runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sjúrður Skaale (JF), 2022-10-06:
Tak for det, formand.
Da jeg for 3 år siden stod her på talerstolen og kiggede ud over den dengang nyvalgte forsamling, var jeg og den, der sad i formandsstolen dengang, enige om, at det var et smukt syn.
Det var som at kigge ud over en indsø, hvor solens stråler spillede i vandets stille overflade.
Og det er også i aften et smukt syn.
Men få dage har været så stille som dengang.
Storme har raset ind over søen, og pandemi, varmerekord, inflation og krig har ødelagt den hyggelige idyl.
Og så er der opstået uro i selve søen.
Partier, der har været par, er blevet skilt, og internt i partier har der været så meget strid, at nogle næsten er kollapset og nye er opstået.
Mellem blokkene har magtbalancen ligesom rykket sig, og de sidste måneder har der været en massiv offensiv fra højre side mod statsministeren.
Den minder om den mest legendariske boksekamp nogen sinde, nemlig da Mohammed Ali mødte George Foreman i Kinshasa i det gamle Zaire i 1974 – the Rumble in the Jungle!
Foreman var større, Foreman var stærkere, Foreman var 7 år yngre, og Foreman var klar favorit.
Kampen begynder, og Foreman går hen imod Ali, og med sine lygtepæletykke arme lader han slagene hagle ned over Ali, meget tunge, næsten rytmiske – bang, bang!
Ali er fuldstændig chanceløs, ser det ud til, og selv om han overlever første omgang, er det få, der forventer, at han klarer en omgang til – så vil han blive slået i gulvet.
Men han overlever også den næste, og den næste – og den fjerde!
Han overlever den femte, og folk siger: Nu dør han!
Han overlever den sjette og den syvende, og i ottende omgang er Foreman blevet træt.
I et øjebliks manglende koncentration sænker han paraderne, Ali ser sin chance og får en serie ind: en højre, en venstre, en højre, en venstre, en højre – knockout.
Ali vandt ikke, fordi han var stærkere, men fordi han kunne holde ud og stå imod.
Som en anden legende, the Italian stallion alias Rocky, siger i den første film: »It ain't about how hard you can hit.
It's about how hard you can get hit and keep moving forward ... That's how winning is done.«
I de sidste måneder har regeringens leder været som Ali, mens oppositionens leder har været som Foreman.
Slagene har været hårde og kontante og ligepå: mink, mink, mink, mink, magtfuldkommenhed og mink og mink og korruption og mink.
Men Ali har stået imod.
Hun har holdt ud, har stadig benene under sig nu, hvor den afgørende ottende omgang er skudt i gang.
Det står meget lige, og marginalerne kommer til at afgøre det.
Ali kommer til at se en åbning og vil være klar til at bruge den, når den viser sig.
Sidste omgang bliver denne gang ufattelig spændende, specielt spændende.
Et demokratisk valg er som en kæmpestor social organisme, der har millioner af hoveder, der tænker hver deres tanker, har hver deres værdier, millioner af ben, der ønsker at gå i hver deres retning, og som mange gange modarbejder hinanden fuldstændig ukoordineret, og det er fuldstændig umuligt at sige, hvor det her dyr bevæger sig hen den 1. november.
Edmund Joensen (SP), 2022-10-06:
Tak for spørgsmålet, og jeg skal give dig en indbydelse, næste gang du kommer til Færøerne, selv om du ikke er medlem af udvalget.
Jeg vil ikke nævne noget bestemt, i forhold til hvad der er blevet gennemført af denne regering, men jeg synes, at denne regering har været en meget god regering for Færøerne – det synes jeg – både når det gælder lydhørhed, og når det gælder bevillinger, og også med hensyn til at man har inddraget Færøerne i beslutninger som f.eks. i radarsagen og har sagt, at hvis radaren skal sættes op, er det Færøernes afgørelse; hvis Færøerne siger nej, bliver der ingen radar på Færøerne.
Det giver en fornemmelse af, at det, der kommer fra den danske regering, er virkeligt, når man siger, at man vil inddrage Færøerne i beslutningerne.
Det synes jeg er godt nok.
Jeg synes, det er gået godt med den her regering.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-10-06:
Tak for det.
Det lyder virkelig hyggeligt.
Men jeg vil også bare benytte lejligheden til endnu en gang at sige tak til hr. Edmund Joensen.
