runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-03-20:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget, vi behandler her i dag, har til formål at supplere den europæiske forordning om mediefrihed og forordningen om gennemsigtighed og målretning i forbindelse med politisk reklame.
De foreslåede ændringer giver mulighed for at fastsætte nærmere regler i relation til EU-forordning 2024/900 om politisk reklame og forordningen om mediefrihed.
Formålet med forordningen er at sikre, at borgere tydeligt kan identificere politisk reklame og forstå, hvem der står bag den.
Det er jo særdeles vigtigt i en tid med fake news og flere internationale forsøg på at manipulere vælgerne, som vi har set det ske i rigtig mange lande efterhånden.
Sammen med den manglende vilje fra de store techgiganters side til at faktatjekke oplysninger har vi brug for mere lovgivning og regulering, så vi kan stille krav om transparens.
Det er altafgørende i et moderne demokrati, at man ikke kan købe sig til et bestemt valg eller til falske informationer, som er til egen politisk fordel.
Derfor er EU-forordningen vigtig.
I høringssvarene gives der udtryk for bekymring for tunge administrative byrder for de danske medier ved implementering af lovforslaget, og at nogle vil fravælge politiske reklamer fremadrettet af samme årsag.
Det er naturligvis også en bekymring for SF.
Vi ønsker, at mediernes behov for grundig informationsmateriale, vejledninger og tydelige afgrænsninger imødekommes af samme årsag, ligesom vi også opfordrer Kulturministeriet til dialog med branchen, således at den bedst mulige balance opnås, uden at vi går på kompromis med forordningens intentioner om langt mere transparens.
Det vil vi også have fokus på i den kommende udvalgsbehandling.
Det er en stor prioritet for SF, at vi i Danmark har en effektiv og tydelig implementering af den slags EU-forordninger, for demokratiet er også i vores del af verden under pres fra store og magtfulde techgiganter.
Hvis vi er for slappe med de reguleringsmuligheder, vi har, hvor det er muligt, så vil vi i sidste ende tabe og se store omkostninger for vores demokratier.
Den teknologiske udvikling giver mange muligheder for os alle, men den skal, som så mange andre goder i vores samfund, reguleres.
Samtidig skal vi også være opmærksomme på balancerne.
Alle nødvendige spørgsmål skal stilles under udvalgsarbejdet, så vi er helt sikre på rammerne omkring, hvad det er, vi siger ja til med den her implementering.
Men i udgangspunktet stemmer SF for lovforslaget.
Katrine Daugaard (LA), 2025-03-20:
Det her er helt klart den type lovgivning, som jeg og Liberal Alliance ikke ser positivt på, at EU skal ind og bestemme i Danmark.
Men jeg kan forstå på ministeren, at det ikke er til at komme udenom.
Det kan virke positivt nok, at man med EU's forordninger og nu det her lovforslag gør det lettere at genkende politiske reklamer ved at indføre nye krav om tydeligere mærkning.
Men jeg synes ikke, at vi i Danmark har problemer med skjulte politiske reklamer, og jeg kan ikke komme på et eneste eksempel, hvor man kunne mene, at en sådan også har påvirket et dansk valg.
Ministeriet har oplyst, at det koster tre årsværk pr. forordning at implementere det her i dansk lovgivning, altså seks årsværk i alt, hvilket på mig virker tudetosset, når vi til sammenligning kun har 4-5 årsværk til at føre tilsyn med 98 kommuner på socialområdet.
LA går ind for afbureaukratisering, og vi håber også, når EU skal kigge på, hvordan EU kan afbureaukratisere, at det her vil være noget af det, de faktisk vil trække tilbage igen.
Vi må også se på, hvor det er vigtigst at lægge sine kræfter, og det her bliver jo, som det også er nævnt af andre ordførere, til dansk lov, når det er vedtaget som forordning.
Så LA stemmer en anelse modvilligt for lovforslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2025-03-20:
Problemet er som sagt, at det her er baseret på en hjemmel, der er i EU-traktatens artikel 114, som handler om det indre marked.
