runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-20:
Jamen først og fremmest er det jo vigtigt, at vi snakker om den konstruktion, der er nu, netop også for at forstå, hvilke mekanismer vi måske har misset i forhold til det, som bl.a. andre folketingsmedlemmer fra Grønland også har nævnt utallige gange, nemlig at der er nogle ansvarsområder, som Danmark lige til den dag i dag har varetaget, og som måske havde været bedre tjent med et nærdemokrati.
Men hvis vi tænker ud over det, er det jo helt klart, at vi skal samarbejde mere om det udenrigspolitiske i forhold til bl.a. klimaet og, i forhold til at vi bliver nødt til at stå stærkt sammen, at vi gerne vil have stærkere demokratiske værdier rundtomkring i resten af verden, og at vi gerne vil have, at udviklingen også går i den rigtige retning.
Tak for det.
Det er også, fordi vi nu er her i Folketingssalen.
Jeg har lige været i Grønland og har bl.a. fulgt med i Inatsisartuts – det grønlandske parlament – arbejde, og jeg kan se, hvor travlt folk har med at få mange af de her ting igennem.
Jeg synes, vi har en virkelig, virkelig flot repræsentation, sådan som det ser ud lige nu.
Men jeg synes bare også, det er vigtigt, når vi står herinde i Folketingssalen og snakker om den historie, der netop gør, at vi overhovedet har to grønlandske folketingsmedlemmer, at begge parter tager ansvar, og at det ikke kun er Grønland, sådan som vi så det med Forsoningskommissionen, hvor Danmark ikke ville tage ansvar.
Sjúrður Skaale (JF), 2022-05-20:
Jeg synes, at den sidste del af svaret var meget fint.
Det er det, der giver et drive til at komme derhen, hvor man gerne vil, altså at sige, at det skal man søreme på trods af alt.
Det, der var min pointe, var, at det er vigtigt, at man ser fremad og tager sin skæbne på sig og siger: Uanset hvordan vi er kommet hertil, går vi fremad.
Vi skal ikke glemme fortiden, men vi skal heller ikke hænge fast i den.
Det var venligt ment.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-20:
Først og fremmest skal jeg om begrebet folkemord være helt ærlig og sige, at da jeg hørte det første gang, tænkte jeg måske det samme, som rigtig mange herinde i salen tænker, for det lyder jo meget voldsomt.
Man kommer nærmest til at tænke, at folk går rundt og skyder hinanden.
Men det er jo ikke det, det handler om.
Folkemord handler om, at et folkefærd bliver udryddet, og det er jo det, vi har set.
Når vi snakker om den grønlandske historie, og når vi snakker om den tidligere kolonialisering og de overgreb, der er blevet begået mod den grønlandske befolkning, synes jeg også, at det er et mangelfuldt menneskesyn at kalde os for ofre.
Jeg synes helt klart, at det – på trods af det vi har gået igennem – at vi alligevel er her i dag, alligevel holder fast i vores sprog og vores kultur, opbygger vores eget politiske retssystem og kæmper for vores selvstændighed, viser en kæmpe styrke.
Vi bliver ved, vi kommer med konkrete forslag, og vi arbejder herinde i Folketinget og i Inatsisartut.
Jeg synes simpelt hen, det er for mangelfuldt at kalde os for ofre.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-20:
I Nuuk og i de fleste andre grønlandske byer er det vel sådan, at halvdelen af bilparken kører under 10 km på literen, og literprisen på benzinen i Grønland i dag er 5,50 kr.
Hvordan kan det harmonere med, at det samtidig er et af de lande, som bærer nogle af de største omkostninger ved den globale opvarmning?
Nu blev jeg helt trist over, at fru Aki-Matilda Høegh-Dam sådan taler elbilerne ned, for en af de positive oplevelser, jeg havde i sidste uge under konferencen, var faktisk et møde med en, der står for at udrulle ladestandere.
Så det er faktisk den gode del af historien.
Det sker jo.
Det er rigtigt, at de ikke kører så langt på grund af det kolde vejr, men det er dog ikke så galt.
Jeg ved jo godt, at Grønland bare er et lille samfund, og alle lande kan bruge den begrundelse: Vi er jo bare et lille land.
Den er der også nogle, der bruger i Danmark, hvor man siger: Hvad betyder udledningen af CO 2 i Danmark, for vi er jo bare et lille land?
