runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Samira Nawa (RV), 2025-11-19:
Mange tak.
Radikale Venstre er heldigvis med i begge de aftaler, som er samlet her i lovforslaget.
Men jeg forstår nu godt andre partiers ordføreres ønske om en opdeling.
Men vi støtter det her samlede lovforslag, og det gør vi, fordi vi var en del af den fantastiske aftale om at gøre det nemmere at tiltrække talenter for de iværksættere.
Det er jo egentlig bare et element af en større milliardaftale, men det, der konkret blev udmøntet med det her lovforslag, handler om at udvide medarbejderaktieordningen, sådan at flere små og mellemstore virksomheder kan få lov til at gøre brug af ordningen og udbetale løn i form af medarbejderaktier i stedet for en fast løn.
Det er vi sådan set meget begejstret for, for det gør, at man i en længere periode får mulighed for at tiltrække den arbejdskraft og de talenter, man har brug for til sin virksomhed.
Den anden del af lovforslaget kommer fra en helt anden aftale omkring fiskeriet.
Det er også en aftale, som vi i Radikale Venstre er med i.
Vi er noget kede af den del, der handler om CO 2 -afgiften, som jo er det, der er en del af det her lovforslag, fordi vi grundlæggende synes, at vi har et problem og skal løse klimakrisen, bl.a. også med afgifter, og vi ærgrer os over den del af aftalen, hvor man udskyder CO 2 -afgiften på fiskeriet.
Men det, som vi fik forhandlet ind i den større aftale, er jo den her klimagaranti, sådan at vi når de samme CO 2 -reduktioner, som vi skulle, og derfor har det ikke betydning for CO 2 -udledningen.
Dertil indeholder fiskeriaftalen også gode elementer for både lystfiskere og kystfiskere, bl.a. at en del arter bliver forbeholdt lystfiskerne, og at vi får gjort 20 pct. af det danske hav trawlfrit.
Så på den måde var det også overordnet set er fin aftale, og vi kan på den baggrund støtte det samlede lovforslag.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-11-19:
Tak for det.
Grunden til, at jeg tager ordet, er egentlig ikke så meget, at jeg har et spørgsmål.
Det er bare en kommentering i forhold til det med medarbejderaktien, hvor vi bare vil sige, at vi i Danmarksdemokraterne er enige med Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance i, at man måske godt kunne gøre det lidt bedre.
Det er også bare, fordi der jo, som Liberal Alliance sagde, er sat 50 mio. kr. af i aftalen og man bruger 35.
Noget, man kunne kigge på er jo, som ordføreren også selv siger, det med, hvorfor man sætter en aldersgrænse på 10 år ind.
Altså, kunne man ikke godt forestille sig, at man som virksomhed har ligget lidt passivt i 8 år, at der så kommer en ny ejer, som måske har brug for at vækste, og at det måske er der, man har brug for at lave nogle ting?
Hvorfor har man lavet de her benspænd for virksomheder?
For man kan godt være i en opstartsfase, selv om virksomheden er 10 år gammel.
Det kan lyde underligt, men det kan godt være, fordi der f.eks. kommer en ny ejer.
Så vi vil meget gerne være med til at kigge på de her ting, hvis man kan lave nogle forbedringer, og i øvrigt skulle det, når der er sat penge af, som ikke er brugt, være muligt at kunne lave nogle forbedringer.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-11-19:
Tak, formand.
Lovforslaget implementerer elementer fra flere aftaler, som Det Konservative Folkeparti er med i.
Først og fremmest har vi udsættelsen af CO 2 -afgiften på fiskeriet, som vi grundet de politiske beslutninger, der er blevet truffet i landene omkring Danmark, simpelt hen er nødt til at udsætte.
Fiskerne får således mulighed for lige at få et pusterum, inden CO 2 -afgiften kommer i 2029, og således har fiskeriaftalen også rigtig mange gode elementer til at hjælpe til med den omstilling, om end fiskerne altså stadig væk får en CO 2 -afgift indfaset, inden landbruget får det.
Det er også fint, at samspillet mellem opkrævning og inddrivelse fra skattevæsenets side styrkes som et led i aftalen om samme emne.
Det er det, der har været hele ulempen ved implementeringen af den her iværksætteraftale, altså at det er os på skatteområdet, der skal lovbehandle det, men det er dem på erhverv, der har lavet aftalen, og pludselig falder det imellem flere stole, både på ministerniveau, ordførerniveau, embedsmandsniveau m.v.
