runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
May-Britt Kattrup (LA), 2018-03-23:
Men jeg mener, at kvinder i et moderne samfund er stærke nok til selv at tage stilling til, om de vil være kyssepiger eller nummerpiger eller side 9-piger, eller hvad det nu skulle være.
Jeg mener, at vi kvinder i et veludviklet samfund med uddannelse selv godt kan afgøre, om vi vil vise os frem på den måde.
Og jeg mener, at det er nedgørende, at andre skal bestemme, at det er diskriminerende, og at man ikke selv som kvinde kan tage den beslutning.
Altså, jeg har ikke brug for, at ordføreren står og beslutter for mig, hvad der er nedgørende for mig at foretage mig eller ej.
Det mener jeg godt at jeg selv kan tage stilling til.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-03-23:
Mange tak for det.
Det var egentlig bare et kort spørgsmål til ordførerens kommentar om kyssepiger og om, at det var problematisk, at de ikke skulle eksistere længere.
Jeg må spørge, om ordføreren anerkender, at det jo er i den henseende, at kvinder bliver seksualiseret og objektiviseret, og at det er det, der ligger til grund for, at man ikke ønsker at forstærke sådan nogle stereotyper længere.
Der var også en af kyssepigerne, der var blevet knebet i bagdelen af en af cykelrytterne, ligesom højtlønnede projektledere i dagens Danmark bliver kaldt for mødepynt som kvinder, i stedet for at blive anerkendt for, hvem de er, og deres person.
Og det er i den henseende, at man har fjernet kyssepigerne.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-03-23:
Hvis det er rigtigt, hvad fru Pernille Skipper siger, så beklager jeg at have sagt noget forkert her fra talerstolen.
Pernille Skipper (EL), 2018-03-23:
Det er simpelt hen faktuelt forkert.
Det er simpelt hen faktuelt forkert, det, som ordføreren står og siger på talerstolen.
Og det fremmer et billede af, at vi har en lovgivning, som ikke er den, der rigtigt eksisterer.
Forældreansvarsloven er fuldstændig ligetil.
Den er helt kønsneutral, helt og komplet.
Mor og far har delt forældremyndighed i Danmark fra starten.
De har lige ret til barnet, barnet har lige ret til begge sine forældre, og begge forældre har mulighed for i konfliktsituationer at få tildelt den fulde forældremyndighed eller bopælen, eller hvad det nu er, man diskuterer.
Det er simpelt hen forkert, hvad ordføreren står og gengiver, og jeg vil egentlig gerne bede ordføreren om ikke at gøre det, før ordføreren kan dokumentere sin påstand.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-03-23:
Nu er det fru Laura Lindahl, som er socialordfører og som har den sag, som vi taler om her.
Jeg kender ikke den præcise paragraf eller lovgivning, men jeg mener, at det er en helt almindelig opfattelse, det ser man jo igen og igen, at forældreretten automatisk tilfalder kvinden, moren, medmindre hun nærmest er kriminel eller har andre meget store problemer.
Pernille Skipper (EL), 2018-03-23:
Og jeg spørger så konkret, fordi jeg selv og en hel masse andre for tiden sidder og forhandler reglerne på forældreansvarsområdet, og vi støder hele tiden ind i den her myte om, at der skulle være en kønsulighed i de regler.
Det er faktisk ikke særlig fremmende, at der er den myte.
Så for at være sikker på, at den myte ikke bliver bragt videre fra Folketingets talerstol, så vil jeg bare gerne have, at vi får præcis at vide, hvad den ulighed skulle bestå i, som fru May-Britt Kattrup henviser til.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-03-23:
Jeg mener for det første ikke, at det er kvinders rettigheder, man varetager, hvis man siger, at kvinder ikke må være kyssepiger, hvis de gerne vil være det.
Det er ikke at varetage kvinders rettigheder.
For hvis en kvinde gerne vil det, skal hun have ret til det.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg godt kan forstå med hensyn til ordførerens børn, at man kan have nogle tanker om det.
Der er det jo så forældres ansvar og opgave at opdrage deres børn til at kunne tackle alle de indtryk, som man vil få i en verden.
Der er masser af fristelser, der er masser af idoler, som man skal lære at man ikke kan ligne og leve op til, og der er masser af ting, man skal lære at forholde sig til.