Men hvis alle siger sådan, går det jo galt.
Pointen er bare: I Grønland, som er hårdt ramt af den globale opvarmning, kører mange af bilerne under 10 km på literen, og benzinprisen er 5,50 kr.
Det harmonerer ikke ret godt, synes jeg.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-20:
Nej, vi burde jo bare have endnu større og endnu bedre biler til at kunne køre i Grønland.
Nu blev det jo også sagt, at der har været en konference, altså Future Greenland, der nærmest svarer til en Dansk Industri-konference, men bare i grønlandsk skala, hvor man inviterede rigtig mange danske eksperter til at komme og tale.
Her er det også vigtigt at anerkende, at der er rigtig mange i Grønland, der netop ved, at de her elbiler simpelt hen ikke kan fungere i minus 30 grader eller minus 20 grader.
Flere gange er det blevet bevist, at det er mere miljøskadeligt, og det skal vi bare også passe på med.
Men jeg er glad for, at spørgeren bringer det op, i forhold til at vi kan samarbejde omkring det.
Sjúrður Skaale (JF), 2022-05-20:
Der er faktisk svaret på det spørgsmål.
Jeg blev lidt chokeret over de fire ord, nemlig at der skulle være begået folkemord i den bedste mening.
Det er noget særdeles voldsomt at sige.
Det blev så forklaret, hvad det betyder.
Jeg er lidt udenforstående her, en observatør, og skal ikke blande mig i de opgør om historien, der er fra Grønlands side over for Danmark.
Jeg kan måske nogle gange tænke, at man skal passe lidt på med at se for meget på sig selv som et offer, men sige: Jeg er ikke et offer og se fremad.
Man skal selvfølgelig gøre op med fortiden, men det er også nogle gange en god idé at sige: Jeg tager ansvar for det her, hvor jeg er, jeg kigger fremad og hænger mig ikke så meget i det, der skete engang, og bruger voldsomme ord om det.
Det kan måske nogle gange være en hindring for, at man når derhen, hvor man ønsker sig.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-20:
Jeg synes, det er meget vigtigt, at vi netop kigger på det med klimaet.
Jeg synes også, det er vigtigt, at vi alle sammen tager et fælles ansvar for det, for hvis vi kigger på hele verdens klimaaftryk, kan vi se, at Grønland ligger meget lavt på listen over lande.
Men når vi så kigger på, at der er for mange biler, i Nuuk f.eks., så bliver vi også nødt til at tage flere aspekter med.
Lad os sige, at vi gerne vil have flere elbiler, hvilket også har været diskuteret i Inatsisartutsalen.
Så der er mange aspekter, man skal kigge på, men jeg er glad for, at spørgeren bringer det op, så vi eventuelt kan samarbejde omkring det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Mange tak.
For det første synes jeg, at det er vigtigt, at vi gør det på en anderledes måde, for jeg synes ikke, det var en god måde.
Den tidligere landsstyreformand, formanden for naalakkersuisut, Aleqa Hammond, sagde dengang, at det eneste gode, vi har fået ud af Danmark, er at lave brun sovs.
Det synes jeg er nedladende, og som grønlænder synes jeg ikke, at det var måden at gøre det på.
At man så fra den danske regerings side valgte at sige, at de ikke ønsker at deltage, synes jeg er ærgerligt, men det tror jeg også er et udtryk for den retorik, som vi selv kommer med.
Det er sådan set et ønske om at bygge bro mellem Danmark og Grønland og sige: Lad os gøre det på en anden måde, og lad os selvfølgelig sige, at det er noget, der er sket i fortiden, som vi ikke ønsker at gentage.
Vi har den her sag med tvangsanbringelser af grønlandske børn, som vi har taget et initiativ til en høring om, og som jeg ved Siumut har afsat nogle penge til en undersøgelse om, hvor det også er vigtigt, at vi ikke gentager nogle fejl, fordi vi ikke er opmærksomme på sprog og kultur.
Så jeg tror, at der er nogle tråde, der trækker op til i dag, som vi er nødt til at forholde os til, men jeg ved også, at Inatsisartut har sagt, at vi er nødt til at kigge på Forsoningskommissionen igen.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-20:
Ordføreren kom ind på Forsoningskommissionen, som jo også i sin tid, i 2013, under Siumuts ledelse, var et projekt, der blev igangsat sammen med Siumut, Atassut og Partii Inuit, derfor er det også glædeligt at høre Inuit Ataqatigiit stå her og sige, at der har været det behov, og at det er vigtigt, at det også tages fra begge sider.
