runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Egil Hulgaard (KF), 2020-11-20:
Tak, formand.
Nærværende forslag skal give spildevandsselskaberne bedre muligheder for klimatilpasning og mulighed for at støtte projekter om vandteknologi og projekter, som kan fremme udvikling og innovation i vandsektoren, og muliggøre håndtering af tag- og overfladevand for at tage højde for hyppigere tilfælde af kraftig regn – altså agere på andre måder, end det er tilladt i dag, for at møde klimaudfordringerne.
Så forslaget om bredere anvendelsesområder er godt, det er godt, at der afskaffes nogle krav om medfinansiering, det er godt, at der skabes mere fleksibilitet.
Jeg kan ikke lade være med at tage min egen kommunalpolitiske baggrund op her og sige, at vi også skal være klar over, hvad vi gør med en lov, som er så teknisk og så gennemreguleret, som den her lov er, for
den tager nemlig ansvaret fra de kommuner, som skal være med til at udmønte loven, og det gør vi altså fra Folketingets side en række gange.
Så vi kommer til at detailregulere på en måde, så den her kommunalpolitiker, der kommer ud i bestyrelserne i spildevandsselskaberne, bliver sat til vægs af en sektor, som er gennemreguleret, og hvor de aktionsmuligheder, der er for at agere, ikke står klart for kommunalpolitikeren.
Vi skal være klar over, at når vi gennemregulerer på den her måde, tager vi ansvaret fra kommunerne og overgiver ansvaret til Folketinget.
Jeg kan ikke sige, hvordan det præcis skal løses, men jeg synes, det er en problemstilling, vi bør tage mere alvorligt, sådan at kommunerne rent faktisk i højere grad kan agere og være aktive og udvikle det her område.
Det kan så være, at det ville være bedre at regulere på den måde, at man udpegede de selskaber, som ikke forstod at lave nogen effektive løsninger, og i stedet koncentrerede sig om dem og fra statens side i højere grad inspirerede til gode, effektive løsninger.
Vi kan se, hvordan den nærværende lov, den, vi snakker om nu, afskaffer nogle af de initiativer, som er blevet igangsat af andre spildevandsplaner.
Det gælder f.eks. VTU, Vandsektorens Teknologiudviklingsfond, som nedlægges.
Det projekt, det statslige, initiativ lykkedes ikke.
Og her foreslås der så en innovationsindsats, som virker lidt opgivende, og som ikke virker så aktiv, som den kunne gøre, og vi har faktisk brug for en spildevandssektor, som også investerer i nye løsninger og finder nye måder at håndtere den stigende mængde vand på.
Så vi er med i forliget, og vi støtter lovforslaget, men vi vil også gerne være med til at diskutere, om vi kunne regulere på en anden måde, herunder tage diskussionen om energieffektiviseringer op en gang til for at se, om det er den rigtige måde, vi gør det på.
Signe Munk (SF), 2020-11-20:
Der er lidt opstået en misforståelse i debatten.
Det er jo ikke sådan, at SF f.eks. er imod, at vi skal have et effektiviseringskrav til naturlige monopoler.
Det, der er diskussionen her, er, hvorvidt man skal behandle de her overfladevandsløsninger særligt, og grunden til, at jeg lige hev de djøfske argumenter med ind i diskussionen, er jo ikke, at der er noget i vejen med dygtige akademikere.
Men vi skal bare huske på, hvorfor vi gør det her – hvorfor laver vi den her tilpasning af lovgivningen?
Det gør vi jo for at få mere klimatilpasning over jorden.
Og derfor er den grundlæggende bekymring hos SF jo, at hvis vi ikke friholder det her for et effektiviseringskrav, kan der ske to ting:
Enten at vi ikke får de her klimatilpasningsløsninger, som jeg forstår at ministeren er helt enig i skal laves, eller at de effektiviseringsgevinster, man er nødt til at indhente, bliver skubbet over i resten af forretningen.
Og hvad laver et vandselskab ellers?
De laver ret fornuftige projekter, synes jeg, som at rense vores drikkevand og rense spildevandet.
Altså, det er bare for at sige, at det jo ikke er sådan, at man har sådan supermeget pynt på lagkagen, man ellers kan spare på i vores vandforsyningsselskaber.
Så det er jo grundlæggende en bekymring for, at vi ikke opnår den intention, der faktisk ligger i lovforslaget.
