runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lise Bech (DD), 2025-05-22:
Tak for det.
Og tak for trods alt at være positiv over for det her forslag.
Med hensyn til hvad det koster – og det kan man jo altid sige, når der ikke er sådan eksakt finansiering på – synes jeg, jeg har anvist det.
Det, der ligesom var min tanke, var, at vi i hvert fald har fem byer, hvor vi holder Forsvarets Dag, og at det var der, det skulle foregå.
Min intention var også, at det hovedsagelig skulle være nogle, der i forvejen var fastansat, altså nogle, der er ansat i hjemmeværnet, for dem har vi.
Jeg har selv været ude i Jonstruplejren, og der er altså fastansatte.
De skal jo aflønnes alligevel.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-05-22:
Jeg skal ikke kunne sige, hvor dyrt det ville være.
Formentlig har ordføreren ret i, at så dyrt er det nok ikke.
Så med de ord vil jeg sige, at det nok kræver et sådan lidt mere konkret svar på, hvad prisen er, og hvilke andre effekter vi kan opnå ved andre initiativer.
Carsten Bach (LA), 2025-05-22:
Tak for det, formand.
I Liberal Alliance insisterer vi jo på, at hele det danske forsvar skal gøres stærkere og mere sammenhængende, og derfor er det også en helt naturlig ting for os, at vi skal have øget kampkraften i hjemmeværnet.
Forsvarets Dag er den så absolut største kontaktmulighed imellem forsvaret og de danske unge mennesker.
I dag er det sådan, at det i sådan nogenlunde hele træskolængder er en halv ungdomsårgang, der møder op til Forsvarets Dag, og lige om lidt bliver det jo så af forskellige årsager og på grund af ligestillingen i værnepligten en hel ungdomsårgang, der møder op til Forsvarets Dag, og der ligger jo så dermed et helt enormt og p.t. formentlig uudnyttet rekrutteringspotentiale for hjemmeværnet.
Forslaget om i en eller anden grad at lade hjemmeværnet deltage mere aktivt på Forsvarets Dag, end det er tilfældet på nuværende tidspunkt, er en oplagt og måske også prisbillig måde at få flere unge i kontakt og dialog med den frivillige del af forsvaret på.
Samtidig giver det også de unge, der af den ene eller den anden grund ikke ender med at aftjene værnepligten, et meningsfuldt alternativ til at få indblik i det.
Her vil jeg faktisk allerede godt adressere Socialdemokratiets ordførers bemærkning i hans tale tidligere, hvor der blev givet udtryk for, at det måske godt kan give mening at øge indsatsen i forbindelse med afslutningen af værnepligten.
Men det skaber jo netop ikke den mulighed for at få en øget kontakt med de unge, der ikke kommer til at aftjene værnepligten, og det er trods alt stadig væk den største del af en ungdomsårgang.
Så i forhold til hjemmeværnets øvrige rekrutteringsindsats på Hjallerup Marked og andre steder mener jeg faktisk, at det giver ret god mening at gøre en øget indsats i forbindelse med Forsvarets Dag.
Det flugter i det hele taget fuldstændig med Liberal Alliances grundlæggende idégrundlag, som er at styrke den frivillige og ansvarstagende borger, også i uniform.
Og vi er derfor meget velvilligt indstillet over for beslutningsforslaget.
I Liberal Alliance mener vi så ovenikøbet også, at vi ikke skal stoppe med et beslutningsforslag som B 114.
Men vi mener faktisk, at vi skal tage yderligere skridt til at styrke frivilligheden og sikre øget motivation for vores soldater i hjemmeværnet.
Vi skal ikke kun fylde rækkerne op, vi skal også løfte kvaliteten af den indsats, vores frivillige hjemmeværnssoldater yder.
Og hvis hjemmeværnet skal være mere, end det er i dag, kræver det også, tror vi i Liberal Alliance, et højere uddannelsesniveau, det kræver mere og mere tidssvarende udrustning, og det kræver også en tættere operativ integration med den professionelle del af vores forsvar.
Fordi vi i Liberal Alliance tror på et Danmark, hvor det enkelte menneske vælger frivilligt at gøre tjeneste i hjemmeværnet og dermed tjene fællesskabet, mener vi også, at det er rimeligt, at man får stillet de bedste muligheder og redskaber til rådighed.
Men ellers vil jeg på Liberal Alliances vegne gerne hermed udtrykke min støtte til beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Lise Bech (DD), 2025-05-22:
Tak for det, og tak, fordi Liberal Alliance går helhjertet ind i det her og endda vil gå skridtet videre.
