runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Samira Nawa (RV), 2022-01-25:
Mange tak.
Det har ført meget debat med sig, at vi nu i Danmark skal til at have øremærket barsel til fædre, men det er åbenbart opskriften på, hvordan vi får mere og mere ligestilling i Danmark.
Det lovforslag, som vi behandler her i dag, giver mænd og kvinder de samme rettigheder til barselsorlov – og lad mig bare sige det: Det er også kun på tide.
Indtil nu har der været øremærket langt mere orlov til kvinder end til mænd, og det er tiden altså løbet fra.
Sådan som det forholder sig i dag, fordeler orloven sig i gennemsnit på sådan en vis, at kvinder tager 90 pct. af orloven, og mændene tager 10 pct.
Og selv om der er langt fra 10 pct. til 50 pct., kan vi jo læne os op ad de nordiske lande, som for længst har ligestillet barslen, og her er erfaringerne altså, at mange mænd vil tage mere barsel end i dag.
Og det er jo godt.
Det er godt for far og hans tilknytning til sine helt små børn; det er godt for børnene og deres trivsel, at også fædrene er aktive i barnets helt tidlige år; og så er det godt for ligelønnen, hvis der kommer en mere lige fordeling af barslen, for sådan som det er i dag, ser det ud til, at kvinder mister 10 pct. af deres livsindkomst pr. barn, mens mænd ikke mærker på lønnen, når der kommer nye familiemedlemmer til.
Og så skaber den her lov jo også et kæmpe fremskridt for lgbt+-familier og for soloforældre.
I Radikale Venstre var vi da gerne gået længere.
Vi ville f.eks. gerne have anerkendt medfædre med det her lovforslag; det må vi så tage særskilt med et borgerforslag.
Vi havde også gerne set, at de her muligheder for ligestilling også havde været gældende for selvstændige og for ledige, og så havde vi sådan set også gerne øremærket en større del af barslen, end det er tilfældet nu.
Men alting til sin tid, tilsyneladende, selv om det for os egentlig havde været tid nu.
I dag vil jeg nøjes med at glæde mig over det historiske fremskridt, som vi i Radikale Venstre har kæmpet for længe, og derfor bakker vi naturligvis også op om lovforslaget.
Astrid Carøe (SF), 2022-01-25:
Tak for det.
Jeg er simpelt hen så nysgerrig på, hvordan Konservative stiller sig, i forhold til at det her er et forslag fra EU, som skal implementeres.
I SF så vi det gerne implementeret uanset hvad, og jeg så også gerne, at det var mere udvidet, end det er nu, men man må indrømme, at det her er en minimumsimplementering.
Vil Konservative så bare ikke følge de ting, der kommer fra EU?
Er det en ny linje fra Det Konservative Folkeparti, eller hvordan skal vi forstå det her?
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-01-25:
Nej, det er bestemt ikke en ny linje.
Vi ønsker som regel altid at bakke op om EU-direktiverne.
Vi synes måske bare, at det her er meget, meget groft.
Vi synes, det er meget groft, i forhold til at borgere fra andre EU-lande kan komme her og holde deres barsel, når deres familier bor i udlandet.
Og det handler også om, at 9 uger lige pludselig bliver til 11 uger, på grund af at vi har 2 uger i forvejen.
Astrid Carøe (SF), 2022-01-25:
Jamen de 2 uger kommer jo også fra EU, så det her er en minimumsimplementering.
Og selv om SF nu gerne havde set, at det var mere, så må man bare indrømme, at det her er en minimumsimplementering.
Der er meget EU-politik, jeg er uenig i, men vi bliver jo nødt til at implementere det i Folketinget.
Så det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at spørge ordføreren om, er: Vil man så afskaffe det her, hvis man på et tidspunkt kommer i regering, og hvordan forestiller man sig i så fald, at man så skal leve op til det her EU-direktiv?
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-01-25:
Der er jeg nødt til at sige, at jeg simpelt hen ikke kan svare på den sidste del af spørgsmålet, for det er ikke noget, vi har vendt i vores gruppe på nuværende tidspunkt, så der må jeg være dig svar skyldig.
