runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2019-11-06:
Det helt korte og meget lidt politikeragtige ville jo være bare at rejse mig op og sige: Ja.
For det mener jeg nemlig.
Det er et alvorligt problem.
Det skal ikke, som jeg også sagde lige før, være en kamp at få hjælp.
Derfor fremlagde Socialdemokratiet før valget et udspil, som skal give bedre muligheder for mennesker med handicap.
Det handler bl.a. om, at vi skal have gjort op med de stive og ufleksible regler, der betyder, at mennesker med handicap og deres pårørende kommer i klemme ved overgangene i livet, f.eks. mellem barn og voksen eller voksen og pensionist.
Som jeg redegjorde for så sent som i går på et samråd, hvor vi begge to deltog, i Social- og Indenrigsudvalget, så er netop spørgsmålet om bedre overgange et af de centrale punkter i regeringens handicappolitik.
Jeg har en helt klar ambition om at sikre mere sammenhæng og større fleksibilitet i indsatserne og gøre det lettere at beholde den hjælp, man allerede har fået tilkendt, bl.a. i erkendelse af, at behovet for en bestemt indsats jo ikke nødvendigvis stopper i det år, man fylder 18, men også i erkendelse af, at mange af de unge, det handler om, stadig har stor gavn af at have forældrenes hjælp og støtte i hverdagen, også selv om de formelt set er blevet voksne og uafhængige.
Det gælder for alle unge, at man ikke modnes helt i samme takt, og det gælder især for unge med handicap, og derfor er der også behov for at se på, hvordan vi kan skabe bedre og mere fleksible overgange fra barn til voksen på handicapområdet.
Så for at vende tilbage: Det allerkorteste svar, jeg kunne have givet spørgeren, var bare at rejse mig op og sige: Ja, jeg vil gøre en indsats for, at færre børn og forældre til børn med et handicap støder hovedet imod muren, når deres børn fylder 18 år og dermed bliver formelt myndige.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2019-11-06:
Vil ministeren gøre en indsats for, at færre forældre til børn med et handicap støder hovedet mod muren, efter at deres børn er fyldt 18 år og derved blevet myndige?
Peter Skaarup (DF), 2019-11-06:
Tak for det.
Og spørgsmålet lyder sådan her: Er ministeren enig i, at ansigtsgenkendelse vil være et effektivt politifagligt redskab til at opklare forbrydelser, og vil ministeren i lyset af eksplosionerne i hovedstadsområdet igangsætte et forsøg med ansigtsgenkendelse?
Nick Hækkerup (S), 2019-11-06:
Jeg må henholde mig til, at Københavns Politi har oplyst, at politikredsen ikke har konstateret, at de pågældende personer rent faktisk har dirigeret trafikken i forbindelse med afviklingen af optoget.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-11-06:
Ministeren svarer, at der ikke er givet tilladelse til, at der er folk i gule veste, der dirigerer trafikken, men det var rent faktisk det, de gjorde.
Så vil jeg godt høre, hvorfor man ikke skrider ind, når man klart og tydeligt kan se, at de dirigerer optoget.
Bl.a. er der en, der sidder ud ad bagvinduet i en hvid BMW, og der står i svaret på spørgsmål 322, at politiet har observeret bilen flere gange, men ikke vurderede, at det gav anledning til politimæssig interesse.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at man fra politiets side har tilladt det her.
Jeg har set tre separate episoder, hvor vedkommende sidder og råber ud af vinduet og dirigerer trafikken i en stor hvid BMW, der i den grad stopper hele trafikken.
Altså, der er ikke noget overladt til politiet, det er fuldstændig overladt til optoget og til de mennesker, der deltager i optoget.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-06:
Det er jo selvfølgelig svært for mig at udtale mig om den politimæssige indsats i forbindelse med et arrangement, som måske – måske ikke – afholdes til næste år, idet der jo, som jeg sagde før, bliver foretaget en konkret vurdering af – givet omstændighederne – hvilken politimæssig indsats der er behov for.
Men jeg har selvfølgelig en forventning om, at Københavns Politi efter sædvanlig praksis foretager en konkret vurdering af behovet for den politimæssige indsats, hvis kredsen måtte modtage en anmeldelse om et lignende arrangement til næste år.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-11-06:
Påtænker ministeren, at næste års lignende optog som det, der foregik fra Dronning Louises Bro den 10. september 2019, skal følges af samme ringe politimæssige beskaffenhed som i år?
