runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2017-10-10:
Tak for det, formand.
Det kan jo godt lyde sådan lidt kedeligt og tørt og hverdagsagtigt, at vi skal foretage en samlet behandling af lovforslag nr. L 13, L 14 og L 15, men bagved det gemmer sig noget, som jeg egentlig synes, Folketinget kan være rigtig, rigtig stolt af, for uanset hvad man mener om højden på skattesatserne, så har skattekontrolloven i mange år udgjort et retssikkerhedsmæssigt problem eller et demokratisk problem.
Den er meget gammel.
Men den er gammel, den har formeret sig ved knopskydning.
Det har været meget svært at træffe ensartede afgørelser.
Den har simpelt hen været et demokratisk problem.
Her har Folketinget så erkendt sit ansvar og handlet fornuftigt, handlet i fællesskab, nedsat sagkyndige udvalg og simpelt hen bare lavet en lovgivning, så der i forhold til retssikkerhed og i forhold til selve det demokratiproblem, at man jo skal rette sig efter lovgivningen, selv om man ikke kan forstå den, er tale om en meget, meget markant forbedring.
Det synes jeg at vi som parlament – og jeg fornemmer, at de her love vil blive stemt igennem med et stort flertal – egentlig godt kan være mere stolte af, end ordførerne har givet udtryk for indtil videre, og jeg synes egentlig også, at det måske kunne tjene som eksempel til efterfølgelse på en lang række andre af de store lovgivningskomplekser, som der, det må man nok ikke sige, i hvert fald ikke er ret mange hverken jordiske eller overjordiske væsener, der kan forstå at vi har lavet.
Så vi kunne måske lære noget af det her gode eksempel og forbedre lovgivningen på andre områder.
Så det er en rigtig, rigtig vigtig dag for Folketinget i forhold til afbureaukratisering, forenkling, bedre retssikkerhed.
Det er noget, jeg håber at der på en lang række områder vil komme meget mere af i fremtiden.
Der er den her kæmpestore oprydning, der finder sted, med mere præcise rammer for SKATs kontrolindsats.
Selvangivelsen forsvinder som begreb – jeg gad nok vide, om den forsvinder som udtryk, eller om den kommer til at leve videre i mange år ligesom ½ pund smør, og hvad man ellers siger.
Det er rigtig fint, at man beskytter folk bedre.
Når man ikke kigger på de informationer, man får, så er det ikke tidssvarende at blive holdt juridisk ansvarlig for, at oplysninger, man ikke selv ligger inde med, er korrekt angivet.
Det er altså mange, mange forbedringer, som er blevet gennemgået, og som jeg ikke synes der er grund til at gentage.
Det principielle er meget vigtigt, og det er i virkeligheden en større dag for Folketinget, end dagens avisoverskrifter tyder på.
Jesper Petersen (S), 2017-10-10:
Jeg vil bare spørge, hvad Alternativet mener om lovforslagene.
René Gade (ALT), 2017-10-10:
Jeg kan næsten ikke være mere positiv i forhold til det samlet set – jeg fik for lidt siden udleveret papirerne, der sådan definerede, hvad der overordnet var retssikkerhedspakke III, og så har vi så her i tirsdags fået lidt flere præciseringer.
Så jeg er overordnet meget optimistisk, i forhold til at vi kan sige ja tak til det hele.
Det er, som jeg siger, et slag for gennemsigtigheden, og der er noget forenkling i afhjælpningen af det her massive bureaukrati, der har været på området.
Jeg vil ikke gå nærmere ind i de enkelte dele ud over bare at sige, at jeg næsten ikke kan sige mere positivt om retssikkerhedspakke III's elementer og de her tre lovforslag.
Men jeg vil gerne svare på konkrete spørgsmål til enkeltelementer.