Dan Jørgensen (S), 2020-11-20:
Det vil jeg gerne give håndslag på.
Det er den slags arbejde, vi skal lave frem mod den ændrede lovgivning i 2021, så vi finder netop den her balance mellem, at selvfølgelig skal også den her sektor effektiviseres, ligesom alle andre skal det – og at det er nødvendigt, at vi tager den slags hensyn, når der er tale om naturlige monopoler – og at det omvendt ikke skal stoppe gode projekter, og at det omvendt heller ikke skal være krav, som er umulige at leve op til.
Det mener jeg bestemt er den balance, der skal findes.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-20:
Jamen jeg synes, at vi skal have nogle længere debatter om de her effektiviseringskrav, og måske skulle vi have nogle regneeksempler frem.
Det er jo fint, at DANVA skriver et høringssvar, men måske skulle vi have nogle gode regneeksempler på, hvad det her effektiviseringskrav konkret vil betyde for nogle overfladeprojekter.
For virkeligheden skal jo ramme det her lovforslag, og vi skal jo have øje for, at det er noget, der virker.
Og der må vi bare sige, at den stramning, man lavede i 2016, forhindrede, at der blev lavet noget.
Så der er blevet spildt 4 år, og vi skulle jo gerne nå frem til, at der bliver realiseret klimatilpasningsprojekter igen.
Det er sådan set det, der er mit fokus.
Dan Jørgensen (S), 2020-11-20:
Jeg ved ikke rigtig, om der var et spørgsmål, jeg ikke fangede, men jeg kan kommentere på indlægget.
Jeg er jo enig i, at der er behov for at gøre langt mere på det her område.
Nu siger hr. Søren Egge Rasmussen, at vi har mange eksperter derude, nemlig borgerne.
Og det er rigtigt; de er jo i hvert fald eksperter så langt, at de kan mærke, hvor behovet er; at de kan se det derude, nogle gange foran deres egen dør eller nede i deres egen kælder.
Lige i forhold til det der med effektiviseringskrav må jeg sige – og nu bliver jeg lidt polemisk, og det er sikkert uretfærdigt, for det er slet ikke sikkert, at det var det, spørgeren mente – at jeg endnu ikke har fået en borgerhenvendelse eller oplevet at være ude til et møde, hvor en har rakt hånden op og sagt: Jeg er meget imod effektiviseringskrav af naturlige monopoler, herunder vandsektoren.
Det er jo ikke det, man har fokuseret på.
Det, man har fokuseret på, er, at det sker.
Så tror jeg faktisk også, at man har fokuseret lidt på vandregningen, når den kommer.
Og det er jo noget af det, vi som politikere skal være med til at sikre: at man ikke bare kan vælte unødige udgifter – udgifter, som måske skyldes, at man ikke har fået effektiviseret nok – over på forbrugerne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-20:
Jamen det er helt fint at være organiseret i Djøf, og det er også fint at kigge i et regneark, men vi står bare her med en sag med klimatilpasning, hvor vi har mange eksperter.
Vi har jo alle de danskere, som har oplevet problemer med stigende regnmængder – mennesker, som har fået oversvømmet deres hjem, og virksomheder, der er ramt af oversvømmelser på virksomheden.
Så vi står jo med en situation, hvor der er rigtig mange derude, som synes, at vi skulle gøre mere, og som synes, at kommunen skulle gøre mere.
Jeg synes, at vi har et system, som ikke er godt nok.
For det er jo fint, at man kan tegne en forsikring, så man kan få erstattet sit indbo, hvis man bliver oversvømmet, men jeg synes jo egentlig, at vi skulle nå frem til den store løsning, hvor vi forebygger mere.
Egentlig kunne det jo være godt, hvis man over forsikringen kunne betale til det.
Nu bliver det så bare over vores vandafledningsafgifter, at vi betaler til det, og det er jo sådan set også en fin ordning.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-20:
Liberal Alliance støtter også lovforslaget.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-20:
Tak for ordet.
L 98 understøtter desuden, at klimatilpasningen sker på et samfundsøkonomisk hensigtsmæssigt niveau.
Kan dette, som forslaget lægger op til, balancere med et samfundsøkonomisk aspekt, er der efter vores mening et pænt fokus i lovteksten på, at samtlige tiltag skal være samfundsøkonomisk hensigtsmæssige.