Jeg håber og jeg ved, at vi med nogle få justeringer, bl.a. når det kommer til virksomhedernes alder og størrelse, f.eks. i forhold til omsætning, faktisk kan gavne rammevilkårene for medarbejderaktier betragteligt, i forhold til hvad der allerede er blevet lagt frem her inden for den økonomiske ramme, der måtte være.
Det håber jeg, at vi kan få en god drøftelse af i lovbehandlingen af det her lovforslag.
Derudover bakker vi op om, at man momsfritager uddannelse af børn og unge under 30 for at sikre, at børn og unges undervisning i f.eks. fitness, musik, dans m.v. fortsat vil være momsfritaget.
Vi er jo med i finanslovsaftalen for 2026, og der er vi også glade for, at man indfører et fradrag for dem, der er over 30.
Det glæder vi os til at få ud at leve, for det er noget skidt, at der kommer moms på fitness, yoga m.v., og det skal vi simpelt hen have afhjulpet.
Alt i alt ser vi frem til en god dialog om det her med medarbejderaktier, og Det Konservative Folkeparti forventer selvfølgelig at bakke op om lovforslaget.
Ammar Ali (M), 2025-11-19:
Tak for ordet, formand.
Moderaterne støtter det her lovforslag, fordi det trækker Danmark i den rigtige retning.
Det styrker danske iværksættere, det sikrer en realistisk og ansvarlig grøn omstilling i fiskeriet, og det beskytter børn og unge mod unødige prisstigninger på undervisningstilbud, som mange familier er afhængige af.
Lovforslaget udmønter aftaler, vi har været med til at indgå i iværksætterpakken, i aftalen »En ny kurs for dansk fiskeri« og i aftalen om mere effektiv opkrævning af skatter.
For det første udvides medarbejderaktieordningen for nye og mindre virksomheder.
Det giver klart flere startups og mulighed for at bruge aktier som løn – et afgørende værktøj, når man ikke skal konkurrere med de store på kroner og øre, men kan konkurrere på potentialet.
Ved at fjerne den nuværende begrænsning for, hvor stor en andel af lønnen der kan gives i aktier, mod at medarbejderne får en rimelig grundløn, styrker vi iværksætternes mulighed for at tiltrække og fastholde talent.
Det kan være forskellen på, om en idé bliver til en virksomhed eller går tabt.
For det andet omfatter forslaget aftalen om CO 2 -afgiften i fiskeriet.
Omstillingen skal være grøn, men den skal også være mulig i virkeligheden.
Derfor friholdes fiskeriet for CO 2 -afgiften i perioden 2026-2028, og afgiften indfases gradvis fra 2029.
Det giver fiskerne tid til at investere i grønne løsninger, og vi undgår, at reguleringen sender et helt erhverv til bunds.
Det er ansvarlig grøn omstilling.
For det tredje sikrer lovforslaget, at undervisning for børn og unge under 30 år fortsat er momsfrit.
Det gælder fitness, musik, dans, sport og bevægelse – aktiviteter, der skaber fællesskab og trivsel.
EU-domme gør det nødvendigt at justere reglerne, men med denne løsning undgår vi, at foreninger eller små aktører drukner i administration eller må hæve priserne markant.
Vi beskytter det fællesskab, der holder unge i gang.
For det fjerde forbedres samspillet mellem Skattestyrelsen og Gældsstyrelsen i inddrivelse af selskabers restskatter.
Det lyder teknisk.
Det er det også.
Men resultatet er enkelt: Der kommer flere penge ind, færre slipper for at betale, og det styrker både retsfølelse og effektivitet.
Derfor støtter Moderaterne lovforslaget.
Tak for ordet.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-11-19:
Jeg er meget enig i det, hr. Dennis Flydtkjær fremsætter, for det er nemlig det, der er kernen.
Vi skal forbedre rammevilkårene for, at man kan få medarbejderaktier som ansatte, og at virksomhederne kan give det som en del af aflønningen.
For det er det, der giver noget dynamik og gør Danmark til et mere attraktivt iværksætterland.
Det er rigtigt, at virksomheder jo er på forskellige rejser.
