runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Torp (SF), 2018-05-22:
Tak for et godt forslag, som vi støtter.
Bier er helt essentielle for liv på jorden, og derfor er det en vigtig sag at beskytte de bier, som er under pres.
Nu har EU's medlemslande jo i mellemtiden vedtaget forbud mod at bruge neoniks, som jeg vælger at forkorte det til, da det er nemmere at udtale, udendørs, og man skulle jo forvente, at alle lande ville følge forbuddet.
Man kan håbe, at den nye miljøminister eller fødevareminister i den her sag vil gøre alvor af sine udtalelser om, at han er miljøminister, før han er fødevareminister, for miljøministeren får ikke nogen bedre sag at vise det på.
Fødevareministeren kan selvfølgelig vælge at påberåbe sig katastrofeartiklen i direktivet og udstede dispensationer som sin forgænger, men han får næppe lov til at gøre det år efter år, for fødevareministeren kan nemlig ikke påberåbe sig, at de danske doseringer er mindre end dem, der anvendes andre steder, for forbuddet giver slet ikke plads til den slags undtagelser.
Ministerens forgænger svarede mig på udvalgsspørgsmål nr. 532 den 9. april: »Det undersøges pt., om det vil være muligt, at stille krav om monitering/varsling i foråret som betingelse for en dispensation til bejdsning af vinterraps.«
Og jeg citerer igen: »Rapsjordlopper synes at optræde i cykler, hvor forekomsten i Danmark toppede i 1992, 2000 og 2008.«
Vi kan altså derfor komme ganske langt med godt landmandskab, hvis der er villighed til at stramme op på mulighederne for at få dispensation.
Tilsyneladende mangler vi også viden for at kunne give dispensation, i hvert fald henviser ministerens forgænger i sit svar på spørgsmål nr. 531 i sidste måned til Miljøstyrelsen, der skriver: Der findes ikke på nuværende tidspunkt målinger fra Danmark af koncentrationer af neonikotinoider i hverken afgrøder eller ukrudt.
Miljøstyrelsen har i det seneste opslag om forskningsmidler inkluderet dette emne.
Vi ved i forvejen, at stoffet er svært nedbrydeligt i jord, og at det derfor vil optræde i afgrøderne de efterfølgende år, og det betyder begrænsninger på, hvilke afgrøder der kan dyrkes efterfølgende.
En betingelse for at give dispensation bør være, at afgrøden høstes, inden den sætter blomst og tiltrækker bier og andre insekter.
Hvordan gør man det i praksis med raps?
Alle de gule blomster derude må jo være voldsomt tiltrækkende for bier og insekter.
Der kunne kun gives tilladelse til bejdsning af vinterraps, og Miljøstyrelsen siger, at når man sår afgrøden om efteråret, går der lang tid, før bierne trækker på afgrøderne om foråret, hvor rapsen blomstrer.
Når bejdsningen sker om vinteren, vil en del af stofferne være nedbrudt til foråret.
Men hvordan ved styrelsen det, når der ikke er målinger fra Danmark af koncentrationen af neoniks i hverken afgrøder eller ukrudt, og den del, der ikke er nedbrudt, er den skadelig for bier?
Så summa summarum
Vil det så få konsekvenser?
Ja, det vil det måske nok, men naturen sætter altså grænser for, hvad vi kan dyrke, hvis det skal ske uden risiko for bestøvere.
Mette Abildgaard (KF), 2018-05-22:
Tak for det.
Som også Alternativets ordfører var inde på, kommer vi vidt omkring i salen i dag, fra de store elefanter til de små bier.
Jeg synes, det har været interessant at følge debatten i løbet af den sidste times tid.
De her neonikotinoider tror jeg også, at jeg vil vælge at kalde neoniks – tak for det gode råd fra Enhedslistens ordfører.
Selv om jeg gerne vil være med til at værne om det danske sprog, må jeg indrømme, at det at skulle udtale det jo alene næsten kan afskrække mig fra at blande mig i debatten.
Det er afsindig vigtigt, at vi sikrer gode forhold for vores bier.
Flere andre ordførere har også været inde på, hvordan de spiller en fuldstændig afgørende rolle for hele vores system, for hele den grønne sammenhængskraft, og derfor er det afgørende vigtigt, at vi sikrer ordentlige vilkår for bierne.
