runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Ja, og de grupper er omfattet af alle mulige andre love også, men det gør ikke, at den her lov har noget med § 266 b at gøre.
Jeg synes, det er en lidt søgt kobling, som fru Rosa Lund forsøger at lave.
Det her handler om, at der ikke er nogen borgere, der skal udsættes for overgreb.
Altså, jødiske borgere kan ikke gå på gaden uden eksempelvis at blive spyttet efter.
Det er selvfølgelig noget, vi skal slå hårdt ned på.
Det handler ikke om, at vi skal ind at forbyde ytringer.
Rosa Lund (EL), 2024-12-17:
Men det her lovforslag og den her aftale mod antisemitisme går jo lige præcis ind for at skærpe straffen for forbrydelser, der bliver begået mod de grupper, der er omfattet af racismeparagraffen.
Så det forstår jeg simpelt hen ikke, hr. Mikkel Bjørn.
Altså, det her lovforslag handler om § 81, for man skærper straffen.
Man styrker den jo, og det omhandler de grupper, der er omfattet af § 266 b.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Nu har det her forslag jo ingenting med racismeparagraffen at gøre, men handler om overfald og antisemitiske hændelser.
Dansk Folkeparti går ind for at afskaffe racismeparagraffen, fordi vi fuldstændig i lighed med hr. Steffen Larsen mener, at racisme, som vi i Dansk Folkeparti er store modstandere af, bekæmpes bedst på idéernes åbne markedsplads og ikke ved at forbyde ytringer.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2024-12-17:
Tak for ordet, formand.
Jeg vil sige, at vi i Moderaterne selvsagt finder den opblussen af antisemitismen, der er set efter Hamas' terrorangreb i Israel den 7. oktober 2023, fuldstændig uacceptabel og dybt bekymrende.
Helt ligesådan forholder vi os til hadforbrydelser i det hele taget.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Dansk Folkeparti bakker op om det her forslag, og det gør vi med god grund.
Forslaget er et udløb af aftalen om en styrket indsats mod antisemitisme, og lad os i den forbindelse ikke stikke hovedet i busken.
Vi oplever en voksende antisemitisme i Danmark – en antisemitisme, der både i ord og handling gør livet utrygt for danske jøder.
Og vi ved, hvor denne antisemitisme i høj grad kommer fra.
Den er et uomtvisteligt resultat af mange års ukontrolleret islamisk indvandring.
Med importen af nye kulturer og ideologier er der ført tanker og holdninger med ind i vores land, som står i modsætning til vores danske værdier.
At der er jødiske børn, der må skjule deres identitet på vej til skole, og at der er familier, der ikke tør gå til gudstjeneste i synagogen uden tungt bevæbnet politi i gaderne, er ikke bare hjerteskærende, det er uacceptabelt.
Danmark skal være et trygt land at leve for i alle borgere, og det gælder ikke mindst vores jødiske medborgere.
Derfor er det her forslag også vigtigt.
Skærpede strafzoner og strafperioder vil give politiet det nødvendige værktøj til at håndhæve lov og orden i ekstraordinære situationer, hvor had og kriminalitet truer freden og trygheden.
Det sikrer, at forbrydelser med rod i etnisk had, religiøs intolerance eller diskrimination ikke bare straffes, men også straffes hårdere.
Vi er stolte af at være en del af aftalen om kamp mod antisemitisme.
Dansk Folkeparti har altid været en garant for tryghed, retfærdighed og danske værdier.
Det her forslag er en direkte forlængelse af vores arbejde for et Danmark, hvor lovlydige borgere kan leve i fred.
Der er dem, der vil kalde det en undtagelse fra normalen, men jeg vil nærmere kalde det en nødvendighed.
Når utrygheden vokser, når antisemitismen blomstrer, og når islamisk ekstremisme skaber frygt i vores gader, er det her, vi skal træde i karakter, og det gør vi med det her forslag.
Dansk Folkeparti støtter forslaget, fordi vi aldrig vil acceptere, at jøder eller andre grupper i vores samfund skal leve i frygt.
Danmark er deres land, Danmark er vores land, og her hersker dansk lov og orden og ikke hadet til ideologier.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2024-12-17:
Det kan jeg bekræfte.
Det Jødiske Samfund har læst og forstået lovforslaget fuldstændig korrekt.
