runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-31:
Altså, dybest set synes jeg, det er vigtigt, man diskuterer, hvordan den fri bevægelighed hænger sammen med et begreb som den vandrende arbejdstager, og hvordan de ting giver bedst mening.
Og jeg skal ikke lægge skjul på, at vi jo for nogle få dage siden havde en langvarig debat her i Folketingssalen om et andet vigtigt EU-tema, nemlig forordning 883, som vedrører en del af det, som hr. Claus Kvist Hansen spørger om her.
For fuldstændighedens skyld tror jeg at jeg vil henvise til den relativt lange besvarelse, jeg gav til det spørgsmål under den debat, hvor – skylder jeg at sige – Dansk Folkeparti også var repræsenteret, dog ved en anden ordfører, men det skal jo ikke komme hr. Claus Kvist Hansen til skade.
Karsten Hønge (SF), 2017-03-31:
Jamen det mener jeg vi har taget stilling til igennem det forslag til vedtagelse, der ligger.
Selvfølgelig er vi da bekymrede, når EU forsøger på at erobre ekstra land, men jeg forsøgte at gøre mig umage med i min ordførertale at prøve at forklare vigtigheden af, at vi har vores særlige arbejdsmarkedsmodel, og at EU skal respektere de arbejdsmarkedsmodeller, der er i landene, og vigtigheden af, at lønarbejderne har adgang til at konflikte for deres interesser.
Men jeg har ikke travlt med i alle mulige sammenhænge altid at skulle finde en eller anden begrundelse for, hvorfor man skal forvente sig det værste fra EU's side.
Jeg kan konstatere, i Danmark som i resten af EU, at det yderste højre og det yderste venstre har fundet sammen i altid at give både det indre marked og det ydre rum skylden for alt muligt.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-31:
Det vil sige, at ordføreren faktisk ikke er bekymret, når Kommissionen lægger op til, at EU skal have noget mere kompetence i spørgsmål, hvor vi ellers alle sammen indtil nu har været enige om at sige, at det skal EU ikke blande sig i, nemlig vores arbejdsmarkedsmodel, vores kollektive overenskomster, som jo er dem, der skal bestemme over løn- og arbejdstid og i et vist omfang også over pensionsindbetalinger, og velfærdsydelser?
Det er jo en lang række punkter, hvor Kommissionen lægger op til at der skal klippes noget mere af vores selvbestemmelsesret, enten som fagforeninger eller som medlemslande, og overføres til EU.
Altså, jeg kan ikke rigtig finde ud af, hvor jeg har ordføreren i det her.
Er det bekymrende?
Er det noget, ordføreren er tilhænger af, eller er det noget, ordføreren er modstander af?
Karsten Hønge (SF), 2017-03-31:
Jo, altså, som jeg sagde, synes jeg, det er målet, der er det vigtigste, og det er at forsvare lønarbejdernes interesser
Jeg sagde i forhold til den melding, der er kommet, at vi heller ikke synes, at vi på nogen måde skal give efter for en overnational social union.
Men til gengæld vil jeg sige, at jeg ikke deler Enhedslistens tendens til i EU-sammenhæng, måske ikke generelt, men i hvert fald i EU-sammenhæng, altid at være langtidsskuffet og grundbekymret.
Jeg synes, man skal være i stand til at se på, om EU er et instrument, som vil kunne blive hegnet ind i forhold til at forsvare lønarbejdernes interesser, og det mener vi faktisk der er mulighed for i forhold til den tekst, vi tilslutter os.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-31:
Det var, for at ordføreren kunne få lidt motion, at jeg trykkede lidt sent!
Mit spørgsmål er lidt det samme som til ordføreren for Det Radikale Venstre.
Altså, som jeg læser Kommissionens meddelelse, lægges der meget klart op til, at EU skal have noget mere kompetence på nogle områder, som de i dag ikke har kompetence på.
Det drejer sig om løn, arbejdstid og pensionsforhold.
Jeg synes, at ministeriet har gennemgået rimelig nøgternt, hvad det er, og ellers kan man jo bare læse indenad.
Og der vil jeg bare spørge hr. Karsten Hønge, om ikke han er bekymret for de dele af Kommissionens meddelelse.
