runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2025-04-04:
Det er jo bekymringen for, at det bliver en glidebane, for hvis man ligesom først etablerer en retspraksis, hvor vi lige nu ser en 24-årig mand blive dømt for at dele vittigheder, jamen så må man vel også formode, at andre vil blive dømt ude i fremtiden.
Det er jo derfor, jeg spørger: Hvor stopper det så henne?
Det starter med vittigheder, og så går det over til at blive samfundssatire, og bliver det næste så politiske holdninger?
Jeg tror ikke, der er nogen af os, der ønsker et sådant samfund, og jeg tror ikke, at den paragraf i 1939 blev skabt, for at man skulle dømme folk for grove vittigheder.
Jeg tror, den blev skabt for at forhindre systematisk forfølgelse, som jeg lige nævnte.
Det er jo på en eller anden måde derfor, vi har den her debat i dag.
Den har vi for ligesom at få diskussionen om, om vi virkelig ønsker, at humor og satire skal sættes så meget i bås og i så håndfaste rammer, at det får både komikere og andre satirikere til at vogte over deres ord af frygt for at risikere at komme i fængsel.
Hvis det, man skriver på de skilte, er lovligt, kan man jo gøre det.
Det er jo sådan, vores retssamfund er indrettet.
Så det må være svaret.
Rosa Lund (EL), 2025-04-04:
Nej, jeg er ikke bekymret for, at den her dom fører til selvcensur; det er jeg simpelt hen ikke.
Det, som vi ved i dag fører til selvcensur, er, at særlig kvinder, men også mennesker med minoritetsbaggrund, afholder sig fra at deltage i den offentlige debat, fordi de er bange for at blive udsat for trusler.
Der er folk, der ikke tør deltage i vores demokrati, og dér er der store problemer med selvcensur, og det er jeg meget mere optaget af, men jeg mener ikke, at den her dom vil føre til selvcensur.
Maria Durhuus (S), 2025-04-04:
Jeg har hørt mange skønne kunstnere og komikere citeret her fra 1990'ernes gyldne dage, hvor moden var anderledes, tiden var anderledes, og tendenserne var anderledes på alle mulige parametre.
Jeg hører også sådan en direkte kobling til i dag.
Men verden i dag i 2025 er jo ikke som i 1993.
Verden har forandret sig betydeligt over de senere år, og med en melding om en stigning i antisemitisme på 71 pct. siden 2023 og med flere og flere polariseringer, der sker rundtom i verden, er det så ikke også en helt legal diskussion at have, om der er steder, hvor vi måske skal begrænse nogen, uden at det bliver ytringsfriheden, vi tager fra dem?
Steffen Larsen (LA), 2025-04-04:
Men paragraffen beskytter jo mod krænkelser.
Krænkelse kan jo være bredt defineret, så når noget er forhånende, hvornår bliver det så forhånende nok til, at loven træder i kraft?
Det er jo det, der er problemet – det har vi ikke noget klart svar på.
Jeg kunne sende tusinde spørgsmål over til justitsministeren, han vil jo nægte at svare på, om noget er forhånende; det har vi jo forsøgt før med koranloven.
Der vil han heller ikke informere os om, hvad grænsen er.
Rosa Lund (EL), 2025-04-04:
Det er jo heldigvis de danske domstole, som afgør det, hr. Steffen Larsen, og ikke undertegnede fra Folketingets talerstol.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-04:
Det er jo, fordi jeg faktisk synes, at man kom lidt nemt om ved svaret til LA's ordfører.
Det er jo lige præcis det, der er problemet: at de danske domstole med domsmænd skal sidde og have en satiriker inde, som bliver dømt ud fra, hvordan nogle subjektivt vurderer det, vedkommende er kommet med, når der har været en eller anden trussel om en handling imod en person.
Der er masser af gode ting, inklusive det med handicappede.
Der kan være mange gode ting i, hvorfor man beskytter en befolkningsgruppe, men her undertrykker man jo et individ, eller man kræver, at individet ved, at det, han siger, kan blive modtaget dårligt af minimum to domsmænd, men man kan ikke fortælle, hvilke to domsmænd han får, og derfor ved han jo i udgangspunktet ikke, når han siger vittigheden, om den fører til en dom.
Er Enhedslisten slet ikke bange for, at det her så kan føre til noget selvcensur – altså, hvor langt tør man gå?
– lige netop, fordi domstolene er noget, som er flydende?
