runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Dahlin (V), 2024-11-22:
Det var bl. a. også på baggrund af ordførerens tale, at jeg valgte at gøre en dyd ud af at understrege, at det er stamoplysninger, som det 3-årige tilsyn handler om, netop for at betrygge bl.a. Det Konservative Folkeparti i, at det ikke er adfærden i trossamfundet, at man fører tilsyn med hver tredje år, men at man anmoder om at få oplyst, om der er skiftet kontaktperson, eller om man har skiftet navn, og i det er der ikke nogen kontrol af, hvilken adfærd man har i trossamfundet.
Den anden diskussion indgår jeg meget gerne i, for som det er tydeligt, tror jeg, for alle ordførere i salen, så er det et emne, der ligger mig meget på sinde.
Det er jo allerede i dag sådan, at man som trossamfund ikke må bryde dansk lov.
Det er meget vigtigt at slå fast, og det står allerede i loven i dag.
Hvordan sikrer vi så, at vi har et effektivt tilsyn med det?
Det indgår jeg meget gerne i en dialog med Det Konservative Folkeparti om, for jeg tror sådan set, at vi deler samme ambition her.
Tak for spørgsmålet, som i virkeligheden er inde at røre ved kernen af det, som er dilemmaet, når man laver decentralisering.
For hvis man gerne vil lave en decentralisering og dermed skabe en større grad af tillid til folkekirkens institutioner, vil der jo være færre sager, der skal ende på den til enhver tid siddende kirkeministers bord.
Det vil sige, at man også indskrænker den til enhver tid siddende kirkeministers magt og indflydelse.
Det er jo sjældent, at der står en minister heroppe og indskrænker sin egen magt og indflydelse, men i det her tilfælde er det faktisk det, vi gør.
Jeg tager meget gerne en dialog med Liberal Alliance i udvalgsbehandlingen om, hvordan jeg forestiller mig de her bekendtgørelser konkret skal udmøntes.
Så hvis der er konkrete bekymringer, hvad jeg på Liberal Alliances ordfører kan høre der er, så indgår jeg meget gerne i en dialog i udvalgsbehandlingen, så vi kan finde en balance, hvor vi – og det er væsentligt at slå fast – sparer de administrative ressourcer, der er lagt op til at spare, for vi har ikke ønsket at gå på kompromis med antallet af statslige årsværk, vi gerne vil spare.
Carl Andersen (LA), 2024-11-22:
Først og fremmest tak til ministeren for at have fremsat et ganske fornuftigt lovforslag.
Særlig delen om decentralisering af beslutningskompetencen hilser jeg jo meget velkommen.
Jeg vil gerne spørge lidt ind til sammenkædningen mellem netop decentraliseringen og så muligheden for at afskære klageadgangen, for det er en beføjelse, som ministeren får og så skal udmønte i en bekendtgørelse.
Der er en række høringssvar, som problematiserer det, hvis den bekendtgørelse kommer til at afskære muligheden for, at man som præst eller menighedsråd kan påklage en ansættelse af en præst, eller hvis det ikke blev den præst, man egentlig gerne ville have ansat, som biskoppen valgte at indstille.
Så jeg vil egentlig bare høre ministeren, om ministeren i den bekendtgørelse, som ministeren skal udstede, påtænker at fastholde, at man selvfølgelig stadig væk har en klageadgang i forhold til ansættelse af præster, eller om det er noget af det, man vil afskære?
Carl Andersen (LA), 2024-11-22:
Liberal Alliance bakker fuldstændig op om ministerens ønske om at decentralisere den endelige godkendelse af ansættelse af præster.
Langt de fleste sager kører jo også fuldstændig uproblematisk igennem.
Det, der er det vigtige, er, at man stadig væk har en form for formaliseret klageadgang i de tilfælde, hvor der er tvister, hvilket der ifølge høringssvarene ofte er imellem præster og biskopper.
For der kan komme et uhensigtsmæssigt forhold mellem præsterne og biskopperne derude, hvis der er nogen som helst form for usikkerhed omkring, at kirkeministeren er øverste ansættelsesmyndighed.
Det må ikke være tilfældet.
Zenia Stampe (RV), 2024-11-22:
Altså, jeg taler også på Enhedslistens vegne i dag, men jeg ved ikke, om jeg også skal tale på Dansk Folkepartis vegne – det ville være forfriskende!
Nogle gange er vi enige.