Der er ikke så mange følsomme beretninger om familieforhold den her gang, men jeg vil også bare sige tak.
Jeg har lige læst, at der er 17 kandidater, tror jeg, der har meldt sig som aftager i hr. Edmund Joensens eget parti, og det er en meget, meget populær, eftertragtet plads at overtage og også nogle meget, meget store sko at udfylde.
Og jeg havde fornøjelsen af at tale med hr. Edmund Joensen forleden dag, hvor jeg spurgte, hvad han så skulle hjem og lave nu, og hr. Edmund Joensen sagde, at han skulle hjem og plante træer.
Jeg ved, at det også er en stor interesse, som hr. Edmund Joensen har, og det vil jeg bare ønske ham rigtig god fornøjelse med.
Og så vil jeg måske slutte af med at spørge, om hr. Edmund Joensen har lyst til at dele med os, hvad han synes har været det bedste resultat i den her valgperiode for et færøsk folketingsmedlem.
Tak for nu.
Edmund Joensen (SP), 2022-10-06:
Tak for spørgsmålet.
Fiskeriet på Færøerne er i det hele taget inde i en god gænge, vil jeg sige.
Hvis vi ser på bundfiskene rundt om Færøerne, er torskebestanden i dårlig tilstand, og det har den været i mange år.
De andre fiskearter – sild, makrel, kulmule og andre bundfisk – har det godt, og der fiskes store mængder pelagiske fisk, altså sild, makrel og kulmule.
Og de store rederier har de mest moderne skibe, som findes, og de fisker kvoterne op så let som ingenting.
Vi ved alle, at en del er blevet solgt til Rusland; en fjerdedel af Færøernes voksende eksport gik tidligere til Rusland.
Den er så stoppet for øjeblikket, og skibene og rederierne har fundet andre udveje for at afsætte fiskene.
Så samlet set går det godt for fiskeriet på Færøerne.
Louise Schack Elholm (V), 2022-10-06:
Så kan jeg melde mig i koret: Tusind tak for samarbejdet, hr. Edmund Joensen.
Det har været en stor fornøjelse, og jeg synes også, det var hyggeligt at være med i sommerhuset og se, hvor hr. Edmund Joensen boede, og se den smukke park, som hr. Edmund Joensen har været med til at lave på den modsatte side af vandet.
Det er rigtig spændende at se alt, hvad hr. Edmund Joensen har lavet på Færøerne.
Mit spørgsmål går måske mere på det her med fiskeriet, for jeg ved, at hr. Edmund Joensen også altid har arbejdet meget for fiskeriet på Færøerne og altid været meget interesseret i det og altid fortalt os rigtig meget om, hvordan det går med fiskeriet.
Og i øjeblikket er vi jo udfordret af en anden geopolitisk situation, end der har været tidligere, og det kunne være, at hr. Edmund Joensen lige ville opsummere, hvordan hr. Edmund Joensen ser på fremtiden på det område, altså i forhold til fiskeriet.
Edmund Joensen (SP), 2022-10-06:
Jeg synes, at de er positive.
Den stemning, som jeg fornemmer på Færøerne, er meget positiv, synes jeg.
Nu var vi inde på, at Færøerne ønsker at blive fuldt medlem af Nordisk Råd.
Tidligere har vi inddraget Færøerne i forsvarspolitikken og den store udenrigspolitik, altså med radaren osv.
Det er meget vigtigt, at vi informerer hinanden om udenrigs- og sikkerhedspolitikken, og at vi lytter til Færøerne, når de ønsker sig så samlet et medlemskab i Nordisk Råd – at vi lytter til det, og at vi bevæger os den vej og arbejder for det i Folketinget.
Jeg synes, at situationen er positiv.
Det må jeg sige.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-10-06:
Jeg fik jo lejlighed til at takke hr. Edmund Joensen sidst ved afslutningsdebatten, men nu får jeg så lejlighed til det igen.
Og så husker jeg også de dejlige stunder, vi havde i lysthuset sammen med hr. Christian Juhl og alle andre medlemmer.
Og jeg tror, det var efter den tredje eller fjerde snaps.
Jeg ved ikke, om det skyldtes den varme stemning i huset, eller om det skyldtes snapsen – jeg tror nu snarere, det var det sidste.
Jeg har et enkelt spørgsmål på falderebet.
Det er: Hvordan ser hr. Edmund Joensen fremtidsperspektiverne for rigsfællesskabet?