Jeg er helt enig i, at vi også skal højne kvaliteten.
Jeg har ikke et spørgsmål; jeg vil bare sige tak for det.
Carsten Bach (LA), 2025-05-22:
Tak selv, og vi ser jo som sagt meget frem til et konstruktivt samarbejde og dialog i udvalget med både regeringspartierne og forhåbentlig også med ministeren om en beretningstekst.
Marie Bjerre (V), 2025-05-22:
Tak for det.
Jeg vil gerne kvittere for en god debat.
Jeg er glad for, at vi har haft en debat her i Folketingssalen om regeringens foreløbige prioriteter for formandskabet.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi har den her debat inden formandskabet, også inden formandskabsprogrammet bliver lanceret.
Jeg har allerede redegjort for regeringens foreløbige prioriteter.
Vi er kommet vidt omkring på mange forskellige emner, og jeg vil også gerne kvittere for det brede samarbejde, vi har om europapolitikken.
Det brede samarbejde bidrager til en positiv opfattelse af Danmark, og det er vigtigt for vores håndtering af formandskabet, fordi det også får betydning for Danmarks anseelse fremadrettet.
Det, at vi har formandskabet, er også en unik mulighed for at sætte nogle aftryk og bidrage positivt til Europas fremskridt.
Der tegner sig for mig at se en bred enighed om de forskellige målsætninger for det danske formandskab.
Vi har været omkring støtte til Ukraine; omkring en udvidelse måske allerede i 2029, som jeg noterer mig, at hr. Christian Friis Bach ønsker sig; at vi skal kunne svare sig selv inden 2030, eller have strategisk uafhængighed, som hr. Søren Søndergaard udtrykker det; at vi skal bekæmpe irregulær migration.
Vi har også været inde omkring beredskab, og her vil jeg gerne benytte muligheden for på at svare på de spørgsmål, som hr. Jens Henrik Thulesen Dahl stillede mig.
Det danske formandskab vil arbejde for at implementere EU's beredskabsstrategi i lyset af de anbefalinger, der er kommet i Niinistö-rapporten.
Vi vil også have fokus på at tage kampen op med techgiganterne og beskytte børn og unge.
Så har vi været inde omkring konkurrenceevne, som flere ordførere har nævnt.
Det er jeg glad for står højt blandt prioriteterne, for det gør det også for regeringen.
Flere har også nævnt, at det er vigtigt, at det samtidig går hånd i hånd med de grønne ambitioner, og det er jeg også helt enig i er vigtigt.
Det er kort og godt nogle vigtige emner, der er på dagsordenen, og det er også en ambitiøs dagsorden.
Det viser jo også, at vi overtager det her EU-formandskab i en tid, hvor der er mange udfordringer for Europa, men også at der er mulighed for at skabe løsninger.
Jeg noterer mig bl.a., at der jo også er momentum for europapolitikken.
Altså, danskernes opbakning til Europa er massiv.
En nylig undersøgelse viste, at 97 pct. af de adspurgte danskere mener, at EU-landene i højere grad skal stå sammen om at løse de globale udfordringer.
Som formandskab vil vi gribe enhver chance, vi kan, for at levere nogle konkrete resultater, og derfor er jeg også glad for forslaget til den brede vedtagelsestekst, som ligger på bordet.
Jeg glæder mig til det fortsatte brede samarbejde, som vi har her i Folketinget.
Tak for ordet.
Søren Søndergaard (EL), 2025-05-22:
Nu forstår jeg, at det ikke er velset at være for entusiastisk her fra Folketingets talerstol, så jeg skal prøve at gøre det meget kedeligt.
I forhold til den fælles gæld, har det tidligere været vores opfattelse og er stadig væk vores opfattelse, at man godt kan optage fælles lån, men det skal være sådan, at den fælles gæld stiftes i forhold til de enkelte lande, og de lande skal selv stå for tilbagebetaling.
Det kan man på EU-plan gøre på en måde, så man får lavere rente, ved at gælden kan betales tilbage via den fremtidige f.eks. landbrugsstøtte eller strukturfondsmidler, sådan at hvis landene ikke selv betaler tilbage, bliver det taget derfra.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-22:
Det har regeringen fortalt om igen og igen.
Det er ikke lagt frem i et samlet dokument, som er offentliggjort med et stempel, et sejl og en kongekrone, af den simple grund, at man ønsker at respektere det polske formandskab.
