runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dan Jørgensen (S), 2022-03-30:
Tak for det.
Jeg kom til at tænke på, at der jo er kommet en ny formand i Dansk Folkeparti, og det har jeg jo som sådan ikke nogen mening om, selv om jeg da på lange stræk – det tror jeg mange også har opdaget igennem årene – har stor sympati for hr. Morten Messerschmidt.
Men jeg kan konstatere, at der i hvert fald jo er noget kontinuitet, for nogle kan måske huske, at der på et tidspunkt blev lavet sådan en opgørelse af, hvor mange penge det egentlig var, Dansk Folkeparti sådan gik og brugte, når de lovede ting, kontra hvor mange penge de sådan set egentlig havde til rådighed, hvis man så på, hvad der var finansiering til.
Der opfandt man begrebet tulliarder, men i virkeligheden lyder det måske også meget bedre med messerschmidtiarder.
Jeg kunne forstå, at Nye Borgerlige faktisk havde 57 mia. kr., man bare sådan lige kunne bruge.
Jeg glæder mig til at se planen for, hvordan de så skal findes, og hvordan de skal fordeles blandt danskerne.
Det tænker jeg der nok kommer et pressemøde om her i løbet af ugen.
Spøg til side, det er bare ganske svært ikke at svare en anelse polemisk, fordi vi har været udsat for, hvad man jo må betragte som ren populisme fra de borgerlige partiers side i dag.
Jeg skal anerkende, at hr. Carsten Kissmeyer faktisk forsøgte at forholde sig sådan nogenlunde sagligt til problemstillingen, men det giver jo simpelt hen ikke nogen mening at lave en hel forespørgselsdebat om, at man vil betale nogle penge tilbage, som ikke findes.
Det, der derimod giver mening at tale om, er, hvad vi kan gøre for at få danskerne væk fra den fossile brændsel; hvad vi kan gøre for at afhjælpe den situation, vi står i lige nu, med høje priser.
Det er det, regeringen prøver på at gøre med de tiltag, vi tager.
Om den – i gåseøjne – omsorg, som de borgerlige partier har for alle de grupper, der så ikke bliver ramt af det her, kan jeg sige, at FH's formand, Lizette Risgaard, har været ude at sige, at hun synes, det er en rigtig god aftale, der vil hjælpe de mennesker, som har mest behov for det.
Det er også ganske dækkende for holdningen hos regeringen og, håber jeg, de partier, der er med i aftalen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-30:
Jeg har heller ikke sagt noget om, at der kom stigende indtægter med moms og alt mulig andet.
Så det må man forholde sig til over for de mennesker, der har sagt det.
Angående Nationalbanken er det jo faktisk ret bemærkelsesværdigt at kigge på, hvad de reelt set siger.
De siger, at der kan være en situation, hvor man enten skal sætte skatterne op eller det offentlige forbrug ned.
Og der siger jeg jo så: Okay, det er på tide, at politikerne spænder livremmen lidt ind, så det for én gangs skyld ikke er danskerne, der skal lægge for med højere skatter.
Nej, vi kan faktisk godt sænke skatterne for dem, og så må vi spænde livremmen lidt ind herinde med et mindre offentligt forbrug.
Det er også det, Nationalbanken siger er en mulighed, og det er jo den mulighed, som er den borgerlige, og som er den rigtige.
Anne Paulin (S), 2022-03-30:
Jeg må tage svaret, som at hr. Lars Boje Mathiesen sådan set er enig i, at vi højst sandsynligt kommer til at stå i en situation, hvor staten får færre penge ind fra afgifter.
Så er der også hele momsspørgsmålet, hvor man kan sige, at selv om der er noget stigende moms fra energiområdet, vil det jo blive modsvaret af faldende momsindtægter fra andre varegrupper.
Vil hr. Lars Boje Mathiesen forholde sig til Nationalbankens rådgivning om, at man ikke i den situation, som vi står i, anvender generelle nedsættelser af skatter og afgifter?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-30:
Det understreger jo netop grådigheden.
Vi har verdens højeste skattetryk.