Det blev så også sagt fra ordførerens side, at der tilbage i 2015 blev peget fingre og talt nedladende, også fra grønlandsk side, og jeg havde håbet på at få en lidt mere uddybende kommentar omkring det.
Christian Juhl (EL), 2022-05-20:
Tak for det.
Men er der ikke reelt et dilemma i det?
Vi har jo ofte diskuteret indbyrdes, at Grønland gerne selv vil lave sine love, og at man i det omfang, det passer med grønlandsk kultur og interesser, kan tilknytte sig, men at man ellers gerne vil lave sine egne love.
Hvordan løser man det dilemma?
For det er jo ikke nok bare at kopiere dansk lovgivning.
Jeg tror, vi får problemer i Grønland, hvis vi gør det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Min oplevelse er, at alle i Grønland på tværs af partier er for fri abort, og det vil jeg også sige at jeg er en meget, meget stærk fortaler for.
Det er noget, som vi altid har haft, og noget, som jeg vil kæmpe for til enhver tid.
Men jeg synes, der er brug for, at vi har en debat om, hvordan vi kan sikre, at særlig antallet af uønskede graviditeter – for det er jo sådan set det, der er det interessante – bliver nedbragt.
Mette Frederiksen (S), 2022-05-20:
Jeg har selvfølgelig også et ønske om en fælles arktisk strategi, men der har været ønske fra den nye regering i Grønland om at have noget tid til at lave sit eget interne arbejde i Grønland, før vi laver en fælles arktisk strategi, og det har vi i hvert fald valgt fra regeringens side at respektere.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-05-20:
Tak for det, og tak til statsministeren for redegørelsen.
Det er faktisk en opfølgning på hr. Christian Juhls spørgsmål.
Nu er vi 3 år inde i regeringsperioden, og sidste år fik vi også at vide, at den var lige på trapperne.
Så jeg kunne godt tænke mig, at statsministeren kunne sige lidt mere om, om man snart forventer, at der kommer noget i regeringsperioden, for vi synes, at det kunne sende et stærkt signal, også til omverdenen, om, at vi reelt står sammen og kan samarbejde i rigsfællesskabet, hvis vi kunne blive enige om en arktisk strategi.
Så er der en eller anden tidslinje for, hvornår vi håber at der kan komme noget?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Tak for det, og også tak for at få den nuance med, for det er supervigtigt.
Jeg mødtes med Grønlands advokatforening, da jeg var i Nuuk forrige gang, og noget af det, de ønsker, er, at der er flere folketingslove.
Det vil sige, at det er love, der er skrevet ud fra et grønlandsk behov sådan helt fra bunden af, frem for at der er de her kongelige anordninger, som egentlig er en dansk lov, som vi laver en kopi af, og hvor vi så typisk piller nogle rettigheder ud og gør det
de her 10-15 år efter.
Så ja, jeg synes, der er brug for en overordnet debat om, hvad det er for nogle områder, hvor vi ønsker at der skal være folketingslove, og hvor det er, vi ønsker, at der er en automatisering af forskellige anordninger.
Det synes jeg er en spændende og vigtig diskussion at tage.
Mette Frederiksen (S), 2022-05-20:
Vi er i tæt dialog med EU og Kommissionen om det her samarbejde.
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at hele det europæiske samarbejde har haft øjnene stift rettet mod krigen i Ukraine igennem den senere tid.
Så det, jeg kan sige, er, at der er en løbende dialog om, hvordan vi udvikler og får det her samarbejde forankret endnu mere.
Edmund Joensen (SP), 2022-05-20:
Tak for det.
Tak for redegørelsen, og tak for statsministerens interesse for rigsfællesskabet.
Tak for det.
Det samarbejde, som for nylig er stiftet, og hvis første møde skal være på Færøerne, på regeringsniveau, er absolut positivt.
Så mangler vi det parlamentariske niveau, og det må vi så også arbejde på; det er måske mere Folketingets opgave at gøre det.
Mit spørgsmål er også i forbindelse med EU.
Statsministeren nævnte, at den færøske eksport til Rusland var på omkring 25 pct., og at den helt er mistet, og at Færøerne rettede øjnene mod EU og det store marked.