Er de dystre, er de gode, er de positive?
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Jeg mener ikke, det er en rigtig fremstilling, at der over de seneste 3 år er foregået noget som det, der bliver talt om her.
Det er rigtigt, at der er blevet lavet en aftale om et midlertidigt børnetilskud, som går til børnefamilier, der er kontanthjælpsfamilier.
Og det er rigtigt, at der er lavet en aftale efterfølgende om de samme børn i kontanthjælpsfamilier.
Den aftale er i øvrigt ikke sat til afstemning endnu og bortfalder jo, medmindre der er et flertal for den efter næste valg, så jeg synes ikke, det er en helt præcis gengivelse af, hvad det er, der er sket igennem de seneste 3 år.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-10-06:
En af de ting, som jeg gerne vil have lov til at takke statsministeren for i den her valgperiode, der så nu lakker mod enden, er aftalen om tidlig tilbagetrækning.
Det er noget, som jeg og Dansk Folkeparti vil se tilbage på med stolthed.
Nu har statsministeren så lanceret tanken om en helhedsplan.
Det vil vi gerne gå meget positivt ind i.
Et af de forslag, som vi kommer til at bringe til torvs, er, at vi nu en gang for alle får stoppet den automatiske stigning af pensionsalderen.
Det er noget, som skaber en enorm utryghed i meget, meget store dele af det danske samfund, at folk ikke kan vide sig sikre på, præcis hvornår det egentlig er, de får folkepension.
Derfor vil jeg gerne høre, om statsministeren og Socialdemokratiet er enige med os i Dansk Folkeparti i, at vi nu i den kommende samling lægger barren, hvor den er, sådan at pensionsalderen ikke stiger yderligere.
Morten Dahlin (V), 2022-10-06:
Tak for det.
Minkkommissionen slår fast, at der var en forceret proces, som førte til fejl.
Minkkommissionen slår også fast, at Statsministeriet indtog en central rolle i den forcerede proces.
Derfor er mit simple spørgsmål til statsministeren: Var det en fejl, at der var en sådan forceret proces, og hvis det var en fejl, var det så statsministerens?
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Det er der da ikke nogen der skal.
Men sagen her er vel nærmest omvendt, al den stund at Det Konservative Folkeparti stemte for en rigsretssag, før Minkkommission overhovedet færdiggjorde sit arbejde.
Mai Mercado (KF), 2022-10-06:
Det står altså på side 739, at det har Minkkommissionen ikke foretaget en vurdering af.
Minkkommissionen arbejder også med et subjektivitetsprincip, og det betyder, at man her mere vægter subjektive udsagn højere end objektive udsagn, end man gør i det almindelige domstolssystem.
Men det princip kommer ikke til at være gældende i en rigsretssag.
Det betyder sådan på godt dansk, at Minkkommissionen også har ladet tvivlen komme den enkelte til gode, herunder statsministeren.
Så skal jeg bare spørge, hvorfor statsministeren skal vejes på en mildere vægt, end borgere bliver i det almindelige domstolssystem.
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Hvad angår det første, ligger det jo klart i kommissoriet, at det skal kommissionen ikke gøre.
Det ved spørgeren jo godt, i og med at partiet selv har været med til at nedsætte kommissionen.
Mai Mercado (KF), 2022-10-06:
Det første er, om statsministeren kan bekræfte, at Minkkommissionen ikke har foretaget en vurdering af, om statsministeren har optrådt groft uagtsomt, og dernæst om statsministeren også kan bekræfte, at statsministeren selv og Socialdemokratiet vil være imod at få en sådan uvildig advokatvurdering.
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Jeg tror personligt, at det rigtige er, at vi sætter os ned og prøver at lave en helhedsplan, hvor vi har de forskellige aspekter med, og hvor løn og arbejdsvilkår er et af elementerne.
Vi har foreslået en reform af universitetsuddannelserne, både af hensyn til de unge studerende, men også for at frigøre nogle penge til at kunne investere mere i uddannelse, også bredere end universiteterne.
Jeg kunne godt tænke mig fordomsfrit at tage en ny diskussion af, hvordan en offentlig og privat sektor i Danmark kan arbejde bedre sammen, mere frihed også til medarbejderne derude.
Så vi vil foreslå, at det kommer ind som en del af en helhedsplan.