Jeg mener ikke, at det skyldes, at lovforslaget har været uskarpt formuleret.
Jeg antager, at det er, fordi nogle bevidst eller ubevidst som led i debatten har forsøgt at få det til at handle om noget, som lovforslaget ikke handler om.
Derfor vil jeg bare bekræfte det, som Det Jødiske Samfund skriver, nemlig at der altså er ikke er tale om en nykriminalisering.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-12-17:
Tak til fru Rosa Lund for talen.
Så vil jeg egentlig bare gerne, også i forlængelse af det, der er blevet sagt, sige, at vi jo har en debat, der handler om racisme, og jeg tænker, at alle, der er her, sådan set mener, at racisme ikke er i orden.
Det går jeg i hvert fald ud fra, og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvad er det for nogle ting, der skal til, for at bekæmpe racismen, hvis det er op til Enhedslisten?
Rosa Lund (EL), 2024-12-17:
Jeg tror, at jeg ville bruge et andet begreb end racisme.
Men hvis hr. Mikkel Bjørn taler om, at majoritetsborgere i Danmark kan blive udsat for hadefuld tale, kan blive udsat for overfald osv. osv., så sker det jo.
Det ser vi jo.
Det er da helt klart, hr. Mikkel Bjørn.
Men jeg ville ikke bruge begrebet racisme.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Nu taler ordføreren om somaliske borgere, der er blevet udsat for racisme.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-17:
Det mener jeg da der er.
Altså, der findes racisme i Danmark, der er folk, der udøver racisme i Danmark, og der er en diskrimination, som er baseret på etnicitet.
Hvis du f.eks. skal leje en lejlighed, som er billigere, under boligreguleringsloven, vil der typisk være en tendens til, at udlejere i gennemsnit – det er selvfølgelig et mindretal, der diskriminerer osv. – helst søger etniske danskere til sine lejligheder.
Det kunne være et eksempel på det, og der kan være andre eksempler.
Det er bare for at sige, at jeg anerkender, at der er racisme, men jeg mener ikke, at Danmark er et racistisk land, og jeg synes, at vi skal passe på med at sige, at der er en strukturel racisme i Danmark, som på en eller anden måde er en del af vores nationale kultur.
Det er jeg ikke enig i.
Zenia Stampe (RV), 2024-12-17:
Det er lidt i forlængelse af det.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Tak for det.
Jeg har i forskellige sammenhænge bemærket, at fru Rosa Lund ikke vil anerkende følgende, og derfor vil jeg bare spørge fru Rosa Lund, om hun anerkender, at racisme selvfølgelig kan gå begge veje, og at også det, som Enhedslisten måske ville kalde brune danskere, måske navnlig folk fra islamiske lande, også ville kunne udøve racisme mod majoritetsbefolkningen, altså at der ikke er nogen, der er undtaget det at kunne udøve racisme.
Også brune danskere kan udøve racisme mod eksempelvis danskere.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-17:
Jeg anerkender selvfølgelig, at det er en oplevet racisme.
Det, man kan sige til fordel for den undersøgelse, som er blevet lavet, er jo, at det er et konstant målepunkt.
Så om det bevæger sig op eller ned, har jo en betydning, uagtet at man så synes, der bliver målt på den forkerte måde.
Så vil jeg sige, at nej, vi har ikke nogen undersøgelser, der viser en racisme imod majoritetsbefolkningen.
Men det er vel også en oplevelse, som nogle har, eksempelvis i udsatte boligområder, men jeg vil ikke sådan kunne sætte nogle procenttal på fra der, hvor jeg står i dag.
Rosa Lund (EL), 2024-12-17:
Tak for spørgsmålet.
Vi har mange forslag.
Vi synes bl.a., der skal være bedre undervisning i folkeskolen, og at der skal være en større forståelse for, hvor vi forskellige mennesker kommer fra.
Det tror vi kan være med til at bekæmpe racisme.
Så det er én ting, vi gerne vil.
En anden ting, vi gerne vil, er at sikre en bedre indsats mod hadforbrydelser.
Ud over det lovforslag, vi lige har vedtaget om strafskærpelser, tror vi sådan set på, at politiet skal være bedre uddannet i at håndtere netop hadforbrydelser.
Så det er i hvert fald to ting.
