runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Malte Larsen (S), 2021-10-13:
Mange tak.
Med lovforslaget foreslås det, at markedsovervågning med hensyn til færdselsrelaterede produkter fremover skal følge af lov om produkter og markedsovervågning.
Baggrunden for dette er bl.a., at lov om produkter og markedsovervågning allerede fastsætter supplerende regler til markedsovervågningsforordningen for en række produktområder under Erhvervsministeriets ressort.
Idet markedsovervågningsforordningen også gælder for færdselsrelaterede produkter, foreslås det derfor i lovforslaget, at anvendelsesområdet for lov om produkter og markedsovervågning udvides til færdselsrelaterede produkter såsom motorkøretøjer.
Det er endvidere foreslået, at udvidelsen også skal gælde nationalt regulerede produkter, så der skabes en ensartethed.
Og det er ikke alle bestemmelser i lov om produkter og markedsovervågning, som bør gælde for færdselsrelaterede produkter, og de nærmere produktkrav til færdselsrelaterede produkter skal stadig fastsættes i medfør af færdselsloven, synsloven eller taxiloven eller følge direkte af relevant EU-regulering.
Lovforslaget indeholder derfor bestemmelser i den henseende.
I lovforslaget foreslås yderligere, at erhvervsdrivendes overtrædelse af produktkrav om markedsovervågningsmæssige foranstaltninger skal følge af lov om produkter og markedsovervågning.
Det vil medføre, at de skærpede kontrolbeføjelser og sanktionsmuligheder fra lov om produkter og markedsovervågning udvides til at omfatte færdselsrelaterede produkter.
Med lovforslaget foreslås derudover, at der i færdselsloven indsættes bemyndigelser til transportministeren til at kunne fastsætte regler om, at administrative forskrifter m.v., som indeholder krav til virksomheder og produkter, ikke indføres i Lovtidende, herunder at tekniske forskrifter, der ikke foreligger på dansk, er gældende.
Socialdemokratiet kan støtte forslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2021-10-13:
Ja, og jeg tror også, man ville kunne finde andre selskaber, lavprisselskaber, som måske flyver med mere tvivlsomme arbejdsforhold for deres medarbejdere, som ville påstå det modsatte.
Henning Hyllested (EL), 2021-10-13:
Det var egentlig bare til ministerens bemærkning om, at flyselskaberne jo overvælter safetyafgiften på passagererne.
Så det er ikke en korrekt påstand.
Altså, det er ikke, fordi SAS bruger det til noget i sit høringssvar, for de er tilfredse med lovforslaget, som det ligger, men jeg nævner det bare, fordi jeg nu faldt over det i SAS' høringssvar.
Benny Engelbrecht (S), 2021-10-13:
Men det gør alt andet lige, at det bliver billigere at flyve fra den pågældende lufthavn, at man skal betale den lavere afgift.
Det er det, der er rationalet bag.
Hans Christian Schmidt (V), 2021-10-13:
Tak for det.
Men altså, jeg forstår det alligevel sådan, minister, at ministeren er enig i, at lufthavnene i hvert fald ikke decideret, direkte har noget med safetyafgiften at gøre.
Er vi enige om dem?
Benny Engelbrecht (S), 2021-10-13:
Nej, det, som er virkeligheden, er jo, at hvis man betaler en lavere safetyafgift i en dansk lufthavn end det, som var udgangspunktet, vil man alt andet lige have et større incitament til at flyve fra den pågældende lufthavn.
Hans Christian Schmidt (V), 2021-10-13:
Tak for det.
Jeg vil sådan set bare have ministeren til at bekræfte, at lufthavnene ikke har noget økonomisk med safetyafgiften at gøre.
Mette Thiesen (NB), 2021-10-13:
Tusind tak.
Jeg skal gøre det ganske kort.
Der er jo to elementer i det her lovforslag.
Det her med safetyafgiften er jo en del af en aftale, som vi ikke er en del af, og det har jeg selvfølgelig brug for også at stille nogle spørgmål til i udvalgsbehandlingen.
