runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Signe Munk (SF), 2022-04-05:
Det står klart og tydeligt i lovforslaget, at lovforslaget forholder sig til fyringssæsonen 2021-22.
Så det er jo ret tydeligt i lovforslaget.
Det næste er, at i forhold til hvilket indkomstår man tager udgangspunkt i, så havde jeg da også håbet, at vi kunne tage udgangspunkt i 2021.
Men vurderingen er jo bare, at der ikke er årsopgørelser nok, der er færdige, til at kunne bruges fra det år, og derfor er 2020 det bedst anvendelige år.
I forhold til problematikken med feriepenge har vi jo netop også hævet grænsen her i forhold til husstandsindkomsten, og derfor er der flere i den første varmecheckaftale, der kan komme med.
Men det er træls, at det ikke kan være 2021.
Men det bedst anvendelige grundlag er altså 2020, og det er jo også klarlagt i lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-05:
Når verdensmarkedspriserne på gas stiger, fungerer det jo som en tilskyndelse til forbrugerne af gas til at finde nogle andre varmekilder end gas.
Det kan man jo vælge at glæde sig over – at tilskyndelsen til at gå over til grønnere varmekilder end afbrænding af fossil gas blev større.
Der vælger SF altså sammen med regeringen og andre røde partier at sige: Nej, det kan vi sandelig ikke have, så skal folk have et tilskud til fortsat at afbrænde fossil energi.
Hvorfor egentlig?
Det er da noget underligt noget, at når markedet hjælper med en tilskyndelse til, at man laver en grøn omstilling ude i hjemmene, så vælger SF altså at sige, at så må vi komme med noget statstilskud, som forhindrer, at folk skifter energiform.
Signe Munk (SF), 2022-04-05:
Jeg er jo heldigvis medlem af et parti, der grundlæggende står på to ben.
Det ene er at tage hånd om dem i samfundet, som har mindst i pengepungen, og det andet er at skabe en grundlæggende grøn og bæredygtig omstilling af vores samfund.
De to hensyn mener jeg sagtens den her varmecheck kan bære.
Vi giver 6.000 kr. i en økonomisk håndsrækning til familier med de laveste indkomster i det her land til en akut hjælp til varmeregningen, men det dækker jo ikke den fulde stigning af varmeregningen.
Samtidig vil ordføreren jo også kunne se af lovforslaget, at der ikke er en vurdering af, at det her vil have klimamæssigt negative konsekvenser, al den stund at man ikke fremadrettet vil kunne indregne det som en del af betalingen til ens varmeregning, men at det er et engangstilskud.
Det, vi jo kan se helt generelt, er, at der er mange danskere, som reagerer på, at gasprisen stiger, hvis de kan, og skifter til billigere varmeformer, f.eks. kobler sig på fjernvarme eller på varmepumper.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-05:
Så stigende markedspriser må ikke føre til, at folk tilskyndes til at vælge en anden form for energikilde.
Der skal de kompenseres, så de kan fortsætte med afbrænding af gas via statstilskud, hvorimod SF gerne lægger afgifter på cigaretter, så de laveste indkomstgrupper mærker på pengepungen, at hvis de ikke gør det, som SF gerne vil have, så skal de betale for det.
Uligheden er ikke et problem, når afgifterne sættes op af SF, men uligheden er et problem, når markedspriserne sørger for, at det bliver dyrere at fyre med gas.
Signe Munk (SF), 2022-04-05:
Man kan godt synes, at den sammenligning retorisk giver mening.
Men det mener jeg ikke, når man bare kigger på den situation, vi står i lige nu.
Dem giver vi nu en økonomisk håndsrækning.
Dermed ikke sagt, at de skal holdes fast i naturgas, de skal jo selvfølgelig hjælpes til at komme væk fra naturgas.
For det er jo helt rigtigt, at den grundlæggende grønne omstilling og den grundlæggende, langsigtede hjælp i forhold til at få både grønnere varmeforsyning, men også billigere varmeforsyning er at komme af med naturgassen og få en langt mere elbaseret varmeforsyning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-04-05:
Nu er vi i den situation, at den her varmecheck på 6.000 kr. for mange husstande ikke er noget, som dækker den stigning, de har været udsat for, så derfor er der en motivation til at arbejde på løsninger, som kan gøre, at man kommer af med sit individuelle gasfyr.
