runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-09:
Ja, men hvis man omvendt bruger for mange ressourcer på også at investere i gasudvindingen nu, så forsinker man det tidspunkt, hvor man kommer hen til de hundrede procent vedvarende energikilder, som jo er den vej, vi skal.
Så der er helt klart et dilemma i det, må jeg bare sige.
Altså, det er jo noget af det, man står over for.
Så det er bare lige en appel om, at ordføreren i hvert fald også har det perspektiv med, nemlig at jeg synes, at vi hellere i fællesskab skal satse på nogle af de alternative energiformer.
Det tror jeg egentlig også vi er enige om.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-11-09:
Helt klart, hundrede procent.
Og i forhold til olie: Keep it in the ground!
Men problemet er, at de vedvarende grønne energikilder stadig væk ikke kan give stabil strøm.
Derfor har man en energikrise i Europa den dag i dag, specielt i Storbritannien.
Og der er gas altså en del af løsningen, ikke en del af problemet.
At man går fra kun at bruge olie til gas i en mellemperiode, mens man får udviklet den grønne energi, er en nødvendighed.
For hvis man ikke gør det, altså hvis man afskærer sig fra gas, så kommer man til at bruge mere olie og kul, som ikke er godt for noget som helst.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-09:
Mange tak for talen, og også tak for et godt samarbejde i hverdagen.
Jeg vil lige vende tilbage til det med olie og gas, som ordføreren også havde fat i i starten.
Altså, jeg er helt med på, at der er noget principielt i, at man selv vil bestemme, hvornår man kan udvinde det, og hvornår man ikke kan.
Den diskussion kan jeg sagtens se.
Men jeg er også nødt til at sige, at er det i forhold til den grønne omstilling, som er så sindssyg vigtigt for os alle sammen, så er der jo noget med, at vi ikke skal blive ved med at hive olie og gas op.
Og det kræver jo også nogle investeringer i den infrastruktur at hive den gas op, og det er stadig væk ikke supergodt med gas.
Vi skal jo over i f.eks. bølgeenergi.
Færøerne har eddermame nogle store, lækre bølger, må man bare sige, og dem er der jo masser af.
Så i forhold til nogle af de der alternative energiformer: Er det i virkeligheden ikke mere interessant at få kigget på det?
Edmund Joensen (SP), 2021-11-09:
Det her spørgsmål er meget vigtigt.
Vi har jo fået mange rapporter, og i disse rapporter har vi også set, at det, når vi snakker stormagtspolitik, så ikke er russerne, som er den største fare.
Men den største fare er, som en specialist har sagt, at vi ikke kan finde enigheden i rigsfællesskabet.
Det er vores største fare.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-11-09:
For det første er det værd at anerkende, at både Grønland og Færøerne ikke er anerkendt som stater, og det er bl.a. derfor, vi diskuterer statsdannelse.
Og i kongeriget er det kun det danske folk og det grønlandske folk, som er anerkendt som et folkefærd, og derved kan jeg ikke sige noget om et færøsk folk.
Men når det handler om Arktis, er det klart både naalakkersuisuts og Siumuts politik derved, at Grønland er en del af Arktis.
Og så kan man diskutere, om et folkefærd, der ikke bor ved Arktis, kan være anerkendt som et arktisk folk, altså om man er anerkendt som et folk for sig selv.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-09:
Jeg vil gerne høre, hvordan fru Aki-Matilda Høegh-Dam vurderer Færøernes placering.
Altså, er Færøerne en arktisk stat?
Er færingerne et arktisk folk, og hvilken rolle skal de spille i udarbejdelsen af en arktisk strategi?
Søren Espersen (DF), 2021-11-09:
Det er noget, vi diskuterede rigtig meget i Selvstyrekommissionens tid, bl.a. noget, man kaldte free association, som nogle forskellige øer har i forhold til New Zealand, tror jeg.
Og det er heller ikke realistisk, sådan som vi ser det.
Alle ting skal selvfølgelig på bordet, når man diskuterer det, men hvis det så ikke er en normal statsdannelse, forstår jeg ikke noget mere, for selvfølgelig er det det.
Når man vil have fuld selvstændighed, er det altså en statsdannelse.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-11-09:
Tak for det, og tak for talen.
