runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Juel-Jensen (V), 2022-04-07:
Tak for det, formand.
Lovforslaget udmønter dele af en aftale om mere liv i vores bymidter og landdistrikter fra den 29. november 2021 mellem faktisk alle partier her i Folketinget.
I Venstre glæder vi os meget over den opbakning til de initiativer, der kan være med til at gøre vores landdistrikter endnu mere attraktive.
Men denne aftale gør det ikke alene for vores landdistrikter.
Jo, det er godt nok en kærlig hånd i ryggen, men der skal helt andre initiativer til, både på infrastrukturområdet med hensyn til planloven, på vores uddannelsesområde og i forhold til udligning og mange andre faktorer, hvis det virkelig skal påvirke udviklingen i landdistrikterne.
Herudover indeholder lovforslaget også en mulighed for at etablere såkaldte tilflytterboliger.
Venstre er aftalepart, og det står vi ved.
Vi er ikke i mål med udviklingen i vores landdistrikter, men vi er et stykke hen ad vejen med den her aftale.
Tak for det, formand.
Og tak for ordet.
Indledningsvis vil jeg gerne hilse fra Venstres boligordfører, fru Heidi Bank, som desværre ikke havde mulighed for at være til stede ved behandlingen af det her punkt.
Men jeg har selvfølgelig lovet at overbringe Venstres stillingtagen til det her forslag.
Beslutningsforslaget fra Enhedslisten, som vi behandler her i dag, lå oprindelig som en del af regeringens udspil »Blandede boligområder – næste skridt i kampen mod parallelsamfund«, og dette oprindelige element endte med ikke at blive en del af den endelige aftale.
»Venstre ved du hvor du har« – også i den her sag, og vi står helt og holdent bag den aftale, som vi var med til at indgå sammen med regeringen, De Konservative, Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti og Liberal Alliance tilbage i 2021.
Venstre kan ikke støtte beslutningsforslaget fra Enhedslisten.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Det glæder også mig, og jeg er sikker på, at fru Mona Juul, der sidder hernede, er nummer tre, så det vokser og vokser, altså det her med, at vi går imod tvang og vil det frivillige mere og mere.
Peter Juel-Jensen (V), 2022-04-07:
Jeg har ikke et opfølgende spørgsmål.
Jeg glæder mig blot over, at vi er to her i salen, som hylder, at vi har den personlige frihed.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Jeg er helt enig.
Nu har jeg siddet til de sidste sager her i salen og har talt om tvang hele dagen, og det er trættende, synes jeg, at vi har et Folketing, som går så meget op i at styre og pålægge borgere, hvordan de skal leve deres liv.
Det er vi grundlæggende imod, og jeg ved, at der deler vi, de her to borgerlige partier imellem, totalt synspunkt.
Og det håber jeg vi kan få mere magt over på et tidspunkt, så vi ikke skal blive ved med at tale tvang hele tiden i den her sal.
Peter Juel-Jensen (V), 2022-04-07:
Er ordføreren ikke enig med mig i, at det er et lidt anderledes Folketing, vi har i dag?
Altså, det er jo ikke første gang, vi snakker om tvang.
Tidligere på dagen skulle vi tvangsfordele gymnasieelever, og nu skal vi herinde bestemme, hvor man skal tage sin gymnasieeksamen, og pakker altså det frie valg fuldstændig væk – nu skal vi til at tvinge nogle til at leje deres boliger ud.
Det er nogle, som i bund og grund tjener deres penge på at leje boliger ud, og nu skal vi tvinge dem til at leje deres bolig ud og give andre retten til at råde over deres boliger.
Tænk nu, hvis mindretallet kommer igennem med det her om, at man skal tvinges til at skulle leje 10 pct. af sine boliger ud gennem kommunen.
Hvad nu, hvis man som boligejer har lavet en aftale med sin kommune om, at man stiller 30 pct. til rådighed?
Så kan det her forslag faktisk være med til at sikre, at vi får færre boliger til rådighed for dem, der behov for det.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Tak for at rose boligpolitikken i min egen landsby.
Jeg har været aktiv i det helt tilbage til fra 20 år siden, hvor vi kæmpede for at få nogle flere almene boliger til den by, jeg boede i, fordi vi kunne se, der var et problem, når der var skilsmisser og andre ting i folks liv, der gjorde boligsituationen svær, så man kunne blive lokalt.