En tredje ting, som vi gerne vil, er at sikre, at det ikke skal være din hudfarve, der afgør, om du kan gå på diskotek i nattelivet.
Det ville kræve en bedre uddannelse af dørmænd, tror vi i Enhedslisten.
Det er for at tage tre eksempler.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-12-17:
Mange tak, også for at sige, hvad reglerne ligesom er.
Noget af det, jeg synes var lidt ærgerligt ved debatten, der var tidligere, var, at man i virkeligheden ikke forholdt sig til den racisme, der kan være imod etniske minoriteter, men at man begyndte at tale om racisme den anden vej.
Jeg synes, vi er nødt til også at forholde os til, at der kan være en racisme mod etniske minoriteter, og jeg oplever desværre også, at man godt kan sparke lidt nedad.
Jeg oplever blandt grønlændere i Danmark f.eks., at nogle oplever racisme fra andre etniske grupper, så racisme har jo mange forskellige ansigter, men jeg synes, det er vigtigt, at vi holder fast i debatten, som handler om etniske minoriteter.
Peter Skaarup (DD), 2024-12-17:
Når jeg ikke lige deltog i debatten før, var det, fordi vi havde en anden glimrende ordfører, synes vi selv, nemlig fru Betina Kastbjerg, der deltog på vegne af Danmarksdemokraterne.
Men jeg kunne godt lige tænke mig at holde fast i det med, om det er en god handleplan eller ej, for der tales jo i forespørgslen om, at der ikke er sket noget på racismeområdet, men at der kunne ske en hel masse på et par måneder med en handleplan mod antisemitisme.
Men var der ikke netop brug for, at der skete noget meget hurtigt i forhold til antisemitisme, altså lige nøjagtig efter det terrorangreb den 7. oktober, som Enhedslisten har haft lidt svært ved at finde ud af om man egentlig vil tage afstand fra?
Rosa Lund (EL), 2024-12-17:
Jeg ved, at hr. Peter Skaarup har en god hukommelse, og derfor ved jeg også, at hr. Peter Skaarup udmærket godt kan huske, at Enhedslisten bakkede op, da hr. Peter Skaarup, der dengang var medlem af Dansk Folkeparti godt nok, fremsatte en forespørgsel, der handlede om netop en handleplan mod antisemitisme.
Og så kan jeg berolige hr. Peter Skaarup med det, som vi hele tiden har sagt i Enhedslisten, både før vores årsmøde i weekenden og lige efter terrorangrebet den 7. oktober sidste år, nemlig at det tager vi utvetydigt afstand fra.
Peter Skaarup (DD), 2024-12-17:
Tak for det.
Jeg synes, at både i selve teksten, som er anmeldt af Enhedslisten som forespørgselsdebat, men også her under talen lyder det lidt, som om det ikke var helt i orden, hvad Folketinget gjorde med hensyn til en plan mod antisemitisme.
Så kunne vi ikke her i Folketinget få at vide, om det ikke var meget godt, at Folketinget også ret hurtigt fik lavet en plan mod antisemitisme efter terrorangrebet den 7. oktober 2023, som Enhedslisten tager afstand fra – i hvert fald efter weekenden tror jeg nok.
Rosa Lund (EL), 2024-12-17:
I denne objektive definition, hr. Steffen Larsen, indgår også begrebet magt.
Racisme handler også om magt.
Hvem der kan udøve racisme handler også om magt.
Jeg er enig med hr. Steffen Larsen i, at det grundlæggende handler om racisme, men man kan ikke se racisme isoleret fra begrebet magt og de magtstrukturer, vi har i samfundet.
Det mener jeg ikke i hvert fald.
Ja, det er jeg enig med hr. Steffen Larsen i.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-17:
Racisme er for mig et objektivt begreb.
Det fornemmer jeg, at fru Rosa Lund er uenig i, ud fra hvad jeg lige har fået at vide i forbindelse med hr. Mikkel Bjørns tidligere spørgsmål.
Min baggrund for at forstå racisme er, at der er tale om misbilligelse af en person på grund af personens hudfarve – det er et udtryk for racisme.
Er fru Rosa Lund enig i det, altså at det er racisme at misbillige nogen på grund af deres hudfarve?
Rosa Lund (EL), 2024-12-17:
Jeg er meget enig i, at racismen har mange ansigter, og det er lige præcis derfor, vi i Enhedslisten synes, det er underligt, at vi laver en handleplan mod antisemitisme, som jo er én form for racisme.
