runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2022-09-22:
Overførselsindkomster reguleres nu med inflationen.
Det sker bare med en smule forsinkelse.
Men jeg synes egentlig, at det mere interessante er det med, om man er et parti, der har principper, hvor man siger, at noget er godt og noget andet er ondt, eller om man er et parti, der bare beskytter bestemte samfundsgrupper og tager imod med kyshånd, at der her er en mulighed for at berige en bestemt samfundsgruppe på bekostning af en anden samfundsgruppe, fordi man er sådan et klasseparti, som Enhedslisten tilsyneladende er.
Hvordan forsvarer man, at man ikke har principper, men at man kun har et klassetilhørsforhold?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-22:
Jamen det er jo sådan, at der med det her lovforslag er lighed for loven, og nogle af dem, der har botaniseret meget i svarene, kan jo se, at ud af de her potentielt 240.000 mennesker, vi hjælper, er der 1.000, der tjener over 1 mio. kr.
Så med den her lighed for loven er vi sådan set også med til at hjælpe nogle, der har en høj indtægt, og som ellers ville have udsigt til en voldsom huslejestigning.
Nu bliver den så på 4 pct. om året.
Vi har også noteret os, at langt hovedparten af dem, vi her hjælper, er mennesker, der tjener under 400.000 kr.
Heidi Bank (V), 2022-09-22:
Tak for det, og tak for rosen, som jeg hører kommer fra Enhedslisten til Venstre og de borgerlige partier.
Der er rigtig meget, man kunne tale ind i i forhold til det, som ordføreren siger, men jeg synes, der mangler at blive nævnt en ting, og det er, at der jo ikke findes pengetræer.
Det her bliver betalt af nogle, og nogle af dem, der kommer til at skulle betale for den lempelse, man bl.a. giver til 15.000 mennesker, der betaler over topskattegrænsen, er jo sosu'erne, det er sygeplejerskerne, det er offentligt ansatte, det er butiksassistenter.
De kommer nu til at få et lavere afkast på deres pensionsopsparing, og det betyder, at de får færre penge, når de bliver ældre.
Og det undrer mig bare, at man laver sådan en omfordeling, hvor man ikke kerer sig om, at der faktisk er nogle, der skal betale den her regning, og den er for øvrigt også geografisk skævt fordelt.
Sosu'en, der bor i et lille parcelhus i Midtjylland, kommer jo til at være med til at finansiere noget, der primært rammer storbyerne, mens Venstre ønskede at hjælpe en anden vej via boligstøtten.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-22:
Jeg har noteret mig Venstres bidrag skriftligt, og hvis man vil folde det ud, ville det være rigtig godt at komme herop og folde det ud, for nu har vi to korte svar her.
Jeg synes, det er godt, at vi fik holdt den høring, og jeg støttede sådan set, at den blev afholdt, og jeg synes, at det var et kvalificeret indlæg, der kom under den høring.
Og hvis ikke man kan se en høring på 3 timer, vil jeg anbefale, at man spoler 1 time og 35 minutter frem og ser de 3 gange 7 minutter fra juridiske eksperter.
Med hensyn til hvis interesser vi varetager her, må man sige, at jeg synes, at det her er et bedre spor at gå ned ad frem for boligsikringssporet, som nok ville koste 240 mio. kr. og medføre inflation, og der ville det ikke være alle, der ville blive hjulpet.
Til den her lille flig med, at der er pensionsopsparere, der bliver ramt her, vil jeg sige, at jeg synes, vi mangler at forholde os kritisk til de økonomiske vilkår, der er for pensionskasser, i forbindelse med de krav, der er til, hvad de skal investere i.
Hvorfor bygger de ikke nogle boliger til sosu'erne?
Heidi Bank (V), 2022-09-22:
Jeg tror sådan set ikke, at ordføreren kan vurdere, om de bygger boliger til sosu'erne eller ej.
Det, som Enhedslistens ordfører ikke forholder sig til, er, at den her regning, der bliver udskrevet, bl.a. skal betales af landets sosu'er, sygeplejersker og butiksansatte, og jeg hører bare ikke noget ordentligt svar.