Nick Hækkerup (S), 2019-11-06:
Som det også er spørgeren bekendt fra de skriftlige besvarelser, har Københavns Politi ikke givet tilladelse til, at nogen, heller ikke iført gule veste, kunne dirigere trafikken.
Københavns Politi har oplyst, at politikredsen ikke har konstateret, at de pågældende personer rent faktisk dirigerede trafikken i forbindelse med afviklingen af optogene.
Københavns Politi har så også oplyst, at det ikke er usædvanligt, at der ved optog eller andre arrangementer i København deltager personer i gule veste.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-11-06:
Vil ministeren svare på, om det var en almindelig, synlig patruljevogn, eller hvilken politibil det var?
Var det uniformeret personale, der var til stede?
Det, som blev observeret, var faktisk, at det var optogets egne folk, der dirigerede trafikken på en særdeles hårdhændet måde.
Og jeg kan dokumentere helt præcist, at det var optogets egne folk, der dirigerede trafikken, og ikke politiet.
Og det synes jeg er stærkt angribeligt, altså at man fuldstændig overlader til nogle vagter fra den her organisation at dirigere trafikken.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-06:
Sådan som jeg har fået det oplyst, var det politiets vurdering, at der var omkring 1.000 til stede.
Det kan selvfølgelig være, at det tal ikke er det rigtige tal.
Og vi ved jo i hvert fald, som jeg også sagde før, at der var en patrulje, som førte tilsyn med optogene, og som efter det oplyste fulgte efter bagtroppen af optogene for at lukke for bagfrakommende trafik.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-11-06:
Så må jeg bare sige, at det bliver opfattet som uhyre ringe ledelse af Københavns Politi, at der ikke har været synligt politi til stede, for det kan jeg bevidne der ikke har.
Jeg har faktisk videooptagelser og billeder fra stedet, som jeg meget gerne oversender til ministeren.
Og der var ikke for nogen at se et udstationeret politipersonale til at dirigere trafikken.
Det så ud, som om der var ca. 5.000 deltagere.
Det er rigtig mange, faktisk 4.000 mere, end politiet havde anslået det til at være.
Jeg gentager: Jeg har optagelser derfra, som ministeren gerne må se.
Jeg vil godt høre, hvordan ministeren forestiller sig så stort et optog skal krydse Nørrebrogade og Jagtvej, uden at der er nogen, der dirigerer trafikken?
Nick Hækkerup (S), 2019-11-06:
Når der til Københavns Politi eller til en hvilken som helst af vores politienheder bliver anmeldt sådan en demonstration, er det en konkret vurdering, der foretages, af, hvad behovet for politimæssig tilstedeværelse er.
Der må man så vurdere: Skal der være uniformeret personale til stede?
Det har man også gjort i den her situation.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-11-06:
Tak for det.
Jo, men der bliver sagt, at der var patruljekørsel, og det er altså det, som man kender som ganske almindelige patruljebiler med uniformerede betjente, der har været til stede.
Når der var sådan et kæmpe optog, der gik igennem Nørrebro og faktisk fuldstændig blokerede trafikken og der altså ikke var en eneste uniformeret betjent at se, skal jeg høre ministeren, om der har været civile betjente, og jeg vil godt helt nøjagtigt vide, hvem der har været til stede, for ifølge dem, der har set det optog, så det ikke sådan ud.
Det var en total blokering.
Ingen uniformerede betjente.
Og jeg vil bare høre, om det er normal politipraksis, at den slags ting foregår.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-06:
Politiet skal beskytte borgernes ret til at forsamle sig.
Derfor skal politiet også op til en forsamlings afholdelse foretage en konkret vurdering af behovet for en politimæssig indsats for at sikre, at forsamlingen kan gennemføres i ro og orden.
Som det fremgår af mine besvarelser af de skriftlige spørgsmål, der er stillet i sagen, så foretog Københavns Politi før optoget den 10. september en vurdering af behovet for en politimæssig indsats i forbindelse med optogene.
