runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Christian Lilleholt (V), 2023-01-26:
Tak for det, formand, og tak til Dansk Folkeparti for at have fremsat det her forslag.
Venstre ser gerne, at Folketingets muligheder for at føre kontrol med den til enhver tid siddende regering styrkes.
Det er også en del af regeringsgrundlaget, som vi står bag, og det kommer vi til at arbejde med i det kommende år.
Vi mener dog ikke, at det her beslutningsforslag rammer den rigtige balance.
Både Folketinget og regeringen har en naturlig interesse i, at svar på folketingsspørgsmål har den højest mulige kvalitet.
Den siddende ressortminister er den, der har de bedste forudsætninger for at svare fyldestgørende og korrekt på Folketingets spørgsmål, da denne minister har adgang til embedsværket på det pågældende ressort.
Det er den siddende ressortminister, der er den øverste chef for et givent ressortområde, og derfor må det være den siddende minister, der må stå på mål for de forhold, der gælder i ministeriet.
Spørgsmål fra Folketinget bør besvares af den siddende ressortminister, der er ansvarlig for det område, som spørgsmålet vedrører.
Beslutningsforslaget vil skabe uklarhed om, under hvilken ministers ansvar embedsmænd agerer, når de yder bistand til besvarelse af spørgsmål.
Hvis en minister skal svare på et spørgsmål vedrørende tidligere ministergerninger, er det nærliggende, at det er nødvendigt, at embedsmænd fra dette ressort bistår med besvarelsen.
Samtidig er det dog en siddende ressortminister, der er ansvarlig for sit ressortområde.
Det finder vi er problematisk.
Tak til fru Mette Thiesen for spørgsmålet.
Det er sådan, at viden i ministeriet jo ikke forsvinder, fordi der bliver skiftet minister.
Den viden er jo fortsat i ministeriet.
Og det vil også være sådan, at man som ordfører også kan stille spørgsmål til den siddende minister om, hvad der er sket under den forrige ministers periode.
Så det redskab har man.
Men vi kan godt være enige om spørgsmålet om at sikre Folketingets muligheder for at føre kontrol med den til enhver tid siddende regering, og det er jo noget, der indgår i den her regerings regeringsgrundlag, og derfor er det også noget af det, vi på et eller andet tidspunkt kommer til at diskutere, også her i Folketinget, inden for det kommende år, altså hvordan vi sikrer, at Folketinget har de bedst mulige redskaber med hensyn til at føre kontrol med den til enhver tid siddende regering.
Og der er vi optaget af, at det skal styrkes.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-01-26:
Jeg vil gerne have lov til at takke hr. Lars Christian Lilleholt for faktisk at bringe et relevant og begavet argument imod forslaget på banen – i modsætning til Socialdemokratiets ordfører, som primært argumenterede med, at han ikke forstod det – nemlig om det her vil være et opgør med ministerstyret og den nødvendige bistand, der selvfølgelig skal være til en minister, for at vedkommende skal kunne besvare spørgsmål.
Jeg mener dog, at det argument, som må stå over for, er, at den minister, der så måtte blive stillet et spørgsmål om sine tidligere handlinger eller udtalelser, altid vil have mulighed for at undslå sig.
Det er jo ikke sådan, at jeg eller Dansk Folkeparti ønsker, at ministre skal udtale sig om noget, de ikke har nogen forudsætninger for at udtale sig om.
Det, som det her handler om, ændrer ikke på regeringens interne forhold; det ændrer alene på Folketingets forhold, nemlig om vi i Folketinget skal lægge hindringer i vejen for os selv for at kunne stille den slags spørgsmål.
En minister kan jo altid vægre sig ved at svare.
Det tror jeg faktisk hr. Lars Christian Lilleholt har en lille smule erfaring med også.
Leif Lahn Jensen (S), 2023-01-26:
Der er blevet langt større åbenhed, fordi man nu faktisk har et Granskningsudvalg og andet, så man kan få folk undersøgt.
Der er langt større åbenhed end før.
Så jeg synes, at man her får det til at lyde, som der ikke er åbenhed i Folketinget, og det er ikke korrekt.
Man har masser af muligheder for at stille spørgsmål, og man har masser af muligheder for at få et svar fra en minister på de områder, man har interesse for.
Så jeg er nødt til at sige til fru Mette Thiesen, at den der køber jeg simpelt hen ikke.