Så det går vi fuldstændig ind for.
Men at gå ind og sige til en privat ejer, at vedkommendes bolig vil kommunen gerne råde over, kan vi simpelt hen ikke gå med til.
Man kan lave frivillige aftaler – altid – og det synes vi er en rigtig god idé, og det tror jeg også på mange vil, og jeg er sikker på, at hvis de private ikke kan leje deres boliger ud, er de nok også lidt mere medgørlige.
Så det skal nok gå.
Jeg tror, markedskræfterne løser den her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-04-07:
Det her er ikke et spørgsmål om at beslaglægge.
Det er et spørgsmål om hjælpe nogle private udlejere til at få lejet deres boliger ud, og sådan vil det jo være, hvis kommunen havde en anvisningsret til hver tiende bolig.
Og så vil jeg da gerne rose Silkeborg Kommune for sin boligpolitik.
Jeg synes, at det er bemærkelsesværdigt, at man har valgt at bygge små afdelinger af almene boliger, også i mindre bysamfund som f.eks. Kragelund, hvor der bor 1.000 indbyggere.
Det har faktisk en positiv indflydelse på flyttemønstre osv., så jeg vil egentlig opfordre andre til at kigge efter Silkeborgs boligpolitik lige på det felt, for jeg synes faktisk, det er bemærkelsesværdigt, at man prioriterer almene boliger i så mange mindre bysamfund.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Jo, og det er helt fint, hvis man kan lave en frivillig aftale med en ejer af nogle ejendomme.
Det er vi helt med på.
Det har ikke altid været lige velanset, men jeg stod på mål for det hver gang, i forhold til at vi også skulle have almene boliger steder i kommunen, hvor der var flere velstillede borgere.
Og som ordføreren siger: Man kan blive skilt og stå i en boligsituation, som gør, at det er rart at kunne flytte ind i en almen bolig, så børnene kan blive i den lokale skole.
Det medgiver vi fuldstændig, men at gå ind og beslaglægge folks private ejendom kan vi ikke være med til.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-04-07:
Jamen det er jo godt, at ordføreren lytter til Per Clausen – det kan jeg kun anbefale.
Det kan man altid blive klogere af, men jeg synes ikke, den konservative ordfører er kommet helt i mål og måske ikke har lyttet nok til Per Clausen endnu.
Det er jo sådan, at mange partier italesætter, at vi skal have sådan nogle blandede byer og blandede boligområder, men hvis det er sådan, at det udelukkende er de almene boligområder, som skal tage imod folk, der har et akut behov for en bolig, så er der nogle steder, hvor de ude i boligområderne kommer frem til at synes, at de løfter lige lovlig mange sociale opgaver.
Og det er derfor, at det ville være rigtig fornuftigt at komme frem til, at kommunen også har flere muligheder for at anvise folk til boliger.
Og der er det jo ikke altid, man kan finde en boligforening, der lige ligger der.
Så kan ordføreren ikke se, at det faktisk kunne være fornuftigt, at man har flere redskaber i kommunen til at kunne anvise boliger?
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Jamen vi kan da sagtens få blandede samfund uden at tage den private ejendomsret fra folk.
Altså, det er jo ikke sådan, at vi får et mere lige samfund, ved at vi flytter nogle med en lavindkomst ind i en bolig et eller andet sted, som er ejet af hr. Pedersen.
Det får vi jo ved at lave en klog planlægning ude i kommunerne.
Det er der, vi rykker på den her dagsorden.
Halime Oguz (SF), 2022-04-07:
Hvis vi skal sikre et godt, bæredygtigt samfund, er det så ikke vigtigt, at alle ligesom bidrager til det?
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man vil bekæmpe parallelsamfund, samtidig med at man vil frede det private boligmarked.
Det synes jeg simpelt hen ikke giver mening.
Det må jo være sådan, at alle på en eller anden måde skal bidrage til, at vi har det Danmark, som vi kender, nemlig et Danmark, der bygger på nogle sunde værdier, hvor alle kender hinanden og kommer hinanden ved og vi ikke har socialt opsplittede områder.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Jamen vi er da også interesseret i at have et godt samfund på alle mulige måder – det skal der ikke herske nogen tvivl om.
For os kan man styre det i planarbejdet, som ligger ude i kommunerne, og det er kommunerne, der har ansvaret for, at vi har en ordentlig boligpolitik ude lokalt.