Og hver gang vi behandler det her spørgsmål, er der en kamp, ikke nødvendigvis i Danmark, men på europæisk plan, mellem markedstilhængerne, som vil have, at alt skal køres under markedet, og så folk, som kigger lidt mere nøgternt på det og siger: Okay, kultur og sådan noget, skulle vi måske ikke lade være med at opfatte det bare som en vare som et marked osv.?
Nu tilhører Liberal Alliance den liberale fløj i EU, og derfor er jeg sådan set interesseret i at høre, om ikke Liberal Alliance i det her tilfælde er enig i, at det er en total fejltagelse, at vi har brugt et hjemmelsgrundlag, der var det indre marked, altså markedskræfterne, i stedet for at have et hjemmelsgrundlag, der handlede om kultur, for så kunne vi have lavet det som et direktiv med nogle relativt løse formuleringer, og så kunne landene selv have implementeret det, som de fandt bedst?
Katrine Daugaard (LA), 2025-03-20:
Jeg er i hvert fald enig i, at det burde have været op til landene selv at implementere det, som de fandt bedst.
Og hvordan man kommer bedst muligt frem til, at det skulle have været resultatet, har jo været op til andre end os, må man bare sige, og nu er det så alligevel landet sådan her.
Når det er sagt, er jeg for et frit marked, jeg er liberal, og jeg synes, at verdens bedste samfund er liberale, demokratiske lande med et frit marked.
Det er egentlig det, der kendetegner verdens rigeste lande også, altså at vi netop har et frit marked.
Så det er jeg stærk tilhænger af.
Søren Søndergaard (EL), 2025-03-20:
Men det er jo netop, når vi laver lovgivning efter artikel 114 om markedskræfterne og det indre marked, at vi får forordningerne, det er jo der, der er behov for total harmonisering – ingen forskel mellem landene af hensyn til den fri konkurrence.
Og det er klart, at hvis man opfatter public service og den type ting som et spørgsmål om konkurrence, så får man jo forordninger, og så får man alle de problemer, der følger af det.
Det er i modsætning til, hvis ikke man opfatter det som et spørgsmål om markedskræfter.
Så problemet er jo lidt, at der er nogle ting, der hænger sammen.
Katrine Daugaard (LA), 2025-03-20:
Men i Danmark har vi til dels fri konkurrence på medieområdet, så har vi ikke alligevel, i og med at det jo er de statsejede medier, der sidder på størstedelen af sendefladerne og pengene i Danmark, og så er der en lille rest tilbage til de private medier, som de kan byde ind på.
Så på den måde er de forskellige lande jo meget, meget forskellige, og derfor skiller sig meget markant ud, i forhold til at så stor en del af alt det, der bliver sendt og delt på mediemarkedet i Danmark, er statsejet.
Dina Raabjerg (KF), 2025-03-20:
Tak, formand.
Det går lidt stærkt her i dag, det er, som om der mangler lidt ordførere nede i salen, som vi er vant til kommer, før os.
Jeg står her som vikar for vores kulturordfører, fru Birgitte Bergman, som desværre ikke kunne være her i dag.
I dag behandler vi lovforslag nr. L 162, som har til formål at sikre gennemsigtighed i politisk reklame og styrke mediefriheden i Danmark.
Det sker gennem implementering af to nye EU-forordninger: forordning om gennemsigtighed og målretning i forbindelse med politisk reklame samt den europæiske forordning om mediefrihed.
I Det Konservative Folkeparti anser vi det som en nødvendighed at sikre, at vores medielandskab er præget af åbenhed, ansvarlighed og uafhængighed.
Gennemsigtighed i politisk reklame er afgørende for at bevare tilliden til vores demokratiske processer.
Når borgerne tydeligt kan se, hvem der står bag politiske budskaber, er det med til at styrke demokratiet.
At Radio- og tv-nævnet får tilsynsrollen og udvides med markedsføringsretlig ekspertise, er en fornuftig løsning.
Derudover er kravene til offentliggørelse af ejerskab og statslig reklame et vigtigt skridt mod større transparens.
Hvad vi derimod finder problematisk, er, at lovforslaget, som vi læser det, indirekte pålægger partierne at oplyse alle udgifter til annoncering gennem at pålægge danske medier og platforme et ansvar.
Og det går, så vidt vi kan se, videre end det, der egentlig er lagt op til i EU-forordningen, og det er noget af det, som vi kommer til at spørge ind til i lovprocessen.