Karsten Hønge (SF), 2017-03-31:
En af de skilleveje, vi står over for, er, om vi vil have et socialt Europa, eller om vi vil have social dumping.
SF ønsker et EU, hvor alle Europas arbejdere får en fair chance, men det betyder ikke, at vi støtter en såkaldt social union – selv om det begreb i øvrigt kan bruges til meget forskelligt.
Jeg har lagt mærke til, at mange godt kan lide at fortabe sig i diskussioner om, hvorvidt noget nærmest er en social union, en social dimension, måske en social kontrakt, eller hvad med en topmødeerklæring?
Pointen for os er, at uanset hvad man kalder det, skal vi finde balancen mellem den helt særlige sofistikerede danske model for arbejdsmarkedet og sociale rettigheder til alle lønarbejdere i Europa.
Arbejdsmarkederne er blevet internationale, og der er brug for at have værktøjer, der matcher de udfordringer, som det giver.
Det, som skal stå klart, er, at lønarbejdernes rettigheder skal komme før virksomhedernes ret til fri bevægelighed.
Kapitalens frie bevægelighed må ikke ende med bare at være kapitalens frie bevægelighed ned i arbejdsgivernes lommer.
Men svaret er ikke, at nationalstaterne krummer sig sammen om sig selv.
EU skal respektere landenes forskellige arbejdsmarkedsmodeller, men vi skal ikke have en overnational social union.
Man kan kalde det, hvad man vil, men det, det handler om, er, at der er brug for at forsvare lønarbejderne og deres faglige organisationer, også i EU.
Retten til frie, uafhængige slagkraftige fagforeninger hænger nøje sammen med retten til at konflikte for almindelige menneskers forhold gennem kollektive overenskomster.
Vi skal sætte mennesker før virksomhederne.
Så vil jeg sige, at SF kan tilslutte sig det forslag til vedtagelse, som er blevet fremsat af hr. Claus Kvist Hansen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-03-31:
Det har jeg ingen forudsætninger for at gætte på i tal.
Det grundlæggende her er vel: Tror jeg på, at det at deltage i det europæiske samarbejde, i Den Europæiske Union, med alle de politikker, det omfatter, er en gevinst for Danmark økonomisk og på alle mulige andre områder, eller tror jeg, det vil være en økonomisk gevinst for Danmark at melde sig ud af Den Europæiske Union?
Jeg kan love for, at jeg kun tror på det første.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-03-31:
Tak for det.
Sådan med et slag på tasken mener jeg at Danmarks nettobidrag til EU årligt i øjeblikket ligger på i omegnen af 10 mia. kr.
Sådan helt kort og kontant: Vil ordføreren forvente, at det tal bliver højere eller lavere, hvis EU får mulighed for at fortsætte i det spor mod en social union, og hvorfor?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-03-31:
Jeg synes, det er rigtig godt, at vi har den her debat, og jeg tror bare, ordføreren og jeg grundlæggende er helt uenige om, hvad det er for en retning, vi skal i.
Men det, som jeg er optaget af, er, hvad det er for nogle ambitioner, vi har for fællesskabet; hvad det er for nogle ambitioner, vi har for, hvor vi skal hen.
Hvis de grundlæggende rettighedsniveauer f.eks. for løn stiger i nogle af de andre europæiske lande, vil det faktisk også komme Danmark til gode.
Så kan vi i højere grad koncentrere os om at bekæmpe social dumping, og det er vi også meget optaget af i Radikale Venstre.
For nuværende og med de principper, der ligger her, ser jeg ikke nogen som helst trussel – tværtimod.
Jeg ser muligheder i, at vi i højere grad kan udvikle og højne niveauerne og vores fælles velstand i Europa på tværs af landene, fordi vores arbejdsmarkeder hænger sammen, fordi vores økonomier hænger sammen.
Der kan vi ikke efter min og Radikale Venstres opfattelse – og det er nok der, vandene skiller – skille vores økonomi og arbejdsmarked ud og sige, at det ligger på sin egen ø, og at det behandler vi for os selv.
Til gengæld handler EU's indre marked jo om den fri bevægelighed for arbejdskraften.
Man kan kun få del i ydelser her i landet, hvis man arbejder og betaler skat.
Det synes vi er rimeligt.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-03-31:
Tak for det, og tak for ordførerens redegørelse.