Ordføreren var jo meget pessimistisk, i forhold til at kongeriget er ved at smuldre, og kritiserede danske politikere for at være ligeglade og kigge ned i gulvtæppet og beklagede, at de ikke kæmper for at bevare riget.
Men er det måske ikke også en legitim position at have som dansker at sige: Det er da fint.
Grønlands selvstændighed er da super?
Der var en forsker – jeg husker ikke navnet lige i øjeblikket – som forleden skrev et kapitel i en bog, hvor han analyserede forholdet mellem Grønland og Danmark rent politisk og økonomisk, altså ikke historisk, kulturelt eller værdimæssigt.
Hvad får Danmark ud af det politisk?
Man kommer på nogle talerstole, man kan besøge Det Hvide Hus osv.
Økonomisk koster det en masse penge.
Hvis vi fjernede det hele, ville Danmark være et lille land i Nordeuropa.
Så spurgte han retorisk: Hvad er der galt med at være et lille land i Nordeuropa?
Kan ordføreren se nogen gevinst i, at Grønland bliver selvstændigt, og at Danmark er et land i Nordeuropa i stedet for det store land, som det er nu?
Søren Espersen (DF), 2021-11-09:
Jeg ved godt, at der er mange, der synes, at det kan være ligegyldigt: Så kan de jo gøre det, og så kan de sejle væk.
Men jeg deler ikke den opfattelse.
Jeg ville være frygtelig ked af det, hvis rigsfællesskabet ophørte, og hvis kongeriget Danmark ikke længere eksisterede.
Vi er i en historisk tid lige nu, hvor det kan ske.
Og til det der med, at kongeriget smuldrer: Det gør vi.
Det er da smulder i stor stil, ikke så meget i forholdet mellem Færøerne og Danmark, men underligt nok kun i forholdet mellem Grønland og Danmark.
Hvis ikke vi erkender, at vi smuldrer, kommer vi ingen vegne.
Vi er bare nødt til sige, at det er en realitet, og så må vi jo så gøre op med os selv, om vi synes, det er en god idé eller ej.
Det har jeg for længst gjort op med mig selv.
Jeg synes, det er en dårlig idé, og jeg vil være en af dem, som kæmper for rigsfællesskabet lige til sidste mand.
Last man standing!
Undskyld, sidste mand står.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-11-09:
Ville det apropos det så måske være en idé, at man skrev i den nye arktiske strategi, hvad man hver især får ud af det, også kulturelt – ikke bare økonomisk, ikke bare historisk, men også kulturelt?
Hvad består det værdimæssige fællesskab i?
Hvilken værdi har det for Danmark, at Grønland er en del af riget, og at Færøerne er en del af riget?
For som det debatteres nu, gøres det meget op i, hvad det koster.
Når man kun ser økonomisk på det, er der jo stor fare for, at man vil sige som den forsker, jeg talte om før: What is there to lose?
Søren Espersen (DF), 2021-11-09:
Det var heller ikke meningen fra min side, at det her skulle blive en økonomisk debat.
For jeg tror, det ligger klart, at det bliver hundedyrt, hvis det sker.
Men for mig er det jo historisk og kulturelt.
Det er ikke alene et samarbejde eller et sammenhold, som vi har haft i 300 år, efter Hans Egede kom derop, men det er også et, vi har haft i det gamle dansk-norske vikingerige.
Så det er altså 1.000 års samhørighed, der forsvinder og smuldrer væk for øjnene af os, uden at vi gør ret mange anstrengelser for at undgå det.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-11-09:
Tak for ordet, og tak for talen, og også tak for at tage den her debat op.
Og der er også økonomiske fordele, i forhold til at jeg tror, at man både på Færøerne og i Grønland får en langt større indflydelse på sin egen fremtid ved at være i et samarbejde med Danmark, hvor der er den her kulturelle respekt for hinanden, end man ville have, hvis man fandt en anden konstruktion.
Det mener jeg også der er stemmer, også i Grønland, der siger i stigende grad, f.eks. vores søsterparti Atassut, som også godt tør tale om fordelene ved rigsfællesskabet.
Så det var egentlig mest en kommentar til hr. Søren Espersen.
Men jeg kan jo så spørge, om han ikke anerkender, at der er stemmer, som stadig tør tale om værdien af rigsfællesskabet, også i Grønland.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-11-09:
Jeg synes godt, man kunne fortolke det anderledes, for når vi snakker om statsdannelse, er vi stadig i gang med at snakke om, hvordan det skal konstrueres.