Pernille Skipper (EL), 2022-01-25:
Jeg er lidt nysgerrig i samme retning, for hvis det her er så vanvittigt, at Konservative er villige til ikke at implementere et EU-direktiv med alt det, der er af konsekvenser der – det plejer ellers virkelig at være Konservatives linje – hvis det er en umyndiggørelse, og hvis staten aldrig nogen sinde må gribe ind i familiers frihed på den måde, så forstår jeg bare ikke, hvor de mange forslag fra Konservative til at afskaffe de 14 ugers øremærkning til kvinderne, der har eksisteret i 15 år eller sådan noget, er blevet af.
Hvor har vi set Konservative bekæmpe det kæmpe indgreb, der har været i familiernes frihed, når man i dag jo har øremærket mere end 9 uger til kvinderne?
Bent Bøgsted (DF), 2022-01-25:
Jamen i Dansk Folkeparti så vi faktisk gerne, at det var familierne, der selv bestemte hele barslen, bortset fra de der uger, der er i forbindelse med fødslen, hvor vi ved, at moren måske har behov for at slappe lidt af.
Jeg har selv døtre, der har fået børn, så jeg kender godt til de problemer, der kan være i forbindelse med en fødsel, hvor man har behov for lige at kunne slappe lidt af, og der kan det være fornuftigt, at der er noget øremærket der, men ellers synes vi, at det er familien, der selv skal have lov til at dele barselen så meget, som det nu kan lade sig gøre.
Det er familierne selv, der skal have lov at fordele den barsel.
Vi har ikke noget imod, at faren tager barsel.
Vi er bare imod, at man låser den fast og siger: Der er 9 uger til faren, og hvis ikke faren kan afholde dem, så fratager vi familien de 9 uger.
Vi har ikke noget imod, hvis det var sådan, at man sagde: Vi øremærker, at faren har ret til 9 uger, men hvis ikke faren kan holde de 9 uger, har moren stadig væk ret til at få de 9 uger.
Men det gør man ikke.
Man fjerner de 9 uger helt fra børnefamilierne, og det er faktisk det største problem.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-01-25:
Mange tak for det.
Det kan jo ikke komme som nogen overraskelse for nogen, at vi har svært ved at støtte dette forslag, som det ligger lige nu.
Jeg er klar over, at dette lovforslag udspringer af et EU-direktiv, der konkret er fra 2019, og det slår som bekendt fast, at der skal være mindst 9 ugers barsel øremærket til fædrene.
I Danmark bliver det så 11 uger grundet vores eksisterende regler.
Dette var sådan en måde at begrænse nogle af de her lidt negative konsekvenser af den øremærkede barsel på.
Vi synes, at den fjerner for meget frihed fra familien, og ikke mindst synes vi, at det vil have nogle negative konsekvenser, at børn skal starte tidligere i institution, hvis forældrene ikke har mulighed for at tage de barselsuger på grund af arbejde, økonomi eller andet, som det har været nævnt i dag.
Vi skal ikke umyndiggøre og presse et ensartet sæt regler ned over hovedet på alle danske familier.
Forældre er forskellige, og de prioriterer forskelligt og på forskellige måder.
Det skal de have lov til.
Vi vil stille os negativt til dette forslag for børnene og for deres forældre, og det er lidt ubegribeligt, at man ikke vil imødegå de negative konsekvenser, der er ved det her lovforslag.
Som jeg nævnte, synes vi, at vi er kommet med nogle gode forslag til, hvordan det kan gøres.
Øremærket barsel er et indgreb i familiernes frihed til at prioritere, hvordan de ønsker at indrette sig i den periode, hvor deres lille nye barn vænner sig til verden.
Det skal aldrig være statens anliggende at bestemme, hvordan en familie vælger at holde barsel.
I Det Konservative Folkeparti tror vi på, at forældrene bedst selv ved, hvad der er bedst for deres familier, for deres økonomi og for deres lille nye barn.
På den baggrund kan vi jo ikke støtte forslaget.
Pernille Skipper (EL), 2022-01-25:
Tak for det.
Jeg vil gerne blive lidt i samme spor, for jeg kan forstå på Dansk Folkepartis ordfører, at det, der er det helt store problem med det lovforslag, vi behandler nu, er indgrebet i familiernes valgfrihed, altså, at det helt, helt store problem er, at det skal vi ikke blande os i.
Og derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at starte med at bede ordføreren om for det første at bekræfte, at her er tale om barselsdagpenge – der er altså ikke tale om nogen tvang – og for det andet også bekræfte, at der vil være, ligesom der er i dag, hvis ikke vi vedtager det her, 14 uger til moren og 2 uger til partneren, faren, som er øremærket, og som bortfalder, hvis man ikke kan eller ikke vil tage det.
