runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2018-12-05:
Jeg synes, at tonefaldet hos integrationsministeren var noget anderledes, fordi hun ligesom udelukkende fokuserede på, hvad det her får af problemer og konsekvenser for dansk udlændingepolitik.
Vil hun ikke medgive, at det vigtige i den her sag sådan set ikke er den danske udlændingepolitik – det er, at man på globalt plan i FN har besluttet, at det her er et internationalt problem?
Man har besluttet, at der skal internationale løsninger til.
Man har besluttet, at når det handler om migranter og flygtninge, er der udfordringer, der er vanskeligheder, der er muligheder, og der skal gives rettigheder, og der skal gøres forskellige ting i forhold til det, og at det igen er et globalt og internationalt problem.
Det er jo ikke bare Danmark, det her handler om.
I Latinamerika flygter folk i øjeblikket fra Venezuela og andre steder.
Med andre ord: Det er globale problemer, vi snakker om her.
Var det så ikke en idé, om vi også her i Folketinget lige så lidt ud over vores egen næsetip og så på det, som det er.
Og netop som statsministeren siger, kan der være nogle formuleringer, vi er uenige i.
Ja, men det skyldes jo, at der er 194 medlemslande omkring bordet.
Når man kender lidt til, hvordan det er at få det til at køre sammen, så ved man jo godt, at når der skal sidde så mange lande, så mange aktører og blive enige om en tekst, så vil der altid være nogle ting, der kan fortolkes på forskellig måde.
Men det afgørende er ikke de der fortolkninger.
Det afgørende er ikke pindehuggeriet.
Bør vi ikke mere offensivt og aktivt gå ud at sige det til befolkningen?
Inger Støjberg (V), 2018-12-05:
Jamen der er da ikke nogen, der lægger skjul på, at migration er et internationalt, globalt problem – det har jeg ikke hørt en eneste sige.
Selv dem, der kunne være meget kritiske over for dokumentet her, anerkender da også fuldstændig migration som et globalt problem.
Men det betyder jo ikke, at man ikke kan pege på, at dansk udlændingepolitik da selvfølgelig skal besluttes her i Folketinget.
Sådan må det jo være.
Og det betyder da heller ikke, at man ikke skal pege på de svagheder, som der også er, altså de områder, som der jo klart skal præciseres, så vi også får sagt klart, hvordan vi læser det her dokument.
Det er jo så det, vi gør i den stemmeforklaring, som vi kommer til at afgive, når vi når derhen.
Statsministeren har jo allerede sagt, at der bliver deltagelse på ministerniveau, og så tror jeg sådan set ikke, at jeg har ret meget mere at tilføje til den sag lige nu.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-05:
Jeg kunne godt tænke mig at følge lidt op på noget af det, hr. Kristian Thulesen Dahl var inde på, for jeg synes ikke, at ministerens tale hjælper på afklaringen her.
Vi kan ikke både blæse og have mel i munden: Enten er det her retligt bindende, eller også er det ikke.
Inger Støjberg (V), 2018-12-05:
Det her er ikke juridisk bindende, og igen vil jeg sige, at det er sent, at den juridiske gennemgang af sagen er kommet over til Folketinget, og jeg tror sådan set, at det vil skabe klarhed, når først man har fået det gransket, for det er faktisk meget, meget tydeligt i det papir, der er blevet sendt over.
Men det ændrer jo ikke på, at det jo er vigtigt at få den her diskussion med de afrikanske lande.
Jeg har jo flere gange prøvet på egen krop at sidde over for afrikanske ledere og få gennemført sådan nogle hjemsendelsesaftaler, og det er ikke nogen nem sag.
Men det, at der nu er sat pen til papir om lige præcis det, at man jo er forpligtet til at tage egne borgere tilbage, og at man bekræfter det med den her aftale, synes jeg da er helt, helt afgørende.
Det ændrer bare ikke ved, at det her ikke kommer til at skabe ny lovgivning i Danmark.
Det her er ikke en bombe under dansk udlændingepolitik.
Igen vil jeg sige, at jeg tror, at det, når først man har fået læst den juridiske vurdering igennem af det her, så vil skabe noget klarhed.