Nye Borgerlige støtter dermed lovforslag nr. L 98, og vi ser også frem til den yderligere behandling i udvalget.
Anne Paulin (S), 2020-11-20:
Jeg tror, at effektiviseringskrav kan være meget fornuftigt i den forstand, at de jo netop benyttes i forsyningssektoren de steder, hvor der ikke er en naturlig konkurrence, og det skal jo til for netop at simulere den her konkurrence, som man er udsat for i andre industrier.
Så jeg tror på mange måder, at det kan være rigtig fornuftigt, at vi har de her effektiviseringskrav, og det, som vi jo gør med lovforslaget, er netop at sikre en ensretning af reglerne inden for det her område.
På den måde synes jeg også det er fornuftigt, at man ikke går ind og åbner op, når vi nu står over for at skulle diskutere den generelle økonomiske regulering, herunder også effektiviseringskrav, i sektoren til næste år.
Her er det selvfølgelig vigtigt, at vi også får nogle gode drøftelser omkring, om vi så rammer den rigtige balancegang i forhold til at sikre, at der kan komme gang i klimatilpasning, men samtidig også sikrer den rette forbrugerbeskyttelse.
Signe Munk (SF), 2020-11-20:
Tak for ordførertalen.
Da Socialdemokratiet lancerede den her aftale, var der to fede streger under, at det skulle sætte gang i klimatilpasningen i Danmark.
Det er jo grundlæggende fornuftigt.
Jeg vil sige, at nu bor jeg et sted, hvor februar måned var meget våd og der var meget vand over det hele, og det var ret tydeligt, at der var brug for bedre klimatilpasning.
Men Socialdemokratiet bakker stadig væk op om og har været meget tydelige omkring, at et effektiviseringskrav på de her klimatilpasningsprojekter er helt og aldeles fornuftigt.
Det er SF uenige i.
Så jeg vil bare høre, om Socialdemokratiet ikke deler bekymringen, som f.eks. DANVA, der repræsenterer alle spildevandsselskaberne, har, og som de pointerer, nemlig at effektiviseringskravet netop kan gøre, at vi ikke får den kickstart af klimatilpasningsløsninger, som Socialdemokratiet har sagt det her forslag vil give?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-20:
Jeg synes jo også, det er fint, at man får en liste, hvor palmeolie er fravalgt som en del af løsningen.
Jeg undrer mig bare over, at man, når man har det fokus, så ikke er kommet videre i den her aftale og også har taget sojaolien med.
Jeg har tidligere haft en rigtig god debat med De Radikales landbrugsordfører her i Folketingssalen, hvor vi diskuterede, om vi kunne forhindre noget af den import af soja fra Sydamerika i at komme til Danmark, for importen er en del af problemet med at skov bliver ryddet i Sydamerika.
Mit indtryk er, at der sådan set er nogle i De Radikale, som godt kan se det problematiske i, at sojaimporten fylder så meget.
Og så har vi en aftale her, som ikke forholder sig kritisk til, at der kommer soja i tanken i vores biler i Danmark.
Kan ordføreren ikke se, at det er en for kort liste, altså at det kun er palmeolie, og at man skulle være gået en tand videre?
Ruben Kidde (RV), 2020-11-20:
Tak, formand.
Med lovforslaget udmønter vi den aftale, der blev indgået tidligere på året om en forhøjelse af iblandingskravet for biobrændstoffer i 2021.
Radikale Venstre kan stemme for lovforslaget, da der er tale om en overgangsløsning for 2021, der sikrer ro om branchens vilkår, indtil en aftale om et CO 2 -fortrængningskrav fra 2022 til 2030 forhåbentlig kan komme på plads i de store transportforhandlinger.
Aftalen er ikke perfekt, men vi er også under et vist tidspres for at sikre, at branchen kan indrette sig efter de nye krav, der jo allerede træder i kraft den 1. januar.
Vi havde gerne set en større andel af andengenerations avancerede brændstoffer i relation til førstegenerationsbrændsler og et højere krav til de avancerede brændstoffer.
Palmeolie er nemlig den råvare til biobrændstof, der har allermest regnskov på samvittigheden, men nu kan det ikke længere bruges til at leve op til brændstofkravene, så det er jo rigtig, rigtig positivt.