Vi er blevet så vant til at høre om de her techvirksomheder ude i verden, der lige pludselig eksploderer i værdi og bliver solgt videre osv., men alle virksomheder er jo på deres helt egen rejse, og nogle tager bare lang tid om at knække koden til at kunne vokse.
Der er det bare dejligt, at man fra starten af kan tage nogle medarbejdere i hånden og sige: Vi vil gerne aflønne dig i aktier, delvis, fordi vi tror på, at du så køber mere ind på den rejse, vi skal ud på sammen, og hvis vi en dag formår at blive solgt videre, så får du også en del af kagen, som du har fortjent.
Det er jo egentlig en rigtig god ting, og det skal vi gøre mere for at fremelske i Danmark, for vi har desværre alt for få store væksteventyr i Danmark.
Helle Bonnesen (KF), 2025-11-20:
Tak for det, og tak til ministeren.
Ministeren nævner det her med, at vi kan stille nogle spørgsmål skriftligt, og det vil vi rigtig gerne komme tilbage til.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-11-20:
Men i dag samler vi det jo i én for at skabe gennemsigtighed og kontrol.
Så hvor man før skulle ændre fem, seks, syv og otte steder, så nøjes vi i dag med at ændre ét sted, og i dag har kulturministeren i vidt omfang det privilegium at kunne ændre i de administrative forhold, som jeg også beder Folketinget om at give mig tilladelse til og opbakning til i dag.
Så det er jo ikke en skærpelse.
Det er sådan set bare en på mange områder videreførelse af gældende praksis.
Jeg har selvfølgelig også oplyst nogle af de organisationer, der har indsendt høringssvar, med den bekymring, de giver udtryk for der, om, at det jo er de forhold, der eksisterer i dag.
I dag kan enhver kulturminister ændre i de krav, der gælder administration af tilskud på vedkommendes område, og har frihed til at gøre det, bare i de forskellige bekendtgørelser, der allerede findes.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-11-20:
Tak for det.
Men vi behøver jo sådan set ikke at stille skriftlige spørgsmål.
Jeg ved, at ministeren har temmelig mange medarbejdere fra ministeriet her, og man kan jo bare spørge, hvad den her afvejning imellem mindre bureaukrati og det, at ministeren får bredere beføjelser, betyder.
Det kan ministeren jo bare tilføje til talen her, og så regner vi med, at vi får et svar, måske ikke fra talerstolen, men at ministeren vil svare Kulturudvalget på det skriftligt.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-11-20:
Jeg kunne forsøge at gøre det her.
Det vigtige for mig at sige
er, at i dag er administrationen af Kulturministeriets tilskud fordelt på en række forskellige bekendtgørelser, har lovhjemmel forskellige steder.
Nu samler vi det ét sted.
Jeg beder ikke om yderligere beføjelser.
Jeg beder om, at de beføjelser, enhver kulturminister har haft de sidste mange år, samles ét sted i den lovgivning.
Det er ikke at gå videre i forhold til de muligheder, ministeren har i dag.
Det er at ensrette de muligheder, der i dag eksisterer, i den nye rammelovgivning.
Tak for det, formand, og tak til alle ordførerne for taler og tilkendegivelser.
Det er meget, meget vigtigt at understrege.
Altså, det besluttes politisk af Folketinget.
Så det, man bemyndiger kulturministeren til, er noget andet.
Man samler de administrative hjemler for en lang række forskellige lovgivninger nu i én rammelovgivning i forhold til projekttilskud, legater og andet.
Det gælder ikke driftstilskud og ikke faste modtagere, men de flygtige tilskud, der nogle gange ændrer sig år for år.
Det, man så læser som en forkortelse af armslængdeprincippet, er, at man giver kulturministeren mulighed for at fastsætte kriterierne til administrationen, altså hvad der skal indsendes af dokumentation, materiale osv. osv.
Det er et teknisk spørgsmål, ikke et politisk spørgsmål, vil jeg mene.
Men jeg er anerkendende , og jeg anerkender også, at når man spørger om det og problematiserer det, er det, fordi vi har været for dårlige til, tror jeg, at forklare, hvordan den her tilskudslovgivning udmøntes i virkeligheden.
Så må jeg ikke bede om muligheden for, at nogen stiller mig spørgsmålet skriftligt?
Samtidig vil jeg gerne takke de mange forskellige ordførere for den positive tilgang til det at reducere statslig bureaukrati og samtidig gøre det nemmere at være tilskudsmodtager.