Så er der den anden del om det her med at give bemyndigelse til at lukke luftrum eksempelvis, og der synes jeg jo netop, at vi under corona viste, at vi ret hurtigt kunne træde sammen som Folketing og træffe beslutninger, så det kommer jeg også til at spørge lidt ind til i udvalgsbehandlingen.
Så før jeg ligesom kan sige, om vi stemmer for eller imod det her lovforslag, har jeg brug for at få nogle ting afklaret i udvalgsbehandlingen.
Trine Bramsen (S), 2021-10-13:
Danmark var et af de absolut første lande til at lande i Kabul og til med militærfly at hjælpe dem, der skulle evakueres, ud.
Det er jeg stolt over, og jeg er stolt over den indsats, som forsvaret sammen med andre myndigheder med kort varsel leverede, da det jo stod klart, at det ikke længere var muligt at evakuere med civile fly.
Var det kun Danmark, der blev overrasket over, at det gik så stærkt?
Var det kun Europa, der blev overrasket over, at det gik så stærkt?
Nej, det var også USA.
Så sent som for få uger siden sagde den amerikanske forsvarsminister til senatet, at for ham var det en stor overraskelse, hvor stærkt det gik.
Trods det formåede vi altså fra dansk side at være på pletten og evakuere folk hurtigt.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-10-13:
Taleban var bevæbnede.
De gik fra hus til hus for at finde dem, som har arbejdet sammen med Danmark og vores allierede.
Hver en time talte.
Ingen kunne være sikre, mens Taleban kom stadig tættere og tættere på Kabul.
Det var intense dage op mod evakueringen af danske styrker og medarbejdere i Kabul.
Mens kampklædte talebankrigere rykkede ind i Kabul, stod en feststemt forsvarsminister i ledtog med både statsministeren og fadøl til udendørskoncert i Odense og deltog et par dage senere i en lokal valgkamp på Ærø.
Mener forsvarsministeren, at det var den rigtige beslutning at glemme alvoren i Kabul og i stedet trække i festtøjet?
Trine Bramsen (S), 2021-10-13:
Det er mit ansvar som forsvarsminister, og derfor er jeg også glad for, at det foregik i god ro og orden.
Herefter var der ikke danske soldater i landet før søndag den 15. august, hvor det stod klart, at det ikke længere var muligt at evakuere den danske ambassade og lokalansatte afghanere fra Kabul med civile fly.
Her kom Danmark på plads i Kabul som et af de absolut første lande, hvorfra vi kunne iværksætte evakueringen med militærfly ud af Kabul.
Det kunne vi, fordi vi hurtigt traf beslutning allerede lørdag den 14. august om at deployere fly til regionen.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-10-13:
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at ministeren foretog de rette valg, mens det blev stadig klarere, at Kabul og Afghanistan ville falde i hænderne på den islamistiske terrororganisation Taleban?
Trine Bramsen (S), 2021-10-13:
Jeg tror, at det, som spørgeren forsøger at få mig til at sige, er noget søgt, men jeg kan gentage, at det er Forsvarets Efterretningstjeneste, der laver det samlede billede og den samlede vurdering, som jeg og i øvrigt også spørgeren selv er blevet præsenteret for, og spørgeren har selv deltaget i et møde kort forinden Kabuls fald, hvor Forsvarets Efterretningstjeneste redegjorde for det efterretningsbillede, de lavede, og i det indgår der en lang række forskellige oplysninger, men det er det samlede billede, der tilgår mig som minister.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-13:
Jamen det er jo tydeligvis svært at forstå.
Ministeren siger til os i Folketinget, at hun ikke har fået de informationer, der indgår i de her ugerapporter.
Da vi tilbage i juni spurgte ind til, hvad situationen var, hvor rapporterne tegnede et billede af Talebanflag i Kabul og af afghanske soldater, der overgav sig i hobetal, og hvor Kabul var tættere på at være isoleret, fik vi overhovedet ikke de informationer.
Nu siger ministeren, at de informationer rent faktisk er tilgået ministeren.
Nu spørger jeg en sidste gang: Talte ministeren sandt i samrådet, da ministeren sagde: De informationer er ikke tilgået mig?
Trine Bramsen (S), 2021-10-13:
Jeg tror egentlig ikke, at det er så svært at forstå.
