runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2017-03-22:
Tak for svaret.
Som ministeren ved, er det jo noget, hvor jeg nærmest havde troet, at det var hemmeligt, hvad årsagen var.
For da vi var på kystinspektionstur, forsøgte jeg at få Kystdirektoratet til at svare på spørgsmålet, og da vi havde en høring her i Folketinget, var det det eneste spørgsmål, der stod tilbage som ubesvaret.
Og jeg ved, at forskellige mennesker har forsøgt at få aktindsigt i den her sag.
Så jeg var jo bange for, at jeg slet ikke kunne få et svar.
Men jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår det eller er enig i det.
For sagen er jo den – og det kom ministeren ikke ind på – at det er mange år siden, at Hjørring Kommune fik at vide, at de skulle rykke de såkaldte trykudligningsrør op, men det forlyder også, at lokale fiskere, tyske turister og andre graver dem ned igen.
Det, der jo er interessant – og det svarer ministeren ikke på, selv om han godt ved, at det forholder sig sådan – er, at de rent faktisk står dernede.
Jeg ved ikke, præcis hvor de er henne, for det er lokale folk, der har gravet dem ned.
Men det er da mærkeligt, og det er det, jeg gerne vil høre ministeren om, hvordan det kan være, at kysten syd og nord for i nogle tilfælde efter de her storme har lignet rene krigszoner – jeg ved, at ministeren selv har været oppe at kigge på det – men at her består stranden intakt.
Det ser endda ud til, at der også bliver lagt til, og jeg har billeder her, der dokumenterer, hvordan det ser ud.
Det er jo derfor, jeg synes, at det er lidt underligt.
Er der en sammenhæng?
Og det er selvfølgelig derfor, jeg spørger ministeren, og jeg har spurgt Kystdirektoratet, som pr. definition burde besidde den største viden om, hvad det er, der virker af kystbeskyttelse.
Her har vi altså noget, der ser ud til at kunne klare sig vældig, vældig fint, og andre steder fungerer det mindre godt.
Det vil jeg gerne have et svar på.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-22:
Tak, formand.
Og også tak for det opfølgende spørgsmål.
Det er jo så enkelt, at når man som national interessent, som en regering er, foretager kystbeskyttelse, f.eks. på den jyske vestkyst, via Kystdirektoratet, så skal det være med dokumenterede metoder.
Og uanset den pågældende sag, altså om der er gravet ned eller gravet op, eller hvad der måtte være foregået, så er der ingen dokumentation for, at de pågældende rør virker.
Der har været projekter og også været ført tilsyn med det, og derfor kan jeg selvfølgelig ikke gå ind og anbefale, at man bruger rørene.
Skulle det vise sig, at der blev lavet et nyt forsøg, og at ny videnskabelig dokumentation viste, at man kunne bruge rør, og at det havde en gavnlig effekt, jamen så har jeg aldrig været tilhænger af at man ikke skulle bruge det.
Bjarne Laustsen (S), 2017-03-22:
Altså, det, der er mærkeligt her, er jo, at vi sidder til det samme møde heroppe ved siden af Landstingssalen til en ganske udmærket kysthøring, og det er det eneste spørgsmål, der forbliver ubesvaret.
Den daværende direktør – nu vicedirektør – lovede, at der ville komme et svar.
Det er først kommet nu her.
Og jeg synes jo, at både ministeren og Kystdirektoratet skylder Folketinget et svar, der kan indgå i den sagsbehandling, der ligger.
Jeg tror også, der ligger 2 timers video derfra.
Der er rigtig mange mennesker, der er interesseret i det her.
Og det er da interessant, som ministeren er inde på, om det her er noget, der virker.
For jeg tænker da også, at ministeren har set det ritzautelegram, hvori der står, at dokumentationen er, at man har gravet rørene ned igen, efter at der er nogle andre, som har rykket dem op.
Virker det, eller virker det ikke, og hvad er årsagen præcis til, at stranden ser fuldstændig anderledes ud, end den gør andre steder?
Altså, jeg leder jo lidt efter, om der er en sammenhæng.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-22:
Tak, formand.
Og tak for det opfølgende spørgsmål.