Politikredsen vurderede, at det var tilstrækkeligt at føre tilsyn med optogene som led i det daglige beredskab.
Det betød, at politipatruljer efter det oplyste lejlighedsvis kørte forbi optogene og observerede, hvordan arrangementet forløb.
Jeg har også noteret mig, at Københavns Politi har oplyst, at politikredsen orienterede Movia om tidspunktet og ruterne for de to anmeldte optog.
Under optogenes afholdelse orienterede politikredsen efter det oplyste også Movia om, at optogene spærrede for det udadgående spor på Nørrebrogade.
Københavns Politi oplyser også, at politiet løbende har vurderet, om der i øvrigt var behov for politiets indgriben eller tilstedeværelse.
F.eks. vurderede en af de patruljer, der førte tilsyn med optogene, efter det oplyste, at der var behov for, at patruljen fulgte bagtroppen på optoget for at lukke af for den bagfrakommende trafik.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-11-06:
Tak for det.
Det første spørgsmål: Er ministeren tilfreds med politiets indsats i forbindelse med det optog, der startede fra Dronning Louises Bro den 10. september 2019 og bevægede sig mod Nørrebro?
Og jeg skal sige, at det optog var det såkaldte Ashuraoptog på profeten Muhammeds barnebarns dødsdag, han er martyr, og der var altså en hel del mennesker ude i forhold til den demonstration; det kommer jeg tilbage til.
Hvordan kan det være, at politiet ikke har set den varevogn, der blokerede vejbanen, som skrevet i svaret på spørgsmål 319, da den stod præcis der, hvor optoget startede, og dannede fortrop for toget?
Jeg kan i øvrigt sige, at ministeren i svaret på spørgsmål 318 skriver, at optoget startede fra Søtorvet, men optoget startede rent faktisk i den modsatte ende af Dronning Louises Bro ved Sortedam Dossering, 200 m fra det anmeldte sted.
Det ville man have vidst, hvis man havde været til stede.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-06:
Der var jo tale om to optog, og Københavns Politi har ikke kunnet konstatere, som jeg også har skrevet i svaret til spørgeren på spørgsmål 319, at en varevogn på kørebanen blokerede trafikken på hjørnet af Dronning Louises Bro og Sortedam Dossering.
Det sagde jeg også før, altså at jeg tror, at der i de der meget spektakulære sager, hvor navnene er kendt på grund af stor medieomtale osv., selvfølgelig vil være en genkendelse.
Men jeg tror også, at spørgeren vil give mig ret i, at i langt, langt de fleste tilfælde kender vi jo ikke som almindelige mennesker – og godt for det – navnene på dem, som er straffet for forbrydelserne.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-06:
Tak for det.
Jeg kan jo konstatere, at ministeren måske skal undersøge den her sag lidt nærmere – og vi skal måske være bedre til at forklare ministeren, hvad vi mener her.
Det er derfor, jeg spørger, om ikke ministeren vil overveje den her diskussion en gang til.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-06:
Jeg bliver bare nødt til at vide, hvad det er, vi diskuterer.
Diskuterer vi mulighederne for at undgå fremtidige forbrydelser, eller diskuterer vi tillægsstraffe til det straffesystem, som vi har i forvejen?
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-11-06:
Det argument køber jeg simpelt hen ikke.
Altså, vi har et spørgsmål, der tager udgangspunkt i, om man har en straffeattest eller ej, og hvorvidt den er ren eller ej, og der er det jo bare, vi kan se, at folk vælger og får lov til at skifte navn flere gange, selv om de er under afsoning i eksempelvis et lukket dansk statsfængsel.
Jeg tror da også, at justitsministeren godt ved, hvem Peter Lundin er, selv om han ikke sidder i fængsel længere, fordi han nu hedder Bjarne Skounborg, men er ministeren så også klar over, at han nu faktisk ikke hedder Bjarne Skounborg længere, men at han nu hedder Thomas Olesen?
Så har ministeren en maksgrænse for, hvor mange gange man kan skifte navn, når man f.eks. sidder inde for tredobbelt drab?
Nick Hækkerup (S), 2019-11-06:
Men det er bare et andet spørgsmål, for det er ikke et spørgsmål om, hvordan mulighederne er for at forhindre kriminelle i at begå ny kriminalitet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-11-06:
Tak, hr. formand.