Det er ikke kun socialister, der er optaget af at få palmeolie ud af iblandingen i Danmark, men det er også noget, som et grønt – og socialliberalt – parti som Radikale Venstre går op i.
Grundlæggende er det jo, fordi der, når vi kigger på den samlede CO 2 -udledning i verden, så selvfølgelig er et bredere hensyn end udelukkende at kigge på det, der kan tælles i papirerne på den danske udledning, fordi palmeolie jo faktisk notorisk er kendt for globalt set at stå for større udledninger, end hvis du bare puttede almindelig diesel og benzin i tankene.
Det var derfor, jeg før lige var ved at tegne mig ind til en bemærkning til den tidligere ordfører, men det er jo supersupervigtigt, at vi vedtager en klimapolitik, der giver mening og reelle reduktioner.
Carsten Kissmeyer (V), 2020-11-20:
Derfor tror vi også, at det er vigtigt, at vi skaber nogle rammevilkår for dem, der nu arbejder med at udvikle grønne brændstoffer, og at de også har en vis investeringshorisont.
Signe Munk (SF), 2020-11-20:
Det er enormt centralt for SF i forhandlingerne om, hvordan vi regulerer brændstofferne, at det ikke er for branchens skyld, vi gør det, men for klimaets skyld, og jeg vil bare høre: Er Venstre enig i den overbevisning, at det er bedre for klimaet, at man faktisk får et CO 2 -fortrængningskrav, end at man fastholder den her regulering, hvor man jo sigter på at iblande biobrændstoffer?
Carsten Kissmeyer (V), 2020-11-20:
Jeg tror, at vi må sige, at fortrængningskravet også er en af de ting, vi kigger meget på.
Men det er jo afgørende for en branche, der leverer, at første generation trods alt også er noget, der har en effekt, og vi er helt indstillet på, at vi bevæger os videre.
Så det, vi fremadrettet fokuserer på – det ved man jo udmærket godt at vi er meget optaget af – er power-to-x osv.
Så jeg tror faktisk, at vejen videre frem er vi ikke så uenige om, når det kommer dertil.
Signe Munk (SF), 2020-11-20:
Tak for ordførertalen.
Det undrer mig grundlæggende, hvorfor Venstre synes, at det er fornuftigt og har et ønske om, at sådan en aftale, der fastholder et iblandingskrav og et klart incitament til førstegenerationsbiobrændstoffer, løber længere tid, frem for det, som vi jo heldigvis forhandler i transportforhandlingerne, nemlig en CO 2 -fortrængningsmodel i brændstoflovgivningen.
Så jeg skal bare forstå: Hvad er grundlaget for, at Venstre ville synes, det var fornuftigt, at den aftale, vi vedtager i dag, skulle have været for f.eks. 3 år?
Anne Paulin (S), 2020-11-20:
Der er ikke nogen tvivl om, at der også er store problematikker forbundet med sojaproduktionen og med den import, der er.
Derfor synes jeg også, det er meget positivt, at der er så meget fokus på også at få nedbragt den anvendelse, der er.
Og som sagt mener vi jo også, at der fremadrettet i højere grad skal kigges på CO 2 -fortrængning, og at vi skal have et fortrængningskrav fra 2022 og frem, netop så vi skifter fokus til , at det, at noget hedder biobrændstof på papiret, også betyder, at det er lig med at være grønt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-20:
Jamen jeg kan forstå, at palmeolien så har været diskuteret mest, og så må vi så have mere diskussion af andre emner, for at de ligesom også kan komme på listen.
Det bidrager jeg gerne til, og vi har da også haft en ordentlig sojadebat her i Folketinget for nylig, så det er jo sådan set et kendt problem.
Så det undrer mig altså lidt, at man ikke kan gå videre, når nu man ved, at der er et problem med at bruge fødevarer til at putte i tanken på danske biler, altså at man ikke er kommet videre i forhold til at tage sojaen med.
Er det ikke for ordføreren rimelig kendt, at der også er problemer med at dyrke soja, hvor man rydder skovarealer i Sydamerika?
Anne Paulin (S), 2020-11-20:
Palmeolien er jo klart det, der har været diskuteret mest, fordi der er den negative profil på palmeolien, som der nu engang er.
Derfor synes jeg, det er rigtig fornuftigt, at der har været fokus på særlig palmeolie.