Er Dansk Folkeparti imod den øremærkning og det indgreb i familiernes valgfrihed, som der er i de eksisterende regler?
Hans Andersen (V), 2022-01-25:
Da vi havde regeringsmagten, kæmpede vi imod det EU-direktiv i EU.
Vi blev desværre stemt ned.
Sådan er spillereglerne i EU.
Vi er et EU-positivt parti, der siger, at så må vi jo tage det EU-direktiv og implementere det på bedst mulig måde i dansk ret.
Men det skal jo ikke være nogen hemmelighed, at det her ikke har groet i vores have.
Vi synes ikke, at øremærket barsel er måden, hvorpå vi kan fremme ligestillingen.
Men det her er et EU-direktiv, der er kommet hertil, og vi tager altså det ansvar på os at sørge for, at det også bliver til dansk lov.
Bent Bøgsted (DF), 2022-01-25:
Jeg kan konstatere, at Venstre åbenbart synes, det er helt o.k. at fratage moren en mulighed for 9 ugers barsel, hvis det er sådan, at faren ikke har mulighed for at holde barsel.
Så tager Venstre 9 ugers barsel fra familien.
Med den her lov kan en udenlandsk arbejder, der har børn på 2, 4, 6 og 8 år, få 9 ugers barsel til hvert barn, der er i Rumænien – som aldrig har set Danmark; som ikke er født i Danmark.
Synes Venstre virkelig, det er i orden, at det er den politik, der skal være – at man er så meget underlagt EU?
Hans Andersen (V), 2022-01-25:
I første omgang vil jeg sige, at jeg i hvert fald er af den opfattelse, at langt, langt flere fædre vil tage barsel fremadrettet.
Og det betyder også, når man kigger på det samlede barselsforløb, at børnene ikke oplever, at de kommer hurtigere tilbage i institution, og at barselsugerne faktisk vil blive opbrugt af forældrene, både af kvinden og af manden.
I forhold til spørgsmålet om, at vandrende arbejdstagere kommer hertil for at bruge det system, vi nu har omkring barselsorlov, vil jeg sige, at det jo netop er derfor, at aftalepartierne har begrænset det og sagt: Vi er nødt til at stille krav om, at de 9 uger øremærket barsel holdes inden for det første år – netop for at imødekomme den bekymring, som hr. Bent Bøgsted rejser her.
Vi implementerer den EU-lovgivning, som vi er forpligtet til at implementere i Danmark, på den bedst mulige måde og med det for øje at skabe mest mulig frihed og mest mulig ligestilling i familierne.
Vi er med på, at de enkelte familier i udgangspunktet skal bestemme selv, og det ønsker vi også at fremme bedst muligt.
Men det her er altså en bunden opgave, og den tager vi på os, og dermed tager vi også det ansvar, som jeg synes tjener Venstre bedst.
Astrid Carøe (SF), 2022-01-25:
Tak for det.
Jeg vil bare høre, om ordføreren er opmærksom på, at før vi lavede den her aftale, altså som det er i dag, og som det har været de sidste 20 år, var der 14 uger øremærket til mor, men kun 14 dage øremærket til far.
Jeg er ikke klar over, om ordføreren ved det.
Der har ikke været fuldstændig fri selvbestemmelse
tidligere
Der har været øremærket barsel tidligere, men bare ikke mere end 14 dage til far.
Bent Bøgsted (DF), 2022-01-25:
Man kunne jo starte med at have ladet være med at sige ja til at give barselsorlov til udenlandsk arbejdskraft, hvor de kan tage de 9 uger, der er øremærket til faren, med hjem.
Deri havde der i hvert fald været en god finansiering til de danske børnefamilier.
Astrid Carøe (SF), 2022-01-25:
Jeg synes sådan set også, det, ordføreren siger, med at lægge 9 uger oven i, er interessant.
Vi havde også gerne set, at der var kommet en udvidelse af barselsorloven.
Det vil vi generelt gerne, og vi vil gerne både have flere øremærkede uger og flere uger helt generelt til barsel.
Men vi fik også at vide i forhandlingerne, at det ville koste 2,5 mia. kr., og jeg ved ikke, om ordføreren har en idé om, hvor vi skal finde de penge lige pludselig.
Måske er det en bedre idé, at vi langsomt bevæger os hen i en retning, hvor vi kan få flere og flere uger generelt til barsel.