Mit ønske i det her er ikke at bemyndige nogen kulturminister til at kunne lege kispus med kriterierne, men derimod at sørge for at rydde op i en lovgivningsmæssig jungle, der har betydet, at mange forskellige tilskudsmodtagere har været underlagt en række forskellige krav om og kriterier for, hvordan administrationen af deres tilskud har forløbet.
Det har medført store transaktionsomkostninger, ulejlighed, besvær og uigennemsigtighed.
Mit formål har været at rydde op i alt det besvær og uigennemsigtighed for at sørge for at skabe ensartede regler, ikke at forkorte nogen armslængde.
Det her er ikke en lov, der handler om, hvem der modtager hvad hvorfor, men om administrationen af de enkelte tilskud og de kriterier, hvormed man administrerer.
Det er vigtigt for mig at understrege det.
Tak for ordet.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-11-20:
Tak for det, formand.
Jeg taler igen i dag på vegne af vores normale ordfører om lovforslaget her, L 75, der handler om administration af projekttilskud på Kulturministeriets område.
Som udgangspunkt er Liberal Alliance positive over for forslaget.
Det rummer vigtige skridt mod at forenkle og modernisere tilskudsadministrationen.
Derfor udtrykker Liberal Alliance i dag både vores støtte og vores bekymring.
Vi støtter visionen, men vi ønsker den parlamentariske indsigt, der skal sikre, at tilskudspolitik forbliver demokratisk, ansvarlig og gennemsigtig.
Tak for ordet.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-11-20:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget handler i bund og grund om at gøre det lettere for kulturaktørerne at administrere de tilskud og det, vi politikere beslutter.
I dag er reglerne spredt på mange steder, og det skaber unødvendigt bureaukrati både for modtagere og for staten.
Med dette lovforslag får vi mere overskuelighed og tidssvarende rammer.
Forslaget samler reglerne ét sted, så tilskuddet udmøntes hurtigere og mere ensartet, uanset hvem der administrerer dem.
Det skaber tryghed og forudsigelighed for dem, der søger midlerne, og det mindsker behovet for særregler og ad hoc-løsninger.
Vi hæver samtidig grænsen for, hvornår man skal indsende regnskab og have revisor på.
Det er sund fornuft.
Små bevillinger skal bruges på aktiviteter og ikke på administration.
Vi gør det vel at mærke uden at slække på kontrollen, der i stedet bliver baseret på risiko og faglige vurderinger.
Det er stadig politikerne, der fastlægger formålet, og det er de uafhængige organer, der træffer de faglige beslutninger.
Loven handler kun om administration.
Moderaterne støtter forslaget.
Det er et stille, men vigtigt indgreb, der gør hverdagen mere enkel for kulturens aktører og forvaltningen uden at gå på kompromis med ordentlighed og gennemsigtighed.
Tak for ordet.
Helle Bonnesen (KF), 2025-11-20:
Lad mig tage det sidste først, for det kan Det Konservative Folkeparti jo selvfølgelig kun bifalde, altså både regelforenkling og opdatering af lovgivning.
Den del er faktisk den nemme del, for det giver jo god mening at reducere unødvendig statslig administration, og her taler vi om en række årsværk.
Lovforslaget understøtter tilsyneladende et centralt løfte fra regeringsgrundlaget, nemlig at reformere forældet lovgivning på kulturområdet.
Jeg har det lidt ligesom hr. Kim Valentin, som sagde: Hvorfor har vi ikke gjort det før?
Men det er jo dejligt at se, at det nu sker, her 3 år efter at regeringen startede sin periode.
Den første del af forslaget, altså det om bemyndigelsen, har vi det jo nok lidt på linje med Liberal Alliance, nemlig at vi gerne lige vil se nogle konkrete eksempler på, hvad det er for nogle nuværende benspænd, og hvad det er, ministeren nu kan få beføjelser til.
Jeg går ud fra, at det betyder kortere sagsbehandlingstider, bedre fleksibilitet, mere effektiv udmøntning.
Jeg håber, at det vil reducere byrden for tilskudsmodtagerne, men det er kun en antagelse.
Så jeg håber også, at vi i den videre behandling kan kigge lidt nærmere på, hvad der kunne være af eksempler på det.
Der har jo trods alt kun været meget generelle, positive høringssvar.
Tak for ordet.