Når det er sagt, bakker vi op om intentionen i det her lovforslag i forhold til at styrke fundamentet for et frit, uafhængigt og gennemsigtigt medielandskab i Danmark.
Med de ord bakker vi op om lovforslaget.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-03-20:
Jeg vil egentlig gerne lægge mig i slipstrømmen på rigtig mange andre ordførere, som har været heroppe at omtale det her forslag.
Det er jo lidt svært for Dansk Folkeparti, men det her er en forordning fra EU, som vi er forpligtet til at implementere, og der kan også være meget fornuft i det.
Jeg tror i virkeligheden ikke, at det er så relevant for Danmark, for vi har trods alt ikke store problemer med store pengemænd, der køber reklameblokke for millionbeløb og på den måde påvirker et valg.
Jeg bemærkede, at også ngo'er skal være omfattet.
Og det synes jeg er godt, altså at det kommer hele vejen rundt.
Så kommer der en vejledning fra Kommissionen i sommeren 2025, og loven gælder kun, hvis der lægges penge i forslaget.
Og det er jo i virkeligheden det, som det hele drejer sig om.
Loven forbyder bl.a. også udenlandske pengemænd – det er et dårlig udtryk, men jeg ved ikke, hvad jeg ellers skal bruge – at reklamere for og mod politik i et EU-land i 3 måneder op til et valg.
Som sådan lyder det fornuftigt, og lad mig igen lægge mig lidt på linje med de andre, som har sagt, at hvis der dukker ting op i udvalgsbehandlingen, som strider imod, så skal vi gøre indsigelser for at få det ordentligt og endnu mere belyst, men indtil videre er det et ja.
Sascha Faxe (ALT), 2025-03-20:
Tak for ordet.
Altså, bundlinjen i meget af det, jeg hører her, er, at fællesskab er noget bøvl.
Det er jo altid svært, når vi skal prøve at finde ud af, hvordan vi gør det, og EU er et stort og besværligt fællesskab, fordi vi stritter i så mange retninger.
Ikke desto mindre ser vi også, at vi i Europa har mere og mere brug for hinanden sikkerhedsmæssigt, og det at have styr på, hvordan vores mediesystemer arbejder sammen med de politiske systemer, er helt afgørende.
Jeg tror, at jeg vælger at se det som en håndsrækning i en tid, hvor vi har en masse misinformation, kunstig intelligens og globalisering, og at det kan være en måde, vi begynder at arbejde med det på.
Men det, der også er vigtigt, og som ikke er blevet nævnt, men som jeg egentlig måske vil påpege – det er blevet nævnt, at ministeren gerne må arbejde hårdt på, at det bliver nemt, og at der bliver tilvejebragt information til dem, der skal arbejde med det her – er en bekymring i forhold til de mindre aktører og nok i særdeleshed i forhold til deltidspolitikere.
Vi står over for et kommunal- og regionsrådsvalg, og det her vil blive implementeret ganske kort tid før det.
Jeg tror, det rigtig vigtigt, vi tager hånd om dem, som giver sig selv til demokratiet.
Hvis det her træder i kraft til oktober, vil det være lige op til et valg, hvor de kommer til at stå i en situation, hvor det kan gå hen og blive rigtig, rigtig svært at huske det hele.
Så jeg har en særlig opmærksomhed igen på at sikre dem, der har den mindste adgang til den her information, og hvis man er en helt almindelig kommunalpolitiker ude i den region, jeg kommer fra, Region Sjælland, så tror jeg ikke, at det nødvendigvis er det, man husker på, medmindre der er nogen, der hjælper.
For Alternativet er det også vigtigt at bemærke, at vi også ser det som et skridt på vejen til at anskueliggøre penge i politik, og det mener vi er et vigtigt element i det her.
Når det så er sagt: Ja, der er noget bøvl, men vi stemmer ja.
Jesper Petersen (S), 2025-03-20:
Tak for det.
Baggrunden for lovforslaget, altså det, der går forud, er EU's energieffektivitetsdirektiv, som følger af den såkaldte Fit for 55-pakke og EU's klimamålsætning om 55 pct.s reduktion af CO 2 -belastningen i 2030.