Lars Christian Lilleholt (V), 2023-01-26:
Det sidste er helt korrekt.
Men jeg vil sige, at for os handler det om, at vi sikrer, at der er kvalitet i de svar, der bliver givet, at der er hold i billetterne.
Hvis det er sådan, at en minister for ét område skal svare på noget på et andet område, hvor en anden ressortminister har ansvaret, vil jeg sige, at man jo så med rette kan spørge: Er det svar, der bliver givet, så korrekt?
Og for os er det helt, helt afgørende, at der er kvalitet i svarene, og at Folketinget kan være sikre på, at der bliver givet de rigtige svar, og det mener vi bedst sker, ved at det er den pågældende ressortminister, der svarer på spørgsmålene.
Så er det jo sådan, at Folketinget har forskellige muligheder for at undersøge, hvad der er sket, og hvad tidligere ministre har foretaget sig, og hvad de har ment osv.
Og der har oppositionen også fået nye redskaber.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-01-26:
Jeg nægter simpelt hen at tro, at Socialdemokratiet eller Venstre ønsker, at vi skal nedsætte en undersøgelseskommission, hver eneste gang der er en minister, som har fået tildelt en ny portefølje med det primære formål, at vedkommende skal kunne unddrage sig ansvaret for, hvad der er foregået i det tidligere ministerium.
Det nægter jeg at tro.
Det argument anerkender jeg overhovedet ikke.
Må jeg så ikke bare sige: Der er ikke tale om, at en minister skal svare.
Det er der ikke.
Modalverberne er meget, meget raffinerede her: Der er mulighed for, at en minister kan svare.
I dag forhindrer Folketingets regler, at en minister kan svare.
Vedkommende skal ikke svare.
Jeg ønsker bare, at det ikke er Folketingets regler, der forhindrer, at en minister kan svare, men at det så er ministeren og regeringen selv, der siger, at de ikke ønsker at svare.
Er det ikke en rimelig indretning, hr. Lars Christian Lilleholt?
Lars Christian Lilleholt (V), 2023-01-26:
Det er i hvert fald rigtigt, at en minister kan undslå sig for at svare.
Alene det er jo sigende.
Men for os er det afgørende det, der bliver sagt fra en ministers side: Er det korrekt eller ikke korrekt?
Er man sikker på, at der er kvalitet i det svar, der bliver givet?
Og endelig er det sådan, hr. Morten Messerschmidt, at regeringen jo er et kollegie, og det vil sige, at alle ministre og hele regeringsholdet sådan set er ansvarlige for den samlede regerings politik.
Derfor er det oplagt, at man selvfølgelig stiller spørgsmålet til den minister, der er ansvarlig på området, og dermed får regeringens svar.
Det er jo ikke den enkelte minister, der svarer.
Når der bliver givet et svar fra en minister, er det jo dybest set et svar på hele regeringens vegne, fordi regeringen er et kollegie.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-26:
Tusind tak.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren om noget.
Jeg er sådan set enig i, at ordføreren i hvert fald kommer med nogle flere argumenter, som et eller andet sted langt hen ad vejen gør det nemmere, tror jeg, for modstanderne af forslaget at forstå det.
Men mener ordføreren ikke også, at der i det her forslag ligger en åbenhed i at forstå, hvad der ligger bag nogle af de beslutninger, der tidligere er blevet truffet, på et ministerområde?
Virker det ikke paradoksalt, at man er imod, at man kan få viden om, hvad der har ligget til grund for nogle gange ret vigtige beslutninger, i stedet for at det ligesom bare bliver slettet?
Jeg går ikke ud fra, at man, når man tiltræder som ny minister, på magisk vis absorberer al viden, der ligger hos den tidligere minister, selv om der er en god overlevering.
Det ville i så fald være helt ekstraordinært.
Så mener ordføreren ikke, at der reelt set kan gå viden tabt ved ikke at vedtage det her forslag?
Astrid Carøe (SF), 2023-01-31:
Vi er meget åbne over for alle de løsninger, der kunne være.
Men jeg har været med til både præsentation af ekspertgruppens bud og de langstrakte forhandlinger, vi har haft.
Ekspertgruppens forslag var både en distriktsmodel og også en klyngemodel, men alle de modeller, de foreslog, var endnu mere indskrænkende for elevernes frie valg, og det, jeg syntes var fint med den her aftale, var jo, at 95 pct. faktisk stadig fik deres førsteprioritet opfyldt.
