runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (RV), 2018-12-18:
Mange tak.
I Radikale Venstre ønsker vi at gøre det så let som muligt for iværksættere at starte deres egen virksomhed.
Der skal være så lidt bøvl som muligt, og det skal være muligt at kunne starte, også selv om man ikke har rigtig mange penge på lommen, og derfor har vi bl.a. også lavet en erhvervsaftale med regeringen, som havde en lang række vigtige tiltag for iværksættere.
Omvendt skal man jo altid sikre, at der ikke er for let spil for de brodne kar.
Iværksætterselskaberne er blevet evalueret, og der er jo en række problemer, som vi fra radikal side gerne vil være med til at rette op på.
Det er selvfølgelig, som Dansk Folkeparti også påpeger,
et problem, at der er over 900 mio. kr., der ikke kommer i statskassen, og at der skal bruges ganske store midler på at sidde og forvalte netop det her område.
Så vi deltager meget gerne i forhandlinger, der kan få sikret, at pengene kommer ind i statskassen.
Vi har dog ikke tænkt os bare at smide barnet ud med badevandet og igen gøre det sværere at starte virksomhed.
Så det bare at fjerne muligheden for at starte en ivs uden at sætte noget i stedet synes vi ikke er en god idé.
Ivs'erne bidrager trods alt med 5,2 mia. kr. i omsætning, de har 5.200 beskæftigede, og de har en eksport for 430 mio. kr.
Det er tallene fra 2016.
Så derfor kan vi ikke støtte forslaget, som det ligger, men vi støtter selvfølgelig intentionerne om at få ryddet op på det område.
René Gade (ALT), 2018-12-18:
Jeg er under alle omstændigheder glad for, at ordføreren for forslagsstillerne for sådan en feel good-fornemmelse, når jeg står på talerstolen – det er jeg da glad for.
Jeg oplever egentlig, at vi i Alternativet kan være ret kradse i kritikken af mange ting, og jeg oplever egentlig også, at jeg er det i dag.
Jeg har bare givet den ære til Dansk Folkepartis ordfører, fordi det netop er Dansk Folkeparti, der har fremsat beslutningsforslaget og også har æren af at komme med nogle af de her tal, som er meget, meget kritisable.
Det gør bare ikke, at jeg så vil rive tæppet væk under ivs'erne nu og her, når vi har en minister, der lyder så stålsat på at få gjort noget ved det, og som anerkender problemerne fuldt ud.
Og ja, jeg håber, det bliver et hyggeligt kaffemøde, som erhvervsordførerne fra alle partier får med ministeren, men jeg er ret sikker på, at der vil blive taget hånd om det her.
Jeg tror ikke, der er nogen af os ordførere eller partier, der kan stå på mål for, netop at det bliver misbrugt.
Det har aldrig været intentionen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-12-18:
Men mange af de her selskaber når jo at gennemføre deres ulovlige forehavende inden for et kalenderår, så med hensyn til alt det her med kontrol, foranstaltninger og revision, og hvad vi ellers diskuterer herinde, så griner de af os, hr. Thomas Jensen.
For der er nogle ting, de når at gøre inden for det samme regnskabsår.
Ofte ser vi jo, at de her virksomheder har en ganske kort periode, hvor de kører nogle transaktioner – det kan være ganske få, men store beløb – og så stopper de lige pludselig igen med at have et virke.
Det kører meget laissez faire på den måde, og det synes jeg måske at Socialdemokratiet skulle reflektere over.
For der nytter det ikke bare at sige, at vi skal mere kontrol, og at vi skal have nogle flere årsværk i bagmandspolitiet.
Det er svindel og humbug inden for det samme kalenderår, og det synes jeg måske Socialdemokratiet glemmer.
Thomas Jensen (S), 2018-12-18:
Socialdemokratiet kan selvfølgelig ikke acceptere, at der snydes, og det skal vi selvfølgelig sætte ind over for.
Men jeg tror også, det er vigtigt for forslagsstillerne, Dansk Folkeparti, at gøre sig klart, at det jo ikke er noget, der kun knytter sig til en bestemt selskabsform.
De her brodne kar, der har oprettet et iværksætterselskab, vil jo, som ministeren også påpegede, gå i gang på anden vis, og så vil vi se kriminalitet og urent trav inden for andre områder.