Jeg vil da gerne kvittere for ministerens svar på spørgsmålet indtil nu, men jeg vil også gerne spørge justitsministeren i forhold til det her med offerets retsfølelse og ikke mindst også deres pårørendes oplevelse af, hvad retshåndhævelse er i Danmark, fordi der jo selvfølgelig er forskel på at være umyndiggjort og at være frihedsberøvet.
Men efter Dansk Folkepartis opfattelse burde justitsministeren overveje netop i forbindelse med diskussionen om frihedsberøvelse, om ikke en frihedsberøvelse og en dom til at være under afsoning i et dansk fængsel også burde medføre den form for frihedsberøvelse, at man ikke bare kan komme til at hedde Benny Hansen eller Lone Jensen, eller hvad man nu har lyst til, om mandagen og så hedde noget andet om onsdagen osv., uden at det i øvrigt koster nævneværdige ressourcer at foretage en navneændring.
Så det vil jeg gerne have ministeren til at evaluere lidt på i forhold det med den her retsopfattelse, som jeg tror interesserer rigtig mange af dem, der er pårørende til folk, der kender en, som har lavet noget skidt og får en dom for det.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-06:
Men den argumentation kan jeg sådan set godt forstå.
Jeg tror bare også, man må sige, at langt de fleste borgere, langt de fleste af os, jo heldigvis ikke går og erindrer kriminelle i den forstand.
Vi kan selvfølgelig huske nogle af de der meget opsigtsvækkende sager, Peter Lundin osv., og hvis man bliver inviteret ned i en u-båd, kan det også godt være, at man lige skal overveje situationen en gang til.
Men bortset fra nogle meget markante sager tror jeg ikke, at det ville have den effekt.
Jeg tror, vi skal gå andre veje.
For det første er jeg jo helt enig i, at sagen om drabene på de tre ældre mennesker i København er særdeles tragisk.
Den sag efterforskes af politiet, og det er selvfølgelig endnu for tidligt at udtale sig om skyldsspørgsmålet.
Men med mit foreløbige kendskab til sagen tror jeg ikke umiddelbart, at situationen kunne være forhindret i at opstå, ved at den tiltalte havde været forhindret i at skifte navn.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-06:
Tak for det.
Spørgsmålet er jo stillet ikke mindst med basis i den sag, vi kender fra Østerbro, hvor det viste sig, at en person, der i øvrigt havde begået meget alvorlig kriminalitet tidligere, tilsyneladende igen havde begået alvorlig kriminalitet, nemlig drab på ældre mennesker på Østerbro – det er han i hvert fald sigtet for.
Og vi må jo se, hvordan den sag udvikler sig.
Men det, der i hvert fald står tilbage for dem, der har fulgt den her sag, er, at nok kan politiet via diverse registre søge sig frem til, at en person har begået kriminalitet tidligere, men det, der så sker, når personen skifter navn, er jo, at forskellige borgere, offentlige myndigheder og andet, har sværere ved at være opmærksom på, at en person er den samme, som han var, da han begik kriminalitet tidligere, fordi vedkommende har skiftet navn.
Og det er klart, at det har betydning, hvilket navn man har, fordi man på forskellig måde bliver kendt med det navn, man nu har.
Og der kunne jeg godt tænke mig at spørge justitsministeren, om justitsministeren ikke godt kan se problemstillingen, hvis vi f.eks. taler om en af de kriminelle, som også har været omtalt i medierne, nemlig Peter Lundin, som jo stod bag meget, meget voldsom, umenneskelig kriminalitet.
jamen så vil man, når han på et eller andet tidspunkt kommer på fri fod, kunne se den person derude, måske med et lidt andet udseende, som en person, der hedder Anders Jacobsen, og så er der en risiko for, at vedkommende måske ikke vil være kendt af nogen borger eller myndighed i den sammenhæng, han nu optræder i.
Det kan være en risiko.
Det er egentlig derfor, at jeg – selv om jeg hørte, hvad ministeren sagde – appellerer til regeringen om igen at overveje, om man ikke kan ændre holdning her.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-06:
Men jeg er ikke overbevist om, at forslaget vil have den effekt.