Halime Oguz (SF), 2022-04-07:
Tak for det.
Jeg vil blot stille ordføreren et spørgsmål om, hvorvidt Det Konservative Folkeparti går ind for, at vi har et samfund, som bygger på nogle gode værdier, og at vi på den baggrund også er nødt til at sikre nogle tiltag, der gør, at vi kan bevare sammenhængskraften.
Hvor enig er Det Konservative Folkeparti i det?
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Tak til Enhedslisten for at have fremsat dette beslutningsforslag, hvor I ønsker at give kommunerne mulighed for at anvise boliger i private udlejningsejendomme.
Dette forslag viser med al tydelighed en forskel mellem socialister og konservative, så nu får I en noget ideologisk tale.
Jeg hørte engang Per Clausen, Enhedslisten, i en politisk debat, som blev afholdt i Silkeborg-Hallerne, som de hed dengang.
Debatten omhandlede flere temaer, og diskussionen berørte selvfølgelig også skat og arbejde.
Her sagde han, og jeg citerer efter min hukommelse, men jeg husker det tydeligt: Dine penge?
Næh, det er vores penge.
Dette beslutningsforslag har fuldstændig samme tilgang til »mit«.
Når noget er ejet af en person, tilhører det den person og ikke andre, heller ikke det offentlige.
Hvordan ejeren af ejendommen ønsker at forvalte sin ejendom, vil vi ikke blande os i.
Vedkommende kan bruge den selv, leje den ud og tjene penge på det eller sælge den.
Det bestemmer man helt selv.
Sådan er det i hvert fald at være konservativ.
Når det her beslutningsforslag foreslår at anvise til private, kan jeg ikke undlade at slå ordet privat op i ordbogen, og der står: »som ikke ejes eller drives af det offentlige, men af én eller flere enkeltpersoner, en organisation, en forening el.lign. –
i finansieringen kan indgå et større eller mindre tilskud fra det offentlige«.
Det var den forklaring, der stod øverst på siden i ordbogen.
Jeg kunne have taget flere med, men nu valgte jeg bare at læse den første op.
Som Konservative kan vi ikke tilslutte os det her beslutningsforslag.
Privat er privat.
Det offentlige skal ikke have adgang til private ejendomme.
Der kan laves aftaler og kontrakter, hvor begge er indforståede og man er ligeværdige, men det er ikke det, det her beslutningsforslag lægger op til.
Så på den konservative gruppes vegne skal jeg meddele, at vi ikke kan støtte forslaget, og jeg skal hilse fra Dansk Folkeparti og sige, at de heller ikke kan støtte forslaget.
Susan Kronborg (RV), 2022-04-07:
Tak, formand.
Beslutningsforslaget fra Enhedslisten ønsker en mere håndfast tilgang til kommunernes anvisningsret over for private udlejere end den nylige udvidelse af anvisningsretten, som blev vedtaget ved L 23.
Lovforslag L 23, den såkaldte udvidelse af ghettopakken, var Radikale selvfølgelig imod, men Radikale var positive over for den del, som omhandlede øget mulighed for kommunal anvisningsret til private udlejningsejendomme.
Så her lige en kommentar til L 23, og derefter vil jeg kommentere Enhedslistens forslag.
Det blev foreslået ved L 23, at kommunal anvisningsret udvides til alle kommuner, ikke kun kommuner med boligområder med mindst 1.000 beboere.
Ved L 23 bliver der altså foretaget en udvidelse af de dagældende muligheder for kommunal anvisning til private udlejningsboliger.
Efter vedtagelse af L 23 vil alle kommuner hermed kunne indgå frivillige aftaler med private udlejere, som ønsker at stille en del af deres lejligheder til rådighed for kommunalbestyrelsen til løsning af boligsociale opgaver, samtidig med at kommuner og private udlejere kan indgå aftaler, lige så længe der er gensidig interesse herfor.
Radikale mente, at regeringens forslag om øget mulighed for kommunal anvisningsret i private udlejningsejendomme var og er en nødvendig konsekvens, sådan at den boligsociale opgave nemmere kan løses.
Dog henviste vi til ved behandlingen af L 23, at den boligsociale indsats skal følge med.