Jeg tror nu, jeg kunne forestille mig, de stemte nej til det her, fordi de ligesom os har været kritiske over for at skære på tilsynet.
Vi stemmer for alligevel, for vi kan godt forstå, at det 3-årige automatiske tilsyn ikke er pengene og tiden værd, og vi har jo indgået en finanslov, der bygger på de her besparelser.
Når det er sagt, deler jeg jo de bekymringer, flere af mine kollegaer har luftet heroppe i forhold til kontrol af trossamfundene, og vi ser jo meget gerne, at det bliver en del af forhandlingerne om revision af trossamfundsloven.
Men vi vil selvfølgelig ikke holde fast i et tilsyn, som selv ministeren siger er meningsløst, også al den stund at vi ved, ministeren også går op i at sætte ind over for lovbrud, eller hvad der ellers kunne være af problematisk adfærd i anerkendte trossamfund.
Så med de ord støtter vi forslaget, selv om vi har været ude at kritisere det.
Men vi har jo som sagt også indgået en finanslov, som bygger på de her besparelser.
Men – og nu gentager jeg mig selv – vi håber sådan set, at spørgsmålet omkring tilsyn og et mere effektivt tilsyn bliver en del af forhandlingerne om revision af trossamfundsloven, for der er bestemt noget at komme efter, men måske ikke lige på den måde, som man har gjort indtil nu.
Jeg skulle jo hilse fra Enhedslisten.
Jeg ved ikke, om de deler alt det, jeg har sagt.
Så det, jeg skal hilse og sige fra dem, er, at de er positive over for forslaget.
Birgitte Bergman (KF), 2024-11-22:
Tak for det.
I dag behandler vi lovforslaget på By-, Land- og Kirkeministeriets område med henblik på at reducere administration og sikre bedre ressourceudnyttelse.
Formålet med lovforslaget er at forenkle processer og reducere ministeriets administrative byrder.
Det er jo ganske fornuftigt.
Vrkender, at ineffektive administrative byrder kan være en unødvendig hæmsko for et ministerium.
Fremover skal biskopperne varetage opgaver med stadfæstelse af valgmenighedspræster, der tidligere lå hos ministeren.
Kompetencer til at ansætte præster og træffe afgørelser om tjenesteboliger for præster foreslås delegeret fra Kirkeministeriet til biskopperne.
Der indføres en bemyndigelse til at fastsætte regler om klageadgang inden for folkekirkens ansættelses- og personaleområde.
Ministeriet ønsker at begrænse klagemulighederne om visse afgørelser og indføre en klagefrist for sagerne, der fortsat kan påklages.
Så langt, så godt.
Så vil man også afskaffe det 3-årige tilsyn med anerkendte trossamfund uden for folkekirken.
Tilsynet blev indført i 2017 som en del af trossamfundsloven, men regeringen vurderer nu, at det ikke har afdækket væsentlige mangler i trossamfundenes oplysninger og dermed ikke står mål med de administrative omkostninger, og det bekymrer mig lidt.
Det, der bekymrer Det Konservative Folkeparti, er, at når det gælder afskaffelse af tilsyn med trossamfund, har vi dog en række forbehold, som jeg gerne vil uddybe.
Afskaffelsen rejser spørgsmål om, hvordan vi fremover sikrer ordentlighed og lovoverholdelse i de trossamfund, hvor der tidligere er identificeret problemer.
Skal vi have et mere risikobaseret tilsyn?
Skal reglerne skærpes, så det bliver lettere at handle mod trossamfund, der ikke følger loven?
Som nævnt er der eksempler på sager, hvor problemer i trossamfundet ikke alene er administrative, men rækker dybere og kan skade tilliden til det danske samfund og retssystem.
Jeg ser derfor frem til i udvalgsbehandlingen at høre kirkeministerens svar på, hvordan ministeren vil sikre denne balance fremover.
Samlet set er Det Konservative Folkeparti positivt indstillet over for lovforslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Rosa Eriksen (M), 2024-11-22:
Tak for ordet.
Alting nyt
har en første dag, og i dag er det første gang, jeg står på Folketingets talerstol som kirkeordfører.
Det er et ordførerskab, jeg ser frem til at have, og et område, jeg vil varetage med respekt og ordentlighed.
Med dette lovforslag udmønter regeringen beslutningen om politisk prioriteret opgavebortfald på kirkeområdet.
Det er et skridt på vejen til realiseringen af 2030-planen.