Men jeg må nok indrømme, at når jeg har lyttet til debatten i løbet af den sidste time, så er det også gået lidt op for mig, hvor komplekst det her er.
Jeg må nok også indrømme, at jeg ikke føler mig helt som ekspert på nogen måde på det her område.
Derfor står jeg nok også lidt i den situation, at jeg kommer til at støtte mig til nogle af de vurderinger, jeg har fået præsenteret fra Miljøstyrelsen, som netop går på, at der kan være situationer, hvor det giver bedre mening at tillade brugen af neoniks end de alternativer, der ville komme i stedet for, hvor der kan være behov for at sprøjte flere gange, og at det samlet set kan give en større miljøbelastning.
Jeg har også på et tidspunkt været sundhedsordfører, hvor vi også nogle gange stod med nogle sager, hvortil man bare måtte sige, at der var man nødt til at læne sig op af de anbefalinger, der kom fra Sundhedsstyrelsen, fordi der sad nogle eksperter, som havde den dybeste indsigt i de ting.
Jeg har det nok lidt på samme måde i forhold til det her.
Men det er jo klart, at vi skal sikre, at dispensationspraksis, vi har i Danmark, er så stram som overhovedet muligt.
At høre efter debatten i dag virker det, som om man måske ikke har haft det hidtil, men jeg synes, at det lyder meget godt fra ministeren, at det bliver der strammet op på, så man sikrer, at den her dispensation kun bliver givet i de tilfælde, hvor det vitterlig er det eneste alternativ, hvor man ikke vurderer, at der er andre rimelige muligheder, og at det kan give en større sprøjtemiddelsbelastning at vælge alternativer.
Så vi følger det her fra Det Konservative Folkepartis side i forhold til, hvad der bliver lavet af forskning, hvad der kommer af anbefalinger på det her område.
Målet må være at beskytte bierne, men omvendt skal vi også passe på ikke at lave forbud i en nem vending, som reelt kan føre til en større sprøjtemiddelsbelastning, for det er der jo heller ikke nogen af os, der er interesserede i.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-22:
Det, som forslaget foreslår at gøre, er, kan man sige, at lave en situation, der reelt herskede før den ændring, der blev lavet under den tidligere SR-regering i 2014.
Der havde man jo reelt en de facto sortlistning af lande, der groft krænkede menneskerettighederne.
Der kunne jeg bare godt tænke mig at høre fra ministeren, om ministeren mener, at det er fornuftigt, at Danmark tillader eksport af overvågningsudstyr til eksempelvis Saudi-Arabien eller Qatar, som gør sig skyldige i grove krænkelser af menneskerettighederne, vel vidende at Amnesty eksempelvis advarer imod, at det her udstyr bliver brugt til at undertrykke den demokratiske opposition.
Tak for det.
Enhedslisten er ikke i tvivl, vi vil altid gerne have folkeafstemning om EU.
Vi ville gerne have haft en folkeafstemning om Lissabontraktaten, sådan at danskerne kunne tage stilling til, om Danmark skulle tilslutte sig Lissabontraktaten.
Det forhindrede et flertal i Folketinget, men man tilsluttede alligevel Danmark.
Vi ville gerne have haft en folkeafstemning om, om Danmark skulle tilslutte sig EU's finanspagt.
Det forhindrede et flertal i Folketinget, men man tilsluttede alligevel Danmark.
Nu vil vi gerne have en folkeafstemning om EU's bankunion, fordi det kan få – med ministerens ord – store konsekvenser, og så synes jeg bare, det er ærgerligt, at Socialdemokratiet endnu en gang ikke vil bakke op om, at danskerne kan få lov at blive spurgt i så vigtigt et spørgsmål.
Kristian Jensen (V), 2018-05-22:
Finansministeriet er ikke en forskningsinstitution.
Det er et ministerium, som regner på både Folketingets spørgsmål og regeringens politik og laver vurderinger ud fra, hvad der er af konsensus i forhold til bl.a. spørgsmål om adfærdsændringer og dynamiske effekter af skatteændringer.
Når man kigger på dynamiske effekter af offentlige udgifter, anerkender jeg fuldt ud, at der kan være dynamiske effekter.