Kunne vi ikke arbejde på det?
Bent Bøgsted (DF), 2022-01-25:
Det er jeg fuldstændig klar over, og jeg var også selv med til at lave barselsorloven tilbage i 2002 eller 2003, hvor den også blev vedtaget.
Der lagde vi meget vægt på, at det var familierne, der skulle have selvbestemmelse, det var familierne, der selv skulle fordele barsel, og der var noget øremærket barsel til moren.
Siden er der kommet noget mere øremærket barsel til moren, men der er også visse ting, der er naturlige, fordi det er moren, der har født barnet og har haft smerterne ved det.
Det er ikke faren, der har haft det, så der er noget barsel, der helt naturligt øremærkes til moren i den forbindelse.
Det er klart, og det er jeg fuldstændig klar over.
Marie Bjerre (V), 2022-01-26:
Tak for svaret.
Det er godt at høre, at regeringen følger det her tæt, og at erhvervsministeren også gør det.
I Venstre har vi meget, meget stort fokus på det her problem, og ser det også fra borgerne og forbrugernes side, og vi har lige kørt en runde med klima-, energi- og forsyningsministeren, i forhold til hvad man kan gøre over for danskerne.
I Venstre har vi foreslået højere varmepuljer og sænkelse af elafgifterne.
Men vi er altså heller ikke blinde for, hvad det her gør for erhvervslivet, og derfor vil jeg egentlig gerne fokusere det her spørgsmål udelukkende på virksomhederne.
Virksomhederne er nemlig også meget hårdt ramt, det er ikke kun os almindelige danskere, der er hårdt ramt, og det gælder også i Nordjylland, hvor ministeren og jeg er valgt, og jeg synes, det er vigtigt, at regeringen også ved, at det gør ondt på de virksomheder, og derfor vil jeg egentlig gerne nævne to konkrete eksempler fra Nordjylland, som jeg håber ministeren vil tage til sig.
Det er eksempelvis købmanden fra Øster Brønderslev, som har fået en elregning på 78.000 kr. i januar måned – sidste år beløb den sig på 34.000 kr.
Det er også virksomheden Danauk i Ulsted, som har fået fordoblet deres elregning, og det har så betydet, at de har måttet skrue ned for varmen i deres lagerhal på 1.000m 2 , medarbejderne er sendt hjem, og udvidelsesplaner er sat i bero.
Det kan selvfølgelig ikke blive ved med at gå for sådan nogle virksomheder, at man bliver nødt til at gøre det.
Det betyder, at vi kommer til at miste arbejdspladser, det betyder, at vi kommer til at miste velfærd, ligesom det heller ikke kan gå for resten af landet.
Faktisk siger Dansk Industri, at virksomhedernes energiregninger i år samlet bliver 9,5 mia. kr. dyrere sammenlignet med 2019.
Derfor vil jeg gerne høre, om regeringen ser, at der er nogen muligheder for på en eller anden måde at hjælpe erhvervslivet med de her store regninger, som man jo ser lige nu.
Simon Kollerup (S), 2022-01-26:
Jeg deler vurderingen af, at det, som ordføreren siger, selvfølgelig ikke kan blive ved med at gå, og derfor ser jeg også meget nøje på, hvad Dansk Industri har udtalt om den her sag.
De siger, at generelt er virksomhederne ikke truet på livet, og de forventer også, at det her vil normalisere sig igen.
Det er jo det, vi har udsigt til, nemlig at energipriserne vil normalisere sig.
Og så er der jo den økonomiske logik gældende her, at virksomheder har mulighed for at overvælte det ved at hæve priserne – det har forbrugerne ikke, og det er derfor, jeg mener, at det rigtige sted at sætte ind er hos forbrugerne.
Marie Bjerre (V), 2022-01-26:
Tak for det, jeg mente nok, jeg havde en runde mere.
Jeg skal bare lige forstå svaret.
Altså, vil det sige, at som det ser ud lige nu, mener regeringen ikke, at man skal gøre noget ekstraordinært for at hjælpe virksomhederne, og vil det sige, at man sådan set mener, at det er nok, at man har en forventning om, at priserne vil falde igen, at det vil normalisere sig, og at man i stedet for udelukkende vil hjælpe forbrugerne?
Simon Kollerup (S), 2022-01-26:
Altså, jeg siger: Der er lanceret en ny varmepakke på 100 mio. kr., som blev lavet sidste år.
