runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-21:
Jeg tror, at de unge er uenige med ordføreren – alle de unge, som demonstrerer herude hele tiden.
Jeg tror, at bedsteforældrene, de voksne, er uenige med Enhedslisten.
Jeg tror ikke, det er den opfattelse, der er derude, at Enhedslisten leverer på det grønne mandat, der er givet.
Vi skal huske på, at klimaet ikke er som alle andre politiske områder.
Det er ikke nok at levere lidt ; vi skal levere tilstrækkeligt .
Vi kan ikke forhandle med naturlovene.
Vi kan ikke sige, når der vil komme fødevaremangel, at de lige skal vente, fordi vi alle sammen skal blive enige og vi skal rykke kommaer.
Vi kan ikke sige til de klimaflygtninge, der kommer til at storme mod Europa: Prøv at høre her, selv om jeres lande er oversvømmet, må I vente lidt, for vi i Folketinget skal finde ud af det og påvirke aftalerne og rykke dem lidt.
Det kan man simpelt hen ikke; det kan man ikke.
Dan Jørgensen (S), 2021-12-21:
Vi har jo haft visse diskussioner om, hvorvidt det ville være muligt simpelt hen at forbyde gasfyr efter en given dato.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-21:
Som jeg forstår det, stemmer Det Konservative Folkeparti imod implementeringen af det her direktiv.
Betyder det så også, at man er uenig i, at EU har fået beføjelsen, altså ligesom vi har hørt det fra Venstre og Socialdemokratiet – ikke dermed sagt, at man har lyst til at gøre noget ved det, det er slet ikke det, jeg antyder – og at man er af den opfattelse, at det var forkert, at EU fik den her beføjelse?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-12-21:
Nu skal jeg forstå ordførerens spørgsmål ret, altså om EU har fået den her beføjelse oprindelig, helt tilbage i 1973 og før det.
Det har ligget der i så lang tid.
Det, vi ser nu, er, at det er en delt kompetence, og det er jo det, vi hæfter os ved, så det altså er muligt at lovgive også på dansk jord, og det er det, vi skal have fokus på.
Der er jo flere andre områder, hvor der er delt kompetence, og vi kan se, at EU er ved at gå for langt.
Der er rigtig mange gode ting i EU, men på det her område går EU længere og længere.
Det har vi set på bl.a. mindstelønsområdet, og vi drøftede det jo med kommissæren, der kom til Danmark, og han lovede at beskytte den danske model, men det skete ikke.
Så her er der brug for, at vi stiller mere op og siger, at den nationale kompetence skal respekteres.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-21:
Ja, undskyld, men jeg forstod simpelt hen ikke svaret.
Er Det Konservative Folkeparti for eller imod den beføjelse, som EU-samarbejdet i dag har i forhold til barselsregler?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-12-21:
Som der blev givet i sin tid?
Jeg må undersøge nærmere, hvad vi har stemt helt tilbage i den tid, for historikken står ikke helt klart for mig.
Jens Joel (S), 2021-12-21:
Ordføreren siger, at det her er en EU-kompetence, og også den regering, som ordførerens parti var en del af før sidste folketingsvalg, vurderede jo, at det faktisk var en EU-kompetence.
Nu har man så vedtaget et direktiv, som Det Konservative Folkeparti, som jeg forstår det, så ikke vil implementere.
Altså, man vil stemme imod implementeringen af et EU-direktiv.
Kan den konservative ordfører nævne eksempler på, at det er sket, at et regeringsbærende parti ikke vil implementere noget lovgivning fra et fællesskab, man er en del af?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-12-21:
Nej, ifølge min erindring er det ikke sket før.
Nu var det også sådan, at vores mep i Bruxelles heller ikke i sin tid stemte for forslaget om den øremærkede barsel til mænd, da det blev behandlet.
Nu er det udmøntningen af det, som vi har været imod, og vi synes også, at det er på sin plads at markere, at der altså er nationale kompetencer, der skal respekteres.
Det var også lidt en anden tid, men nu ser vi jo bare, at EU går længere.
Nu nævnte jeg også mindstelønnen, og jeg sad i det samme møderum som kommissær Nicolas Schmit.
Vi sad i EU-udvalget og talte om mindstelønnen, og der blev lovet, at man ville respektere den danske tradition og trepartsaftaler.
Det kører videre alligevel.