Selvsagt har partierne ikke haft så meget tid til det her i dag, men det vil så komme efterfølgende.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-12-05:
Det tror jeg var rekord i kort tekst i et forslag til vedtagelse.
Jeg bliver faktisk lidt nysgerrig på Dansk Folkepartis holdning til vores internationale samarbejde i det hele taget.
Jeg tror, vi er enige om, at et organ som FN blev bygget på nogle ret forfærdelige hændelser under anden verdenskrig, og at det nok er en af de mest progressive, fremmelige institutioner, som verdenssamfundet har kunnet orkestrere i fællesskab.
Det betyder, at man har nogle rettigheder, og at man har nogle forpligtelser som land, når man er medlem af et internationalt fællesskab som FN.
Når man så står her og mener, at vi skal kunne tilslutte os erklæringer lidt på må og få, alt efter hvordan vi synes de passer ind i den nationalpolitiske dagsorden, som jo er det, DF foreslår her, hvad er så egentlig Dansk Folkepartis helt overordnede holdning til FN?
Skal vi fortsæt være medlemsland i FN?
Martin Henriksen (DF), 2018-12-05:
Det kan være fint med internationalt samarbejde.
Det er jo ikke sådan, at Dansk Folkeparti ønsker, at Danmark skal melde sig helt ud af det internationale samarbejde, for vi har sådan set også forståelse for, at man selvfølgelig indgår i forskellige forløb, og at der kan være forskellige forhandlinger, hvor man også må indgå i kompromiser, men hver gang man når hen til det punkt, hvor man skal beslutte sig for, om man skal slå til, og om man vil indgå aftalen, må man se, hvad det er, man har givet, og hvad det er, man har fået ud af det.
Og der synes vi bare, at når vi står med den her erklæring, er det ikke særlig godt.
Danmark ændrer jo karakter.
Det er ikke så forfærdelig lang tid siden, vi havde en befolkningsfremskrivning fra Danmarks Statistik, der sagde, at når vi når frem til 2060, er det op imod en million i Danmark, der har ikkevestlig baggrund.
Det er det, vi bruger tiden på at diskutere herhjemme, og jeg ved godt, at Alternativet har en lidt anden opfattelse, men der er jo et bredt flertal i Folketinget, der problematiserer det herhjemme i den nationale debat, og samtidig med det er der så et bredt flertal, som på den internationale bane ønsker at skrive under på en erklæring eller tiltræde en erklæring, som jo alt andet lige taler om, at indvandring er godt og lægger op til, at man skal have mere indvandring.
Det hænger bare ikke sammen.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-12-05:
Det gør jeg nemlig, og tak for det.
Det er blevet sagt før, og jeg kan sige det igen, vi må ikke glemme, at det her er en erklæring, som FN-medlemslandene er blevet enige om, det er jo ikke en juridisk bindende erklæring, men det kan vi komme tilbage til, for det var ikke det, der var mit opfølgende spørgsmål.
Hvis det er den holdning, man har, at man byder ind, når man kan, og trækker sig, når man ikke kan, så er det jo en de facto-opløsning af ethvert forpligtende internationale samarbejde, for hvor er så samarbejdet henne, hvis alle medlemslande skal sige: Det vil vi gerne være med til, og det vil vi ikke være med til.
Så har vi jo ikke noget at holde hinanden op på, og så kan vi jo ikke samarbejde om nogen fælles erklæringer, og så er der ikke nogen grund til at have et organ som FN.
Tusind tak for det, og tak til ministeren for talen.
Jeg har jo også, ligesom hr. Kristian Thulesen Dahl, læst i pressen, at ministeren ikke kommer til at deltage i Marrakech.
Samtidig hører vi fra statsministeren, at der kommer en dansk deltagelse på ministerniveau.
Det synes jeg jo er positivt, men jeg synes jo samtidig også, at det ikke er ligegyldigt, hvilken minister vi sender til Marrakech, for der er jo nok nogle ressortområder, som har mindre relevans for det her område end andre.
Så jeg vil egentlig gerne bare spørge ministeren, om det fortsat er sådan, at udlændinge- og integrationsministeren ikke kommer til at deltage i Marrakech.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2018-12-05:
Tak for det, formand.
