runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DD), 2024-02-21:
Men jeg ved ikke rigtig, hvordan jeg skal tolke ministerens svar.
For der bliver i hvert fald efterlyst fra forældrenes side, at man adskiller, så krænkerne ikke skal gå med dem, de har krænket.
I sit svar svarer ministeren ikke rigtig på, om ministeren har en holdning til det, altså til, hvordan man sikrer de børn, hvordan man sikrer hjælp og støtte, og herunder hvordan man sikrer, at forældrene også føler sig trygge ved at sende deres børn i skole.
Tak for det, formand.
Hvad er ministerens svar til de bekymrede forældre på Borup Skole, der i et brev til ministeren spørger, om det er rimeligt, at offeret skal gå på samme skole som krænkeren efter at have været udsat for slemme forbrydelser?
Mattias Tesfaye (S), 2024-02-21:
Jeg kan forsikre spørgeren
hundrede procent, at jeg har holdninger, også stærke holdninger, til det her.
En af dem er: Voksne skal være voksne, for at børn kan få lov til at være børn.
Og det betyder, at vi som politikere i den her sal, kommunalpolitikere, kommunalforvaltning og skoleledelse er nødt til at træde i karakter som voksne og sørge for, at der er ro og orden og autoritet i den danske folkeskole.
Jeg har også den holdning, at beslutninger skal træffes så tæt på borgerne som muligt.
Jeg tænker, det ligger hos den kommunale forvaltning at afgøre, hvem der er ansat som skoleleder, og skolelederen må afgøre, hvilke klasser børnene går i, og hvorvidt man har benyttet sig af de sanktionsmuligheder, der er i ordensbekendtgørelsen.
Karina Adsbøl (DD), 2024-02-21:
Jeg vil gerne kvittere for ministerens svar, netop i forhold til at ministeren har rakt ud til kommunerne.
For det er også vigtigt for mig at understrege, at vi i Danmarksdemokraterne også ønsker, at alle parter får hjælp i de her sager.
Det er børn, vi taler om, og det må vi ikke glemme.
Men efter det dialogmøde på Borup Skole i sidste uge, også i forhold til det efterfølgende pressemøde, er det jo åbenlyst, at der er nogle forældre her, der ikke føler, at der overhovedet er blevet lyttet til dem.
Det er også derfor, vi har fået en henvendelse fra 136 forældre, som har underskrevet det her brev, netop i forhold til den bekymring, om deres barn skal sidde i klasse sammen med det barn, som har krænket deres barn.
De mangler nogle klare svar, og på det pressemøde fik vi ikke nogen klare svar, så derfor havde jeg håbet på, at ministeren måske kunne sige noget om det.
For Lars Nedergaard nævner, at kommunen har kendskab til tre episoder, som er særlig alvorlige, og her mener forældrene jo, at der er mange flere.
For jeg tænker, at ministeren også må have en holdning til det.
Det er jo ikke den eneste sag; der er også kommet flere sager frem fra skoler på Fyn og andre steder.
Så derfor er det godt, at ministeren vil iværksætte en undersøgelse, men der mangler stadig væk nogle svar til de her forældre.
Mattias Tesfaye (S), 2024-02-21:
Tak til spørgeren for et relevant og aktuelt spørgsmål.
Jeg vil godt starte med at slå fast, at alle elever skal have mulighed for at kunne møde trygt i skole, og alle forældre skal være trygge ved at sende deres børn i skole.
Det er skolens ledelse, der i den her situation har et stort ansvar, og det har de også lige nu på Borup Skole.
Folkeskolen er et kommunalt ansvar, og som undervisningsminister har jeg ikke beføjelser til at gribe ind i skolelederens eller i kommunalbestyrelsens afgørelser, heller ikke selv om det er meget alvorlige sager.
Det er skolelederen, der skal have og har den faglige indsigt og viden i sager om skolens elever, og derfor er det også skolelederen, der har kompetencen til at træffe afgørelse i sager som dem, vi kan læse om i medierne for tiden.
Jeg vil også godt slå fast, at selv om der skal være plads til alle børn i folkeskolen – og det mener jeg der skal – så skal der ikke være plads til al opførsel.
Hvis elever udviser en meget grænseoverskridende adfærd, findes der forskellige sanktioner, som skolelederen kan iværksætte, og vi har de regler, fordi de skal bruges, når det er relevant.