Jesper Petersen (S), 2017-10-10:
Det, jeg bl.a. er interesseret i, er selvfølgelig det her spørgsmål om brugen af teleoplysninger, som noget af debatten jo kredser om, og hvor vi synes, at det stadig væk skal være en mulighed for skattevæsenet, at man, når man har indhentet en forhåndsgodkendelse, kan anvende informationer til at afgøre vigtige skattesager og også nogle gange opklare, om der er foregået svig, eller om der simpelt hen sker ukorrekt skatteansættelse i forskellige sager.
Så når nu det måske er her, der er noget, vi trods alt skal arbejde med midt i glæden over et godt stykke forarbejde til det her lovforslag, vil jeg høre, om Alternativet vil bakke op om, at det stadig væk skal være en mulighed for SKAT inden for nogle bestemte rammer.
René Gade (ALT), 2017-10-10:
Jeg er også Alternativets ordfører for it og digitale frihedsrettigheder, og derfor bliver det svært for mig at stå og fuldstændig bekende kulør i forhold til at sige: Ja, det vil vi gerne.
Men igen: Hvis fordelene er så utallige, som jeg synes de er samlet set, må det være noget, vi får indføjet i en paragraf, hvor vi tilslutter os overordnet, hvis ikke vi kan presse på – nu ødelægger jeg lidt mit forhandlingsgrundlag, i og med at jeg allerede nu siger, at vi er ret positivt stemt.
Men lad os se, om vi ikke kan få tilpasset det, sådan at vi også er okay med det i Alternativet.
Men jeg forstår ønsket fra ordføreren om en lillebitte smule konkret udmelding fra talerstolen.
Ida Auken (RV), 2017-10-10:
Mange tak.
I alle mine 10 år her i Folketinget er det første gang, jeg er skatteordfører, så jeg skal gøre mit bedste.
Der er grund til at kippe med flaget for det samarbejdende folkestyre i dag.
I dag ser vi nemlig et meget kompliceret lovkompleks, som er udarbejdet nedefra og uden for Christiansborg.
Forslagene handler om borgernes retssikkerhed over for SKAT og en modernisering af en gammel lov fra 1940'erne.
En række organisationer og borgere har arbejdet i mange år for at lave en ny lov til skattekontrol og indberetninger, og Radikale Venstre vil gerne rose og takke de mange, som har knoklet, selvfølgelig også i særlig grad i Skatteministeriet og SKAT.
Lovændringerne er komplicerede, men får stor ros stort set hele vejen rundt i høringssvarene.
Der er dog en række ønsker og forslag fra Advokatrådet og Foreningen Danske Revisorer, og de forslag vil Radikale Venstre gerne lytte til og tage en dialog med ministeren om.
Det er svært at overskue, hvad forslagene vil få af betydning, og derfor er vi glade for, at Skatteministeriet har indikeret, at det vil blive en politisk drøftelse, hvor vi kan komme forslagene fra revisorerne og advokaterne nærmere.
Lovforslagene er også vigtige for bekæmpelsen af skattely.
Skattely opstår, når lande på ganske usolidarisk vis lader folk skatteunddrage ved at placere deres penge i de pågældende lande.
Internationale løsninger er helt afgørende for at få det stoppet.
Både i EU og FN bør og skal Danmark stå sammen med andre lande for at kæmpe for de regler, som får stoppet de lande.
Det er afgørende, ikke så meget i Danmark, men bestemt i andre EU-lande.
Vi er store tilhængere af de aftaler, skiftende regeringer har forhandlet, og vi støtter den del af lovpakken.
Samlet regner Radikale med at kunne stemme for hele lovpakken, og jeg skulle også hilse fra SF og sige, at de er positivt indstillet, men har en række spørgsmål i udvalgsarbejdet.
Karsten Lauritzen (V), 2017-10-10:
Nu er politiet sådan set ikke mit ressort, så jeg kan i hvert fald afvise, at jeg skulle have nogen dagsorden omkring politiet som skatteminister.
Men grundlæggende handler det om, hvorvidt man er tryg ved, at skattemyndighederne har adgang til noget så personfølsomt som teleoplysninger.
Jeg tror i virkeligheden, at man ville kunne opnå det samme resultat på en anden måde uden at give en beføjelse til det.