Altså, det handler om, at Forsvarets Efterretningstjeneste laver deres vurderinger på baggrund af en lang række informationer, herunder egen indhentning, oplysninger fra parterne og bidrag fra forsvaret.
På den baggrund stykker de det store puslespil sammen, og det er det store puslespil, som jeg som minister præsenteres for.
Det kan i øvrigt ikke komme som nogen overraskelse, da jeg har brugt puslespilsmetaforen og forklaret det adskillige gange.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-13:
Okay, så er jeg jo lidt forvirret, for i samrådet sagde ministeren: Jeg har ikke fået de informationer, der indgår i de her ugerapporter.
Nu siger ministeren så, at det har ministeren alligevel.
Har ministeren så talt sandt i det samråd, som vi havde for nylig?
Trine Bramsen (S), 2021-10-13:
Jeg kan gentage, at i forhold til ugerapporter udarbejder Forsvarets Efterretningstjeneste deres vurderinger på baggrund af deres egen indhentning, oplysninger fra parterne og bidrag fra forsvaret.
Forsvarets ugerapporter indgår altså på den måde som en del af et større puslespil i de samlede billeder, som Forsvarets Efterretningstjeneste lader mig tilgå som minister.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-13:
Det tror jeg sådan set også på.
Men jeg har svært ved at tro på, at ministeren ikke har læst en opsummering af informationerne i de her ugerapporter.
Jeg var i det sidste samråd med ministeren nødt til at spørge tre gange, og til sidst sagde ministeren, og jeg citerer: Jeg har ikke fået de informationer, der indgår i de her ugerapporter.
Nu har jeg så skriftligt spurgt ministeriet om, hvad der indgår i de efterretninger, som ministeren får overbragt, og der står: »Forsvarets Efterretningstjenestes sikkerhedsvurderinger bygger på det samlede efterretningsgrundlag ...
Forsvarets ugerapporter er således en del heraf.«
Så hvad er sandt, minister?
Trine Bramsen (S), 2021-10-13:
Helt ligesom det har været praksis under tidligere regeringer, er det Forsvarets Efterretningstjenestes vurderinger, der lægges til grund i sager vedrørende sikkerhedssituationen i udlandet.
Havde FE – altså Forsvarets Efterretningstjeneste – forudset Kabuls hurtige fald i august?
Nej, men det havde de allierede heller ikke.
Den amerikanske forsvarschef redegjorde for nylig over for det amerikanske senat for, at kollapsets hastighed og omfang også kom som en overraskelse for USA.
Det, som jeg er optaget af, er, om vi har evakueret dem, som vi skulle evakuere, og om der er handlet rettidigt, da vi fik de nødvendige oplysninger.
Jeg må bare konstatere, at Danmark altså var et af de absolut første lande, der landede i Kabul og var i stand til at hente folk ud.
Vi hjalp en stribe allierede, og på internationale møder rundtomkring bliver vi i de her uger og måneder rost af andre lande for den store indsats, som vi har ydet, også for dem.
Jeg er stolt over det danske forsvar, jeg er stolt over, at vi så hurtigt kunne iværksætte en evakuering.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-10-13:
Tak for det, formand.
Hvad har regeringen foretaget sig i EU for at modarbejde, at EU skulle komme til at bestemme over dansk velfærdspolitik, helt konkret i forhold til EU’s seneste indgreb i spørgsmålet om familiers fordeling af barsel?
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-13:
Af regeringens lovprogram fremgår der flere lovforslag, som er stramninger af udlændingelovgivningen, bl.a. udvisningsreglerne, og vi kommer også til som parti at have en diskussion omkring reglerne for frakendelse af statsborgerskab.
Hvis jeg skal få spørgeren til at gå lidt glad fra salen, vil jeg sige, at det måske faktisk også er lidt en halv sejr for dansk parlamentarisme, at vi nu har Domstolens blåstempling af, at vi godt kan have en 2-årsregel, og en 3-årsregel i tilfælde af massetilstrømning.
Da vi indførte den regel, var det jo med procesrisiko og mange, der sagde, at det aldrig kunne lade sig gøre.
