runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Gade (ALT), 2018-04-24:
Hvilket parti vi end sendte det her ud i, tror jeg, vi ville få mange spændende forslag til, hvad der egentlig burde være på de nummerplader.
Jeg vil ikke afvise det, hr. Søren Søndergaard kommer med.
Men jeg synes heller ikke, det er væsentligt at stå og sige, hvad andre alternativer kunne være.
I dag har vi en nummerplade, hvor der er et EU-flag og der står DK på nedenunder, og så kan man vælge, at man ikke vil have noget stående.
Det synes jeg er glimrende.
Det viser, at man er en del af større fællesskaber.
Man er velkommen til at komme med forslag til alt mulig andet.
Vi har det her i Skatteudvalget, og der er nogle ting i forhold til en registreringsafgift, der er en registreringsattest, der er alle mulige registreringer.
I bund og grund handler det om, at man kan registrere, hvilke biler det er, der kører rundt.
Så jeg tænker, at det ikke er fuldstændig ligegyldigt, hvilke andre symboler vi putter på.
Det her har trods alt en eller anden kontekstberettigelse.
Søren Søndergaard (EL), 2018-04-24:
Nu lykkedes det lige hr. Mikkel Dencker at komme mig i forkøbet, for jeg ville nemlig også spørge, når nu hr. René Gade bruger argumentet om, at det er et symbol på noget, man har meldt sig ind i og tilsluttet sig, om vi så eventuelt kunne lave et forslag om, at man satte FN-flaget på?
For det er jo ligesom også noget, man har meldt sig ind i.
Og det er jo noget, vi normalt er meget stolte af, så det kunne da være en idé.
Så kunne vi da ligesom over for folk ude i rummet markere meget tydeligt, hvor vi hører til, nemlig på jorden.
Var det eventuelt et kompromisforslag, vi kunne blive enige om?
Jesper Petersen (S), 2018-04-24:
Men jeg opfattede det egentlig mere som en kommentar end et spørgsmål, så den fik hr. Jan E. Jørgensen så afleveret her.
Jan E. Jørgensen (V), 2018-04-24:
Ja, man plejer at have to korte bemærkninger, men undskyld.
Jamen lad os se på det.
Men jeg er fuldstændig enig med Socialdemokratiet i, at det næppe er det helt store problem ude i befolkningen.
På samme måde hører man jo heller ikke republikanertyper som fru Zenia Stampe gå rundt og beklage sig over, at hun skal betale med mønter, hvor der er et portræt af Hendes Majestæt Dronningen på den ene side.
Karsten Lauritzen (V), 2018-04-24:
Tak for spørgsmålet.
Jeg forstår godt, at hr. Mikkel Dencker undrer sig lidt over, at der pludselig er en ny vurdering.
Og hvis man sammenholder tidspunkterne for, hvornår beslutningsforslaget blev fremsat og hvornår ændringen blev foretaget, altså i 2006, kan man jo sige, at der er blevet givet nogle oplysninger til Folketinget, som ikke har været fuldstændig korrekte.
Tilbage i 2013, hvor forslaget sidste gang blev behandlet under en af mine forgængere som skatteminister, nemlig hr. Holger K. Nielsen, blev det bl.a. oplyst, at det ikke ville være i overensstemmelse med Wienerkonventionen.
Og det er jo meget beklageligt.
Jeg kan også love, at jeg vil undersøge, hvad der er sket i den pågældende sag.
For vi skulle jo gerne træffe vores politiske valg på et så oplyst grundlag som overhovedet muligt, og det er ikke tilfredsstillende, at man ikke var klar over, at Wienerkonventionen var ændret.
Og det skal jeg beklage – både på mine egne vegne og på vegne af Skatteministeriet, som i sidste ende er den ansvarlige myndighed, der skal sikre klarhed om reglerne i forhold til Wienerkonventionen.
I forhold til spørgsmålet om, hvordan regeringen stiller sig, venter vi lige med at tage endelig stilling til det, indtil vi ved, hvad den præcise juridiske og praktiske ramme er.
Mikkel Dencker (DF), 2018-04-24:
Tak til skatteministeren for hans indledende bemærkninger.
Og jeg vil da gerne kvittere for, at det er den mest positive modtagelse af det her beslutningsforslag, jeg har været ude for, i den tid hvor det har været fremsat.