Rosa Lund (EL), 2025-04-04:
Racismeparagraffen handler ikke om, at man ikke må kritisere, racismeparagraffen handler om direkte forbrydelser og overfald, og den handler om hadtale, hr. Steffen Larsen, og det ved hr. Steffen Larsen udmærket godt.
Hr. Steffen Larsen ved også udmærket godt, at Enhedslisten ligesom hr. Steffen Larsen selv stemte imod koranloven, og at Enhedslisten gik forrest i forhold til at få afskaffet blasfemiparagraffen.
Derfor må jeg sige, hr. Steffen Larsen, at jeg ikke tror, vi bliver enige om det her.
Jeg synes, det er godt, vi har racismeparagraffen.
Jeg mener, at der er ret vide rammer for satire i Danmark.
Når man lytter på den her debat, kan man hurtigt komme til at tro, at det ikke er muligt at lave satire i Danmark.
Det er jo ikke rigtigt.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-04:
Tak for det.
Fru Zenia Stampe glæder sig over konkrete svar.
Derfor vil jeg håbe, at fru Zenia Stampe vil give lige så konkrete svar på mine spørgsmål her.
Mener fru Zenia Stampe og Radikale Venstre, at det skal være lovligt at sige, at sorte mennesker i Afrika kun spiser banan og ligner aber?
Mener Radikale Venstre, at det skal være okay at sige, at fede mennesker, der begår selvmord, er fint nok, for de er bare nogle fede køer?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-04:
Jeg er til gengæld enig med ordføreren i, at det kan man sagtens.
Ordføreren og jeg kan jo bare gå ind på vores facebookside og se kommentarerne både imod os og andre, hvor det er sådan mere intimiderende imod enkeltpersoner.
Mai Mercado (KF), 2025-04-04:
Skal man forstå det, der bliver sagt fra Socialdemokratiets side, sådan, at man gerne vil lovgive mere skrapt i forhold til at forbyde bestemte udtryk og vendinger, fordi verden er mere polariseret i dag?
Jeg tror nærmest, jeg har det modsatte synspunkt.
I en polariseret verden med krig, som også er rykket tæt på os, og med internationale konflikter, som også på en eller anden måde kommer til debat herhjemme, så tror jeg, at man skal undlade at give ytringsfriheden trangere kår og i stedet give ytringsfriheden videre kår, fordi det tjener demokratiet, og fordi det andet er så uendelig let at gøre, men ikke tjener et demokrati særlig vel.
Maria Durhuus (S), 2025-04-04:
Socialdemokratiet ønsker ikke at gøre noget mere skrapt, men i Socialdemokratiet har vi en interesse i at beskytte de mindretal, der er udsatte, og ikke i at sige, at bare fordi man påberåber sig at have en rolle som enten komiker eller satiriker, har man retten til at udtrykke had og nedsættelse over for mindre grupper.
Der kan også fortælles vittigheder, der ikke handler om at putte jøder ind i en ovn.
Der kan fortælles vittigheder om meget andet, og man behøver ikke at udstille mindretalsgrupper med et historisk afsæt for at være sjov.
Mai Mercado (KF), 2025-04-04:
Nej, og selvfølgelig kan man jo lægge afstand til det, og man kan fordømme det offentligt i tale.
Spørgsmålet er bare, om det skal være i retslokalet, at man har den primære diskussion, og at man ender med at skulle dømme.
Hvis man tager »Rejsesangen« en gang til og man går ind og læser de vers, der handler om både kinesere og om grønlændere, så må man sige, at det er ganske, ganske grove ytringer.
Men skal vi derhen, hvor vi forbyder det, hvor vi kriminaliserer det, og hvor vi idømmer fængselsstraffe for det?
Det synes jeg ikke vi skal.
Steffen Larsen (LA), 2025-04-04:
Enhedslistens ordfører siger, at guder må man gerne forhåne.
Men jeg bemærker jo, at § 266 b også går på religiøse tilhørsforhold.
Så hvis jeg siger noget grimt om en gruppe, fordi de tilbeder Gud og jeg mener, det er forfejlet eller forkert eller forkasteligt eller alle mulige andre ting, eller jeg endda omtaler deres religiøse bog negativt – det har vi set domme for – altså hvis jeg f.eks. omtalte Koranen eller Bibelen negativt, kan jeg få en straf for det efter § 266 b. Er § 66 b så ikke et problem for religionskritikken?
For idéerne er jo ikke i et tomrum i et vakuum ude i rummet, det er inde i folkets hoveder.