Men det kunne det jo faktisk, i hvert fald halvdelen af vejen.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-13:
Vi er jo glade for, at ministeren nu også – på vores opfordring, formoder jeg – har indkaldt til et møde om det her den 29. oktober.
Er ministeren villig til at kigge på andre områder, man kan stramme, således at man opvejer den eventuelle lempelse, som man er nødt til at komme med her?
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-13:
Jeg har ikke selv nogen holdninger til, hvornår det skal meldes ud.
Der kunne måske også være nogen, der sagde: Hvorfor skulle det meldes ud få dage før Folketingets åbning; kunne man ikke have ventet til bagefter?
Jeg har været optaget af, at vi ikke overimplementerede den dom, der er faldet ved domstolen, og at vi har indtaget den strammest mulige position.
Det betyder også, at hvis vi ender i en situation med massetilstrømning igen, mener jeg, at vi skal kunne gå op på 3 år igen.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-13:
Men det er jo fint.
Nu siger ministeren så her i Folketingssalen, at han har spurgt, om det kunne være 2½ år, men de ting har ministeren jo ikke drøftet med de partier, der står bag reglen, og det er jo derfor, jeg simpelt hen synes, det er en demokratisk uskik, at man melder det ud uden rent faktisk at have diskuteret det, især fordi det er et så vigtigt område.
Og hvis man virkelig skal være kyniker, kan man spørge, om det er noget, man bare lige har aftalt med de røde partier uden om de blå partier.
Men må jeg så stille spørgsmålet til ministeren: Hvorfor melder man det ud på en fredag aften i stedet for rent faktisk at inddrage partierne i den her diskussion?
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-13:
Jeg vil starte med at sige, at der ikke er noget, der er lusket ud.
Altså, hele Folketingets udvalg er orienteret, der er udsendt en pressemeddelelse, og der er også medier, der har skrevet om det.
Der er ikke noget luskeri her i noget som helst.
Man kan godt tage en politisk diskussion af, hvor den grænse skal ligge, men den kan kun ligge fra 2 år og nedad.
Så vi kan godt diskutere, om det skal være 1 år eller 1½ år; det synes jeg bare ville være en dårlig position.
Jeg har valgt at sige, at vi retter ind efter domstolen og heller ikke mere.
Jeg har jo også spurgt til, om det ikke kunne være 2½ år eller mere, men det kan det ikke.
2 år er grænsen.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-13:
Under flygtningekrisen var nogle af de vigtigste redskaber, vi havde for at bremse tilstrømningen, bl.a. de lavere sociale ydelser – dem har Socialdemokratiet, i hvert fald delvis, hævet igen – men især også de stramme regler for familiesammenføring, og det er jo derfor, vi blev så overraskede, da ministeren på en fredag eftermiddag, uden at have haft en dialog med Folketingets partier først, meddelte, at nu ville man sænke venteperioden fra 3 år til 2 år.
Godt nok er antallet af asylansøgere lige nu lavt på grund af corona, men situationen i Afghanistan og en stigende migration fra Nordafrika kan jo meget hurtigt føre til, at presset på Danmark stiger igen, og derfor har vi været rigtig, rigtig skuffede over, at ministeren på et så afgørende område, også selv om der har været en EU-dom, melder det her ud uden at drøfte det.
Så er ministeren klar til at kigge på andre muligheder end lige præcis bare at gå fra 3 år til 2 år; er ministeren villig til at se på, hvad der er af alternativer?
Jeg går ud fra, at juristerne har præsenteret ministeren for forskellige alternativer.
Det var i hvert fald det, ministeren selv lagde op til.
Er ministeren villig til det, og hvorfor luskede ministeren det her ud på en fredag eftermiddag uden at orientere de partier, som står bag reglen om 3 års ventetid på familiesammenføring?
Mattias Tesfaye (S), 2021-10-13:
Tak for spørgsmålet.
Jeg går ud fra, at det er stillet i lyset af mit brev til Udlændinge- og Integrationsudvalget fredag den 1. oktober.
I det brev orienterede jeg udvalget om regeringens juridiske vurdering af den såkaldte M.A.-dom fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Spørgeren henviser til aftalekredsen på familiesammenføringsområdet, og det forstår jeg som den aftale om en reform af ægtefællesammenføringsreglerne, som den daværende regering i februar 2018 indgik med DF og Socialdemokratiet.