Og tak til statsministeren for den første besvarelse her.
Det er vigtigt at få den her debat.
Det kan jo tyde på, at der er opstået en intern kritik i regeringen af, hvad det egentlig er, man har med at gøre.
Det er jo et møde, hvor jeg kan forstå at både den tyske kansler Merkel og den franske præsident Macron har annonceret deres deltagelse.
Herhjemme har medierne kunnet beskrive, at man først havde en tanke om, at udlændinge- og integrationsministeren måske skulle deltage i mødet.
Hun sagde så i medierne forleden, at hun ikke kunne se sig selv i det.
Så forlød det, at udviklingsministeren skulle deltage i mødet.
Hun siger så i Jyllands-Posten i dag til spørgsmålet, om hun skal deltage, at nej, det skal hun ikke.
Så er det ved at være sådan, at Danmark slet ikke har en repræsentant at stille til mødet, for så kan det jo være, at vi på den måde får løst sagen, og at tingene bliver, som de skal være, nemlig at Danmark ikke tilslutter sig en erklæring, som jo selvfølgelig også rummer nogle perspektiver, man kan være for eller imod.
Det er jo derfor, man laver en erklæring; det er jo ikke, fordi den er fuldstændig meningsløs; det er jo, fordi den har et indhold, som nogle, også i den afrikanske verden, tænker bliver normsættende for, hvordan de internationale spilleregler bliver fremover.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-12-05:
Selvfølgelig deltager Danmark i konferencen i Marrakesh på mandag og tirsdag, og Danmark deltager på ministerniveau.
Jeg har ikke taget stilling til endnu, hvilken ministeren der deltager, eller om jeg eventuelt selv gør det.
Det vurderer jeg i de her dage, og det vurderer jeg bl.a. i lyset af den repræsentation, som andre lande møder ind med.
Og der tegner sig et klart mønster af, at de europæiske lande med ganske få undtagelser møder ind med en minister, og det gør Danmark derfor også.
Alternativt, hvis billedet havde været lidt anderledes, så havde vi rimeligvis mødt ind med et direktionsmedlem fra Udenrigsministeriet, men vi møder ind med en minister.
Morten Østergaard (RV), 2018-12-05:
Nu synes jeg allerede, at der blev sådan en lidt kedelig stemning, og derfor vil jeg bare starte med at udtrykke uforbeholden ros til regeringen, fordi jeg forstår, at man undervejs – også i EU-kredsen – har spillet en aktiv rolle for at fremme, at man er kommet hen til den her erklæring.
Det er jo næppe noget, der på den måde ændrer verdens gang, men det er dog trods alt udtryk for det, jeg er enig med statsministeren i, nemlig at der kun findes internationale løsninger på det her, og derfor er det jo godt, at man får en ramme inden for det at diskutere det på.
Derfor vil jeg også bare holde fast i det, der står i erklæringen, og som hr. Martin Henriksen også læste op i starten, nemlig at der jo også er positive side af migration.
Statsministeren arbejder selv for, at der skal være bedre mulighed for at komme til Danmark for at arbejde, og dem, der kommer til Danmark for at arbejde, bidrager jo til vores velfærd.
Jeg vil bare spørge statsministeren: Når der nu tales om misinformation, og f.eks. hr. Kristian Thulesen Dahl skriver, at det her vil være til ugunst for Danmark og kun kan bidrage til, at antallet af migranter vil stige, så må det vel være sådan stadig væk, at det er misinformation, for det, der afgør, hvem der kommer til Danmark, er Danmark.
Og hvis vi ønsker et større positivt udbytte af migration, kan vi jo f.eks. blive enige om at lade flere udlændinge komme til Danmark og arbejde og betale skat.
Men det er misinformation, når hr. Kristian Thulesen Dahl siger til danskerne, at undertegnelsen af den her erklæring vil føre til flere migranter i Danmark, medmindre vi selv bestemmer os for det.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-12-05:
Det er helt rigtigt.
Der er intet i den erklæring, der gør, at vi ikke selv kan opretholde kontrollen over, hvem vi lukker ind i Danmark.
