runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2025-01-22:
Vi lukker ikke øjnene, når vi fra dansk side aktivt beslutter at levere og donere humanitær støtte, hvor jeg også i min tidligere besvarelse har sagt, at vi har givet i omegnen af 700 mio. kr.
En del af de penge går jo aktivt til medicinske evakueringer fra Gaza til lande i regionen.
Herudover har vi senest i lyset af våbenhvileaftalen også besluttet at afsætte yderligere penge til humanitære indsatser, som bl.a. også skal gå til akutte livreddende indsatser, og det er jo dermed også med til at understrege, at Danmark leverer et substantielt bidrag på området.
Peder Hvelplund (EL), 2025-01-22:
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at der bør foretages nye sikkerhedsvurderinger med inddragelse af erfaringer fra vores nabolande som f.eks. Norge af medicinske evakueringer fra Gaza, set i lyset af den nylig indgåede våbenhvile, hvori der står, at Israel skal tillade palæstinensiske patienter at blive medicinsk evakueret for at modtage behandling uden for Gaza?
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-22:
Tak for ordet, og også tak til spørgeren for spørgsmålet.
Beslutning om ikke at bidrage til medicinsk evakuering af patienter fra Gaza er truffet af regeringen ud fra en samlet vurdering af en række forhold, herunder af udlændingepolitiske, sikkerhedspolitiske og udenrigspolitiske grunde.
Det er regeringens opfattelse, at Danmark yder bedst humanitær støtte i og omkring Gaza, herunder til livsredende indsatser.
I forbindelse med regeringens beslutning om ikke at bidrage til medicinsk evakuering af patienter fra Gaza har Politiets Efterretningstjeneste, altså PET, vurderet, at medicinsk evakuering fra Gaza ville kunne indebære en sikkerhedsmæssig risiko for Danmark; dels kan det ikke udelukkes, at de patienter, der tilbydes evakuering, vil kunne udgøre en sikkerhedsmæssig risiko for Danmark, dels vil andre personer, der følger med patienterne som led i evakueringen eller deres senere familiesammenførte familiemedlemmer kunne udgøre en sikkerhedsmæssig risiko.
Det fremgår herudover af vurderingen af terrortruslen mod Danmark fra marts 2024, at Israel-Palæstina-konflikten potentielt kan introducere nye trusselsaktører, som ikke tidligere har været relevante i en dansk terrorsammenhæng.
Det gælder f.eks. den palæstinensiske gruppe Hamas, der primært opererer fra Gaza.
På nuværende tidspunkt er det for tidligt at vurdere våbenhvilens betydning for trusselsbilledet i Danmark, men det er selvfølgelig positivt, at Israel og Hamas har indgået en våbenhvile.
Det er et vigtigt skridt for at kunne adressere den katastrofale humanitære situation i Gaza.
Peder Hvelplund (EL), 2025-01-22:
Det er ubetinget positivt, at der er indgået en våbenhvile, og det skaber selvfølgelig håb for, at der også kan landes en varig fredsløsning.
Der er heller ikke nogen tvivl om, at der er mennesker, uskyldige civile, som er blevet terroriseret under konflikten.
Det gælder både på palæstinensisk og på israelsk side.
Det er vores opfattelse, at også den danske regering i den situation skal gøre, hvad man overhovedet kan, for at kunne bistå en civilbefolkning, som er terroriseret af krigshandlinger, og hvor der er patienter, som har akut behov for lægehjælp.
Jeg har i mit tidligere spørgsmål til indenrigs- og sundhedsministeren peget på et helt konkret eksempel på en borger, vi kunne hjælpe.
Hvis vi ser rundt omkring blandt vores nabolande, bidrager f.eks. Norge med medicinsk evakuering.
Den norske regering har i starten af december 2024 taget imod 6 patienter, børn mellem 1 og 16 år.
Den norske regering oplyser ifølge en pressemeddelelse, at børnene kommer til Norge sammen med deres pårørende.
Det betyder, at der er tilsammen 20 personer, der følger de her 6 patienter til Norge.
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-22:
Men den danske regering vil gerne gøre meget i forhold til en bistand til den forfærdelige situation og den forfærdelige konflikt, i øvrigt på begge sider, som vi har set i Mellemøsten.
Og vi har fået mange forskellige anmodninger fra mange forskellige internationale institutioner og agenturer, herunder også WHO.