Med lovforslaget decentraliserer vi en række afgørelser og sagsgange og giver dem til biskopperne og stiftsadministrationerne.
De foretager allerede administrationen på flere sagsområder og har de nødvendige kompetencer.
Decentraliseringen kommer til at omfatte stadfæstelse af valgmenighedspræster, ansættelse af folkekirkens præster og tildeling af afgørelseskompetencer på en række områder i forbindelse med tjenesteboligpligten.
Derudover gives bemyndigelse til fastsættelse af regler for klageadgang på ansættelses- og personaleområdet i folkekirken.
Afslutningsvis fjerner vi med lovforslaget det 3-årige tilsyn med de anerkendte trossamfund.
I Moderaterne er vi glade for, at vi nu kan være med til at realisere ambitionen om afbureaukratisering i staten ved at decentralisere en række opgaver og kompetencer på kirkeområdet.
Det muliggør reelt opgavebortfald i de enkelte administrationer og i ministeriet, så ressourcerne kan rettes derhen, hvor de bruges bedst.
Det er sund fornuft.
Vi stemmer selvfølgelig for lovforslaget.
Tak for ordet.
Carl Andersen (LA), 2024-11-22:
Vi er åbne over for alle gode forslag, som kommer, og det lyder som nogle fornuftige forslag.
Særlig whistleblowerordningen synes jeg lyder interessant, for det vil jo netop gøre det muligt, at folk kan komme nedefra og gå til én instans, f.eks. Kirkeministeriet eller Justitsministeriet, så ja, vi er positivt indstillet.
Serdal Benli (SF), 2024-11-22:
Som ordføreren også selv gjorde opmærksom på, er det her med, at man nu fjerner det 3-årige tilsyn og kun erstatter det med en stikprøvekontrol, jo en bekymring, som både ordføreren og undertegnede sådan set også har tilkendegivet.
Vi har så foreslået noget på baggrund af de mange historier, vi har set, om forskellige trossamfund og forkyndere, der netop holder både kvinder og andre i ufrihed og udøver paralleljura.
Hvad tænker ordføreren om bl.a. vores forslag om både at nedsætte sådan en revisionsenhed, der kunne føre kontrol, men også at indføre en whistleblowerordning, således at man får skabt et værktøj, som dem, der bliver udsat for det, eller dem, der opdager, at nogen bliver udsat for det, kan henvende sig til?
Morten Dahlin (V), 2024-11-22:
Det forstår jeg godt, og jeg er helt indstillet på at have den dialog med Liberal Alliance.
Liberal Alliance har i øvrigt ønsket, at vi skulle spare flere administrative årsværk
, så det tænker jeg er en målsætning, vi deler.
Det gør jeg også, og jeg tror, vi kan nå et godt stykke videre, end vi er i dag.
Jeg har bare lige en enkelt bemærkning i den sammenhæng: Straffelovsovertrædelser efterforskes af politiet, og det tror jeg er en god idé, altså at straffelovsovertrædelser efterforskes af politiet.
Jeg tror ikke, det ville hjælpe på bekæmpelsen af kriminalitet i Danmark, hvis vi flyttede straffelovsefterforskning til Kirkeministeriet.
Ikke at det var det, spørgeren foreslog.
Det er bare for at slå fast, at jeg tror, de kompetencer hører bedst hjemme hos dansk politi, der i øvrigt er meget, meget dygtige.
Selv om vi har dygtige embedsmænd, er det uden for deres kompetencefelt.
Birgitte Bergman (KF), 2024-11-22:
Så vil jeg gerne sige, at jeg ser frem til, at vi virkelig får dykket ned i det.
Jeg vil holde ministeren op på, at vi altså skal det her til livs, for det er fuldstændig uacceptabelt.
Så jeg ser frem til, at vi skal arbejde med revision af trossamfundsloven.
Tak til ministeren, og tak for at præcisere lovforslaget i dag.
Det er da en lille smule mere betryggende, for der skal ikke herske nogen tvivl om, at det lige præcis er forholdene omkring tilsyn, som bekymrer mig meget.
For vi kan jo ikke acceptere, at vi har anerkendte trossamfund i det danske samfund, som ikke accepterer det danske retsvæsen og i øvrigt agerer domstol.
Det skal vi benhårdt sige fra over for, og derfor hilser jeg også meget velkommen, at vi skal have den revision af trossamfundsloven.
Jeg har stillet en række spørgsmål til ministeren, som jeg også ser frem til at få svar på.