Vi står hundrede procent på mål for den handleplan, men vi vil også gerne have handleplaner til at bekæmpe andre former for racisme.
Så jeg er helt enig.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-17:
Så må fru Rosa Lund jo også være enig i, at hvis en brun medborger misbilliger en hvid medborger, vil det være racisme, hvis det bliver gjort på baggrund af den hvide persons hudfarve.
Men det var ikke det, fru Rosa Lund sagde til hr. Mikkel Bjørn.
Der sagde fru Rosa Lund, at det ikke var racisme, af en eller anden årsag.
På magisk vis fordampede racismen ved, at der kom en eller anden mærkværdig venstreorienteret tanke ind i hovedet på fru Rosa Lund, eller hvad skete der?
Rosa Lund (EL), 2024-12-17:
Det er jeg meget enig i, særlig i det her med, at der jo burde være koordinatorer i alle politikredse, men også koordinatorer, som beskæftigede sig med alle typer af hadforbrydelser.
For det her lovforslag beskæftiger sig jo netop med alle typer af hadforbrydelser og er jo en skærpet beskyttelse af alle de grupper, som er dækket af § 266 b, det, som vi i daglig tale kalder racismeparagraffen.
Så jeg er meget enig med SF's ordfører.
Peter Hummelgaard (S), 2024-12-17:
Jeg er meget enig.
Jeg har set, at der er adskillige medier, der forsøger og i hvert fald udadtil siger, at de gør, hvad de kan for at moderere, også på forhånd, inden man lægger en bestemt artikel op, altså at de på forhånd skilter og siger, at man opfordrer til en god tone i debatten og aktivt er inde at moderere.
Men i forhold til om der kan gøres mere også fra de større mediers side med meget aktive platforme, hvor der bliver kommenteret, vil jeg sige, at det mener jeg afgjort at der kan.
Peter Skaarup (DD), 2024-12-17:
Det kan måske være svært at lovgive sig ud af det, men der er jo også noget, der hedder, at forskellige parter i det her skal være med til at moderere selv, sådan at man får gjort noget ved det, for det kan animere andre til at gå videre ad den vej, som er katastrofal.
Peter Hummelgaard (S), 2024-12-17:
Der er i hvert fald ikke nogen tvivl om, at det er et meget, meget stort problem.
AKVAH, som jo monitorerer og har haft et stort projekt vedrørende omfanget af antisemitisme og hadtale mod jøder, lavede en kortlægning, som faktisk kun går frem til den 7. oktober 2023.
Allerede der kan man se, at omfanget af antisemitisme på nettet og i kommentarspor er meget, meget omfattende, og der er ikke nogen tvivl om, at det kun er blevet værre siden da.
Derfor tror jeg, hr. Peter Skaarup har ret.
Jeg har en forventning og en forhåbning om og en tro på, at de her initiativer selvfølgelig vil komme til at bidrage i kampen mod antisemitisme.
Men jeg må nok også være ærlig og sige, at jeg desværre ikke tror, at det går væk med det her.
Jeg tror, vi i Folketinget bliver nødt til også at genbesøge både de konkrete initiativer, men også se på behov for yderligere initiativer til at supplere vores myndigheder både i forebyggelsen af det, men også i kampen imod det.
Peter Skaarup (DD), 2024-12-17:
Tak til justitsministeren for lige at runde af.
Der er jo ingen tvivl om, at det er virkelig godt, at så mange partier bakker op om strafskærpelse, når det gælder antisemitisme i Danmark.
Det er meget positivt.
Men der er jo også hele tiden nye udfordringer, når man ser på billedet – også nye udfordringer, der betyder, at der kan komme antisemitisme ud af det.
Noget af det, som vi får henvendelser om, er i forhold til nogle af mediernes facebooksider, hvor der forekommer – og det gælder også politikeres facebooksider – meget voldsomme udfald mod jøder, specielt efter der er sket ting og sager i Mellemøsten.
Det kan være hvad som helst
, og det kan være svært at lovgive om.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens vurdering af, om man rundt omkring i mediebilledet er gode nok til at være forebyggende, i forhold til hvad der bliver skrevet rundt omkring.