Så der er jo behov for, at vi begynder at stille op i forhold til nogle ting, særlig på beskæftigelsesområdet.
Jens Joel (S), 2021-12-21:
Jeg kan godt være enig i, at der er nogle diskussioner, vi skal have her, men med al respekt er det jo ikke noget argument for, at et parti, der ønsker at være regeringsbærende, ikke vil implementere noget EU-lovgivning.
Der er jo ikke frit valg.
Det er jo et forpligtende samarbejde, vi er med i.
Alligevel ønsker De Konservative ikke at støtte en implementering.
Hvad er egentlig planen for at undgå det?
Forestiller man sig at tage en retssag, som man taber, eller hvad er den konservative plan, hvis man på et tidspunkt skulle komme i regering?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-12-21:
Er der noget bedre her den 21. december end at stå og tale om EU og barsel.
Det er jo herligt.
Det er et emne, der er blevet drøftet en hel del i dette år, og særlig det her med den øremærkede barsel har vi alle sammen drøftet, og det er jo også noget, som vi i Det Konservative Folkeparti stemte imod.
Men med det her forslag pålægger DF her regeringen, at de skal tage barsel op på det førstkommende topmøde.
Nu er det ikke, fordi jeg normalt vil stå og forsvare regeringen, men der har jo været rejst kritik af Kommissionen omkring den øremærkede barsel til mænd, og man kan godt drøfte barsel, men der er jo tale om delt kompetence, og der har været rejst kritik.
Så spørgsmålet er måske snarere, og det kunne man tage op, hvordan national kompetence defineres og beskyttes, og hvilke kriterier der ligger for det.
Et andet forslag, der er i det her beslutningsforslag, er, at det skal kortlægges, i hvilket omfang EU har kompetence til at bestemme barsel.
Jeg vil sige, at der jo allerede er lavet flere notater, både inden for beskæftigelsesområdet og EU-området, og det har jo altså været vurderet også fra Kommissionens side, at det ikke strider imod det.
Men man kan få det her nærmere afklaret, og det kan man jo tage op i et eventuelt udvalgsarbejde.
Desuden siger forslaget her, at der skal arbejdes for at hive kompetencen hjem igen, og man citerer her fra Folketingets Ligestillingsudvalg, som har udtalt: »Forslaget strider mod nærhedsprincippet, idet udviklingen i orlovsrettigheder bør ske nationalt under hensyn til de nationale traditioner.«
Måske mangler DF her at oplyse, at Folketingets partier faktisk ikke blev enige om, hvorvidt det var i strid med nærhedsprincippet, i den kritiske udtalelse, man sendte til kommissær Marianne Thyssen og kommissær Věra Jourová i juni 2017.
Det var faktisk kun DF og EL, der udtalte det i det kritiske brev.
Det er rigtigt, at Ligestillingsudvalget nævnte det, men ikke for Folketingets partier.
Nu har orlov været delt kompetence siden 1973, så EU har beføjelser på det her område.
Det er jo ikke en enekompetence, men et delt kompetenceområde, hvor medlemsstaterne også kan lovgive.
Vi synes jo her, at EU gik for langt sidst med den øremærkede barsel, men det betyder jo ikke, at vi skal tage det helt op og lave en traktatændring.
Hvis kompetencen netop trækkes tilbage, som det foreslås af DF,
vil det kræve en traktatændring, og hvad ville det betyde for andre områder, og er det den rigtige vej at gå?
Det blev også nævnt af den forrige ordfører.
Så måske er den vej, vi faktisk skal gå, at få set på, hvad den nationale kompetence er, og hvordan vi får den mejslet fast, får efterset kriterier, så de er utvetydige og klare, så man hermed sikrer, at den danske regering har mulighed for at udmønte regler om barsel såvel som beskæftigelse i overensstemmelse med danske traditioner og lovgivning.
Det kunne vi godt se, men vi kan ikke stå inde for det her beslutningsforslag.
Jens Joel (S), 2021-12-21:
Tak for det.
Jeg er egentlig enig med hr. Morten Messerschmidt i, at man selvfølgelig bliver nødt til ikke bare at diskutere, men også at kæmpe.