Men der er fremlagt en række prioriteter, og hvis hr. Alex Ahrendtsen ville læse den tekst, som regeringen har fremlagt sammen med de europapolitiske partier, står migration dér stærkt og tydeligt som en prioritet.
Jeg håber, at vi kan få skabt nogle nye, innovative løsninger på migration, inspireret af EU's Tyrkietaftale, hvor vi kan sikre, at vi i stigende grad tilbyder sikkerhed på de ruter, hvor migranter og flygtninge bevæger sig, og jeg håber, at vi i samarbejde med FN – UNHCR har allerede rakt ud – også kan sikre en asylbehandling uden for Europas grænser.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-05-22:
Skal det så være en hovedprioritet under formandskabet, at man f.eks. vender bådene og laver pushback til lands og pushback ved grænserne, sådan som nogle af EU-medlemslandene gør, f.eks. Polen og Finland?
Skal det være en overordnet politik?
Er det en prioritet for Venstre?
Er det en prioritet for regeringen?
Christian Friis Bach (V), 2025-05-22:
Det er en prioritet for Venstre – regeringen kan vel tale for sig selv – at sætte fokus på den irregulære migration og skabe sikrere ruter og sikre steder, hvor flygtninge og migranter kan opholde sig, uden at de behøver at kaste sig hen over Middelhavet i usikre både og med livet som indsats, og det er en prioritet for Venstre, at vi sikrer en asylbehandling og en sikkerhed for flygtninge og migranter ude i nærområderne, så de ikke søger mod Europa.
Det er stærk prioritet, at vi styrker Europas grænser, ja.
Alexander Ryle (LA), 2025-05-22:
Tak for en fin tale.
Jeg synes, der var mange gode pointer.
Der var noget med styrkelse af elnettet, og der blev nævnt atomkraft.
Det kan vi jo godt lide i LA.
Der blev talt om at bekæmpe bureaukrati og ikke mindst om at hjælpe Ukraine.
Det synes jeg var rigtig godt.
I starten havde jeg lidt på fornemmelsen, at hr. Christian Friis Bach havde fundet Mathildes dagbog henne på sin kollegas bord, for man begyndte at tale om, hvad der sker i 2029.
Så vil jeg bare høre, om ordføreren måske også kan svare mig på, om vi i 2029 har fået indført det her forslag om chatkontrol, som justitsministeren har haft oppe i Europaudvalget flere gange, og i så fald, hvad der er Venstres holdning til det.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-22:
Det var faktisk især til ære for hr. Alexander Ryle, at jeg nævnte atomkraft og de små modulære reaktorer, som vi jo nu står sammen om at skulle forsøge at fremme.
Jeg skal ikke stå her og kloge mig på et forslag, som måske også ligger lidt uden for mit ordførerskab, men jeg kan da notere så meget, at Venstre også står fast på privatlivets ukrænkelighed og fred og retten til ikke at blive overvåget.
Det er vigtige prioriteter for os i fastlæggelsen af den digitale sikkerhed, som er helt afgørende.
Alexander Ryle (LA), 2025-05-22:
Det glæder mig at høre.
Nu har jeg selv en skummel fortid i Venstre, og dengang var man i hvert fald meget skeptisk over for, at staten, hvad enten det er EU eller den danske stat, skulle kigge med i alle folks private kommunikation til hinanden.
Så jeg er glad for at høre, at Venstre er skeptisk og kæmper alt, hvad de kan, internt i regeringen for at undgå, at det kommer på bordet.
Jeg vil lige hurtigt prøve at nå at spørge om noget andet, og det handler om EU's budget.
Mener Venstre, at EU skal hæve budgettet, når MMF'en skal genforhandles her om lidt, og at EU skal til at have egne indtægter?
Christian Friis Bach (V), 2025-05-22:
Jeg vil bare sige til ordføreren, at det ikke behøver være en skummel fortid.
Ordføreren er altid velkommen tilbage og få en fremtid i Venstre, hvis det skulle have interesse
Men omkring budgettet vil jeg sige, at vi nu ser ind i en situation, hvor der er en række store udfordringer, og hvor 15-20 pct. af budgettet kommer til at gå til at betale af på den gæld, vi optog under corona.
Det giver jo nogle stærke begrænsninger.
Vores hovedprioritet er at prioritere det eksisterende budget, se på samhørighedsmidlerne, og vi er endda også villige til at kigge på landbrugsmidler, og sikre nye innovative finansieringsmekanismer, som kan løse nogle af de store udfordringer, som vi har, og som Draghirapporten peger på.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-22:
Tak for det.