Så er man da også nødt til at kunne tale om de mennesker, som har den tro, for at kunne kritisere religionen også.
Det gjorde flere troende igennem tiderne, og der var også flere, der kritiserede religion igennem tiderne; Jan Hus blev brændt på bålet for det.
Rosa Lund (EL), 2025-04-04:
Det var faktisk hr. Jan E. Jørgensens spørgsmål, som lige fik mig til at tænke over, hvad Konservative egentlig mener.
For fru Mai Mercado har jo sagt mange gange i løbet af dagens debat, at satiren er et spejl på den tid, vi lever i.
Jeg skal bare høre, om de såkaldte vittigheder, som hr. Jan E. Jørgensen læste op, er et spejl på den virkelighed, vi lever i.
Det håber jeg da ved gud ikke, men det er måske det, Konservative synes.
Mai Mercado (KF), 2025-04-04:
Så vil jeg gerne gentage, hvad jeg sagde.
For det, jeg sagde, var jo, at komikere bruger humor som spejl til at reflektere samfundsproblemer.
Det er jo det, Jonatan Spang gør i Tæt på Sandheden, hvor han laver en vittighed og en sketch, som går over grænsen, og hvor der nu ligger en politianmeldelse, fordi der er nogle, der føler sig krænket over den måde, han taler om grønlændere på.
Sketchen og vittigheden gik sådan set på at udstille DR, og det viser vel egentlig meget godt de ret stramme rammer, der er for humor allerede i dag, altså når man kan politianmelde sådan en sketch i fjernsynet, hvor hensigten egentlig er at udstille DR.
Rosa Lund (EL), 2025-04-04:
Jeg spurgte hverken til Jonatan Spang eller til vittigheder om Grønland.
Jeg spurgte til de såkaldte vittigheder, som hr. Jan E. Jørgensen citerede lige før.
Jeg har bare brug for et klart svar fra fru Mai Mercado: Er det et spejl på den virkelighed, vi lever i?
Mai Mercado (KF), 2025-04-04:
Mig bekendt er der ikke nogen, der har stillet sig op med vittigheder på skilte ned ved den jødiske synagoge.
Så der er jo ikke en anledning til at sige, om det er et spejl på den virkelighed, for mig bekendt har det ikke fundet sted.
Men når jeg taler om, at humor er udtryk for et spejl, så er det jo, når vores satirikere bruger humor som et spejl til at reflektere samfundskritik, samfundsproblemer og samfundsdebat.
Rosa Lund (EL), 2025-04-04:
Tak, beklager forsinkelsen.
Jeg havde lige lagt min tale på erhvervsministerens plads – man har jo lov at drømme.
I ved det jo godt, for det er lige knap 2 måneder siden, vi sidst havde præcis den her diskussion indkaldt af præcis det samme parti.
Og det synes jeg er fair nok; det er vores ret som folketingsmedlemmer at indkalde til debatter.
Som det fremgår af debatten her i dag, er forespørgerne af den overbevisning, at det vil styrke ytringsfriheden, hvis vi ophæver racismeparagraffen.
Jeg forstår, at det er det, der er motivationen.
Som forespørgerne også ved, er vi af den holdning, at ytringsfriheden stopper der, hvor straffeloven starter.
Det synes jeg er fornuftigt.
Og jeg synes, det er fornuftigt, at vi har racismeparagraffen, for racismeparagraffen giver plads til ytringsfrihed.
Men det er, som om forespørgerne bag den her debat aldrig rigtig tænker på deres ytringsfrihed.
De gælder for os alle sammen.
Derfor er det et vigtigt hensyn at tage, at man også har ret til at ytre sig, hvis man er en minoritet i det her land, uden at skulle være bange for at blive svinet til på baggrund af sin religion, sin hudfarve, sit køn, sin seksualitet, eller hvis man er en person, der lever med et handicap, og det er jeg personligt sindssygt stolt af at vi har tilføjet til § 266 b.
Derfor mener jeg, at det beskytter ytringsfriheden, at den paragraf eksisterer.
Vi ser danske unge med minoritetsbaggrund, som simpelt hen ikke tør blande sig i den offentlige debat, fordi de er bange for at blive udsat for trusler.
Racismeparagraffen, altså § 266 b, sikrer, at vi beskytter mennesker, og det er det vigtigste for Enhedslisten.
Ytringsfriheden er også vigtig for Enhedslisten, og derfor er vi bl. a. imod koranloven, og derfor gik vi forrest i forhold til at få afskaffet blasfemiparagraffen i den danske straffelov.