Søren Søndergaard (EL), 2025-11-20:
Her behandler vi jo endnu et hjørne med det formål at få afbureaukratiseret det her område, og det kan vi jo fuldstændig støtte, og nu har det allerede været nævnt, at der er mange gode elementer i det her forslag, som bestemt skal nyde fremme.
Der er dog to områder, hvor vi godt vil have boret noget ud i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Det ene omhandler armslængde og risiko for detailstyring.
Ministeren får nogle bemyndigelser til at fastsætte tildelingskriterier og udgiftslofter politisk, og spørgsmålet er, hvad det kan bruges til – naturligvis ikke af den nuværende minister – og den slags regler skal jo holde i fredstid.
Men de skal også holde i krigstid, og spørgsmålet er jo, om der er nogle hegnspæle, der gør, at det ikke kan misbruges.
Det vil vi i hvert fald gerne have undersøgt.
Det andet spørgsmål vedrører udlicitering til eksterne aktører, også private, og det kan være ganske fortrinligt, og det har vi ikke noget problem med.
Spørgsmålet er, hvad den uddelegering til uafhængige organer betyder for klageadgangen.
Det vil vi også godt have udboret.
For vil det betyde, at man stadig væk kan klage til ministeriet, eller er der ligesom en klageadgang, der forsvinder?
Men det kan vi tage i udvalgsbehandlingen.
Så vil jeg benytte lejligheden til at vende tilbage til det forrige punkt, og det vil jeg ikke gøre for at rejse en ny debat, men for at undskylde over for Tinget, fordi jeg er fremkommet med forkerte oplysninger.
Jeg nævnte nemlig, at Fritidsrådet var nogle af dem, der modtog noget, men som ministeren har været så venlig at gøre mig opmærksom på, er Fritidsrådet jo dem, der i kommunerne er med til at sørge for at uddele noget, tildele noget eller i hvert fald forholde sig til det fra kommunal side.
Her tænkte jeg så på og sammenblandede det med Friluftsrådet, som jo er noget helt andet end Fritidsrådet, og det betyder jo altså, at den pointe, jeg havde, byggede på, hvad nogle af dem, som sidder og administrerer det, har, og det gør den jo bestemt ikke dårligere.
Men det er jo en pointe, de har, som jeg synes vi skal udbore i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Men undskyld for sammenblandingen af Friluftsrådet og Fritidsrådet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-11-20:
L 75: Det foreslås med lovforslaget, at kulturministeren, medmindre andet følger af anden lov, generelt bemyndiges til at administrere og træffe afgørelse om projekttilskud m.v. på Kulturministeriets område og at udstede nogle regler herom.
Lovforslaget indebærer en regelforenkling, idet en række tilskudsadministrative bestemmelser i anden lovgivning, herunder om regnskab, revision og tilsyn, vil blive ophævet, som følge af at disse samles og derved ensartes med lovforslaget.
Så er der nogle få ændringer af driftstilskudsloven, og det sidste lyder jo godt.
Men jeg må nok erklære mig lidt enig med hr. Søren Søndergaard, der netop talte om armslængdeprincippet og de her bemyndigelser, og det er jo egentlig lidt pudsigt at stå og sige til en minister, at nu skal man altså passe på armslængdeprincippet.
For det er jo det, vi gentagne gange hører.
Hver evige eneste gang man blander sig i forhold til de mange penge, der bliver bevilget her fra Folketinget til mange institutioner, f.eks. DR, og man klager over, at der er en drejning, man ikke bryder sig om, så får man at vide, at man skal huske armslængdeprincippet.
Nu siger jeg bare til ministeren: Husk nu armslængdeprincippet.
Der er altså her virkelig tale om bemyndigelser, som måske ikke er helt, hvad Dansk Folkeparti mener at man skal rette sig efter.
Så jeg vil indtil videre tillade mig at være lidt skeptisk i forhold til det her forslag og se, hvordan det udmønter sig hen ad vejen i udvalget.
For jeg synes, vi skal dyrke det lidt med hensyn til de bemyndigelser, som ministeren får, og også med hensyn til det nævnte armslængdeprincip, som jeg med det her forslag lige pludselig synes er vendt den anden vej.
Karsten Hønge (SF), 2025-11-20:
Det er jo helt rigtigt, som hr. Jens Joel siger, at det kan være svært at lave nogle forenklinger, uden at man også fjerner noget.