Jeg bliver lidt i tvivl, for på den ene side siger ordføreren, at EU skal holde sig væk fra en hel masse ting, og på den anden side skal EU regulere puffbars og sociale medier.
Jeg ved ikke, om ordføreren kan uddybe lidt, om der er undtagelser, lige når det gælder puffbars, eller om EU skal være langt mindre.
Så vil jeg især spørge ind til, hvad der egentlig er ordførerens tanker om udvidelsen i forhold til hvor hurtigt, hvor mange, hvornår og hvilke lande.
Kan vi høre Danmarksdemokraternes bud på det?
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-05-22:
Jeg har ikke lyst til at takke regeringen, for den har ikke løst opgaven, nemlig at fortælle om de prioriteter, man vil have i løbet af formandskabet.
Så lad mig udfordre Venstres ordfører på dette område.
Er hr. Christian Friis Bach og Venstre enige i, at bekæmpelse af migration skal være et prioritetsområde de næste 6 måneder under det danske EU-formandskab?
Alexander Ryle (LA), 2025-05-22:
21,5 mia. kr. – det er så meget, det koster dansk bnp på grund af al den lovgivning, der kommer fra EU.
Noget af det, som har været rigtig tungt, har været det her CSRD og CSDDD, som vi også har behandlet oppe i Europaudvalget, og som erhvervsministeren selv har kaldt for et bureaukratisk monster.
Men det, man glemmer at sige, er jo, at det er regeringen, altså Socialdemokratiet og de andre regeringspartier, der selv har stemt det her igennem, både i Europa-Parlamentet og i Folketinget.
Nu er man så begyndt at løsne en lille smule på det, men jeg kan godt se, at det kan være, at det med den der styrkelse af konkurrenceevnen, som man sagde det ville være, måske ikke er helt rigtigt.
Men man fastholder jo stadig rigtig meget regulering, og man stemmer mere og mere igennem, stort set dag for dag.
Så har man været naiv i Socialdemokratiet, når man har stemt de her ting igennem?
Og hvad vil det næste være, som man skal skære væk?
For som ordføreren også har været inde på, har man lavet de her omnibusser.
Hvad er Socialdemokratiets holdning til det?
Henrik Møller (S), 2025-05-22:
Ja, men vi er jo kommet ind i hele diskussionen om den der Draghirapport og hele den der diskussion omkring omnibusser nu her, og der er jo et dilemma mellem det her med, at vi gerne vil prøve at effektivisere noget af det og gøre det lettere og prøve at droppe nogle af de byrder, der er, og det, at vi jo ikke nødvendigvis vil droppe målsætningen i forhold til det.
Så jeg synes ikke, at man nødvendigvis har været naiv i forhold til målsætningen.
Når vi snakker CBAM, som vi havde på programmet, må man bare sige, at der har vi ikke gjort det rigtigt i første runde, i forhold til at man nu faktisk kan lave en ny løsning, hvor man opnår 99 pct. af målene, men hvor 90 pct. af dem, der var involveret, lige pludselig ikke bliver en del af det.
Og der er stadig væk nogle miljømæssige målsætninger, som vi sådan set synes at vi stadig væk gerne vil opretholde i forhold til det her.
Så jeg ved ikke, om vi har været naive, men der er jo, måske heldigvis, kommet en ny erkendelse i forhold til at sige: Hvis vi vil kunne klare os konkurrencemæssigt på sigt, er vi simpelt hen nødt til at gøre noget.
Alexander Ryle (LA), 2025-05-22:
Jeg er jo glad for, at det langsomt er begyndt at gå op for Socialdemokratiet og de øvrige partier i regeringen, at det her er en kæmpestor belastning for europæisk erhvervsliv, og at vi er nødt til at gøre noget ved det, hvis vi skal have en konkurrenceevne, ikke kun mellem landene i EU, men også i forhold til tredjelande, som ikke er omfattet af det samme regeltyranni, som danske og europæiske virksomheder er.
Hvad er så det næste, man vil kigge på i forhold til at lave regelforenkling?
Henrik Møller (S), 2025-05-22:
Det er måske lidt forsimplet at sige, at nu er det gået op for Socialdemokratiet.
Det her er jo en proces, der er i gang, også i Danmark, hvor jeg kan forstå at man har lavet en beretning om, hvordan vi i Danmark selv kan tage hånd om det her.