Den er målrettet de økonomisk mest vanskeligt stillede borgere.
Så har klimaministeren lige nu forhandlinger og drøftelser med Folketingets partier for at vurdere, om der er behov for yderligere tiltag.
Derfor er det der, jeg mener vi skal sætte ind.
Og det er også det, vi har meldt ud med varmepakken, og så skal vi selvfølgelig følge den her situation nøje, som vi regner med normaliserer sig.
Louise Schack Elholm (V), 2022-01-26:
Det er jo meget interessant også at høre den diskussion, fordi ministeren, sådan som jeg forstår det, tilkendegiver, at man ikke formoder, at det her giver de store problemer for virksomhederne.
Jeg vil høre, om ministeren tror, at det giver en konkurrenceforvridning, hvor folk f.eks. går væk fra de fysiske butikker som SuperBrugsen eller andre og over til de netbaserede butikker, altså til sådan noget som nemlig.com.
For de fysiske butikker skal jo sådan set have et lokale, som folk kan gå ind i, og de skal have kølemontre, der er kølet ned, selv om man åbner døren.
Det skal de virtuelle butikker jo ikke.
Så ser ministeren, at der kan komme en konkurrenceforvridning, hvor folk går væk fra de fysiske butikker?
Simon Kollerup (S), 2022-01-26:
Tak for det.
Jeg kan sige, at vi følger udviklingen i energipriserne rigtig tæt fra regeringens side, og aktuelt er det priserne på gas og el, som er betydelig højere end sidste fyringssæson, og det er jo ikke noget, der bare gælder i Danmark, det gælder faktisk i hele Europa.
Den gode nyhed er, at der er udsigt til, at de her priser vil falde igen, men omvendt er der ikke nogen tvivl om, at de aktuelt høje energipriser selvfølgelig kommer til at påvirke både husholdninger og også virksomheder.
Det var derfor, vi i november præsenterede en varmepakke, som skulle rettes mod økonomisk vanskeligt stillede borgere, bl.a. med en pulje på 100 mio. kr., som altså skulle målrettes pensionister og kontanthjælpsmodtagere.
Lige nu drøfter klimaministeren, som jeg ved ordføreren ved, situationen med Folketingets partier, herunder om der er behov for at tage yderligere tiltag.
Jeg kan også godt forstå, at mange virksomheder er bekymrede og især dem, der bruger rigtig meget energi i deres produktion.
Men man kan også sige, at der er en grund til, at det særlig er familierne, der er i fokus i den her debat, for modsat den enkelte husholdning har virksomhederne jo faktisk mulighed for at sende regningen videre.
De kan sætte priserne op, og det er også forventningen, at de vil gøre det.
Vi kan f.eks. allerede nu se, at der er flere af vores dagligvareforretninger, der har meldt ud, at de begynder at hæve priserne på forskellige dagligvarer som f.eks. ost og smør, og det er en forventelig følge af, at det kræver meget energi at producere fødevarer.
Samtidig er det her jo en fælles udfordring, kan man også sige, altså på tværs af lande, og det betyder også, at danske virksomheders konkurrenceevne egentlig ikke i væsentlig grad bliver påvirket af det her.
Det er også en vurdering, jeg deler med Dansk Industri, kan jeg sige, så det er noget, der ligesom er fælles forståelse for, altså at det er sådan, virkeligheden ser ud.
Dansk Industri vurderer generelt, at virksomhederne heller ikke er truet på livet.
Så det er altså forbrugerne i sidste ende, der vil komme til at blive ramt af det her, og derfor er det også over for borgerne, vi mener er det rigtige sted at sætte ind.
Louise Schack Elholm (V), 2022-01-26:
Jeg stiller spørgsmål til ministeren om, om ministeren opfatter, at der er en forvridning.
Jeg er ganske udmærket klar over, at de danske eksportvirksomheder er virkelig dygtige til at spare på energien i forhold til deres udenlandske konkurrenter.
Så på den måde er det faktisk en konkurrencefordel, hvis man kan sige det sådan; altså, det er også lidt groft sagt, men de udenlandske vil opleve det i større grad, end de selv vil.
Butikkerne kan lægge det over på forbrugerne, men netbutikkerne oplever jo ikke den samme prisstigning, eller det er det, jeg spørger ministeren til, altså om ministeren opfatter, at netbutikker, som nemlig.com og andre, har de samme prisstigninger, som man oplever i de fysiske butikker.