Det er jo også derfor, at Danmark via Udenrigsministeriet har givet en samlet støtte på ca. 700 mio. kr. i humanitær bistand til Palæstinakrisen i 2023 og 2024, og det var altså en støtte, der bl.a. gik til Den Internationale Røde Kors Komités felthospital og også WHO's sundhedsindsatser i Gaza på direkte anmodning, herunder også til medicinske evakueringer, udsendelse af mobile sundhedsteams og levering af lægemidler og medicinsk udstyr.
Og så har vi foranlediget af våbenhvileaftalen besluttet at afsætte yderligere 75 mio. kr. til ekstra humanitære indsatser.
Peder Hvelplund (EL), 2025-01-22:
Men nu er der jo gennem våbenhvileaftalen netop mulighed for at kunne foretage medicinske evakueringer ved Rafahgrænseovergangen.
Vi ved, at WHO har konkrete anmodninger om det.
Vi ved, at der er patienter i Gaza, som ikke kan hjælpes lokalt, og som heller ikke kan hjælpes i nærområdet, men hvor der er brug for at få specialiseret behandling, bl.a. i europæiske lande.
Norge bidrager til det her.
Norge laver en konkret vurdering af de borgere, som evakueres dertil,
og sikrer dermed både sikkerheden i forhold til de patienter, der måtte evakueres, men kan også derigennem konkret bidrage til at redde menneskeliv.
Det her er jo et spørgsmål om konkrete menneskeliv, der står på spil, og som kan reddes.
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-22:
Jamen der er ikke nogen tvivl om, at det er et spørgsmål om menneskeliv, og det er der, hvor regeringen har vurderet, at i forhold til de ressourcer, som vi gerne vil bruge på at hjælpe mennesker i nød, er de penge bedre brugt på at støtte de indsatser, der er nede i Gaza.
Jeg er også bekendt med både Norges position og også nogle få andre europæiske landes, men det ændrer altså ikke ved PET's vurdering af den sikkerhedsmæssige risiko for Danmark forbundet med medicinske evakueringer fra Gaza.
Og det ændrer som sagt heller ikke ved regeringens standpunkt om, at Danmark yder bedst humanitær støtte i og omkring Gaza, herunder til livsreddende sundhedsindsatser.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-01-22:
Tak for det.
Ministeren nævnte, at beslutningen fra regeringens side beroede på en samlet vurdering af en række forhold, og så nævnte ministeren det udlændingepolitiske, det sikkerhedspolitiske og det udenrigspolitiske.
I forhold til lige præcis det udenrigspolitiske har jeg lidt svært ved at se, hvordan det i virkeligheden kan være et argument imod.
For udenrigspolitiske hensyn er vel hensyn til palæstinenserne.
Det er Danmarks rolle i verden som en stat, der gerne vil løfte vigtige dagsordner og imødekomme FN, når FN rækker ud og anmoder om hjælp; når WHO anmoder om støtte og rækker ud.
Så det udenrigspolitiske hensyn må vil alt andet lige have talt for, at Danmark skulle evakuere medicinske patienter.
Så er der det udlændingepolitiske, og det taler jo for sig selv, hvis det er dét, der er hensynet.
Derfor vil jeg gerne vende tilbage til de sikkerhedspolitiske hensyn.
Altså, er det, ministeren siger, i virkeligheden, at danske myndigheder ganske enkelt ikke har kompetencerne eller ressourcerne til at foretage en sikkerhedspolitisk baggrundstjek af dem, der måtte være relevant at tage hertil, hvis Danmark skal modtage patienter.
Kan man ikke gøre det ligesom i Norge?
Har man ikke kapaciteten eller kompetencerne til det?
Lars Aagaard (M), 2025-01-22:
Det er jeg selvsagt helt enig i, og det er jo også derfor, regeringen har nedsat en NEKST-arbejdsgruppe, der arbejder med en hurtigere udbygning af elnettet.
Det er, fordi vi gerne vil fjerne uhensigtsmæssige barrierer
Men man bliver også bare lige nødt til at være seriøs her.
Hvad angår netinvesteringer, så er det meget store milliardbeløb, der investeres; der er mange penge involveret.
Der skal være en miljøgodkendelse, der skal være en lokalplan, der er mulighed for at klage osv.
Jeg vil gerne fjerne barrierer, men der er nogle af de barrierer, som aktørerne oplever, der er velbegrundede, og det bliver man nødt til at gå ind og vurdere samtidig.