Vi har hørt nogle meget høje tal for, hvad det her kommer til at koste landets pensionsopsparere, og der er jo tale om milliarder.
Så det er bare for at sige, at jeg synes, det er lidt letkøbt, at man lader, som om det her er en gratis omgang og man bare kan hjælpe.
Det her kommer faktisk til at skulle betales af nogle ganske almindelige borgere, der går på arbejde, og som i forvejen måske er ramt ganske hårdt af en inflationsbyrde.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-22:
Profitten begrænses for udlejere, også de udlejere, som er pensionsselskaber.
Det er der ingen tvivl om.
Det er jo langsigtede investeringer, de har lavet, men her tager vi altså og begrænser profitten i 2 år, og så får almindelige mennesker bedre råd til at bo i lejlighederne.
Hvis man kigger på det materiale, der var til Blackstoneforhandlingerne, ser man, at der er nogle, der ejer § 5.2-lejligheder, og som har en profit på 14 pct. om året.
Det er også pensionskasser, der ejer dem.
Hvad skulle vi gøre her, hvis ikke vi havde grebet ind?
Det var jo en overnormal profit, de pensionsselskaber kunne have ved at eje de her udlejningsejendomme.
Nu halverer vi den.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-09-22:
Først vil jeg sige, at vi jo er imod et huslejeloft.
Vi er ikke tilhængere af den form for priskontrol og planøkonomi.
Det gælder sådan set for alle varer helt generelt, at hvis man lægger et loft over priserne, så får man et dårligere udbud, og det gælder naturligvis også på boligområdet.
Der vil det betyde, at der vil være færre, der vil udbyde lejeboliger, at der vil være færre investeringer i lejeboliger, og det betyder, at der simpelt hen kommer en dårligere boligmasse i Danmark.
Der er så andre, der mener, at de markedsmekanismer ikke gælder for lige præcis boliger, og at det vil være til gavn for lejerne, at man indfører en priskontrol.
Det er en ærlig meningsforskel.
Vi har lidt svært ved at forstå den, men det er jo ærligt nok, at man kan mene nogle forskellige ting.
Der, hvor den er helt gal med det her lovforslag, er, at man haster det igennem.
Selv i en situation, hvor der er stærke betænkeligheder ved, om det overhovedet er lovligt, i overensstemmelse med grundloven at gennemføre det her lovforslag – der er jurister, der har rejst alvorlig kritik af lovforslaget – så bliver det hastet igennem på en måde, hvor interessenterne har meget dårlig tid til at komme med deres høringssvar og der er meget dårlig tid til at tage debatten både i offentligheden og i Folketinget.
Det er blevet en uvane herinde, at der er alt for meget, der bliver hastet igennem, og begrundelserne for det bliver tyndere og tyndere.
Her, i den her situation, er det, der haster, at venstrefløjen gerne vil være klar med en gave til lejerne – som de selv opfatter det – fordi der er et folketingsvalg lige om lidt.
Det er ikke nogen valid begrundelse for at lave hastelovgivning.
Der bør være en eller anden hastende situation, som tilsiger, at det er nødvendigt med hastelovgivning, og især når der er komplicerede juridiske problemstillinger, sådan som der er her, så må der være bedre begrundelser for det, end der er i den her situation.
Vi er bange for, at vi kommer til at lave en fejl her i Folketinget – eller at I kommer til at lave en fejl; vi kommer jo ikke til at stemme for lovforslaget – og at vi kommer til at stå med en sag, som senere hen kommer til at give store juridiske problemer.
Så det vil være rigtig fornuftigt ikke at stemme for hastelovgivningen, men lige træde på bremsen og få ordentlig tid til at få det her diskuteret igennem, så vi ikke står med en ny skandalesag senere hen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-22:
Jamen tak for advarslen – det er jo altid godt at vide, at der er nogen, der mener, at det, man går ind i, måske er forkert og kan have konsekvenser.
På samme vis har borgerne vel også et krav på at vide, hvad de borgerlige egentlig vil, og hvad deres politik er efter et valg.