3-årsreglen for familiesammenføring til flygtninge med midlertidig beskyttelsesstatus er derfor ikke en del af den aftale.
3-årsreglen blev derimod indført i 2016 på initiativ af den daværende regering.
Og jeg kan sige meget klart, at jeg naturligvis vil inddrage aftalekredsen i eventuelle tiltag og justeringer af de ægtefællesammenføringsregler, vi aftalte i februar 2018.
Danmark har fået en dom imod sig, og regeringens jurister har konkluderet meget klart, at 3-årsreglen skal ændres til en 2-årsregel, så længe der ikke er en massetilstrømning.
Det har jeg som nævnt orienteret hele udvalget om skriftligt forrige fredag, og i lyset af de spørgsmål, der har været stillet på baggrund af den skriftlige orientering, har jeg også inviteret alle ordførere til en mundtlig orientering i ministeriet, hvor der vil være mulighed for at spørge nærmere ind til den, synes jeg selv, rimelig komplicerede juridiske vurdering.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-13:
Mener ministeren, at ministeren bør drøfte lempelser af udlændingepolitikken såsom ministerens annoncerede lempelse af familiesammenføringsreglerne med den eksisterende aftalekreds på området, inden de konkrete lempelser præsenteres?
Trine Bramsen (S), 2021-10-13:
Da var jeg fuldt ud til rådighed, og det har jeg i øvrigt været hele vejen igennem, for sådan er det at være minister: Man er på arbejde døgnet rundt, året rundt, hele tiden.
Vi ved aldrig, hvornår tingene kan eskalere.
Er de beslutninger, der var nødvendige, blevet truffet til rette tid?
Ja, det er de.
Og det er baggrunden for, at vi kunne evakuere som et af de første lande.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-10-13:
Nu har vi jo lige haft drøftelser i forhold til de 60 mio. kr. til bygninger på fgu-området, et område, som i øvrigt er helt vildt vigtigt, fordi man arvede bygningerne fra den gamle sektor, og det har skabt rigtig store problemer derude.
Det har vi lige haft møde om, det ved ordføreren godt.
Og så er det min intention, at vi fortsætter i november måned, når vi får de evalueringer, der ligger der.
Så tror jeg, at vi kigger ind i at skulle kigge på en reform af økonomien som sådan, altså om det er de rigtige snitflader, vi har lagt.
Der er jeg spændt på, hvad evalueringen siger, og så ser jeg selvfølgelig frem til drøftelserne både med KL, men også med elevorganisationer og lederforeninger osv.
Stén Knuth (V), 2021-10-13:
Tak for det, formand.
Med 45.000 unge, der hverken er under uddannelse eller i arbejde, samtidig med at fgu-institutionerne oplever lave optagelsestal, hvilke tiltag vil ministeren så tage for at sikre, at flere unge bliver henvist til fgu?
Benny Engelbrecht (S), 2021-10-13:
Det her kunne være noget, som hele forligskredsen kunne have taget æren for, hvis man havde ønsket det.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-10-13:
Det lyder jo bare rigtig skønt, for borgerne i Brønderslev har ventet rigtig længe.
Så jeg vil ønske ministeren et rigtig, rigtig godt møde i morgen, og jeg håber, ministeren kommer ind med noget god handlekraft.
Benny Engelbrecht (S), 2021-10-13:
Jo, som sagt er der på det seneste møde, hvor vi drøftede det her – det er nogle uger tilbage – blevet præsenteret et beslutningsgrundlag for forligskredsen om at sætte et arbejde i gang.
Det her er, kan man sige, et af de få skuffeklare projekter, som er ret velbeskrevet, og det næste møde i forligskredsen er i morgen, hvor jeg har en forventning om, at partierne siger ja eller nej til det, der ligger.
Så hvis spørgeren skal påvirke sit eget parti, er det nok en god idé at gå direkte herfra og tage den diskussion i gruppen.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-10-13:
Godt, men kan ministeren så ikke lige for en prins Knuds skyld læse op igen, hvad det er, ministeren helt præcis indstiller at der kommer til at ske med Brønderslev Station, og hvornår der kommer til at ske noget med hensyn til perronhøjden?