At vi så har en varmecheck, som gør, at der er færre, der skal gå fra hus og hjem, synes jeg faktisk er en god håndsrækning, som jeg egentlig klart kan stå inde for, og som fint lever op til den socialpolitik, vi har i Enhedslisten.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-05:
At Enhedslisten vil beskytte folk mod stigende energipriser, fordi de måske ikke har så godt råd; men Enhedslisten vil gerne lægge højere afgifter på folk, der ikke har råd, så de ikke har råd til de cigaretter, som de føler de har behov for.
Altså, afgifter, der driver folk fra hus og hjem og gør, at de ikke har råd til den livsstil, som de dyrker, vil Enhedslisten gerne lægge på, selv om Enhedslisten ved, at det rammer folk med lave indkomster hårdest.
Men hvis det er af verdensmarkedspriserne, der stiger, så er det noget frygteligt noget, og så skal de have en check.
Anne Paulin (S), 2022-04-05:
Tak for det.
Hr. Søren Egge Rasmussen var allerede lidt inde på det, men jeg vil spørge til lidt af det samme, nemlig at ordføreren fremfører det her argument om, at folk ikke skulle have et incitament til at skifte til andre energikilder, når man får varmechecken.
Men vil ordføreren ikke bekræfte, at varmechecken trods alt kun er en håndsrækning, som dækker en mindre del af den stigning i energipriserne, som dem, der får varmechecken, har oplevet, og at der dermed stadig væk vil være rigeligt økonomisk incitament til det?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-05:
Jeg ved ikke rigtig, om rød bloks politikere virkelig ikke forstår det her, eller om de forsøger at lade, som om de ikke forstår det, altså det her forhold, at folk godt kan have et incitament til at gøre noget, men at man gør det incitament mindre ved at tildele dem en check for ikke at gøre det.
Ja, der er et incitament, men incitamentet bliver mindre, fordi man beslutter, at de skal have en check, hvis de ikke gør det.
Det fører til, at der er nogle, for hvem checken er det, der afgør, at de ikke gør det alligevel, mens det for andre ikke betyder noget, at de får checken; de gør det alligevel.
Anne Paulin (S), 2022-04-05:
Det kan vi nok ikke enes helt om.
Jeg har som sagt lidt svært ved at følge det der med, at der ikke skulle være et økonomisk incitament.
Jeg tror da, at det i langt højere grad handler om, at vi netop skal sætte skub i den her udfasning af gasfyrene ude hos folk og få eksempelvis fjernvarmen rullet ind i stedet.
Så kan ordføreren ikke også se, at det jo i langt højere grad handler om det at få sat skub i den her udvikling, som altså er gået alt for langsomt, også ude i den kommunale varmeplanlægning i de seneste år?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-05:
Jo, lad os endelig få sat skub i det her ved at få fjernet elafgiften, så folk har en lyst til at gå på den, også selv om de har et elforbrug, der ligger under de 4.000 kWh om året.
Men det er altså noget mærkeligt noget, at hvis man er rød og gerne vil stemme for det her lovforslag, så forstår man simpelt hen ikke det koncept, at incitamenter er én ting, men at der med en check skabes et mindre incitament, end hvis checken ikke blev uddelt.
Marie Bjerre (V), 2022-04-05:
Tak for det.
I Venstre ville vi gerne have haft en mere simpel model, der havde hjulpet flere danskere.
Jeg synes sådan set, det er ret klart, hvad det var, vi gerne ville have haft.
Vi spurgte ind til, om ikke man kunne give pengene direkte til forsyningsselskaberne, så de nedsatte regningen til de danskere, der har høje varmeregninger, men den vej ville regeringen ikke gå.
Man har gjort det ret klart, og man har også gjort det klart i den notits, man har sendt over, da vi spurgte om det, at det ønsker man ikke, for man ønsker at fastholde, at der skal indkomstgradueres.
Dermed har man også lagt sig fast på en meget bøvlet statslig model, som rammer skævt med alle de urimeligheder.
Jeg håber, at ministeren vil tage nogle af de urimeligheder med sig.
En anden ting, jeg godt kunne tænke mig at spørge om, er det demokratiske element i, at vi nu kun har 3 dage til at behandle det her lovforslag.
Synes ministeren, at det er en værdig behandling af Folketinget, at ministeriet har haft 6 uger til at forberede lovforslaget, mens Folketinget nu har 3 dage til at behandle det?