Så derfor synes jeg, det er bedst, hvis vi sørger for at få kapslet iværksætterselskaberne ind, sådan at vi holder de brodne kar ude, og så sikrer vi os, at vi har den rette styrke f.eks. i bagmandspolitiet til at komme efter de folk, der ikke kan opføre sig ordentligt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-12-18:
Der er jo ikke noget overraskende i, at det, som ministeren siger, er dagsordenen fra regeringens side.
Men der er jo en årsag til, at vi vælger at fremsætte det her forslag, og det er, at det altså koster samfundet penge.
Nu siger ministeren – jeg tror, det har været nævnt fire gange – at det skal være nemt og billigt at etablere danske selskaber, men det er jo ikke billigt, når det koster over 1 mia. kr. i tab på moms og skatter og afgifter – en kæmpe pukkel ovre i Erhvervsstyrelsen, hvor man sidder og skal likvidere alle de her selskaber og udrede økonomien bag dem og alle de penge, der er væk.
Det er jo ikke billigt, og det er ikke nemt, så hvad er det, ministeren mener med, at det skal være nemt og billigt?
For nogle skal jo betale den milliard, som beløbet allerede er på – hvis man kigger på tallene fra marts måned, rundede vi 900 mio. kr. i direkte tab, og nu er det jo på den anden side af 1 mia. kr., og i september 2017 var det godt 500 mio. kr. Så beløbene stiger jo for hver dag, der går.
Alene her den sidste måned er der kommet yderligere 2.500 iværksætterselskaber, som er under tvangsopløsning.
Det er 79 selskaber i døgnet, som Erhvervsstyrelsen så sidder og pukler med.
Er det nemt, og er det billigt?
Anders Johansson (KF), 2018-12-18:
Tak for det.
Lovforslaget har, som flere af de foregående ordførere har været inde på, til formål at sikre en bedre vurdering af de bud, der kommer ind, når det offentlige sender opgaver i udbud.
Det er selvfølgelig noget, De Konservative kan bakke op om.
Jeg vil ikke gennemgå alle detaljerne i lovforslaget.
Det er blevet gennemgået så rigeligt, så jeg vil gøre det relativt kort.
Det er klart, at når man bruger 350 mia. kr. i offentlige indkøb, er det selvfølgelig vigtigt, at man får den bedst mulige kvalitet i forhold til prisen.
Vi skal have konkurrence, så vi sikrer den højest mulige produktivitet og effektivitet, og vi skal selvfølgelig have den bedst mulige udnyttelse af de skattekroner, vi bruger.
Det er enormt store beløb, der bliver brugt i offentlige indkøb, og det er klart, at hvis vi kan optimere det ved at have en effektiv konkurrence, er det noget, som vi selvfølgelig skal gøre, for vi har en forpligtelse til at få mest muligt for de skattekroner, vi indkræver.
Med de ord vil jeg sige, at vi selvfølgelig støtter lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-18:
Jeg vil ikke spekulere i, om den her ændring af udbudsloven har baggrund i en eller et par specifikke sager, men jeg kan i hvert fald godt komme i tanker om nogle, som vi har diskuteret i bl.a. Finansudvalget.
Den specifikke sag endte med at blive mange gange dyrere end det, det skulle have kostet.
På den måde kan man jo nogle gange komme til at betale prisen ved at vælge et alt for dårligt bud, fordi man udelukkende har fokus på pris.
Jeg kan huske, at vi havde en diskussion med transport-, bygnings- og boligministeren, hvor han måtte indrømme, at ja, dengang det her bud blev givet, havde man udelukkende set på pris.
Og jeg tror, at trods alt alle Folketingets partier kan være enige om, at det er fuldstændig vanvittigt alene at fokusere på pris.
Det skal jo netop være den bedste kvalitet og så også helst til den bedste pris.
Det synes jeg at den her ændring af udbudsloven jo netop tilsigter, altså at man ikke skal blive for fokuseret på pris, fordi det i sidste ende kan ende med virkelig at koste os alle sammen.
Det står også i lovforslagets bemærkninger: Hvis en ordregiver kender prisen i tilbuddet på det tidspunkt, hvor tilbuddets kvalitet skal vurderes, kan der således være risiko for, at dette får en utilsigtet afsmittende effekt på vurderingen af kvaliteten.
Tilbud med en meget lav pris risikerer dermed at opnå en bedre kvalitetsvurdering, end hvad der virker rimeligt, fordi pris har fået en større betydning i evalueringsfasen, end da udbuddet blev udformet.
