runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (UFG), 2022-04-20:
Nu får vi jo alle sammen et sundhedskort.
Vi får endda også et på en app, så vi har alle muligheder for at kunne legitimere os, når det er.
Hvorfor indtænker man ikke de løsninger, når der kommer personer, der skal have medicin?
For jeg synes, det er skræmmende at se, at man på den her måde bare kan ringe op og få det.
For selvfølgelig skal folk, der har ondt og er i en akut situation, have medicin.
Hvis man har prøvet at have ondt, så ved man, hvor skrækkeligt det er.
Så vi skal jo ikke bremse dem, der har brug for medicinen, men vi skal bremse dem, der ulovligt får fat i det.
Magnus Heunicke (S), 2022-04-20:
Med hensyn til det, der vedrører den mulige cpr-nummersvindel, så er det en strafbar handling, og jeg kender ikke til, om det er meldt til politiet, og hvad politiets efterforskning i givet fald har vist der.
I givet fald er det Justitsministeriet, der vil kunne give en update på det.
Men jeg nævnte så også i mit svar, at vi må se, om der er andre ting, vi kan gøre, og der må vi, med hensyn til nogle af de idéer, som jeg nævnte her, vurdere, hvordan vi kan gøre noget, som ikke er unødvendige benspænd for alt det, som fungerer i vores system.
Liselott Blixt (UFG), 2022-04-20:
Jamen jeg synes jo, det er skræmmende, at vi faktisk har nogle regler, som man omgår og på den her måde misbruger nogle menneskers cpr-numre til at få fat i nogle stoffer, som er afhængighedsskabende.
Det gør jo apotekerne til en eller anden form for pushere derude, fordi der er mange, der bliver afhængige af det.
Så jeg kunne da godt tænke mig at spørge ministeren: Har man fundet ud af, hvordan de har fået fat i de cpr-numre, der nu bliver misbrugt?
For det er da noget af det værste, der kan ske, nemlig det her identitetstyveri.
Og jeg vil samtidig spørge, om vi kan gøre noget for at undgå, at det sker, altså f.eks. med NemID, eller at man, når man skal hente det på apoteket, skal vise sit sundhedskort.
Det skulle man jo heller ikke, kunne man se i den udsendelse.
Der er mange, der har spurgt mig, hvordan man kan hente sin medicin uden at have sit sundhedskort med.
Magnus Heunicke (S), 2022-04-20:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil godt starte med at sige, at det er forkert at udskrive de her stoffer over telefonen.
Det er jo nogle meget afhængighedsskabende stoffer, og udskrivninger af dem over telefonen er forkert.
Det fremgår f.eks. af Sundhedsstyrelsens vejledning for ordination af afhængighedsskabende lægemidler, at ordination af den her type lægemidler gennem lægevagten m.v. kun må finde sted ved nyopstået akut sygdom eller tilskadekomst og efter konsultation med personligt fremmøde eller hjemmebesøg.
Det fremgår meget klart.
Receptfornyelse for patienter i længerevarende behandling må kun helt undtagelsesvis foretages af lægevagten m.v., og der må kun udskrives mindst mulig mængde, som kan række, til patienten igen kan kontakte egen læge.
Det fremgår også, at lægen skal sikre sig patientens identitet.
I sundhedsvæsenet forsøger vi jo konstant at minimere risikoen for misbrug af vores systemer, og det kræver virkelig noget af de læger, som jo her står i frontlinjen og har ansvaret for at udskrive medicin.
Jeg må sige, at det altså er helt uacceptabelt, at Sundhedsstyrelsens vejledning tilsyneladende ikke efterleves, i hvert fald ikke enkelte steder i lægevagten, hvilket jo er beskrevet i den her TV 2-dokumentar, som spørgeren nævner, og hvor man kan konstatere, at det tilsyneladende er lykkedes nogle patienter at få ordineret medicin til misbrug over telefonen hos lægerne.
Jeg har derfor indskærpet over for regionerne, at Sundhedsstyrelsens vejledning bør efterleves.
Så vil jeg også godt minde om, at både CPR-svindel og handel med euforiserende stoffer er alvorlige og strafbare handlinger, og det skal man altså også gøre sig klart.