Det har været fremsat en gang tidligere og så også i en version, der nogenlunde ligner den her, tilbage i 2009, og der blev det jo fejet af banen meget konsekvent af de ministre, der tog imod det.
Så kan man sådan tage en politisk diskussion bagefter, hvis der ikke er nogen juridiske forhindringer.
Men jeg vil alligevel gerne høre regeringen: Hvis nu der ikke er nogen juridiske forhindringer for at have nummerplader med Dannebrog på, vil regeringen så være indstillet på at indføre det?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-04-24:
Jeg går ud fra, at hr. Lars Aslan Rasmussen ikke vil have mig til at deltage i en debat om, hvem der er muslim, og hvem der ikke er muslim.
Altså, jeg går ud fra, at hr. Lars Aslan Rasmussen anerkender, at alevimuslimer og ahmadiyyamuslimer er muslimer, hvis de siger, de er muslimer.
Når det så er sagt, må jeg bare sige, at vi ikke ser for os, at Bosnien eller Albanien bliver medlemmer af EU.
Det gør vi ikke.
Det skyldes ikke kun, at der er mange muslimer i de lande – også at de er meget, meget langt fra at være i en situation, hvor de kan komme ind i EU – men det skyldes også det.
Vi synes, det er en dårlig idé.
Vi synes, der er rigtig mange muslimer i dag i EU, vi behøver ikke flere.
Vi kan sagtens diskutere Viktor Orbán.
Det er klart, at der er masser af fejl i Ungarn – det siger sig selv – men der er også et ønske om at forsvare sit land og forsvare sin befolkning, og det tager jeg hatten af for, for det kniber det med andre steder.
I forhold til Tyrkiet: Der har jo ikke være nogen tvivl om, at vi har været modstandere af Tyrkiets optagelse i EU fra dag et.
Hvorfor har vi det?
Fordi vi da godt kunne se, hvilken vej det kunne ende med at gå.
Sådan er det jo, når man har et land, hvor 98 pct. af dem, der bor i landet, er muslimer – for nu at sige det, som det er.
Så er der et ekstremt stort fundamentalismepotentiale, og det fundamentalismepotentiale er jo blevet udløst i de her år af den tyrkiske regering, af Erdogan.
Det er da klart, at hvis vi optager et land, som kan risikere at ende som en fundamentalistisk udørk, så er vi da på spanden.
Så selvfølgelig skal vi ikke det.
Og selv hvis Erdogan på et tidspunkt ryger af pinden dernede – det kunne jo være, og det kunne være, at et andet parti kom til – så ville der stadig være risikoen for, at fundamentalisterne ville vende tilbage.
Den risiko ville stadig være der.
Og vi skal ikke have et land med 80 millioner indbyggere, der er ledet af en fundamentalistisk muslim, ind i Europa.
Det skal vi ikke.
Det vil jeg gerne svare, for det synes jeg vitterlig heller ikke er nogen god idé – det synes jeg vitterlig ikke er nogen god idé.
Der står heller ikke, at vi skal lave en en til en-aftale som den, vi har lavet med Canada, for det synes jeg også ville være en dårlig idé.
Men jeg må så også samtidig erkende, at der jo er et bredt flertal her i Folketinget – nu skal man ikke sige noget frækt; jeg var lige ved at sige, tænker med pungen; det må man ikke sige fra Folketingets talerstol, tror jeg, men nu kom jeg til at sige det alligevel – som har det sådan, at det mere handler om penge, end det handler om frihedsrettigheder.
Jeg har det sådan, at det er omvendt.
Jeg har det sådan, at jeg står på nogle rettigheder, jeg står på de liberale frihedsværdier, og det må man sige at den tyrkiske regering ikke gør.
Søren Søndergaard (EL), 2018-04-24:
Det skriver Dansk Folkeparti jo netop i bemærkningerne, altså at man kunne lave en CETA-aftale, og hele pointen med CETA-aftalen er jo, at man ikke har nogen told på en lang række varer, og det vil sige, at man begunstiger sin handelspartner.
Det er sådan noget, der ofte bliver begrundet med demokrati og menneskerettigheder osv., som jo selvfølgelig overhovedet ikke kommer på tale, når det er Tyrkiet.
Men jeg synes måske nok, at Dansk Folkeparti kunne give et mere klart svar.