Men der er jo så nok tale om en politisk uenighed, og det må vi jo drøfte under forhandlingerne.
Politiet har mulighed for under de regler, der gælder for dem, at få adgang til teleoplysninger, også, som jeg forstår det, hvis man er mistænkt for kriminalitet i forbindelse med skattebetaling.
Men i spørgsmålet, om SKAT som led i sit almindelige arbejde skal kunne bruge teleoplysninger til at ligne folk, er jeg af den klare opfattelse, at nej, det skal vi ikke.
Jesper Petersen (S), 2017-10-10:
For det første synes jeg, at skatteministeren undervurderer det proportionalitetsprincip, som er i loven her.
Hvis man har den opfattelse, som ministeren siger han har, at man vil kunne opnå det samme med andre midler og på forhånd definerer, at det her er et meget indgribende skridt, som man ikke skal tage let på, og det er jeg enig i, så er det jo instruktionen til skattemyndighederne, at så skal de gøre det med andre midler, for det er det, der er hele pointen med den proportionalitet.
Spørgsmålet er, om man fuldstændig skal være afskåret fra muligheden for at kunne anvende den form for oplysninger i nogle bestemte sager og med en godkendelse på forhånd.
Og der kan jeg godt høre, at vi støder sammen.
Men jeg synes ikke, at skatteministeren har argumenteret overbevisende for, hvorfor det ikke skulle kunne lade sig gøre i fællesskab her at finde frem til en løsning, hvor man i bestemte sager under en særlig godkendelse har den mulighed som myndighed.
Karsten Lauritzen (V), 2017-10-10:
Jamen der er jo nok bare en politisk uenighed, hvor jeg vælger at stille mig på borgerens side og på virksomhedens side.
Enhver beføjelse, man giver en myndighed, kan jo bruges til at løfte en myndighedsopgave, men den kan også misbruges.
Og der er jeg af den opfattelse, at det ikke er et redskab, som skattevæsenet skal have eller har brug for.
Vi har jo et skattevæsen, der indkradser 1.000 milliarder i dag uden at få adgang til teleoplysninger, så derfor tror jeg ikke, at det er det, der er det afgørende.
Men altså, det må vi jo tage en drøftelse af med Folketingets partier.
Louise Schack Elholm (V), 2017-10-10:
Tak for ordet.
Det her udmønter jo den aftale, som regeringen lavede sammen med Dansk Folkeparti i foråret, nemlig »Aftale om flere år på arbejdsmarkedet«.
Med det her prøver vi på at løse de samspilsproblemer, der er, altså den udfordring, vi har, med, at det for folk, der nærmer sig folkepensionsalderen, ikke rigtig har kunnet svare sig at spare op til pension.
Så konkret foreslår vi, at vi skaber incitament til at spare op sent i arbejdslivet.
Det vil blive sådan, at man årligt kan spare 45.000 kr. stigende til 50.000 kr. op, efter skat, på en alderspension, som ikke modregnes i offentlige ydelser.
Så forhøjer vi også pensionsudbetalingsalderen, sådan at vi skubber det fra 5 år før folkepensionsalderen til 3 år før folkepensionsalderen, og det skal ses, i sammenhæng med at efterlønsperioden jo også ændrer sig fra at være en 5-årig til at være en 3-årig periode.
Så på den måde balancerer det i forhold til hinanden.
På den måde mener vi også at vi får taget hånd om nogle af de udfordringer, vi har med, om det kan svare sig at spare op til pension, for det bør det jo altid kunne. Så vi støtter også det her lovforslag, for det skal sikre, at det bedre kan svare sig at spare op, og at det også kan svare sig at fortsætte med at arbejde.
Jeg skal hilse fra De Konservative og sige, at de desværre ikke kunne være til stede, men at de også støtter lovforslaget.
Det glemte jeg faktisk også at sige, sidste gang vi havde en førstebehandling, for jeg skulle også have sagt, at De Konservative støttede det forslag; det beklager jeg meget.