Selv om Danmarks energiforbrug i stigende grad er grønt, har det stadig en betydning at understøtte energieffektivitet, dels for at sikre vores energiforsyningssikkerhed, og dels fordi det kan føre til økonomiske besparelser hos den enkelte forbruger i det omfang, man fortrænger olie og gas som energikilder, eksempelvis reducerer det jo også CO 2- udledningen yderligere.
Men den billigste energi er nu engang den, vi slet ikke bruger, og her kan energieffektivitet hjælpe os som land, som borgere og som europæisk fællesskab, der i de her år søger at blive mere uafhængige energimæssigt.
I parentes bemærket har Danmark jo også stærke virksomheder på energieffektivitetsområdet, der leverer gode produkter og løsninger, der bidrager til energieffektivitet i Danmark og Europa.
Det er et emne, vi har beskæftiget os med og arbejdet med i Danmark i mange år
, så det, at direktivet er der, og de implementeringer, der er i det her lovforslag, som man skal lave tilsvarende i andre lande, vil nok have en større effekt i andre lande i Europa, men ikke desto mindre er det også væsentligt her hos os.
Direktivet indeholder bl.a. et forhøjet fælles energisparemål i EU og krav til årlige energireduktioner i den offentlige sektor.
De ting ligger altså i direktivet, mens lovgivningen her handler om opfølgning og implementering inden for direktivets område.
Ændringerne og bemyndigelserne, som følger af lovforslaget, handler bl.a. om at muliggøre monitorering og opfølgning på forpligtelser målrettet energiforbruget i offentlige bygninger.
Hidtil har det været staten, der har været i fokus, men også kommuner, regioner og såkaldt offentligretlige organer vil blive omfattet.
Der gives også bemyndigelse til, at ministeren kan fastsætte regler om, at industrianlæg og datacentre over en vis størrelse skal udarbejde cost-benefit-analyser for at vurdere, om der er mulighed for brug af overskudsvarme, f.eks. i et nærliggende fjernvarmenet.
Også det er jo noget, vi gerne vil have i Danmark, og mellem Folketingets partier er der jo for nylig lavet en aftale, der skal underbygge den udvikling med udnyttelse af overskudsvarme i Danmark.
Lovforslaget vil også give Rådet for Energieffektiv Omstilling den ekstra opgave at være ekspertnetværk, som det hedder, og rådgive om lavindkomsthusholdninger med en vis energibyrde, som det så mundret hedder i sådan et forsøg på en omsætning til dansk af det begreb, der anvendes i direktivet.
Så opsummerende medfører lovforslaget, at dele af energieffektivitetsdirektivet kan implementeres og dermed understøtte en bedre udnyttelse af energien, og der, hvor det så ender med at fortrænge olie og gas som energikilder, reducerer det som sagt altså også CO 2 -udledningen.
Det er vældig positivt, og udviklingen med energieffektivitet vil altså blive understøttet yderligere med lovforslaget her, som Socialdemokratiet altså kan støtte.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-03-20:
Jeg synes, der er rigeligt med bemyndigelser i det her lovforslag; ministeren skal have alle mulige bemyndigelser.
Når jeg kigger i høringsnotatet, står der: »Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet bemærker, at direktivets forpligtelser om energisparemål og renoveringer for den offentlige sektor skal gennemføres i national ret.
Når jeg læser sådan noget, tænker jeg: Nå, men hvad er egentlig vores potentiale for de her energibesparelser?
Kan ordføreren ikke se, at der sådan set ligger nogle muligheder her, ved at vi implementerer det her direktiv på bedre vis end det, lovgivningen lægger op til?
Jesper Petersen (S), 2025-03-20:
Altså, udlægningen af, at det er et problem, vil jeg egentlig godt anfægte, for det, at der skrives sådan i høringssvarene, og at Energistyrelsen kan sige, som de gør, er vel et udtryk for, at vi faktisk lykkes med at gennemføre energieffektive løsninger, og at det går fremad.
Det kan man jo også vælge at glæde sig over.
Det lykkes så frem til 2028 med de ting, der er i støbeskeen nu, og der vil jo så følge yderligere tiltag i årene derefter.