Hvad nyt kan man sige der er i den sag?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-20:
Og det giver jo en mulighed, vi ikke har haft tidligere, for at have en meget, meget tæt og direkte dialog om nogle af de jo ofte også svære udenrigspolitiske spørgsmål.
Vi mødes næste gang på Færøerne, om 2-3 uger, og der er det klart, at det vil være krigen i Ukraine og konsekvenserne af den, som bliver vores omdrejningspunkt.
Visionen for det hele er jo netop at have et rigtigt samarbejde, hvor det ikke kun handler om at orientere, som det måske gjorde tidligere, men hvor det handler om reelt at samarbejde og, som jeg også sagde i talen, vide med hinanden, hvad det er, der er det svære for de tre lande, for det gør det jo så meget lettere at håndtere, når der efterfølgende skal tilrettelægges en politisk proces på et eller andet område.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-20:
Statsministeren var ad et par omgange inde på Kontaktudvalget, og det synes jeg selv er en rigtig god opfindelse, en god nyskabelse.
Men kunne statsministeren sætte lidt flere ord på de visioner, som ligger i det forum?
For sådan udefra set er det, som om der ikke sker helt så meget.
Så kunne Statsministeren sætte nogle flere ord på, hvad perspektiverne er for Kontaktudvalget, og hvad det er for nogle initiativer, hun ser ligge i det?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-20:
Først og fremmest vil jeg med hensyn til den der historie, der kommer mere og mere frem om, også gerne give stor ros til mange af de journalister, om de så er fra Danmark eller Grønland, som er med til at afdække den her vigtige del af historien.
Det, der også er med til det, er jo, at man for omkring 7 år siden lavede et medieforlig, hvor man bl.a. sagde, at der skulle være mere om Grønland.
Det eneste, jeg synes har manglet lidt, er, at vi i forbindelse med den her historiefortælling også skal se det mere med grønlandske briller.
Den udsendelse, som ordføreren refererer til, er en rigtig fin udsendelse, men jeg synes, at mange af de begreber, man bruger, og den måde, man igen opstiller Danmark på nærmest som den gode kolonisator, også kan være problematisk.
Vi skal være gode til at nuancere historien, og vi skal være bedre til at inddrage et andet synspunkt, som det ses med grønlandske briller.
Mette Frederiksen (S), 2022-05-20:
Ja, bestemt.
Jeg synes, vi skal holde fast i, at langt de fleste fra Grønland, der vælger at bosætte sig i Danmark kortvarigt eller over længere tid, jo lever et helt almindeligt godt liv her, altså personer, som har grønlandske rødder, men som er en fuldt integreret del af det danske samfund og bidrager hos os.
Det gælder også for danskere, der rejser til Grønland, og for andre, der rejser på kryds og tværs i vores rigsfællesskab.
hvis det fungerer, synes jeg jo bare, at tingene skal have lov til at køre.
Der, hvor jeg tror, vi skal have et opmærksomhedspunkt, er på, at det godt kan være sværere at komme hertil som grønlandsk studerende, end man lige skulle tro.
Hvis man vil have et blik på det, kan man jo læse »Blomsterdalen«, som både giver et godt indblik i noget i det grønlandske samfund, men også i det danske samfund.
Så jeg tror, der kan være behov for et fokus på unge, der kommer hertil, og så er der jo ingen tvivl om, at vi har en gruppe af meget udsatte grønlandske medborgere, som vi simpelt hen ikke har evnet at passe godt nok på.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Først og fremmest ser jeg jo gerne, at det er de grønlandske virksomheder, som også tager initiativ, men også at der er investorer udefra, der er med til at underbygge projekterne.
Men jeg synes, at branding egentlig er svaret på det, som Karsten Hønge efterlyser.
Jeg har tidligere og ved sidste finanslov taget med, at jeg synes, vi er nødt til at sikre noget branding, men det var måske lige en tand for tidligt, fordi landingsbanerne først er færdige i 2024.
Men branding bør vi investere nogle penge i at sikre, for vi er også i konkurrence med Island f.eks.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-20:
Ja, men lige præcis.
Så hvordan er det, vi kan hjælpe hinanden med at komme videre, for der er jo netop ikke nogen, der har interesse i bare at lande et sted og så komme ind på et hotel.