Det er jo ikke kun Socialdemokratiet; det er jo Folketinget.
I forhold til den næste del omkring EU vil jeg sige, er, at den tredje omnibuspakke, der kommer, jo bliver en forsimpling af investeringer, hvor man på en eller anden måde prøver at lave en forsimpling.
For det er jo noget af det, der også er en del af det i forhold til kravet, nemlig hvordan vi sikrer, at der er kapital nok til de investeringer, vi har behov for at skaffe for at kunne skabe de her arbejdspladser i Europa.
Så det bliver den næste del, og det vil vi da også bakke op om.
Det er jeg slet ikke i tvivl om.
Claus Jørgensen (SF), 2025-05-22:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg vil stille lidt det samme spørgsmål, som jeg også stillede til ministeren, nemlig om Socialdemokratiet vil være med til at opstille nogle grønne mål for formandskabet, f.eks. på kemikalieområdet, som jeg også ved at fru Christel Schaldemose i Europa-Parlamentet har kæmpet for i mange af de år, hun har siddet der, netop fordi der i hvert fald i forhold til REACH-lovgivningen, EU's kemikalielov, kommer et udkast, og om Danmark vil være med til at løfte den.
Henrik Møller (S), 2025-05-22:
Ja, nu må vi jo se, men det er fjerde kvartal.
Jeg synes, at det vigtige – og det er sådan set også det, erhvervsministeren har prøvet at understrege, når han har været i udvalget – og en af forudsætningerne for den grønne omstilling og det, at vi miljømæssigt rent faktisk kan tage nogle skridt, er, at vi på en eller anden måde kommer op i gear, i forhold til at vi konkurrenceevnemæssigt kan være med i forhold til både USA og Kina.
Det er jo ikke det samme, som at vi skal deregulere fuldstændig eller opgive vores krav omkring det her.
Jeg synes jo, at Danmark som land har været et meget godt eksempel på, at man miljømæssigt kan stille nogle krav, samtidig med at man får udviklet nye arbejdspladser med nye kompetencer omkring det her, og det synes jeg vi skal bære med ind i det europæiske samarbejde.
Claus Jørgensen (SF), 2025-05-22:
Lige før vi i mødet her havde dette emne, havde vi et emne om Danmarks udviklingsbistand, og noget af det, vi talte om, var at bruge Danmarks rolle som formand for EU til netop at styrke udviklingsbistanden i EU.
Er det også noget, som ordføreren kan se at vi kan gøre under formandskabet?
Henrik Møller (S), 2025-05-22:
Jeg ved ikke, om vi kan gøre det under formandskabet, men det er jo en af de drøftelser, vi skal have.
Jeg synes jo generelt, at vi er nødt til at fokusere på verden omkring os, og at vi er nødt til at fokusere på nogle af de lande, som står med store udfordringer.
Der tror jeg ikke kun, det er et spørgsmål om udviklingsstøtte, men at det også er et spørgsmål om at kunne lave nogle ordentlige handelsaftaler, hvor der er respekt for hinanden, og hvor vi, kan man sige, sørger for at være i øjenhøjde, når de her aftaler indgås, og det ikke kun er med henblik på what's in it for us, altså hvordan vi får mest muligt udbytte ud af aftalerne, men at vi rent faktisk giver dem muligheden for at hæve levestandarderne i de lande.
Det tror jeg er den bedste løsning.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-22:
Altså, når vi taler sociale medier, er det for os at se grænseoverskridende, og den handel, der er med ulovlige varer, er også grænseoverskridende.
Derfor mener vi sådan set, at det er et forhold, man godt kan tage og diskutere i EU.
Det er den ene del.
Den anden del, spørgeren spørger til, er udvidelse.
Vi har ikke travlt med udvidelse.
Vi har det som et meget, meget vigtigt punkt, at hvis man overhovedet skal overveje udvidelse, skal der leves op til alle de krav, der ligger i Københavnskriterierne, og så kan man tage en diskussion af det derudfra.
Men det er ikke noget vi har travlt med.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-22:
Det var jo ikke helt et svar, for der er noget, jeg godt kunne tænke mig at vide.
Det er et land, der er smadret af krig, og som i den grad i deres fortælling og deres vision for en fremtid passer ind i det europæiske fællesskab.
Skal Ukraine, hvis det på nogen måde kan lade sig gøre, være med i EU i 2029?
Jeg trykkede mig bl.a. ind, fordi jeg kunne mærke, at ordføreren blev lidt stresset og ikke fik sagt nogle ting.