Jeg tror, at der er brug for at få lidt klarhed over begreberne: Der er flygtninge, og det er slet ikke til diskussion her, for det her har intet med flygtninge at gøre; så er der migranter, og de findes jo i to slags, kan man sige, helt overordnet, altså legale og illegale.
Og jeg tror, at der er omkring 254 millioner migranter i verdenssamfundet i dag, hvor de 90 pct. opholder sig lovligt i de lande, de befinder sig i.
Og 10 pct. opholder sig så ulovligt.
Det er meget vigtigt at sondre mellem de to grupper.
Det kunne dokumentet godt have gjort klarere i sin sprogbrug, og det er jo bl.a. en af grundene til, at Danmark afgiver en stemmeforklaring, hvor vi får det præciseret.
For vi skal bekæmpe illegal migration.
Og det er også derfor, det er så vigtigt, at de lande, der genererer migranter, hvad enten de er legale eller illegale, gentager det, der allerede er en folkeretlig forpligtelse, men som ikke bliver efterlevet, nemlig at man skal tage egne statsborgere hjem.
Det er jo sådan set afsættet til, at vi kan få kontrol med, hvem der er i Danmark.
Vi fører en noget for noget-politik.
Vi forsøger at føre en aktiv hjemsendelsespolitik.
Vi bliver begrænset af lande, der nægter at tage deres egne borgere hjem igen, og der er det vigtigt, at de lande genbekræfter det, der egentlig allerede i dag er en juridisk forpligtelse.
Det er noget, vi kan bruge offensivt til at få de illegale migranter ud af Danmark.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-05:
Tak, og tak for besvarelsen.
Statsministeren er rystet over debatten.
Måske skyldes forvirringen i befolkningen og måske også her i Folketingssalen det forløb, vi har været igennem, hvor vi på forsiden af aviserne kan læse, at der er usikkerhed om, hvem der skal deltage fra regeringen.
Dagen før vi skal have den her debat, får vi den juridiske afklaring fra regeringen, hvor vi kan se, at regeringens egen ordfører har talt imod erklæringen.
Jeg synes ikke, regeringen har håndteret det her særlig imponerende, så jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge: Anerkender statsministeren, at en af årsagerne til den her lidt forvirrende debat og uklarhed er, at regeringen har fumlet i den her proces, og at vi nu står her, ugen før regeringen skal rejse til Marokko, og stadig væk har total forvirring om, hvad der egentlig er indholdet af det, vi diskuterer?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-12-05:
Nej, det anerkender jeg ingenlunde, overhovedet.
Det er sådan, at Folketinget har fuldt indblik i hele den her proces ved briefinger fra udviklingsministeren, ved at danske folketingsmedlemmer har deltaget som delegater på FN's generalforsamling, og ved at forligskredsen hos udviklingsministeren både under forhandlingerne, og da forhandlingerne blev afsluttet, blev briefet om indholdet af det.
Hvad jeg anerkender, er, at der med en accelererende effekt inden for de seneste måneder har udspillet sig en debat, der sådan set ubetinget startede på de sociale medier og først blev flyttet ind i det, man kunne kalde den åbne offentlige debat, for ganske få uger siden.
Det har betydet, at den måde, den offentlige debat er blevet ført på, er vind og skæv, altså hvor myter og misinformation helt har udraderet fakta.
Søren Søndergaard (EL), 2018-12-05:
Tak til statsministeren.
Jeg synes alligevel, der er sådan et underligt defensivt udgangspunkt.
Hvorfor siger statsministeren ikke, at grunden til, at vi skal lave sådan en erklæring, og at den er vigtig, er, at der er millioner og atter millioner af lovlige migrantarbejdere rundtomkring i verden, som bliver misbrugt, som bliver holdt under slavelignende vilkår, som får frataget deres pas, som bliver torteret, f.eks. i Saudi-Arabien, og at det er vigtigt at få den her erklæring, for at bl.a. danske virksomheder kan have en fair konkurrence, sådan at folk ikke bliver brugt som slavearbejdere, inklusive i EU, hvor der efter de sidste tal er op imod en million slavearbejdere, primært migranter?
Hvorfor siger statsministeren ikke det som udgangspunkt for den her debat i stedet for sådan lidt ja, ja, ja?
