runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Gaardsted (S), 2016-11-23:
Tak for svaret.
Altså, det er faktisk ikke det, det handler om.
Det handler om den opbevaring, der er, henne ved bryghuset, altså inden landmanden overtager masken.
Og det er der, der bliver forlangt, at masken skal opbevares i nærmest sterile beholdere med låg på, før landmanden afhenter det, og hvis man gør det, mugner masken, og så kan den ikke anvendes.
Men jeg har lige et par andre ting, jeg godt vil sige også, og det er, at jeg selvfølgelig ikke har noget ønske om, at køer skal blive smittet med det ene eller det andet, så jeg har forhørt mig hos en – og det tror jeg ministeren vil sætte pris på – erfaren jysk dyrlæge.
Og han oplyser følgende: En malkeko drikker mellem 100 og 150 l vand dagligt og æder op til 35 kg foder. I formaverne, dvs. netmave og vom på koen, er der indehold svarende til ca. 150 kg vandigt vomindhold.
Det er meget svært at smitte en ko gennem det, den æder, på grund af de nævnte mængder.
Alt bliver blandet, og der foregår en heftig enzymatisk og mikrobiel nedbrydning i vommen, så smitstoffer nedbrydes også, og der skal være overordentlig store mængder, altså flere kilo inficerede fugleekskrementer til stede, for at det kan ske.
Han siger desuden, at smitte med fugleinfluenza er fuldstændig hypotetisk.
Der er ikke tilfælde, hvor det er sket.
Og økologisk kvæg og kødkvæg går jo ude det meste af året, og heller ikke her kender dyrlægen til forgiftninger, selv om dyrene jo får foder gennem åbne trug og høhække og vandes i store vandtrug.
Så påbudet om, at masken skal opbevares i rene, lukkede beholdere med låg for at undgå forurening henne ved bryghuset, giver ingen mening på grund af de nævnte forhold.
Jeg vil gerne lige høre ministerens kommentar til det.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-11-23:
Tak, formand, og tak for spørgsmålet, også selv om det er lidt kringlet.
Jeg vil forsøge, så godt jeg kan, at svare på det.
Det er ikke et krav, at opbevaringsbeholdere til mask til fodring skal slutte tæt.
Landmanden skal dog selv sikre sig, at det foder, landmanden fodrer med, ikke er forurenet fra f.eks. luft eller vand.
Det er således et krav i foderlovgivningen, at landmanden selv skal sikre sig, at foderet ikke bliver inficeret med fugleinfluenza fra vilde fugle.
Derfor er overdækning eller anden beskyttelse relevant.
For foder er der regler om, at primærproducenter skal have et egenkontrolprogram ved fodring af dyr, så dyr sikres et sikkert og godt foder.
Foder skal være af sædvanlig handelskvalitet og ikke være til fare for dyresundheden eller på anden måde være til fare for folkesundheden og miljøet.
For så vidt angår fodring af fugle under tag, kan jeg oplyse, at det er tiltag, der er iværksat for at hindre vilde fugle, der kunne være inficeret med fugleinfluenza, i at komme i kontakt med tamt fjerkræ, da vilde fugle jo kan blive tiltrukket af fritliggende foder.
Den regel har været gældende siden 2006.
Andre dyrearter kan fodres i det fri, og der er ikke krav om, at f.eks. siloer med mask til fodring af kvæg skal være overdækket, eller f.eks. at kvæg skal fodres under tag.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-11-23:
Jo, men der skal også være, kan man sige, en rimelighed eller ordentlighed i den måde, vi ændrer lovgivningen på
Jeg opregnede, hvor mange gange man har skærpet straffene inden for de sidste år, altså fra 2008 og til nu, og det er meget anselige skærpelser, der er foretaget, med markant højere bøder og markant større bødemuligheder i grove tilfælde.
Vi skylder i respekten for en ordentlig udvikling af arbejdsmiljøet lige at trække vejret og se, hvad det er for et mønster, der kommer ud af disse skærpelser, og jeg tror ikke på, at det alene er straffene, der udvikler et godt arbejdsmiljø.
Jeg tror mindst lige så meget, det er et spørgsmål om, at vi udvikler en sund og effektiv arbejdsmiljøkultur, bl.a. baseret på en effektiv anvendelse af de nye branchefællesskaber, som er under udvikling.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-11-23:
Jamen det, der er virkeligheden her, er jo, at arbejdsgiverne laver en iskold kalkule.
