Peter Hummelgaard (S), 2019-12-03:
Tak for det, og først og fremmest tak til fru Karina Adsbøl fra Dansk Folkeparti for at indkalde til den her, efter min mening i hvert fald, meget vigtige forespørgselsdebat om sagsbehandlingstiderne i arbejdsskadesystemet.
Ingen tilskadekomne bør vente unødig lang tid på en afgørelse i deres arbejdsskadesag.
En arbejdsskade kan være en stor belastning i sig selv, og lang sagsbehandlingstid skaber endnu større utryghed og uvished, der kan gøre det svært for tilskadekomne at komme videre i livet.
Det er derfor afgørende, at vi politikere arbejder sammen om et arbejdsskadesystem, der understøtter hurtigere afklaring i arbejdsskadesager.
Men det er samtidig vigtigt, at der er høj kvalitet i sagsbehandlingen.
Afgørelserne skal ikke være hurtige for enhver pris.
Jeg vil gerne indlede med at slå fast, at det ikke er et nemt arbejde at nedbringe sagsbehandlingstiderne væsentligt, men det er et arbejde, som jeg meget gerne tager fat på.
Og det forudsætter, at I som ordførere går med i arbejdet.
Jeg er overbevist om, at vi når længst ved, at vi sammen arbejder mod et fælles mål, nemlig et bedre arbejdsskadesystem.
Et enigt Folketing har allerede taget de første skridt mod enklere sagsbehandling på arbejdsskadeområdet, der bl.a. har til formål at nedbringe sagsbehandlingstiden.
Fra nytår kan flere arbejdsulykker igen anerkendes som arbejdsskader.
Det sker, efter at en højesteretsdom, der i 2013 strammede kriterierne for anerkendelse – så arbejdsulykker kun kan anerkendes, når tilskadekomne har følger efter skaden, eller hvor behandling er nødvendig for at blive rask – fra nytår bliver rullet tilbage.
For hvis man er kommet til skade på sit arbejde, skal det selvfølgelig anerkendes som en arbejdsskade.
Men det er klart, at det selvfølgelig fortsat er et krav, at der er sammenhæng mellem den skade, der er sket, og den hændelse, der har ført til ulykken.
Arbejdsmarkedets Erhvervssikring får også mulighed for at træffe afgørelse om anerkendelse, uden at der er taget stilling til eventuelle følger af skaden.
Det betyder, at man som tilskadekommen i fremtiden kan få hurtigere vished om, om ens skade skyldes arbejde, så den enkelte ikke længere skal vente på, at godtgørelses- og erstatningsspørgsmålene bliver afklaret.
Samtidig har Folketinget givet Arbejdsmarkedets Erhvervssikring mulighed for selv at ændre alle dele af afgørelsen, når de modtager en klage.
I dag er det sådan, at afgørelser, der er afgjort med et skøn, skal sendes til behandling i Ankestyrelsen, uanset at der tydeligvis er tale om et fejlskøn.
Det er uheldigt for den tilskadekomne, fordi det ofte betyder forlænget sagsbehandlingstid og en mere uoverskuelig sagsproces, ligesom det også bliver dyrere for forsikringsselskabet eller Arbejdsmarkedets Erhvervssikring.
Samtidig sikrer lovændringen, at Ankestyrelsen kan behandle ukomplicerede klagesager lidt hurtigere, fordi de her sager i fremtiden kan afgøres administrativt i stedet for på et møde.
Endnu er det for tidligt at sige noget om effekten af ændringerne, men det er et skridt i den rigtige retning, og det er regeringens ambition at fortsætte arbejdet med at forbedre arbejdsskadeområdet.
Som jeg også nævnte før, er det et område, som jeg vil tage fat i.
Men arbejdsskadeområdet er et kompliceret område, og jeg er overbevist om, at det er nødvendigt med et bredt samarbejde blandt ordførerne for at få de bedste løsninger.
Det oplever jeg også at der er bred efterspørgsel efter.
For mig er det helt centralt, at vi har et arbejdsskadesystem, der hjælper borgerne videre, hvis de er så uheldige at komme til skade som følge af deres arbejde.
Lang sagsbehandlingstid kan sætte den enkelte tilskadekomne i en økonomisk og arbejdsmæssigt sårbar situation, som kan gøre det svært at komme videre.
Jeg har også noteret mig, at produktiviteten har været faldende i Arbejdsmarkedets Erhvervssikring.
På baggrund af Rigsrevisionens beretning peger Statsrevisorerne på, at Beskæftigelsesministeriet bør forbedre rammerne og Arbejdsmarkedets Erhvervssikring bør arbejde på at styrke samarbejdet med eksterne aktører med henblik på modtage informationer hurtigere.
Jeg er enig i, at der er behov for se på, hvordan sagsbehandlingstiderne kan nedbringes yderligere.
Jeg vil derfor drøfte Rigsrevisionens konklusioner med bestyrelsen i Arbejdsmarkedets Erhvervssikring.
I min redegørelse til Statsrevisorerne vil jeg redegøre for de foranstaltninger og overvejelser, som Rigsrevisionens beretning har givet anledning til.
Når redegørelsen foreligger, vil jeg oversende den til Folketinget.
Jeg mener samtidig, at det er værd at bemærke, at undersøgelsen også viser, at sagsbehandlingstiderne er faldet i Arbejdsmarkedets Erhvervssikring.
Det er en positiv udvikling, der skal fortsætte.