Sanktionerne er reguleret af det, vi kalder ordensbekendtgørelsen.
De går fra mildere sanktioner som f.eks. eftersidning til den allerhårdeste sanktion, som er relevant i særlig grove tilfælde eller i gentagelsestilfælde, og som i sidste ende indebærer overflytning af en elev til en anden skole, altså at eleven udskrives.
Det er allerede i dag muligt at overflytte en elev, også selv om eleven eller forældrene ikke samtykker til det.
Men jeg forstår samtidig det politiske ønske om at overveje, om kommuner og skoler har de rigtige redskaber i dag.
Samtidig mener jeg, at vi skal passe på med at lovgive på baggrund af en eller to enkeltsager.
Det gælder ikke kun på skoleområdet, det mener jeg helt generelt, og derfor har jeg også allerede rakt ud til kommunerne for at danne mig et overblik over, dels omfanget af udfordringerne, dels karakteren af udfordringerne.
Og jeg ser også frem til at drøfte de her politiske overvejelser med hele Folketingets Børne- og Undervisningsudvalg på et planlagt møde i morgen.
Monika Rubin (M), 2024-02-22:
Jeg synes simpelt hen, det er for tidligt på året at begynde at pille ved de midler, der er til hele coronastrategien.
Vi ved slet ikke, hvordan vintervirussæsonen kommer til at udforme sig, og jeg synes, det er bekymrende, at vi tager den her diskussion så tidligt.
Jeg vil virkelig gerne have, at vi tager den, men måske på den anden side af sommerferien, når vi er lidt mere klare på, hvordan tingene kommer til at udvikle sig.
At begynde at tage penge fra den kasse på nuværende tidspunkt synes jeg ikke er hensigtsmæssigt.
Det er for tidligt på året.
Per Larsen (KF), 2024-02-22:
Tak for det, formand, og tak til hr. Jens Henrik Thulesen Dahl fra Danmarksdemokraterne for at sætte fokus på emnet vacciner, og her helt aktuelt pneumokokvacciner.
I Det Konservative Folkeparti er vi meget for vacciner.
Det siger næsten sig selv.
Der er masser af eksempler på sygdomme, som er blevet helt udryddet på baggrund af vacciner.
Så kan man altid diskutere, hvordan vi håndterer det her spørgsmål om udrulning af flere vacciner.
Nu er det jo helt aktuelt pneumokokvaccinen, der er fokus på her, og vi er sådan set rigtig meget stemt for at se positivt på det, men der er jo selvfølgelig lige et finansieringsproblem her.
Jeg tænker, at vi måske kunne løfte det – og jeg hører sådan set, at der langt hen ad vejen er en bred tilslutning til at få kigget på det – når vi nu skal lave finanslov for 2025, og se, om vi måske kunne tage det sådan i et bredere perspektiv og så sætte en pulje af til at få kigget mere på vaccinerne.
Det kunne da i hvert fald være et forslag.
Og der er jo ikke så lang tid til.
Men nu skal man jo også huske på, at det, at vi i Danmark er så heldige, at vi har så stor en tillid i befolkningen til vaccineprogrammerne – vel nok noget, der ligner verdens højeste – så også betyder, at der er rigtig mange, der er blevet vaccineret mod pneumokokker og dermed har kunnet minimere risikoen for at få lungebetændelse.
Og i og med at vaccinen jo holder i 6 år, kan man sige, at populationen af mennesker, som ikke er beskyttet, er forholdsvis begrænset lige her og nu.
Så er der også den mulighed, hvis det er sådan, at man er sårbar, at man kan henvende sig til praktiserende læge og blive vaccineret.
Så jeg synes jo sådan set, at i den situation, vi står i, hvor der lige mangler lidt finansiering, kunne vi give hinanden håndslag på, at vi vil løfte det, når der skal laves finanslov for 2025.
For så kunne det jo godt være, at der var nogle uforbrugte midler, hvad andre ordførere har peget på.
Vi er meget positive over for, at vi får kigget bredt på vaccinerne og får prioriteret, men vi skal så også lige sørge for, at finansieringen er med, når de skal vurderes.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-02-22:
Der tror jeg, jeg er enig med ordføreren i, at vi selvfølgelig skal kigge på hele vores vaccinationsprogram, både i forhold til børn og ældre.