På den måde er vi fra SF's side meget positive over for den her ændring.
Vi ved da også, at vi alle sammen skal evaluere udbudsloven, og udbudsdirektivet skal også evalueres inden 2020.
Og der er i SF's øjne rigtig mange ting, der bør rettes op på.
Det vil vi også diskutere i udvalgsarbejdet.
I dag har de jo en formel mulighed, men i realiteten er det tit rigtig svært.
Der har jeg også hørt erhvervsministeren sige, at han egentlig ønsker bedre vilkår for små virksomheder, så de også kan vinde de her ting.
Vi har fra SF's side et udspil på vej, der skal gøre det nemmere for mindre virksomheder.
Det glæder vi os også til at diskutere med ministeren i det nye år, medmindre vi får et valg inden da.
Men i første omgang er vi positive over for de her ændringer med de forbehold, som jeg har nævnt.
Ida Auken (RV), 2018-12-18:
Tak, formand, og jeg har glædet mig rigtig meget.
I dag behandler vi L 125 om udbudsloven, og det forpligter alle ordregivende myndigheder til at offentliggøre, hvad for nogle værktøjer man vurderer de tilbud, der kommer ind, efter.
Det skal ifølge regeringen give en større gennemsigtighed i forhold til tilbudsgiverne, så de lettere kan give det bedste tilbud.
I Radikale Venstre tror vi på, at i forhold til udbud skal vi gå mere i retning af at få virksomheder til at konkurrere mindst lige så meget på kvalitet som på pris.
Vi tror, at man tit kan få noget, der sådan set er både bedre og billigere i længden, hvis man laver kloge udbud.
Vi ønsker, at de små og mellemstore virksomheder får lettere ved at byde på opgaver fra det offentlige.
Det er f.eks., hvordan forslaget påvirker det små og mellemstore virksomheders mulighed for at give et tilbud.
Nogle af høringssvarene indikerer, at det vil gøre det sværere for SMV'erne at byde, og det tror jeg ikke var intentionen.
Det ville være godt lige at få afklaret det.
Derudover kunne det være godt at få lavet samfundsøkonomiske beregninger af forslaget.
Det er vist gået lidt hurtigt, og jeg er ikke sikker på, at de er lavet.
Og så vil vi gerne blive lidt klogere på, hvordan man tænker, at der kommer flere tilbud, der ikke alene afgøres på pris, men også på kvalitet.
Så det er nogle af de ting, vi vil spørge ind til i lovbehandlingen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-12-18:
Det er rigtigt, at alle partier har erkendt, at der er en udfordring med det her, og der har været forskellige former for kritik af det.
Men det ændrer jo bare ikke på, at det, der mangler, er handling.
Og vi har været vidende om den her situation
Og vi har været vidende om det fra skriftlige redegørelser fra skatteministeren tilbage i september 2017, og vi har været vidende om det i marts 2018, hvor vi fik et opfølgende svar på, hvordan det gik med de her store, massive tab, som der er på moms og skat i de her selskaber.
Så vi har været i gang med det, men der er desværre ikke rigtig sket noget.
René Gade (ALT), 2018-12-18:
Jeg beklager, hvis der ikke er sket en korrekt udskiftning, som der skulle, men jeg er her i stedet for hr. Rasmus Nordqvist, som er vores ordfører på området. Vi har kigget lovforslaget igennem, og det er faktisk overvejende positivt, synes vi, i forhold til de indholdsmæssige ting, der er, og hvad angår gennemsigtigheden entydigt, i forhold til hvordan udbuddene foregår.
Så er der en række relativt kritiske høringssvar, i forhold til at der vil blive ekstra ressourcer pålagt at skulle findes økonomi til ude i kommunerne.
Man kan læse høringssvarene enten krast, som om det er en meget stærk kritik, eller man kan læse dem, som om det måske er nogle små krusninger, man lige skal hen over.
Men jeg vil sige, at vi forholder os sådan lidt blandet til det indtil videre, fordi vi jo skal være sikre på, at kommunerne kommer til at tage godt imod det her.
Omvendt har jeg svært ved at sige, at vi ikke kommer til at kigge positivt på det i udvalgsbehandlingen.
Men det er slående, synes jeg, at der er en vis utryghed, i forhold til hvordan det her ressourcetræk skal komme til at blive håndteret.
Men umiddelbart glæder vi os til i udvalgsbehandlingen at blive klogere på det.
Så til gennemsigtigheden: På alle måder yes.