Den tankegang er indlysende.
Der er også rigtig mange ting, som det er en god idé at fjerne.
Det er der, hvor man belaster systemer, og hvor man ikke rigtig har fået noget resultat ud af det.
Men jeg vil gerne lige spørge til, hvad hr. Jens Joel mener om, at man nu også fjerner retten til selvfunden virksomhedspraktik og løntilskud.
Fagbevægelsen er jo netop meget kritisk over for det.
Har man ikke her et eksempel på noget, hvor man fjerner noget, der jo faktisk til gengæld så vil belaste andre steder i systemet i stedet for at være med til at gøre det enklere?
Zenia Stampe (RV), 2025-11-20:
Jeg er glad for, at skoleklassen ikke er her længere, for det her må nok været det sværeste forslag at forholde sig til, hvis man sidder på tilhørerrækkerne og ikke har læst op på lektien.
Og selv om man har læst op på lektien, er det virkelig svært at forstå, når man læser selve lovforslaget, at det her handler om regelforenkling.
Som minister ville jeg egentlig være lidt bekymret, for jeg tror egentlig, at præcis kulturministeren tit har gavn af, at der er lidt armslængde.
Ellers risikerer man jo pludselig at stå til regnskab for alt muligt, som det nogle gange er lidt nemmere at få en anden myndighed til at stå til regnskab for.
Vi støtter grundlæggende op om lovforslaget og denne forenkling, men vi har jo også fulgt debatten og kan godt tilslutte os nogle af de kommentarer, der har været, og ønsket om at udbore, om man nu bryder med armslængden for meget.
Det vil vi gerne bakke op om at vi har en dialog om, men ellers er vi overordnet enige i intentionen med loven.
Sascha Faxe (ALT), 2025-11-20:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne indlede med at understrege, at vi i Alternativet generelt ser positivt på intentionen med lovforslaget.
Det er vigtigt, at projekttilskud på Kulturministeriets område administreres på en måde, så det er overskueligt og effektivt.
Det samler en fragmenteret regulering, som vi ser i dag på området, og som kan skabe unødigt bureaukrati, både for ministeriet og for modtageren, der skal arbejde med det.
Men jeg vil også påpege, at vi i Alternativet finder det bekymrende, at lovforslaget kobles sammen med en planlagt besparelse på fem årsværk i Slots- og Kulturstyrelsen.
Vi ser det som en omvendt måde at reducere bureaukrati på.
Før man begynder at skære ned i antallet af årsværk, bør man først identificere, hvor bureaukratiet egentlig ligger, og om der er potentiale for forenkling på det område.
Det ser heldigvis ikke ud til at gælde for lovforslaget, hvor vi får en samlet ramme for administration af projekttilskud, en ramme, der kan understøtte både en hurtigere sagsbehandling og færre administrative byrder.
Vi ser også positivt på, at der er en bagatelgrænse for krav om regnskab og revision, og at den hæves.
Det betyder, at små og mellemstore aktører, foreninger og frivillige organisationer og andre civile aktører, ikke skal bruge unødig mange ressourcer på bureaukrati, men at der fortsat vil være et risikobaseret tilsyn, så vi også sikrer os mod svindel og fejludbetalinger.
Så vil jeg sige tak til fru Pia Kjærsgaard – og også herfra sige tillykke med det flotte resultat – for at nævne armslængde.
Det synes vi er ekstremt vigtigt i kulturpolitik, og jeg håber, at vi kan høre det mange flere gange fra Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti.
For det er en vigtig pointe, at vi sikrer, at kulturministerens beføjelser ikke bliver større og der ikke kommer en større politisk indflydelse på projektmidlerne.
Jeg kan ikke helt gennemskue, hvor meget eller hvor lidt, og det er noget af det, vi håber ministeren vil redegøre lidt for undervejs.
Vi vil også fremhæve, at lovforslaget har ændret karakter i en positiv retning, efter at det har været i høring.
Igen vil jeg sige tak for det.
Det er noget, der betyder rigtig meget for os i Alternativet.
Ministeren har lyttet til høringssvarene og foretaget nogle justeringer, herunder at driftstilskuddet er taget ud af lovforslaget.
Det viser den dialog, som er vigtig, med de relevante aktører, og vigtig for, at man kan føre et bedre og mere gennemarbejdet forslag ind i salen.
Så tak for det fra Alternativets side.