Dan Jørgensen (S), 2022-04-05:
Det er alligevel godt gjort, at man skal beskyldes for, at ting går for langsomt, men samtidig at ting går for hurtigt.
Vi har givet det klare signal til embedsværket, dem, der sidder og laver det forberedende arbejde, der gør, at vi kan behandle de her sager, at de skal arbejde så hurtigt som overhovedet muligt, så vi kan blive klar til at behandle det i Folketinget, og så vi kan få det behandlet så hurtigt som muligt, sådan at vi kan sætte gang i implementeringen.
Det er det, vi har gjort.
Jeg har bemærket, at spørgerens egen formand har sagt, at hvis det var ham, der havde ansvaret, ville han bare sige: De skal udbetales hurtigere.
Jeg ved ikke, om formanden for Venstre havde tænkt sig selv at sidde og kode og lave de der dataoverførsler, eller om han havde tænkt sig at bryde lovgivningen i forhold til retsbeskyttelse, databeskyttelse.
Det er jo ikke en seriøs tilgang til det her.
Jeg synes, det er helt fair, at man har forskellige politiske holdninger.
I ønsker ikke at hjælpe 419.000 husstande med 6.000 kr., I vil hellere give en mindre skattelettelse bredt ud over den danske befolkning.
Men at give indtryk af, at vi ikke gør alt, hvad vi kan, for at få det her til at gå så smidigt og så hurtigt som muligt, er simpelt hen ikke sagligt.
I hvert fald må man så fremlægge en plan for, hvordan det var, man selv ville sørge for, at de her dataoverførsler kunne foregå hurtigere, at det it-system kunne opbygges hurtigere osv. osv.
Marie Bjerre (V), 2022-04-05:
Kunne man så fra ministeriets side have sendt det her lovforslag over til Folketinget tidligere?
Dan Jørgensen (S), 2022-04-05:
Ikke hvis vi skulle være sikre på, at det så også levede op til alle de krav og regler, der eksisterer, og den politiske aftale, der er.
Det er klart, at det her ikke er nogen simpel øvelse, det siger sig selv, og derfor har det været nødvendigt at lave det grundige forarbejde, der er lavet, som i øvrigt bestemt er udtryk for, at man har knoklet benhårdt i embedsværket, siden vi lavede aftalen og frem til nu.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-04-05:
Nu reflekterede ministeren lige over debatten her, men jeg synes da, at man skylder Nye Borgerlige den anerkendelse, at de sådan set sagde, at de vil stemme for lovforslaget.
Ministeren sagde, at vi efter påske vil gå langt mere grundigt til værks.
Det ser jeg meget frem til, og jeg kunne godt tænke mig at høre, om der i forberedelsen til det møde ligger at vurdere Dansk Fjernvarmes forslag om at lave en national screening i de geografiske områder, hvor der er gasfyring, så man ligesom kommer frem til at få afdækket, hvor der er et potentiale for, at områderne med fjernvarme udvides, og så man kan finde en model, hvor man får lavet en national screening, og hvor man samtidig også har respekt for den kommunale varmeplanlægning, så kommunerne kan se på det, efter at man har lavet screeningen.
Er det noget, som indgår i ministerens forberedelser til det spændende møde?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-05:
Jamen jeg tror da bestemt også, at der er folk, som er fornuftige – jeg tror endda, at der er mange, der er fornuftige og siger, at nu må de skifte, også selv om de får en check.
Men der vil være andre mennesker, som siger: Arh, nu behøver vi jo ikke at skifte, for vi får en check, og der kommer nok også en check næste år, for hvorfor skulle der ikke gøre det?
Når der kan komme en check et år, kan der da også komme en check næste år, hvor vi står over for, at der snart er folketingsvalg.
Hvem skulle tro, og hvem bilder sig dog ind, at hr. Søren Egge Rasmussen har mere bagdel i bukserne, når folketingsvalget truer, end nu her, hvor der trods alt er næsten halvandet år til folketingsvalg?
Jeg tror, at hr. Søren Egge Rasmussens bagdel i bukserne vil være mindre næste år, end den er nu.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-04-05:
Det er utroligt at høre oraklet fra Liberal Alliance komme frem til, hvad andre partier vil gøre.
Jeg tror, at ordføreren fuldstændig undervurderer befolkningen.
Den her angrebskrig, Putin har startet, gør altså, at der er mange mennesker, som ikke ønsker at være afhængige af fossil gas fra Rusland – mere eller mindre indirekte.