Peder Hvelplund (EL), 2022-10-06:
Spørgsmålet om vikarer og private vikarbureauer er jeg fuldstændig enig i vi skal have fundet et svar på.
Og jeg tror sådan set, at hvis statsministeren og regeringen kom ud af den vildfarelse, at den type af problemer kan løses sammen med højrefløjen, vil vi i hvert fald være villige til at være med til at lave løsninger sammen med regeringen på det område.
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Det grundlæggende paradoks er jeg sådan set enig i.
Supersygehusene begynder at stå færdige, og man kan se dem skyde op rundtomkring i landet.
Samtidig med det kan alle, der er i kontakt med sundhedsvæsenet, mærke, at der mangler medarbejdere, og de medarbejdere, der er, oplever – ikke alle steder, men mange steder – at løbe for stærkt, fordi der mangler kolleger.
Oven i det er der så nogle af dem, der oplever, at der kommer vikarer ind, som tjener mere, end de selv gør, selv om dem, der er blevet i jobbet, skal bruge tid på at oplære den vikar, som tjener mere, end de selv gør.
Det er jo et af de steder, vi kunne overveje at tage fat, for det er ikke særlig klogt i mine øjne, og det er ikke nogen særlig god måde at bruge lønpengene, når man får mere i løn, fordi man er vikar et sted, end at man er en del af det grundpersonale, der bliver, også når det er svært.
Så et af de steder, vi kunne tage konkret fat på, kunne være vikarområdet, og som Enhedslisten ved, har vi fra regeringens side sagt, at løn og arbejdsvilkår er en del af det her, men det betyder ikke, at vi fra talerstolen eller andre steder konkret står og siger, hvad det er for nogle grupper, der skal have mere i løn.
Peder Hvelplund (EL), 2022-10-06:
Tak for det.
Som en tredje nordjyde bosiddende i Hjørring Kommune kan jeg bare sige, at jeg er fuldstændig enig i nødvendigheden af at træffe den beslutning på daværende tidspunkt.
Men jeg vil godt spørge til noget lidt andet.
Vi har enorme kapacitetsudfordringer i vores sundhedsvæsen, og det paradoksale er jo, at vi kan bygge supersygehuse, vi kan bygge nærhospitaler, vi kan bygge sundhedscentre, men patienter bliver jo ikke kureret af mursten, patienter bliver kureret af dygtigt sundhedspersonale, af læger, af sygeplejersker, af sosu'er, af fysioterapeuter, jordemødre, ergoterapeuter, og det er dem, vi står og mangler.
Vi har et helt akut behov for det.
Man kan høre, at statsministeren også har anerkendt det igennem talen om en helhedsplan, men lige nu står vi jo i den situation, at halvdelen af de sygeplejerskestillinger, der er blevet slået op, er ubesatte, fordi vi ikke kan finde personale til dem.
Det samme gør sig gældende for sosu-assistenter.
Der er jo behov for at sende et klart signal nu og her i forhold til at sikre, at vi både kan tiltrække personale, og at vi også kan få dem til at blive i faget.
Så er statsministeren villig til at give et konkret løfte om et lavt- og ligelønsløft, så vi kan fastholde det personale, vi har så desperat behov for?
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Men polarisering kan vi jo lade være med.
Altså, vi kan jo tale om det her på en ordentlig måde.
Det har vi sådan set kunnet gøre hele vejen igennem.
Der er jo ikke nogen, der har haft et ønske om at gøre minkavlerne ondt.
Der er jo ikke nogen i regeringen, der har haft et ønske om, at minkene skulle slås ned, hvis ikke det var, fordi der lå den risikovurdering, der lå.
De hårde ord og påstandene er jo et valg, vi selv træffer, altså om vi fører dem frem eller ej.
Vi kan jo vælge at snakke om det her, som vi snakker om alt muligt andet – ordentligt.
Marie Bjerre (V), 2022-10-06:
Derfor kommer det heller ikke bag på mig, at Institut for Statskundskab har lavet en undersøgelse, der viser, at den her sag har skabt markant polarisering i det her samfund.
Der er markant forskel på, hvad røde og blå vælgere mener om den her sag.
Bærer statsministeren heller ikke nogen del af ansvaret for den polarisering, der er skabt med den her sag?
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
To ting: For det første er der ikke noget hverken forkert eller unormalt i, at Statsministeriet involveres i krisetider i Danmark.