Så vil jeg også lige tilføje, at i lyset af det, der nu er kommet frem, mener jeg også, det er relevant, at vi igen må se på, om der så er mere, vi kan gøre på sundhedsområdet.
Det er selvfølgelig en balance, for vi skal ikke indføre så rigide systemer, at vi reelt begrænser adgangen til hjælp til de patienter, som virkelig står og har brug for de her lægemidler, men vi skal samtidig gøre det sværere at misbruge systemet, sådan som vi desværre har set det er sket her. Tak.
Liselott Blixt (UFG), 2022-04-20:
Mange tak.
Jeg vil spørge om, hvad ministerens holdning er til TV 2-udsendelsen »Pilledronningen«, der blev sendt den 4. og 11. april 2022, hvor flere personers identitet bliver misbrugt til at få udskrevet morfin fra en vagtlæge, og hvordan ministeren vil sikre, at en lægevagt ikke udskriver morfin til en borger, som henvender sig telefonisk.
Jeppe Kofod (S), 2022-04-20:
Og så tak for at tydeliggøre det.
Altså, USA har jo netop sagt, og jeg citerer her, at USA anerkender vigtigheden af et stærkere og mere kapabelt europæisk forsvar, som bidrager positivt til den transatlantiske og globale sikkerhed, og som er komplementært til NATO.
Så hvorfor er Dansk Folkeparti imod, at vi allesammen rykker sammen og forsvarer vestlige værdier i en situation, hvor der er krig i Europa, og Putin har angrebet et land som Ukraine?
Astrid Krag (S), 2022-04-20:
Så lad mig starte med det sidste først.
Jeg hørte også ordføreren i sin indledning være utålmodig og spørge, hvorfor det her ikke er kommet endnu.
Men en del af det, som man har diskuteret med følgegruppen, har jo været en lang række ønsker til yderligere analyser.
Hvis vi skulle i gang med at lave yderligere analyser, kunne vi ikke imødekomme den utålmodighed, som ordføreren har.
Derfor har det her jo handlet om at ramme den rigtige balance.
Mig bekendt har der været møde hos min kollega indenrigs- og boligministeren om udligningsspørgsmålet i det her, og jeg tror også, at spørgeren – eller i hvert fald ordføreren for spørgerens parti – vil give mig ret i, at det aldrig er en lille, enkel ting at gå ind og begynde at justere ved ting i vores kommunale udligningssystem.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-04-20:
Ja, nu vil jeg forsøge at gøre det på de 30 sekunder, for jeg fik stadig væk heller ikke svar på det om den høring.
Kommer ministeren ikke med et eller andet på baggrund af den høring, i hvert fald om den lille del, der omhandler de økonomiske incitamenter, hvor der tydeligvis er et problem på bagkant af udligningsreformen, og hvor vi rent faktisk kan ændre det uden at gå ind og pille ved en kæmpe reform?
Er det ikke noget, ministeren bare kan trække af på, når vi nu med al tydelighed kan se, at det er et kæmpe problem?
Astrid Krag (S), 2022-04-20:
Tak for det.
Jo, men jeg når det nok ikke på de 30 sekunder, jeg har nu.
Altså, der er lavet en række analyser og undersøgelser, der fylder mere end 1.600 sider, i forlængelse af evalueringen af det specialiserede socialområde, som jo bl.a. handler om tilbuddene og tilbuddenes kvalitet.
Jeg har godt set, at der er nogle, der har lavet sådan en grafik, der bliver delt på sociale medier, hvor man siger, at der står A det ene sted og B det andet sted, og at det ikke er rigtigt, men det drøfter jeg gerne, når der er lidt mere tid, altså hvorfor det er en lidt fortegnet opstilling at lave af den korrekte opstilling.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-04-20:
Det er egentlig mystisk, at de resultater så faldt sådan ud.
Altså, kritikken fra rigsrevisorerne siger én ting, og så er der den foreløbige tilgang, der har været, til evalueringerne.
Det, vi foreløbig har hørt om evalueringerne – også det, som de her organisationer har råbt vagt i gevær om – viser jo så, at der er en eller anden diskrepans i det her.