Måske kunne man i stedet komme med nogle forslag, der sagde, at man ikke engang behøver at forlade kongeriget, men at man bliver en stat.
Altså, det er der jo flere eksempler på.
Så måske skulle man komme lidt ind på, hvordan DF forestiller sig at samarbejdet med Danmark vil ske efter en statsdannelse, når de her forhandlinger så også tages.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-11-09:
Tak for det, og tak for talen.
Ordføreren er meget bekymret over USA's ageren i Arktis.
USA er ligesom skurken, der kan føre til større oprustning.
Jeg ved ikke, hvad ordføreren tænker, hvis jeg nævner landene Georgien eller Tjetjenien eller Ukraine eller Hviderusland – hvilke tanker får det frem i ordførerens hoved?
Hvis jeg nævner den massive oprustning, som Rusland laver i Franz Josefs Land, hvor der opsættes missiler, som kan ramme både Grønland og USA, hvad tænker man så?
Jeg forstår ikke, at ordføreren ser USA som skurken, når det er åbenbart for Norge, for Sverige, for Finland, for alle, at det er en massiv oprustning, som sker fra russisk side, og når vi har set Rusland gøre forfærdelige ting ved sine naboer.
Jeg forstår slet ikke, at ordføreren ser på det, som han gør.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-09:
Jeg synes, det er en noget søgt sammenligning at sammenligne Ruslands aggression på Krim med situationen i Arktis.
Det er helt åbenlyst, at Rusland aggressivt dominerer sine naboer.
Det er også da lige så klart, at vi følger meget nøje, hvad der sker på Nagurskojebasen i Franz Josefs Land.
Det er da fuldstændig indlysende, at Rusland er i gang med en oprustning.
Der, hvor vi bare har mulighed for at have lidt indflydelse, er ved i højere grad at lave en nedrustningsstrategi sammen med USA, og derfor er det, at jeg især retter det her til USA.
Jeg nævnte i øvrigt Rusland.
Men hvis man skal få russerne til ikke at satse på oprustning, tror jeg bare ikke man skal lave øvelser, der provokerer dem og opfordrer dem til øget aggression.
Fjenden, modstanderen – hvad skal vi kalde det – er da indlysende Rusland.
Det er da helt klart, at USA er Danmarks ubetinget vigtigste allierede – det er det da også for SF – men der er bare det, at det er sammen med USA, at vi kan lave strategi, der gør, at vi kan få lavspænding i stedet for at gå ind i en oprustningsspiral.
Det var min pointe.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-11-09:
Tak for at gøre den pointe klar – nu blev jeg stærkt beroliget.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-09:
Jeg tror, vi nåede det hele.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-11-09:
Tak til ordføreren, og tak for samarbejdet, og også tak for talen.
Jeg synes sådan set, det er meget forfriskende, at man også tør være lidt kritisk over for en allieret, og jeg tror også, at vi fra Grønlands side er nødt til at være kritiske over for USA.
Så jeg forstår sådan set godt, i hvert fald hvor ordføreren kommer fra.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at stille sådan et lidt retorisk spørgsmål, og det er måske mere til regeringen, men måske også til ordføreren: Kan man overhovedet adskille udenrigs- og sikkerhedspolitik i dag?
Sikkerhedspolitik fylder i erhvervspolitik, det fylder i forskningspolitik, det fylder på en lang række områder, og jeg synes sådan set, det er interessant at vide, om kongerigets arktiske strategi også kommer til at forholde sig til den sikkerhedspolitiske situation.
For min oplevelse er, at den debat, vi har i dag, handler meget mere om sikkerhedspolitik, end den har gjort tidligere.
Så det kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren forholde sig til.
Søren Espersen (DF), 2021-11-09:
Jo, jeg synes bestemt, at man skal tale værdien af vores rigsfællesskab op.
Jeg tror heller ikke på, hvis det kommer til en folkeafstemning, at der bliver flertal for det, for der er også rigtig mange rundtomkring i Grønland, som ikke synes, det er en god idé.
Så det håber jeg da, hvis det sker en dag.