Peter Hummelgaard (S), 2024-12-17:
Jeg hørte godt den diskussion, der var før, og hvis jeg bare skal svare helt ærligt: Jeg har ikke det store behov for at gøre mig til part i den diskussion.
Jeg ved, at hr. Mikkel Bjørn og fru Zenia Stampe har en god dynamik kørende mellem sig, en dynamik, som jeg allerhelst gerne vil holde mig fri for at deltage i.
Den vil jeg lade hr. Mikkel Bjørn og fru Zenia Stampe have for sig selv.
Zenia Stampe (RV), 2024-12-17:
Nu ved ministeren selvfølgelig ikke, hvad der foregår inde i hovedet på vores kolleger, men kan ministeren forstå, hvordan der kan sidde aftalepartier, som ikke har forstået, at det er racismeparagraffen, der er på tale?
Peter Hummelgaard (S), 2024-12-17:
Det kan jeg bekræfte.
Altså, strafskærpelserne vil ramme enhver form for hadforbrydelse, som er begået inden for en skærpet strafzone eller under en skærpet strafperiode, og det vil altså sige, at alle former for hadforbrydelser er omfattet uanset hadmotivets karakter.
Zenia Stampe (RV), 2024-12-17:
Så derfor vil jeg bare gerne have ministeren til at bekræfte, at handlingsplanen mod antisemitisme og det forslag, som vi behandler i salen i dag, bl.a. omfatter straffelovens § 266 b, den såkaldte racismeparagraf.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Tak for det.
Det er bare, fordi ministeren nu selv nævner den her undersøgelse omkring den oplevede racisme.
Jeg vil bare bede ministeren om at kommentere og måske også bekræfte, at selv om der givetvis sagtens kan være en portion af den oplevede racisme, som den rapport dokumenterer, der er helt reel racisme, så er den oplevede racisme jo også en meget subjektiv størrelse.
Altså, der kan jo være nogle, der oplever Socialdemokratiets politik som racistisk eller oplever det som racistisk, at vi i Danmark flager med Dannebrog og ikke alle mulige andre fag.
Det er altså en undersøgelse, som alene handler om borgeres egen oplevelse af at være ramt af noget uretfærdigt og ikke en dokumentation af noget, hvad skal man sige, indholdsmæssigt nødvendigvis objektivt uretfærdigt.
Det vil jeg bare bede ministeren om at bekræfte.
Så vil jeg spørge ministeren, om han har kendskab til, at der er lavet undersøgelser af majoritetsbefolkningens oplevede racisme fra minoritetsborgere, altså om der også er lavet undersøgelser af, om det kan gå den anden vej.
Rosa Lund (EL), 2024-12-17:
Tak for det.
Vi har indkaldt til den her forespørgselsdebat, fordi vi synes, vi har et problem med racisme og diskrimination i Danmark.
For 3 år siden lovede den daværende socialdemokratiske justitsminister os, at der skulle komme en handleplan mod racisme.
Handleplanen er til gengæld ingen steder at se, og derfor synes vi, at vi skylder de borgere i det her land, som bliver udsat for racisme, at tage en seriøs debat om det i landets fineste debatsal, Folketingssalen.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-12-17:
Mange tak.
Jeg kan ikke lade være med at kommentere på det lidt komiske i, at jeg sidder alene her på anden række.
Det minder mig faktisk om den første tid, jeg havde i Folketinget, hvor der var rigtig mange forhandlinger, vi overhovedet ikke var inviteret med til, men også den følelse af at være et B-medlem af Folketinget, så det vil jeg gerne italesætte.
Så har jeg to ting.
FN's specialrapportør har jo både været i Grønland, men også været i Danmark og har talt med grønlændere i Danmark, og noget af det, der bliver påpeget, er en lang række tiltag, man har ønsket.
Så er det jo IA i Folketinget, der har sikret en lang række penge i nordatlantpuljen til nogle af de initiativer, man tager med.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre: Er der nogle selvstændige initiativer ud over det, vi har hørt, som regeringen selv tager med i en kommende handlingsplan i forhold til grønlændere i Danmark?
Så vil jeg gerne italesætte det her med, at grønlændere i Danmark faktisk føler en ret stor solidaritet med andre etniske minoriteter.
Det er derfor, vi har valgt også at gå ind i den her sag.