Jeg var faktisk ret stolt af, at vi lykkedes med at lave en ny elevfordeling, som var mere rimelig og gjorde op med den skæve fordeling, men hvor der samtidig var rigtig mange, der stadig kom ind på deres førsteprioritet.
Det vil de i hvert fald ikke kunne med de bud, ekspertgruppen havde.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-31:
Tusind tak.
Jeg har også stillet nogenlunde det samme spørgsmål før, jeg tror ovenikøbet også til ordføreren.
Men jeg er lidt nysgerrig på, hvordan SF, når man er så optaget af børn og unges trivsel – og det er rigtig godt, det er vi flere der er – så kunne gå så helhjertet ind for en model, som ret betragteligt ville ødelægge meget for rigtig mange, og hvordan SF kan mene, at det reelt er en god aftale, at man fratager de unge mennesker en ret stor del af det frie valg, de havde tidligere, og om SF ikke mener, at det selvfølgelig vil påvirke de unges trivsel.
Victoria Velasquez (EL), 2023-01-31:
Jeg tror også, regeringen efterhånden har fundet ud af, at den der revolvermåde at lave politik på er rimelig åndssvag.
Jeg vil gerne gribe fat i det, som ordføreren spurgte Venstre om oppe på talerstolen, for jeg synes, at ordføreren har fat i noget rigtig klogt.
Det er det her med, at regeringen jo egentlig ikke har noget reelt alternativ.
Derfor klinger det også lidt hult, at man siger, at man nu vil lave en ny model, som løser udfordringerne med den skæve elevsammensætning, for realiteten er jo den, at Venstre har haft 4 år med magten uden at fremlægge en konkret model, og så blev det sparket til hjørne med ekspertudvalget, som ordføreren også kom ind på.
Ekspertudvalget anbefalede jo den her distriktsmodel, som man kunne have vedtaget.
Det skete så ikke, så det, vi sidder med her, er jo det politiske kompromis, som kunne landes.
Så jeg vil egentlig høre ordføreren, om ordføreren er enig i, at vi selvfølgelig vil mase på, men at det også er lidt svært at se, hvad det er, de så reelt foreslår skulle være en bedre løsning.
Tak for præciseringen, bl.a. af distriktsmodellen.
Nå, der er rigtig mange bud på bordet.
Det her er et, som ville tage fat i flere af de ting, som man jo også kan høre flere sige ville være vigtigt.
Nu bliver det kastet ned i skraldespanden, og så må ordføreren og jeg og vores partier jo godt og konstruktivt gå til de nye forhandlinger og så presse på for, at de forhandlinger kommer hurtigst muligt.
Astrid Carøe (SF), 2023-01-31:
Ikke for andet, end at jeg virkelig håber, at ordførerens parti og regeringen vil invitere bredt til de her forhandlinger.
Det tror jeg er vigtigt, også for at sikre, at skolerne fremadrettet ved, at det er den her aftale, der kommer til at gælde.
For der er skabt enormt meget usikkerhed, og det skal vi gerne have gjort op med.
Ja, det må vi jo, og bare for at understrege det: Det er ikke, fordi vi ser den model, vi lavede i fællesskab, som den eneste løsning, men vi så det som en fin løsning i forhandlingerne.
Vi er meget åbne over for, om der kan være andre modeller, men jo gerne noget, hvor elevernes muligheder for at vælge gymnasiet frit er i højsæde, og at man ikke presser eleverne på f.eks. at skulle have meget høje karakterer i grundskolen.
Frederik Vad (S), 2023-01-31:
Jeg vil bare starte med at rose ordføreren og ordførerens parti for det mod, man viste, dengang den her aftale blev indgået.
Specielt i de store byer skabte det jo et rimelig stort ramaskrig, og når man i øvrigt tilhører et parti, som også har en vis styrke i de store byer, så er jeg ret overbevist om, at det krævede et ekstra mod, både fra ordførerens parti og fra fru Victoria Velasquez' parti, at deltage i det.
Og så vil jeg bare opfordre ordføreren til, at man nu – det er sådan set ikke et spørgsmål – hvor vi har åbnet den her diskussion, så virkelig holder sig til, så vi kan få lavet en aftale, der løser det samme problem.
Det tror jeg bliver vigtigt.
Astrid Carøe (SF), 2023-01-31:
Vi vil rigtig gerne være med til at lave noget, der er bedre.