Der er blot ikke nogen, der har lavet troværdige målinger af, hvad det i givet fald måtte være for de helt konkrete ændringer, der er.
For man kan ikke bare sige, at en milliard ekstra på uddannelse, er den samme, uanset om man bruger den på førskoleuddannelse eller på universitetsuddannelse.
Man kan heller ikke sige, at en milliard givet ud til kommunerne, brugt af 98 selvstændige kommuner, alle steder falder ud på en bestemt måde.
Derfor er det ikke på samme måde undersøgt og efterprøvet, hvordan adfærdseffekterne er af offentligt forbrug.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-22:
Tak til Socialdemokratiets ordfører for de mange pæne ord.
Vi synes i SF selvfølgelig, at vores forslag er det bedste.
Nu sagde hr. Benny Engelbrecht også det, som finansministeren var inde på, nemlig at der skulle knyttes en masse kommentarer til her regnestykker.
Vi foreslår, at de relevante tal selvfølgelig skal være der, og at det også skal fremgå, hvordan kørslerne er brugt.
Det er ikke meningen – det står der i hvert fald ikke i forslaget – at det skal oversættes til et eller andet, hvad skal man sige, hverdagsdansk, eller at der skal knyttes en masse kommentarer til det, eller at der skal være en kommunikationsrådgiver ind over.
Altså, det er jo meningen, at det er økonomer, der kan sidde og efterprøve de her ting, også – og det var ordføreren jo egentlig selv inde på – så man kan regne på ens egen politik, i forhold til hvordan regeringen regner på sin, og dermed have et bedre sammenligningsgrundlag, f.eks. hvis oppositionen vil fremsætte alternative finanslovsforslag.
Altså, det er meningen, at der skal bruges de tal og de kørsler, som allerede eksisterer i ministeriet.
Benny Engelbrecht (S), 2018-05-22:
Det, der kan være udfordringen, hvis man, om jeg så må sige, kun ser en mellemregning,
er jo, at man ikke nødvendigvis ved, hvorfor en beregning er gennemført.
Derfor forstår jeg godt – og det er blot det, jeg gør opmærksom på – at et Finansministerium, hvis de fremlægger noget, kan have et behov for at forklare, hvorfor det så er, de har lavet den pågældende kørsel.
Jeg husker selv meget tydeligt et eksempel, hvor jeg stillede et spørgsmål som medlem af Folketinget.
Det viste sig, at Europa-Parlamentet havde svært ved at få nogle statistiske oplysninger om antallet af uheld i Danmark og ulykkesstatistikken vedrørende, hvor mange børn der kom til skade i forbindelse med rullegardiner.
Så for at hjælpe et europaparlamentsmedlem stillede jeg et spørgsmål om det til Erhvervsministeriet – var det, så vidt jeg husker.
Men fordi der ikke var den her, om jeg så må sige, ikkeoperationelle information med ved spørgsmålet, var der altså nogle, der valgte at tolke det på den måde.
Så jeg kan godt forstå, at man, hvis man fremlægger nøgtern information, også har et behov for at understrege, hvorfor man egentlig har den her mellemregning.
Men jeg vil så også sige, at blot fordi man anfører en masse ansvarsfraskrivelser, eller hvad det nu måtte være, så betyder det ikke, at der ikke kan være personer, som stadig væk vælger at misbruge beregningerne.
Det mest klassiske eksempel på det var vel, dengang Liberal Alliance fik et svar vedrørende deres økonomiske model, hvor der var så mange ansvarsfraskrivelser med i svaret fra Finansministeriet, om, hvorfor det nu engang ikke holdt, men disse blev aldrig nogen sinde nævnt af Liberal Alliance selv.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-22:
Tak, og tak for talen og imødekommelsen, som jeg hørte – i hvert fald dele af en.
Nu er det ikke meningen, at det er os som finansordførere, der alene skal overdænges med alt muligt, det kunne ske elektronisk, det kunne være på hjemmesiden, det kunne være i en eller anden form, hvor det var bedst, at der simpelt hen var åbenhed, så også omverdenen, i hvert fald dem, der har forstand på at kunne sammenkøre de her tal og forstå formlerne osv., kunne kigge med, for ordføreren har jo helt ret.