Jeg medgiver, at vi i fællesskab har lavet en aftale om, hvordan reglerne skal være nu, men hvis man går ind og kigger på det, kan man jo se, at arbejdsgiverne, som jeg siger, laver en iskold kalkule.
Jeg har f.eks. fået sådan et fint prospekt fra Dansk Byggeri – det er her fra november i år – hvor man lige så fint beskriver, hvad det koster i forhold til alle mulige overtrædelser af arbejdsmiljøloven, som ministeren også har beskrevet, også hvis der er alvorlige ulykker og dødsulykker osv.
Og der kan man jo gå ind og beregne det: Okay, kan det her overhovedet betale sig?
Kan det betale sig at lade være med at stille stilladset op?
Hvad koster det så i bøde?
Hvor stor er chancen for at blive taget, i og med at regeringen har besluttet at skære ned på Arbejdstilsynet osv.?
Er det ikke rimeligt, at man går ind og kigger på, om de bøder så har en afskrækkende effekt?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-11-23:
Bøder for overtrædelser af arbejdsmiljølovgivningen skal kunne mærkes af virksomhederne.
Derfor er bødeniveauet for overtrædelser af denne lovgivning jo også blevet skærpet flere gange gennem de senere år.
Det betyder, at virksomhederne i dag kan få bøder på op til 220.000 kr. og endda endnu mere, hvis overtrædelsen er særlig grov.
På den baggrund vil jeg afvente erfaringerne med de nye regler, før jeg tager stilling til eventuelle yderligere ændringer af arbejdsmiljøloven med henblik på at skærpe straffene.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-11-23:
Mener ministeren, at der er behov for justeringer af strafferammen, herunder bødestørrelsen ved grove overtrædelser af arbejdsmiljølovgivningen?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-11-23:
Det mener jeg simpelt hen ikke vi har noget grundlag for at gøre nu.
Så det vil jeg ikke være positiv over for og formentlig ikke på den her side af 2020.
Der er foretaget en lang række stramninger af strafniveauerne på dette område i de sidste 3-4 år, og jeg synes, vi har brug for at få et samlet billede, både af arbejdsmiljøudviklingen og af anvendelsen af disse strafferammer, før vi påbegynder nye overvejelser.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-11-23:
Det, der så skal være mit afsluttende spørgsmål, og det kan jeg i hvert fald holde inden for det halve minut, er, om den samtale, vi har haft, og de eksempler, jeg har ridset op her, ikke giver ministeren grund til at overveje at tage en diskussion om, om den strafferamme, vi har lagt ind, er rimelig, når vi taler fængsling, i og med at den åbenbart ikke signalerer noget som helst.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-11-23:
Når man sammenligner strafudmålinger i forskellige typer af lovgivninger, kan der ofte fremtræde nogle billeder, som kan se pudsige ud.
Dokumentfalsk behøver ikke at være så uskyldigt, som spørgeren lægger op til at det måske er.
Jeg kender ikke noget til det pågældende dokumentfalsk, men det er jo domstolene, der har taget stilling i disse sager.
Lovgivere har i dette lokale fastsat nogle mulige strafferammer, og så er det op til domstolene ud fra, kan vi sige, alvorligheden og det personligt henførbare i de handlinger, der ligger bag ulykker, der er sket, eller hændelser, der er indtruffet, at tage stilling til, hvor stor straffen skal være.
Og vi kan konstatere, at der i de her arbejdsmiljøsager, uanset at der er en relativt høj strafferamme, ikke har været anvendt fængsel, men det er altså domstolens afgørelse.
Men det kan jo altså som sagt hænge sammen med, at vi ikke i Danmark, og så kan man sige, heldigvis, hvis det er tilfældet, har haft nogle virkelig grove overtrædelser, der er personligt henførbare i forhold til forsæt eller grov uagtsomhed fra en persons side.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-11-23:
Jeg vil medgive, at det er svært at rejse en sag.
Der er blevet rejst én sag, og den blev rejst, efter at der i 2013 skete en alvorlig ulykke i Kalundborg.
De, der lytter med, kan måske huske, at der i forbindelse med en cirkusforestilling var et cirkustelt, som styrtede sammen.
Der var 550 mennesker derinde og øvrigt også fire elefanter, og man kan forestille sig, hvordan det må være foregået inde i en teltdug, hvor alle de mennesker og elefanter farer rundt.