I Alternativet har vi altid plæderet for, at vi faktisk har en stor opgave i forhold til udbud, sådan at vi kan få alle virksomheder med, så man ikke er bundet af nogle meget rigide regler, der ekskluderer nogle og ikke andre.
Mange af de elementer er faktisk med her, så vores ordfører får lov til at lægge sidste hånd på det til tredjebehandlingen.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-12-18:
Regeringen er bestemt ikke blind for de problemer, der er i mange iværksætterselskaber, og som sagt vil vi også finde løsninger på det.
Det kunne jo være, at de mennesker, som stod for den her skattespekulation, som der måske er tale om, eller spekulation i at låne penge, som man ikke kommer til at betale tilbage, ville gøre det i andre selskabsformer, hvis ikke vi havde iværksætterselskabsformen.
Så det er svært at sige, hvor meget det sådan præcis koster samfundet at have iværksætterselskabsformen.
Så er der jo altså også nogle positive virkninger ved det, i og med at der nok er blevet dannet flere nye selskaber på grund af den her billige selskabsform, end der ellers ville være blevet.
Det virker i hvert fald som en fornuftig hypotese at antage, at der nok ville være nogle selskaber, der ikke ville være blevet stiftet, og dermed er der også kommet mere aktivitet, flere arbejdspladser osv.
Men der er en overrepræsentation af problemer, og det vil vi også adressere.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-12-18:
Jamen det er måske det, der er forskellen på regeringens tilgang til det og så Dansk Folkepartis tilgang.
Altså, vi er jo også glade for iværksættere; der er faktisk mange af vores vælgere, der er iværksættere, viser meningsmålinger, og det er vi selvfølgelig både glade og taknemlige for.
Men det ændrer bare ikke på, at i forhold til kvalitet kontra kvantitet er det efter vores opfattelse trods alt bedre at have fokus på, at kvaliteten og trivslen hos vores iværksætterselskaber vægter højere end kvantiteten.
Man siger: Der er kommet så mange iværksættere.
Ja, der er kommet 55.000 selskaber siden 2014.
Men bare én taxavognmand har stiftet 500 ivs-selskaber for at kunne putte lodder ned i kassen og for at køre hyrevogn her i København osv.
Er det iværksætteri?
Nej, det er det ikke, hr. minister, det er bureaukrati.
Jeg forstår egentlig udmærket, at Socialdemokratiet er lidt protektionistisk med hensyn til at bevare ivs-systemet, til trods for at det har kostet over 1 mia. kr. indtil nu.
Det er jo simpelt hen af den ene årsag, at det var Socialdemokratiets kongstanke, at det skulle gennemføres.
Det skete jo under en socialdemokratisk erhvervsministers embedsførelse tilbage i 2013/2014.
Men jeg vil gerne i forbindelse med det spørge ordføreren, hvordan ordføreren så har det med, at vi kan se, at rigtig mange danske hæderlige virksomheder bliver udkonkurreret af uhæderlige virksomheder.
Det er jo pizzeriaer, døgnkiosker, frisører og taxavognmænd.
Det er alt muligt mellem himmel og jord og også virksomheder, hvor der ikke er andet end momskarruseller osv., og hvor der ikke er nogen fysisk aktivitet rent virksomhedsøkonomisk
Hvordan har ordføreren det med, at vi nu åbenbart ifølge Socialdemokratiet skal blive ved med at acceptere, at der foregår den her form for spekulation, som enhver jo desværre kan se foregår?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-12-18:
Jamen tak for det.
Jeg kunne godt have frygtet lidt, at der ville være et flertal i Folketinget, som var klar til at slå hårdt ned på virksomheder uden at have for øje, at det fortsat skal være nemt og billigt at stifte virksomhed i Danmark.
Der er jeg faktisk glad for, at Socialdemokratiet har det meget for øje, at vi skal bevare det gode miljø, der er, for at starte selskab i Danmark.
Og jeg ser frem til forhandlingerne med bl.a. Socialdemokratiet og andre partier.
Thomas Jensen (S), 2018-12-18:
Tak for det, minister.
Jeg vil bare sige herfra, at det for Socialdemokratiet i hvert fald er vigtigt, at vi kommer rundt om det her, for som vi hørte fra Dansk Folkepartis ordfører tidligere, var det skyldige beløb til det offentlige 900 mio. kr.