Det er bedste mands bedste bud i den ideelle verden.
Det er jo også derfor, at kritik faktisk gør modellerne bedre, altså at der er nogen, der kan blande sig i debatten og sige: Hey, på den og den måde.
Ordføreren var inde på, at det var godt, at skiftende regeringer ikke regnede på forskellige måder, men det gør man jo.
Hvis man i hvert fald kigger 20 år tilbage, så er der jo sket nogle ret store forandringer.
I den optimale verden er det jo, fordi man er blevet klogere, man har fået ny viden, der er lavet nye studier osv.
Er ordføreren bekymret for, hvis det bliver det, som finansministeren foreslår, at vi ikke kender mellemregningerne, og om man så vil kunne deltage i debatten på et kvalificeret grundlag?
Jeg synes nu ikke, det er helt sammenligneligt, at man stiller et spørgsmål om rullegardiner og børns sikkerhed i den forbindelse, og at man har fremlagt et erhvervsudspil eller en finanslov eller et eller andet andet og siger: Det her er de formler, vi har brugt, og det er de tal og kriterier, vi har brugt.
For tit gemmer djævelen sig jo netop i detaljen: Hvad er vægtningen af et bestemt kriterie, eller hvordan er afrundingen sket?
Og det kan jo løbe op i milliarder i den ene eller den anden retning.
Så det var egentlig mere en kommentar.
Jeg synes altså, at der kommer til at mangle nogle grundlæggende mellemregninger, hvis vi ikke har det hele med.
Rune Lund (EL), 2018-05-22:
Det, som vores rapport viser, er jo, at de måder, som Finansministeriet regner med dynamiske effekter på – f.eks. i forhold til hvor mange flere folk der skulle komme i arbejde, eller hvor mange flere timer folk ville arbejde, hvis skatten blev sat ned – hviler på et højst usikkert grundlag.
I det hele taget har vi jo et problem med en regnemaskine, som i dag ikke er upolitisk.
Hvis der skal laves sådan en beretning, kunne det så også være en god idé at få ind, at når regeringen fremsætter lovforslag, eller når regeringen fremlægger udspil, så får vi altid både beregningerne som de direkte udgifter, beregningerne efter tilbageløb og beregningerne med adfærdsvirkninger – gerne som finansministeren beskriver adfærdsvirkninger, der går i begge retninger.
Kristian Jensen (V), 2018-05-22:
Jeg synes, at der er plads til forbedringer.
Men generelt er det rigtig, rigtig godt.
Det, der er væsentligt, er, at der er de samme regnemetoder, uanset hvem der sidder i Finansministeriet som minister, uanset hvilken regering der er.
Og jeg har forstået, at Enhedslisten er ked af, at den objektive beregning af Enhedslistens politik viser, at politikken ikke hænger sammen.
Og i stedet for at tage konsekvensen og ændre politik ønsker Enhedslisten at ændre regnemetoder.
Det er selvfølgelig en alternativ tilgang at sige, at når regnemaskinen regner forkert, vil man have den smidt ud og have en anden ind.
Men sagen er jo bare, at der bliver beregnet efter præcis den samme model, uanset om forslaget kommer fra Dansk Folkeparti, fra Alternativet eller fra Enhedslisten.
Og når mit parti, Venstre, er i opposition, bliver der regnet på præcis den samme måde.
Der bliver ikke ændret på de forudsætninger og vilkår, der er lagt ind i Finansministeriets regnemodel.
Og det er, fordi det bygger på konsensus.
Det bygger på konsensus.
Det vil for nogles vedkommende sige, at der er for få dynamiske effekter med, at man er for forsigtig, måske endda for overforsigtig i forhold til virkningerne af at sætte skatten ned, og andre vil sige, at det måske er usikkert, om man kan bruge de beregninger, der er hidtil.
Og derfor har Finansministeriet lagt sig på et midterspor, et konsensusspor, i forhold til hvilke vurderinger man skal have med.
Inden jeg kom ind i Folketinget, havde jeg en kort, men alligevel meget nyttig karriere som bankmedarbejder.
Og mit klare indtryk var, at for langt de fleste blev resultatet, at de blev mindre oplyst af at få de mange sider med noget teknik, de ikke forstod, end af den gennemgang, der var tidligere.