Det er fuldstændig, ligesom det foregår her i Folketingssalen, hvis der er et blåt flertal og der bliver fremsat noget og måske endda vedtaget noget, som man er uenig i herovre; så er løsningen på det jo heller ikke at melde sig ud af kongeriget og lade være med at deltage i debatterne i Folketinget, men jo nogle gange at stemme imod og sige: Vi vil arbejde for, at der er et flertal for noget andet.
Derfor vil jeg bare bede hr. Morten Messerschmidt om at bekræfte i forbindelse med den diskussion, vi har i dag, om barsel, at Danmark jo stemte nej til det.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-21:
Jeg kan i den grad bekræfte, at Danmark stemte nej, men jeg må også sige, at den analogi, som Jens Joel prøver at knytte, jo ikke holder.
For vi har et flertal i Folketinget, endda et komfortabelt flertal, der siger, at vi ikke ønsker, at EU skal have beføjelserne til barselsreglerne.
Og så kan Danmark stemme nej herfra og til dommedag, men det ændrer jo ikke på, at EU har fået kompetencen.
Det er jo helt anderledes, end hvis der er et flertal i Folketinget, som beslutter sig for noget tosset, for så kan den danske befolkning, hvad jeg inderligt håber i forhold til den parlamentariske sammensætning her ved næste folketingsvalg, jo sige: Det der er tosset, vi vil have noget andet.
Men om så alle Folketingets medlemmer mente, at EU ikke skulle have beføjelserne på det her område, så kan det jo ikke ændre noget, for vi har kun de medlemmer, vi har, i Europa-Parlamentet; vi har kun de stemmer, vi har, i Ministerrådet; og vi har kun den ene kommissær, som vi har, og så er der domstolene, hvis man skal tælle dem med.
Så derfor holder billedet jo ikke, hr. Jens Joel.
Jens Joel (S), 2021-12-21:
Der er en række problemer, som vi jo ikke har en chance for at løse herhjemme: bekæmpelse af skattely, klimaforandringer, miljøbeskyttelse, fiskeri, alle mulige ting og i øvrigt det indre marked, som jeg også ved at hr. Morten Messerschmidt bakker op om.
Derfor er det sådan set grundlæggende i dansk interesse, set med vores briller, at vi har et samarbejde.
Og derfor ender man jo, hvis man ikke kan få ret i det samarbejde, med den exitmulighed, som hr. Morten Messerschmidt argumenterer for.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-21:
Det tager vi en anden dag, eller jeg har det stort set på dagsordenen hver dag, men det er ikke lige nu.
Det her handler om inden for den spilleplade, der gælder i EU-systemet, at rejse et spørgsmål, som hr. Jens Joel siger han er enig i, men som han ikke engang vil rejse.
Det er det, der er paradokset.
Der er ikke noget underligt i, at vi mener noget forskelligt – det kommer vi sikkert til på mange områder de næste rigtig mange år.
Det underlige er, at her mener vi det samme, men hr. Jens Joel vil ikke gøre noget ved det.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-12-21:
Nu har vi jo heldigvis som opposition muligheden for netop at vise vores markante holdning og sige, at det vil vi gå imod, fordi det simpelt hen går for langt.
Hvis vi havde siddet i regering, havde vi måske også taget det højere op og måske været meget mere udfarende og havde forhandlet meget tidligere i Bruxelles om det her og også markeret.
Det kom jo tidligere, og vi har ikke stemt om det, men vi har taget diskussionen op tidligere.
Mona Juul (KF), 2021-12-21:
Ja, det spørgsmål er jeg også glad for.
Der er ikke nogen tvivl om, at vi faktisk har forsøgt at pitche idéen til forskellige organisationer.
Vi forsøgte jo også at pitche idéen til regeringen.
Så det ender med, at vi selv skal komme i gang med at finde ud af, hvordan vi egentlig kan realisere det.
Der er nogle tråde ind til, hvordan vi kan gøre det, men det er klart, at det ikke er nogen nem opgave, og jeg ville ønske, at jeg havde løsningen lige nu og her og kunne slynge den ud og sige, at det er sådan her, vi gør det, hr. Søren Egge Rasmussen.
Det ville være dejligt.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-21:
Tak, formand.
Det var min opfattelse, at regeringen var imod, at EU havde beføjelse på barselsområdet, ellers gav det jo ikke megen mening, at den tidligere ligestillingsminister hr. Mogens Jensen, lige efter han var tiltrådt, gik ud med en eller anden tanke om, at Danmark skulle få en undtagelse.