Mads Fuglede (V), 2018-03-23:
Det, at man kan skifte holdning til, hvad man skal virke med efter endt uddannelse, anerkender jeg, altså at man kan have det sådan.
Og derfor synes jeg også, det er meget fornemt, at man i et samfund, der har de højest betalte stipendiater i verden og et meget fint uddannelsessystem, efter 6 år kan vælge at tage en ny uddannelse, hvis man skulle skifte mening om det, man laver.
Morten Østergaard (RV), 2018-03-23:
Jeg bad egentlig blot om en anerkendelse af, at hvis man kigger på regeringens øvrige økonomiske dispositioner, så synes det at være en ganske begrænset prioritering, man har valgt at gøre her.
Og jeg kan da helt bekræfte ud fra den indsigt, jeg har i forløbet, at der hverken var en uddannelsesordfører eller uddannelsesminister i lokalet, da det blev vedtaget, men det er så efterfølgende her, at man har måttet rydde op og måske gøre en dyd af nødvendigheden.
Derfor synes jeg også, det er fantastisk relevant, at vi har diskussionen i dag.
Men det bliver så uddannelsespolitisk – fru Eva Flyvholm var også inde på det – ved at uddannelsesministeren er den første minister, der står med en uddannelsespolitik, der opfordrer folk til ikke at gøre deres uddannelser færdig.
Er det ikke et epokegørende skift?
Søren Pind (V), 2018-03-23:
Jeg tager til enhver tid gerne en konkurrence med Det Radikale Venstre om, hvilket parti der har afskaffet flest uddannelsespladser – f.eks. i forhold til dimensionering, som jo blev indført af min tidligere kollega, nemlig fru Sofie Carsten Nielsen.
Så hvis det er det, vi diskuterer, og fleksibilitet for de unge, så er det en diskussion, vi til enhver tid kan tage.
I forhold til hvordan finansieringen dukker op, kender spørgeren jo udmærket mekanismerne.
Der sker det, at der er en forhandling, og så vurderer de, der sidder og forhandler, hvad der er mest hensigtsmæssigt i forhold til de forskellige finansieringsforslag, der er.
Men det er jo sådan, det fungerer, og det er ikke hr. Morten Østergaard ubekendt.
Morten Østergaard (RV), 2018-03-23:
Ja, det er jo en meget særlig dag, fordi det første borgerforslag er til debat.
Mere end 50.000 danskere har ønsket, at vi har den her debat, og jeg kan ikke lade være at sidde med en fornemmelse af, at uddannelsesministeren er sådan lidt brysk og måske lidt irriteret over at skulle ulejliges med at debattere den her sag en gang til.
Men jeg synes egentlig – også selv om Venstre vist ikke var stærke tilhængere af ideen om borgerforslag – at det er både glædeligt og godt, at vi har muligheden for nu at lade borgerne sætte dagsordenen, om ikke andet for et øjeblik, i Folketingssalen.
For det er jo rigtigt, som ministeren siger, at det var et finansieringsspørgsmål, der drev uddannelsesloftet frem; det var ikke et uddannelsespolitisk ønske, et udvalgsarbejde eller noget andet.
Nej, det var et finansieringsspørgsmål.
Derfor er mit spørgsmål: Hvorfor skulle man ikke kunne finde 300 mio. kr. over 3 år, så vidt jeg husker, i det økonomiske råderum, når man kan finde milliarder til skattelettelser?
Det er jo rigtigt nok, at signalet til danskerne i mellemtiden har været, at langt flere penge kunne gå til at nedsætte prisen på biler.
Man kan også kigge i den seneste finanslovsaftale og se, at det ridende politi skal tilbage i Københavns gader; også det har man kunnet finde ressourcer til.
Derfor vil jeg bare spørge uddannelsesministeren, om ikke det var rimeligt at give en forklaring til de studerende og de mange, der har skrevet under her, på, hvorfor man har valgt, at det er begrænsningen af deres muligheder, der skal finansiere dagpengesystemet, samtidig med at man genindfører det ridende politi og nedsætter prisen på biler.
Søren Pind (V), 2018-03-23:
Jeg synes, at ordføreren lægger en masse præmisser ind, som ikke nødvendigvis er rigtige.
Hvad koster det?
Aftalen skaffer 308 mio. kr. til et trygt dagpengesystem, penge, som jo nogle af kritikerne i hvert fald skylder at sige, hvor de penge alternativt skulle komme fra.