Så kan man sige, at det vedrørende førstegenerationsbiobrændstoffer og det at anvende det til landtransport jo generelt er en overgangsløsning og ikke noget, som er en langsigtet løsning på de udfordringer, som vi står over for i forhold til omstilling til den grønne transport.
Derfor er det klart, at vi på sigt også skal have udfaset førstegenerationsbrændstofferne i tanken, men derfor kan der jo alligevel være nogle gode effekter i en periode i forhold til den CO 2 -fortrængning, som der trods alt opnås ved de fleste førstegenerationsbiobrændstoffer.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-20:
Det er jo fint, at man i lovforslaget her fravælger palmeolien, men jeg undrer mig over, at man ikke er gået lidt videre, for man kunne jo godt have taget sojaolien med på listen.
Jeg er godt klar over, at hvis man så går et skridt videre, kommer man til rapsolien, og man kan godt finde argumenter for, at det ville være svært at gå så langt.
Men hvorfor er det, at man ikke lige har taget sojaolien med også, så man kunne forhindre, at der er arealer i Sydamerika med skov, der bliver ryddet, hvor det ender i et sojaprodukt, og forhindre, at der bliver udvundet olie til, hvad der kan puttes i tanken i Danmark, så man sådan officielt har et pænt klimaregnskab?
Altså, hvorfor er man ikke gået videre og har taget sojaolien med i den her aftale?
Jeg har indtryk af, at det er noget, der indgår i drøftelserne for 2022 og frem, så mere kompliceret er det vel ikke.
Hvorfor ikke tage det med i aftalen for 2021?
Anne Paulin (S), 2020-11-20:
Lovforslaget, som vi skal behandle her i dag, har til formål at fastsætte et krav for iblanding af biobrændstof for 2021.
Lovforslaget består af tre dele.
For det første foreslås det, at vi fastholder det forhøjede iblandingskrav for biobrændstoffer i benzin, diesel og gas leveret til landtransport på 7,6 pct.
Iblandingskravet er tidligere blevet forhøjet fra 5,75 pct. til 7,6 pct., og det ønsker vi så også skal gøre sig gældende for kalenderåret 2021.
For det andet foreslås det at fastsætte iblandingskravet til avancerede biobrændstoffer på 0,3 pct., så vi sikrer, at en del af iblandingen finder sted med avancerede biobrændstoffer, der har en bedre klimaprofil end førstegenerationsbiobrændstofferne.
Endelig foreslår vi med lovforslaget som det tredje, at klima-, energi- og forsyningsministeren får bemyndigelse til at begrænse brugen af brændsler som palmeolie i at tælle med i opfyldelsen af iblandingskravet.
Det er med henblik på at mindske brugen af produkter med høj risiko for indirekte ændringer af arealanvendelsen.
Desværre har vi jo set, at palmeolie ofte har en dårligere CO 2 -profil end fossile brændsler, så derfor giver det selvfølgelig god mening, at vi sikrer, at det ikke ender i tanken.
Lovforslaget gælder som sagt fra 2021, og Socialdemokratiet ønsker, at vi fra 2022 og frem skal lade iblandingskravet erstatte af et fortrængningskrav, så vi fremmer de grønne brændstoffer, som har den bedste CO 2 -profil.
De drøftelser pågår i regi af forhandlingerne om grøn transport, og vi håber, at der findes en god løsning for tiden fra 2022 og frem.
Socialdemokratiet støtter selvfølgelig lovforslaget.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-20:
Når jeg lægger mig i sengen med min mand som i eksemplet før og er passiv i situationen, står der jo i bemærkningerne til lovforslaget her, at det jo ikke er omfattet.
Det gør der nok, fordi det er en type af frivillighed, som ikke er et direkte samtykke, og det er derfor, jeg siger, at de her ting bliver blandet lidt sammen i lovforslaget, og de giver os også et ekstra behov for at spørge ind til, hvor grænsen ligger, når man i bemærkningerne til lovforslaget både bruger ordet samtykke og samtidig har en grad af frivillighed.
Carsten Kissmeyer (V), 2020-11-20:
Tak for ordet.
Venstre har en ambition om at reducere den forventede stigning i udledning fra transportsektoren til gavn for miljøet.