Nu mangler hotelkapaciteten, så vi risikerer jo – først og fremmest fra Grønlands side – at stå her med en kæmpe investering.
Det er jo en mega investering i sådan en grønlandsk økonomisk sammenhæng.
Så hvordan er det, vi kommer videre?
Er det ved et yderligere samarbejde mellem virksomhederne i Danmark, eller skal det ske på det politiske niveau?
For som det ser ud nu, synes jeg, at det ser nærmest faretruende ud, altså at vi får lufthavnene, uden at man kan absorbere de turister, som det er meningen der skal komme.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Noget af det, jeg hørte ved Future Greenland, som jeg syntes var ret tankevækkende, var, at man forventer, at der kun kommer 2 pct. flere turister med de nye landingsbaner.
Jeg har ikke fået bekræftet det her tal, men jeg synes, det er tankevækkende.
Og det er derfor, jeg siger, at der ligger et kæmpestort stykke arbejde fremadrettet.
Når man så samtidig hører, at al hotelkapacitet i Ilulissat faktisk er opbrugt året ud, så er der jo behov for, at vi tænker os om i forhold til at sikre både overnatningspladser, men sådan set også, at der er nogle tilbud til de mange turister, som vi egentlig gerne vil have, men at vi også taler meget mere om branding.
Det er jo sådan, at Danmark har engageret sig i forhold til de her lufthavne og også har en tredjedel af ejerskabet i forhold til Galasik Airport, og jeg synes sådan set, at man i fællesskab er nødt til at snakke lidt om, hvordan vi sikrer, at det ikke bare er nogle pæne landingsbaner, der ligger, men at vi reelt også får skabt noget vækst på baggrund af de her landingsbaner.
Og der ligger der altså et kæmpestort stykke arbejde for Grønland først og fremmest, men også i en dialog med Danmark om, hvordan vi kan styrke det her område.
Christian Juhl (EL), 2022-05-20:
Ja, for det kunne jo være lige så spændende, hvis Grønland sagde: Vi har brug for en lovgivning for hele rigsfællesskabet, der kommer til at se sådan og sådan ud.
Der opfatter jeg det nogle gange sådan, at Grønland og også Færøerne er noget tilbageholdende med at sige: Vi synes, at rigsfællesskabet skal indrettes på den og den måde, og derfor synes vi, at vi skal have en fælles lov, der hedder det og det.
Jeg synes, det kunne være spændende, hvis vi udviklede den diskussion, for så var det et ligeværdigt fælles rigsfællesskab, hvor vi alle sammen bød ind med love, og det er som regel fra de danske ministre, der kommer forslag til love.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-20:
Konferencen Future Greenland, som blev afviklet i sidste uge i Nuuk, har været nævnt et par gange, og jeg havde selv stor fornøjelse af at deltage.
En af de ting, jeg vil tage frem her, er, om jeg kunne bede fru Aaja Chemnitz Larsen om at sætte nogle flere ord på det store tema, der tager udgangspunkt i lufthavnene.
Vi bygger lufthavnene, mens infrastrukturen bagved åbenlyst mangler.
Altså, der mangler hotelkapacitet, og ud over hotelkapacitet mangler der det netværk af virksomheder, der skal sende turisterne ud at opleve de ting, som de ønsker at opleve.
Så hvordan kommer vi videre end til det bare at bygge lufthavne, som jo sådan set bare er anlæg på jorden?
For det er jo ikke det, der skaber noget i sig selv.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-05-20:
Tak for det svar.
Tænker ordføreren, at det her er noget, der kommer til at blive permanent?
Eller kan vi få noget op at stå uden Rusland?
Og ligger vi på linje med de andre lande, i forhold til at vi vil fortsætte?
Eller er der forskellige holdninger i kredsen til, hvordan det her skal køre fremadrettet?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil sige, at det har været meget, meget tydeligt, som statsministeren også var inde på, at et bredt flertal i Grønland bakker op om, at Grønland er med i NATO, og Grønland står også på Vestens side i forhold til krigen i Ukraine.
Og det påvirker os i Arktis selvfølgelig på en anden måde, end det gør i Danmark, kan man sige, men det er også vigtigt, at vi tager det medansvar.
I Arktiske Parlamentarikere har vi valgt at genoptage vores arbejde, men uformelt, fordi vi mener, at klimakrisen f.eks. ikke kan vente på, at krigen i Ukraine er ovre.