Hastighed er godt, men der også noget, der hedder ansvarlighed, og det er de ting, vi skal have balanceret.
Dina Raabjerg (KF), 2025-01-22:
Når nu vi har de udfordringer, vi har, ville det så ikke være mere fair at melde ud i meget god tid over for de projektmagere og de områder, hvor der ikke vil være mulighed for at kunne få en nettilslutning inden for meget lang tid
, så de ikke kommer til at lave projekter og oppebære nogle ret høje omkostninger, som gør, at de mister rigtig mange penge på grund af den her problemstilling?
Birgitte Bergman (KF), 2025-01-22:
Så mit første spørgsmål til ordføreren går på, om 2,4 pct. er for meget.
Camilla Fabricius (S), 2025-01-22:
Når vi laver politik herinde, laver vi det i langt de fleste tilfælde, fordi der er noget bøvl eller ballade eller vi gerne vil have noget i en bestemt retning.
Så når det er en diskussion her, synes jeg sådan set, det er at forsimple diskussionen, som Enhedslisten her lægger op til.
Vi er faktisk lidt overraskede over, at De Konservative ikke tager det mere alvorligt, at vi faktisk har tilbud i Danmark, hvor der er problemer, og hvor der er profit.
Det er fair nok, hvor man står politisk, og hvem man læner sig op ad, men jeg bliver altså sådan en lille smule bekymret over, at man tager sådan en statistik og siger, at fordi der er nogen, der opfører sig ordentligt, skal vi ikke gøre noget ved dem, der så opfører sig dårligt.
Det er jeg simpelt hen lodret uenig med Konservative i.
Birgitte Bergman (KF), 2025-01-22:
Hold da op for en tolkning, der kom der, på et spørgsmål, jeg stillede.
Det var absolut ikke et udtryk for Konservatives holdning.
Jeg vil sige: Vi tager ansvar.
Vi er jo netop gået med i en aftale, hvor vi netop går ind og kigger på en beløbsgrænse på det her område.
Men det, jeg bare vil spørge ordføreren om, er, om ordføreren ikke anerkender, at det her område er et område, hvor kommunerne ikke kan undvære de private botilbud, og at der i de fleste tilfælde er rigtig dygtige botilbud derude, som leverer både kvalitet og en pris, som hænger sammen.
Hvis vi nu går ind og sætter en profitgrænse på, hvad tror ordføreren så der kommer til at ske på hele det her marked?
Camilla Fabricius (S), 2025-01-22:
Jeg sagde meget tydeligt i min tale, at lige nu løfter det private en opgave, som vi har brug for.
Det er rigtig vigtigt for Socialdemokratiet, at vi har en bred og nuanceret vifte, for at borgerne kan få det tilbud, de har brug for.
Det er, at man faktisk kan få hjælpen første gang, den rette hjælp, og at det personale og de sagsbehandlere, der er derude, kan pege på det tilbud, der er nødvendigt.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-01-22:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Selv om der nu nok er nogle helt åbenlyse ideologiske forskelle imellem, hvor Venstre og SF står i den her sag, synes jeg alligevel, at jeg hørte nogle positive elementer i ordførerens tale, som jeg godt lige vil have uddybet lidt mere.
Er det rigtigt forstået, at ordføreren og Venstre mener, at der er nogle tilfælde, hvor der bliver hevet for meget profit ud, og hvor det simpelt hen er over, hvad man vil tillade?
I tillæg til det har jeg jo set ordføreren være citeret for at sige – jeg kan faktisk ikke huske, hvilken avis det var i; måske var det et eller andet tv-klip – at ordføreren mener, at der bør indføres en beløbsgrænse.
Er det stadig gældende, og hvor skal den beløbsgrænse i så fald ligge henne?
Christian Friis Bach (V), 2025-01-22:
Der er bestemt private aktører derude, der henter for meget profit.
Det har vi jo set nogle eksempler på, helt ligesom der er kommunale tilbud, der ikke leverer god kvalitet, og selvejende institutioner, der begår alvorlige fejl.
Vi skal håndtere det hele, og vi skal have fokus på det hele.
Når det gælder beløbsgrænsen til alternative tilbud – jeg går ud fra, at det er det, ordføreren spørger ind til – går vi ind for, at det ikke må være dyrere at vælge et alternativt tilbud, og vi går også ind for, at det sker med en fair konkurrence.
Derfor har vi også haft fokus på at sikre, at man har indsigt i økonomien hos de kommunale tilbud, og det får vi ikke gennem årsregnskaber for alle kommunale tilbud.