Men jeg forstår ikke helt, hvad ordføreren siger.
Altså, en MTV er den eneste måde at vurdere, om noget giver mening eller ej.
Der er selvfølgelig en forventning om, at det giver mening at indføre den og permanentgøre den, men hvis det viser sig ikke være en god idé, skal vi selvfølgelig ikke gøre det.
Det er klart, men det kan vi jo kun svare på, hvis vi har vurderingen, som koster et par millioner at lave, hvorimod indførelsen ville være en større investering.
Så må vi jo så vurdere, om det er det, der giver mening.
Men jeg har et andet spørgsmål.
Ordføreren nævner selv, at ordføreren har stået i klinikken og set covid-19-patienter og også ved, hvorfor vi indførte pneumokokvaccinen i sin tid.
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke modstanden fra regeringens side, og at man siger, at det her ikke passer under den her hat.
For som jeg ser det, er det da præcis det, det gør.
Det her handler om udfordringer i forbindelse med covid-19.
Én udfordring er indlæggelser, en anden er, at man har flere sygdomme oven i hinanden.
Det var det, vi prøvede at forhindre ved bl.a. at vaccinere mod pneumokokinfektion.
Så jeg kan ikke se, at det passer ind andre steder end i den her kasse.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-02-22:
Tak for det.
Jeg kan bekræfte hr. Stinus Lindgreens hypotese om, at når vi i Danmarksdemokraterne gerne vil have lavet den her undersøgelse, er det selvfølgelig for at få vurderet, om det rent faktisk giver mening at indføre den, selvfølgelig ud fra en hypotese om, at det gør det nok, for vi har jo brugt den fra 2020 til 2023 med stor succes.
Så formodningen er da selvfølgelig, at det er noget, som vi skal kunne bruge.
Selvfølgelig er det vigtigt, at vi kigger bredt ind i vores vaccinationsprogrammer, men som jeg hører ordføreren nu her, er ordføreren sådan set med på, at det vil være en vigtig undersøgelse at lave netop for at kunne vurdere, om det skal bruges, og at vi kan vende tilbage til det efter sommerferien og se på, om der er midler til det her.
Så tænker jeg: Vil ordføreren så være med til at lave en beretning, der lægger sig op ad det, og hvor vi siger, at er der midler senere på året – fordi vi mener, det er vigtigt at få lavet den her undersøgelse – så er man med på at gøre det?
Jeg tror ikke, nogen af os kan vide, hvad der sker i fremtiden sådan helt detaljeret.
Men samtidig er mit billede i hvert fald, at vi har et ikke upresset sundhedsvæsen.
Det er ikke, fordi man ikke har rigeligt med patienter på sygehusene; det er ikke, fordi man ikke har rigeligt med opgaver, der skal løftes.
Derfor er der jo et behov for – og det er vel også en del af vores store snak om det nære sundhedsvæsen – at vi skal flytte opgaver væk.
Så jeg vil endelig gerne lige høre ordføreren, om ordføreren ikke er enig i, at vi er nødt til at få lavet den her vurdering for rent faktisk at kunne finde ud af, om det vil give mening fremadrettet at tage den her vaccine ind.
Monika Rubin (M), 2024-02-22:
Tak for spørgsmålet.
Nu ejer jeg jo desværre ikke en spåkugle og kan kigge ind i fremtiden, men det kan sagtens være, at det kan give mening fremadrettet.
Men vi skal bare hæfte os ved, som jeg også sagde i min ordførertale, at 2020-2023 jo var en helt anden tid.
Vi havde massive problemer med infektioner i Danmark på grund af coronainfektionerne, på grund af coronavirus.
Så det var en anden tid, man valgte at indføre den her vaccine i.
Og man kan jo sige, at vi på en eller anden måde er tilbage til før den tid nu, og derfor taler det set fra mit synspunkt ind i en større prioriteringsdiskussion om, hvad det er for nogle vacciner, vi skal tilbyde i vores sundhedsvæsen, både til børn og til de ældre og måske også til nogle af os andre.
Så det er svært for mig at stå og love her på talerstolen, hvad der skal ske i fremtiden.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at der er nogle udfordringer i vores sundhedsvæsen, som vi skal tage alvorligt.
