mennesker er ens, har vi også et system, hvor man kan iværksætte begrænset værgemål, som kun retter sig mod bestemte retshandlinger.
Det har vi også Højesterets ord for er et godt system, som er i overensstemmelse med grundloven og vores internationale forpligtelser.
Grundlæggende mener vi sådan set også, at hvis man ved dom får besked om, at man ikke er i stand til at tage vare på sig selv, så er det vel også sin sag at argumentere for, at man er i stand til at tage stilling til samfundets indretning, om der bør være overskud eller underskud på finansloven, om vi skal gå i krig osv.
Omvendt er det selvfølgelig også vigtigt, at vi sikrer, at der ikke er nogen, som uberettiget fratages deres grundlæggende demokratiske ret til at stemme.
Derfor er det kun godt, at regeringen har igangsat en analyse på området med henblik på at afklare, om det overhovedet er et problem, og hvad der eventuelt kan gøres med de der modeller, som vi har hørt om.
Man kan også spørge, om det giver mening at gøre rigtig meget ud af et problem, hvis det kun er 1.900 personer, det handler om.
Vi skal jo ikke skyde gråspurve med kanoner, og jeg vil også henlede opmærksomheden på den principielle diskussion, der kan være, omkring det her med, at hvis ikke man kan tage vare på sig selv, tjener man så demokratiet, hvis man skal tage stilling til meget store spørgsmål, som det jo i virkeligheden indebærer at være vælger?
På den baggrund kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2018-04-03:
Tak for det, og tak til forslagsstillerne for at fremsætte det her beslutningsforslag, som handler om, at regeringen inden udgangen af 2018 skal fremsætte forslag, der med inspiration fra den svenske förvaltarskabsordning indfører mulighed for en fleksibel ordning, hvor personer under værgemål kan fratages den retlige handleevne i begrænset omfang uden at blive umyndiggjort.
Ordningen skal sikre, at så få personer som muligt under værgemål fratages retten til at stemme til folketingsvalg på grund af handicap med henvisning til grundlovens § 29, stk. 1, hvorefter umyndiggjorte ikke har stemmeret til folketingsvalg.
Den 21. april 2016 vedtog et flertal i Folketinget at give mennesker, der er under værgemålslovens § 6 og er frataget den retlige handleevne, valgret til regionale, kommunale og europaparlamentsvalg.
Her debatterede vi også den her valgret til folketingsvalg.
Der var det på daværende tidspunkt sådan, at Justitsministeriet vurderede, at det ville være i strid med grundlovens § 29, og den har vi jo skrevet under på at vi skal overholde.
Afgørelsen fra Højesteret vurderede også, at det var i strid med grundloven.
Men det her forslag er jo både logisk og sympatisk; når man kan stemme til regionale, kommunale og europaparlamentsvalg, så skulle man også kunne stemme til et folketingsvalg.
Efter dommen havde jeg justitsministeren i spørgetime, netop i forhold til hvad justitsministeren vil gøre, og vi har også haft en drøftelse omkring netop værgemålsloven.
Vi synes, det er positivt, at ministeren vil iværksætte det her analysearbejde, og det ser vi frem til i Dansk Folkeparti.
Vi synes, det er et sympatisk forslag, som flere partier har fremsat, og vi vil også gerne være med til at se på, hvilke modeller der kan være, og hvilke ændringer vi kan foretage i værgemålsloven, som kan give valgret til flere, der er under værgemålsparagraffen – selvfølgelig så længe vi overholder grundloven.
Der er jo rigtig mange i dag, der har svært ved at styre deres økonomi.
Det kan vi også se i programmet »Luksusfælden«.
Men derfor kan man sagtens have en holdning og mening og deltage i demokratiet.
Og jeg forstår også ønsket om, at man også skulle have lov til at stemme til et folketingsvalg.
Vi vil ikke lægge os fast på, hvilken løsning det skal være, eller hvordan modellen skal se ud.
Og derfor synes jeg også, at vi kunne lave en fælles betænkning, netop så vi kan sikre, at der sker handling, og vi kan sikre, at der også kommer et lovforslag på det her område inden udgangen af 2018.
Carl Holst (V), 2018-04-03:
Tak for det, formand.
Venstre kan tilslutte sig det, der er sagt af de foregående ordførere.
Vi kan måske have lidt svært ved at se, hvad nuancerne i det her er, og jeg kunne også fornemme på ordføreren for forslagsstillerne med hans spørgsmål til ministeren, at ordføreren måske havde lidt svært ved det.
Jeg anerkender, at der i beslutningsforslaget står: med inspiration fra den svenske osv., og det er der, hvor problemet opstår, for jeg har ikke helt overblik over, hvad der ligger i, at man afskaffer et værgemål.
I dag er der jo nogle, der sammen med deres pårørende vil opleve, at det er en retssikkerhedsmæssig foranstaltning til gavn for dem, og så er der også nogle, hvor det er uomtvisteligt, at de qua en grundlovsformulering bliver afskåret fra noget, de burde være en del af, nemlig det demokratiske fællesskab, og den balance skal vi have fundet.
Jeg er ikke sikker på, at det er i den svenske model.
Jeg er sådan set også ligeglad med, hvad det er for en model, for vi får nu et analysearbejde, idet jeg henviser til ministerens tale, og så får vi skabt den danske model – en dansk model, hvor vi får de to ben til at gå i takt.
På den ene side et ben, der hedder, at kærlig omsorg over for nogle af samfundets allersvageste faktisk er, at man umyndiggør dem, og på den anden side et ben, der hedder, at demokratiets fundament hviler på deltagelse og derfor størst mulig mulighed for deltagelse inden for rammerne af grundloven.
De to ben er jeg sikker på at vi kan få til at gå i takt.
Derfor er det med henvisning til inspirationen fra den svenske model, at Venstre afviser det, men ser frem til det videre arbejde.
Jeg skal hilse fra De Konservative og meddele, at de gør det samme.