Det ville være ekstremt dyrt, bøvlet og bureaukratisk.
Det gør vi, som vi nu har gjort i den aftale, vi har lavet, gennem at sikre, at der er en kontrolenhed, som kan dykke ned og se på, om de kommunale tilbud faktisk har fastsat deres takster retfærdigt i forhold til det private marked, så vi får en sund og lige konkurrence.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-01-22:
Hvad mener ordføreren og Venstre så at man skal gøre, hvis der er tilfælde, hvor der er nogle enkelte botilbud, som udtager for meget profit?
Og så kan jeg bare som opklaring sige, at det ikke er i forbindelse med alternative tilbud, men i forbindelse med udtagning af profit, at ordføreren er citeret for at sige, at man syntes, at der skulle være en beløbsgrænse.
Kunne det være en vej at gå?
Karina Adsbøl (DD), 2025-01-22:
Men anerkender ordføreren så ikke, at der godt kan være masser af kritik, selv om der ikke er givet et pålæg eller andet, altså at der er nogle bekymringer?
Det har vi jo set.
Jeg ved ikke, om ordføreren så Operation X, men vi har jo været vidne til det ad flere omgange.
Jeg er også sikker på, at rigsrevisorerne har lavet en beretning med nogle bekymringer i forhold til takster og alt mulig andet og i forhold til området generelt.
Så mener ordføreren, at der skal andre tiltag til?
Camilla Fabricius (S), 2025-01-22:
Jeg synes, at jeg har været rimelig klar i spyttet både i talen her og generelt.
Profit på velfærd er ikke noget, som er groet i Socialdemokratiets baghave.
Når det så er sagt, synes jeg, at med hensyn til den præmis, som ordføreren stiller op, i forhold til at forgylde nogle og den slags ting, så er der et økonomisk tilsyn, der sikrer, at kvalitet og pris kan hænge sammen.
Vi har ikke flertal til andet.
Ville vi gerne have en situation, hvor vi kommer til, at pengene ikke ryger derhen?
Men noget af det, jeg faktisk har brugt krudt på at sige min tale, er jo, at hvis vi kigger på viften af tilbud og kigger på de forskellige understøttelser, der er af borgere i udsatte positioner, så er vi altså også nødt til at tale om den kvalitet, vi giver borgerne.
Vi er nødt til at tale om, at der ikke har været opbygget kapacitet, og at det er med til at gøre det.
Vi er også nødt til at tale om, at vi skal sikre, at man får det rigtige tilbud første gang.
For som jeg sagde, beskriver VIVE, at for hver gang man er nødt til at flytte en borger, bliver det mere kompliceret og dyrere, og rigtigt ofte sætter det også borgeren tilbage i trivsel og udvikling.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-01-22:
Det er modtaget, at Socialdemokratiet ikke føler, at den her funktion er groet i Socialdemokratiets baghave.
Men hvad er Socialdemokratiets politik så egentlig?
Vil Socialdemokratiet have et fuldstændigt stop for profit på botilbud?
Vil Socialdemokratiet i det mindste arbejde for en beløbsgrænse?
Det synes jeg er rigtig relevant at vi får at vide.
Jeg kan forstå, at det ikke er muligt med det nuværende flertal, men hvad kan vi se frem til fremadrettet i forhold til et stop for profit på de her botilbud?
Camilla Fabricius (S), 2025-01-22:
For Socialdemokratiet har det altid været vigtigt at sætte sig ind ved bordet og være med til at forhandle om et bedre udgangspunkt end det, der har været.
Det gjorde vi i den sidste regering, hvor SF var støtteparti, og hvor vi heller ikke kom igennem med det.
Altså, vi kan jo brolægge verden herfra med drømme om hvad som helst.
Når det kommer til stykket, vil jeg bare sige, at for Socialdemokratiet handler det om at tage de steps, der er nødvendige, for at gøre Danmark og verden til et bedre sted.
Derfor har det været centralt for os at sige, at vi er nødt til at kigge på et bedre socialtilbud og på opbygning af kapacitet og kigge på økonomi, drift og medarbejdere, så det er simpelt hen ikke så simpelt, som SF her beskriver det.
Pelle Dragsted (EL), 2025-01-22:
Bare lige for at gøre én ting klart vil jeg sige, at vi overhovedet ikke foreslår et forbud mod private botilbud.
Vi har heller intet imod private botilbud.
