Troels Ravn (S), 2017-01-17:
Først og fremmest tak til Dansk Folkeparti for at rejse den her forespørgsel.
Det er selvsagt et meget, meget vigtigt område og emne, vi drøfter i dag, nemlig udsatte børn og unge og deres rettigheder.
Ved årsskiftet var det lige præcis 6 år siden, at Barnets Reform trådte i kraft.
Med Barnets Reform kom der for alvor fokus på det enkelte barns retssikkerhed og tarv.
Reformen skulle bl.a. sikre kontinuitet i anbringelsen, sikre en stabil og nær voksenkontakt og bedre rammer for kommunernes indsats, herunder et øget og forbedret samarbejde mellem myndigheder og forvaltninger.
Derudover skulle der være fokus på en tidligere forebyggende indsats.
Problemerne skulle tages i opløbet, inden de voksede sig store, og børnene skulle sikres den rette hjælp i tide.
Siden indførelsen af Barnets Reform er indsatsen styrket yderligere.
Reglerne om statsrefusion er ændret, så særlig små og fattige kommuner ikke står helt alene med udgiften til at anbringe meget store børneflokke.
Og i 2013 kom overgrebspakken, som skal forebygge overgreb og sikre en styrket indsats for de børn og unge, som har været udsat for overgreb.
Der er gennemført en tilsynsreform, som sikrer bedre tilsyn med opholdssteder for bl.a. børn og unge, så det ikke længere er kommunerne selv, der fører tilsyn med deres egne tilbud.
Det er alt sammen indsatser, som skal bidrage til, at børn og unge får den hjælp, de har behov for, og at systemet ikke svigter, når forældre og andre, som ellers burde give den rette omsorg, svigter.
Men hvordan står det så til, her 6 år efter at Barnets Reform trådte i kraft?
Det er det, vi skal drøfte i dag.
Status er desværre, at det ikke går godt nok, for der er stadig for store problemer.
Nogle kommuner gør det rigtig godt, og det er vigtigt at sige, at de kommuner har taget lovens formål og bestemmelser til sig.
Socialstyrelsens evaluering af Barnets Reform fra 2015 viser, at det på nogle områder går fremad, men også at langtfra alle kommuner lever op til deres tilsynsforpligtelser.
Det sammen med andre afgørelser af sager i Ankestyrelsen, som viser, at der stadig er fejl i mange sager med børn og unge, minder os om, at arbejdet altså langtfra er tilendebragt.
Der er stadig behov for, at vi følger op.
Der er stadig behov for en større og bedre indsats, som sikrer, at børnene og de udsatte familier får den hjælp, de har krav på.
Evalueringen viser, at der stadig er kommuner derude, der på trods af kendskabet til den skærpede underretningspligt ikke er gode nok til at følge op på underretninger, at der i nogle kommuner er en gevaldig udfordring med at sikre koordineringen mellem modtagerenheden og den øvrige forvaltning, og at samarbejdet med øvrige fagpersoner mange steder halter.
Det er alt sammen til stor skade for dem, det hele handler om.
Der er stadig børn, der ikke får den hjælp, de skal have, tidligt nok.
Der er stadig børn, der ikke inddrages i deres egen sag.
Og der er stadig børn og familier, der ikke modtager den indsats, som vi ved virker, fordi vigtige oplysninger ikke gives videre eller der ikke regeres hurtigt nok.
Vi ved godt, hvad der virker, men vi skal blive langt bedre til rent faktisk at gøre det, der virker.
I stedet for at gøre spredte og nogle gange nærmest tilfældige indsatser, i bedste fald ligegyldige og i værste fald direkte skadelige indsatser, skal vi sørge for, at kommunerne anvender den viden, de har, om, hvad der virker.
Vi skylder hver enkelt familie og hvert enkelt barn, at de får den hjælp, der er den rette, og selvfølgelig at indsatsen lever op til loven, men også at den virker.
Derfor er der behov for, at kommunerne i højere grad lever op til deres ansvar.
Det er vores ansvar som politikere at sikre, at de intentioner, der er i den lovgivning, som gennemføres, også bliver til virkelighed ude i kommunerne; at intentionerne om bedre forløb, tidlig indsats og inddragelse også bliver til virkelighed for de børnefamilier, det hele handler om.
Derfor er jeg glad for, at Dansk Folkeparti endnu en gang har rejst en forespørgsel om dette emne, for der er behov for en strammere opfølgning.
Der er behov for, at regeringen følger op på den lovgivning, et bredt flertal i Folketinget står bag.
Det er nødvendigt, at regeringen tager ansvar for, at kommunerne følger den lovgivning, der er lavet, og lever op til intentionerne bag Barnets Reform, herunder ikke mindst ved fremadrettet at benytte de redskaber og sanktionsmuligheder, der findes, over for kommunerne.
Med de ord vil jeg sige tak for ordet, og jeg vil også understrege, at Socialdemokratiet står bag det forslag til vedtagelse, som den forrige ordfører læste op.