Jeg kan kun henholde mig til, om der er en videnskabelig dokumentation for, om kysttekniske metoder kan anvendes, ikke mindst fordi det jo er et regeringsansvar via Kystdirektoratet, at vi beskytter vores kyster.
Derfor anvender vi de internationalt godkendte og nationalt godkendte metoder, der er.
Hvorvidt rørene virker osv., er spekulation i min verden, da der ikke er en videnskabelig dokumentation for det.
Bjarne Laustsen (S), 2017-03-22:
Det, jeg spørger til, er, om ministeren mon ved, hvad årsagen er til, at stranden er langt bedre her, selv om der ikke er brugt fem flade øre på at kystsikre den.
Synes ministeren ikke selv, at det er underligt?
Og har han ikke bedt Kystdirektoratet om at undersøge nærmere, hvad årsagen kan være til, at det ser så fantastisk godt ud her?
Tænk, hvis alle vores strande så lige så godt ud efter de forskellige storme, vi har haft, og som har raseret vores land og rykket 30 huse op – ikke alene Bodil, men også de efterfølgende storme.
For her har vi en strand, der står fuldstændig upåvirket.
Det er det, jeg synes kunne være interessant at få undersøgt, så vi kan få svar på, om ikke ministeren selv synes, at det er underligt.
Måske kan vi bruge det i vores arbejde for at få en kystsikringspolitik, for vi har noget her, der tilsyneladende ikke har kostet noget.
Jeg ved ikke, om ministeren tror på den slags ting.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-22:
Og tak for det opfølgende spørgsmål.
Det er jo sådan set ikke så vigtigt for mig, om det er mirakler, eller det er rør, der er gravet op, eller om de er forsvundet, eller hvad det måtte være.
Det, der er afgørende for mig med det ansvar, jeg har for de penge, vi bruger fra statens side, er, at der skal være videnskabelig dokumentation for, at vores kystsikring virker.
Og det er derfor, vi bruger internationalt anerkendte metoder.
Og det er det, vi tænker fortsat at gøre.
Mai Mercado (KF), 2017-03-22:
Det er vigtigt at slå fast, at socialt udsatte grønlændere udgør en mindre del af den samlede gruppe af grønlændere i Danmark, og at de i udgangspunktet er ramt af de samme sociale problemer som udsatte danskere.
Men der kan dog også være kulturelle og sproglige barrierer, som gør dem særligt sårbare.
Jeg anerkender fuldt ud, at vi i dag står med nogle alvorlige udfordringer i forhold til denne mindre gruppe af de grønlændere, der bor i Danmark.
Det gælder i særlig grad for dem, der flytter hertil fra Grønland, og som altså ikke er vokset op i Danmark.
Det har flere undersøgelser også slået fast her på det seneste.
Og når vi har de udfordringer, kan det bl.a. skyldes, at mange flytter til Danmark uden at have et sted at bo, uden et netværk og uden at kunne tale dansk særlig godt.
Så er det klart, at hvis der er de barrierer, kan det også være rigtig svært at komme til Danmark og finde et ståsted i det danske samfund.
Grønland har overtaget det sociale område i Grønland.
Samtidig mener jeg dog, at det er en fælles opgave mellem Grønland og Danmark at løse de udfordringer, der er for socialt udsatte grønlændere, der flytter til Danmark.
Grønland har f.eks. igangsat en undersøgelse om flyttemønstre til Danmark for at finde ud af årsagerne til problemet, og det synes jeg er rigtig godt.
Derudover er der også i satspuljeaftalen for 2017 afsat midler til både udsatte grønlændere her i landet og til udsatte børn og unge i Grønland.
Henrik Brodersen (DF), 2017-03-22:
Når vi har så store koncentrationer eksempelvis i Aalborg og København, er det selvfølgelig, fordi de søger hen til nogle af de steder, hvor der er nogle i forvejen, det er klart.
Jeg synes, det er mere vigtigt at få påpeget, hvorfor man rent faktisk vælger det her.
Den her målgruppe flytter jo ikke til Danmark af lyst, men simpelt hen af nød.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at der ikke er nogen af os her, som har noget imod, at der kommer grønlændere til Danmark, men det skal da ved gud være af lyst og ikke af nød.