Jeg synes, der skal være lidt ordentlighed, når man refererer til sådan nogle forhandlinger: Der var ikke nogen, der blev smidt ud.
Vi havde nogle forhandlinger.
Og da der var en endelig tekst, gik Dansk Folkeparti og Venstre ind i et rum for sig og drøftede sagen.
Så kom de to partier ud, og så forlod de lokalet.
Jeg tror endda, det var lige før, man forsøgte at lægge hånd på hr. Alex Ahrendtsen for at få Dansk Folkeparti til at blive.
Så der er altså ikke nogen, der er blevet smidt ud.
Men der jo er sket det, at vi har et lejelovsforlig.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge sådan helt klart, når DF hellere vil have en anden løsning: Er den her lov om et huslejeloft noget, som Dansk Folkeparti vil rulle tilbage, hvis det er sådan, at der er et blåt flertal efter et kommende valg?
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-09-22:
Nu har vi jo ikke tradition for at lægge hånd på hinanden i Dansk Folkeparti.
Det er der andre der klarer rigtig godt.
Vi blev smidt ud af forhandlingerne, for det var jo med pistolen for panden: Hvis I ikke siger ja til vores model, så ryger I ud.
Det var den besked, vi fik.
Vi forsøgte at få lavet beregninger på vores model, så vi kunne have taget en diskussion om den, men det ville man ikke, hverken fra Enhedslistens side eller fra regeringens side eller andre partiers side.
Det er derfor, det er lidt underligt at høre den her forklaring.
Med hensyn til tilbagerulning er det jo meget enkelt: Enhedslisten ruller jo selv loven tilbage, for der er jo et loft, som varer i 2 år.
Det vil sige, at om 2 år holder det op.
Derfor virker det underligt at begynde at stille Dansk Folkeparti det spørgsmål, når vi havde en anden model, som var god, og som var midlertidig.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-22:
Om den der definition af at blive smidt ud, altså at man, hvis man er uenig i en forhandling og så går, er smidt ud, vil jeg sige: Sikke noget sludder.
Der er ikke nogen, der bliver smidt ud.
Der var nogle, der gik, fordi man havde en politisk uenighed.
Så fik jeg ikke svar på mit spørgsmål om, hvad Dansk Folkeparti vil efter et valg, hvis der er et blåt flertal.
Dansk Folkeparti har en anden model, fair nok, men så skal den vel erstatte det her.
Så jeg vil gerne spørge Dansk Folkeparti, om man vil rulle den her lov om et huslejeloft tilbage inden den 1. januar 2023, og hvis der er et blåt flertal efter valget.
Heidi Bank (V), 2022-09-22:
Noget af det, som jo har undret os i Venstre, er netop den her uvilje mod at prøve at forstå kompleksiteten fra regeringens side og fra regeringens støttepartiers side, i forhold til når man går ind og begynder at rykke noget på boligmarkedet.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, om ordføreren har haft det samme indtryk, som jeg har haft.
Der var givet en udmelding fra landets statsminister om, at man vil gøre en masse for lejerne – og nu skal vi selvfølgelig også huske at tilføje, at det faktisk er en meget lille gruppe af landets lejere, der er tale om, det tror jeg man glemmer at få kommunikeret fra regeringens side.
Man fik faktisk indtryk af inde i forhandlingslokalet, at der var noget, der skulle leveres på fra ministerens side, og det var, at man ikke skuffede landets statsminister, for hun havde stået på Socialdemokratiets sommergruppemøde og lavet den her udmelding.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-09-22:
Jeg kan jo ikke vide det, men der er ingen tvivl om, at der var en bunden opgave, og at den skulle slutte på et bestemt tidspunkt, og det var den fredag kl. 13.00, for ellers ville man ikke kunne nå hastebehandlingerne, altså første-, anden- og tredjebehandlingen, og man kunne ikke nå at få loven færdig, og man kunne ikke nå at få loven sat i værk inden et eventuelt valg.
Så der var en køreplan, og derfor blev vi også smidt ud af forhandlingerne.
De stoppede, og vi kunne ikke få de beregninger, vi ville have.