Men at det skulle være noget dårligt eller slapt, er jeg egentlig ikke enig i; det er vel et udtryk for, at vi er på rette spor.
Men det sker jo kun, såfremt man faktisk følger og gør de ting, som man forventer nu.
Det er jo ikke, fordi man så nu kan sige: Så behøver vi ikke at foretage os mere.
Det er, under forudsætning af at man fortsætter den kurs, der er lagt nu.
Mads Fuglede (DD), 2025-03-20:
Hvis man kommer ud i det, man sådan kalder for virkeligheden i Ringkøbing-Skjern, vil man opleve, at mange slet ikke er klar over, at de er i gang med at have en høringsproces i deres område.
Det foregår ikke så snorlige, som man måske forestiller sig fra Venstres side.
Christian Friis Bach (V), 2025-03-20:
Tak for det.
Jeg vil bare høre hr. Søren Egge Rasmussen, hvad Enhedslistens indstilling til selve energieffektivitetsdirektivet var, da det blev vedtaget.
Mads Fuglede (DD), 2025-03-20:
Jamen hvorfor indføre en kortere proces, når det her giver så store vanskeligheder derude og mange har svært ved at overskue, hvad der sker?
Lad os da hellere få lavet en proces, hvor vi er sikre på, at der er folkelig opbakning til den grønne omstilling.
Jeg bor i en Venstreledet kommune, og det sejler fuldstændigt.
Christian Friis Bach (V), 2025-03-20:
Nu er jeg med på, at ordføreren er kandidat til at blive borgmester i en Venstreledet kommune, og den kamp skal jo ske her til november.
Men jeg vil bare høre: Har der været kortere høringsperioder?
Der er her kun tale om, at man kan lave en kortere høringsperiode.
Og derfor vil jeg bare høre, om ikke den Venstreborgmester og de lokale derude skal have råderet til at kunne planlægge en god borgerinddragelse, som sikrer, at borgerne føler sig trygge ved de beslutninger, der træffes.
Søren Espersen (DD), 2025-03-20:
Mange tak.
Jeg vil starte med at konstatere, at vi i Danmarksdemokraterne stemmer for forslaget .
Når det er sagt, er det afgørende væsentligt, at de administrative regler ikke på nogen måde kommer til at blive en byrde for erhvervslivet.
Derfor skal jeg på det kraftigste opfordre kulturministeren til at bruge meget energi og vilje på at udforme enkle og forståelige regler.
Der er flere mediehuse, som med god grund frygter for rigide regler, der kan medføre, at man vil fravælge politiske reklamer.
Sker det – og det er jeg enig med de mediehuse i – vil det være til skade for folkestyret og modvirke formålet med lovændringen.
Det er vigtigt for borgerne og den politiske debat, at man ved, at reklamen er mærket som politisk.
Det bliver ikke ligetil at bekæmpe manipulation og udenlandsk indblanding i eksempelvis folketingsvalg og dermed forsøge at få rene linjer for den politiske drøftelse.
Som nævnt udmøntes en forordning fra EU, der er en bindende retsakt, der gælder i alle medlemslande, hvorfor Danmark har accepteret det endelige forslag.
Der kan vi godt vælge at sidde og jamre over sagens tilstand, og at sådan er det.
Så det er egentlig den opgave, der ligger for os alle sammen, synes jeg.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-03-20:
Tak for ordet, formand.
SF ser overordnet set positivt på meget af indholdet i det her lovforslag.
Det bidrager til en mere effektiv og præcis tilladelsesproces for vedvarende energi, og vi støtter selvsagt ambitionen om at accelerere den grønne omstilling, samtidig med at vi sikrer en robust og gennemsigtig proces.
Det er dog vigtigt, at vi ikke går unødigt på kompromis med naturbeskyttelsen og borgernes klagemuligheder, men vi anerkender fuldt ud behovet for at få fjernet unødige barrierer for vedvarende energi.
Lovforslaget rummer rigtig gode elementer, bl.a. præciseringen af VE-loven, så Energistyrelsen får bedre mulighed for at føre tilsyn og opkræve gebyrer for sagsbehandling.
Vi ser det også som et positivt skridt, at der skabes hjemmel til at overholde EU's direktiver om naturbeskyttelse i forbindelse med undersøgelser på havbunden.