Så det vil jeg nødigt kaste mig ud i.
Eva Flyvholm (EL), 2018-03-23:
Så vil jeg gerne høre, om ministeren i de beregninger, der er lagt til grund – det er jo ikke voldsomt mange penge, man får ind på det her uddannelsesloft – har medtaget, hvad det samfundsmæssigt vil komme til at koste, at der er flere mennesker, der dropper ud af deres uddannelse.
Er det noget, man har taget med i beregningerne af det her uddannelsesloft?
Søren Pind (V), 2018-03-23:
Jeg opfordrer i høj grad folk til at gøre deres uddannelse færdig, men jeg opfordrer dem ikke til at gøre en forkert uddannelse færdig.
Der synes jeg tværtimod det var uhensigtsmæssigt med den politik, som angiveligt har været før, hvor man havde en holdning om, at folk skulle gøre en uddannelse færdig, de ikke ønskede, før de kunne gå ind på en, de ønskede; det må jeg sige.
Så synes jeg, det er bedre, at folk skifter til noget, de brænder for, har hjertet med i og ønsker at gennemføre.
Eva Flyvholm (EL), 2018-03-23:
Tidligere har det været sådan, at man f.eks. som studievejleder har anbefalet folk, hvis de stod og var lidt i tvivl: Gør din bacheloruddannelse færdig, og så har du mulighed for derefter ligesom at overveje, hvilken retning du vil gå i, og så har du i hvert fald den at falde tilbage på.
Det synes jeg jo sådan set giver rigtig god mening.
Men det er bare en situation, der er blevet forandret, siden regeringen, Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti valgte at vedtage det her uddannelsesloft.
Vi kan nemlig nu se rundtomkring, at der faktisk er mange uddannelseschefer, der siger, at de kan se en tendens til, at folk holder op med at turde tage deres bacheloruddannelse.
Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt, at vi står med en situation, hvor der tilsyneladende er en del mennesker, som faktisk lader være med at færdiggøre deres bacheloruddannelse, fordi de er bange for at blive fastlåst?
Søren Pind (V), 2018-03-23:
Jeg anerkender ikke, at der er tale om et loft, for man kan altid bevæge sig opad.
Så jeg forstår sådan set ikke terminologien.
Jeg mener, den er populistisk og forkert, og hvis hr. Jacob Mark har konkrete forslag til ændringer, synes jeg, han skal fremsætte dem.
Vi lempede, som ordføreren også siger det, sådan, at man, hvis man virkelig insisterer på at færdiggøre en uddannelse, man ikke har lyst til, har den mulighed, at man efter at have brugt den i 6 år påny kan tage en uddannelse.
Den lempelse finder jeg for nærværende tilstrækkelig.
Jacob Mark (SF), 2018-03-23:
Men når vi nu kan se, at vi har en række unge mennesker, som f.eks. gerne vil ind og tage de jobs, som vi står og siger mangler at blive udført, altså når vi står med nogle unge mennesker, som gerne vil ind og løfte den opgave i nogle velfærdsområder, hvor vi kan se der bliver brug for det i fremtiden, ville det så ikke være klogt?
Jeg beder ikke regeringen om at afskaffe uddannelsesloftet, for det håb har jeg opgivet for nu.
Men kunne man i det mindste ikke sige, at de undtagelser fra uddannelsesloftet, der er, bliver udvidet, så der er flere muligheder for at komme igennem det der uddannelsesloft, hvis man nu f.eks. tager job, som vi ved der bliver brug for?
Søren Pind (V), 2018-03-23:
Vi har jo været igennem den her diskussion adskillige gange, og som sagt har regeringen ikke ændret holdning.
Alle de konkrete eksempler var også fremme ved den sidste behandling, og jeg har ikke noget nyt at føje til.
Jacob Mark (SF), 2018-03-23:
Tak for det.
Vi kender jo hinandens holdninger.
Vi har debatteret det her mange gange, og jeg havde sådan håbet, at ministeren ville være kommet med endnu en ændring, inden vi skulle behandle forslaget i dag.
For man har jo allerede ændret forslaget en gang, i erkendelse af at det ikke er et særlig godt forslag.
For mig er uddannelsesloftet en begrænsning af muligheden for at blive klogere, at finde sin plads eller blive klogere på, hvad man vil med sit liv.
Og jeg har fået en masse historier om folk inde på min Facebook og også folk, der sådan kommer til mig og siger: Jeg er blevet klogere, efter jeg tog min bachelor.