Vi kunne ikke få beregninger på den model, som vi bad om, og som Venstre støttede.
Og når der ikke er den vilje til det og man får muligheden for at sige enten ja eller nej kl. 13.00, så er det, at man bliver smidt ud.
Vi ville gerne have fortsat forhandlingerne.
Halime Oguz (SF), 2022-09-22:
Jeg er faktisk fuldstændig rystet over ordførerens udtalelser om, at man er blevet smidt ud.
Jeg sad også inde i det forhandlingslokale.
Ordføreren og jeg har måske nogle forskellige holdninger til tingene, og det respekterer jeg, for sådan er demokratiet, og sådan skal det være, men jeg var ikke i tvivl om, at det foregik på en ordentlig måde.
Hvornår blev oppositionspartierne smidt ud?
Jeg husker, at ordføreren kom fra et andet lokale, og kl. 13 rejste han sig pludselig op, tog sin jakke på, og ministeren spurgte så: Hvor skal du hen, skal vi ikke lige blive enige om, om I vil være med i aftalen?
Ordføreren kvitterede så med: Vi vil ikke være en del af den her forhandling eller aftale.
Og så gik ordføreren.
Det samme gælder for Venstre.
Ministeren stillede spørgsmålet til Venstre, hr. Troels Lund Poulsen var med, og hr. Troels Lund Poulsen svarer så: Som 3F plejer at sige, tak, men nej tak.
Og så rejste de sig op og gik.
Det var sådan, det var.
Der var ikke nogen, der blev smidt ud.
Der var nogle, der forlod forhandlingsrummet.
Der er virkelig en kæmpestor forskel.
Og det kommer fuldstændig bag på mig, at man udlægger det på en helt anden måde, end hvordan det i virkeligheden var.
Vi sad i forhandlingslokalet, os støttepartier, nærmest som nogle statister i det show, som især Venstre opførte, hvor de stillede spørgsmål, som de havde fået svar på.
Der blev stillet minimum 130 spørgsmål fra Venstres side af, og de spørgsmål skulle vi så gentage igen og få svar på i forhandlingslokalet.
I 4 timer var vi låst fast.
Derefter forlader man så forhandlingerne, fordi man ikke kan se sig selv i det.
Det var det, der skete den dag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-09-22:
Demokratiet handler om, at der bliver stillet spørgsmål til magten, og når magten så ikke vil svare på de spørgsmål, stiller man dem igen.
At kalde det et show, at to partier er konstruktive i en forhandling og stiller spørgsmål på baggrund af nogle modeller, men ikke kan få svar på dem, synes jeg egentlig er dybt problematisk, og det var det, der skete.
Så skulle forhandlingerne slutte kl. 13, og der var ingen vilje til at mødes næste uge, som vi foreslog.
Så vi blev reelt smidt ud.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-09-22:
Altså, med fare for at komme til at virke lidt som Kaptajn Åbenlys er forskellen på et muligt grundlovsbrud og et grundlovsbrud, at man i et grundlovsbrud er sikker på, at grundloven er brudt, og at det i et muligt grundlovsbrud er en mulighed, at grundloven bliver brudt.
Og det er det, der er tale om her, fordi der ikke har været ordentlig tid til at diskutere det igennem.
De professorer, der var til høringen forleden dag, sagde, at de ikke mente, at der er tale om ekspropriation generelt, men at der godt i nogle tilfælde kunne være tale om ekspropriation.
Og så er spørgsmålet bare, om det er godt nok for venstrefløjen.
Er det godt nok, at det ikke er alle borgere, der bliver udsat for et overgreb, men at nogle borgere bliver udsat for et overgreb?
Det synes vi ikke.
Det bekymrer os, og vi synes, at det burde blive behandlet mere grundigt og seriøst.
Så glider vi straks over i noget, der egentlig ikke rigtig har noget med sagen at gøre, her.
Vi står og diskuterer, hvorvidt det er fornuftigt at lave hastelovgivning eller ej, og så glider det over i, at Enhedslisten godt vil have mig til at sige noget, som man kan bruge i sin valgkamp, så man kan gå ud at lave et skræmmebillede af, at det her bliver rullet tilbage, hvis de borgerlige partier får magten.