Jeg tror sådan set også, at klimakrisen er medvirkende til, at flere og flere godt kan se, at vi skal af med den her gasfyring.
Jeg er sikker på, at man i en række mindre varmeværker, hvor man ellers har gået og trimmet sine gasturbiner derude, og måske syntes, at det var en god løsning, nu er kommet til den erkendelse, at de er nødt til at lave en omstilling.
Og de værker skal vi hjælpe.
Så skal vi frem til klart at definere, hvad det er for nogle husstande med individuel opvarmning, som fortsat vil have individuel opvarmning og ikke får fjernvarme på noget som helst tidspunkt.
Det er den afklaring, vi vil prioritere fra Enhedslistens side, og ikke det, som oraklet fra Liberal Alliance skitserede.
Vi er godt klar over, at vi ikke hjælper alle med den her varmecheck, men vi hjælper trods alt 419.000 husstande med en skattefri check på 6.000 kr., som kan være med til at betale de høje regninger, som de er udsat for.
Vi er helt klar over, at det ikke er milimeterretfærdigt.
Signe Munk (SF), 2022-04-05:
Det er jo interessant.
I sidste uge var det beskæftigelsesfradraget, der skulle hæves for at hjælpe pensionister, og nu er det så en ordning, der skal hjælpe børnefamilier.
Så kunne ordføreren ikke bare for undertegnede her lige forklare: Hvem får penge til varmehjælp med De Konservatives model?
Hvornår får de den, og hvor meget får de?
Det er bare, så vi lige ved, hvilken model det er i den her uge.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-05:
Som vi siger, er der jo rigtig mange håndtag.
De står faktisk også i mine papirer her.
Jeg vil meget gerne sende dem til fru Signe Munk.
Jeg nævnte jo også noget af det i sidste uge, men man kan ikke gentage sig selv, for der var ikke tid til det hele.
Der er flere håndtag.
Vi ville hæve beskæftigelsesfradraget – det er korrekt.
Det andet var, at vi også ville sikre, at man ikke modregner folkepensionen for de ældre.
Her nævnte jeg bl.a. det par fra Rønne, som måske godt ville gå ud og gøre lidt mere for at kunne betale deres varmeregning.
De er friske og frejdige og er i starten af 70'erne.
Jeg får afsindig mange henvendelser.
De mennesker kunne man også have hjulpet.
Så mener vi jo også, at vi skulle have udbetalt de penge, som staten har sparet.
Dem kunne man jo have udbetalt hurtigt til alle dem, som har de høje varmeregninger, så dem, som er i arbejde, også får en håndsrækning.
For det fjerde skulle vi se på: Hvordan kan vi gøre, så de her varmeregninger bliver mindsket?
Det gav jeg også lige nogle eksempler på.
Så der er faktisk mange flere tiltag end den her meget simple og meget sent virkende model.
Signe Munk (SF), 2022-04-05:
Nu bevæger vi os vist bare over i helt almindelig finanspolitik, så derfor kunne det jo være fint for os andre, hvis ordføreren lige oplyste, hvor mange milliarder det nu er, ordføreren har delt ud, og hvordan de skal finansieres.
Hvor i velfærden skal der skæres?
Hvilke sygeplejersker skal fyres, for at ordføreren kan finansiere alle de løfter, der netop nu er givet, altså både i forhold til VE-ordninger, hævelse af beskæftigelsesfradraget osv.?
Så hvor mange milliarder er der brugt, og hvordan skal de finansieres?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-05:
For det første sagde vi jo 2,7 mia. kr. før.
For det andet så lavede vi i Konservative et finanslovsudspil, hvor der står, at vi faktisk kan spare 7 mia. kr.
Det står i vores finanslovsudspil, som vi lavede her i efteråret.
Der er også det med modregning af folkepensionen og det med at hæve beskæftigelsesfradraget.
Det hele er der, og det er finansieret.
Marie Bjerre (V), 2022-04-05:
Jeg er glad for, at ordføreren kan se, at der er nogle problemer med den her varmecheck, for det er der så sandelig.
Men er det ikke bare et skalkeskjul for at lave social omfordeling fremfor at lave en egentlig varmecheck og varmehjælp?