Radikale stemte altså selvsagt ikke for udvidelse af ghettopakken og kunne ikke få udskilt den del, der handlede om øget mulighed for kommunal anvisningsret efter frivillig aftale med private udlejningsejendomme.
Vender vi os mod det nærværende beslutningsforslag, handler det ikke om frivillige aftaler, så i udgangspunktet kan Radikale ikke støtte forslaget fra Enhedslisten.
Den private sektor hjælper gerne, er mit indtryk, for selvfølgelig skal den private sektor tage sin del af de sociale problemer i samfundet, men det skal ske på frivillig basis.
Den private sektor tager i allerhøjeste grad sin del allerede, for så vidt som at den danske lejesektor er en af de mest regulerede i hele verden og der bliver stillet mange kunstigt billige boliger til rådighed.
Så på den måde bidrager den private sektor i høj grad.
Med de ord må vi i Radikale give ros for intentionen, men vi støtter ikke forslaget fra Enhedslisten.
Halime Oguz (SF), 2022-04-07:
Tak for det, formand.
I dag skal vi behandle Enhedslistens forslag om at udvide ordningen, der skal sikre kommunal anvisningsret til private udlejningsejendomme.
For vi ved, at vi får en bedre integration, når vi sætter ind over for parallelsamfund.
I SF ønsker vi et sammenhængende land, hvor mennesker med forskellige baggrunde bor side om side.
Derfor er det vigtigt, at vi giver kommunerne de bedste rammer for at skabe en bredere beboersammensætning, hvilket kræver, at folk anvises anderledes, end de gjorde før i tiden, sådan at dem i job bosættes i forebyggelsesområder, og at dem uden job bliver anvist til bolig uden for forebyggelsesområder.
Og her mener vi i SF, at det skal være muligt for kommunalbestyrelser at henvise til store, private ejendomme.
Desværre kæmpede højrefløjen imod, og vi endte på et kompromis.
Det betød, at de gældende muligheder for kommunal anvisning til private udlejningsejendomme blev udvidet på frivillig basis.
Ordningen skal evalueres om nogen tid, og i SF vil vi gerne se, om indholdet af den aftale vil virke efter hensigten.
På den baggrund vil jeg meddele, at SF på nuværende tidspunkt ikke kan støtte dette beslutningsforslag
Tak for ordet.
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-07:
Vi skal nu behandle et lovforslag, som er en del af aftalen om mere liv i bymidter og landdistrikter, som blev indgået tilbage i efteråret.
Jeg glæder mig over, at alle Folketingets partier er med i aftalen.
Det er et enigt Folketing, der nu vil sikre, at bymidterne igen bliver et lokalt samlingspunkt og mødested.
Lovforslaget indeholder to dele.
Den første del er om støtte til bymidterne i de mindre og mellemstore byer.
Den anden del er om, at kommunerne får hjemmel til at udleje såkaldte bosætningshuse.
Det er trist, når man færdes i det, der engang var livlige bymidter, men hvor både gader og lokaler nu står tomme.
Udviklingen har desværre stået på i mange år, og særlig under coronakrisen har livet i bymidterne haft det svært.
Derfor har det været nødvendigt at sætte ind med en målrettet indsats, hvis butiksdød og afvikling ikke skal fortsætte.
Det kommer det her lovforslag til at hjælpe med.
Aftalen indebærer bl.a., at der afsættes 180 mio. kr. til en pulje til fornyelse af bymidter i mindre og mellemstore byer, som kommunerne kan søge.
Med lovforslaget får kommunerne ret frie rammer til, hvordan de vil gentænke og forny bymidterne, hvilket er fornuftigt.
Det kan være meget forskelligt, hvilke tiltag den enkelte bymidte har brug for.
Den anden del af lovforslaget handler om kommunal udlejning af fast ejendom.
I dag er det sådan, at det ikke er lovligt for kommuner at udleje faste ejendomme med henblik på at tiltrække tilflyttere.
Hvis kommunerne skal have mulighed for at gøre det – det kunne være som en del af kommunens samlede bosætningsstrategi – er der behov for at skabe en lovhjemmel til det.
Det gør vi med dette lovforslag.
Det giver god mening, særlig i de små lokalsamfund.
Vi synes, det er et godt lovforslag, og Socialdemokratiet støtter det.
Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-07:
Hvis man i 2022 oplyste dem om, at de kunne få det her gymnasium, men at hvis de nye regler allerede var trådt i kraft, så var de i stedet blevet tilbudt at komme på dette andet gymnasium, så ville folk jo ikke stemme i blinde.