Det betyder selvfølgelig ikke, at vi ikke også skal have en dialog med økonomer, der kan kigge det her igennem, men jeg synes bare, det er vigtigt at sige, at hvis man skal frem til, hvad der er kernen, hvad der er brugbare oplysninger, så drejer det sig netop om at finde ind til, hvordan vi giver oplysningerne om det, der kan skabe den gode politiske diskussion.
Så glæder jeg mig i øvrigt over, at der er rigtig mange økonomer, der også vil blande sig i den politiske debat.
Benny Engelbrecht (S), 2018-05-22:
Jeg vil godt tillade mig at anerkende finansministerens tilgang til at finde frem til en konsensus om en bredere forståelse om åbenhed.
Det synes jeg er positivt, og jeg er sådan set også glad for at høre, at finansministeren selv bringer familietypeeksemplerne på banen.
Det er ikke nogen hemmelighed, at det har vi haft lidt snak om frem og tilbage – var det nu HK'eren, som ingen kunne finde, som fik mest ud af regeringens skatteforslag, og alle de der ting.
Så jeg synes faktisk, det er positivt, at man lægger op til en større åbenhed om det.
Jeg er dog nysgerrig, for strækker finansministerens velvillighed sig til f.eks. også at omfatte regeringens 2025-plan?
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi her i Folketinget har haft mange diskussioner om, hvordan man egentlig når frem til en målsætning på 55.000-60.000 personer.
Kristian Jensen (V), 2018-05-22:
Ja, det forudsætter også, at vi er klar til at have større åbenhed om 2025-planer og den kommende 2030-plan, 2035-plan og 2040-plan.
Ellers har normen været, at man har haft en politisk målsætning om, hvor langt man gerne ville gå, uden at man fra starten af har sagt, på præcis hvilke måder det skulle opfyldes.
Det har været politiske målsætninger.
Det var det i 2005-planen, det var det i 2010-planen, og det var det i øvrigt også i 2020-planen.
Josephine Fock (ALT), 2018-05-22:
Tak til finansministeren for talen.
Der er noget i talen, der undrer mig, for jeg kan sådan set være enig i finansministerens tilgang, nemlig at hvis man overdænger folk med alle mulige informationer, kan det være svært at finde de rette, men det er jo ikke det, som jeg oplever at SF's forslag lægger op til.
Det, SF's forslag lægger op til, er, at de beregninger og de forudsætninger, der ligger til grund, når der kommer lovforslag fra regeringens side, lægger man åbent frem.
Så det vil altså sige, at der ikke skal produceres noget nyt, at der ikke skal laves yderligere talmateriale – medmindre vi beder om det, og det kan vi selvfølgelig altid gøre.
Og når det så ikke er det, som SF's forslag går ud på, vil jeg spørge finansministeren: Kunne man ikke forestille sig, at Finansministeriet lagde alle beregninger, som bliver brugt og anvendt, når regeringen laver sine lovforslag, åbent frem?
Kristian Jensen (V), 2018-05-22:
På et eller andet tidspunkt lukker man så at sige beregningerne ned og siger, at det er så det grundlag og det vidensniveau, vi har, baseret på Danmarks Statistik og andet, og det er så derfra, vi går videre.
Lige så snart Økonomisk Redegørelse er afleveret, starter der nye datakørsler baseret på nye oplysninger fra Danmarks Statistik og nationalregnskabet og andet, der gør, at de ting, der egentlig har været liggende, løbende bliver opdateret og forandret.
Derfor er det, jeg tror, at en fuld offentliggørelse af samtlige løbende databaser og regneark, der ligger, vil være en utrolig stor arbejdsopgave uden nogen særlig vidensgevinst i forhold til den politiske diskussion.
Derfor er det, jeg synes, vi skal diskutere med hinanden i en beretning, hvad det er for et niveau af politisk åbenhed om beregningerne i Finansministeriet, vi ønsker.
Josephine Fock (ALT), 2018-05-22:
Altså, jeg ville jo synes, det var rigtig godt, at der var fuldstændig åbenhed om grundlaget for de lovforslag, som regeringen kommer med.