Simon Kollerup (S), 2022-01-26:
Altså, det er ikke en vurdering, jeg har haft mulighed for at lave op til den her besvarelse, men hvis der er ønske om det, kan man selvfølgelig altid prøve at komme dybere ned i tallene.
Jeg tror, at når energipriserne generelt stiger, så vil man blive eksponeret forskelligt, i forhold til hvor man i givet fald står som virksomhed.
Det er klart, at energiintensive virksomheder vil blive hårdere ramt, men generelt er vurderingen – det er den fra mig som minister, og det er den også fra Dansk Industri – at det her ikke truer virksomhederne på livet, og at det er en midlertidig ting, som vi kommer på den anden side af igen.
Indtil da er det klogt at sætte ind i forhold til at hjælpe danske forbrugere, og det er det, vi lægger op til at gøre.
Marie Bjerre (V), 2022-01-26:
Jeg vil meget gerne følge op på det, for ministeren svarede jo sådan set meget klart, at det her er midlertidigt, og at det ikke er noget, der truer virksomhederne, og at regeringen derfor i stedet for vil fokusere på forbrugerne.
Derfor vil jeg bare høre, om det er en korrekt konklusion, jeg laver, nemlig at regeringen ikke aktuelt har nogen planer om, at man skal gøre noget for dansk erhvervsliv.
Simon Kollerup (S), 2022-01-26:
Så fortæller jeg, at vi har spillet ud med en varmepakke, der er målrettet forbrugerne, og at klimaministeren lige nu har drøftelser med Folketingets partier om, om der måtte være behov for yderligere tiltag.
Og de forhandlinger tænker jeg skal tages i de lokaler.
Men det er rigtigt, at varmepakken, der er lanceret, er målrettet forbrugerne, og jeg tænker også, at det er der, problemet må være størst, fordi virksomhederne har mulighed for at vælte priserne over på forbrugerne , og det er forventningen, at de vil gøre det.
Lars Christian Lilleholt (V), 2022-01-26:
Tak for det formand.
Hvad er regeringens rationale bag, at regeringen netop har afsat 100 mio. kr. til en såkaldt varmepulje til kommunernes øgede udgifter til eksempelvis personlige tillæg til pensionister og kontanthjælpsmodtagere?
Marie Bjerre (V), 2022-01-26:
Tak for det.
Har regeringen overvejet, om man også skal støtte erhvervslivet for at imødegå de voldsomme prisstigninger på energi, og i bekræftende fald hvordan?
Peter Hummelgaard (S), 2022-01-26:
»Det er en kold tid som vi lever i /alle går rundt og fryser.«
Sådan sang Kim Larsen tilbage i 1976.
Vi kender jo kun den danske vinter alt for godt med al dens mørke og kulde, og netop i år stiger de globale priser på energi ekstraordinært meget.
Det kan mange af os heldigvis godt klare, men der er altså også mennesker i vores samfund, som har svært ved at finde penge til uforudsete udgifter, som de her helt uforskyldt har fået.
Dem vil regeringen hjælpe.
Det handler grundlæggende om solidaritet i en ekstraordinær situation.
Derfor har regeringen sammen med et flertal af Folketingets partier afsat en pulje på 100 mio. kr. til at understøtte kommunernes hjælp til særlig kontanthjælpsmodtagere og pensionister.
At vi lige netop er landet på det beløb, skyldes flere ting.
For det første er puljen jo et supplement til de eksisterende hjælpeordninger, vi har.
Pensionister kan f.eks. få et varmetillæg, som er reguleret efter deres indkomst, og som kan forhøjes i tilfælde af markant stigende priser.
For det andet har vi kigget på tidligere års udgifter til de ordninger, puljen dækker, og vi antager, baseret på vores tal, at nogle kommuner i landet rammes mere end andre, f.eks. fordi de har mange borgere med individuelle gasfyr.
Regeringen følger udviklingen og holder øje med, om der er brug for flere målrettede initiativer, der kan afbøde konsekvenserne af de stigende energipriser.
Derfor inviterede klima-, energi- og forsyningsministeren i sidste uge også forligspartierne til at drøfte energipriserne.
Det er virkelig en kold tid, vi lever i, men der er altså ikke nogen, der fortjener at gå rundt og fryse derhjemme på grund af prisstigninger ude i den store verden.
Tak for ordet.