Det er alt sammen nødvendige skridt for at sikre en balanceret udvikling af vores vedvarende energi-infrastruktur.
Men jeg har også et par enkelte bekymringer, som vi ønsker at komme ind på i udvalgsbehandlingen og i det videre forløb.
For det første forkorter lovforslaget høringsperioden for vvm-rapporterne fra mindst 8 uger til mindst 30 dage, og selv om det er i overensstemmelse med vvm-direktivet, kunne jeg være en lille smule bekymret for, om det muligvis kan være i strid med Århuskonventionen.
Det er jo afgørende, at borgere og relevante interessenter har tilstrækkelig tid til at forholde sig til miljøkonsekvenserne af store energiprojekter, og vi vil derfor rigtig gerne have afklaret i udvalgsbehandlingen, om den her ændring kan give udfordringer i forhold til borgernes ret til inddragelse.
For det andet bakker vi op om hurtigere sagsbehandling gennem udpegning af fremskyndelsesområder, men her er detaljerne rigtig vigtige.
Efter vores opfattelse er det i høj grad kvaliteten af planlægningsprocessen, som i sidste ende afgør tempoet.
Og derfor ønsker vi, at der tages højde for de nødvendige hensyn til både natur og lokalsamfund og relevante interessenter i forbindelse med den forenklede miljøvurderingsproces.
Det er helt afgørende, at vi ikke kun fokuserer på hastighed, men også på grundighed.
Vi støtter i SF intentionen bag lovforslaget og ser det som en vigtig brik i udbygningen af vedvarende energi, og vi er glade for, at der skabes hjemmel til at overholde EU-direktiverne.
Og så håber vi, at vi i udvalgsarbejdet kan få afdækket de her to spørgsmål om de kortere høringsfrister og så fremdeles.
Vi ser frem til den videre behandling.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-03-20:
Lovforslaget her har til formål at optimere og præcisere processen for tilladelser til opførelse af vedvarende energi-projekter gennem en række lovændringer.
Det synes Liberal Alliance er en rigtig god målsætning.
Der er ingen grund til, at vi har regler og processer og alt mulig andet, der står i vejen for at få grøn energi op.
Det har vi brug for af mange årsager.
Så overordnet set er det hele fint, og det indeholder mange gode elementer.
Måske vil jeg især sætte en note ved det, som min kollega fra SF også sagde lige før: Høringsperioden, som forkortes fra 8 uger til 30 dage, vækker bekymring i høringssvarene, og jeg synes også, at det rammer lige ned i et af de dilemmaer, vi står over for, og det er hastighed over for, at det bliver gjort ordentligt, og at dem, som det eventuelt kunne risikere at gå ud over, har mulighed for at komme til orde.
Jeg ved ikke, om den balance er ramt korrekt der, men det synes jeg da i hvert fald er værd at debattere videre.
Når det så er sagt, støtter Liberal Alliance lovforslaget.
Dina Raabjerg (KF), 2025-03-20:
Tak, formand.
Med det her lovforslag gør vi det hurtigere og enklere at opstille vedvarende energi-anlæg især på havet.
Derudover får vi med loven mulighed for at tinglyse særskilt ejerskab over solceller på erhvervsbygninger, og det åbner for nye finansieringsformer, f.eks. leasing, som kan gøre det lettere for virksomhederne at investere i grøn energi.
Det bliver spændende at se, om det her kan åbne for nye solcelleprojekter på store tagflader, som jo er noget af det, vi virkelig gerne vil se mere af.
Vi er enige i, at det er ærgerligt, fordi de har store tagflader med potentiale for at lave solenergi tæt ved forbrugerne.
Så det bør vi finde en løsning på.
Jeg læser også af høringsnotatet, at ministeriet faktisk gerne vil se nærmere på det.
Jeg vil i den forbindelse gerne spørge ministeren, hvornår han forventer at der kan komme en løsning, så beboelsesejendomme også får de her muligheder.
Men bortset fra den lille ting synes vi, at lovforslaget her rummer nogle gode elementer, der understøtter den grønne omstilling, og derfor bakker vi også op om lovforslaget.
Tak for ordet.