Et lille kuriosum er jo i øvrigt, at hr. Lars Løkke Rasmussen, mens han var statsminister, gjorde det klart, at i det øjeblik, hvor Grønland udskrev en folkeafstemning, ville Danmark betragte Grønland som de facto udmeldt af rigsfællesskabet.
Så det er altså ikke engang noget med at vente på en folkeafstemning.
Jeg har forsøgt at få den nuværende statsministers kommentar til det, men det er ikke lykkedes for mig at få endnu.
Men det er statsretligt interessant, at selve udskrivelsen er nok til, at det er en udmeldelse.
Og det er også derfor, jeg mener, at man skal gå varsomt til værks med det her.
Dialog og samarbejde med andre lande er jo fantastisk vigtigt og alle tiders gode idé, men når der bliver sagt, at man ikke ønsker at udskifte én kolonimagt med en anden, så er det reelt det, der sker.
Altså, jeg ved ikke, om man kunne forestille sig, at US Navy sejlede post og fragt mellem byerne og bygderne i Grønland, ligesom den danske flåde gør.
Jeg kunne ikke forestille mig, at man på den måde ville være en del af det grønlandske samfund i forhold til hjælpepakker osv.
Men det er det, der er sagen – at USA selvfølgelig går ind der, hvor andre går ud.
For så vidt angår dialoger, er det fantastisk vigtigt, og jeg kan ikke forstå, hvorfor der ikke har været handlet med andre lande indtil nu.
Det kunne man jo bare have gjort i årevis – det kunne man sagtens; at handle med andre lande er jo ikke noget, der er forbudt.
Det har det måske været engang i kolonitiden, men jo ikke i dag.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-09:
Det er spørgsmålet om den arktiske forskning, jeg gerne lige vil vende tilbage til.
Nu har jeg siddet et par år i træk som forskningsordfører og også siddet med ved forskningsforhandlingerne, og efter min mening er det alt for små beløb, vi sidder med, når det gælder den arktiske forskning.
Hvad angår hubben, som ordføreren nævner, så snakker vi om 4-5 mio. kr. eller noget i den stil – det er et ret lille beløb.
Vi skulle i år sidde og kæmpe for at få 2 mio. kr. til noget forskning ved Grønlands Universitet, som vi fik igangsat sidste år.
Vi er nede i nogle ret små beløb.
Jeg tror, der er enormt meget potentiale i at komme op i en meget større volumen på det her område, og det hører jeg sådan set også at Venstre gerne vil, men jeg tror, at det kræver, at vi også er klar til at prioritere nogle midler fra andre områder til det og gøre det mere strategisk, så det ikke kun tages fra forskningsområdet.
Så spørgsmålet er sådan set, om Venstre også kan se, at man måske skal finde nogle penge fra forsvarsområdet, udenrigsområdet eller andet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-11-09:
Der er ingen tvivl om, at vi gerne vil prioritere Arktis og arktisk forskning, og vi tror, det kommer til at fylde mere, fordi klimaforandringerne slår rigtig hårdt igennem, også i Arktis.
Det er et område, hvor der kommer til at være meget mere sejlads, så det er jo også andre ting, man bliver nødt til at få noget mere viden om – vi er i gang med søopmåling og andet.
Men her tror jeg igen, at en arktisk strategi havde været en god ting, og også, at det havde været en arktisk strategi, som der var bredt ejerskab til i Folketinget, i Grønland og på Færøerne.
Det kunne have været med til at sætte en retning, også på forskningsområdet.
Så jeg tror, vi skal have talt igennem, hvad der rent strategisk skal til, og hvad vi skal gøre.
Jeg vil så sige, at når man læser afrapporteringen og lægger det hele sammen, så kan man jo konstatere, at der bliver brugt relativt store beløb.
Vi har bl.a. også vores skib, som sejler i Arktis, og det er jo også et vist beløb, der er sat af til det – jeg tror, det er 150 mio. kr. – så det ikke de rene småpenge.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-09:
Det er rigtigt, at det er det ikke, og det var også noget, som jeg bl.a. arbejdede rigtig meget på sidste år, altså at vi skulle kunne få flere midler ind, også i de store puljer.
Men jeg oplever bare, at virkeligheden er, at der ikke helt er sammenhæng mellem vores arktiske og udenrigspolitiske prioriteringer og det, der sker, når man i sidste ende sidder i forskningsforhandlingerne – ikke, når du ser på, hvordan Canada, Norge eller Kina arbejder meget mere strategisk med det her område.