Jeg var lige ved at sige, at jeg næsten som altid eller i hvert fald som oftest, når jeg hører Radikale Venstre udtale sig om EU-forhold, så lidt fornemmer den her forurettethed, den her overraskelse over, at nogle vil driste sig til at sætte spørgsmålstegn ved det her forgyldte europæiske projekt.
Jeg må sige, at ordføreren til fulde indfrier den forventning.
Det virker, som om ordføreren ikke ønsker at koble økonomi op på de her drømme om udvikling af sociale rettigheder.
Så vil jeg bare høre: Ser ordføreren ikke, at en udvikling og styrkelse af de sociale rettigheder for EU-borgere med en vis sandsynlighed vil kunne medføre et større dræn af velfærdsydelser fra Danmark til andre EU-landes borgere?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-31:
Undskyld, at jeg grinte af ordføreren, men det var faktisk, fordi lige her er det åbenbart fuldstændig rigtigt, hvad ministeriet kommer med af vurderinger i forhold til national kompetence og EU-kompetence, men i en række andre sager sidder vi jo altid netop og diskuterer det.
Det her har jo også været diskuteret i Folketingets Europaudvalg, hvor vi også har gennemgået det her høringssvar og diskuteret, hvad det egentlig går ud på, og hvor det er, de her kompetencer ligger.
Og der har jeg også givet udtryk for vores partis uenighed på nogle af de punkter.
Igen må jeg bare pointere, at meddelelsen er blevet sendt i høring, og så kommer der et udspil – det skulle komme her i slutningen af april – og så skal jeg da med glæde tage stilling til det igen.
Men lad os nu forholde os til fakta og ikke til fantasi.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-31:
Tak for det.
Og lad mig sige tak for en på mange måder meget interessant debat, der er kommet ret godt rundt i hjørnerne af det europæiske samarbejde.
Jeg har sådan set ikke så meget at tilføje i forhold til den relativt uddybende besvarelse, jeg gav hr. Claus Kvist Hansen, og som, hvis jeg selv skal sige det, var meget tilfredsstillende.
Der er vel så det at sige til hr. Claus Kvist Hansen, at der jo var en diskussion med afsæt i det, jeg havde med i min tale, om, hvem hr. Claus Kvist Hansen oplevede tryghed i forhold til.
Det, jeg håbede med talen, var sådan set at kunne skabe tryghed for regeringens dagsorden, ikke tryghed for den europæiske dagsorden, EU's dagsorden.
Så jeg tror sådan set, at hr. Claus Kvist Hansen måske bevidst eller ubevidst er kommet til at misforstå det budskab, der blev sendt.
Jeg er jo et hundrede procent enig i det forslag til vedtagelse, der er blevet fremsat af et bredt flertal i Folketinget.
Det synes jeg først og fremmest er glædeligt – også det, at der er en opmærksomhed om de initiativer, som Kommissionen har taget, og som jo så også har ført til en stor debat i en lang række EU-lande eller i hvert fald fra en lang række regeringers side.
Nu må vi jo så afvente og se, hvad Kommissionen vælger at gøre på baggrund af den høring, der har været.
Og så glæder jeg mig til at diskutere det spørgsmål indgående med Folketinget.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-03-31:
Tak til ministeren.
Ministeren kan være helt tryg ved, at jeg er relativt tryg i forhold til regeringens holdning til den sociale union, og jeg er også fuldstændig tryg ved, at ministeren har forstået, at det for mit eget vedkommende var en tilsigtet misforståelse.
Så vi er trygge alle sammen.
Nu har vi jo kigget fremad, og vi er sådan over en bred kam i hvert fald nogenlunde enige om, hvad vi ikke ønsker af fremtiden.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens holdning til den sociale dimension, som er i EU i øjeblikket, for som ministeren også oplyste i sin tale, har vi jo allerede nu sociale forpligtelser.
Vi kan se på sådan nogle lidt ubekvemme forhold som f.eks. det, at der i 2015 – så vidt jeg kan se – blev udbetalt dagpenge for i omegnen af 720 mio. kr. fra Danmark til vandrende arbejdstagere, og at SU-niveauet til vandrende arbejdstagere ligger på i omegnen af 0,5 mia. kr. i år.