Anerkender ordføreren ikke, at der er forskel på indtægtsrammer og rådighedsbeløb, og med sådan en varmecheck her, hvor man udelukkende går efter indkomstgrænsen, kan det være, at en børnefamilie, hvor både mor og far arbejder, højst sandsynligt slet ikke får nogen varmehjælp, på trods af at det kan være rigtig svært at få økonomien til at hænge sammen med de her ekstraordinært høje prisstigninger, vi har set på varme?
Anne Paulin (S), 2022-04-05:
Tusind tak for det.
Jeg synes ligesom den tidligere spørger også, at det er meget svært at blive klog på, præcis hvad for en model, Konservative foreslår i den her sammenhæng.
Så kunne ordføreren ikke lige præcisere det?
Jeg synes, at der bliver sagt 2,7 mia. kr. heroppe fra talerstolen, og jeg har også hørt ordføreren slynge tallet 4,9 mia. kr. ud tidligere, så kan ordføreren præcisere, om det er 2,7 mia. kr., man ønsker at bruge, eller om det er 4,9 mia. kr.?
Og hvordan ser man det her struktureret, altså, hvor mange x antal milliarder eller millioner skal afsættes til hvilke forskellige forslag?
Og med hensyn til det ønske, der åbenbart også er fra konservativ side, om markante sænkelser af benzin- og dieselafgifter, skal det så også finansieres via de her 2,7 eller 4,9 mia. kr.?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-05:
Jeg mener ikke, at jeg står og slynger noget ud – det synes jeg er en lidt mærkelig måde at sige tingene på.
Vi sagde jo – og det gjorde vi med flere partier – da vi begynde på det her i starten af året, at vi jo kunne se, at der var 2,7 mia. kr., der ikke var blevet brugt, og det blev også bekræftet.
Så det blev jo drøftet, hvor meget man kunne tage, for det er jo ikke, fordi man skal tage det hele; det er jo ikke et råderum.
Men vi kiggede på, hvad der kunne være rimeligt.
Og der vil jeg bare sige, at der jo altså var en stor mængde penge, man kunne have prioriteret i forhold til det.
Det beløb, vi oprindelig nævnte, var de 2,7 mia. kr.
, men nu står vi jo i en situation, hvor inflationen kommer op på 4,6 pct., og det vurderes her, at de ekstra regninger for børnefamilierne, bare på grund af inflationen, ligger på omkring 13.000 kr. Det er derfor, vi siger, at vi havde mange forskellige forslag, som vi kunne have haft med til forhandlingsbordet.
Det er ikke sådan, at vi siger, at kun har den ene model – vi havde mange forslag, vi gerne ville have siddet og drøftet ved bordet, men det har der ikke været mulighed for.
Vi er ikke blevet inviteret med her i anden runde, og det synes vi jo er ærgerligt.
Der har ikke engang været åbnet op for at lytte til os, og nu har vi så kort tid til at stille spørgsmål.
Anne Paulin (S), 2022-04-05:
Jeg beklager, hvis ordføreren syntes, det var et forkert ordvalg, da jeg sagde, at hun havde slynget noget ud, og det kan også godt være at det var det, men det var et udtryk for, at jeg synes, at det er meget arbitrært, hvad der kommer fra Det Konservative Folkeparti.
Den ene uge er det et beløb og en række initiativer, og den næste uge er det et andet beløb og andre initiativer.
Ordføreren ryster på hovedet, så det kan være, at ordføreren kan komme med en hurtig bekræftelse af, at det er rigtigt opfattet, at det er 2,7 mia. kr., som Det Konservative Folkeparti ønsker at bruge på varmehjælp.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-05:
Ja, det var det oprindelige beløb, da vi begyndte i starten af året, og da vi så på, hvad for en situation vi var i med de høje gaspriser.
Nu kan vi jo se, at det nu er et dyrt på rigtig mange områder, også for dem, der bruger el, og det er også derfor, vi siger, at der skal flere tiltag til, for det her er ikke akut.
Da vi alle sammen talte om det her i januar, var der jo ikke krig i Ukraine, og der kunne vi jo ikke se, hvor høje energipriserne ville blive ved med at være.
Jeg tror, at vi alle lidt tænkte: Det her går over, det er midlertidigt – vi skal bare klare os igennem vinteren.
Men vi ser jo ind i et andet scenarie nu, og det er jo derfor, vi beder om, at der skal tænkes på, hvordan vi får hjulpet mange flere danskere.