For blasfemiparagraffen beskytter ikke mennesker; den beskytter guder, og det er vi ikke så optagede af i Enhedslisten.
Derfor er vi også imod den såkaldte koranlov.
Vi synes i Enhedslisten, at der skal være plads til, at man må gøre grin med magthaverne og også med guder.
Vi er ikke interesseret i lovgivning, som indskrænker, at man kan kritisere hverken magthavere eller guder.
Vi synes, vi har vide rammer for ytringsfriheden i dag.
Der er nogle ting ytringsfrihedsmæssigt, som vi rigtig godt kunne tænke os at lave om.
Det gælder f.eks. de indgreb, som den såkaldte VLAK-regering lavede i ytringsfriheden.
Dem kunne vi da godt tænke os at ændre.
Jeg synes jo, det er interessant, at hver gang man hører højrefløjen tale om ytringsfriheden, bliver det meget selektivt, hvornår noget er et ytringsfrihedsmæssigt problem, og hvornår det ikke er.
I Enhedslisten har vi det sådan her: Ytringsfriheden er fuldstændig afgørende for vores samfund – og racismeparagraffen sikrer ytringsfrihed for bestemte grupper af mennesker i vores samfund.
Og det er vi optaget af i Enhedslisten.
Enhedslisten bakker op om den vedtagelsestekst, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt læste op.
Steffen Larsen (LA), 2025-04-04:
Det kan jeg bekræfte.
I den lov, der blev vedtaget her i Folketingssalen, er § 266 b ikke nævnt.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-04:
Det var til et spørgsmål, som hr. Steffen Larsen stillede før til et andet parti – jeg kan ikke huske hvilket – hvor han siger, at vi da helt har misforstået den der handlingsplan mod antisemitisme; der stod intet om racismeparagraffen i de strafskærpelser, som vi har gennemført som følge af antisemitismehandlingsplanen.
Det vil jeg bare lige gerne have hr. Steffen Larsen til at sige igen.
Rosa Lund (EL), 2025-04-04:
Det er fuldstændig rigtigt, at man kan lovgive mod dårlig humor.
Men vi kan godt lovgive, så vi beskytter bestemte grupper, som er særlig udsatte i vores samfund.
Vi kan jo også kalde racismeparagraffen for paragraffen til beskyttelse af mennesker med handicap, som også er en gruppe i vores samfund, som har brug for ekstra beskyttelse, fordi de er i særlig udsatte positioner.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-04:
Jeg mener stadig væk, det er tåbeligt at blande vittigheder og satire ind i noget, man skal bruge som lovgivning, for der kommer en underliggende påstand om, at man ikke kan sige noget her, selv om det er satire, uden at man mener det dybt personligt eller angribende.
Og det kan man godt med vittigheder og satire.
Faktisk er det jo hele pointen, at man kan få lov til at sige noget, der er så meget over grænsen, i forhold til hvad man ellers ville tillade, at man faktisk laver en refleksion af det som menneske.
Der kan være andre udtalelser, hvor man ikke gemmer det som satire, men hvor man siger: »Jeg mener, at« eller »de skal«, eller det, vi havde med den anden dom i forhold til lige efter det frygtelige, der skete i Israel.
Der kan være nogle andre ting, der spiller ind.
Maria Durhuus (S), 2025-04-04:
Jeg hører ingen her, hverken ministeren eller mig selv eller andre, der anklager hr. Kim Edberg Andersen, Danmarksdemokraterne eller Dansk Folkeparti for at være antisemitiske, overhovedet ikke.
Til gengæld fortæller Danmarksdemokraterne og hr. Kim Edberg Andersen, at der ikke er nogen, der kæmper mere for vores jødiske landsmænd, end dem; altså, der er Danmarksdemokraterne og DF.
Og det er vi i Socialdemokratiet rigtig, rigtig glade for, så tak for det.
Men kan hr. Kim Edberg Andersen ikke svare på, om Danmarksdemokraterne har haft en dialog med medlemmerne af det jødiske samfund, i forhold til om de bakker op om, at man afskaffer beskyttelsen af bl.a. jøder mod hadtale, som er i § 266 b?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-04:
Tak for anerkendelsen.
Jeg tror nu, at alle, der går tilbage og hører det, vil høre, at ministeren lige nøjagtig brugte det som præmis for at stå stærkt, altså at hans holdning og mening var bedre end den, som vi sad og havde hernede, fordi vi italesatte den her problematik, og derfor måtte vi jo nærmest de facto gå ind for antisemitisme.