Mener ministeren, at det er et passende niveau, altså at vi nu har nået et passende niveau for vores sociale forpligtelser, eller måtte man egentlig gerne slå lidt bak?
Har ministeren nogen kommentarer til det?
Karsten Hønge (SF), 2017-03-31:
Det svar gør, at jeg simpelt hen ikke orker at gå videre med spørgsmål nr. 2.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-03-31:
Jamen det er formentlig hverken første eller sidste gang, ordføreren og også jeg oplever, at man taler forbi hinanden.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-31:
Altså, man bruger netop ordet søjle om det projekt, der har været i høring, som vi går og venter på resultatet af.
Det er jo altid ærgerligt, når man har en debat, hvor man på den måde taler i hver sit spor og lidt forbi hinanden.
Og så går man hjem netop med det her meget selektive og subjektive, som ordføreren også har præsenteret os for.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-03-31:
Det er nogle definitioner, som jeg egentlig ikke har tænkt mig at gå i dybden med.
Jeg kigger på det overordnede billede, altså hvordan jeg ser Kommissionens ambitionsniveau i forhold til det fremlagte.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-31:
Det er jo altid sådan lidt, når man går ud af salen efter sådan en forespørgselsdebat, at man tænker: Hvad var det, jeg fik med mig?
Og så er det jo spændende at høre ordførerens sådan meget selektive og ekstremt subjektive opsamling.
Det er næsten synd, at vi har siddet her og debatteret, hvis det var det, der kom ud af den her debat, eller i hvert fald det, som blev modtaget af en af spørgerne her i debatten.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre hr. Claus Kvist Hansen om, om han kender forskellen på den sociale søjle, som vi diskuterer her, altså det udspil til diskussion og høring, som er blevet sendt fra Kommissionen, og så det, der hedder en social protokol, som er omtalt af Enhedslistens ordfører.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-03-31:
Så beder jeg ordføreren, hr. Finn Sørensen, om forladelse.
Det var bestemt hverken en provokation eller nogen som helst tilsigtet misforståelse, det var bare sådan, jeg hørte det.
Jeg vil ikke sige et lighedstegn, det synes jeg ville være at stramme den, men jeg hører Enhedslistens ordfører sige, at man er tilhænger af arbejdskraftens fri bevægelighed, og det samme hører jeg Liberal Alliances ordfører sige.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-31:
Tak til ordføreren for opsummeringen af de forskellige partiers standpunkter.
Der mangler vel at blive slået fast, at der er et bredt flertal i Folketinget, som er modstandere af at give EU mere bestemmelsesret over nogle meget vigtige spørgsmål som vores regler på arbejdsmarkedet og adgangen til velfærdsydelser.
I hvert fald er der to blokke, nemlig den, som ordføreren er med i, som omfatter en hel masse partier, og så Enhedslisten.
Men det er ikke uvæsentligt i den videre debat.
Det, jeg bare lige skulle spørge om, var – jeg har sikkert ikke hørt ordentligt efter – hvad det var for et lighedstegn, ordføreren fik sat mellem Liberal Alliance og Enhedslisten.
Da ordføreren omtalte Liberal Alliances synspunkt, kom der en eller anden underlig parallel til Enhedslisten, jeg ikke lige forstod.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-31:
Jeg er aldrig i stand til at svare kort på noget, men jeg kan give ét eksempel.
Det er jo netop for at sige, at der skal være mere rimelighed og mere fornuft, i forhold til hvordan reglerne skal være fremadrettet.
Og det vil jo være et nybrud, hvis det lykkes at skabe muligheden for det.
Så det er netop ét eksempel på, at vi prøver at skabe mere fornuft i de EU-regler, som er gældende i dag.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-03-31:
Jamen jeg har forståelse for, at ministeren ikke vil gentage en debat, der allerede har været afviklet, men jeg vil bare bede om et helt kort svar – det må kunne gøres sådan forholdsvis kort: Ser ministeren en fremtid for sig, hvor vi prøver at slå en lille smule bak, eller mener ministeren, at det niveau, vi har i øjeblikket – med de tal, som jeg nævnte før – er passende?
Finn Sørensen (EL), 2017-03-31:
Så har ordføreren i hvert fald ikke hørt ordentligt efter de mange gange, jeg har forklaret, at vi er nødt til at få ændret
EU's regler om den såkaldte frie bevægelighed, og det vil selvfølgelig medføre nogle former for begrænsninger i den definition af fri bevægelighed, som EU har givet.
