Jacob Mark (SF), 2020-12-03:
Noget af det, der gør, at jeg holder så meget af folkeskolen, er, at det på en fantastisk måde er en institution, der binder børn og unge sammen på tværs af baggrunde.
Uanset om det er økonomiske baggrunde, eller om det er kulturelle baggrunde, uanset om farmand er direktør eller mor er det, eller om far er arbejdsløs eller mor er det, uanset om far er muslim eller mor er det, eller om far er kristen eller mor er det, så kan man møde hinanden i folkeskolen – på tværs.
Det kan jeg godt lide.
Det tror jeg er godt for et samfund.
Så kan de oprette deres egen skole, og så kan de lave en anden pædagogisk retning med flere test og flere karakterer eller være fuldstændig prøvefri.
Så længe de er demokratiske, kan de have ét værdisæt – eller et andet.
Jeg synes, det er fantastisk, at vi har sådan et skoletilbud i Danmark.
Jeg ville gerne have, at folkeskolen var mere fri, ligesom de frie grundskoler er, og jeg ville gerne have, at de frie grundskoler var mere repræsentative, ligesom folkeskolerne er.
Derfor bryder jeg mig i sagens natur ikke om skoler, hvor der går 100 pct. elever med udenlandsk baggrund.
Det er ikke, fordi jeg har noget mod børnene eller de unge i sig selv – tværtimod.
Jeg synes bare, det er en katastrofe for integrationen, at vi har skoler i dag, der kun har børn, der vokser op i et udsat boligområde.
Der kan man starte med at gå i daginstitution.
Så bliver man ældre, og man render rundt sammen med vennerne derfra; så kommer man i skole, og så kan man starte i en privatskole, hvor det er de samme nede fra blokken, der går dér.
Den skole har så også mulighed for at oprette et privat klubtilbud, hvor der også går de samme folk.
Og efterfølgende kan man, hvis vi ikke passer på, også lige om lidt oprette private ungdomsuddannelser på samme måde.
Det synes jeg er noget skidt, for mennesker skal mødes på tværs, uanset om de vokser op i et udsat boligområde, eller om de vokser op i Vestjylland, eller om de vokser op i Køge, Holbæk, Aalborg eller Sønderborg.
Mennesker skal mødes på tværs.
Så har der været nogle helt konkrete problemer, der får alle mine alarmklokker til at ringe, på nogle af de her skoler med mange børn med udenlandsk baggrund.
Ministeren nævnte selv færre underretninger.
Det er pudsigt.
Hvorfor skulle der lige være færre underretninger dér end på alle andre skoler?
Der har vi strammet tilsynet, og vi skal stramme det endnu mere, synes jeg.
Men det, der er hovedopgaven, synes jeg er at gøre det på skoleområdet, som vi sammen med Venstre, sammen med De Konservative, sammen med Radikale og sammen med Socialdemokratiet gjorde før valget på dagtilbudsområdet.
Vi sagde, at børn skal blandes, at børn skal møde hinanden i dagtilbuddene.
Det skal de også på skoleområdet.
Vi afventer med spænding det arbejde, som regeringen lige nu har gang i for at sikre en model, både på folkeskoleområdet og området for frie grundskoler, hvor børn mødes på tværs.
For det er rigtig godt, hvis man kan lykkes med det.
Derfor bakker vi ikke op om det konkrete forslag.
Vi var sådan set med hr. Alex Ahrendtsen og hr. Mattias Tesfaye ovre hos den daværende undervisningsminister, da hr. Alex Ahrendtsen fremsatte forslaget i sidste valgperiode, fordi vi syntes, at der var nogle gode takter i det, netop fordi det adresserede et vigtigt problem.
Det skete der ikke noget ved, fordi den tidligere regering ikke gjorde noget ved det.
Min opfattelse er, at havde corona ikke været her, så havde vi allerede været i gang med at løse det her problem nu.
Jeg er meget tillidsfuld, hvad angår det her spørgsmål, når det kommer til regeringen, og i forhold til at vi får løst det sammen.