Det er jeg så glad for at høre at vi ikke gør, og jeg er glad for anerkendelsen fra Socialdemokraterne.
Socialdemokraterne har hørt godt efter, når ministeren har bedt Socialdemokraternes ordfører om ligesom at fortsætte i det her antisemitismespor, for der var jo andre vittigheder.
Så man kører stringent ud af det her spor med, at hvis ikke man er for det her, hader man nærmest det jødiske samfund.
Jeg synes, det er dumt.
Altså, jeg synes, det her er en debat, vi kan have, fordi det er åbent.
Nu ligger den der.
Jeg påpeger bare, at jeg synes, der er nogle problemstillinger i forhold til at kunne blive dømt for satire i henhold til racismeparagraffen.
Det tror jeg der er masser der anerkender, og så kan vi så støtte det eller lade være.
Men at det er sort-hvidt, har jeg svært ved at se.
Steffen Larsen (LA), 2025-04-04:
Jeg er jo af den holdning, at hensigten med det, man siger, er ekstremt vigtig.
Det kan selvfølgelig være svært, hvis ens hustru altid vælger at misforstå en, f.eks.
Men hensigten med det, man siger, er vigtig.
Og se, der fik jeg selv justitsministeren til at grine lidt – det er jo altid rart, at han har en sans for humor, trods alt.
Men det, der er, er jo, at § 266 b er fuldstændig bedøvende ligeglad med hensigten bag det sagte og hensigten bag det skrevne.
Der er det alene, om nogen har følt sig krænket og følt sig forhånet, der er afgørende.
Det er jo der, problematikken kommer her.
For når man laver en lov, der siger, at når du føler dig krænket, kan du bede myndighederne om at gå efter andre folk, så har vi jo givet en ekstrem magt til dem, der er krænkelseslatente.
Og det er jo her, jeg egentlig godt kunne tænke mig at høre ordføreren måske lige filosofere lidt over det med hensigtserklæringen eller hensigten i det, man siger, altså om det ikke er en vigtig del af det, og om det egentlig ikke er det, der også bliver defekten ved § 266 b?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-04:
For det stiller os jo i en umulig position, for man ved dybest set ikke, hvordan vi hver især fungerer inde i hovedet, og hvad vi tager op og ned, og hvordan vi vurderer tingene.
Og der er jeg fuldstændig enig i, at det her er ren subjektivitet.
Det er en subjektivitet i forhold til de domsmænd, der skal sidde og vurdere det, hvis jeg kommer derind og siger: Hvordan tager de min humor ned?
Tager de den godt ned, kan jeg jo slippe af sted med det hele.
Tager de den skidt ned, kan jeg blive dømt for ingenting.
Min kone er f.eks. helt vild med Monty Python.
Den dag i dag forstår jeg det ikke, og jeg forstår ikke, at hun synes, det er så sjovt, at man kan fælde træerne med en sild.
Jeg forstår det ikke.
Hun er flad af grin.
Det er hun stadig væk.
Hun har set den hundrede gange.
Men hvis det nu kom i en retssal, om den var sjov eller ej, ville jeg jo dømme hende, for jeg synes simpelt hen, at det er spild af min tid.
Maria Durhuus (S), 2025-04-04:
Men når nu vi kan se i en rapport, at antallet af antisemitiske handlinger er steget med 71 pct. siden 2023, mener hr. Kim Edberg Andersen så ikke, at vi som minimum bør have en dialog med det jødiske samfund, inden vi står her og debatterer, hvad der er hadtale, og hvad der er satire, for at høre, om det jødiske samfund egentlig er enige i, at satire og vittigheder på internettet skal vi have lov til at have?
Er det det, hr. Kim Edberg Andersen siger, eller skal vi lytte til det jødiske samfund?
Steffen Larsen (LA), 2025-04-04:
Jeg hører jo til dem, der finder Monty Python yderst morsomt, så Deres hustru og jeg er yderst enige på det punkt.
Og jeg vil bare sige, at jeg finder det bekymrende, at ordførerens humoristiske sindelag er så ringe, at han ikke forstår Monty Python.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-04:
Det er også en fortalelse, fru Rosa Lund, for selvfølgelig bliver det nødvendigt en gang imellem, at det er lovgivning.
Mit store problem er, at det ikke er under racismeparagraffen, jeg mener det er.