Derfor er det her forslag egentlig set som et forsøg på at komme regeringen i møde, ikke ved årelange diskussioner – mig bekendt varer et topmøde i hvert fald ikke flere år, men typisk bare nogle dage – men ved at kunne rejse det her tema om, hvor EU egentlig bevæger sig hen, ikke i forhold til alle de meget fine ting, som ministeren nævner, og som vi måske kan blive enige om giver mening at have fælles regulering af, men specifikt på det her barselsområde, hvor jeg synes vi mangler en forklaring på, hvad det egentlig er, der er det afgørende for, at EU overhovedet skal regulere vores barselsregler.
Peter Hummelgaard (S), 2021-12-21:
Der er jo flere ting i hr. Morten Messerschmidts indlæg.
Altså, først og fremmest har han jo ret i, at det var den daværende ligestillingsministers første udmelding, og det var også, og det står jeg gerne ved, for jeg var selv EU-ordfører på daværende tidspunkt, en del af den socialdemokratiske position, dengang debatten kørte, lige da forslaget var blevet lagt frem; men det stod også ret klart ret hurtigt, både efter at den daværende regering tog mandat i Europaudvalget, og som forhandlingerne skred frem, at der ikke var nogen diskussion om, hvorvidt EU reelt havde kompetence til det her, og derved brugte i hvert fald Socialdemokratiet, der dengang var i opposition, men også ret hurtigt efter vi kom i regering, al energi på at forsøge at forhindre, at reglerne blev vedtaget.
Men de blev nu engang vedtaget, og derfra har vi jo forsøgt at gøre det til vores opgave at implementere dem, både så de bliver minimumsimplementeret, men jo også så det sker i respekt for danske familiers fleksibilitet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-21:
Vi taler jo slet ikke, minister, om, hvorvidt Danmark har givet beføjelse eller hvorvidt EU har beføjelse på det her område, for det er jo evident, i hvert fald så evident, som det må være på så mange andre områder.
Vi taler om, hvorvidt det er ønskværdigt.
Og Socialdemokratiet har i hvert fald indtil for ganske nylig haft den position, at det ikke var ønskværdigt, og at EU ikke skal have kompetence på dansk socialpolitik, herunder barselsregler, og det er bare et underligt standpunkt, hvis man på den ene side mener, at EU ikke bør have kompetence på et område, EU har kompetence på, men man så i øvrigt ikke gør noget for at forhindre, at EU har den kompetence, f.eks. ved at gøre det til et tema på et topmøde.
Peter Hummelgaard (S), 2021-12-21:
Jamen jeg vil da gerne gøre det meget, meget klart, og jeg beklager selvfølgelig også, hvis det kan misforstås.
Altså, vi synes i rigtig, rigtig mange henseender, at det ikke er ønskværdigt, at der bliver vedtaget fælles EU-regler på områder, hvor de enkelte nationalstater bedre ville være i stand til at regulere det, herunder i særdeleshed i Danmark, hvor vi har en meget, meget stærk og solid arbejdsmarkedsmodel, som hviler på gensidige aftaler mellem arbejdsmarkedets parter.
Det, der så til gengæld jo også er en del af forholdene, er, at EU på nuværende tidspunkt har kompetence til det.
Jens Joel (S), 2021-12-21:
Tak for det, formand.
Og tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte beslutningsforslaget og initiere debatten i dag.
Jeg vil gerne starte med at sige, at vi i Socialdemokratiet er glade for den brede aftale, der er lavet på barselsområdet.
Det er vi, fordi vi synes, at man med den aftale sikrer størst mulig fleksibilitet.
Man sikrer en minimumsimplementering af det EU-direktiv, som er kommet, og det er også klart, som beskæftigelsesministeren har sagt, at vi jo gerne ser, at danske fædre tager mere barsel.
Når alt det er sagt, er det også rigtigt, og det ligger jo også lidt i beslutningsforslaget og i hr. Morten Messerschmidts oplæg til diskussionen her, at vi gerne havde set, at EU ikke havde blandet sig i det her område, og at EU ikke dikterede, hvordan barselsreglerne skulle indrettes, fordi vi som udgangspunkt synes, at det ligger bedst hos arbejdsmarkedets parter i en dansk diskussion.
Sådan har vi nu engang indrettet rigtig mange ting på vores social-, velfærds- og arbejdsmarkedsområde herhjemme.