Heldigvis er der kun syv mennesker, der kommer til skade, og der bliver rejst en straffesag fra politiets side med krav om fængsling, jævnfør den paragraf i loven, der giver mulighed for op til 2 års fængsel.
Men den bliver simpelt hen tabt med et brag, og cirkusdirektøren går derfra som en fri mand, og der sker ingenting.
Dommen kommer så den 30. april 2015, for 5 måneder senere bliver han faktisk idømt 40 dages betinget fængsel.
Det er dog ikke på grund af noget med et telt, der er styrtet ned eller masser af mennesker, der kan komme til skade, men fordi han er kommet til at skrive noget forkert på dokumentet, det vil sige, at det er for dokumentfalsk.
Kan ministeren ikke se, at der er noget her, der fuldstændig skriger, i forhold til at man bliver idømt 40 dages betinget fængsel for at have skrevet forkert på et stykke papir, altså dokumentfalsk, men overhovedet ingenting, selv om der er et telt, der er styrtet ned over 550 mennesker?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-11-23:
Ja, det kan jeg godt forestille mig, for det er jo det rum, der er skabt i lovgivningen.
Men vi er så i den situation, at vi endnu ikke har oplevet, at domstolene har udnyttet det rum.
Men jeg mener også, at det skal ses i lyset af, at lovgiverne undervejs en række gange har skærpet bødestraffene, at man har differentieret straffene mellem store og små virksomheder osv., og at man har skærpet straffene på grund af overtrædelsens alvorlige karakter.
Det er jo ikke noget selvstændigt mål, at nogen skal i fængsel, og når der ikke er blevet anvendt fængselsstraf, kan grunden også være, at der i Danmark slet ikke har været overtrædelser af en sådan grov karakter, at det har kunnet henføres til personligt ansvar, og at der har været grundlag for en fængselsstraf.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-11-23:
Tak for svaret.
Det flugter sådan set nogenlunde med det, jeg havde regnet med at ministeren ville svare.
Det er jo rigtigt, at der ikke er idømt nogen fængselsstraf, og det er også derfor, jeg egentlig spørger ind til det her.
Men der sker jo rent faktisk rigtig mange ulykker i Danmark, også selv om vi har lavet en aftale om, at vi vil have det bragt ned, og der sker også rigtig mange dødsulykker.
Ministeren må jo medgive, at det er alvorligt, når der sker dødsfald i forbindelse med arbejdet, og det kan jeg også fornemme at han gør.
Når man sådan kigger tilbage over årene og ser på alle de dødsulykker, der er sket – og de her år er endda nogle år, hvor der ikke er sket så mange dødsulykker – kan man se, at det aldrig nogen sinde har været muligt at løfte en sag, så man har kunnet idømme en fængselsstraf.
Kan ministeren overhovedet forestille sig, at det nogen sinde vil være muligt at idømme en fængselsstraf her?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-11-23:
Jeg vil gerne indlede med at slå fast, at det er domstolene, der skal afgøre, om en arbejdsmiljøovertrædelse skal medføre fængselsstraf.
Når det er sagt, er det korrekt, at muligheden for at idømme fængselsstraf for overtrædelse af arbejdsmiljøloven endnu ikke har været anvendt.
Fængselsstraf skal være forbeholdt særlig grove overtrædelser, og domstolene har frem til nu ikke fundet grundlag for at idømme fængselsstraf efter arbejdsmiljøloven.
Dog har det betydning for bødeudmålingen, at loven giver mulighed for fængselsstraf, da det er et signal fra lovgiver om, at man ønsker bøder af en vis størrelse.
Afslutningsvis vil jeg gerne understrege, at jeg har den holdning, at virksomheder, der groft sløser med arbejdsmiljøet, naturligvis skal straffes, så det kan mærkes.
Derfor støtter jeg helt og holdent op om de beslutninger om højere bødestraffe, som blev besluttet af arbejdsmiljøforligskredsen under den seneste socialdemokratisk ledede regering.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-11-23:
Tak, formand.
Jeg skal læse det op: Hvad er ministerens holdning til, at vi i dag har en strafferamme vedrørende overtrædelse af arbejdsmiljølovgivningen, der siger, at dødsulykker på arbejdet kan straffes med fængsel indtil 2 år, men at der indtil dato aldrig er idømt fængselsstraf i sådan en sag?
Hvad er ministerens holdning til, at vi i dag har en strafferamme vedrørende overtrædelse af arbejdsmiljølovgivningen, der siger, at dødsulykker på arbejdet kan straffes med fængsel indtil 2 år, men at der aldrig er idømt fængselsstraf i en sådan sag?