Det var bare for lige at stikke poten ud i forhold til at se på, om vi ikke kan samle os lidt bredere om det her område for at få konkretiseret det meget mere og også få skovlet nogle flere penge over i det.
Det synes jeg ville være godt.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-11-09:
Det synes jeg lyder rigtig fornuftigt, og igen håber vi også, det kommer til at fremgå af den arktiske strategi.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-09:
Tak for det.
Det er egentlig bare for at spørge lidt mere ind til den principielle forståelse af det her med befolkningers ret til selvbestemmelse og demokratisk at vælge, hvad man gerne vil.
For jeg synes, der er en mærkelig underliggende tone i ordførerens fremstilling af det, nemlig at det skulle være illegitimt for den grønlandske befolkning at diskutere, om de ønsker selvstændighed eller ej i forhold til Danmark.
Det synes jeg da er et fuldstændig legitimt politisk spørgsmål, som man gerne må diskutere, også åbent, og man må også gerne vælge, om man vil have en afstemning om det.
Men det er, som om hr. Søren Espersen ikke er enig i den helt grundlæggende demokratiske præmis, og det vil jeg egentlig bare gerne have uddybet.
Søren Espersen (DF), 2021-11-09:
Nu tror jeg aldrig, jeg har sagt, at det var illegitimt at diskutere, for man kan diskutere hvad som helst – selvfølgelig kan man det.
Det var heller ikke årsagen til, at vi sagde nej til selvstyreloven, for jeg synes, det er en god idé, at den grønlandske befolkning har lov til at stemme sig fri af kongeriget Danmark.
Jeg savner bare et dansk engagement i den anledning, så man ikke nødvendigvis overlader alt til diskussion i Grønland.
Jeg synes, det var en god idé, at det kom med i selvstyreloven, og årsagen til, at vi stemte nej til selvstyreloven, var det økonomiske, det var i forhold til råstofferne, som man dengang forventede sig en del af.
Men illegitimt mener jeg nu aldrig jeg har sagt.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-09:
Det er lidt det indtryk, man får, ordfører, vil jeg så sige.
Men hvad er det meningen, den danske regering skal sige til det, andet end at selvfølgelig må befolkningen i Grønland have den diskussion?
Og hvis den grønlandske befolkning vælger, at den her afstemning vil man gerne have, og at man gerne vil have selvstændighed, er det jo også det valg, de har fuldt ud ret til at tage.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-09:
Tak, formand.
Lovforslaget her skal som sagt sikre en minimumsgennemførelse af lovgivning fra EU, så vidt angår identifikation af aktionærer, videregivelse af oplysninger osv.
Eftersom Grønland jo ikke er medlem af EU, er det mere en, hvad skal man kalde det, formel sag at få det her indført også i Grønland.
Og som det allerede er blevet sagt, har det grønlandske parlament tilsluttet sig forslaget, så derfor bakker Konservative selvfølgelig også op.
Søren Espersen (DF), 2021-11-09:
Ja, det anerkender jeg, men jeg vil dog foretrække, at ledende grønlandske politikere så fortalte, hvad det var, der stod på spil, hvis man gjorde det, og ikke bare skøjtede af sted efter en eller anden fuldstændig umulig tanke om selvstændighed i øjeblikket.
Jeg kunne godt tænke mig, at de grønlandske ledere fortalte befolkningen, hvad resultatet bliver.
Jeg forsøgte at skitsere noget af det her i min tale.
Det er ikke billigt.
Det er en umulig pris at betale, for den kan ikke betales, og derfor synes jeg, at en pseudodiskussion om selvstændighed, uden at man samtidig har gjort sig klar og fortalt befolkningen, hvad det er, det indebærer, simpelt hen ikke holder.
Vi plejer i hvert fald at have tradition for at diskutere alting til bunds, så vi også kender alle mellemregningerne, men det gør man ikke her.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-11-09:
Det var ikke, fordi det blev fremført sådan i den mest opløftende tone.
Men jeg vil gerne takke for engagementet, for det synes jeg sådan set altid at Dansk Folkepartis ordfører har haft i forhold til Grønland.
Og ordføreren har heller ikke været bange for at tage de svære snakke, som jeg også selv er meget fortaler for at vi skal turde tage, ikke bare internt hjemme i Grønland, men også mellem hinanden.