Benny Engelbrecht (S), 2021-10-13:
Forligskredsen har jo ikke taget stilling til det beslutningsgrundlag, som jeg har præsenteret for dem.
Det tager vi jo i sagens natur i forhandlingslokalet.
Men det er jo klart, at det står enhver frit for at drøfte det i sin egen gruppe.
Det har jeg en forventning om at man generelt gør, hvis der er konkrete projekter, som der skal tages stilling til, altså at det, som partierne præsenterer, er det, man kommer med på forhandlingsmøderne.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-10-13:
Til at starte med er det ikke altid, man bliver lige glad for en ministers svar, men indtil videre lyder det jo, som om vi er tæt på, at det er i Nordjylland, vi skal have hænderne hævet op over hovedet.
Ministeren var jo selv inde på den glimrende trafikaftale, der blev lavet, hvor Venstre jo selvfølgelig også er med, og i Brønderslev er det jo sådan, at der i alt for lang tid har været for høje trin på Brønderslev Station, og at personer har været ude for faldulykker, og der er sket alt for meget, så der faktisk er rigtig mange, der undlader at tage toget.
Men det, jeg hører ministeren sige, er, at ministeren indstiller til, at det allerede er i 2022, at der kan begynde at ske noget, hvis jeg forstår ministeren ret, altså hvis forligskredsen ellers nikker ja til det, og jeg kan fortælle, at vi i Venstre i hvert fald er klar.
Og jeg talte lige med transportordføreren fra De Konservative, og det lød også, som om de var klar.
Er det korrekt forstået?
Benny Engelbrecht (S), 2021-10-13:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen har sammen med et meget bredt flertal i Folketinget, også spørgerens parti, indgået en aftale om en ny infrastrukturplan.
I aftalen indgår et beløb på 650 mio. kr. til forbedringer af tilgængelighed på landets stationer.
De falder i perioden 2022 frem til 2035.
Nogle af disse midler kan gå til perronjusteringer.
Samtidig afsættes der i aftalen 12,5 mia. kr. som et løft til fornyelse og vedligeholdelse af statens jernbanenet frem til 2035.
Det styrker muligheden for at løfte tilgængeligheden i forbindelse med fornyelsesprojekter.
Alt i alt er der således først med regeringens udspil »Danmark fremad« og efterfølgende den politiske aftale nu skabt et mere langsigtet og solidt grundlag for at forbedre tilgængeligheden.
Det er klart, at der nu udestår et stort arbejde med at skabe beslutningsgrundlag for udmøntning af relevante projekter landet over, og det er et arbejde for forligskredsen, som altså består af alle Folketingets partier.
Det er dem, der skal tage stilling til det.
Med hensyn til det konkrete eksempel, som spørgeren spørger ind til – Brønderslev Station – har jeg for forligskredsen bag aftalen præsenteret muligheden for at løfte tilgængeligheden på denne station, således at arbejdet vil kunne påbegyndes i løbet af 2022 og afsluttes forventeligt i 2024.
Hvorvidt forligskredsen ender med at bakke op om dette oplæg, må spørgeren og jeg vente med at få afklaret, indtil forligskredsen har truffet sin beslutning, hvilket jeg forventer bliver på det kommende møde.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-10-13:
Tak for ordet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-10-13:
Der er jo sket det, at der er kommet den udtalelse, og det er jo bl.a. en udtalelse, som bakkes op af Socialistisk Folkepartis egen næstformand, som sidder i det udvalg og har været med til at give den anbefaling.
Så jeg synes da også, at det fra SF's side ville være fair at sige: Skal vi ikke tænke os om og sørge for, at vi gør det her ordentligt?
Der har jo været en stor debat i Folketingssalen om, hvorvidt vi haster lovgivningen igennem, og om vi laver det uigennemtænkt, og der synes jeg da også, det i den her sammenhæng er relevant at sige, når vi får så tydelig en anbefaling, bl.a. fra SF's næstformand, at vi så i hvert fald gør det ordentligt med det her lovforslag.