Og hvorfor ikke det?
Det er, fordi det, sådan som Rigspolitiet har oplyst, er cpr-nummeret og ikke den pågældendes navn, der er afgørende for politiets efterforskning.
En navneændring, der er registreret i CPR-registeret, bliver automatisk ajourført i Kriminalregisteret, og det betyder, at politiet altid har mulighed for at slå op, om en mistænkt tidligere har begået kriminalitet, også selv om vedkommende har skiftet navn.
Forslaget vil på den måde ifølge politiet ikke have nogen betydning for politiets arbejde.
Jeg har også lidt svært ved at se, hvordan det kan hjælpe borgerne, for normalt har man som borger ikke kendskab til de dømtes navne i forbindelse med straffesager, og jeg er derfor bange for, at det måske vil give en falsk form for tryghed.
Jeg har, som spørgeren er bekendt med, fordi han var sit partis ordfører på førstebehandlingen af lovforslaget, fremsat et lovforslag, som har til formål at styrke tilsynet med de forbud, som pædofile kan få, f.eks. mod at tage kontakt til børn, netop for at undgå nye overgreb.
Og det er for mig at se en langt mere effektiv måde at forhindre nye overtrædelser på end at forbyde navneskift.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-06:
Tak for det.
Og spørgsmålet lyder sådan her: Er ministeren enig i, at dømte kriminelle med en dom på mindst 3 måneders ubetinget fængsel ikke skal kunne skifte navn, så længe de afsoner, og så længe dommen fremgår af straffeattesten?
Nick Hækkerup (S), 2019-11-06:
Jamen jeg synes kun, vi har en interesse i at få sagen belyst så godt som muligt, så hvis der er en video, modtager jeg den selvfølgelig gerne.
Jeg henholder mig – det ligger i strukturen – selvfølgelig til de oplysninger, jeg får fra politiet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-11-06:
Så vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren vil være modtagelig for at modtage en video, der helt klart dokumenterer det, jeg har stået og sagt her.
For den lyver altså ikke, det må jeg sige, og det er selvfølgelig på den baggrund, at jeg stiller de her spørgsmål.
For jeg kan ikke få det til at passe med de svar, som ministeren har givet mig på de skriftlige spørgsmål.
Så derfor vil jeg tillade mig at sende videoen over til ministeren, og så forventer jeg selvfølgelig, at ministeren selv tager det op.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-06:
Der er jo ikke nogen, der ved, om det kunne være sket, men jeg kan i hvert fald konstatere, at set fra den synsvinkel, man kan have, når man følger den offentlige debat, er det noget nemmere at skjule sig fra ens fortid, hvis man skifter navn.
Det er derfor, forslaget fra Dansk Folkepartis side går på, at man, så længe man har det stående på straffeattesten, ikke kan skifte navn og dermed skjule sig i mængden i vores samfund, hvor det jo godt kan give nogle gode og bedre muligheder for det, når man skifter navn i dag.
Marie Bjerre (V), 2019-11-06:
Altså, jeg kan forstå, at ministeren vil fastholde det højere vurderingsgrundlag og samtidig også have en højere skat.
Kan ministeren så ikke se, at det så ikke er en reel tilbagerulning, når man vil begge dele?
Stén Knuth (V), 2019-11-06:
Jeg mener ikke, at den har været underfinansieret, og det mente jeg heller ikke som borgmester.
Men det er en helt anden snak.
Noget af det, der også er udfordringen for de her borgere og deres familier, er, at de bliver kastet rundt i forskellige forvaltninger, alt efter hvilke udfordringer de har og hvilke løsningsforslag der så skal være.
Vil ministeren tage det med i sit arbejde?
Vil regeringen også arbejde for, at det bliver meget mere tydeligt, at de her borgere og deres familier oplever en mere sammenhængende indsats?
Morten Bødskov (S), 2019-11-06:
Regeringen har jo sagt det meget, meget klart lige fra starten og med bred opbakning fra et endog meget bredt flertal her i Folketinget: Vi ønsker at prioritere anderledes.
Altså, det handler politik jo også om nogle gange, nemlig at vi bare er uenige.
Det brede flertal, der nu står bag, at vi tilbageruller den her meget, meget skæve skattelettelse, har jo sagt, at det, man gjorde, var forkert.