Det var nogle langstrakte forhandlinger, som ordføreren også var med til, men jeg håber da, at vi kan finde en ny løsning.
Om det virkelig er sådan, at man skal stemme for den her hastelovgivning for at få lov at være med i forhandlingerne, vil jeg gerne stille spørgsmålstegn ved.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-01-31:
Som jeg også nævner i ordførertalen, er det jo ret afgørende for mig, at vi i særdeleshed tager hensynet til unges trivsel alvorligt i den her forbindelse, og derfor skal vi ikke ende det samme sted.
Det vil jeg gerne give en garanti for.
Victoria Velasquez (EL), 2023-01-31:
Jamen nu kan jeg jo ikke lade være – jeg havde egentlig tænkt, jeg ikke skulle stille noget spørgsmål, men tak til ordføreren for talen, og det er lidt hyggeligt, når vi har gået på samme gymnasium.
Det gør jo også, at jeg lige såvel som ordføreren ved, at den økonomiske baggrund, som mange tager med sig, når man træder ind over tærsklen til Avedøre Gymnasium – nu Hvidovre Gymnasium – er en anden, end hvis man suser nordpå til Rungsted Gymnasium eller andre steder.
Derfor er jeg lidt nysgerrig på, hvad ordføreren konkret foreslår for at leve op til det, vi talte om tidligere, med, at vi ikke skal have et skævt billede, at vi skal sikre lige uddannelsesmuligheder, og at vi skal have nogle stærke ungdomsuddannelser.
Der handler det også om, at man ikke selekterer, på baggrund af at man kan vælge nogle gymnasier, der bliver mere ressourcestærke, fordi de ligger tæt på der, hvor folk med stærke økonomier og stærke ressourcer derhjemme er samlet boligmæssigt – og så det omvendte andre steder.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-01-31:
Ja, det, jeg ikke lige fik nævnt i min tale, var, at jeg så efter 1 år på Nørre Gymnasium faktisk flyttede til Avedøre Gymnasium, som det hed dengang, og fik glæde af at gå på gymnasium med dig.
Og en af grundene til, at jeg valgte det gymnasium, var, at de havde en særlig filmlinje, hvor man i 3 år – som det eneste sted i Danmark – kunne have film og tv som fag.
Det var jo et eksempel på en lokal løsning, som måske kunne tiltrække nogle andre typer elever end dem, der lige var i det nærområde, Avedøre Gymnasium havde.
På den måde tror jeg også der er mulighed for lokale løsninger, der kan, bl.a. ved et tilbud om, at man kan få forskellige typer fag, tiltrække nogle andre typer elever.
Så jeg tror egentlig, der er forskellige løsningsforslag i forhold til at sikre, at man ikke får en meget skæv elevsammensætning, og som ikke nødvendigvis skal være centralt styret.
Victoria Velasquez (EL), 2023-01-31:
Så hørte jeg ikke helt forkert – jeg tænkte: Var det Nørre, eller var det sådan en rigtig hurtig måde at sige Avedøre på?
Det her bliver nærmest sådan en hel reklame for Hvidovre Gymnasium.
Er det ved at gå ind at understøtte, at man kan etablere det samarbejde?
Eksempelvis var der jo folk fra Zentropa, der sad med i skolebestyrelsen.
Men i forhold til det med at skulle lave B-film-festivaler og alle de andre ting, når man ikke har en større økonomi, vil jeg sige, at nogle gange var der jo nogle af de ting, der blev sløjfet, fordi økonomien simpelt hen ikke var til det.
Så vil man konkret gå ind at understøtte det, eller er der nogle andre ting, man vil gøre?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-01-31:
Det er selvfølgelig noget, vi skal have drøftet i regeringen og derudover også med alle andre partier.
Men jeg synes, der er rigtig god ræson i at tænke i, hvordan et gymnasium, der måske ligger et sted, hvor der i oplandet er en ret skæv elevsammensætning, alligevel kan sikre et alsidigt udbud af spændende fag, der måske kan tiltrække nogle andre, som faktisk vælger – som i mit tilfælde – at tage op til en halv time væk fra der, hvor man bor, for at komme på lige præcis det gymnasium, fordi lige præcis det gymnasium kan tilbyde en spændende fagportefølje, kan man sige, som Avedøre Gymnasium i det tilfælde gjorde for mig.
Så ja, at det er en mulighed, vi vil være villige til at understøtte.