Det er jo også derfor, regeringen har lavet den her Sundhedsstrukturkommission, som kommer til at kigge på, hvordan vi forbedrer vores sundhedsvæsen, med hensyn til hvordan både de økonomiske ressourcer og de menneskelige ressourcer bliver brugt.
Det her taler jo ind i infektioner, og dem har vi heldigvis ikke lige så mange af lige nu i sundhedsvæsenet, altså vira, fordi vi er på vej ind i foråret, vi er på vej ind i sommeren.
Så jeg er enig i, at der skal gøres meget mere på sundhedsområdet.
Tak for spørgsmålet.
Det er derfor, jeg siger, som jeg siger, altså at hvis man laver en MTV, er det jo, fordi man har en eller anden ambition om at indføre vaccinen, hvis MTV'en viser, at det kan betale sig.
Det er også noget, som taler ind i en prioriteringsdiskussion.
Derfor synes jeg, det er vigtigt, at vi taler om, hvordan hele vores vaccinationsprogram er skruet sammen, og arbejder med det.
Det kan jeg også høre på ministeren at vi kommer til at kigge nærmere på, også i forbindelse med at se på et nationalt prioriteringsråd.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-02-22:
I forhold til om det ord, vi skal bruge, skal være »strategi«, hørte du jo ministeren sige, at det præcis er det, man sidder og arbejder med, både i Sundhedsministeriet og jo også i det, vi så småt har taget fat på i ordførerkredsen i forbindelse med snakken om et prioriteringsråd, som er nogle, der kan være med til at gå ind og kigge på, hvad det er for nogle indsatser, vi skal bruge i sundhedsvæsenet for at få mest muligt for pengene.
Og det er jo bl.a. vaccinationer, der sikrer, at vi tager presset af vores sundhedsvæsen.
Så i brede termer: Ja.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-02-22:
Undskyld, nu kom jeg på før ordføreren for forslagsstillerne, men ikke desto mindre tak for talen.
Jeg har blot et spørgsmål, for ordføreren siger i sin tale, at der skal laves en MTV, altså en medicinsk teknologivurdering med henblik på at permanentgøre tilbuddet.
Det er ikke sådan, jeg læser det.
Man skal lave den for at se, om det giver mening at permanentgøre det, for udfaldet af den her analyse kan jo sagtens være, at det er for dyrt, og at vi kan bruge pengene bedre på en anden måde.
Så det er blot for at høre, om ordføreren ikke er enig i, at en MTV er den eneste måde, vi kan vurdere, om et tilbud skal gøres permanent eller ej.
Så må ordføreren selvfølgelig korrigere mig, men det er sådan, jeg læser det.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-02-22:
Tak for det.
Det er godt, at jeg kan høre en bred enighed om, at det her er et vigtigt område, og derfor vil jeg gerne høre ordføreren: Når man siger, at vi endnu ikke ved, hvad vi skal bruge de penge, der er afsat til covid-19, på, vil ordføreren så, hvis der er midler, når vi når hen sidst på året, være med på, at vi så siger, at så skal der findes midler af de midler, der er?
Den anden ting er, at dem, der er vaccineret mod pneumokokker i 2020-2023 i det program, der kørte der, har brug for en revaccination efter 6 år, så er ordføreren indstillet på, at vi, inden vi når dertil, i hvert fald skal have styr på, at vi har vacciner til dem, så de kan blive revaccineret til den tid?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-02-22:
Det her er jo noget, vi har startet drøftelser af, og det, jeg kan love ordføreren, er, at vi kommer til at tage en drøftelse af, hvordan vi skal håndtere vaccinationer fremadrettet i det danske samfund.
Hvordan det konkret skal indrettes, og hvilke vacciner der skal prioriteres til hvilke grupper, synes jeg kræver en grundig dialog, både politisk, men jo også med input fra sundhedsmyndighederne.
Så om det præcis er den model, som Jens Henrik Thulesen Dahl foreslår i dag, der er den, vi skal køre frem efter, vil jeg ikke stå og love nu, men jeg kan sige, at jeg synes, det er en vigtig debat, som ordføreren er med til at rejse, i forhold til hvad det er for nogle vaccinationer, vi skal bruge fremadrettet, og hvordan vi skal prioritere dem.