Der er brug for det samarbejde, som der er om de ting, som vi trods alt er ret enige om mellem de syv andre lande, og det er vi nødt til at genoptage, men det bliver uden Rusland, og det er også meddelt til Rusland.
Vi har så ikke fået en tilbagemelding, og jeg ved, at der er tre, der er blacklistet af russerne, og jeg ved jo ikke, om jeg selv står på listen.
Men vi er nødt til at turde have det mod til at kunne sikre, at vi kan samarbejde.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-05-20:
Tak for et spændende indlæg, jeg vil sige især også på mediedelen.
Nu er det jo meget aktuelt med de forhandlinger, der er lige for tiden, at det er et problem for vores demokrati at tage beslutninger i forhold til rigsfællesskabet, at der er så lidt nyhedsdækning af, hvad der sker i rigsfællesskabet, så fuld opbakning til den del i talen.
Jeg vil spørge til noget lidt andet i kraft af ordførerens rolle som formand for Arktiske Parlamentarikere, altså om ordføreren kan sige lidt om, hvordan hun ser på situationen i Arktisk Råd, og hvad det betyder for rigsfællesskabet, at de øvrige lande har trukket sig ud, fordi man ikke vil samarbejde med Rusland.
Hvad betyder det for jeres arbejde som arktiske parlamentarikere fra rigsfællesskabet, måske især ud fra et grønlandsk perspektiv, men egentlig også for hele rigsfællesskabet?
Hvordan skal vi i ordførerens øjne fremadrettet håndtere den situation, der er opstået i Arktisk Råd, og hvilke konsekvenser kan det få?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Da jeg stod på scenen til Future Greenland, og det tror jeg at dem af mine kollegaer, der var med, kan bekræfte, så sagde jeg, at det lidt er en oplevelse, særlig på lovgivningsområdet, at Danmark venter på Grønland, og at Grønland venter på Danmark, og at der i mellemtiden ikke rigtig sker noget.
Og det er jo selvfølgelig også derfor, man, hvis der sker en automatisering, skal diskutere, at der på en eller anden måde skal være nogle principper lagt ned over det, som naalakkersuisut kan se sig selv i.
Men diskussionen er vigtig.
Mange tak.
Min oplevelse er klart, at vi ligger på linje, og det var ekstremt tydeligt for mig, da jeg havde bilaterale møder med de enkelte medlemmer og vores kollegaer i de forskellige parlamenter.
Det er i hvert fald en diskussion, som jeg synes man er nødt til at tage.
Kasper Roug (S), 2022-05-20:
Jeg vil igen også gerne kvittere for det gode samarbejde.
Specielt vores uformelle møder synes jeg er fremragende, så mange tak for det.
Der er ingen tvivl om, at grænsehindringer er en stadig udfordring for rigsfællesskabet, og det kommer vi selvfølgelig også til at se på fremadrettet.
Jeg synes bare også, det er vigtigt at sige, at for at vi kan pege på noget konkret, i forhold til hvad grænsehindringer kan være, så bliver vi nødt til at sørge for hele tiden at have en inddragelse af alle rigsdelene.
Derfor synes jeg, det er vigtigt, at de pågældende regeringer er med til i en fælles dialog at pege på konkrete eksempler på grænsehindringer.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Tak for en god ordførertale, og tak for det generelt gode samarbejde.
Det interessante ved sådan nogle vedtagelsestekster og den proces, som der er, er jo også, at der er nogle ting, som ikke kan komme med, men som vi jo egentlig arbejder på.
På mange måder kan man sige, at rigsfællesskabet er en kompleks størrelse, men at det også nærmest er som et hjul, der bare er nødt til hele tiden at være i gang for at kunne eksistere.
Noget af det, som jeg ved vi alle sammen er optaget af, er grænsehindringer og ønsket om digital tinglysning f.eks. i retterne i Grønland, og det kunne jeg godt tænke mig høre ordføreren forholde sig mere til.
Der er mange ting, der fungerer, og der er mange ting, som vi er godt i gang med, og som egentlig også er blevet løst, men der er også en lang række ting, vi stadig væk skal arbejde på.
Hvad er det for nogle ting, som Socialdemokratiet vil prioritere, særlig når vi taler om grænsehindringer og digital tinglysning?