Altså, det er jo ikke bare nogen, der lige glemmer at betale moms i et enkelt kvartal; det er jo nogle, der spekulerer i det her, kan man se med den meget omfattende svindel, der finder sted.
Derfor er jeg ret sikker på, at vi skal have bagmandspolitiet, SØIK, ind over det her, og derfor vil Socialdemokratiet i hvert fald stille krav om i forhandlingerne, at vi får justitsministeren med ved bordet.
Så det er en udstrakt hånd fra Socialdemokratiet, og jeg ser frem til nogle gode forhandlinger.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-12-18:
Regeringen går ikke ind for, at danske lønmodtagere bliver snydt, heller ikke af folk med iværksætterselskaber – det er fuldstændig sikkert, og det kommer nok heller ikke som nogen overraskelse for nogen.
Det ville måske være lidt mere opsigtsvækkende, hvis vi sagde det modsatte.
Det kan godt være, at der er problemstillinger, hvor vi har behov for hjælp af Justitsministeriet.
Det sker ofte, at man gør det, fordi Justitsministeriet jo er det, der værner om lovgivningens kvalitet, ligesom en masse andre regler ligger under Justitsministeriet.
Så det kan sagtens være, at vi støder ind i noget, hvor vi skal have hjælp af Justitsministeriet.
Thomas Jensen (S), 2018-12-18:
Tak til ministeren.
Socialdemokratiet er jo enig med ministeren i, at det skal være lettere at være iværksætter i Danmark, og derfor er Socialdemokratiet også af den holdning, at, ja, der er problemer med iværksætterselskaberne – der er også nogle positive historier – og de problemer, der måtte være, er vi selvfølgelig klar til at finde nogle løsninger på.
Så jeg tager selvfølgelig positivt imod ministerens invitation til forhandlinger.
Nogle af de her selskaber bliver også brugt, hører vi fra fagbevægelsen, til social dumping og til at snyde danske lønmodtagere, og det er jo helt tydeligt, at når der er så stor svindel over for det offentlige, skal vi nok se på, hvordan bagmandspolitiet kan hjælpe med at løse nogle af de her problemer her og nu.
Derfor er mit spørgsmål til ministeren: Synes ministeren ikke, at vi skal inddrage justitsministeren i sådan nogle forhandlinger her, så vi sikrer os, at vi kommer hele vejen rundt og får lukket banditterne ude, så de gode, fornuftige folk med gode intentioner, som vil skabe vækst og arbejdspladser i Danmark, kan skabe iværksætterselskaber?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-12-18:
Ja, men det er modtaget, at det er Dansk Folkepartis holdning.
Det er meget forståeligt, og de problemer, som Dansk Folkeparti peger på, bl.a. med oprettelse af en masse selskaber for at få taxalicenser, er reelle problemer.
Det er også derfor, jeg siger, at der bestemt er noget, vi skal have fundet en løsning på.
Vi vil bare gerne lave en samlet pakke, hvor vi også værner om, at vi ikke gør det for dyrt at starte selskaber op i Danmark.
Det er noget, vi lægger ret stor vægt på.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-12-18:
Rådet for Grønlands Retsvæsen i 2016 havde et møde, hvor man besluttede, at de grønlandske regler om seksualforbrydelser i videst mulig omfang bør ligne de danske.
Det gælder dog ikke, hvor særlige grønlandske forhold gør sig gældende, f.eks. som følge af at kriminalloven ikke indeholder strafferammer eller forældelsesfrister.
Jeg ser positivt på, at der nu sættes fokus på en opgradering af reglerne for seksualforbrydelser i retsplejeloven for Grønland, ligesom en opdatering på området har fundet sted i Danmark.
Vores grundlæggende lovgivning og rettigheder inden for justitsområdet skal være på niveau med de danske, og dette lovforslag er et af skridtene på vejen.
Vi må blankt erkende, at vi i Grønland har et stort problem med seksuelle overgreb.
Der er ca. ti gange så mange anmeldelser i Grønland, som der er i Danmark.
Det vidner om, hvor stort et problem vi har med at gøre.
Det er uacceptabelt – seksuelle overgreb får store negative konsekvenser for det enkelte menneske, familien og samfundet.
Det er et ansvar, som vi alle bærer – uanset om vi er en myndighed, en kommune eller borgere, er vi hver især vigtige for at kunne skabe de nødvendige forandringer.