Det i sig selv er jo lidt mystisk, når man har lavet sådan, vil jeg i hvert fald vove at påstå, to langsigtede og gennemgående arbejder på det her.
Så kunne ministeren måske så ikke klarlægge det for os i dag: Hvorfor er det, der er sådan en diskrepans mellem de to?
Astrid Krag (S), 2022-04-20:
Tak for det.
Jeg fik ikke lige svaret på den sidste del af spørgerens spørgsmål og kritik, nemlig hvorfor man ikke i den rapport, der er sendt i høring hos følgegruppen, har forholdt sig til Rigsrevisionens kritik.
Og der skal jeg bare lige sige, så alle, der følger med, får det med, at den her rapport er sendt den 4. marts til følgegruppen, og Rigsrevisionens kritik udkom den 21. marts.
Men jeg er glad for at høre, at Venstre er lige så utålmodig, som vi er, og mit håb er stadig, at vi kan præsentere det endelige analysearbejde her i foråret.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-04-20:
Jeg vil give ministeren fuldstændig ret i, at det ikke er nogen let øvelse.
Men problemet er jo også, at det heller ikke bliver nogen let øvelse at følge op på det her bagefter.
Og det vil være rigtig, rigtig ærgerligt, fordi vi har lovet de her organisationer i meget lang tid, at vi vil handle på det.
Og jeg tror jo, det er tredje eller fjerde gang over et år, at den her evaluering er blevet udsat.
Og nu er den så blevet det endnu en gang.
Men vi afholdt jo en høring tidligere på året i forhold til netop de økonomiske incitamenter i forbindelse med den del af udligningsreformen, som ligesom omhandlede det her område, og det kom ret tydeligt frem på mødet med de her fagpersoner, de dygtige økonomiske vismænd, vi havde inviteret ind, at der var nogle ting, man kunne skrue på.
Nu sidder vi så på bagkant af det og har alligevel ikke gjort mere.
Jeg tror, vi afholdt den her høring i januar-februar måned, så hvorfor er det, at ministeren ikke indkalder til et møde, så vi i det mindste mødes i ordførerkredsen – også på bagkant af både høringer og alle de input, vi har fået fra de her dygtige fagpersoner, og også på bagkant af, at det er rigtig, rigtig lang tid siden, ministeren igangsatte den her evaluering – og så sætter os ned og starter med i hvert fald at kigge på den del i henhold til de resultater, der tydeligvis kom frem på den høring?
Astrid Krag (S), 2022-04-20:
Vi har jo fra regeringens side en ambition om at sikre bedre hjælp og støtte til borgere med de allermest komplekse støttebehov her i landet, og derfor har vi også arbejdet hårdt og også ganske længe på at få grundlaget for at indføre en egentlig specialeplanlægning på det specialiserede socialområde.
Det er ikke en lille øvelse, og derfor igangsatte vi i sommeren 2020 en stor evaluering.
For på trods af mange års fokus på bedre data og viden på socialområdet og vedtagelser bredt i salen her på socialområdet af strategier og prioriteringer af midler, så er der stadig meget store videnshuller.
Og den kritik, som der henvises til i spørgsmålet, går på det første udkast til den sammenfattende afrapportering af det analysearbejde.
Spor 2 er arbejdet i forhold til en model om at kunne indføre en egentlig specialeplanlægning på socialområdet.
Og det her arbejde har jo tilsammen været kæmpestort; der er 90 interessenter, der har været involveret, og den model er testet på mere end 80 tilbud.
Det her er meget stort og komplekst, og derfor valgte vi også fra starten fra regeringens side at lave en følgegruppe til arbejdet med et meget bredt felt af aktører på socialområdet.
Det har været og er også fortsat en rigtig god og nødvendig måde at arbejde på.
Der er en god dialog mellem følgegruppen og ministeriet, og derfor var det også en helt naturlig del af den proces, at ministeriet sendte et første udkast af den sammenfattende afrapportering om arbejdet til følgegruppen den 4. marts.
Det er også en helt naturlig del af sådan en proces, at medlemmer af følgegruppen så kommer retur med deres ønsker til input, deres ønsker til ændringer.