Man kan kalde det et udspil eller en meddelelse.
Kommissionen kalder det en meddelelse, og jeg siger, at det er et udspil – det er et udspil til en høring.
Det er Kommissionens holdning, der er beskrevet der, og det er Kommissionen, der er lovgiver.
Det er jo Kommissionen, der har initiativretten.
Og derfor er det da ikke uvæsentligt, hvad Kommissionen lægger op til.
Det er jo Kommissionen, der kommer til at lægge grundlaget for den forhandling, der skal være i EU, når Kommissionen har fået kigget på høringssvar og alt muligt andet.
Så derfor er det da ikke uvæsentligt, hvad Kommissionen lægger op til.
Jeg må bare sige, at det jo er svært at diskutere i sådan en meget kort ordveksling, som vi har her, men ministeriets notat nøje gennemgår de punkter, hvor Kommissionen vil have ændret kompetencen, også de punkter, hvor den ikke vil, og jeg synes, det er en meget nøgtern og præcis beskrivelse.
Den kan man ikke være uenig i – det er fakta; det er bare at slå op i traktaten og se, hvad der står.
Det er bare at slå op i lovgivningen og se, hvor EU har kompetence, og hvor EU ikke har.
Så det må ordføreren jo klare i ministeriet.
Jeg synes, det er meget klart.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-31:
Jeg så et oplæg, som er blevet sendt i høring, og som de vil lave et udspil på baggrund af.
Hvis hr. Finn Sørensen har set det allerede, tror jeg, at hr. Finn Sørensen er den eneste her i Folketinget, der har set det.
Jeg har ikke set det, for det er ikke blevet oversendt til Europaudvalget, da det ikke er blevet sendt rundt endnu.
Jeg har også set det høringssvar, ministeriet er kommet med, og jeg er sådan set ikke enig i alle de svar, ministeriet giver, ligesom jeg også ved, at spørgeren ikke altid er enig, når ministerier vurderer, om det er national eller EU-kompetence.
Vi har en række andre sager, hvor det tit bliver diskuteret.
Men jeg synes stadig væk, det er fornuftigt at sige til hinanden, at alle har ret til et retfærdigt arbejdsmiljø.
Jeg kan ikke se, det er at blande sig i nationale kompetencer.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-03-31:
Jamen som hr. Finn Sørensen er inde på, har vi haft den her debat før, og jeg må jo bare sige, at ja, Enhedslisten kan da godt ønske sig sådan en social protokol, men sandsynligheden for, at det indhold, der kommer i en sådan social protokol, er fuldstændig identisk med det, som Enhedslisten ønsker, er beskeden for ikke at sige ikke tilstedeværende.
Så alene det at åbne for, at EU skal beskæftige sig med det område i form af eksempelvis en social protokol, er efter min mening et problem.
Det, det handler om, er jo traktatændringer – det er jo, at vi skal have et fuldstændig anderledes traktatgrundlag for EU, der gør det totalt umuligt for EU at beskæftige sig med de her ting.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-31:
Det går nemlig ud på nøjagtig det modsatte, nemlig at EU-regler ikke skal overrule de faglige og sociale rettigheder, vi har her i Danmark, og i alle de andre europæiske lande.
Det er lige nøjagtig det, den protokol går ud på.
Så det handler om, at EU skal have mulighed for at blande sig mindre – at man vil afskære EU-Domstolen fra at blande sig i konfliktretten, sådan som den har gjort, og som hr. Mattias Tesfaye også gjorde opmærksom på.
I forhold til at EU-Domstolen skal blande sig i, hvem der skal have adgang til velfærdsydelser i Danmark, vil jeg sige, at det er noget, det danske Folketing skal beslutte, ligesom vi skal beslutte rammerne for den danske aftalemodel.
Så jeg vil endnu en gang så indtrængende bede hr. Kenneth Kristensen Berth om at læse det forslag og så lige genoverveje, om det måske i virkeligheden var noget, der ville passe meget godt ind i noget af den retorik, som Dansk Folkeparti kommer med.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-03-31:
Det er bare, fordi jeg sådan set tror, der er noget, hr. Finn Sørensen har fået galt i halsen – i hvert fald hvis det, hr. Finn Sørensen sagde, skulle tages som udtryk for, at Dansk Folkeparti var med i den vogn, som hr. Finn Sørensen fik pakket.