Altså, de har fundet ud af, at de gerne ville studere noget andet.
Og vi mangler gode skolelærere.
Hvorfor er det forkert, at et menneske, der først tager en kandidat og er blevet rigtig dygtig til f.eks. idræt, så senere gerne vil starte forfra og blive folkeskolelærer, når Danmark mangler folkeskolelærer?
Hvad er det i det princip, der er forkert?
Hvad er der i den handling, som regeringen mener er så gal, at det skal man ikke kunne længere?
Søren Pind (V), 2018-03-23:
Jeg kan sige det samme, som jeg sagde til hr. Jacob Mark: Der er intet nyt i det synspunkt, som fru Eva Flyvholm har.
Mit er, at hvis folk er utilfredse med den uddannelse, de går på, skal de ikke færdiggøre den, men skifte til noget andet.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-03-23:
Tak for det.
Jeg vil gerne snakke lidt økonomi.
En af bekymringerne ved uddannelsesloftet er jo, at der er flere, der vil vælge at falde fra, lige inden de bliver bachelorer, for ikke at blive ramt af den her begrænsning i forhold til at kunne tage en ny bacheloruddannelse.
Vi har faktisk stillet et spørgsmål til ministeren om estimater, hvis man kigger på, hvad det så vil koste, at en gennemsnitlig studerende falder ud i femte semester.
Og det koster 174.000 kr. pr. studerende på bachelorniveau og 227.000 kr. pr. studerende på produktionsbachelorniveau.
Samtidig ved vi fra Roskilde Universitetscenter, at de har oplevet et frafald på femte semester, som er dobbelt så højt i 2017, som det var i 2016.
Hvis man regner de her tal sammen og også kigger på frafaldet generelt i Danmark, ligner det faktisk 3 mia. kr. i runde tal om året.
Er ministeren ikke bekymret for, at den her lov, ud over at det er en dårlig idé for den enkelte studerende i forhold til at kunne vælge en ny uddannelse,
bliver rigtig, rigtig dyr for samfundet?
Mette Reissmann (S), 2018-03-23:
Jeg vil sige, at jeg er enig med hr. Jacob Mark, når han siger, at der stadig er plads til forbedring i vores vejledningssystem.
Det er jeg fuldstændig enig med hr. Jacob Mark i, ligesom jeg er enig i henvisningen til den manglende finansiering.
Jeg er også modstander af de besparelser, der har været på uddannelsesområdet, som netop har medvirket til en ringere vejledning.
Men ikke desto mindre er det der, hvor vejledningen skal stå, nemlig før man vælger sin uddannelse og formentlig også undervejs, hvis man kommer i tvivl.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at det rimelige i det her faktisk er, at man ikke, efter man har taget en uddannelse, kommer i en situation, hvor man blot ønsker at tage endnu en uddannelse.
Jacob Mark (SF), 2018-03-23:
Mit indtryk er nu ikke, at vejledningen er blevet styrket.
Tværtimod har de store besparelser medført, at vejledningen er blevet skåret ned, og uanset hvor meget vejledning giver nogle unge mennesker, der har taget en bachelor, vil vejlederne jo bare sige: Niks, du er nødt til at vente 6 år, for det er den regel, som et flertal i Folketinget har lavet.
Det ændrer vejledningen jo ikke på.
Jeg ved godt, det her ikke bliver lavet om før et valg, og som jeg også gør det i mange andre henseender, går jeg og tænker over tiden efter et valg, når der forhåbentlig er et andet flertal.
Mette Reissmann (S), 2018-03-23:
Vi i Socialdemokratiet er meget opmærksomme på det pres, som bliver følt af mange af de studerende, både dem, der er i systemet, og dem, der forventes at komme ind i uddannelsessystemet, og det tager vi skam meget alvorligt, og derfor er vi også i øjeblikket ved at se på, hvordan vi måske kan forlænge retskravet, således at man har mulighed for at gå ud og arbejde imellem en bachelor- og en kandidatuddannelse.
Udvalget for Kvalitet og Relevans i de Videregående Uddannelser er bl.a. kommet med en lang række anbefalinger, og jeg ved godt, det ikke er det, vi skal diskutere i dag, men vi glæder os til at blive inviteret til at diskutere og forhåbentlig med en række partier, alle partier, i Folketinget.