Og på den baggrund er vi ved at se på produktet igen.
Det vil jo for folk herinde ikke lyde som noget underligt; det er den måde, vi arbejder med høringer på.
Og i det her tilfælde har vi valgt at have en meget omfattende følgegruppe til det her arbejde.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-04-20:
Tak for ordet, formand.
Og det vil jeg hermed gøre: Mener ministeren, at følgegruppens hårde kritik af evalueringen af det specialiserede socialområde, der særligt går på, at evalueringen ikke følger gængse videnskabelige standarder og undlader vigtige bilag som bl.a. Rigsrevisionens kritik af kommunernes forvaltning af handicapområdet, giver anledning til at iværksætte nye initiativer eller endnu en gang at udsætte offentliggørelsen af rapporten?
Mette Thiesen (NB), 2022-04-20:
Vi er i den grad indstillet på, at vi får fjernet nogle af de tidsler, som ligger i det her lovforslag.
Allerhelst så vi jo, at man simpelt hen skød det til hjørne, fordi det, som ordføreren fuldstændig rigtigt siger, er en overimplementering, men det er også en implementering af noget, som vi simpelt hen ikke mener er nødvendigt på nuværende tidspunkt
, i hvert fald ikke i den her form.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-04-20:
Det er bare et tilsagn om det.
For det er jo præcis det, der er målet, og jeg vil jo sige, at vi nu har rekordår på rekordår på lærlingeområdet.
Der bliver simpelt hen indgået flere uddannelsesaftaler, end der er blevet gjort tidligere.
I forhold til nogle af rekorderne er det simpelt hen i al den tid, man overhovedet har registreret, og det vil sige, at vi er i en buldrende vækst med, hvad der bliver indgået af uddannelsesaftaler, og det giver jo blod på tanden de steder, hvor det så går den forkerte vej.
Altså, hvis det kan lade sig gøre på det store private arbejdsmarked, mon det så ikke også skulle kunne lade sig gøre her?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-04-20:
Tak for det, formand.
Formålet med lovforslaget her er jo at implementere den del af EU's vejpakke, der fastsætter, at vi skal styrke kontrollen af arbejdstiden for mobile lønmodtagere, der udfører vejtransportaktiviteter, med andre ord lastbilchauffører, og reglerne skal tilsikre at forbedre den generelle færdselssikkerhed, skabe bedre og mere ensartede konkurrencevilkår i Europa og beskytte chaufførerne i vejtransportbranchen, og det er alt sammen gode formål.
Hidtil er de her regler omkring arbejdstidsdirektivet jo blevet håndteret i ånden af den danske model af arbejdsmarkedets parter, men nu lægges der så op til, at der skal foregå en myndighedskontrol af den gennemsnitlige og maksimale ugentlige arbejdstid, pauser, natarbejde m.v.
Derudover bliver branchen jo også reguleret i forbindelse med køre-hvile-tiden, hvilket sker ved hjælp af den takograf, der er monteret i lastbilerne.
Venstre støtter overordnet lovforslaget, men der er ingen tvivl om, at lovforslaget på nogle punkter her går temmelig vidt, og det gælder f.eks. de bødeniveauer, der nævnes.
Der skal vi hele tiden have i baghovedet, at transportbranchen i øjeblikket lider under en alvorlig mangel på chauffører, ikke kun i Danmark, men faktisk i hele Europa, og det, at man ligesom doserer nogle alt for høje bøder med en meget stor risiko for, at en chauffør kommer hjem og skal fortælle lillemor, at nu har jeg fået en kæmpe bøde, og der røg den sommerferie, tror vi ikke på er noget, der fremmer rekrutteringen af chauffører til en branche, der er trængt på chauffører.
Så den del vil vi gerne have kigget på i udvalgsbehandlingen, om ikke vi på samme måde, som vi gjorde det med køre-hvile-tids-reglerne, kan prøve at få fastsat nogle bødelofter, som er til at håndtere, og som er rimelige.
På samme vis er der uklarhed i lovforslaget omkring, hvornår man egentlig går over til at udføre den her skærpede kontrol.
Altså, der står et sted: når der er mange overtrædelser.