Anni Matthiesen (V), 2023-01-31:
Noget af det, jeg ikke kan forstå, er, at SF ikke synes, at det her er et forkert kriterie at bruge, når man taler om at afgøre tingene ud fra forældreindkomsten.
Normalt kender jeg egentlig SF på den måde, at det der med at stemple nogle unge mennesker ud fra forældreindkomst ikke er fair.
Så jeg kunne godt tænke mig en kommentar til det.
Altså, hvordan har SF's ordfører det med, hvis det var sådan, at vi skulle have videreført loven, som den nu er, hvor man som ung ud fra forældreindkomsten på en eller anden måde får en begrænset mulighed for at træffe valg selv?
Astrid Carøe (SF), 2023-01-31:
Jeg synes, der har været en del misforståelser omkring den aftale, vi lavede, fordi det jo ikke er sådan, at der bare var frit valg på alle hylder, før vi lavede den her aftale.
Da var man puttet ned i en kasse, alt efter hvor man boede, og med den aftale, vi lavede, var det efter forældreindkomsten.
Ville jeg ønske, at vi bare kunne sikre, at alle elever i hele Danmark kunne få frit gymnasievalg?
Ja, det ville da være fantastisk, men det er simpelt hen ikke muligt med det system, vi har i dag, og så syntes vi, at det her var en god måde at gøre det på.
Alternativet er at fordele på baggrund af f.eks. karakterer, som jeg har hørt nogle foreslå.
Det er vi ret kritiske over for, fordi vi er bange for, hvad det betyder for karakterpresset i grundskolen.
Anni Matthiesen (V), 2023-01-31:
Nu er det sådan, at nogle af de partier, som også var med til at bakke den tidligere regering op i den her politiske aftale, her undervejs jo heldigvis, kan man sige, er blevet klogere og dermed nu også bakker op om forslaget – det kan jeg oplyse bl.a. er Radikale Venstre, og tak for det – og gerne vil være med til at rulle det her tilbage for forhåbentlig jo så at få lavet noget, der er bedre. Kunne SF ikke være med på den samme idé?
Tak for ordførertalen.
Der er lige en enkelt ting, som jeg tænkte det kunne være rigtig fint lige at blive lidt klogere på, i forhold til hvor Liberal Alliance egentlig står.
For den der frihed holder vi jo også rigtig meget af i Venstre, men når det gælder f.eks. yderområderne, ved vi jo godt, at man kan være nødt til måske at styre det i nogen grad i forhold til at sikre, at der så trods alt er uddannelsesmuligheder.
Hvor står Liberal Alliance dér, altså i yderområderne?
Hvad tænker Liberal Alliance dér i forhold til trods alt at fastholde nogle af de unge mennesker i Grindsted, frem for at alle rykker mod Vejle?
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-01-31:
Jeg kan heller ikke komme med den perfekte løsning, hvilket jeg også gjorde klart i min ordførertale.
Det har også stor betydning for det sociale, for eleverne, og man ved, at hvis elever får over 50 km til deres gymnasie, er det altså 25 pct., der falder fra.
Så det har kæmpe betydning, og derfor vil vi også gerne være med til, at vi holder hånden under de her små gymnasier.
Anni Matthiesen (V), 2023-01-31:
Tak for det.
Det betrygger mig egentlig lidt, for det er jo lidt det dilemma, vi står i nogle gange.
Vi vil gerne have frit valg på alle hylder, men samtidig står vi jo også og siger her i Folketingssalen, at det er vigtigt, at der er uddannelsesmuligheder i hele landet.
Og det er jo den konflikt, der også er i den her sag.
Men tak, for jeg hører egentlig Liberal Alliance sige, at det også er vigtigt, at vi fortsat har uddannelsesmuligheder, også i yderområderne.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-01-31:
Ja, det er jeg meget enig i; det er meget vigtigt.
Frederik Vad (S), 2023-01-31:
Det var, fordi ordføreren sagde, at en løsning, man kunne ty til de steder, hvor der f.eks. er udfordringer, var, at man kunne lukke gymnasierne.
Betyder det, at en løsning skulle være at lukke gymnasier som Høje-Taastrup Gymnasium og Hvidovre Gymnasium, hvor der er en elevsammensætning, der balancerer på de der 50 pct. med ikkevestlig baggrund?
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-01-31:
Ikke nødvendigvis.
Jeg tror ikke, det er lige præcis de gymnasier.