For det, der også interesserer mig her, er i virkeligheden – og respekt for, at ministeren måske ikke kan stå og svare – at i forhold til de regelændringer, som vi skal se på, og som jeg forventer ministeren kommer med svar på, hvordan kan vi så nemmere trække anerkendelsen tilbage, hvis der over tid foregår den slags ting i enkelte trossamfund?
Morten Dahlin (V), 2024-11-22:
Jeg vil sige til SF's ordfører, at det er godt forsøgt.
Jeg tænker, vi tager det, når vi når til lov om andre trossamfund.
Men jeg har med stor interesse læst SF’s retning i de forslag, som SF er kommet med, og jeg synes, at SF's forslag i hvert fald i en vis udstrækning peger i den rigtige retning.
Det tror jeg er så langt, jeg kan gå i dag.
Serdal Benli (SF), 2024-11-22:
Jeg vil bare kvittere ministeren for at være positiv over for nogle af de forslag, vi er kommet med.
Vi er sådan set i lighed med ministeren også optaget af netop at få løst nogle af de udfordringer, vi ser.
Jeg ved ikke, om ministeren kan løfte lidt af sløret for, hvad det er for nogle overvejelser og tanker, ministeren gør sig i forhold de ændringer, vi sammen skal finde frem til.
Kunne ministeren måske løfte lidt af sløret for, hvad det er, vi skal have ændret i trossamfundsloven, når vi nu skal i gang med den lige om lidt?
Morten Dahlin (V), 2024-11-22:
Tak for spørgsmålet, og også tak for SF's aktive deltagelse i debatten om de her temaer.
Der er jo en årsag til, at vi har sat en revision af lov om trossamfund på lovprogrammet, og det er, fordi vi synes, der skal ske nogle ændringer, fordi vi ikke synes, der er de rigtige balancer og nødvendigvis de rigtige værktøjer alle steder i dag.
Vi har ikke gjort vores stilling op endnu, i forhold til hvordan det så konkret skal gøres.
Jeg har noteret mig nogle af SF's forslag, og jeg glæder mig til den dialog med Folketinget.
For vi synes ikke, at lov om trossamfund skal være præcis, som den er i dag.
Vi ser gerne nogle ændringer, og der skal så opnås en række balancer, som på den ene side handler om, hvordan man rent faktisk kan føre et effektivt tilsyn, og som på den anden side handler om, hvordan det stadig væk er muligt at være trossamfund i Danmark.
Så er der jo også det med lovgivningen i dag, at i forhold til nogle af de handlinger, som forarger rigtig mange af os, skal der også i loven kunne være en klar tilknytning mellem selve trossamfundet og de handlinger.
Det er ikke nok, at en, der er medlem af et trossamfund, begår en handling, som vi synes er forkert, og at der så drages der en direkte kobling til trossamfundet.
Det skal man huske i debatten.
Men vi går meget gerne ind i den dialog, og der er jo en årsag til, at vi gerne vil ændre og rette i lov om andre trossamfund.
Serdal Benli (SF), 2024-11-22:
Tak for opsamlingen, og tak for talen, og også tak for invitationen til dialog om at få løst nogle af de udfordringer, vi står over for her.
Jeg deler også den samme forargelse som ministeren i forhold til de sager, vi har hørt om i den seneste tid, bl.a. om negativ social kontrol eller trossamfund, der praktiserer deres egen form for jura i direkte modstrid med retssamfundets principper osv.
På baggrund af det, men også som konsekvens af den lov, vi nu skal til at vedtage lige om lidt, vil jeg høre ministeren, om ministeren vurderer, at vi har det tilstrækkelige tilsyn og kontrol, der skal til for at kunne dæmme op for nogle af de praksisser, vi ser rundtomkring, og som strider imod retssamfundet.
Carl Andersen (LA), 2024-11-22:
Tak for spørgsmålet.
Vi har faktisk netop fremsat et beslutningsforslag om, at vi skal se på, hvordan vi kan stramme op for de religiøse ægteskabskontrakter, som vi har set problematiseret i rigtig mange artikler og i pressen for nylig.
Der vil vi gerne have mulighed for i højere grad end i dag at kunne sanktionere både vielsesbemyndigede og også de anerkendte trossamfund, som er med til at fastholde særlig kvinder i uønskede religiøse ægteskaber.
Det er jo noget af det, vi gerne vil stramme op på.
Så er der noget af det, vi kan løsne lidt op på.