Vi er imod huslejeloftet.
Vi stemmer imod.
Så værsgo – der er det klip, man kan bruge til sociale medier.
Selv tak.
Jeg kan ikke se, at vi er i en førvalgkamp.
Vi er mig bekendt midt i en valgkamp, og vi venter bare på, at valget bliver officielt udskrevet; statsministeren kører rundt i en fuldt folieret bus, og alle partier har fuld gang i valgkamp.
Så det mest fornuftige, man kunne gøre her og nu, var at få udskrevet valget, således at vi kunne komme videre i det politiske arbejde og der ikke bliver lavet hastelovgivning og alt muligt andet sjusk, som er drevet af, at visse partier gerne vil være klar til den valgkamp, som allerede er i gang.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-22:
Hvis der er nogle, der stadig skulle være i tvivl, om der er forskel på rød og blå blok, synes jeg faktisk, at den her sag illustrerer det rigtig godt.
Det, vi ser, er, at der er en masse lejere – der er over 200.000 mennesker – som kunne stå over for at skulle betale flere tusinde kroner ekstra på grund af et nettoprisindeks, som er outdated, og da man lavede det, havde man ikke tænkt, at inflationen kunne blive så høj.
Og det, vi går ind og siger, er, at selvfølgelig skal stigende fødevarepriser ikke have betydning for, hvor meget en udlejer kan kræve ekstra fra sine lejere.
Og når det haster, er det, fordi vi gerne vil have det ud og virke nu, fordi det er nu, folk oplever problemerne, både når de fylder indkøbskurven, når de skal betale elregningen og også, når de skal betale deres husleje.
Så jeg synes, det her er meget illustrativt i forhold til forskellen mellem rød og blå blok, altså om man vil gå ind og sætte et huslejeloft, som også er rimeligt over for udlejerne – det har vi jo sørget for.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-09-22:
Jeg er meget enig i, at lovforslaget her viser en meget stor forskel på rød og blå blok.
Vi er ikke tilhængere af den her planøkonomi, hvor man sætter statslige lofter over, hvad ting skal koste, fordi det betyder, at der vil være et dårligere udbud, og det gælder også på lejemarkedet.
Så ja, det er en meget stor forskel på rød og blå blok og egentlig en meget klassisk forskel, kan man sige, i forhold til hvor meget man ønsker at regulere markedet.
Der, hvor vi ikke burde være uenige, er på spørgsmålet om kvaliteten af lovgivningen i Folketinget.
For vi burde alle sammen være enige om, at det er et gode, at vi tager os ordentlig tid til at behandle lovforslag, særlig når der er komplekse juridiske problemstillinger, som der er her, hvor der er meget indsigtsfulde jurister, som hejser nogle meget alvorlige røde flag, som vi burde tage mere alvorligt end bare at haste noget igennem og egentlig bare vedtage det på en måde, så der ikke er tid til at blive klog nok, før vi trykker på knappen i sidste ende.
Og jeg synes, det er ærgerligt, at venstrefløjen presser det igennem så hurtigt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-22:
Tak for klippet om, at man som udgangspunkt gerne vil fjerne det lovforslag, som går ind og beskytter lejerne.
Altså, jeg synes jo ikke, at det er et spørgsmål om vores valgkamp.
Når man ser De Konservatives opslag på Facebook, virker det jo, som om der er en, man kan kalde det en førvalgkampsperiode i gang, hvor De Konservative så advarer imod, at det kan komme til at koste statskassen 3,5 mia. kr.
Der har vi så fået at vide, at man nu klart siger, at som udgangspunkt vil man gerne rulle det her tilbage.
Tak for klippet.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-09-22:
Det synes jeg var et lidt mærkeligt indlæg.
For det første har jeg ikke sagt, at det var et grundlovsbrud.
Jeg siger, at vi risikerer, at der er et grundlovsbrud, fordi det ikke er ordentligt belyst.
For det andet synes jeg igen, at det er ærgerligt, at venstrefløjen ikke forholder sig til det, som er vores hovedindvending, nemlig her, at det går for hurtigt.