Vi synes, det er rigtig godt, at der er et kapitel i forhold til grønlændere i Danmark, men vi synes også, det er vigtigt, at der er en solidaritet, for der er rigtig meget, der er genkendeligt for mange af os som etniske minoriteter.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-17:
Jeg tror godt, der kan være fornuftige ting på antisemitismeområdet, som man kunne tage videre derfra.
Jeg tror, det også er vigtigt, at vi anerkender de forskelligheder, der er.
, men også, som jeg oplever det i hvert fald, og som det også står klart i den dækning, der har været, en meget mere indtrængende og meget mere voldsom trussel, altså hvor man ikke kan have en skole for jødiske børn, uden at der skal være hegn og bevogtning osv., og man kan sige, at racisme jo ikke er noget, man skal gemme sig bag et hegn for at undgå på samme måde.
Derfor mener jeg også, at værktøjerne for nogle ting i hvert fald vil være forskellige.
Vi kommer til at præsentere vores forslag, og så vil der selvfølgelig også være mulighed for, at de partier, som har andre ideer, kan byde ind med dem.
Der er også rum for, at man kan prioritere noget af det andet, som der kan være af forslag, og der håber jeg da også på, at Alternativets bud kommer ind.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-17:
Jeg vil også gerne kvittere for, at ministeren anerkender, at der er gået for lang tid.
Det tror jeg også er det mindste, man kan sige, eftersom der er gået de 3 år, som fru Rosa Lund var inde på til at starte med.
Jeg vil gerne spørge til nogle af initiativerne, som vi snart skal til at forhandle om med regeringen.
Vi har jo lavet en handlingsplan mod antisemitisme med rigtig, rigtig mange gode initiativer.
Og nogle af de initiativer er faktisk så gode, at det giver rigtig god mening at bruge dem for alle minoriteter.
Mit spørgsmål er derfor, om ministeren ikke kan se nogle gode fordele i, at vi egentlig tager nogle af de gode initiativer fra antisemitismehandlingsplanen og bruger dem generelt i forhold til handlingsplanen mod racisme.
Det kunne f.eks. være de her antisemitismekoordinatorer, der skal arbejde i politiet.
Rosa Lund (EL), 2024-12-17:
Tak for det, og tak til ministeren for at indrømme, at det her har taget for lang tid.
Jeg ved ikke lige, hvad det er for en dag i dag; først kommer der en indrømmelse fra justitsministeren og så en fra udlændinge- og integrationsministeren.
Så bliver det måske jul alligevel.
Jeg vil gerne spørge udlændinge- og integrationsministeren, om det ikke er lidt underligt, at det er udlændinge- og integrationsministeren, som har fået ansvaret for den her handleplan.
For racisme er jo et spørgsmål, som vedrører os alle sammen, og det er jo ikke nødvendigvis et udlændinge- eller integrationsproblem eller et problem, der handler om statsborgerskab.
Måske er det mere et problem, som rammer rigtig mange danske statsborgere.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-17:
Jeg mener, der er nogle områder, hvor man oplever en højere grad af diskrimination end på andre områder.
Det kunne eksempelvis være i forbindelse med lærepladser, det kunne være i forbindelse med natteliv, det kunne være i forbindelse med udlejning af boliger, hvor folk måske oplever det mere tydeligt, end man gør andre steder, og hvor man også har en lovgivning, man kan bruge.
Det er bare for at sige, at der er diskriminationsforbud på de fleste områder i vores samfund.
Vi kommer ikke til at lave en generel paragraf imod det, men vi kommer til at sætte ind på de områder, hvor vi mener der er særlige problemer.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-12-17:
Det tror jeg også at vi er flere her i Folketingssalen som siger.
Jeg er jo meget glad for, at grønlænderne bliver en central del; det var noget, som vi fik løftet ind via Aaja Chemnitz, så det er jo rigtig godt.
Vi har jo på beskæftigelsesområdet, hvad kan man sige, et forbud mod at diskriminere på baggrund af køn, etnicitet og alder, men det er ikke ligesom implementeret alle steder i vores samfund på alle niveauer, altså et helt generelt diskriminationsforbud.
Indgår det i ministerens planer?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-17:
Grunden til, at jeg har ansvaret for det, er, at det, der hedder lov om etnisk ligebehandling, sorterer under Udlændinge- og Integrationsministeriet.