Det er f.eks., at der er nogle uhensigtsmæssigheder med den måde, hvorpå man får en vielsesbemyndigelse i dag.
Der er nogle kurser, man skal på, og der skulle man måske i højere grad kigge på, at kurset ved beståelse følger den enkelte vielsesforretter og ikke trossamfundet.
For i dag står vi i sådan nogle uhensigtsmæssige situationer, hvor det er sådan, at hvis en frikirkepræst, der har taget et kursus og har viet folk i 20 år, skifter menighed, så skal den person på et helt nyt kursus, og det er jo spild af både tid og penge for alle.
Så der er lidt til gyngerne og karrusellerne.
Serdal Benli (SF), 2024-11-22:
Tak til ordføreren for en rigtig god tale.
Jeg vil også anerkende og kvittere for, at der er en række ting, vi er enige om her.
Jeg bliver dog lidt nysgerrig på, at ordføreren i indledningen af sin tale sagde, at man også ser frem til at arbejde med ændringen af trossamfundsloven.
Kan ordføreren løfte sløret lidt for, hvor der er noget konkret, som Liberal Alliance i den sammenhæng er optaget af?
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-22:
Først synes jeg netop, det er interessant, om ministeriet egentlig følger konsekvenserne af de her beslutninger, der er foretaget.
For det, jeg frygter, er jo, at vi står med en børnegruppe, som netop ikke får den ordentlige hjælp.
Det kan godt være, at de ikke skal anbringes, men de skal jo stadig væk have de rigtige indsatser, og de indsatser har man jo i barnets lov sat ind på grund af den belysning, der lå i en børnefaglig undersøgelse.
Så følger I konsekvenserne af det, i forhold til om børnene får den rette hjælp?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-22:
Det sidste bliver jeg nok nødt til at svare på skriftligt.
Det her lovforslag går jo i høj grad på at se på nogle af de ting, hvor ministeriet i løbet af det første halvår af 2024, hvor loven jo trådte i kraft, har haft en vejledningspligt over for kommunerne.
Der har ministeriet derigennem fået en række spørgsmål og fået nogle forskellige elementer ind, som viser, at der er steder, hvor vi har behov for at præcisere lovgivningen.
I forhold til andre spørgsmål om børnefaglige undersøgelser, og om de skal bruges i større grad eller mindre grad,
vil jeg selvfølgelig meget gerne drøfte det også under udvalgsbehandlingen.
Men lige nu og her sigter det her lovforslag ikke på at udbrede sådan brugen af børnefaglige undersøgelser, men mere på at præcisere de steder, hvor der er uklarheder, og hvor borgere og andre parter på området er blevet opmærksomme på enten fejl eller mangler i reglerne.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-22:
Jeg vil egentlig bare spørge ind til den her del, som vi også var lidt i tvivl om i forhold til børnefaglige undersøgelser, og hvornår der er krav til det.
Noget af det, vi kritiserede, var jo netop, at man fjernede kravet om, at der skulle laves børnefaglige undersøgelser, og at det krav nu kun gælder anbringelsessager, og så vidt jeg så kan forstå på det her, når der er mistanke om vold og seksuelle overgreb.
Det var jo noget af det, vi bekymrede os om, i forhold til at man så i alle de andre børnesager ikke længere får oplysningen afdækket korrekt, idet der i forvejen stod beskrevet, at man ikke skulle afdække mere, end man syntes var nødvendigt.
Så kan ministeren sætte ord på, om man oplever yderligere problemer, i forhold til at man har fjernet nogle af de her krav?
Og vil ministeren også sætte ord på, om tvangsanbringelser er steget her de første cirka 10 måneder?
Mette Thiesen (DF), 2024-11-22:
Tusind tak, og i lige måde i forhold til det gode samarbejde.
Jamen vi – både Liberal Alliance og Dansk Folkeparti – fremsatte jo bl.a. også et forslag om en eller anden form for bodsordning over for kommunerne, når de begår alle de her fejl og lovbrud, så det har konsekvenser.
Bl.a. fremsatte vi også et forslag om at kulegrave hele anbringelsesområdet, både i forhold til om Ankestyrelsen er uvildig – hvilket jeg kan sætte kraftigt spørgsmålstegn ved – men også, om hele den her børn og unge-udvalgskonstruktion, man har i forbindelse med tvangsfjernelser, overhovedet fungerer efter hensigten.
Det ønskede man så heller ikke fra regeringens side.