Når jeg spørger: Er det ikke sådan, at vi skal lade være med at begunstige et diktatorisk regime med nedsat told? kunne Dansk Folkeparti jo bare svare: Ja, det skal vi ikke gøre.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-04-24:
Det vil vi heller ikke nødvendigvis, vil jeg sige til hr. Søren Søndergaard.
Det var sådan set et forsøg på at få nogle af de andre partier til at forstå, at man kunne ordne det her på en anden måde end via en associeringsaftale, at det ikke var et spørgsmål om enten-eller, altså, et spørgsmål om, at hvis vi ikke havde den her associeringsaftale, havde vi ikke nogen som helst form for relation til Tyrkiet.
De forstår tilsyneladende ikke, at der her er tale om meget mere end en handelsaftale.
De behandler det som en handelsaftale.
Jeg synes ikke, at det skal behandles som en handelsaftale, fordi det netop har nogle implikationer, dels i forhold til familiesammenføring, dels i forhold til at det jo handler om, at Tyrkiet en dag skal være medlem af EU.
Det er jo grunden til, at man har en associeringsaftale.
Så jeg har ikke nogen specifik ambition om, at jeg vil tilbyde Tyrkiet nogle særlig gunstige regler eller på anden måde.
Vi skriver i beslutningsforslaget noget om, at man kunne lave en CETA-lignende aftale, men det er ikke et must set fra vores synspunkt.
Det, der er et must set fra vores synspunkt, er, at vi kommer af med den der forfærdelige aftale, som vi indgik med Tyrkiet i 1963 på nogle konditioner, som var fuldstændig anderledes end dem, vi kender i dag.
Søren Søndergaard (EL), 2018-04-24:
Først vil jeg godt beklage, at jeg stiller så vanskelige spørgsmål, at Venstres ordfører ikke er i stand til at svare på dem, men jeg er sikker på, at Dansk Folkepartis ordfører sagtens kan svare på det spørgsmål, som jeg stiller nu.
Det spørgsmål går på, at jeg er fuldstændig enig og forstår rationalet bag, at der ikke er nogen grund til en aftale, der bygger på perspektivet om et EU-medlemskab, hvis man samtidig siger, at landet aldrig skal være medlem af EU – altså, det er jo oplagt – og så forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor Dansk Folkeparti vil belønne Erdoganregimet, det islamistiske Erdoganregime, der støtter salafistiske og islamistiske kræfter over alt i verden, med særlig gunstige aftaler, der betyder, at de kan eksportere til EU og til Danmark uden toldgrænser i modsætning til så mange andre lande i verden.
Mikkel Dencker (DF), 2018-04-24:
Jamen tak for beklagelsen – også på vegne af tidligere skatteministre.
Jeg må sige, at jeg nu heller ikke havde tænkt mig at hænge den nuværende skatteminister op på det, som tidligere skatteministre har gjort i deres embedsførelse.
Men det er rart, at vi får fakta på bordet, så vi kan tage stilling derudfra.
Så har jeg også bare en kommentar til ministerens indledende bemærkning om, at det kunne være en politisering af nummerpladerne, hvis man kunne vælge mellem flag.
Til det vil jeg bare sige, at jeg mener, at allerede den nuværende ordning er en politisering af nummerpladen.
Jeg har nemlig købt bil tre gange siden EU-nummerpladerne kom, og jeg har meget, meget bevidst ud fra mit politiske standpunkt valgt nummerplader uden EU-flag på.
Så det er allerede en politisering, der er tale om.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-04-24:
Jamen så må jeg spørge, hvor mange muslimer der må være, før man ikke kan komme med i EU.
Altså, Albanien, Bosnien ... mig bekendt er der 20 pct. i Tyrkiet, der er alevitter, og som tilhører en meget moderat gren af islam, hvis de overhovedet er muslimer.
Man kan altså godt droppe at have noget med Vesten at gøre, hvis man er et muslimsk land.
Mikkel Dencker (DF), 2018-04-24:
Tak til hr. Jesper Petersen for en noget mere positiv modtagelse af forslaget end sidste gang, vi diskuterede det.
Det var i 2013, og jeg kan ikke huske, om hr. Jesper Petersen var ordfører tilbage i 2009, men det kan vi undersøge.