Det er jo det, det handler om, det er det, den her debat handler om, og det er derfor, at den her udtalelse er vigtig.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-12-05:
Det er også det, debatten handler om.
Og jeg kan sådan set godt tilslutte mig det indlæg, der blev holdt fra hr. Søren Søndergaards side – ingen problemer i det.
Jeg ved ikke, om det er defensivt at forholde sig til den kritik, der bliver rejst.
Altså, det er i hvert fald ikke et forsøg på at fremstå defensiv.
Jeg kan bare notere mig, at der er en stemme i debatten på de sociale medier, som har forsøgt at karakterisere den her aftale som en aftale, der gør, at vi nu pludselig bare åbner Danmark.
Der er countdown til landsforræderi på min Twitterkonto, og derfor tager jeg det udgangspunkt lige at få præciseret, hvad det her er, og hvad det ikke er.
Så bliver der skabt et billede af, at fordi man forsøger at tage hånd om globale problemer, stiller det Danmark et helt andet sted.
Det gør det ikke, og det er altså bare vigtigt at få slået fast.
Det er vigtigt at få den nuance ind, at der er lovlig migration, som er positiv.
Det er da positivt, når Folketinget selv beslutter, at udenlandske studerende kan komme til Danmark og læse og rejse hjem igen og få en relation til Danmark.
Det er da positivt, når Folketinget beslutter – og jeg så jo gerne, at vi liberaliserede det lidt, men lad nu det være – at vi har positivlister og beløbsordninger, der gør, at folk kan komme til Danmark og bidrage helt legalt og gøre Danmark rigere.
Det er positivt.
Det er ikke positivt, at vi har illegal migration, at vi har menneskehandel.
Den her aftale, den her erklæring søger sådan set for første gang at skabe en ny international ramme omkring håndteringen af det, og det er det centrale.
Det er ikke perfekt, men altså det perfekte dokument ville vi jo aldrig nogen sinde kunne få verdenssamfundet til at bakke op om, for så ville 192 lande jo sidde og skrive hver deres udgave.
Det er jo ligesom den pris, det internationale samarbejde kommer med.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2018-12-05:
Og tak til ministeren for hendes del af besvarelsen her.
Det virker, som om regeringen har valgt en strategi, hvor man trækker de dele af erklæringen frem, som man synes man kan tale positivt om.
Og man glæder sig over, at det vil få en stor betydning, at vi nu har den her erklæring.
Så kan vi få f.eks. nogle afrikanske lande til at hjemtage deres egne borgere.
På den anden side fortæller man den danske befolkning, at de dele af erklæringen, som man godt ved kan være dybt generende for Danmark, og som måske kan give problemer i forhold til ytringsfrihed og ting og sager, ingenting betyder, at erklæringen ikke er retligt bindende, og at den er fuldstændig ligegyldig.
Det er lidt svært at få mening i, at det kan være begge dele på samme tid.
Er det ikke bare sådan, det er?
Inger Støjberg (V), 2018-12-05:
Nej, det er jeg faktisk uenig med hr. Kristian Thulesen Dahl i.
Den er jo blevet sendt over til Folketinget lidt sent, så derfor skal der selvfølgelig også være tid til at granske den.
Men der synes jeg at det ikke kan fremgå klarere, at det præcis er sådan, at det her ikke er juridisk bindende.
Og derfor vil vi heller ikke komme til at opleve, at det vil få betydning for den politik, som vi kommer til at føre i det danske Folketing.
Vi kan fortsat – som statsministeren også sagde – selv beslutte den udlændingepolitik, som vi nu vil føre her i Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2018-12-05:
Nu er der jo flere lande, som har meddelt, at de ikke vil tiltræde erklæringen.
Jeg er da ret sikker på, at FN også vil bestå efter december måned.
Så nej, det her vil ikke betyde, at det internationale samarbejde bryder sammen.
Hvis man fulgte Dansk Folkepartis anbefaling her, ville det bare betyde, at så er der en erklæring her, som vi så ikke tiltræder.
Så håber jeg da alt andet lige også, at den her debat, uanset hvordan resten af Folketingets partier stiller sig til den her erklæring, vil bidrage til, at der kommer lidt eftertænksomhed i systemet og i de forskellige politiske partier.