Men som ministeren også har redegjort for, er det vores opfattelse og har været det en rum tid – men i øvrigt også aktualiseret af det spørgsmål, som hr. Morten Messerschmidt har stillet – at EU jo faktisk på det her område har en kompetence.
Og derfor kommer man jo ikke udenom, at hvis man tager det op på et topmøde – uanset at hr. Morten Messerschmidt siger, at et topmøde kun tager et par dage – så må det jo være med henblik på at få en traktatændring, som i givet fald kan lave det om.
Og der er jeg enig med regeringen og med ministeren i, at åbner man for en traktatændringsdiskussion, tager det for det første relativt lang tid, og så risikerer man jo også, at der er en hel del andre kræfter i Europa, som vil en anden vej end Danmark, og som udnytter den traktatændringsdiskussion til måske i virkeligheden at flytte sig længere ind over nogle af de social- og arbejdsmarkedsområder, som vi mener vi selv skal regulere.
Så det er jeg ikke sikker på er en frugtbar vej at gå.
Men jeg synes til gengæld, at diskussionen om, hvad EU skal fylde på vores sociale område, på vores arbejdsmarkedsområde og på vores velfærdsregulering, er en sund diskussion.
Vi har den jo til daglig, når der kommer konkrete forslag.
Er det nogle, hvor vi faktisk ønsker EU's indblanding, eller er det, som mindstelønsdirektivet et område, hvor vi siger: EU skal holde snitterne væk, det er noget, danske lønmodtagere og arbejdsgivere skal regulere, og der bliver vi nødt til at sige fra.
Men det er jo slet ikke det sammen, som at EU-samarbejdet skal brede sig over alle områder.
Og derfor vil jeg egentlig byde den diskussion velkommen, som hr. Morten Messerschmidt rejser, om, hvad det er, EU skal regulere og hvordan.
Vi mener ikke, at det er hensigtsmæssigt at gå ind i en større diskussion om traktatændringer, og vi glæder os over, at der er lavet et bredt en bred aftale om, hvordan vi minimumsimplementerer det her barselsdirektiv til gavn for danske familier.
Og udover at sige, at Socialdemokratiet ikke støtter beslutningsforslaget her, har jeg lovet at hilse fra SF og Radikale og sige, at de heller ikke støtter forslaget.
Hans Andersen (V), 2021-12-21:
Men jeg tror også, danskerne ved, at når man indgår en fælles aftale, bliver der givet og taget, og samlet set er Venstre af den opfattelse, at det er en gevinst at være medlem af EU.
Hundredtusindvis af danske arbejdspladser er afhængige af, at vi kan eksportere vores varer til EU-lande, og samlet set finder vi, at det er en gevinst.
Så er vi helt med på, og det tydeliggør debatten, at vi ikke har været tilhængere af øremærket barsel, som det er vedtaget i EU, men vi har fået det bedste mulige ud af det.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-21:
Det er da enormt bizart at hilse en diskussion velkommen, hvis man ikke skal bruge den til noget.
Hvad er det, vi skal gå rundt og diskutere for, hvis man ikke er villig til at tage en konsekvens – og ovenikøbet en konsekvens, hvor Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti tilsyneladende er enige her, i hvert fald i, at vi ikke synes, at EU skal blande sig i vores socialpolitik, især ikke i vores barselsregler?
Der er vi så villige til at sige: Så synes vi, vi skal tage det op på et topmøde og få diskuteret med de andre lande, hvordan vi får ordnet det.
Jeg ved ikke, om en traktatændring er nødvendig, men man kunne lave en protokol, som vi har det på andre områder, hvor Danmark bare på det specifikke område så udtræder af traktaten, og så kan de, der elsker at EU-regulere deres barselsregler, bare forblive deri.
Hvad skal vi diskutere for, hvis Socialdemokratiet ikke er villige til at tage konsekvensen af, at vi synes, at det EU, vi har i dag, er noget skidt?
Skal vi så bare stå her og diskutere for at bruge tiden?
Altså, ja, der er fem kvarter tilbage, og så er det en ny dag.
Har det haft nogen værdi, hvis ikke Socialdemokratiet er villige til også at konkludere noget og handle på det?
Jens Joel (S), 2021-12-21:
Jeg tænker måske, det er slet skjult, hvis man udleder, at Dansk Folkeparti er skeptiske over for vores EU-medlemskab og gerne så, at vi meldte os ud.