Hvad er »mange overtrædelser«?
Hvad er det helt konkret, nogen skal have overtrådt, før man laver den her udvidede skærpede kontrol?
Der er det altså problematisk, at der er uklarhed i lovforslaget.
Så kan det godt være, at der i kølvandet på lovforslaget kommer en vejledning, nogle cirkulærer osv. fra ministeren – det gør der jo normalt – men jeg er altså mest tryg ved, at vi i forbindelse med selve lovforslaget tager stilling til, hvor grænsen for det her er, og hvad det egentlig er, der skal kontrolleres.
Det er i hvert fald noget, som adskillige aktører inden for transportbranchen har problematiseret i deres høringssvar, og derfor også noget, som vi tager alvorligt fra Venstres side.
Men alt i alt er det et lovforslag, vi støtter.
Men vi er nødt til at have kigget på det med bødetaksterne, og vi er nødt til at have kigget på definitionerne omkring, hvornår, herunder under hvilke forudsætninger, den kontrol af arbejdstidsdirektivet skal udføres.
Thomas Jensen (S), 2022-04-20:
Tak for ordet.
Vi skal i dag behandle L 160, forslag til lov om ændring af lov om godskørsel, lov om buskørsel og lov om arbejdstid for mobile lønmodtagere inden for vejtransportsektoren.
Formålet med lovforslaget er at implementere den del af EU's vejpakke, der fastsætter ændringer af reglerne om kontrol af arbejdstid for mobile lønmodtagere, der udfører vejtransportaktiviteter, og reglerne vil forbedre den generelle færdselssikkerhed, skabe bedre og mere ensartede konkurrencevilkår i Europa og beskytte chaufførerne i vejtransportsektoren.
Lovforslaget indfører som noget nyt en myndighedskontrol med den gennemsnitlige og maksimale ugentlige arbejdstid, pauser og natarbejde.
Dette sker som en udvidelse af den eksisterende vej- og virksomhedskontrol på køre-hvile-tids-området, der udføres henholdsvis af politiet, for så vidt angår vejsidekontrollen, og af Færdselsstyrelsen, for så vidt angår virksomhedskontrollen.
Den konkrete udvidelse af kontrolelementerne i vej- og virksomhedskontrollen vil fremme formålet om at forbedre færdselssikkerheden, beskytte chaufførernes arbejdsvilkår og forebygge konkurrenceforvridninger, og med lovforslaget øger vi den sociale beskyttelse af chaufførerne, samtidig med at vi sikrer en effektiv håndhævelse af kontrollen med arbejdstidsreglerne.
Det er gode tiltag, som Socialdemokratiet naturligvis kan støtte.
Jesper Petersen (S), 2022-04-20:
Jamen nogle af de udfordringer, der har været eksempler på, er f.eks. relateret til et udenlandsk talentprogram, og det decideret at være på en anden stats lønningsliste er selvfølgelig noget af det, man selvfølgelig bør være opmærksom på på de enkelte institutioner og de steder, hvor man laver forskningssamarbejde.
Men hvis det er inden for et felt, hvor det fuldstændig er til gavn for begge lande, at man har et samarbejde – det kan være på sundhedsområdet eller andre områder – og hvor der ikke umiddelbart vurderes at være en egentlig risiko, er det jo det filter, man skal lægge ned over det.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-04-20:
Så vil jeg bare prøve en gang til: Hvis vi har en forsker, der bliver betalt af den kinesiske stat, må man så ikke have en antagelse om, at den pågældende forsker har en vis forpligtelse til at melde tilbage om, hvad vedkommende end måtte finde ud af?
Man må egentlig kunne sige, at den forsker åbenlyst må være en sikkerhedsrisiko i forhold til overgivelse af forskning fra Danmark til Kina.
Så vi skulle egentlig sige, at vi her har en grænse, og vi må kunne sige, at der i hvert fald er et niveau, hvorom vi siger, at det kan vi ikke acceptere.
Jesper Petersen (S), 2022-04-20:
Der var kun 30 sekunder til at svare, og jeg skal beklage, at jeg ikke nåede hele vejen rundt.
Men der er i dag nogle klare områder, hvor der er nogle begrænsninger.