Men De Konservative støtter altså det her lovforslag.
Jesper Petersen (S), 2017-10-10:
Jeg kan meget tilslutte mig det, skatteministeren har sagt, og også anerkendelsen af det store arbejde, der er bag, ligesom jeg gjorde i min tale før.
Helt overordnet er det her jo vældig positivt, at vi kan ende med at have en sådan bred opbakning bag en ny skattekontrollov.
Men som det nok ikke overrasker, vil jeg spørge ind til det her spørgsmål omkring brugen af teleoplysninger.
Men så er det jo ikke parallelitet helt at fjerne skattemyndighedernes mulighed for at anvende den her form for oplysninger.
Så må man jo gå ind i en dialog med Folketingets partier, hvor man godt kan høre, tror jeg, når man er vant til at aflæse, hvordan partierne stiller sig i sådan nogle debatter her, hvordan vi så kan gøre det.
Altså, hvem skal godkende det, hvad er det for nogle typer af sager og den slags og prøve at finde frem til en dialog om, hvordan man så indregner det, hvis man er nervøs for brugen af teleoplysninger.
Men parallelitet er det jo lige præcis ikke, hvis man helt vil afskære skattemyndighedernes mulighed for at gøre det, og min frygt kan være, at den parallelitet, man tænker på, er, at man også vil afskære politiet fra at bruge den form for oplysninger siden hen.
Marlene Borst Hansen (RV), 2017-10-10:
Radikale Venstre synes, det er fint, at der sker en konsolidering i naturgasdistributionssektoren, og vi kan støtte lovforslaget.
Orla Østerby (KF), 2017-10-10:
Tak for det.
Udgangspunktet for det her lovforslag er jo, at naturgasdistributionen har behov for en effektivisering.
Det er jo ingen hemmelighed, at naturgassektoren er udfordret af faldende kundegrundlag, og det er jo en forventning, at det samlede selskab vil være bedre i stand til at løse fremtidens udfordringer med det her tiltag.
Så har der jo været forhandlinger med kommunerne, og de har varet længe, om at finde en udligningsløsning på det her, som så blevet til en modregning på 7 pct. af kommunens statstilskud, så man så kan få de her penge udbetalt.
Dermed bliver det tilført det statslige selskab, Energinet.dk.
Det betyder jo, vi har samlet nettet på det her område.
Det betyder, at man kan effektivisere for et stort millionbeløb.
Dermed kan man i det lange løb være med til at sikre, at de, der er naturgaskunder, fortsat kan have en fornuftig energiudgift i deres bolig.
Derfor støtter Det Konservative Folkeparti lovforslaget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-10-10:
Tak til formanden, og tak til ordførerne for kommentarerne til lovforslaget.
Jeg er også glad for at kunne notere, at det faktisk er samtlige partier i Folketinget, som har udtrykt en positiv holdning til det her lovforslag.
Jeg vil også godt takke for den stemmeaftale, der er lavet på baggrund af en ældre aftale mellem SF, Socialdemokratiet og De Radikale og Venstre.
Det er jeg meget, meget tilfreds med, og jeg sætter stor pris på, at det har kunnet lade sig gøre.
Derfor har jeg også set frem til at kunne præsentere opfølgningen på aftalen.
Samtidig er jeg glad for, at der her følges op på endnu et delmål i regeringens forsyningsstrategi.
Forslaget bringer os et vigtigt skridt nærmere en samlet konsolideret distributionssektor.
På statens vegne er Energinet.dk allerede begyndt de konkrete forhandlinger om samlingen at distributionsselskaberne.
Hvorfor er en samlet distributionssektor så vigtig?
Det er der flere grunde til.
I regeringen ser vi et effektiviseringspotentiale i sektoren.
Det er vigtigt, at vi får skabt de bedste betingelser for, at distributionen bliver så effektiv som muligt.
Det vil være til gavn for både borgere og virksomheder.