Derfor tænker jeg på, hvad man fra Grønlands side gør for at håndtere det her problem.
Mai Mercado (KF), 2017-03-22:
Det, man jo bl.a. gør fra Grønlands side, er jo lige præcis at igangsætte den her analyse, hvor man altså prøver at få en mere tilbundsgående undersøgelse af, hvad der ligger til grund for flytningerne, altså hvor man analyserer flyttemønstrene.
For vi kan jo godt have nogle formodninger, og vi kan også godt have nogle forestillinger om motiver, men det kan være rigtig, rigtig godt at få det kortlagt, så vi har en større viden om, hvorfor der rent faktisk er en stigning og dermed et ændret flyttemønster.
Så jeg glæder mig til at se den analyse og se, hvad der kommer ud af den.
Henrik Brodersen (DF), 2017-03-22:
Tak for det, formand.
Mener ministeren ikke, at det er en falliterklæring, at så stor en del af den grønlandske befolkning flytter til Danmark grundet de store sociale problemer i Grønland, jf. artikler i Grønlandsposten den 8. marts 2017?
Altså, hvis man læser den her artikel, fremgår det jo, at det handler om, at lige så snart man er i stand til at rejse et beløb, som kan udløse en enkeltbillet til Danmark, så vælger man simpelt hen at gøre det.
Det virker jo, som om vi har flygtninge inden for rigsfællesskabets grænser, og dertil troede jeg da aldrig nogen sinde at vi skulle nå.
Tænk sig engang, at der er nogle, der flygter fra det område, hvor de er opvokset, den kultur og det sted, hvor de har haft hele deres virke, for at komme herned og prøve lykken, fordi der muligvis er udsigt til nogle bedre levevilkår.
Det synes jeg da er rystende.
Og jeg synes ikke, man bare kan sige, at det er hjemtaget, så derfor er det Grønland, der skal tage sig af det, for når grønlænderne står her i Danmark, er det et dansk problem, og jeg synes, vi skal være fælles om at løse det.
Mai Mercado (KF), 2017-03-22:
Jo, men det er altså nu engang sådan, at Grønland har det socialpolitiske område, og derfor er de jo også ansvarlige
Men som jeg sagde lige før, udelukker det naturligvis ikke en dialog på området, og den dialog har vi også.
Det kan jeg forvisse om.
Og det betyder også, at både jeg og ministeriet løbende er i dialog med de grønlandske myndigheder om, hvordan vi kan understøtte en positiv udvikling.
Henrik Brodersen (DF), 2017-03-22:
Og det er rent faktisk sådan, at der også nu er en stigende tendens til, at selv indsatte i grønlandske anstalter beder om at blive overflyttet til Danmark.
Det gør de, fordi der her er en bedre kontanthjælp, fordi der er nogle udslusningsprogrammer, fordi der er noget uddannelse at se frem til, og fordi der her er en mulighed for at få en bolig, når man har afsonet sin dom.
Viser det ikke med al tydelighed, at der er et kæmpe, kæmpe socialt problem i Grønland, som der ikke bliver taget hånd om?
Mener ministeren ikke, at det er en falliterklæring, at så stor en del af den grønlandske befolkning flytter til Danmark grundet de store sociale problemer i Grønland, jf. artikler i Grønlandsposten den 8. marts 2017?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-03-22:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er i overensstemmelse med ønsket om at skabe vækst og udvikling i hele Danmark, når man planlægger at fjerne støtten fra Center for Landdistriktsforskning, der hører under Syddansk Universitet i Esbjerg?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-22:
Det er rigtigt, at vi har besluttet gradvis at konkurrenceudsætte landdistriktspuljens midler til forskning, og det er helt i overensstemmelse med regeringens generelle ønske om mere konkurrence om udførelse af offentlige opgaver.
Derfor vil der fra og med 2018 ikke være tale om faste bevillinger fra puljen til Center for Landdistriktsforskning.
Det er en beslutning, der er fuldstændig i overensstemmelse med regeringens prioritering og ønske om at skabe vækst og udvikling i hele landet.
Alle midlerne fra bevillingen til centeret bliver således omlagt til de åbne ansøgningsrunder under landdistriktspuljen.
Her kan centeret søge tilskud til deres aktiviteter på lige fod med andre aktører.