Og der ville en del af ministerens ræson med hensyn til at udskyde det her til 2023 jo forsvinde.
Ministeren gør i sin tale et nummer ud af, at formanden for DGS, Alma Tynell Dragsted, som i ministerens tale havde mistet sit efternavn, støtter det her lovforslag.
Jeg går mere op i, hvad almindelige unge mennesker mener om dette lovforslag.
Og derfor synes jeg, det er superærgerligt, at ministeren har været så snedig at lægge ikrafttrædelsen af denne lov efter det kommende folketingsvalg.
Den skal jo først træde i kraft for den første årgang i sommeren 2023, og man kan jo undre sig over det.
Det er virkelig mærkeligt, hvis man synes, at det her er så god en idé, at man ikke kan få loven til at træde i kraft i løbet af et helt år, men skal bruge 2 år på at få den til at træde i kraft.
Men jeg vil spørge ministeren: Er det muligt, at de gymnasieelever, der bliver optaget næste år, får to beskeder – dels om, at de er optaget på dette gymnasium efter de gamle regler, dels om, at de, hvis de nye regler var trådt i kraft, ville have fået enten et ja eller et nej og var i stedet blevet optaget på et andet gymnasium – altså sådan at folk kan gå oplyste til folketingsvalget i 2023, fordi de ved fra optaget i 2022, hvordan det var gået?
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-04-07:
Jo, og faktisk mener jeg også, der står, at vi har behov for uddannelse for at kunne frisætte os selv.
Og derfor har vi også behov for uddannelse af høj kvalitet.
Det forudsætter, at vi ikke får A- og B-skoler, og derfor er det nødvendigt at lave en elevfordeling, som der også er i dag, men med nogle andre regler.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Det var et kort svar og et noget overraskende svar.
Altså, man går fra 90 pct. til 84 pct., og så mener man stadig væk, at der er fuld indflydelse her.
Jeg er målløs, det må jeg sige.
Radikale Venstre siger, at de er et liberalt parti.
Men hvor ligger det liberale henne, i forhold til at der er nogen, der flytter rundt med de unge mennesker som brikker og placerer dem der, hvor staten synes det er bedst?
Altså, det har da intet at gøre med det, der står i Radikale Venstres principprogram.
Tak for det.
Jeg har kigget i Radikale Venstres principprogram, og der står med jeres farve: »Det enkelte menneske skal have størst mulig indflydelse på sine egne livsvilkår og på samfundet.
Kun den, der har reel indflydelse, kan tage et reelt ansvar.«
Så vil jeg godt høre ordføreren: Har den unge reelt indflydelse med den her plan, der ligger, hvor der står, at kun 84 pct. fremadrettet vil få sin førsteprioritet, når det i dag er 90 pct.?
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-04-07:
Hvis kriteriet for at være et normalttænkende menneske er, at man ser det enkelte individ med anden etnisk baggrund på gymnasiet som et problem, så må jeg sige, at vi er kommet noget langt ud i den her Folketingssal, hvad vi også er.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-07:
Det er meget svært for sådan et normalttænkende menneske at sætte sig ind i den der radikale osteklokke, hvor man har en eller anden idé om, hvordan samfundet fungerer.
Jeg skal dog prøve alligevel.
Det, ordføreren siger, er, at der ikke er nogen problemer inden for det her.
Det eneste, der er problemet, er, at de her gymnasier ikke er blandede nok.
Nej, grunden til, at vi ser de her problemer på nogle af de indvandrergymnasier, er jo netop, at ret mange af dem, der går der, ikke opfører sig ordentligt, og det er jo det, vi ser gentagne gange som konsekvens af den forfejlede udlændingepolitik, Radikale Venstre stod i spidsen for at føre.
Hvornår vågner Radikale Venstre op?
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-04-07:
Vi mener ikke, at det er de unge her, der er problemet.
Så jeg anerkender ikke ordførerens præmis.
Det er ikke et problem, at unge med anden etnisk baggrund går i gymnasiet; det er en succeshistorie, men det er selvfølgelig et problem, hvis vi ser en for skæv elevsammensætning, for så bliver det svært at få integrationen til at fungere.
Men nej, det er ikke et problem, at unge med anden etnisk baggrund nu går i gymnasiet.