I stedet for skrider man straks til at skyde os nogle motiver i skoene om, at vi vil det dårligt for lejerne.
Kunne I ikke godt lige prøve at forholde jer til substansen i det her, som er, at der bliver presset noget igennem, hvor der ikke er ordentlig tid til at få vendt argumenterne, og hvor vi derfor risikerer at lave noget lovgivning, som er sjusket og dårlig og risikerer at være i modstrid med grundloven, fordi der kan være tale om ekspropriation.
Det er en bekymring, der burde give anledning til, at man lige træder på bremsen og får det overvejet ordentligt, i stedet for at man bare lynhurtigt haster det igennem, fordi man har travlt med at blive klar op til et folketingsvalg.
Halime Oguz (SF), 2022-09-22:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvorfor Det Konservative Folkeparti har så meget behov for at kalde det her for grundlovsbrud i stedet for at sige: Vi ønsker simpelt hen ikke den her lovgivning.
Vi har en anden politik, og det er det, vi står ved.
Altså, hvad er grunden til, at man hele tiden forsøger at skabe splid mellem befolkningen og regeringen og Folketinget?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Det kunne jeg godt tænke mig at få et svar på.
Hvorfor er det her et grundlovsbrud?
Muligt grundlovsbrud eller grundlovsbrud
– jeg ved så ikke, hvad forskellen er.
Men til eksperthøringen i tirsdags, som blå blok stod for, udtalte juraprofessorerne meget tydeligt, at der grundlæggende ikke er tale om ekspropriation af generel karakter.
Og så henviste de desuden til, at det er helt normal praksis, at Justitsministeriet ikke udstikker garantier i sager som disse.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad ordføreren tænker om de her udtalelser.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-09-22:
Jeg synes jo, at der er to ting i det indlæg, der er lidt ærgerlige.
For det første adresserer man ikke det, der er vores hovedbekymring, nemlig at der er lovsjusk.
Det er der ingen fra venstrefløjen der forholder sig til, nemlig at vi risikerer at begå noget, som ikke er i overensstemmelse med grundloven, fordi man presser det igennem så hurtigt, at der ikke er tid til en ordentlig diskussion.
For det andet synes jeg selvfølgelig, det også er ærgerligt, at man forsøger at udlægge det, som om vi fra borgerlig side er ligeglade med, om folk skal gå fra hus og hjem.
Vi ser bare forskelligt på, hvad konsekvenserne af et huslejeloft vil være.
Vi mener, det vil være skadeligt for lejerne, at man laver et huslejeloft, fordi det simpelt hen betyder, at der kommer til at være færre og dårligere boliger, der bliver udbudt i fremtiden.
Det kan godt være, at det føles rart lige på kort sigt, men på lang sigt er det skadeligt.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-22:
Jamen venstrefløjen og Socialdemokratiet og Radikale synes jo, det er afgørende, at vi sikrer, at folk ikke skal gå fra hus og hjem på grund af et indeks, der er kunstigt højt og lavet i en helt anden tid.
Og vi ser jo allerede jungleloven råde i de store byer, hvor almindelige mennesker med almindelige indkomster ikke har råd til at bo, og det her vil bare gøre det endnu værre.
Så jeg er faktisk næsten glad for, at vi har fået belyst de forskelle, der er i dag.
Jeg synes, det er meget tydeligt, hvad folk kan forvente, hvis valget skulle ende med, at der kommer en borgerlig regering; så ville man som udgangspunkt rulle det her tilbage.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2022-09-28:
Mange tak for det.
Og tak for hilsenen tidligere, men da jeg nu var i salen, ville jeg lige uddybe, at Radikale Venstre skam støtter lovforslaget, i forlængelse af det, vi talte om i den tidligere debat.
Så Radikale Venstre støtter forslaget.
Malte Larsen (S), 2022-09-28:
Jeg siger vel bare, at jeg en del gange har oplevet hr. Lars Boje Mathiesen opfinde problemer eller tænkte eksempler, som jo aldrig ender med at have hold i den virkelighed, vi møder ude i Danmark.