Ordføreren sagde før, at man jo ikke kunne vide, om det også bliver sådan næste vinter, men det ved man faktisk godt.
Alle eksperter siger, at det er noget, der fortsætter, at vi kommer til at have høje energipriser.
Det er derfor, vi siger, at vi skal se på flere muligheder.
Peter Seier Christensen (NB), 2022-04-05:
Den aftale, vi behandler nu, er ikke sådan, som vi ønskede den skulle være.
Vi foreslog i forhandlingerne, at man i stedet for at give et tilskud skulle sænke afgifterne.
Det var der ikke flertal for, og da hjælpen så endda kun skulle hjælpe udvalgte grupper baseret på en indtægtsgrænse, deltog vi ikke i aftalen.
Vi mener også, at det afsatte beløb er for lille.
2 mia. kr. skal der gives i varmehjælp, men kun til husstande, hvor indkomsten er under 650.000 kr., og hjælpen kommer nu i form af en check.
Nu får en udvalgt gruppe af borgere en check, som skal bruges til at betale afgifter.
Det er en bagvendt måde at gøre tingene på, og det viser sig også at tage lang tid.
Mens alle danske familier oplever, at købekraften falder, at priserne stiger, og at budgettet strammer til, indkasserede staten sidste år et overskud på ca. 59 mia. kr. og regner i år med et overskud på ca. 17 mia. kr.
Det er rigtig mange penge, som danskerne har betalt i skat af deres egen lomme, og som politikerne nu lægger i kassen til at bruge på, hvad de selv finder bedst i løbet af de kommende år.
Nye Borgerlige mener, at en del af de penge skal føres tilbage til danskerne her og nu, så derfor foreslår vi konkret, at man sænker bundskatten med 1 pct., at man sænker elafgiften, og at man sænker afgiften på benzin.
Vores forslag har endvidere den fordel, at lettelsen kan indføres her og nu; bundskatten kan endda sættes ned med tilbagevirkende kraft, så lettelsen gælder fra januar.
Så vi synes ikke godt om den aftale, der ligger her.
Men det lovforslag, vi behandler, vil dog betyde, at nogle borgere får en hjælp, og det er trods alt bedre, at nogle får en hjælp, end at ingen får en hjælp, så derfor vil Nye Borgerlige støtte lovforslaget.
Denne aftale retter sig mod borgerne – eller rettere nogle af dem – og jeg vil derfor godt opfordre til, at der også bliver set på en hjælp til de erhvervsdrivende, hvor mange er rigtig hårdt ramt.
Tak for ordet.
Marie Bjerre (V), 2022-04-05:
Jeg synes egentlig, det er meget simpelt.
Vi vil gerne have en mere simpel model.
Det, man har lavet her, er langtfra simpelt.
Det er en administrativt bøvlet model, som rammer helt skævt, hvad jeg allerede har redegjort for.
Vi har så spillet ind med, hvad der kunne have været en mere simpel model, og det ville have været mere simpelt at sænke elafgifterne, fordi det vil ramme alle danskere.
Det ville også have været mere simpelt og mere rimeligt at betale direkte til værkerne.
Det havde også været rigtigt at give en hjælpende hånd til de danskere, der har mindst, via de eksisterende ordninger.
Det synes jeg sådan set er meget simpelt forklaret.
Og så er der det i forhold til mit eksempel: Jamen tager vi den enlige mor, der forsørger tre børn i en ejendom, der måske er gammel og dyr at opvarme, så er det da urimeligt, at vedkommende skal have samme check som den studerende, der bor i en spritny kollegielejlighed, som har haft en minimal stigning på varmeregningen.
Anne Paulin (S), 2022-04-05:
Vi har jo sådan set regnet på bl.a. spørgsmålet om en generel nedsættelse af elafgiften.
Og jeg synes, det bliver meget tydeligt her, at den her såkaldte simple model er alt andet end simpel, når ordføreren ikke engang selv kan prøve at skabe et overblik for os andre, der gerne vil forstå Venstres simple model, over, hvordan det egentlig er, at tingene skal hænge sammen.
Hvor mange penge skal bruges på det ene, hvor mange penge skal bruges på det andet?
Men lad mig så stille et simpelt spørgsmål: Har den enlige mor, som ordføreren problematiserer i sin tale, mest ud af at få en elafgiftsnedsættelse på 1.300 kr. eller at få en varmecheck på 6.000 kr.?