Der står jeg bare og siger: Det er ikke godt nok, når man havde et overskud på 57 mia. kr. sidste år, og når man forventer et overskud på 17 mia. kr. i år.
Vi har allerede verdens højeste skattetryk.
Så er det da på tide en gang for alle, at politikerne lige spænder livremmen lidt ind og så giver nogle af pengene tilbage til danskerne, så de rent faktisk kan klare sig derude.
Anne Paulin (S), 2022-03-30:
Hr. Lars Boje Mathiesen kommer med en lang tale om, hvor grådig staten er.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Lars Boje Mathiesen, om han ikke kan bekræfte, at det højst sandsynligt kommer til at forholde sig sådan det her år, at i og med at vores energiafgifter er stykafgifter – altså at man betaler for eksempelvis kilowatt-time – så ender det jo nok med en situation, hvor staten får færre penge ind fra energiafgifter, end vi har fået tidligere år, netop fordi folk sparer på energien.
Kunne hr. Lars Boje Mathiesen bekræfte det?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-30:
Nu er både jeg og ordføreren jo rimelig nye i Folketinget, men vi ved begge to godt, at man godt kan stemme for noget, selv om man ikke er med i en aftale, for der kan også være andre elementer i aftalen.
Men hvis fru Signe Munk vil insistere på, at vi i »Danmark kan mere«, når det kommer i Folketingssalen, får udskilt det i et lovforslag, således at man kan nøjes med at stemme for elafgiftssænkninger, så skal vi hjertens gerne stemme for dem i Nye Borgerlige.
Signe Munk (SF), 2022-03-30:
SF vil ikke fjerne elafgiften.
Jeg siger, at der netop er en sænkelse af elafgiften, som er aftalt i »Danmark kan mere«.
Hvorfor vil Nye Borgerlige ikke tiltræde den?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-30:
Jeg synes, ordføreren skulle have lyttet bedre efter, hvad jeg stod og sagde fra talerstolen.
Jeg sagde, at nu har man valgt den her løsning, og den er fin nok, men det er ikke nok.
Det var nøjagtig det, jeg sagde i min tale.
Det ved jeg godt der er nogle andre der har sagt, men man bliver nødt til at forholde sig til, hvad det er, jeg har sagt, og hvad der er Nye Borgerliges holdning.
Derudover har vi en fjernelse af elafgiften på vores økonomiske program.
Hvis der bliver fremsat et beslutningsforslag, – og det vil jeg gerne lave med SF – om at fjerne elafgiften, så kommer vi til at stemme for det, til hver en tid.
Så lad os gå sammen og fremsætte et forslag her om at fjerne elafgiften.
Så må vi se, om SF vil være med til det.
Vi skal nok stemme for.
Signe Munk (SF), 2022-03-30:
Hvis vi skulle starte med at forholde os til politiske realiteter, så er skillelinjen jo netop lige nu mellem de partier, der er blevet enige om faktisk at gøre noget – give 2 mia. kr. i en økonomisk håndsrækning til en varmecheck – og så de partier, der snakker.
Hr. Lars Boje Mathiesen tilhører de partier, der snakker.
Men lad os prøve at finde ud af, hvor langt vi kan komme, hr. Lars Boje Mathiesen.
Ordføreren taler om at fjerne elafgiften fuldstændig.
Men hvad med faktisk at tage et skridt på vejen til at sænke elafgiften og tiltræde den aftale, der er, om at sænke elafgiften pr. 1. juli i »Danmark kan mere«?
Er ordføreren klar til det?
Og skal vi forstå det sådan, at ordføreren direkte er imod at give 2 mia. kr. i varmehjælp til danskerne, eller synes ordføreren faktisk, at det er fint nok?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-30:
Indtil videre er det jo grådighed.
Så kan det godt være, at Enhedslisten har en lang række andre politiske tiltag på tegnebrættet – det er fint, og dem vil jeg forholde mig til, når de kommer i salen.
Men indtil videre er det ikke det, der er foregået, og jeg forholder mig altså til realiteterne og ikke til politiske ønsker til den kommende finanslov, som Enhedslisten tror de kan få på brættet.