Det ville faktisk være mærkeligt, hvis det var det modsatte, altså hvis landet havde en statsminister, der sagde: Der er en krise i vores samfund; det skal statsministeren og Statsministeriet ikke have noget som helst med at gøre.
Så det, at Statsministeriet er involveret i en krise, og at statsministeren er en del af regeringens koordinationsudvalg, hvor også kritiske ting kan diskuteres, er der ikke noget unormalt eller mærkeligt i.
Jeg er ikke enig i, at der her var tale om en forceret proces, forstået på den måde, at i en så ekstraordinær krisetid vil det i mine øjne ikke være rigtigt at lægge almindelige arbejdsvilkår ned over den situation, man befandt sig i.
Det har i øvrigt gjort sig gældende i hele den periode, hvor der har været coronahåndtering.
Der har vi skullet arbejde hurtigere – det gælder regeringen, og det gælder Folketinget – end vi har været vant til.
Morten Dahlin (V), 2022-10-06:
Så statsministeren tager ikke fejl, men Minkkommissionen tager fejl.
Der var en forceret proces før beslutningen.
Den er statsministeren uenig i var en fejl.
Men efter beslutningen er truffet, og inden beslutningen bliver meldt ud på et pressemøde, er der jo immer væk en rum tid.
Var det en fejl, at man i det tidsrum ikke læste de papirer, man ikke havde læst på selve mødet, men i stedet for forberedte et pressemøde – altså i stedet for at læse papirerne?
Var det en fejl?
Og hvis det var, var det så statsministerens?
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Jeg er ikke i tvivl om, at vi har behov for at arbejde meget tættere sammen, hvad jo også det seneste halve år har vist os.
Og noget af det, der har været et af de eneste lyspunkter i et ellers meget mørkt kapitel i europæisk historie, er jo styrken både ved NATO, ved det transatlantiske samarbejde og ved vores evne til at rykke tættere sammen, herunder dansk deltagelse bl.a. i de baltiske lande, men også andre aktiviteter.
Bare til sidst ...
Undskyld, der kommer ikke noget til sidst.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-10-06:
Jo, men kunne man ikke forestille sig, at vi, om end der også er andre lande, som har en del af sikkerhedsansvaret, og som kan bidrage positivt, stadig kunne drage fordel af en nordisk kommando inden for NATO, fordi vi netop deler noget ansvar, nogle værdier og nogle anskuelser på det her område og også, tror jeg, i fremtiden nogle kapaciteter?
Det er jo sådan, at Arktis lige om lidt kommer til at være et sted, hvor de store magter tørner sammen, og hvor vi igen skal rette vores blik imod at sikre lavspænding, og der tror jeg at en nordisk kommando kunne spille en rolle.
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Altså, hvis vi både kigger på Østersøregionen og kigger på Arktis, så gør det sig jo gældende begge steder, at det ikke kun er et nordisk anliggende.
Omkring Østersøen har vi allerede i dag et godt samarbejde også med Tyskland og med Polen, og lidt længere væk har vi de tre baltiske stater, som vi – synes jeg – både har en særlig historik med, men også et særligt ansvar for.
Så når det kommer til Østersøen, er der behov for et bredere samarbejde end kun det nordiske.
Vi får behov for et stærkere fokus på både Østersøen og Arktis, men arbejdet er allerede rigtig, rigtig godt i gang.
Og det er det også på tværs af landene, og det er den rigtige vej at gå, selvfølgelig.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-10-06:
Tak til statsministeren for talen og for samarbejdet, især i forbindelse med aftalen om det nationale kompromis.
Jeg tror ikke, der er nogen i den her sal, der er i tvivl om, at vi i Europa og i verden står i en meget mere usikker situation, og at der er en trussel mod hele Europa – ikke kun fra Rusland, på baggrund af det blodige overgreb, som russerne har begået mod Ukraine, men også andre steder fra.
For os i SF betyder det, at vi skal orientere os mod dem, som vi deler flest værdier med.
Det gjorde vi, da vi afskaffede forsvarsforbeholdet, og det er vi meget glade for at have gjort sammen med statsministerens parti og andre partier, der bakkede op.
Men jeg tror også, at vi skal styrke det samarbejde, som vi deler med vores naboer, endnu mere.
Og nu er det jo sådan, at Sverige og Finland er blevet en del af NATO.