Så der er rigeligt at se på på det her område.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-22:
Jeg vil bare sige tak for det gode samarbejde, og så håber jeg, at vi fortsat kan arbejde sammen om at få indført nogle konsekvenser af alle de lovbrud, som vi jo ser blive lavet i de her sager.
For det er jo noget, regeringen hverken har ønsket at se på eller endnu har fået løst.
Så det var bare en kort bemærkning.
Mette Thiesen (DF), 2024-11-22:
Jeg kan bekræfte alt det, som ordføreren for Liberal Alliance, fru Katrine Daugaard, siger her.
Så ja, det kan jeg fuldt ud bekræfte.
Tallene er kun gået én vej, og nu kan man så også gøre det allerede inden fødslen, og det er selvfølgelig ret foruroligende.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-22:
For at følge op på fru Camilla Fabricius' spørgsmål vil jeg bare helt kort høre ordføreren – for vi har jo stået ens i forhold til barnets lov: Er ordføreren enig i, at tallene igennem de sidste mange år har vist, at tvangsanbringelse er en øget tendens, og er ordføreren enig i, at man med barnets lov jo også øger brugen af tvangsanbringelser før fødslen, hvilket jo slet ikke var en mulighed før?
Er ordføreren enig i de fakta, jeg udlægger her?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-22:
Ad den vej får man jo nogle input og noget viden om, hvad der fungerer, og hvor der er behov for at se på tingene.
Nu er det jo et meget bredt spørgsmål, om ministeriet følger konsekvenserne tæt, og det kunne godt være, at vi også skulle give et skriftligt svar på det, for at følge konsekvenserne kan jo ske på mange forskellige områder og i forhold til mange forskellige indsatser.
Kim Aas (S), 2024-11-22:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget skal ses som et led i det arbejdsprogram, regeringen har lavet, hvor 1.000 statslige arbejdspladser skal fjernes.
Det skal være med til at sikre en bedre udnyttelse af de ressourcer, staten bruger, og ligeledes tage et opgør med det bureaukrati, der desværre fylder rigtig meget i det danske samfund.
Tilsynet går ud på, at ministeriet anmoder alle anerkendte trossamfund om at indsende grundlæggende oplysninger.
Efter at dette tilsyn nu har været gennemført en enkelt gang, har det vist sig, at der ikke var nogen store udfordringer på det område, og at det simpelt hen ikke giver nogen bureaukratisk eller økonomisk mening at fortsætte med det.
Dog er det vigtigt at fastslå, at trossamfund selvfølgelig har pligt til at oplyse eventuelle ændringer i stamoplysninger, og at ministeriet til enhver tid kan bede om disse oplysninger.
Og vigtigst af alt har det 3-årige tilsyn, som vi behandler i dag, ikke noget med tilsynet med trossamfundets regnskaber, medlemstal eller vedtægter at gøre.
Det andet element i lovforslaget er at skabe mindre bureaukrati ved en decentralisering af de sagsgange og afgørelser, der er i forbindelse med præsteansættelser og stadfæstelse af ansættelse af valgmenighedspræster.
I dag er det en opgave, der ligger hos ministeriet.
Dette vil med lovforslaget ændres sådan, at arbejdsopgaven med ansættelse af præster og stadfæstelse af valgmenighedspræster vil skulle varetages af biskopper og stiftsadministrationen.
Det er sådan i dag, at de jo i forvejen varetager den daglige arbejdsgiverrolle, og derved har de de kompetencer, som det kræver at varetage ansættelser og arbejdsopgaver for præsterne.
Der vil selvsagt skulle fastsættes nogle regler for, hvordan biskopperne og stifterne varetager sager inden for personaleområdet, men det kan vi jo selvfølgelig fastsætte under de forhandlinger, der kommer nu.
Målet med lovforslaget er som sagt at bruge færre administrative ressourcer end i dag, og det er vigtigt at fastslå, at uagtet at man med dette lovforslag afgiver administrative opgaver til biskopperne og stifterne, vil ministeriet altid kunne gribe ind i personsager, hvor dette kræves.
Alt i alt tænker vi i Socialdemokratiet, at dette forslag er godt, da det imødekommer målet om færre statslige arbejdspladser og vigtigst af alt afskaffer unødigt bureaukrati ved at lægge mere af ansvaret ud til de involverede partnere.
Vi ser frem til de videre forhandlinger.
Socialdemokratiet støtter hermed lovforslaget.