Vi kan godt se, at jeres rådighedsbeløb derude bliver udhulet, vi kan godt se, at I har stigende varmeregninger, men desværre, vi skulle lige please socialisterne, og derfor blev det kun til så lidt, og resten skal vi beholde, fordi vi gerne vil sidde på magten, og der skal vi have noget at dele ud til kommende finanslovsforhandlinger, hvor vi skal sørge for, at vi kan blive siddende endnu et år på magten.
Der sætter vi altså bare borgerne før systemet og staten.
Dan Jørgensen (S), 2022-03-30:
Ja, det er rørende, at man gerne vil hjælpe sygeplejersken, sosu-assistenten og politibetjenten, for at bruge spørgerens egne udtryk.
Gør man det ved at skære massivt i velfærdsstaten?
Det tror jeg ikke der er særlig mange af dem der vil synes i hvert fald.
Det, man kunne gøre, var at stemme for den aftale, vi lige har lavet nu, hvis man kerer sig om dem, der har mindst i vores samfund.
Gør man det, vil man med formanden for FH's ord faktisk hjælpe dem, der har mest brug for det i vores samfund.
Peter Skaarup (DF), 2022-03-30:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til politibetjentes brug af letveste?
Anne Paulin (S), 2022-03-30:
Okay, det, der undrer mig, er så, at hr. Carsten Kissmeyer har brugt de 2,7 mia. kr. og også lidt til, men der skulle jo også gives flere penge til at sænke elafgiften generelt og bredt, som også hr. Carsten Kissmeyers kollega fru Marie Bjerre er citeret for at sige mange steder i medierne i de her dage.
Så ville hr. Carsten Kissmeyer måske lige skitsere, hvor mange penge i den her simple model der skal gives til henholdsvis selskaberne og den generelle nedsættelse af elafgifterne?
Det kunne jo være spændende at finde ud af.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-30:
Tak for det.
For vi har i den borgerlige lejr naturligvis ikke bare benyttet debatten her til at undre os over socialistisk tænkning, herunder også kassetænkning – eller måske mangel på samme – men har også fundet frem til en tekst til et forslag til vedtagelse, som jeg på vegne af Venstre, Danmarks Liberale Parti, Det Konservative Folkeparti, Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti skal tillade mig at fremføre.
»Folketinget kritiserer, at regeringen ikke gør nok for at afbøde effekterne af de høje energipriser for danskerne.
Folketinget konstaterer, at regeringens varmecheck hjælper for få, og at der er brug for yderligere initiativer.
Folketinget beder derfor regeringen iværksætte forhandling om nye tiltag«.
Tak, formand.
Dan Jørgensen (S), 2022-03-30:
Ja, det er klart, hvis man siger, at man, fordi der er blevet betalt 2,7 mia. kr. mindre herovre, så finder et andet sted, f.eks. fra råderummet, penge, der sådan set kunne tages fra hvilken som helst pulje, der kunne have været brugt til noget andet.
Så er det jo rigtigt.
Nej, de penge står ikke bare på en konto, så man kan bruge dem til noget andet.
Vi har jo så valgt at bruge over 2 mia. kr. – 1 mia. + 1 mia. + 100 mio. + 100 mio. + 250 mio. – som samlet set er et ganske stort beløb, som vi har fundet en finansiering til andre steder.
Det vil ethvert parti, der sidder i regering, jo være tvunget til at gøre, og det er også derfor, jeg tænker, at hr. Carsten Kissmeyer nok udtrykker sig sådan lidt mere forsigtigt nuanceret end sine gode kollegaer her.
For et eller andet sted håber han måske på, at hans eget parti på et tidspunkt igen kommer til det.
Carsten Kissmeyer (V), 2022-03-30:
Jamen, hr. minister, vi er enige med Nye Borgerlige i nogle ting, men ikke i alle ting, og det havde ministeren nok også gennemskuet.
Vi er også enige i, at en grøn omstilling er vigtig, og det støtter vi jo, og vi sidder jo rigtig meget med i forhandlinger om det.
Det havde vi i Venstre truffet en beslutning om, og det ville vi bidrage til.
Så derfor var de 2,7 mia. kr. der.
Tak for ordet.