Men jeg vil i hvert fald gerne kvittere for den venlige modtagelse af det, for jeg tror faktisk, at der er et ønske blandt mange danskere om at få det her alternativ.
For der er mange, der gerne vil have den her praktiske funktion, at man ud fra deres nummerplade kan se, at den er nationalitetsmærket, og derfor er der mange, der vælger EU-nummerpladen.
97 pct., siger hr. Jesper Petersen, og det er jo nogle flere, end man nogle gange fornemmer der er, når det drejer sig om opbakning til EU-projektet.
Så det kunne jo faktisk være, at der var nogle, der ville foretrække en politisk neutral nummerplade, altså med et dannebrogsflag på, som alle kan identificere sig med.
Så vil Socialdemokratiet ikke være med på at give danskerne den mulighed, hvis der ikke er nogen juridiske hindringer for det?
Jesper Petersen (S), 2018-04-24:
Ja, det var jo en ny udvikling i debatten her, og det tror jeg nu ikke jeg vil tilslutte mig.
Lad os ikke desto mindre se på, hvad mulighederne er, og hvad konsekvenserne vil være, hvis man udvider valgfriheden på det her punkt.
Der er jo også den risiko, at man faktisk kommer til at politisere noget, som de færreste i dag synes er politisk.
Men bortset fra det synes jeg jo egentlig, at valgfriheden, som den har været indtil nu, har været udmærket.
Lad os se på, hvad mulighederne og konsekvenserne vil være, når vi kender de faktiske forhold.
Det skal i hvert fald være min opfordring.
Jan E. Jørgensen (V), 2018-04-24:
Jeg vil sådan set bare takke for oplysningen om, at det altså er 97 pct. af danskerne, der frivilligt – helt frivilligt – kører rundt med EU-nummerpladen.
Man kunne måske foreslå Socialdemokratiet at arbejde videre med et forslag om, at vi fremover lader være med at holde folkeafstemninger om EU og så bare ser, hvor mange der kører med EU-nummerplader, og hvor mange der ikke gør.
Jesper Petersen (S), 2018-04-24:
Det vil vi godt være med til at tage en drøftelse af og ligesom få vejet de forskellige ting op imod hinanden, når vi er klogere på det, som man så ligger og roder med i regeringen med at holde øje med de beslutninger og ændringer af konventioner, som er tiltrådt, som man tilsyneladende ikke helt har styr på.
På den måde kan man sige til hr. Mikkel Denckers ros, at han er vedholdende i sin sag, og at man dermed også ender med at få regeringens øjne op for, at der er sket nogle ændringer, som de faktisk ikke selv har været opmærksomme på.
Men lad os tage en nærmere diskussion, når vi kender de faktiske forhold.
Det er jo det, jeg siger vi er villige til at tage en drøftelse af, når der er kommet helt styr på, hvad der egentlig er op og ned i forbindelse med den her konvention, der internationalt regulerer, hvordan reglerne er for at lave sin landetilkendegivelse.
Jeg synes, det er fint, at der har været den valgfrihed, som der er nu, hvor der er en EU-nummerplade, hvor der både er et EU-flag, men jo altså også et »DK« nedenunder, eller at man helt har kunnet fravælge den og have en nummerplade som den, man har kendt igennem mange år i Danmark – sådan en er der også på min egen bil – hvor der altså bare er den røde krans rundtom og en landetilkendegivelse på en anden måde end lige ved nummerpladen, og det må vi jo så se nærmere på, når vi kender svaret.
Jeg tror måske, at jeg vil sige det sådan, at valgfriheden er god, som den er, og at det er godt, at den har været der.
Jeg tror, at de færreste har opfattet det som så kraftigt et statement – som jeg kan fornemme at nogle af repræsentanterne fra Dansk Folkeparti gør det – eftersom man på 97 pct. af de nye køretøjer i dag faktisk ender med at have EU-nummerpladen.
Men lad os se nærmere på det.
Henrik Brodersen (DF), 2018-04-24:
Skal jeg forstå det sådan, at Socialdemokratiet vil være positivt indstillet over for, at man fik Dannebrog på nummerpladen, også hvis det viser sig, at man ikke kan gøre det uden at køre rundt med et klistermærke som en del af sortimentet, sådan at man frit kan vælge imellem, om man vil køre rundt med en neutral plade eller en EU-plade, eller man gerne vil sende det signal, at man reklamerer lidt for sit eget land, det, som man kommer fra?