For sagen er nemlig den, at Dansk Folkeparti totalt afviser ethvert forslag om en søjle af sociale rettigheder – fuldstændig helt og aldeles.
Dansk Folkeparti afviser totalt enhver form for EU-indblanding på det sociale og det arbejdsmarkedspolitiske område og har dermed også i virkeligheden en langt mere skeptisk indstilling til, hvad EU skal beskæftige sig med på det område, end hr. Finn Sørensen og den bevægelse, som hr. Finn Sørensen repræsenterer.
For vi mener nemlig ikke, modsat hr. Finn Sørensen, at vi skal have sådan en social protokol, hvor EU kan bestemme over Danmark.
Dansk Folkeparti ønsker, at vi 179, der sidder her – og formodentlig er det kun 175, idet de fire grønlandske og færøske medlemmer sikkert vil stemme blankt –
bestemmer, hvordan reglerne skal være på det danske arbejdsmarked, punktum!
Klaus Markussen (V), 2017-03-31:
Jamen jeg synes da, som jeg sagde før, at hvis det er sådan, at vi skal have en egentlig diskussion om det emne, så synes jeg, vi skal have en forespørgselsdebat om det.
Med hensyn til den her forespørgselsdebat synes jeg, det er vigtigt at understrege vigtigheden af national selvbestemmelse i forhold til arbejdsmarkedet og den måde, man indretter vores arbejdsmarkeder på af de årsager, som jeg fremhævede i min ordførertale.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-31:
Ja, og det forslag, som den europæiske fagbevægelse har stillet, er de facto et forslag om en traktatændring, fordi den her protokol går ind og fortolker de paragraffer, som giver os problemerne, nemlig paragrafferne om den fri bevægelighed.
Og den sociale protokol, som den europæiske fagbevægelse stiller forslag om, siger meget, meget klart og tydeligt, at de faglige og sociale rettigheder, som de nu er defineret i de enkelte medlemslande – ikke af EU; det står der ikke noget om – herunder konfliktretten, og hvad vi i øvrigt har af faglige og sociale rettigheder, er overordnet EU's regler om den fri bevægelighed. Så det, som Dansk Folkeparti i virkeligheden gør, er at spænde ben for et af de instrumenter, vi kunne tage i anvendelse for at beskytte os imod nogle af de problemer, som reglerne om den fri bevægelighed giver os.
Og det er jo så bare sørgeligt, at Dansk Folkepartis modstand mod sociale rettigheder er så konsekvent, at man modarbejder et helt konkret og indlysende rigtig godt forslag fra den europæiske fagbevægelse.
Det er jo ikke Enhedslisten, der har opfundet det.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-03-31:
Jamen når jeg spørger konkret til det her med børne- og ungeydelsen, er det jo, fordi vi ikke skal længere tilbage end til den sidste valgperiode, før der sådan set var enighed mellem Venstre og Dansk Folkeparti om, at børne- og ungeydelsen skulle udbetales til børn, der opholdt sig i Danmark, ligesom der i øvrigt stod i lovgivningen og fortsat står i lovgivningen.
Men på grund af EU's regler udbetaler vi jo i øjeblikket børne- og ungeydelse til børn, som aldrig nogen sinde har sat deres ben på dansk jord.
Der bliver jeg jo nødt til at spørge Venstres ordfører: Altså, har Venstres ordfører det på den måde, at det egentlig er forkert, altså at loven i Danmark rent faktisk burde holdes, eller har ordføreren det sådan, at det her indekseringsforslag, som også er en del af den her debat, egentlig er tilstrækkeligt?
Klaus Markussen (V), 2017-03-31:
Det, som der er vigtigt for mig at understrege i den her sammenhæng – og tak i øvrigt for bemærkningerne og tilsagnet om den fælles retning, det sætter jeg pris på – er, at jeg ikke synes, at den her debat skal handle om at rulle ting tilbage.
Hvis det er sådan, at vi skal diskutere tilbagerulning af eventuelle andre områder, synes jeg, det kræver en egentlig forespørgselsdebat om det.