Der synes jeg, vi skylder hinanden at have en lidt mere grundig debat, inden vi kommer dertil.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-02-22:
Jeg hører, hvad ordføreren siger, og med det, ordføreren siger, kunne vi så være enige om, at det, der er behov for, faktisk er en bred strategi, der siger, hvordan vi vil bruge vacciner i vores sundhedsvæsen med en forebyggende hensigt?
Kan ordføreren sige, at det kan vi arbejde frem imod bliver skabt?
Det kan være i forbindelse med det arbejde, der er i gang i ministeriet, eller det kan være på anden vis, men kan jeg i hvert fald få en bekræftelse på, at der er behov for at have en strategi, så vi systematisk gør det og det ikke bare bliver tilfældigt, om vi tager den ene eller den anden vaccine?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-02-22:
Mange tak for det.
Først vil jeg gerne sige tak til Danmarksdemokraterne for at fremsætte et, synes jeg, rigtig godt forslag, som jo kan bidrage til at forebygge, at ældre får brug for unødvendige behandlinger og eventuelt indlæggelse.
Det er en relevant erfaring og endda også en af de rigtig gode erfaringer, som vi tog med os fra tiden med corona, at lungebetændelser kan forebygges ved hjælp af vaccinationer, og at det jo faktisk netop også forebyggede indlæggelser og behandlingsbehov.
Det er en af de store udfordringer, som vi kommer til at stå med i forhold til fremtidens sundhedsvæsen, i takt med at vi bliver flere og flere ældre og flere og flere får brug for sundhedsvæsenet, og derfor ved vi også, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at færre og færre får brug for behandling i sundhedsvæsenet efterfølgende, og derfor er vi i SF også positive over for forslaget.
Jeg lytter mig til, at der er rigtig mange meninger i forhold til priser, og hvad der reelt er forebyggelsespotentialet.
Jeg synes selv, at det skal holdes op imod, hvad der er af sparede udgifter i sundhedsvæsenet, hvis man eksempelvis kan slippe for at indlægge patienter.
For det ved vi bare er dyrt, og det er også rigtig ubehageligt, især hvis det kan forebygges, og derfor håber jeg i virkeligheden også, at forslagsstilleren vil tage forslaget med tilbage i udvalget til en behandling og måske også i forhold til efterfølgende at kunne få udarbejdet en beretning.
Men vi er positive over for forslaget og synes, at det giver mening at forebygge frem for at helbrede.
Jeg skulle hilse fra Enhedslisten og sige, at de også bakker op om forslaget, og jeg er også sikker på, at de bakker op om mit forslag om, at vi skal prøve at tage det tilbage til udvalgsbehandlingen og dér få snakket om, om det kunne give mening at lave en fælles beretning netop med henblik på at se på forebyggelsespotentialet for ældre og sårbare borgere, som gerne skulle kunne slippe for at komme på sygehuset.
Louise Brown (LA), 2024-02-22:
Tak for det, formand.
Vi tror i Liberal Alliance ligesom mange andre også på begrebet rettidig omhu, og derfor er vaccinationer helt sikkert også noget, vi skal kigge nærmere på, specielt også lige nu, hvor vi jo ved, at vi i fremtiden netop kommer til at stå med et endnu mere presset sundhedssystem, end vi gør i dag, hvis ikke vi nu sætter ind med alle midler, og et af midlerne er jo ifølge flere eksperter vaccinationer.
Vi kan ved hjælp af vaccinationer mindske risikoen for sygdomme, alvorlige sygdomme, vi kan forhindre et vist antal indlæggelser og genindlæggelser, og vi kan måske endda også mindske den fremadstormende antibiotikaresistens og måske endda også helt udrydde sygdomme, så det virker jo ret ligetil.
Jeg kunne ligesom flere andre her også godt savne noget gennemsigtighed, i forhold til hvilke vacciner der vælges i vores vaccinationsprogrammer og også årsagerne til, at de bliver valgt.
Men det forestiller jeg mig netop at vi kommer til at tale mere om senere.
Vi er jo nu, som vi også har hørt tidligere ordførere fortælle,
i gang med et forløb hos ministeren, hvor vi kigger på prioriteringer og på, hvad et kommende prioriteringsråd skal kigge på.