Jesper Petersen (S), 2018-04-24:
Jeg kan i det store og hele læne mig op ad ministerens bemærkninger her.
Også for mig kommer det altså som noget af en overraskelse, at det tilsyneladende ikke er korrekt, hvad der har været oplyst ved de tidligere gange, hvor man har behandlet det her forslag.
Det er i hvert fald min gang nr. 2.
Jeg er ikke sikker på, at jeg har været med alle tre gange, hr. Mikkel Dencker er kommet med forslaget, men det er i hvert fald min anden gang, at jeg er med til at diskutere forslaget, og har også ved den tredje konstateret, at argumentationen var, at forslaget nærmest ikke rigtig kunne lade sig gøre i henhold til Wienerkonventionen.
Det lader så faktisk til ikke at forholde sig sådan, og derfor stiller sagen sig jo pludselig lidt anderledes.
I hvert fald er der behov for, at vi tager os den tid, det nu tager, at få afklaret ordentligt, hvad der egentlig er op og ned i hele det her spørgsmål, hvor der åbenbart er nogle styrelser, der ikke er fuldstændig opdateret på, hvad det er for en udvikling, der har været omkring Wienerkonventionen, eller hvor man ikke taler ordentligt sammen internt mellem de forskellige ministerier.
Det er jo ikke til at vide for os, hvad det er, der egentlig er på spil.
Men det har vi brug for at få afklaret, og så må vi tage en nærmere drøftelse af det på det tidspunkt.
Det vil vi også godt være med til at give tilsagn om.
Så jeg håber egentlig, at vi kan have en stille og rolig proces omkring det i Skatteudvalget i den kommende tid.
Karsten Lauritzen (V), 2018-04-24:
Ja, men det er jo et af argumenterne, som man kan fremføre
Jeg vil egentlig mest opfatte det som en kommentar.
Og jeg kan sige, at jeg i hvert fald er glad for, at hr. Mikkel Dencker ikke vil hænge mig op på, hvad mine forgængere har gjort.
Men jeg synes alligevel, det er på sin plads – når vi nu er i en situation, hvor der er blevet givet nogle oplysninger, som jeg tror at de pågældende ministre har opfattet som værende rigtige på daværende tidspunkt, og når vi nu ved, at det er der noget der tyder på at de ikke er – at vi lige får undersøgt det, og at det også bliver beklaget af den minister, der sidder på nuværende tidspunkt, og det er så mig.
Henrik Brodersen (DF), 2018-04-24:
For at lægge ud med det her med Dannebrog, er det jo, fordi der også er en tendens i det øvrige Europa til, at man faktisk sætter sit flag på nummerpladerne, hvis ikke man er med i EU.
Det gælder Albanien og Hviderusland.
Vi har Færøerne, der har en nummerplade med FO.
De gamle baltiske lande havde deres egne flag på nummerpladerne, inden de blev en del af EU.
Rusland har det, Tyrkiet har det, Ukraine har det.
Det er bare for at sige, at det godt kan være, at der så kører rigtig mange af de her biler rundt, som så er ulovlige, fordi de ikke har fået sat her klistermærke på, men der er altså en tendens til, at man sagtens kan se, hvor folk kommer fra, hvis man kigger på den her nummerplade.
Eksempelvis har Liechtenstein jo FL på alle sine nummerplader.
For Andorras vedkommende står det højt og larmende nede i bunden, og det samme gælder for våbnene i både Monaco og San Marino.
Så man kan sige, at det her vel ikke er noget, der kunne stritte imod det, så folk ikke kunne hitte ud af, hvor man kom fra.
Karsten Lauritzen (V), 2018-04-24:
Nej, det ville sund fornuft ikke tilsige, men vi skal jo overholde det, der står i Wienerkonventionen.
Men jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at det argument, der må ligge bagved, nemlig at man skal kunne se, hvor bilen kommer fra, kan man opfylde på mange forskellige måder.
Men derfor skal vi stadig væk overholde de konventioner, vi har tiltrådt, og i de tilfælde, vi ikke synes de er fornuftige, må vi arbejde for at få dem lavet om.
I det her tilfælde har problemet været, at vi ikke har været klar over den ændring, der så er sket.