Så derfor forstår jeg det sådan ikke helt.
Jeg har også prøvet at læse lidt om, hvad spørgeren har sagt i aviserne, for her handler det jo netop om, at vi får mest mulig forskning for pengene, og det er det jo nok relativt svært at være imod.
Der var i 2017 afsat 2 mio. kr. af landdistriktspuljens midler til projekttypen forsknings- og informationsprojekter gennem åbne ansøgningsrunder.
Det tilskud fastholder vi; det er 2 mio. kr., som vi har til et forskningsprojekt.
Men så viderefører vi også en fast bevilling til Center for Landdistriktsforskning med 1 mio. kr., så der nu bliver brugt 3 mio. kr. på området.
Vi brugte 2 mio. kr. i 2016, og der var ikke afsat midler til projekttypen forsknings- og informationsprojekter.
Så der er altså sammenlagt set et løft af området, og derfor mener jeg, at det er en rigtig prioritering for landdistrikterne og i forhold til forskning og viden om landdistrikterne.
Jeg mener, at vi nu kan regne med, at omlægningen af puljens forskningsmidler til de åbne runder vil øge konkurrencen og dermed også kvaliteten i forbindelse med at skabe ny viden og bidrage til den samlede forskning på området.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-03-22:
Jeg er jo glad for, at ministeren har researchet på min holdning til spørgsmålet i aviserne, og hvis ikke det har givet anledning til en dybere forståelse, skal jeg meget gerne klarlægge, hvad min holdning er på det her område.
For jeg er opvokset i Region Syddanmark og har boet der det meste af mit liv.
Jeg har også læst i Aarhus og boet i København.
Det er alle sammen dejlige steder at være, men der er kæmpestor forskel på, hvad man beskæftiger sig med i det daglige, afhængigt af om man bor i et tyndtbefolket område i Region Syddanmark eller man bor i en storby.
Hvis man bor i et tyndtbefolket område, læser man, når man læser avisen, om negative effekter af centraliseringen.
Man læser om de problemer, det giver, når man ikke kan få et realkreditlån til sit hus, fordi realkreditselskaberne ikke låner ud i den del af landet.
Man læser om de negative konsekvenser ved skolelukninger, man læser om de negative konsekvenser, når den lokale brugs ikke længere kan finde økonomi til at være til stede, når de små samfund langsomt lukker ned.
Det er jo klart, at det har en effekt i ens arbejdsliv, hvis man til daglig beskæftiger sig indgående med de udfordringer, som vi har i de tyndtbefolkede områder, og det er derfor, jeg mener, det har en selvstændig værdi, at Center for Landdistriktsforskning ligger i Esbjerg og ikke i eksempelvis Aarhus eller København.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-22:
Det, der er sagens kerne her, er, at der bliver brugt flere penge nu på det her område, end der blev før.
Det er sagens kerne.
Det var 2 mio. kr. – 2 mio. kr.
Nu har regeringen besluttet sig til, at det er 2 mio. kr. plus 1 mio. kr., og det giver 3 mio. kr.
Det vil sige, at der bliver brugt flere penge på det her område, end der før er blevet brugt.
Det er jo et af eksemplerne på, hvordan regeringen vel er den regering – og der må man jo også give æren til den tidligere Venstreregering, som sad der – som har prioriteret det med hensyn til landdistrikterne allerallerhøjest nogensinde i danmarkshistorien.
Vi synes, at det vigtigste er, at der kommer noget ordentlig forskning ud af det, og jeg er helt sikker på, at Center for Landdistriktsforskning sagtens vil kunne vinde en pæn del af den åbne pulje.
Så det er jo langtfra oplagt, at der bliver flyttet arbejdspladser fra Esbjerg på det her felt.
Det må være en åben konkurrence om, hvem der bedriver den bedste forskning til gavn for landdistrikterne.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-03-22:
En ting er, at ministeren spilder min tid ved ikke at svare på spørgsmålet, men jeg synes faktisk heller ikke, det er fair over for de mennesker, som har stillet ind på Folketingets kanal og følger vores debat, at der ikke bliver svaret på spørgsmålet.