Det er jo snart ligegyldigt, hvad man gør: Går man der ikke, er man en belastning for samfundet, og går man der, jamen så er det også et problem.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-07:
Tusind tak.
Jeg synes, at det er sådan lidt paradoksalt.
Vi står her i 2022, og den radikale ordfører står og hidser sig op: Nu tager Radikale Venstre ansvar for at få løst problemerne.
Ja, det ville være meget mærkeligt, hvis det ikke var Radikale Venstre, der satte sig i spidsen for at få løst de problemer, som Radikale Venstre har stået i spidsen for at skabe med den fuldstændig forfejlede udlændingepolitik, for det er jo derfor, vi står her i dag.
At man så vælger at ødelægge det for rigtig mange velfungerende danske børn i den proces, er vi jo så nogle der synes er dybt utilstedeligt.
Men hvorfor mener Radikale Venstre helt ærligt, at det er danske unge, velfungerende danske unge, der skal betale for den forfejlede politik, som Radikale Venstre har stået i spidsen for igennem årtier?
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-04-07:
Det var så heller ikke det, jeg sagde.
Så der ligger ordføreren mig ord i munden.
Jeg mener, at der eksempelvis på Vestegnen er tale om – og det vil jeg mene er ubestrideligt, hvis man har begivet sig derud – gymnasier, hvor de mest privilegerede inden for det område klumper sig sammen og vælger at være på de gymnasier, fordi andre gymnasier har fået et dårligt ry – i mange tilfælde ufortjent.
Jeg taler ikke om gymnasier i Nordsjælland.
Det lægger ordføreren mig i munden.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-07:
Det her er alligevel skrap kost!
Altså, det handler ikke om, at der på enkelte gymnasier er for mange indvandrere; det er i hvert fald ikke kun det problem, der er.
Det handler også om, at der i gymnasier oppe i Nordsjælland f.eks. er for mange børn af velfungerende forældre med gode indkomster.
Og det er også et problem – det siger den radikale ordfører.
De er også problemgymnasier, og derfor er det retfærdiggjort, at der skal gøres noget ved dem, og at de skal flyttes rundt i Danmark, for det er et problem, at deres forældre er så velfungerende og har så høje lønninger, at eleverne bor i Nordsjælland og går der med andre elever, der ligner dem.
Det er utroligt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-04-07:
Det har været den faglige vurdering, at det ikke kan lade sig gøre at bygge algoritmen og i øvrigt gennemteste den på så kort tid, og selv om man i mit ministerium har været så optimistiske at sige, at det kan lade sig gøre fra næste år, så vil det være min vurdering, at vi kommer til at se nogle af de samme udfordringer, som man så, da man kørte med metroen i første omgang.
Så jeg opfatter det som optimistisk hurtigt, at det skal kunne lade sig gøre at gennemføre den algoritme næste år.
Det falder så i øvrigt sammen med, at mine egne børn når en alder, hvor de skal søge ind i gymnasiet, og det vil sige, at jeg jo har en alder ligesom rigtig mange, der lige nu står over for det valg, og jeg tror ikke, at jeg fejlvurderer det helt, hvis jeg siger, at jeg tror, at det er gået op for de fleste forældre til børn i den alder, at der bliver lavet om på reglerne.
Fra Socialdemokratiets side har vi et ønske om, at vi inden 2030 skal have en situation, hvor vi ikke har så stor en andel af skoler og i det hele taget uddannelsessteder, hvor indvandrerprocenten er over 50.
Det har vi et klart ønske om, og vi vil i virkeligheden gerne under 30 pct., og jeg mener sådan set godt, man kan diskutere, om det også er for mange.
For Socialdemokratiet er det afgørende vigtigt, at vi ikke skaber parallelsamfund.
Så kan man sige, at der, hvor reglerne har været ringest, hvad det angår, jo er på gymnasieområdet, for på skoleområdet har vi skoledistrikter.
Så er man ikke alle steder i alle kommuner, hvad angår skoledistrikterne, kommet i mål med at få fordelt eleverne på en måde, så der ikke opstår parallelsamfund.
Der synes jeg da man burde gå længere.
Men det er bare for at sige, at på gymnasieområdet har man bare sluppet det fuldstændigt.
Den tidligere blå regering var åbenbart totalt ligeglad med, at vi fik så skæve gymnasier.