Jeg har selv gået på et gymnasium, der også er et såkaldt brunt gymnasium, og jeg må bare sige, at på det gymnasium er der ikke de problemer.
Jeg har ikke oplevet det.
Tag derud, snak med eleverne, snak med lærerne, snak med rektoren – der er ikke de problemer.
Jeg synes bare, at det er forkert, at man fra Folketingets side af ser et procenttal og så siger, at det ikke er så godt, og at det må vi hellere ruske lidt mere i, i stedet for at gå ud i den virkelige verden og prøve at høre dem lidt ad.
Så det skal være de gymnasier, der har kæmpe udfordringer.
Ministeriet har jo kun selv kunnet finde fire gymnasier, der måske har problemer med parallelsamfund.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-31:
Jeg er rigtig ærgerlig over, at to af de tre regeringspartier – det kommer ikke bag på mig, at Socialdemokratiet ikke vil det her – ikke vil love, at man, når man nu har fået afskaffet det her, så ikke ender ved det samme udgangspunkt.
Jeg må indrømme, at det faktisk bekymrer mig ret meget.
Nu må vi se, hvad der kommer ud af de her forhandlinger.
Det, der bare er vigtigt for mig at sikre, er, at vi ikke ender ved samme udgangspunkt, og at man ikke tror, at man med et snuptag og overfladisk kan lave en løsning på nogle ret grundlæggende samfundsmæssige problemer og derved ender med at aflevere en kæmperegning til nogle unge mennesker, som intet har med det her at gøre.
Det mener jeg simpelt hen ikke vil være ordentligt.
Frederik Vad (S), 2023-01-31:
Hvis man så forestiller sig, at man lukker nogle gymnasier, hvor der virkelig er problemer,
hvad så med friheden for de mennesker og de unge, der bor i de lokalområder?
Mister de så ikke frihed til at kunne få en ungdomsuddannelse i umiddelbar nærhed af, hvor de bor, bare fordi de har været så – i gåseøjne – uheldige at bo et bestemt sted, hvor der er nogle bestemte problemer?
Risikerer vi ikke at smadre deres frihed?
Karina Adsbøl (DD), 2023-01-31:
Jeg tror faktisk, det er vigtigt, at vi starter et helt andet sted, nemlig helt nede i folkeskolen, også i forhold til de praktiske fag, for ligesom også at støtte op om de unge og vise, at det altså er en mulighed at gå den vej.
På den måde kan vi starte, når børnene er små, for at få dem til at interessere sig for det og se, at det altså er dejligt, at man kan blive tømrer eller andet.
Jeg vil bare ikke lige nu lægge mig fast på, at det skal være den ene eller den anden model.
Det kan sagtens være, at vi skal gøre det – det vil jeg ikke udelukke.
Det kan også sagtens være, at man skal gå nogle andre veje.
I hvert fald synes jeg, det er vigtigt, at man starter allerede i folkeskolen med at få de praktiske fag ind.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-31:
Det sidstnævnte mener jeg sådan set er vigtigt.
Men der var jo et ret specifikt punkt i den aftale, som vi drøfter nu, men som vi heldigvis afskaffer i dag, og det var jo netop det der med, at de unge, hvis de mistrives, faktisk ikke havde mulighed for at flytte gymnasie, hvis rektor ikke ville have det, og det mener jeg bestemt ikke er i de unges tarv, hvis man kan sige det sådan.
Og så synes jeg jo også helt grundlæggende set, at der er den problematik, som jeg har anført her tidligere, at man faktisk efterlader en regning for de voksnes fejl på ungdomsværelset.
Hvordan kan SF mene, at det er en god løsning, at børn skal betale for forældrenes fejl?
Astrid Carøe (SF), 2023-01-31:
Der må jeg også bare sige, at jeg er direkte imod hele præmissen for spørgsmålet.
For det, at der er flere indvandrerunge – eller unge med etnicitetsbaggrund – der går i gymnasiet, er jo ikke en forfejlet integrationsindsats, tværtimod.
Men derfor skal vi selvfølgelig stadig væk løse de udfordringer, der er, så der ikke er så skæv en elevfordeling, for det er rigtig sundt at gå i gymnasiet med nogle, der ikke ligner en selv.
Men at det skulle være en forfejlet integrationsindsats, at flere minoritetsetniske unge vil i gymnasiet, er jeg simpelt hen ikke enig i.