Mener ministeren, at det har en selvstændig værdi, at Center for Landdistriktsforskning og dermed forskningen i landdistrikternes vilkår ligger tæt på og er i berøring med netop de landdistrikter, som den skal bidrage til at skabe mere viden om?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-22:
Jeg ved ikke, hvem der spilder hvis tid her.
For kendsgerningen er, at den her regering bruger flere penge, end der blev brugt før, på det her område.
Kendsgerningen er den, at vi følger den socialdemokratiske forskningspolitik fuldstændig med hensyn til at sige, at vi ikke vil bestemme på forhånd, hvad pengene skal gå til, men at vi vil have, at pengene skal gå til det sted, hvor der er den bedste forskning.
Alt, hvad jeg har læst om socialdemokratisk forskningspolitik, handler om, at man ikke på forhånd skal sige, hvor man skal forske, men at vi skal have den bedste forskning, og det er det, regeringen lægger op til.
Det kan sagtens være, at Esbjerg vinder de penge, for de er smadderdygtige, og det kan være, at Center for forskning i turisme på Bornholm vinder dem.
Men der skal forskes i landdistrikter, og det skal gøres af de mennesker, der ved noget om det, og det gør man selvfølgelig ude i landdistrikterne.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-03-22:
Jeg synes, det er underligt, hvis der ligger en præmis her om, at man i Esbjerg ikke skulle vide noget om landdistrikterne, for man har jo arbejdet med dem i mange år.
Men jeg vil godt holde fast i, at ministeren skal svare på, om ministeren er enig med mig i, at det er en fordel, at Center for Landdistriktsforskning ligger i landdistrikterne, frem for at centeret kan ende i København eller Aarhus.
Mener ministeren, at det er en fordel?
Eller er ministeren ligeglad med, hvor centeret ligger?
Kunne Center for Landdistriktsforskning lige så godt ligge i København eller Aarhus?
Det bliver jeg simpelt hen nødt til at bede ministeren om at svare på.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-22:
Det er jo rigtig fint, at spørgeren mener, at det skal ligge et bestemt sted.
Vi har den holdning, at landdistriktsforskning skal foregå der, hvor det er bedst for landdistrikterne, for vi har den højeste ambition, en regering nogen sinde har haft, med hensyn til landdistrikter.
Der vil vi gøre det bedst muligt.
Det kan meget vel være, at Esbjerg vinder den konkurrence om at få pengene udbetalt, for de gør det rigtig, rigtig godt.
Så må vi se, hvem der bedriver den bedste forskning.
Men det kan også være, at andre byer eller Bornholm osv., har en mulighed der.
Vi vil have den bedste forskning for landdistrikterne.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-03-22:
Mener ministeren, at det er i overensstemmelse med ønsket om at skabe vækst og udvikling i hele Danmark, når man planlægger at fjerne støtten fra Center for Landdistriktsforskning, der hører under Syddansk Universitet i Esbjerg?
Bjarne Laustsen (S), 2017-03-22:
Mon ministeren ved, hvorfor stranden neden for Løkken Strand Camping er i så god en kondition, selv om der ikke officielt er lavet nogen kystsikring?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-22:
Tak, formand.
Også tak for det spørgsmål.
Jeg kan garantere spørgeren for, at jeg aldrig giver negative svar, men det er muligt, at jeg giver svar, som spørgeren ikke er enig i, og det er jo helt legalt.
Jeg er af den klare opfattelse, at Kystdirektoratet handler til fælles bedste i den her sag.
Alle har en interesse i, at den bliver løst på bedst tænkelige måde, men der er jo en lovgivning, vi naturligvis skal holde os inden for – og det er jo også derfor, at der er det setup, der er, for håndteringen af sagen.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-03-22:
Hvordan forholder ministeren sig til den kritik, der den seneste tid har været fra bl.a. Aalborg Universitetshospital, Danske Regioner og Brancheforeningen for Privathospitaler og Klinikker om, at den nye postaftale kan være med til at forlænge udrednings- og behandlingsforløb i det danske sundhedsvæsen?