Bertel Haarder (V), 2016-11-23:
Hvor må det var dejligt at være socialdemokrat og gå imod alt og ikke have noget alternativt forslag.
Der er jo ikke den ting, der skal spares lidt på, uden at Socialdemokraterne råber op.
Og så har man ikke engang selv et alternativt finanslovsforslag, så vi kan ikke få at vide, hvor Socialdemokraterne vil finde pengene.
Det er derfor, jeg er nødt til at holde mig til det overordnede billede, som er, at ja, vi sparer lidt, men vi sparer langt overvejende på kulturen i København, og vi sparer mindre på det, der ligger uden for København.
Finanslovsforliget giver fem bevillinger, der alle ligger uden for København, så den samlede effekt er, at 90 pct. af de ekstra penge, de 85,6 mio. kr., går til ting uden for København.
Og så er der den bredere fordeling af kulturaftalebevillingerne og de små storbyteatre.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-11-23:
Jeg er meget enig med ministeren i, at der skal udvikles en anden kultur, men ministeren lægger jo også vægt på, at den straf, man kan få, skal virke afskrækkende, så man også gør noget for arbejdsmiljøet.
Vi har jo lige talt om, at der er en ramme på 2 år, når det gælder fængselsstraf.
Den er bare aldrig nogen sinde blevet brugt.
Så kan man diskutere, hvad årsagen er til det, men i og med at den aldrig er blevet brugt, ved man ikke, om det har nogen afskrækkende effekt – der er idømt bøder på op til 220.000 kr. ved grove ulykker, men det virker åbenbart ikke afskrækkende, for der er stadig væk masser af dødsulykker.
Kunne det ikke overvejes, om bøderne skal sættes endnu højere op?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-11-23:
Måske på et tidspunkt, men ikke nu, for jeg mener ikke, at vi har grundlaget for at gøre det nu
Og mig bekendt er den højeste bøde, der er givet, efter de seneste stramninger på 330.000 kr.
Det er altså anselige bøder.
Og vi skal være opmærksomme på, at det ikke alene er bødernes størrelse, der har en afskrækkende effekt.
Det er også det brand, virksomhederne får, hvis de gentagne gange får bøder.
Der er jo altså nogle, der er meget effektive i deres sanktioner, og det er forbrugerne, og jeg er ikke i tvivl om, at i det moderne Danmark er det ikke et okay brand for en virksomhed at have mange arbejdsulykker.
Karin Gaardsted (S), 2016-11-23:
Tak for det.
Jeg læser nu spørgsmålet op og undskylder, at det er lidt kringlet, men det lyder som følger:
Mener ministeren, at det er meningsfuldt, at man i dag ødelægger det organiske biprodukt mask fra ølbrygning, så det ikke længere kan anvendes som dyrefoder, fordi opbevaringsbeholdere til mask skal slutte tæt på en måde, så afføring fra fugle ikke kan ramme produktet på grund af fare for spredning af fugleinfluenza ved risikoen for fugleafføring i masken, til trods for at selv samme fugleklatter kan ramme samme marker, som mange køer, der også kan blive fodret med produktet, græsser på?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-11-23:
Med al respekt for måneanalogier tror jeg, det er spørgeren, der befinder sig på månen.
Præmissen for det her spørgsmål er jo fuldstændig ugyldig.
Der er tale om en bevilling, som spørgerens eget parti har ansvaret for, og som udløber.
Og regeringen opprioriterer området og tilfører flere midler.
Skulle spørgeren ikke glæde sig over det frem for at stå ved, at hendes eget parti har været med til at lade en bevillingsskrænt indfinde sig?
Det her er jo helt sort, og månen er på ingen måder et sted at være.
Jeg befinder mig i Folketingssalen og er klar over, at der så er en differens mellem, hvor vi befinder os.
Jeg kan bare sige, at der finder en opprioritering sted på 6 mio. kr., og det glæder jeg mig over som minister.
Lea Wermelin (S), 2016-11-23:
Så bare lige for alle dem, der følger med, for danskerne: Når man går fra en bevilling i 2014 på 136,9 mio. kr. til i 2017 at have en bevilling på 115 mio. kr., er det et løft i regeringens øjne.
For så er der pludselig rigtig mange ting, der hænger sammen.