Der tror jeg bare vi er uenige.
Derfor kan jeg jo godt se, at den her diskussion sagtens kan bruges til at finde eksempler på, at EU på nogle områder gør nogle ting, som vi er uenige i, og som vi derfor bekæmper.
Så kan man jo bruge det som et argument for, at vi så kunne vælge at melde os ud.
Det ville jeg synes var en forkert strategi.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke skal kæmpe imod, hvis EU blander sig på et område, vi ikke mener de skal blande sig på, eller at vi kan være uenige i den konkrete løsning, hvis det er et område, hvor EU faktisk har kompetencen til at blande sig, men hvor vi synes man vælger de forkerte redskaber.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-21:
Jeg forstår slet ikke, hvad det har med sagen at gøre, hr. Jens Joel.
Jens Joel (S), 2021-12-21:
Jeg tror, man er nødt til at forholde sig til, at når vi har et samarbejde og vi på nogle områder siger, at her mener vi faktisk, at samarbejdet bevæger sig i en forkert retning, eller her er der et flertal, som beslutter noget, som vi er uenige i, så skal man selvfølgelig bekæmpe det politisk, fuldstændig som vi ville gøre, hvis hr. Morten Messerschmidt fremsatte noget i Folketingssalen, som vi var uenige i.
Men diskussionen om, hvorvidt man skal være med i fællesskabet, er jo en anden, og diskussionen om, hvorvidt man skal lave traktatændringer for at kunne lave om på de grundlæggende spilleregler, er en helt anden og åbner for nogle andre diskussioner, som vi ikke er sikre på at vi ville få lige så meget ud af, som hr. Morten Messerschmidt synes han vil.
Hans Andersen (V), 2021-12-21:
Tak for det.
Vi behandler som nævnt et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, der pålægger regeringen at bringe de fælles EU-barselsregler op på det førstkommende EU-topmøde.
Forslaget henviser også i bemærkningerne til EU's orlovsdirektiv, som jo senest har været grundlag for en aftale, vi har indgået her i Folketinget blandt en række partier.
Aftalen baserer sig bl.a. på anbefalinger fra arbejdsmarkedets parter, der har brugt kræfter på at finde en god løsning.
Venstre er også gået ind i forhandlingerne og har taget ansvar for at sikre forældrene mest mulig frihed og valgfrihed, men vi har også lagt vægt på, at det skulle handle om en minimumsimplementering.
Vi tog ansvar, og vi synes også, at vi har lavet en god aftale.
Det, der var et ønske om i flere partier, som indgår i aftalen, nemlig at vi skulle have flere øremærkede uger end det, som orlovsdirektivet lagde op til, forhindrede Venstre.
Vi har også sikret, at de selvstændige ikke er en del af aftalen.
Det er vi også tilfredse med.
Men det ændrer jo ikke på, at vi sådan set også, da vi havde regeringsmagten, var modstandere af et orlovsdirektiv.
Vi stemte også imod, fordi vi grundlæggende har den opfattelse, at velfærdssamfundet og den danske arbejdsmarkedsmodel er et anliggende for de nationale parlamenter.
Det er Venstres holdning.
Men det ændrer jo ikke på, som det også er blevet sagt her ved behandlingen af det her beslutningsforslag, at i forhold til nærhedsprincippet, og i forhold til om EU har kompetence, har EU kompetence på lige præcis det her område omkring orlov.
Hvis det skal ændres, kan vi jo godt, som Dansk Folkeparti foreslår her, tage det op på et EU-topmøde ved sådan set at lægge op til, at det skal med i en kommende traktatændring, for det er det, det indebærer for at få ændret reglerne.
Vi er i hvert fald ikke i Venstre i den situation, at vi siger: Nu har vi gjort tegnebrættet op, og vi ønsker at lave de her ændringer i traktaten, og vi tror samlet set, at det kan ende ud i en god aftale.
Så vi er grundlæggende skeptiske over for at bringe det her op med det mål at få flyttet og ændret kompetencen, for der er sådan set den risiko, at vi ender med et dårligere resultat end det, vi står med lige nu, selv om vi sådan set er fuldstændig enige med Dansk Folkeparti i, at orlov og orlovsændringer er og bør være et anliggende for det nationale parlament.
Så med de ord kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.