Regeringen har lagt op til, at vi bl.a. ønsker at bruge pengene på at investere i unges uddannelse, og det gør vi, fordi vi mener, det er den rette medicin til dansk økonomi, hvis vi også i fremtiden skal sikre vækst og arbejdspladser.
Louise Schack Elholm (V), 2019-11-06:
Man mærker virkelig samarbejdsviljen fra ministerens side; man har travlt med at skyde på andre, men man sætter skjoldet op foran sig selv, så snart nogle skyder på en og siger, at man gerne vil have et samarbejde.
Det er jo en fin måde at gribe tingene an på – skyder bare løs, når man sidder i et glashus.
Jeg synes egentlig, at ministeren burde tage det lidt mere alvorligt end som så.
Det giver jo en utryghed på boligmarkedet, fordi det jo ikke er det, der er befordrende for at få lavet en hurtigere aftale.
En hurtigere aftale indgår man ved at have et tillidsfuldt samarbejde, og der sidder masser af danskere, der er bekymret for, om de kan sælge deres boliger nu.
Det synes jeg vi skylder dem at give dem en tryghed for.
Altså, man har brug for at have en tryghed om sin bolig, og det synes jeg ministeren burde tage på sig.
Så derfor er mit spørgsmål, om ministeren mener, at det her er den mest konstruktive måde at gribe tingene an på fra ministerens side.
Morten Bødskov (S), 2019-11-06:
Det kan jeg forsikre spørgeren om.
Og svaret er et klart og rungende ja, det forstår jeg sandelig godt.
Jeg deler frustrationen, og jeg må sige, at efter at have oplevet debatten her i dag fristes jeg til at sige, at jeg godt kunne have ønsket mig, at den tidligere regering havde taget fat langt tidligere og langt hårdere på de problemer, jeg står med nu.
Louise Schack Elholm (V), 2019-11-06:
Forstår ministeren, hvis der er boligejere i Danmark, der er frustrerede over, at igangsættelsen af et nyt boligskattesystem nu er blevet udskudt fra 2021 til 2024?
Morten Bødskov (S), 2019-11-06:
Vi skal nok sende alle svar på spørgsmål over, ingen problemer overhovedet.
Og som sagt kan man starte med at læse, hvad der står i svaret på spørgsmål 36.
Det har været diskuteret tidligere.
Det har været påpeget, at der kunne være usikkerheder i forbindelse med implementering af boligskattereglerne, også under den tidligere regering.
Det tager vi gerne en diskussion af.
Jeg tror, at det, som danskerne gerne vil have vi finder sammen om, er at løse de her problemer.
Jeg kan sagtens, for nu at sige det meget direkte, have en, tror jeg også for mig ret munter diskussion med det parti, som har haft ansvaret for skattevæsenet de sidste 14 ud af 18 år.
Den tager jeg gerne.
Jeg synes, det centrale er at løse de her problemer.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-11-06:
Det kan godt være, at det er ubehageligt for ministeren at svare på spørgsmål, men normalt bliver det ubehageligt at svare på spørgsmål, hvis der er noget, man har svært ved at oplyse om.
Det er sådan set ret alvorligt.
Morten Bødskov (S), 2019-11-06:
Altså, man kunne jo bare læse det, der står i svaret på spørgsmål 36.
Jeg har ikke siddet med i det forligskredsmøde, som er omtalt heri, men det kan være, at spørgeren har det.
Det står heri.
For at sige det, som det er: Jeg gider ikke bruge tid på den her type diskussioner.
Jeg skal nok svare, det gør jeg, men jeg synes, at det, det handler om, er, at der har været alarmer allerede tidligere.
Louise Schack Elholm (V), 2019-11-06:
Ministeren siger, at man har været orienteret tidligere om it-problemerne i boligskatteforligskredsen.
Nu har jeg siddet med hele tiden, og jeg er ikke blevet orienteret om nogen forsinkelser i boligskatteforligskredsen.
Så har ministeren set, at der har været underretninger om, at boligskattesystemet ville blive forsinket, før ministeren har fået It-rådets henvendelse, for så vil jeg da meget gerne vide, hvornår det har været, altså om en forsinkelse på 3 år.