Det er f.eks. inden for det militære område.
Men ellers tror jeg, at det er vanskeligt at sige, at det præcis er et kriterie, der gør, at det ikke duer, og det er, uanset om det er Kina eller et af de andre lande, som PET har nævnt i sin rapport.
Der er nødt til i det hele taget at være en kultur og en bevidsthed om, hvordan man organiserer samarbejdet og hvad man skal være opmærksom på for at undgå, at vi ikke bidrager til ting, som vi ikke synes at danske forskere skal bidrage til.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-04-20:
Lad os nu prøve at skære ind til benet og sige: Vi har nogle kinesiske forskere, der er her på et stipendium fra den kinesiske stat, hvis sådan nogle forskere på et stipendium kunne komme ind at samarbejde med danske forskere på danske universiteter, ville det så efter ministerens skøn være okay?
Henning Hyllested (EL), 2022-04-20:
Hr. Kristian Pihl Lorentzen mener, at bødeniveauet er lagt for højt, og efterlyser en eller anden form for bødeloft.
Det er der jo svaret på i høringsnotatet, så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Venstres bud så er på de bøder, der skal udstedes i henhold til den her lov.
Og hvor skulle et eventuelt bødeloft ligge i henhold til Venstres forslag?
Jesper Petersen (S), 2022-04-20:
Det her er en vildt interessant og også vigtig diskussion, og vi har også haft den på samråd i Uddannelses- og Forskningsudvalget, og vi kommer til løbende at skulle have en diskussion og et samarbejde med danske uddannelses- og forskningsinstitutioner om, hvordan man gebærder sig godt, klogt, fornuftigt og sikkert, når man laver et internationalt forskningssamarbejde, så man altså kan gøre det på en måde, hvor det er til gavn for Danmark.
Der skal vi have en målrettet tilgang og se på, hvor vi har gavn af at gøre det, men vi skal samtidig sørge for, at vi beskytter os selv og ikke bidrager til ting, som vi ikke synes vi skal bidrage til fra dansk side.
Det opfatter jeg egentlig at der er en bred politisk enighed om.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-04-20:
Tak for svaret.
Men jeg tænker alligevel, at jeg fik nogenlunde det samme svar, som jeg har fået på de skriftlige spørgsmål, jeg har stillet tidligere, og som egentlig er årsagen til, at jeg beder ministeren om at komme her igen.
Jeg er sådan set enig i, at der er rigtig meget godt i forskning, og at der er rigtig meget godt i at have et globalt forskningssamarbejde, men udfordringen er bare, at vi har den vurdering fra PET, at Kina åbenlyst og direkte samler oplysninger ind.
Jeg har et svar fra ministeren, hvor der står, at det også bekymrer ministeren, når ministeren læser PET's vurdering af spionagetruslen i Danmark, og at de kinesiske efterretningstjenester har vide beføjelser til at indsamle oplysninger fra kinesiske selskaber, organisationer og individer, uanset hvor i verden de befinder sig.
Samtidig siger ministeren, og det kan jeg sådan set også godt følge, at der ikke kan sættes direkte lighedstegn mellem kinesiske forskere og studerende og sikkerhedsrisici.
Men hvordan skelner vi så?
Hvornår er det præcis, at der vil være en sikkerhedsrisiko?
Hvornår er det, at vi skal sige, at de der personer vil vi ikke samarbejde med?
For det, ministeren siger, er sådan set, at hvis kinesiske forskere og studerende får en viden, har de sådan set en pligt til at aflevere den til deres bagland derhjemme, hvis der er nogen, der har lyst til at bruge den forskning.
Når man forsker i kunstig intelligens, har vi jo nogle meget etiske dilemmaer og udfordringer vedrørende, hvordan det bliver brugt.
Og vi ved jo også godt, at det bliver brugt i Kina på en tvivlsom måde for at have styr på befolkningen og styr på, hvad der foregår i befolkningen.
Så hvordan er det, vi skal skelne?
Hvornår er det, at vi kan sætte lighedstegn mellem kinesiske forskere og studerende og risikoen for spionage?
Er det så nogle personer, hvorom vi må sige, at der er en udfordring?