Så kan man bedre forstå de planer, som Venstre lægger frem: Når man skærer ned på noget, bliver det en opprioritering.
Altså, det er jo helt på månen.
Det er faktisk et helt simpelt spørgsmål, jeg stiller ministeren, nemlig: Har Forbrugerrådet Tænk Kemi færre penge eller flere penge, i forhold til da vi sad i regering?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-11-23:
Jamen jeg står da fuldstændig ved den prioritering, regeringen foretager.
Jeg er stolt af den.
Jeg kunne så spørge fru Lea Wermelin, om Socialdemokratiet har prioriteret kemiområdet i sit finanslovsforslag, for så ville argumentet hænge sammen.
Men det er jo ikke tilfældet.
Hvad er tilfældet?
Tilfældet er, at regeringen afsætter ekstra 6 mio. kr. til at løfte kemiområdet.
Det er et løft.
Og uanset hvilke forklaringer af mere eller mindre lødig karakter spørgeren kommer med, er det et løft.
Og hvorfor er det det?
Fordi der er bevillinger, der udløber, og regeringen opprioriterer området.
Lea Wermelin (S), 2016-11-23:
Men nu er ministeren jo minister, og derfor ved ministeren også, at der ikke er noget, der hedder permanente bevillinger.
Det er sådan i politik, at vi prioriterer mellem politiske forslag, og derfor er det også helt fair, hvis ministeren har en anden tilgang til kemiområdet, end vi har i Socialdemokratiet, altså at man vil bruge færre penge på kemiområdet, at man vil skære ned på kemiområdet, men så må man jo stå ved det.
Og det er egentlig det, som jeg synes er noget nonsens – for at blive i den terminologi – fordi ministeren ikke vil stå ved den politiske prioritering, man foretager, i forhold til kemiområdet.
Så lad os bare tage et eksempel i forhold til Forbrugerrådet Tænk kemi, som ministeren selv nævner.
Har Forbrugerrådet Tænk kemi i 2017 flere penge eller færre penge, i forhold til da vi sad i regering?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-11-23:
Tak for det, formand.
Jamen det er jo rent nonsens, og det ved fru Lea Wermelin godt.
Det er sådan set lidt ærgerligt, at vi skal have polemik og bruge Folketingets tid på den slags.
Hvad er faktum?
Faktum er, at der er en aftale og en bevilling, der udløber.
Det er sågar fru Lea Wermelins eget parti, der er med i det.
Og regeringen opprioriterer området ved at tilføre 6 mio. kr. Så kan fru Lea Wermelin tale om pædagoger og opgørelser, og jeg ved ikke hvad.
Faktum er, at der er bevillinger, der udløber, og regeringen opprioriterer området.
Lea Wermelin (S), 2016-11-23:
Jeg havde sådan set
håbet, at ministeren her i Folketingssalen ville holde sig til fakta, for jeg står her med et svar, som ministeren selv har sendt over, og hvor vi sort på hvidt netop kan se de faldende bevillinger.
Hvor der i 2014 var 136 mio. kr., er der i 2017 115 mio. kr.
Så er der jo forskel.
Så er der sket nedskæringer på kemiområdet, og det er det, som jeg undrer mig over at ministeren ikke vil svare på.
Når der bliver færre penge, hvordan kan ministeren så tale om en opnormering?
MetroXpress har skrevet om det her, og de har egentlig illustreret det meget godt med et eksempel: I en børnehave har man ansat fem pædagoger, den ene er kontraktansat.
Så udløber kontrakten, så er der fire pædagoger tilbage, og så siger forældrene: Hov, vores børn får faktisk en dårligere pasningsordning nu.
Og lederen siger: Jamen jeg har ansat en på 10 timer, så der er sket en opnormering.
Men faktum er, at der jo er færre timer til de børn, det handler om.
Og det er det samme, vi ser her, nemlig at Danmarks kemiindsats bliver nedprioriteret.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-11-23:
Tak for det, formand.
Og tak til spørgeren for spørgsmålet.
Som jeg svarede på samrådet i oktober, og som det fremgår af mit svar på spørgsmål 9 fra Miljø- og Fødevareudvalget, er der ikke tale om en nedprioritering på kemiområdet, for fru Lea Wermelin baserer sit spørgsmål på en misforstået præmis.
For godt nok er der faldende bevillinger over årene, men det er fald, som i sin tid er aftalt i forbindelse med indgåelse af de politiske aftaler, der ligger bag.
Regeringen har intet ændret i de aftalte bevillinger.