Den bedste måde til det her er jo dybest set, at vi holder op med at lukke øjnene for ting og folk i samfundet, som ikke har vittighedshjemmesider, for dem kan vi jo se – vi har set dem ude på slotspladsen herude – og at vi så holder fast i, at vi har nogle paragraffer, der gør, at hvis du opfordrer til handling, bliver det strafbart.
Det ville det jo også gøre her.
Der er ingen af de vittigheder, der som sådan opfordrer til handling.
Nogle af dem er tåbelige, men jeg hørte ikke, at ministeren sagde, at han opfordrede til, at vi genindførte ovne til jøder eller noget.
Det var en dum og upassende vittighed, men det er jo en refleksion over en forfærdelig situation.
Jeg mener sagtens, vi kan lovgive om, hvad man må sige.
Det gør vi også, i forhold til hvis man opfordrer til handling over for folk.
Men det er noget andet at skulle ud at lovgive om noget, hvor det altid vil blive en subjektiv ting, hvordan du tager det ind.
Rosa Lund (EL), 2025-04-04:
Tak for det, og tak for talen.
Det, der fik mig til at tage ordet, var noget, hr. Kim Edberg Andersen sagde i sin tale, nemlig at vi ikke kan eller skal bekæmpe racisme skråstreg antisemitisme med lovgivning.
Så jeg vil bare gerne spørge Danmarksdemokraterne: Hvordan skal vi så gøre?
Det ville simpelt hen være en befrielse at høre Danmarksdemokraternes bud på, hvordan vi så bekæmper racisme.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-04:
Det, som fru Mai Mercado lige læste op, er efter min vurdering helt klart noget, som minder om rigtig mange af de vittigheder, hvor der fandt frifindelse sted.
Så også af den grund tror jeg altså ikke, at man fra konservativ side skal være så bekymret.
Mai Mercado (KF), 2025-04-04:
Det er jo virkelig en interessant debat, for hvor går grænsen?
Jeg troede faktisk, at man, når man var fra et liberalt parti, så ville tillægge frisind stor betydning, at man ville synes, det var vigtigt at have satire, og at det, at vi har danske skuespillere, som har lavet comedy og satire igennem mange, mange år, var vigtigt.
Hvis man ligesom bevæger sig ned ad den vej, hvor man begynder at kriminalisere bestemte vittigheder, så skaber det jo et pres på det frisind, som vi ellers holder så meget af.
Er ordføreren ikke enig i det?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-04:
Nu skulle jeg have foretaget lidt historisk research.
Jeg er ret sikker på, at man kan finde konservative forgængere, der har ønsket det ene, det andet eller det tredje forbudt i tv-udsendelser osv., hvis det har været Dannebrog, kristendommen eller andet, der er blevet forhånet.
Så Det Konservative Folkeparti har jo rykket sig.
Altså, der er ikke noget, der hedder, at ytringsfriheden er absolut.
Hvis jeg fortalte – det er ikke noget, jeg har gjort, skal jeg lige skynde mig at sige – at der faktisk lå en bombe under hr. Mikkel Bjørns stol, så vi alle sammen blev evakueret og skulle drøne ned på Slotspladsen, så kunne jeg ikke bagefter sige, at jeg bare benyttede mig af min ytringsfrihed.
Så ytringsfriheden er ikke absolut.
Spørgsmålet er så, hvor grænsen skal gå, og der har vi jo domstolene.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-04:
Tak for det.
Jeg bemærkede ligesom hr. Kim Edberg Andersen justitsministerens antydninger, så det er ikke kun hr. Kim Edberg Andersen, der har opfattet det på den måde.
Men jeg kom til at tænke på, første gang jeg så »Terkel i knibe« som 12-13-årig, eller hvor gammel jeg var på det tidspunkt, hvor Fede Dorit – det hed hun – til sidst kaster sig ud fra et vindue og splatter ud og dør, og hvor de andre børn så siger, at det er lige meget, for hun var alligevel bare en fed ko.
Hr. Kim Edberg Andersen nævnte selv ordet selvrefleksion.
Jeg tror, at jeg dengang tænkte, at det egentlig på mange måder var et spejl på den stigmatisering, der var af andre unge i klassen eller på skolen, som ikke lignede alle andre, eller som var lidt mere til den overvægtige side.
Og dengang fik det mig og også klassen, der så filmen, tror jeg – jeg tror faktisk, vi så den i skolen – til at reflektere over, hvordan vi generelt behandlede hinanden som klassekammerater.
Og det er jo netop det, satire kan.
Selv om det er ubehageligt og groft, kan det få os til at reflektere over vores egne tanker, handlinger og synspunkter.