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvordan forholder ministeren sig til den kritik, der den seneste tid har været fra bl.a. Aalborg Universitetshospital, Danske Regioner og Brancheforeningen for Privathospitaler og Klinikker om, at den nye postaftale kan være med til at forlænge udrednings- og behandlingsforløb i det danske sundhedsvæsen?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-22:
Jeg går ud fra, at spørgeren henviser til artiklen den 10. marts 2017 i Avisen.dk, hvor Danske Regioner og privathospitalernes brancheforening, Sundhed Danmark, udtrykker, at man er bange for, at den nye postaftale kan gøre det svært for privathospitaler at udrede inden 30 dage, når de overtager en patient.
Lad mig derfor straks slå fast, at der ikke er indgået nogen ny postaftale.
Postaftalen fra den 3. maj 2016 er den senest indgåede aftale.
Hovedparten af elementer i aftalen blev udmøntet pr. 1. juli 2016 i en såkaldt individuel tilladelse til Post Danmark, som gælder til den 31. december 2019.
Det, der har været omtalt i pressen, er en ny produktionsmodel, som Post Danmark planlægger at indføre.
Denne nye produktionsmodel kan rummes inden for rammerne i postaftalen fra maj 2016.
Ifølge aftalen med staten skal Post Danmark levere 93 pct. af standardbrevene inden for 5 hverdage.
Det skal Post Danmark fortsat.
Med henvisning til bl.a. dette servicekrav, er det Post Danmarks plan, at der omdeles breve en gang om ugen på en fast dag, et geografisk område modtager posten hver mandag, et andet geografisk område modtager post hver tirsdag osv.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-03-22:
Tak til ministeren.
Jo, det er lige nøjagtig den artikel, som ministeren henviser til, og som sundhedsordfører for Socialdemokratiet vil jeg sige, at det er helt afgørende, at der er et samspil i nationens funktioner.
Man ved og man ser, at det er et problem i dag for sundhedsvæsenet at få leverancer frem i løbet af et døgn, også med quickbreve, og at det problem forringer kvaliteten i vores sundhedsvæsen.
Derfor er mit spørgsmål også til ministeren: Hvem i regeringen bærer ansvar for den forringelse, der åbenlyst er i sundhedsvæsenet?
Jeg har tidligere i dag forsøgt at få sundhedsministeren til at tage ansvar.
Det ville sundhedsministeren ikke, sundhedsministeren vægrer sig endda ved at skulle besvare spørgsmålet og skubbede det over til transportministeren, og derfor er det jo helt klart min forventning, at transportministeren kan sige, hvad regeringens holdning er, og hvem der kæmper for patientsikkerheden, smidigheden, den høje kvalitet, som vi alle sammen gerne vil have i vores sundhedsvæsen.
Netop nu sidder der oppe på mit kontor en flok bioanalytikere fra Region Nordjylland, som siger: Her er en udfordring.
Og det, ministeren sluttelig siger til mig, er, at quickbrevene er fra dag til dag.
Jamen sådan er det jo ikke, og ministeren ved det også godt, for ministeren har tidligere på året i et samråd, der blev afholdt herinde, vedkendt sig, at der er problemer med at få leverancerne ført igennem fra dag til dag.
Konsekvensen er, at blodprøver og vævsprøver, som er frosset ned og bliver sendt fra Nordjylland til København, er tøet op, når de ankommer til Rigshospitalet.
Det handler om akut syge børn og voksne, hvis liv og helbred og helbredelse står på spil, og nu kan man se, at det, der tidligere fungerede, ikke længere fungerer.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-22:
Jeg skal jo stå vagt om den postaftale, som et bredt flertal af partier, herunder hr. Flemming Møller Mortensens parti, har indgået i det her Folketing, og den postaftale sikrer, at der leveres almindelig post inden for 5 hverdage.
Postaftalen beskæftiger sig ikke med quickbreve eller andre leverancer.
Det er det frie marked.
I henhold til den postaftale, som hr. Flemming Møller Mortensens parti har indgået, er det et spørgsmål om udbud og efterspørgsel, hvilke virksomheder der kan levere, og hvilke der ikke kan levere, og det er op til postkunderne at benytte de virksomheder, som bedst leverer en service, som postkunderne efterspørger.
Så det er ikke inden for postaftalen, den postaftale, som jeg skal stå på mål for, og det er en postaftale, som jo altså er lavet med bl.a. hr. Flemming Møller Mortensens parti.