Jeppe Bruus (S), 2023-02-01:
Effektiv gældsinddrivelse er jo en forudsætning for tilliden til skattevæsenet.
Det er ikke rimeligt, at andre borgere skal betale for dem, der ikke betaler deres gæld til det offentlige.
Som skatteminister er det derfor min opgave at sikre, at flere afdrager deres gæld.
Samtidig er det vigtigt at sikre, at der er rimelige vilkår for skyldnere, og at udsatte skyldnere får hjælp.
Det gælder ikke mindst i en tid, hvor forbrugerpriserne stiger, og hvor mange har brug for at møblere om i privatøkonomien, så de kan få det hele til at hænge sammen.
Derfor er jeg glad for, at vi sidste sommer fik indgået en bred politisk aftale om at styrke den offentlige gældsinddrivelse frem mod 2030.
Tak til SF, Radikale, Konservative, Liberal Alliance og Kristendemokraterne, som jo ikke er repræsenteret længere, men som var med, og også tak for de positive tilkendegivelser både fra Danmarksdemokraterne, fra Nye Borgerlige, fra Dansk Folkeparti og fra fru Mette Thiesen om også at støtte det her lovforslag.
Aftalen skal sikre, at flere afdrager på deres gæld, så færre har gæld til det offentlige.
Samtidig har vi arbejdet meget med den sociale balance i aftalen.
Vi skruer op, så skyldnere med de højeste indkomster skal betale lidt mere hver måned, og det beløb trækkes fra skyldnere med de allerlaveste indkomster, hvor vi jo i virkeligheden skruer en smule ned.
Herudover vil renten, som det allerede er fremgået, blive nedsat, der bliver større mulighed for at eftergive gæld til socialt udsatte, og der afsættes 20 mio. kr. årligt fra 2024 til den frivillige gældsrådgivning, og det er et markant løft, i forhold til hvordan det ser ud i dag.
Det gælder det øgede fokus på at eftergive udsatte skyldneres gæld og styrke gældsrådgivningen.
Derudover arbejdes der på at styrke inddrivelsen af gæld hos virksomheder og borgere med store formuer, og endelig er det også vigtigt med en langsigtet plan for gælds- og opkrævningsområdet.
Mere konkret er vi enige om, at oprydningen i de fejlramte gældsposter skal afsluttes, og at inddrivelsesområdet skal være normaliseret inden udgangen af 2030.
Som et led i den plan foreslår vi allerede nu en bagatelgrænse for skyldnere med meget lav gæld.
Derudover vil Gældsstyrelsen i højere grad afskrive udsigtsløs gæld, som alligevel ikke kan inddrives.
I aftalen er der, som det også er fremgået her i behandlingen, fire tiltag, der kræver lovgivning, og det er de tiltag, som gennemføres med det her konkrete lovforslag: en styrket lønindeholdelse og en ny model for lønindeholdelse.
Lønindeholdelse er et af de mest effektive inddrivelsesværktøjer over for borgere.
Det sikrer, at man som skyldner først får udbetalt sin løn, når man har afdraget sin gæld til det offentlige.
Som led i at sikre, at flere afdrager på deres gæld, foreslår vi at erstatte de nuværende regler for lønindeholdelse med en forenklet model, der skal udvide mulighederne for at inddrive gæld hos skyldnere både under og over den såkaldte lavindkomstgrænse.
Det betyder som sagt, at vi skruer op, så skyldnere med de højeste indkomster skal betale lidt mere hver måned.
Omvendt skruer vi en lille smule ned for det beløb, der trækkes fra dem med de allerlaveste indkomster.
Det sker, ved at vi for de laveste indkomster ikke længere indeholder et bestemt beløb, nemlig 400 kr., men i stedet anvender en procentsats.
Så jo mindre man tjener, jo færre penge bliver der indeholdt pr. måned.
Til gengæld vil flere komme til at mærke det, fordi alle skyldnere fremover skal afdrage på deres gæld uanset typen af gæld, man har til det offentlige.
Det vil konkret betyde, at 113.000 flere skyldnere bliver omfattet af reglerne for lønindeholdelse.
Det er selvfølgelig fortsat muligt for skyldnere at gøre indsigelse og klage for at få en individuel vurdering af, hvor meget skyldneren er i stand til at betale i forbindelse med lønindeholdelse.
Vi foreslår også, som det er fremgået, at nedsætte inddrivelsesrenten med 4 procentpoint, så det bliver nemmere for skyldnere at blive gældfri.
Det skal hjælpe skyldnere, der har en stor rentebyrde og derfor svært ved at nedbringe deres gæld til det offentlige og blive gældfri.
Hertil kommer, at den nuværende inddrivelsesrente er forholdsvis høj.
Forslaget vil derfor bringe renten ned på et mere rimeligt niveau, og på den måde vil renterne ikke i samme omfang være med til at øge gælden.
Der er også en ny ret og pligt-ordning i aftalen og i lovforslaget.
Det er en ordning, der indføres som en ny eftergivelsesordning, der skal hjælpe udsatte skyldnere.
Ordningen skal sikre, at det kan betale sig at arbejde, så ingen bliver fastholdt uden for arbejdsmarkedet på grund af udsigtsløs gæld.
Derfor foreslår vi, at skyldnere, der gør en indsats for at forbedre deres livssituation, så de kan afdrage på gælden til det offentlige, skal hjælpes ved at få eftergivet en del af gælden.