Jeg vil gerne kvittere for, at man i lovforslaget har været opmærksom på den anderledes familiestruktur, vi har i Grønland, så loven dermed også kommer til at gælde for stedbørn og stedsøskende, som har været ofre for et overgreb fra et familiemedlem.
Derfor er dette lovforslag i god tråd med den ambitiøse indsats, der blev gjort med strategien ”Killiliisa".
Lovforslaget blev ved den seneste samling i Inatsisartut vedtaget, og fra Nunatta Qitornais side indstiller vi derfor lovforslaget til vedtagelse.
Trine Bramsen (S), 2018-12-18:
Forslaget, som vi behandler her, handler dels om en registrering af sikkerhedsveste og dels afgiftsfritagelse for tilladelser til salutkanoner.
Jeg skal nok vende tilbage til salutkanonerne – dem er der noget at sige om – men først lovforslaget om registrering af sikkerhedsveste.
Det er jo noget, som vi faktisk i Socialdemokratiet havde oppe for efterhånden 1½ år siden, hvor vi foreslog det.
Da afviste ministeren, at det ville have en effekt, indtil ministeren så selv foreslog det og nu kommer med et lovforslag om.
Og det er jo helt fair.
Vi synes faktisk, det er vigtigt, at vi får lovreguleret det at anskaffe sig en sikkerhedsvest.
Vi ved, at det er noget, som bliver brugt i rocker- og bandekonflikterne i perioder, og vi ved også fra politiet, at bandemedlemmer er mere tilbøjelige til at engagere sig i potentielt farlige konfliktsituationer, når de har vesten på, fordi de ser det som en ekstra sikkerhed.
Vi støtter derfor den her del af forslaget.
Vi synes, det er godt, at vi nu også adresserer den her del af bandernes redskaber.
Og så til salutkanonerne.
I Socialdemokratiet kan vi ikke lade være med at undre os en smule over det her forslag om afgiftsfritagelse for salutkanoner.
Der kan være nogle historiske markeringer, og der kommer endda en række her i nær fremtid, hvor det giver god mening at man kan bruge historiske levn, eller hvad man kan kalde dem, til at afgive salutter, og at man ikke skal betale afgifter for det.
Men man kunne godt få den mistanke – og jeg siger, at det bare en mistanke – at det her handler om De Konservatives jagtvenner, som er trætte af, at de skal betale en afgift for at afgive deres salutter, inden at jagterne går i gang.
Derfor synes vi rent faktisk, at det er vigtigt at få boret det her ud.
For det skal jo ikke være sådan, at vi sniger skattelettelser ind til samfundets top og jagtvennerne, uden at vi i hvert fald har haft en ordentlig diskussion og fået lagt fakta på bordet om, at det er det, som det her handler om.
Så før vi fra Socialdemokratiets side kan sige, at vi støtter den her anden del, vil jeg sige, at jeg er med på, at det ved de historiske salutter kan give god mening, men at når det handler om jagtsalutter og andet, der afgives for fornøjelsens skyld, vil vi altså godt have nogle svar på en række spørgsmål, som vi vil stille til den her del af forslaget.
Og ellers vil vi appellere til – afhængigt af de svar, der kommer – at forslaget her opdeles i to, da der trods alt må siges at være pænt stor forskel på afgivelse af salutter og på den anden side det at bære skudsikker vest i en bandekonflikt på Nørrebro.
Tak for ordet.
René Gade (ALT), 2018-12-18:
Vi har også lagt vægt på, at det netop er et forslag fra Grønlands Selvstyre og et forslag, som ikke møder nogen modstand overhovedet i de høringssvar, jeg i hvert fald har bemærket.
På alle måder synes jeg det er et godt lovforslag.
Og jeg tænker, at når man kommer ind som retsordfører, som jeg gjorde for ganske nylig, og netop oplever den her problematik med, hvad retsfølelsen er over for det juridiske, står man nogle gange i nogle dilemmaer, og derfor synes jeg, det er en interessant debat, der bliver rejst i dag.
Den kunne man også godt tage i endnu højere grad her i Folketinget.
Igen: Det her handler om at give bedre vilkår for de forurettede, ikke mindst børn, der bliver udnyttet eller seksuelt misbrugt, og sikre, at der er de helt rigtige lovkrav og rettigheder i forhold til dem, så man kan tage vare på dem, men også håndhæve den straf eller den påvirkning, der nu skal være på dem, der har gjort det.
Vi kan kun sige et klart ja fra Alternativet til lovforslaget i sin helhed.