Kunne man set med statsministerens øjne forestille sig, at man styrkede det nordiske samarbejde inden for NATO's ramme og måske endda lavede en nordisk kommando, som kan stå for Østersøen og Arktis og have en større del af sikkerhedsansvaret i fremtiden?
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Vi er jo meget langt nede nu i noget materiale, der ligger langt tilbage, og nej, der stod faktisk ikke noget sted i det materiale, at der ikke var lovhjemmel, og jeg tror helt grundlæggende, at man skal holde fast i, at når en regering træffer beslutninger, så skal regeringen have det at vide, hvis ikke der er hjemmel til at træffe den beslutning, der træffes, nøjagtig som det har gjort sig gældende for tidligere regeringer.
Og det mener jeg også skal lægges til grund, hvis der kommer en borgerlig regering efter næste valg.
Louise Schack Elholm (V), 2022-10-06:
Jeg havde ellers forstået, at der stod et sted i papirerne, måske ikke på opslaget og måske ikke som det allerførste, men et sted nede i papirerne, at der ikke var lovhjemmel.
Mener statsministeren slet ikke, at der noget sted i statsministerens papirer har stået, at der ikke var lovhjemmel?
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Der er i hvert fald, skal jeg love for, en tendens til, at når krisen er kommet lidt på afstand og man ikke sidder i den situation, som man ofte sidder i, når der er en krise, så er der ting, der ser meget lettere ud, end de var.
Jeg vil vedholdende stå fast på, at når der er en meget kritisk situation for landet, så skal myndigheder, så skal Folketing og så skal regering kunne træffe beslutninger hurtigere og på en anden måde, end hvad der normalt gør sig gældende, og det gælder også i forhold til aflivning af mink.
Louise Schack Elholm (V), 2022-10-06:
Jeg beklager ventetiden.
Jeg troede slet ikke, jeg fik ordet.
Jamen jeg vil også gerne spørge ind til minkskandalen.
Det er jo sådan, at en af de ting, der er blevet diskuteret, er, at der ikke var en læsepause, inden man gik i gang med at tage beslutningen om at nedlægge et helt erhverv.
Fortryder statsministeren, at statsministeren ikke valgte en læsepause, at statsministeren ikke sikrede, at man fik læst papirerne, før man traf så afgørende en beslutning?
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Det, man netop sagde fra ordførerens side, var ikke det, jeg sagde.
Det, jeg sagde, var, at den situation, der var omkring mink, i mine øjne ikke adskiller sig fra andre situationer, der har været omkring corona, hvor man på grund af krisens omfang og dens rækkevidde har skullet træffe beslutninger hurtigt.
Det gjorde sig eksempelvis også gældende den 11. marts, hvor der ikke engang kunne holdes en læsepause, fordi der faktisk ikke var et skriftligt oplæg.
Jamen her er der jo to nordjyder, der ser ganske forskelligt på den her sag.
Risikovurderingen mener jeg fortsat talte sit fuldstændig klare sprog.
Vi så jo en eksplosiv smitte på minkfarmene.
Det gik hurtigt.
Vi så overførsel af sygdom fra mink til mennesker, ikke mindst i Nordjylland, ind på plejehjemmene.
Det var, før vi havde en vaccine.
Nogle gange kan det jo være svært at huske, hvordan det var i Danmark på det tidspunkt, men det var, før der var en vaccine.
Et gammelt menneske på et plejehjem i Hjørring, der blev smittet med corona på det her tidspunkt, var jo i langt større fare for at dø, end vores gamle er i dag, fordi vi nu har fået vaccinerne.
Det, at minkene skulle aflives, var den rigtige beslutning.
Jeg er ked af de fejl, der blev begået undervejs.
Det ændrer ikke på, at det var den rigtige beslutning.
Og det er jo en del af den samlede coronahåndtering i Danmark, altså alle de beslutninger, der er truffet, alt det, vi har gjort sammen.
Marie Bjerre (V), 2022-10-06:
Som nordjyde synes jeg, det er grotesk at høre statsministeren påstå, at det var nødvendigt at lukke Nordjylland ned, at det var nødvendigt at slå alle mink ihjel, på trods af at der på det her tidspunkt ikke var cluster-5 længere; der havde kun været 12 smittede med cluster-5, og den var uddød, der var langt flere smittede i København, og der var ingen faglig anbefaling om at slå alle mink ihjel.
Har statsministeren slet ikke selv begået fejl i den beslutning, der tilmed var truffet ulovligt?