Derudover er forslaget et skridt på vejen mod at få ensrettet priserne på distribution på tværs af landet.
På længere sigt skal det således ikke være den landsdel, man bor i, der er afgørende for, hvilken pris man betaler for gasdistribution.
Det er selvfølgelig ud fra et hensyn til den enkelte borger, men et mindst lige så vigtigt hensyn er at skabe lige konkurrencevilkår på tværs af landet for virksomheder, der anvender gas.
Derfor giver lovforslaget bemyndigelse til, at jeg som minister kan fastsætte regler om, at det i et konsolideret selskab skal være muligt at operere med differentierede priser i en overgangsperiode.
Der arbejdes i øjeblikket på en konkret model for denne differentiering.
Et andet delformål med lovforslaget er at åbne op for at undtage visse transmissionsselskaber helt eller delvist fra lov om naturgasforsyning, når anlægget primært er etableret med henblik på transport af gas til andre lande.
Den konkrete anledning er at sikre lovgrundlaget for, at en del af en eventuelt kommende transmissionsledning til Polen, der ejes af det polske transmissionsselskab, kan undtages fra loven.
Jeg takker igen for den interesse, Tinget i dag har udtrykt for lovforslaget.
Jeg ser frem til at fortsætte de konstruktive drøftelser om de enkelte elementer af lovforslaget i udvalget, og jeg anmoder Tinget om en velvillig behandling af lovforslaget.
Karin Gaardsted (S), 2017-10-10:
Det færøske Lagting har besluttet at overtage sagsområdet person-, familie- og arveret fra sommeren 2018.
Herunder ligger også adoptionslovgivningen, og det er netop adoption, det her lovforslag handler om i dag.
Lovforslaget skal sikre, at den gældende retsstilling i forhold til adoption fra andre lande opretholdes, også efter at Færøerne har overtaget sagsområdet.
For at det kan ske, skal der indgås en aftale om det fremtidige samarbejde mellem Færøerne og Danmark, og lovforslaget skal lige præcis give den fornødne lovhjemmel til at indgå en sådan samarbejdsaftale mellem de to lande i rigsfællesskabet.
Jeg vil dog godt lige bemærke, at der i høringssvarene fra Adoptionspolitisk Forum og Adoptionstrekanten stærkt appelleres til, at man overvejer, hvorledes adoption i fremtiden bør ske, så man undgår, at børn bortadopteres på baggrund af forfærdelige forhold som tyveri, bortførelse, overtagelse m.v.
Det er vi i Socialdemokratiet naturligvis enige i.
Det er ikke det, som dette lovforslag handler om, men det må og bør der under alle omstændigheder tages hånd om på anden vis.
Jeg skal hilse fra SF og give deres tilslutning hertil.
Henrik Brodersen (DF), 2017-10-10:
Tak, fru formand.
L 11 er jo ændringer af adoptionsloven med henblik på at give ministeren bemyndigelse til at indgå aftale med myndighederne på Færøerne om danske og færøske regler om adoption.
Dette lovforslag er en konsekvens af, at Færøerne til Olai den 29. juli næste år hjemtager sagsområderne person-, familie- og arveret, herunder altså også adoptionslovgivningen.
Selv om Færøerne formelt overtager adoptionsområdet, vil Danmark efter Haagerkonventionen fra 1980 fortsat være forpligtet til at føre tilsyn med færøske myndigheders behandling af internationale fremmedadoptioner.
Derudover er det et færøsk ønske at fortsætte samarbejdet og den praksis i adoptionsnævnet at administrere en fælles venteliste for godkendte danske og færøske adoptanter, der ønsker at adoptere et barn gennem en såkaldt fremmedadoption.
Opretholdelsen af samarbejdet mellem færøske og danske myndigheder kræver en samarbejdsaftale mellem danske og færøske myndigheder.
Det er en bemyndigelse til ministeren om at indgå sådan en aftale, vi skal tage stilling til.
Forslaget har til formål at sikre et fortsat godt samarbejde mellem de kompetente danske og færøske myndigheder og hermed også sikre gode vilkår for børn, der kommer til Færøerne.