Med hensyn til om det her presser, vil jeg sige, at vi under debatten, da den blev taget for knap halvandet år siden, sagde, at vi ønsker, at man også styrker vejledningen.
Og i forbindelse med lovforslaget er det jo en præmis, som man som studerende bør inddrage, når man søger vejledning, i forhold til hvad det er, man gerne vil læse.
Hvis man kommer i tvivl undervejs, hvis man, som hr. Jacob Mark siger, er ude at mærke verden, vil jeg sige, at tvivl faktisk kan være og er mange gange en gave.
Det er o.k. at tvivle.
Jacob Mark (SF), 2018-03-23:
Tak for det, og tak for talen, som, selv om jeg ikke er helt enig i den, var noget mere politisk end ministerens.
Jeg synes, der var en respekt for det, at ja, nu tager vi debatten igen, for der er 50.000, der har skrevet under på, at vi gør det, og det skal vi respektere.
Jeg synes ikke, det er helt rigtigt, når ordføreren får det til at lyde, som om det her bare handler om nogle unge, som så tager en bachelor, og dagen efter får de lyst til at vælge noget andet.
Det er jo ikke kun dem, man rammer.
Vi snakker også om unge, der tager en bachelor, de har måske endda fået at vide, at det er den vej, de bør gå, så går der et par år, hvor de er ude og bruge den eller de er ude at rejse, der går i hvert fald noget tid, og så tænker de: Det var ikke lige det, jeg skulle, jeg skal noget andet, jeg skal noget andet med mit liv, jeg har fundet ud af, at jeg er bedre til noget andet.
Der kan gå år, op til 6 år, og det er mange år af ens liv, man kan gå der.
Det er bare for at sige, at jeg synes, det er vigtigt, at man siger ærligt, hvad det her forslag betyder, og jeg tror, det betyder, at man presser de unge.
Nu sagde Socialdemokratiets formand, at de unge er presset, og tror ordføreren, at det her er med til at presse de unge mere eller mindre i Danmark?
Søren Pind (V), 2018-03-23:
Fru Pernille Schnoor må meget undskylde, men faktisk har Folketinget behandlet den her sag før, og faktisk har folk haft mulighed for at komme til orde før.
Og jeg konstaterede også, at en hel del af de mennesker, der i øjeblikket tager til orde, også tog til orde, da vi behandlede det sidste gang og forrige gang.
Så jeg synes, det er en meget fortegnet beskrivelse af den virkelighed, i hvert fald som jeg har oplevet det.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-03-23:
Nu siger ministeren, at det er spil for galleriet, når mennesker får lov at komme til orde, mennesker, som normalt ikke har en oplevelse af at kunne komme til orde.
Det er jo det, der er tale om her.
Der er tale om, at det er nogle mennesker, et meget, meget stort antal mennesker, som har haft mulighed for at tilkendegive en holdning, hvilket de normalt ikke har – de bliver normalt ikke lyttet til.
Jeg er klar over, at der ikke er nogen, der siger, at fordi det kommer i Folketingssalen, skal der stemmes for det.
Men er det spil for galleriet?
Søren Pind (V), 2018-03-23:
Nu har jeg været i politik så længe, at jeg har lært, at der er en afgørende forskel på at lytte og så gøre, som der bliver sagt.
Jeg lytter jo, men jeg synes også, det er spil for galleriet, som jeg ikke er sikker på er klædeligt for folkestyret.
Men det er der altså nogle der mener, og det respekterer jeg selvfølgelig, jeg er bare uenig.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-03-23:
I Danmark har vi sådan set unge, der på verdensplan ved rigtig meget om demokrati og politik og samfundsforhold.
Til gengæld omsætter de det ikke rigtig til politisk engagement og aktiv deltagelse.
Det er der så nogle unge der har gjort her.
Måske er det, fordi de oplever, når de ikke gør det og ikke deltager, at deres meninger og deres forslag ikke bliver brugt til noget.
Skylder vi ikke de unge at lytte til dem?
Og skylder vi dem ikke, at de har den samme adgang til uddannelse, som vi, der sidder her i Folketingssalen, har haft?
Søren Pind (V), 2018-03-23:
Jamen altså, en af grundene til, at jeg er imod borgerforslag, er jo, at det vækker falske forhåbninger.
Nu kan man også se unge mennesker forlade den her sal deprimerede, fordi nogle åbenbart har givet dem det indtryk, at fordi man samler nogle underskrifter, ændrer politiske partier umiddelbart holdning.