Jeg tror, det bliver enormt vigtigt, at man først og fremmest, som Enhedslisten også fremfører, respekterer, at Grønland har den ret til selvstændighed, hvis det er det, man gerne vil.
Og det er der jo et flertal der gerne vil.
Men min oplevelse blandt stort set alle dem, jeg kender hjemme i Grønland, er også, at vi også har indsigt i de økonomiske forhold, at vi også har indsigt i samfundsforholdene og ved, hvad det kommer til at betyde.
Så synes jeg, det er vigtigt, at vores naalakkersuisoq for finanser, fru Asii Chemnitz Narup, bl.a. også har været ude at sige de her ting som en del af finanslovsforhandlingerne.
Søren Espersen (DF), 2021-11-09:
Det respekterer jeg da.
Selvfølgelig må man have de holdninger.
Jeg synes bare, man er nødt til at sige, som jeg også gjorde, at det enten er Danmark eller USA.
Det er det, det drejer sig om.
Og det er en diskussion, som man ikke vil tage.
Derimod er man utrolig lykkelige for, at USA sender et beløb på 80 mio. kr. til Grønland for at sætte gang i udviklingen.
Bloktilskuddet hvert år er 62 gange det beløb.
Og så bliver det modtaget, som om at nu kommer frelseren med en hel masse penge til Grønland.
Det er jo et engangsbeløb på 80 mio. kr.
Vi betaler hvert eneste år, som man ved, knap 5 mia. kr., som sagt 62 gange beløbet.
Der er ingen røde løbere ude, når der kommer penge fra Danmark, men derimod jubler man helt vildt, fordi det er amerikanerne, der kommer.
Det er sådan, det bliver sådan, at det er Danmark eller USA, og så må man vælge.
Og det gør man ikke.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-11-09:
Jeg tror, det bliver enormt vigtigt for Danmark, at man ikke stiller sig surmulende bag USA og siger: Hvordan kan det være, de får så meget pr for relativt få penge?
Jeg tror, det bliver enormt vigtigt, at man selv trækker i arbejdstøjet og netop finder ud af, hvordan vi så både kan pege på de gode historier og få, hvad der allerede er, mere frem.
Det mener jeg sådan set også at der er internationalt i forhold til oprindelige folks rettigheder.
Men hvordan kan vi også italesætte nogle ting og tage nogle initiativer i fællesskab?
Det kunne jo være som en del af kongerigets arktiske strategi, men det kunne jo også være på forskningsområdet eller på en lang række andre områder.
Søren Espersen (DF), 2021-11-09:
Det synes jeg bestemt at også bloktilskuddet er en del af.
Bloktilskuddet er jo på den måde låst fast.
Det ved man godt.
Det skete ved selvstyreloven af 2009, at det blev låst fast på et beløb, som var 3,5 mia. kr. i 2009-penge, hvilket betyder, at der ikke kunne ydes ekstra.
Det var grønlandske politikere, som ønskede det.
Jeg var selv med i kommissionen og kunne ikke forstå, hvorfor det var så vigtigt for dem, at det skulle fastfryses.
Det har været sådan tidligere, at man har taget en debat hvert eneste år med finansministeren for at finde ud af det – sådan i gode år og sådan i dårlige år.
Men her ødelagde man den mulighed for ekstra investeringer.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-11-09:
Tak for ordet, og tak for ordførertalen.
Jeg synes, det er vigtigt at pointere, at vi snakker om struktur og om statsdannelse, når vi snakker om dette emne i Grønland.
Der bliver også snakket om, at det handler om Danmark eller USA, og her synes jeg, det er vigtigt at pointere, at så har man ikke forstået den der form for jubel, kan man kalde det, som ordføreren også omtalte.
Det handler ikke så meget om, at man skal erstatte en tidligere kolonimagt med en ny tidligere kolonimagt, men mere om, at Grønland har været lukket og monopoliseret i nærmest 300 år, og at man nu endelig begynder at åbne op i forhold til resten af verden.
For uanset om Danmark vil det eller ej, er vi i en globaliseret verden, og vi vil gerne kunne have de her dialoger og mulighed for en økonomisk udvikling og være handelspartner med andre lande, og det er det, man blev glad for.
Og så kom jeg ikke frem til spørgsmålet.