Ministeren gav i maj og også tidligere i dag et svar på, hvorfor denne pneumokokvaccine ikke længere bliver tilbudt, og det handler simpelt hen om, at man under corona gjorde alt, hvad man kunne, for at holde folk ude af hospitalerne, og nu har vi ikke corona mere, og bevillingen er væk, men jeg mener godt, at vi kan forsvare at finde den frem igen, især med tanke på alle de ældre og sårbare medborgere og patienter, der kan undgå en træls lungebetændelse og måske også en indlæggelse.
Så Liberal Alliance stemmer for forslaget.
Monika Rubin (M), 2024-02-22:
Tak for ordet, formand.
For hvis vi ønsker et stærkt, trygt, effektivt og bæredygtigt sundhedsvæsen, er vi nødt til at prioritere forebyggelse, både når det gælder børn og unge, men også når det gælder vores ældre medborgere, og forebyggelsesområdet har også en høj prioritering for regeringen, og jeg tør også godt vove den påstand, at det har en høj prioritering for alle os, der sidder herinde, alle sundhedsordførerne i Folketinget.
Som mor er jeg utrolig taknemlig for, at børnevaccinationsprogrammet findes, og som barnebarn er jeg glad for de vaccinationer, som min gamle farmor får tilbudt, hver gang vinteren banker på døren, og både som læge og som mor er jeg utrolig glad for og stolt over, at opbakningen til det offentlige vaccineprogram i Danmark er så stor.
Det glæder os i Moderaterne, at der er stor tillid til sundhedssystemet.
Beslutningsforslaget, som vi behandler i dag, handler jo netop om vores vaccinationsprogram, og derfor vil jeg også gerne sige tak til forslagsstillerne for forslaget.
I Moderaterne er vi meget optagede af, at vi har et tidssvarende vaccinationsprogram, og at vi kigger det efter i sømmene og revurderer og opdaterer det, når det er nødvendigt.
Med beslutningsforslaget her vil regeringen blive pålagt at udføre en medicinsk teknologivurdering med henblik på at gøre tilbuddet om pneumokokvaccination af folk over 65 år permanent.
Men da det midlertidige tilbud om vaccination mod pneumokokker blev indført i 2020, var vi i en helt anden situation, end vi er i dag – heldigvis.
Coronaepidemien rasede, og vores sundhedsvæsen var voldsomt overbelastet, og jeg husker selv, hvor syge de mennesker, vi modtog i coronaklinikken ude på Herlev Hospital, var.
Men forslagsstillerne foreslår, at tiltaget her, som vi debatterer i dag, skal finansieres med uforbrugte coronamidler fra i år, men som det også er blevet sagt tidligere her fra talerstolen, så er vi kun 2 måneder inde i året, og helt reelt ved vi jo faktisk ikke, om de midler forbliver ubrugte, om end jeg både tror og håber det.
Men selv om epidemien heldigvis forhåbentlig er lagt bag os, i hvert fald for nu, så synes jeg, det er alt, alt for tidligt på året, også i forhold til den vintervirussæson, som vi i det her år til efteråret går ind i, at begynde at omprioritere midlerne.
Derfor kan Moderaterne ikke støtte beslutningsforslaget.
Sophie Løhde (V), 2024-02-22:
Er der noget, den her regering er optaget af, er det at få styrket vores psykiatri, ikke mindst vores børne- og ungdomspsykiatri.
Jeg har sagt meget klart, at jeg mener, at psykiatrien er et område, der simpelt hen har været stedmoderligt behandlet i alt for mange år under skiftende regeringer og i øvrigt med skiftende forskellige støttepartier som værende havende flertallet i forhold til den til enhver tid siddende regering.
Dermed er der også et kollektivt ansvar for det.
Vi skal have investeret massivt i at få vendt den negative spiral, der er i forhold til vores børne- og ungdomspsykiatri, så vi kan sikre, at vi bliver langt bedre til at kunne tilbyde forebyggende indsatser til børn og unge, så man ikke bliver parkeret på ventelister i halve eller hele år – nogle er væk fra skole, og der er forældre, der må tage orlov fra arbejde og andet – men at vi kan sætte ind med en tidlig og lettilgængelig indsats, samtidig med at vi også skal have udvidet kapaciteten i børne- og ungdomspsykiatrien, så vi også kan få gjort noget ved de lange ventelister, der er på en række områder, når vi snakker børn og unge.