Derfor bakker Venstre op om at fastholde den forhøjelse af iblandingskravet fra 5,75 pct. til 7,6 pct., som trådte i kraft på årets første dag i 2020.
Vi bakker også op om at fastsætte iblandingskravet til avancerede biobrændstoffer til 0,3 pct., hvorefter avancerede biobrændstoffer skal udgøre mindst 0,3 pct. af en virksomheds samlede årlige salg af brændstoffer til landtransport målt efter energiindhold.
Begge iblandingskrav foreslås også at gælde til udgangen af kalenderåret 2021.
Forslaget er en udmøntning af en bred aftale indgået med regeringen i oktober.
Venstre ønsker, at branchen oplever øget tryghed også på længere sigt, og der mener vi helt klart, at et enkelt år er en alt for kort udsigt.
Vi mener grundlæggende, at branchen bør kende deres vilkår lidt længere frem end til udgangen af 2021, men vi støtter op om aftalen om et år i første omgang, for gør vi ikke det, ændres branchens vilkår ved årsskiftet, og vi får ikke reduceret den her stigende udledning fra transportsektoren.
Derfor stemmer Venstre for forslaget.
Ruben Kidde (RV), 2020-11-20:
Hvis Enhedslisten havde gidet blive ved forhandlingsbordet, kunne det være, at vi kunne have presset det endnu mere op for 2021.
Det er noget, som jeg tror også Enhedslistens ordfører må have noteret sig at de grønne organisationer kvitterer for.
Grundlæggende handler det jo nu og her om at lave en ordentlig løsning om et CO 2 -fortrængningskrav, der virker reelt og tager højde for de internationale og globale reduktioner, hvor vi selvfølgelig også skal have sojaen ud.
Og endnu vigtigere skal vi have indregnet ILUC-effekterne, altså de globale emissioner.
Det skal tidligst muligt være noget, vi også kan tælle, sådan at det bliver et reelt fortrængningskrav og ikke en papirøvelse.
Så det er en klar opfordring til, at Enhedslisten fremadrettet melder sig konstruktivt ind og netop er med til at få ikke kun palmeolie, men også soja ud.
Anne Paulin (S), 2020-11-20:
Tak for det.
Vi går lige nu en koldere og mørkere tid i møde, ikke mindst også en vådere tid.
Det så vi sidste år, hvor vinteren både var den varmeste og den næstvådeste vinter siden 1874.
Vi så gentagne billeder i nyhederne af landmænd med oversvømmede marker.
Det stiller krav til os som lovgivere om at give gode rammer for at sikre, at vandmasserne kan blive håndteret.
Det har gjort det sværere for spildevandsselskaberne at lave løsninger over jorden, som f.eks. kunne være løsninger i parker eller langs veje til at holde vandet tilbage eller lede det væk.
Med lovforslaget vil vi fjerne det krav, så spildevandsselskaberne igen kan finansiere 100 pct. af klimatilpasningsprojekterne over jorden.
Det skal være med til at sætte gang i flere overfladeprojekter og ikke mindst være med til ikke at gøre klimatilpasningen unødvendigt dyr, for klimatilpasningen på overfladen er jo som bekendt markant billigere end den, der foregår under jorden.
Lovforslaget er en udmøntning af en aftale om bedre klimatilpasning fra maj i år mellem et stort flertal af Folketingets partier.
Som følge heraf foreslås det også, at der indføres krav om tilsyn med klimatilpasningsprojekter betalt over vandtaksten, så vi kan sikre, at de er samfundsøkonomisk hensigtsmæssige.
Derudover foreslås det at ensarte reglerne for effektiviseringskrav, så alle klimatilpasningsprojekter omfattes af effektiviseringskrav.
Spørgsmålet om de generelle effektiviseringskrav i sektoren vil vi, som det fremgår af aftalen, se på frem mod implementeringen af den justerede økonomiske regulering i 2021.
Det er vigtigt, at vi sikrer, at der kan foretages de nødvendige investeringer i klimatilpasning, men at det samtidig sker under hensyntagen til, at det i sidste ende er forbrugerne, som betaler regningen.
Det er en vigtig prioritet, at vi får skabt gode rammer for håndteringen af store vandmasser, for vi ser nok desværre ind i flere og flere våde vintre.
Nu tager vi et vigtigt skridt i den rigtige retning med det her lovforslag, som Socialdemokratiet selvfølgelig bakker op om.