Der er masser af gode private tilbud.
Det er bare vigtigt, tror jeg, at få understreget.
Jeg kunne godt tænke mig at fortsætte lidt, hvor den tidligere spørger spurgte, for jeg tænker, der kunne sidde mange derude, ikke mindst pårørende til mennesker med handicap eller andre sårbare, og tænke over, at de måske godt kunne tænke sig, inden de satte deres kryds både ved et kommunalvalg og ved næste folketingsvalg: Hvor er Socialdemokratiet?
Går man ind for, at man skal kunne trække profit ud af sårbare borgeres bosteder, eller går man ikke for det?
Altså, med andre ord: Hvis der er et nyt flertal i Folketinget efter et valg, vil Socialdemokraterne så støtte en afvikling af de her velfærdsprofitører?
Camilla Fabricius (S), 2025-01-22:
Socialdemokratiet arbejder allerede nu og vil fortsat gøre det med at sige, at der ikke skal være profit på velfærd, og at kvaliteten skal gå til de borgere, der har med det at gøre.
Jeg er glad for, at Enhedslisten også her siger, at de mange private tilbud løser en opgave, og jeg håber også, at ordføreren er enig med mig i, at det, vi i virkeligheden har brug for, er at få arbejdet med, at borgerne får det rigtige tilbud første gang, og at vi får en kapacitetsopbygning, altså at der er nok steder, sådan at det ikke bliver defineret af, om der er pladser nok.
Socialområdet er i virkeligheden et underligt sted, i forhold til at man tænker på, om markedskræfterne virker.
Det gør de ikke på det sociale område, fordi kvaliteten er så specifik.
Borgerne har rigtig ofte brug for et helt konkret, specifikt tilbud, og derfor er vi også nødt til at kigge på en generel styring af både de tilbud, der er, og den økonomi, der er, og den måde, personalet håndterer det på.
Det har vi jo haft et fantastisk samarbejde med Enhedslisten om, og det regner jeg med at vi bliver ved med.
Pelle Dragsted (EL), 2025-01-22:
Tak for det.
Det synes jeg var et pænt klart svar: Socialdemokraterne er imod profit i velfærd.
Så kunne næste spørgsmål jo være: Er det noget, Socialdemokraterne vil prøve at løfte ind i det nuværende regeringssamarbejde, så vi ikke skal vente på, at vi forhåbentlig efter et valg får et flertal, som sætter borgerne før profit?
Altså, er det noget, man vil løfte?
Man er jo trods alt det største parti i regeringen og har vel en eller anden form for indflydelse, når man sidder der og forhandler, og nogle får noget, og nogle andre får noget andet.
Er det her noget, som Socialdemokraterne vil bære ind ved bordet og prøve at få igennem?
Camilla Fabricius (S), 2025-01-22:
Jeg forstår godt Enhedslistens retorik, og jeg synes sådan set, at jeg var rimelig klar i spyttet både i dag og til enhver anden tid, hvor jeg har diskuteret det her.
Jeg har som Socialdemokratiets socialordfører også kigget på landskabet, og jeg er jo fra Jylland – det er jo helt åbenlyst tydeligt på min accent – og derfor er jeg også optaget af at lave reelle løsninger, som kan blive til noget.
Altså, det der hypotetiske noget er simpelt hen ikke noget jeg gør mig særligt i.
Om jeg arbejder for, hvad Socialdemokratiet mener er bedst for Danmark?
Ja, det gør jeg hver eneste dag.
Hver eneste dag arbejder jeg for, at vi har så meget indflydelse, som vi overhovedet kan.
Karina Adsbøl (DD), 2025-01-22:
Tak, og tak for talen.
Jeg vil høre ordføreren, om ordføreren ikke synes, det er lidt vildledende, når ministeren siger, at socialtilsynet i 98 pct. af tilfældene ikke har nogen som helst reaktioner.
Altså, det er vel blot, at de ikke har givet pålæg eller givet et skærpet tilsyn.
Men der har været masser af alvorlig kritik i nogle af de 98 pct. tilfælde, bl.a. hvis man tænker tilbage på tilsynet med Lynghuset i København, hvor Operation X jo var meget kritisk.
Men tilsynet valgte så ikke at give et skærpet tilsyn eller pålæg.
Men der var masser af kritik og bekymring.
Så mener ordføreren ikke, at det er bekymrende, når man så som eksempel siger 98 pct. af sagerne?