Et andet spørgsmål, jeg gerne vil stille, er: Nu lukker finansministeren op for beregninger og forudsætninger osv., hører jeg, på et eller andet vist plan.
Kunne Finansministeriet lukke op for, at vi altid, når der kommer lovforslag i Folketinget, beregner konsekvenserne for miljøet?
Kristian Jensen (V), 2018-05-22:
Det er faktisk sådan, at en del af Justitsministeriets lovforslagsvejledning går ud på, at der skal være miljømæssige konsekvensberegninger, og at der som en del af lovforslaget, hvis det overhovedet har noget med miljøet at gøre, er en vurdering af, hvad der er positivt og negativt, ligesom der er en vurdering af, om det har samfundsøkonomiske, erhvervsmæssige og byrdemæssige konsekvenser, og ligesom der forhåbentlig, når vi kommer til næste folketingssamling, også vil være en vurdering af konsekvenserne i forhold til FN's verdensmål.
Rune Lund (EL), 2018-05-22:
Mener finansministeren, at den måde, der bliver fremlagt talmateriale på i dag, er et udtryk for en stor grad af åbenhed?
Jeg synes i hvert fald selv, at vi har mange lovforslag, hvor vi efterfølgende skal spørge til grundlaget for de økonomiske beregninger, og hvor der kommer nogle meget interessante oplysninger ud, som vi sådan set burde have haft fra starten af.
Det er det ene.
Det andet er, at vi jo fra Enhedslistens side lige har udgivet en rapport om Finansministeriets regnemaskine, og hvordan den bygger på meget usikre antagelser og hviler på et usikkert grundlag i forhold til den måde, som regnemaskinen fungerer på.
Der har vi jo også skullet stille hundredvis af spørgsmål for at grave frem, hvordan man egentlig regner i Finansministeriet, når det kommer til, hvad der sker, når man sætter ydelserne ned, eller når skatten bliver sat ned, eller i hvor høj grad et øget arbejdsudbud slår igennem og hvornår, og den slags ting, som der jo ikke bare har været åbenhed omkring.
Så hvordan synes finansministeren egentlig, at det nuværende informationsniveau er?
Er det godt, er det dårligt, eller er der væsentlig plads til forbedring?
René Christensen (DF), 2018-05-22:
Jeg vil sige, at i Dansk Folkeparti kan vi også godt bruge vores sunde fornuft.
Det gør vi også.
Der er jo en debat om skattelettelser.
Hvis man giver topskattelettelser, har det gode dynamiske effekter, hvis man letter skatten i bunden, har det faktisk ingen værdi med hensyn til dynamiske effekter.
I dag er det påfaldende, at vi har hørt beskæftigelsesministeren været ude og sige, at man kan se, at det virker, hvis langtidsledige får 1.400 kr. mere om måneden.
Det har haft utrolig gode og positive dynamiske effekter.
Det er jo påfaldende, at man kan have sådan en diskussion på begge sider med forskellige folk fra regeringen.
Derfor er økonomi altså også et spørgsmål om, at vi også er valgt til at træffe nogle beslutninger om, hvad det er, vi gerne vil.
Vi er nu ikke så bange for, at vi ikke får alle mellemregningerne med.
Jeg vil også sige i forhold til det, der står i forslaget her – hr. Benny Engelbrecht var også inde på det – at den til enhver tid siddende regering jo skal have lov til, også hvis vi andre deltager i forhandlingerne, at stille spørgsmål, få lavet beregninger over noget, som man måske ikke politisk står på mål for, men gerne vil have lavet en beregning over.
Og der mener jeg da, at det skal man også have lov til at gøre i et lukket rum og få svar på de spørgsmål, som man eventuelt har, selv om man ikke ønsker at bruge dem politisk.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-22:
Jo, men nu er meningen jo, at man, når man har lagt et finanslovsforslag eller en større økonomisk plan frem som regering, derefter, ikke i forhandlingsrummet, har den diskussion i den proces, der kan være, som der var med f.eks. skatteaftalen eller erhvervspakken.
Og der vil jeg igen minde om hele debatten om direktøren og HK'eren og familietyper osv.
Så det er jo netop med respekt for, at der også skal kunne være et fortroligt rum.
Det synes jeg også at vi skriver i forslaget.