Hertil kommer 1 mio. kr. til etablering af en informationsportal fælles for Fødevarestyrelsen og Miljøstyrelsen.
Og herudover er bevillingen til Forbrugerrådet Tænk kemi nu forlænget med finanslovsaftalen for 2017.
Der er således ikke tale om en nedprioritering af kemiområdet, tværtimod.
Lea Wermelin (S), 2016-11-23:
Jeg læser op: Hvordan mener ministeren at det hænger sammen, at ministeren på samrådet om Forbrugerrådet Tænk Kemi udtalte, at »der er heller ikke tale om, at der sker en nedprioritering af kemiområdet.
På ingen måde«, når nu det fremgår af et svar til Folketinget, at bevillingerne til kemiindsatsen falder i perioden fra 2015 til 2017, også når man indregner regeringens kemipakke?
Hvordan mener ministeren at det hænger sammen, at ministeren på samrådet om Forbrugerrådet Tænk Kemi udtalte, at »der er heller ikke tale om, at der sker en nedprioritering af kemiområdet.
Mener ministeren, at det er fornuftigt at fjerne Tænk Kemis bevilling, i lyset af at Nordisk Råd har nomineret Tænk Kemis »Kemiluppen« til Nordisk Råds miljøpris, og i lyset af at et flertal i Folketinget bestående af Alternativet, Enhedslisten, SF, Socialdemokratiet, Radikale Venstre, DF og Konservative alle har udtalt sig positivt om en videreførsel af Tænk Kemis indsats, herunder »Kemiluppen«?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-11-23:
Jeg synes, at det er meget markante forøgelser, der på en sund måde er sket af bøderne de seneste år, og jeg ønsker, at vi får større klarhed over udviklingen i arbejdsmiljøet og anvendelsen af disse bøder, før vi tager stilling til eventuelle ændringer af strafferammerne.
Jeg er helt opmærksom på det enkelttilfælde, som spørgeren henviser til, men det er ikke min opfattelse, at der generelt er markante forskelle på strafferammer i de nordiske lande eller i de omkringliggende lande.
Og som sagt er det ikke straffene i sig selv, der er styrende for, hvordan arbejdsmiljøet udvikler sig.
Bøderne skal være mærkbare; det skal være noget, som virksomhederne tager alvorligt, men vi er også kommet op på et ganske anseligt niveau nu.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-11-23:
Der er jo heller ikke nogen af os, der ønsker, at der skal være nogen ulykker.
F.eks. kører man i de andre nordiske lande med nogle helt andre skalaer, end vi gør her.
Bare for at tage et eksempel er den højeste bøde, der er givet i Norge, på 8,5 mio. kr., og der må man jo sige at de danske bøder simpelt hen ligner lommepenge ved siden af.
Tror ministeren, at de bødestørrelser, vi har i Danmark, virker afskrækkende?
De bøder, vi har i Danmark, er jo intet i forhold til dem, de f.eks. har i Norge.
Inger Støjberg (V), 2016-11-23:
Det er jo et skridt, som vi netop har taget sammen, nemlig regeringen og bl.a. Dansk Folkeparti.
Derudover vil jeg sige, at såfremt Arbejdsskadestyrelsens rapport peger på forhold for de ansatte på Center Sandholm, som kan forbedres, er det selvfølgelig er noget, Udlændingestyrelsen vil se nærmere på i tæt dialog med Røde Kors.
Men igen, når det er sagt, har regeringen jo netop løbende fokus på at sikre ordentlige forhold for de ansatte på landets asylcentre og herunder også børnecentrene, og det er derfor, at vi sammen i finanslovsaftalen for 2017, der blev indgået i fredags, jo netop skabte mulighed for, at de ansatte kan gribe ind fysisk, når der er optræk til uro, og dermed begrænse uroskabende adfærd.
Det er jo også sådan, at vi nu med den aftale, som vi har indgået, kan anbringe unge asylansøgere, om nødvendigt med tvang, på en anden institution, hvor der kan tages hånd om den pågældende, og hvor der kan ske regulær tilbageholdelse, fordi vi jo ikke kan have, at de render rundt og skader andre folk og da heller ikke sig selv, selvfølgelig.
Men jeg vil godt sige, at det jo er ret vigtigt også at understrege, at Nordsjællands Politi er døgnbemandet på Center Sandholm, eller de er til stede døgnet rundt, og at de selvfølgelig også følger det her meget tæt.