For der har jo været bekymringer inden; der er måske bare ikke givet et pålæg.
Er det ordførerens holdning, at socialtilsynet har de muskler, de skal have til det her?
Camilla Fabricius (S), 2025-01-22:
Det korte svar er, at jeg ikke synes, ministeren har været vildledende.
Christian Friis Bach (V), 2025-01-22:
Undskyld, jeg kunne ikke høre den sidste del af spørgsmålet.
Kunne jeg lige få det gentaget?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-01-22:
Undskyld, nu skal jeg nok tale lidt tydeligere.
Det var bare i forhold til det sidste, der handlede om, at jeg havde set ordføreren blive citeret for at sige noget om beløbsgrænsen.
Det var ikke i forhold til alternative tilbud, men i forhold til udtagning af profit, at jeg havde læst, at ordføreren havde sagt, at det gav mening at sætte en bestemt beløbsgrænse.
Mener ordføreren det?
Christian Friis Bach (V), 2025-01-22:
Næh, jeg har sagt, at det giver mening at fastsætte nogle takstlofter, sådan at det bliver nemmere for kommunerne at agere på markedet.
Og så har jeg jo til den første del af spørgsmålet sagt, at den måde, vi løser det her på, er ved at skabe gennemsigtighed og åbenhed, og det gør vi ved at sikre, at der er åbenhed om regnskaber, at der er åbenhed om overskud, og at der er åbenhed om Socialtilsynets arbejde i forhold til de private, kommunale og selvejende tilbud, der måtte være derude, så kommunerne kan træffe et informeret valg og sige: Her har vi et privat tilbud, vi synes giver for stort overskud, og derfor vælger vi et andet, der matcher den kvalitet, de lover.
Christian Friis Bach (V), 2025-01-22:
Tak, og først vil jeg lige sige til fru Charlotte Broman Mølbæk, at det ikke var ordførerens evne til at tale højt og tydeligt, som det var galt med, men at det var min evne til at høre.
Jeg har desværre en lidt dårlig hørelse, så jeg beklager.
Men jeg vil bare spørge ordføreren, om man vil anerkende, at der derude er kommunale tilbud, hvor der sker ganske alvorlige fejl og svigt, hvor der er dårlig ledelse og spild af skattekroner, og hvor det derfor kan være rigtig dyrt for samfundet.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-01-22:
Det kan jeg svare kort på: Ja.
Men det er ligesom ikke det, vi diskuterer i dag.
I dag diskuterer vi muligheden for at tage profit ud af vores sociale tilbud, og hvor der i hvert fald ifølge SF's overbevisning er nogle, der gør det langt ud over, hvad der er acceptabelt.
Så det her handler ikke om kommunalt versus privat, men det handler om, at der er en mulighed for at tage penge ud til egen lomme, altså vores fælles skattekroner, som skulle gå til nogle af de mest udsatte og sårbare borgere, og guderne skal vide, at de i den her tid virkelig har brug for dem.
Christian Friis Bach (V), 2025-01-22:
Der er nogle, der tager penge ud, og der er nogle, der spilder dem, og begge dele er lige alvorligt.
Men derfor ønsker vi i Venstre jo i hvert fald ikke at skille det ad efter, hvordan cvr-nummeret er registreret.
Men kan ordføreren bekræfte, at kommunerne nu kan få helt og fuld indsigt i, hvordan de her private tilbud benytter deres penge eller hiver dem ud, og at vi arbejder på en stærkere økonomisk vejledning til socialtilsynet, så vi kan sikre endnu mere gennemsigtighed, og at det derfor nu er helt op til kommunerne at vælge, om de vil benytte et tilbud, der hiver profit ud, eller de ikke vil vælge det?
Birgitte Bergman (KF), 2025-01-22:
Tak for det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren, om det ikke er korrekt, at vi i den nye aftale, der er blevet lavet mellem Konservative, Radikale Venstre, regeringen og Liberal Alliance, netop går ind og sætter en beløbsgrænse på det, således at det i forhold til kommunernes visiterede tilbud kun må koste 10 pct. ud over det og det så fader ud i løbet af ganske få år, så der kommer en nulbeløbsgrænse, og at kommunerne på den måde langt bedre kan styre økonomien og i øvrigt også de brodne kar, der er derude.
For jeg anerkender, at der er brodne kar derude.
Så anerkender ordføreren ikke, at der nu faktisk kommer en langt bedre styring af økonomien på botilbudsområdet?