Carl Holst (V), 2017-10-10:
Tak for det, formand.
Venstre kan også støtte lovforslaget, der er så fint beskrevet af de foregående to ordførere, i forhold til at lave den lovgivningsmæssige, tekniske tilpasning, der gør, at vi også på det her felt kan udvide samarbejdet, men også tage springet i forhold til at give bemyndigelsen videre til det færøske.
Så bliver der i høringsnotatet fremhævet en masse plusser – det glæder vi os over – og nogle enkelte minusser, som heldigvis bygger på noget, der ikke er omfattet af det, som lovforslaget går ud på, nemlig udelukkende i samarbejdets gode ånd mellem Danmark og Færøerne på det her felt at give dem yderligere beføjelser, når vi taler om adoption.
Venstre støtter forslaget.
Christian Poll (ALT), 2017-10-10:
I Alternativet synes vi, det er fornuftigt, at man, som det ser ud til med det her forslag, vil bane vejen for en større ensartethed i det danske naturgasnet.
Vi mener, at det er meget fornuftigt at lave en samlet statsejet struktur; på den måde kan man holde fokus på samfundsnytten i sådan et system, ligesom vi kender det fra elnettet, fra Energinet.dk.
Så vi støtter forslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2017-10-10:
Det er for en meget kort bemærkning.
Jeg er substitut for hr. Nikolaj Amstrup, som normalt sidder i det her udvalg, og han har bare bedt mig bekræfte, at vi i den grad støtter det her lovforslag.
Marlene Borst Hansen (RV), 2017-10-10:
Radikale Venstre bemærker, at sundheds- og indenrigsministeriet på Færøerne har erklæret sig indforstået med lovforslaget, og Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Orla Østerby (KF), 2017-10-10:
Tak for det.
Hovedbudskabet i det her er jo, at det, som det fremgår af lovforslaget, fra dansk side vil være børne- og socialministeren, der kan indgå samarbejdsaftaler, og det er sådan set det, vi giver bemyndigelse til med det her lovforslag.
Formålet med samarbejdsaftalen er at understøtte det færøske ønske om, at den gældende retstilstand i forhold til fremmedadoption opretholdes efter færøsk overtagelse.
Denne bemyndigelse til børne- og socialministeren siger Det Konservative Folkeparti naturligvis ja til.
Christian Juhl (EL), 2017-10-10:
Og da jeg hører den færøske repræsentant hr. Magni Arge sige, at han er opmærksom på de kommentarer, der har været fra forskellig side om FN's børnekonvention, føler jeg mig tryg ved, at vi vedtager det her lovforslag.
For så kan det betyde, at vi også kan lave de gode forbedringer, der faktisk ligger i at kigge på FN's børnekonvention.
Mai Mercado (KF), 2017-10-10:
Tak, formand.
Det er jo et lovforslag, som har til formål at understøtte det færøske ønske om, at den gældende retstilstand i forhold til fremmedadoption opretholdes efter en færøsk overtagelse af sagsområdet.
Og det er en forudsætning herfor, at der så indgås en aftale om det fremtidige samarbejde mellem Færøerne og Danmark.
Lovforslaget skal altså skabe den fornødne lovhjemmel til indgåelsen af en sådan samarbejdsaftale, og det er godt høre, at det også går fint med at hjemtage person-, familie- og arveretten.
Jeg kan i øvrigt bare tilføje, at ikraftsættelsen af loven er sammenfaldende med det tidspunkt, hvor Færøerne afholder deres nationale festdag i 2018.
Og jeg står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, som udvalget måtte ønske at få nærmere belyst under udvalgsbehandlingen.
Carsten Bach (LA), 2017-10-10:
Tak for det.
Det er jo en indskiftning.
I Liberal Alliance støtter vi Færøernes ønske om øget selvstændighed, og dette forslag er et skridt i den retning, og derfor kan Liberal Alliance støtte lovforslaget.