Så næste gang der kommer et eller andet forslag om en eller anden erklæring, som lægger op til mere indvandring, og at man skal fremme multikulturelle aktiviteter, eller hvad det nu kan være, vil der et eller andet sted i systemet måske være nogen, der tænker, at vi måske lige skal træde lidt på bremsen her.
Thomas Danielsen (V), 2018-12-05:
Heldigvis bakker I op omkring regeringens linje i forhold til at hjælpe de nødstedte værker, som har haft for meget fokus på den del, der hedder at lave en udbygning, og det er jo det, vi med det her lovforslag tvinger dem væk fra: at man nu ikke bare ensidigt kan have øje for at udbygge sine områder, og man så er ligeglad med, hvor god en investering det er, fordi man bare binder forbrugerne.
Så har jeg ikke forståelse for ordførerens tankegang, i forhold til at teknologiudviklingen kun vil ske for de individuelle løsninger.
Teknologiudviklingen vil fremadrettet naturligvis også ske ude på de enkelte værker, og fjernvarmen er heldigvis konkurrencedygtig i dag, og det vil den naturligvis også blive ved med at være i fremtiden.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-12-05:
Det er altså nogle bysamfund, som har en fjernvarmeforsyning, og hvor der sker en byvækst i nogle af de større byer.
Det sker f.eks. i Aarhus, og det sker også i København, og skulle man så lave en kommunal planlægning, hvor man siger, at med de investeringer, man skal lave, er man altså nødt til at sikre, at man har fjernvarmekunder?
Vi har f.eks. Odense og Aalborg, som skal udfase et kulkraftværk, og vi har byer som Aarhus, som er på vej med at lave store investeringer med hensyn til geotermien, og hvor man egentlig har brug for, at der er tryghed omkring de investeringer.
Jeg kan godt forstå, hvis der er nogle kommuner, der tænker: Hvis vi skal sikre en god økonomi i vores investeringer, er vi altså nødt til at lave de her forbrugerbindinger.
Så jeg kan godt forstå, at man ude i kommunerne har en proces nu, hvor man tænker: Skal vi have et byrådsmøde inden nytår, hvor vi vedtager nogle forbrugerbindinger?
Kan ordføreren ikke se, at det er det, der er problemet i det her lovforslag?
Thomas Danielsen (V), 2018-12-05:
Jeg er jo bekendt med, at den her markedstankegang, som vi også har lavet i forhold til teknologineutrale udbud i forhold til vind og sol, som har sikret, at vi får langt mere grøn omstilling for pengene, ligger bl.a. Enhedslisten meget fjernt.
Men vi har jo netop måttet lave en redningspakke for bl.a. de mindre værker, som aldrig skulle have udbygget med fjernvarme, fordi de ikke havde øje for prisen.
De havde kun øje for at få det udbredt, og så skulle det nok blive en god forretning.
Det vil altså sige, at hvis man i Aarhus driver et værk på en måde, hvor man vil stå til ansvar over for borgerne på den vis, at man siger, at man formentlig kun kan lave de her investeringer i geotermi, hvis nu man binder dem til den her teknologi, så har man mulighed for at gøre det.
Men vi kommer jo altså ikke til f.eks. at regulere geotermien på samme måde som værkerne.
For det er jo en del af den teknologi, som så har været konkurrenceudsat, og de dele, der har været konkurrenceudsat, bliver derfor ikke reguleret på samme vis som værkerne.
Den anden del af det er, at nu skal Aarhus rent faktisk til at overveje, om det økonomisk også er en god idé at binde sig på den her måde med et geotermiprojekt ...
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-12-05:
Den beslutning skal så tages sådan op imod, at man ikke ved, hvordan teknologien er om 15 år.
Det er jo det, der er det svære i det her.
Vi ved jo ikke, om der kommer et eller andet megagennembrud på solcelleområdet, som kan gøre, at den enkelte parcelhusejer kunne investere i noget for sig selv og forlade fællesskabet.
Og så er det jo altså, at man efterlader andre mennesker med den investering, der er lavet, og så hænger de på regningen.