Så jeg vil ikke love noget.
Men jeg er nu altid imødekommende over for sund fornuft, og jeg er altid imødekommende over for at tage en kop kaffe.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-03-23:
Hvis de her tal fortsætter, hvis det viser sig, at frafaldet bliver dobbelt så højt på femte semester eller i forbindelse med eller lige inden afslutningen af bacheloruddannelsen, vil ministeren så være åben for igen at tage en diskussion om, om det måske kunne være hensigtsmæssigt at kigge på, om vi skal lave nogle ændringer i uddannelsesloftet?
Søren Pind (V), 2018-03-23:
Jeg er ikke i tvivl om, at der en overgang vil være den pågældende problemstilling.
Men jeg anser sådan set den problemstilling, at rigtig mange generelt falder fra, f.eks. i løbet af det første år på uddannelsen, som værende et større problem.
For jeg tror, det baserer sig på, at der ikke er helt tilstrækkelig viden og oplysning om, hvad de respektive studier, som de unge måtte vælge, egentlig indebærer.
Tak for ordet, formand.
Vi skal i dag drøfte et beslutningsforslag om at afskaffe begrænsningen af dobbeltuddannelse, som blev indført ved lov med ikrafttrædelse den 1. januar i fjor.
Forslagsstillerne i Folketinget bemærker, at der er tale om et borgerforslag.
Stillerne af borgerforslaget begrunder forslaget med, at det er en forkert prioritering at begrænse unges muligheder for at uddanne sig.
Jeg kan oplyse, at regeringens holdning til loven er den samme, som ved lovens vedtagelse.
Udgangspunktet for aftalen om dobbeltuddannelse har altid været todelt: Det er for det første for at tilvejebringe finansiering af aftale om et tryggere dagpengesystem – aftalen bidrager med 308 mio. kr. årligt – og for det andet for at understøtte, at unge i Danmark vælger uddannelse med omtanke, bl.a. fordi det er skattebetalte uddannelser og et af verdens højeste stipendier til rådighed for de unge.
Der er og skal fortsat være gode muligheder for at videreuddanne sig eller skifte spor.
Aftalen har ikke ændret på de studerendes mulighed for at skifte uddannelse undervejs i deres studieforløb.
Hvis en studerende ikke mener, at man er kommet på rette hylde, er det kun fornuftigt at skifte studie, jo hurtigere, jo bedre.
Og 6 år efter afslutningen på en videregående uddannelse har alle mulighed for at søge optagelse på ny på samme eller lavere niveau.
På den baggrund afviser regeringen beslutningsforslaget.
Mette Reissmann (S), 2018-03-23:
Denne sag kalder på saglighed, omhu og grundighed.
I dag behandler vi et beslutningsforslag, som der er meget bred politisk enighed om – som alle Folketingets partier bakker op om.
Beslutningsforslaget indebærer en opgradering af Dansk Dekommissionerings lagerfaciliteter på Risø.
Opgraderingen vil sørge for, at oplagring af det radioaktive affald også i fremtiden sker under betryggende forhold og tager hensyn til højvandssikring, klimastyring og øget affaldsvolumen, i takt med at anlæggene på Risø afvikles.
Samtidig vil der også fortsat blive afsøgt muligheder for at eksportere det mest radioaktive affald eller deltage i en international deponeringsløsning for radioaktivt affald.
Forudsat at der ikke findes en international løsning, skal der på lang sigt etableres et dybt geologisk slutdepot i ned til 500 meters dybde på dansk grund, som senere kan tages i brug, senest i 2073.
Forhåbentlig er vi blevet klogere inden da og har fundet en teknologisk løsning, som betyder, at vi slipper for at grave det radioaktive affald ned, men det kan jo kun tiden vise.
Vi skal i gang med at sikre Risø bedre, så det også kan fungere som et informationscenter, mens der i årene fremover foretages yderligere undersøgelser.
Under hele forløbet vil der blive lagt stor vægt på at inddrage relevante interessenter og kommuner, og det er en løsning, som store kernekraftnationer som Sverige, Finland og Frankrig også arbejder på.
Og et dansk slutdepot af den type vil kunne bygge på de erfaringer fra de lande.
Jeg skal slutte af med at sige, at Socialdemokratiet støtter beslutningsforslaget.