Jeg opfattede det egentlig mest som en kommentar fra spørgeren, og jeg tror ikke, at jeg kan tilføje så meget andet, end at jeg glæder mig til – når vi nu har fundet ud af de juridiske og administrative begrænsninger og udfordringer og muligheder, der måtte være – at tage en snak med forslagsstillerne om, hvad vi så politisk skal vælge at gøre fremadrettet.
Det er jo ikke det samme, som at vi beslutter at gøre det, der står i forslaget, men det er en historisk positiv tilkendegivelse om i hvert fald at ville være med til at drøfte det med Dansk Folkeparti.
Henrik Brodersen (DF), 2018-04-24:
Jeg tænker jo også, at hvor det førhen har været sådan, at man skulle fravælge EU-nummerpladen, så er der mange, som har kørt rundt med en nummerplade, de egentlig ikke har haft grund til og lyst til at have, altså at køre og reklamere for Det Europæiske Fællesskab.
Men da de opdagede det for sent, har de ligesom levet med det, fordi det har kostet penge af skifte det ud.
Hvis man nu havde et aktivt valg om, at man ville have en EU-nummerplade, en med dannebrogsflag eller måske en helt neutral, så ville man jo stå lige på de her punkter, og så ville der jo ikke være noget politik i det.
Så var det jo bare, hvor ens holdning til det var, altså om den skulle være neutral, eller om man gerne ville have sit flag på eller eventuelt køre rundt og reklamere for et politisk projekt syd for grænsen.
Carsten Kudsk (DF), 2018-04-25:
Det er jo positivt, for det kræver sådan set en meget stor informationskampagne.
Man kan tænke på, hvor lang tid det har taget, og hvordan folk reelt har haft en holdning i forhold til bilerne.
Det vil sige, at det vil være positivt, hvis borgerne fik den samme fornemmelse, for så fik vi også noget, som ville være reelt, og det ville jo kræve en massiv og stor kampagne i forhold til borgerne, og det er jo det, som jeg kan høre ministeren gerne vil igangsætte.
Når ministeren kigger på rapporten, kan ministeren jo bl.a. se, at i forhold til energimærket A, er det sådan, at hvis man kigger på det i forhold til det forventede, altså det beregnede forbrug, som man vurderer for boligerne med A, så kan man se, at det ikke stemmer overens med det faktiske.
Det sjove er, at når man så kigger på B, C og resten af klasserne, begynder de stille og roligt at stemme overens.
Og så er det jo lidt sjovt at sidde og tænke på, at fordi borgerne absolut vil have deres huse i energiklasse A, så skulle de have en meget anderledes forbrugeradfærd, end hvis vi taler om B, C eller D.
Så der må jo være noget galt, når de energikonsulenter og andre, der kommer ud, siger, at der f.eks. er en beregningsmodel i forhold til en A'er, og at den ikke stemmer overens.
Ville det så ikke være klogere måske at kigge på energimærket?
Jeg ved, at bl.a. svenskerne kigger meget på målt forbrug, altså at man går ind og siger: Vi gør det, at du får en energiklasse A, det kan en rådgiver komme med, som en midlertidig løsning, og at man siger, at det måske kan være for 1 år eller 2 år.
Og så kommer den reelle energimærkning efterfølgende.
For problemet i dag er, at du kan få en energirådgiver ud, som kan sige: Dit hus bliver en energiklasse A, for det har jeg beregnet.
Og når det ikke holder vand 1 år eller 2 år efter, kan man ikke gøre noget i forhold til de her rådgivere.
Det vil jo også gøre, at når de her rådgivere står foran borgeren, vil man kunne sige: Jeg skal lige vide en ting; den her beregnede værdi, du kommer frem til, er det også den, man forventer?
Og man har jo ret hurtigt kunnet se i rapporter – altså hvis man siger: I bor to eller tre eller fire mennesker sammen med en hund og en kat og åbner dørene meget – at man kan komme frem til nogle beregningsmodeller.
Og så ville vi få nogle reelle energimærker, som stemmer overens med de faktiske forhold.
For selv om der er et forbrug, i forhold til om man er pensionist eller en stor familie, så vil energiforbruget selvfølgelig være en lille ændring.
Men det er jo egentlig sjovt, at ændringen er så stor i forhold til klasserne.
Så undrer ministeren sig ikke over, at der er den store forskel i energiklasse A, men ikke i de andre klasser?