Jeg tænkte, at jeg ville trykke mig ind, så ordføreren fik lidt mere taletid til at sige nogle af de ting, som han måske ville have med.
Men jeg vil bare lige spørge lidt ind til det med loven og forsvaret.
Jeg har jo fulgt SF helt tilbage fra slut-1980'erne og har med glæde set den meget stærkere europæiske linje, som SF har i dag, og det glæder mig.
Men kan ordføreren sige lidt mere om, hvor SF står sådan forsvarspolitisk og sikkerhedspolitisk og i forhold til NATO og EU?
Hvor står SF sådan helt præcis dér?
Claus Jørgensen (SF), 2025-05-22:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er jo ikke forsvarsordfører, men én ting er sikkert, og det er, at vi skal stå sammen, både i FN, i EU og i NATO.
Derfor har SF også ændret holdning over tid til, at vi netop nu også skal opruste, sådan at vi kan stå på egne ben i Europa.
Helt præcis hvordan det skal gøres, vil jeg overlade til min forsvarsordførerkollega.
Ammar Ali (M), 2025-05-22:
Tak for ordet, formand.
Danmark står over for en historisk mulighed, når vi overtager formandskabet den 1. juli i år.
Det er en chance, vi skal gribe med ansvar og ambition.
Vi har mulighed for at sætte retningen i Europa i en tid, hvor vi både skal navigere igennem globale kriser, men også skabe langsigtede løsninger.
Vi ser tre klare politiske spor, hvor Danmark bør sætte sit aftryk.
For det første er der sikkerhed og forsvar.
Krigen mod Ukraine har vist os, at fred og stabilitet ikke er noget, vi længere kan tage for givet i Europa.
Vi skal have et EU, der kan stå stærkt i mødet med truslerne udefra, ikke som erstatning for NATO, men som supplement.
Danmark bør bruge formandskabet til at fremme konkrete initiativer for et tættere europæisk forsvarssamarbejde.
Det gælder alt fra bedre koordinering af indkøb til et styrket cyberforsvar.
Det kræver også, at vi tør prioritere forsvar højere i EU-budgettet.
Det kræver mod og politisk vilje, og det forventer vi at regeringen udviser.
For det andet er der demokrati, menneskerettigheder og retsstatsprincipper.
Det står også højt på dagsordenen.
EU bygger ikke kun på økonomi og sikkerhed.
Demokrati, retssikkerhed og menneskerettigheder er helt grundlæggende for vores samarbejde.
Det handler om, at borgerne kan have tillid til deres institutioner, at lovgivningen håndhæves retfærdigt, og at man frit kan deltage i samfundsdebatten.
Det handler også om at værne om de grundlæggende frihedsrettigheder.
Det gælder alt fra beskyttelse mod diskriminationen til retten til privatliv og personlig sikkerhed.
Når vi står sammen om de her principper, står vi også stærkere i mødet med de udfordringer, Europa står over for.
Så er der det tredje: klima, omstilling og konkurrencekraft.
Den grønne omstilling skal være den røde tråd igennem det danske formandskab.
Danmark har allerede vist, at vi kan gå forrest på klimaområdet, og nu skal vi hjælpe resten af Europa med at gøre det samme.
Det gælder ikke mindst på energiområdet.
Vi skal sætte skub i udviklingen af vedvarende energi.
Men det skal ske på en måde, hvor vi ikke taber dem, der skal levere det, nemlig virksomhederne og borgerne.
Derfor skal vi også have fokus på byrdelettelser og smartere regulering, for mange virksomheder, særlig små og mellemstore virksomheder, som er rygraden i dansk og europæisk økonomi, er tynget af et EU-regelsæt, der gør det unødvendig besværligt at bidrage til den grønne omstilling.
Det er vi nødt til at lave om på.
Endelig må Danmark tage føringen på den digitale dagsorden.
Cybersikkerhed, kunstig intelligens og dataetik bliver kun vigtigere i den verden, vi lever i, ikke mindst i et Europa, hvor teknologisk suverænitet er et strategisk mål.
Det er vigtigt, at Danmark nu får muligheden for at være vært i et Europa, der er i forandring.
Vi skal sikre, at EU ikke fjerner sig fra borgerne, men bliver mere relevant, nært og tilgængeligt.
Vi skal støtte et ambitiøst formandskab, der gør en reel forskel, både for Danmark og for Europa.
Tak for ordet.