Dan Jørgensen (S), 2022-03-30:
Ja, det har jeg.
Vi har jo på det allermest konkrete niveau de 250 mio. kr., som vi skal have udmøntet, og dertil kommer selvfølgelig også forslag, hvor jeg ikke kan blive så konkret i dag, men som vi sidder og er i gang med at udarbejde nu.
Der er ikke nogen tvivl om, at den situation, som er opstået i Ukraine, har gjort, at vi kommer til at fremskynde nogle af de indsatser, som vi måske alligevel ville have lavet, men som måske nok havde været planlagt til at skulle ligge lidt længere ude i fremtiden, og at vi også generelt ser på alle de steder, hvor vi kan hæve ambitionsniveauet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-30:
Vi skal jo videre, og vi nåede at få landet samlet 2 mia. kr., og det kommer ind i lovforslaget, så det bliver fremsat på fredag, og det er fint nok.
Der står en sætning i aftalen: Aftalepartierne er samtidig enige om at mødes snart igen og forhandle om de konkrete tiltag for at komme af med gassen.
Der vil jeg da meget appellere til, at ministeren har nogle huller i kalenderen i den kommende uge til nogle grønne møder, hvor vi kan komme de her skridt videre, som jo så kan hjælpe endnu flere, og ikke bare dem med de laveste indkomster, og at vi kan komme frem til nogle gode løsninger.
Og jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren allerede har reserveret til nogle møder i næste uge, og det vil jeg jo se meget frem til.
Dan Jørgensen (S), 2022-03-30:
Jeg kender hr. Morten Messerschmidt og også hans intelligensniveau godt nok til at vide, at jeg kun kan betragte det indlæg som ren kynisme, for hr. Morten Messerschmidt forstår godt, hvordan tingene hænger sammen, han ved udmærket godt, at den måde, man opgør de her ting på, ikke stemmer overens med det, hr. Morten Messerschmidt fremstiller.
Men lad mig dog trods alt prøve en sidste gang: Vil det her sige, at Dansk Folkeparti fra nu af mener og gør det til et krav over for en kommende regering, hvis sådan en måtte komme, der skal støttes af Dansk Folkeparti, at i de år, hvor der skal udbetales mindre i støtte til VE, kan Folketinget frit disponere over de penge?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-30:
Altså, det er jo ikke fantasipenge, vi taler om, for det er jo penge, der skulle have været brugt, hvis elpriserne ikke var steget så voldsomt, som de er.
Og jeg går ikke ud fra, at de penge – dem, der investeres i VE-teknologi, hvad enten det er solceller, geotermi eller vindmøller, eller hvad det måtte være – sådan er Joakim von And-penge.
Altså, det er jo rigtige penge, og de penge har regeringen sparet, og alligevel siger man, at de ikke må komme de danskere, der rammes af prisstigningerne, til gode.
Dan Jørgensen (S), 2022-03-30:
Det er jo faktisk ikke rigtigt; det kan godt være, at det er rigtigt nu, men det var i hvert fald ikke rigtigt i forhandlingerne, hvor forhandleren for Dansk Folkeparti, hr. René Christensen, jo sagde, at han ikke kunne støtte, at der var en indkomstgrænse, for så var det mest indvandrere, der ville få del i pengene.
Så det er jo ikke rigtigt, at Dansk Folkeparti ikke ville være med til at støtte, at dem, som har mindst, skulle have del i det.
At det udsagn fra hr. René Christensen så selvfølgelig er helt forkert, er en anden sag.
Men det giver så heller ikke nogen mening at sige: Jo, vi vil gerne støtte, men vi vil bare støtte alle.
Jo, jo, det er klart, men så er vi tilbage til det med milliarderne.
Der findes jo ikke noget sted en pose penge, vi kan hente, så vi kan kompensere alle danskere en til en for det stigende prisniveau, vi har set.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-30:
Der er da slet ikke nogen, der bestrider, at man med den aftale, I har lavet, giver penge til dem, der har mindst.
Det er slet ikke det, vi har diskuteret, kære minister.
Det, vi har diskuteret, er rimeligheden i, at det er så få, og at det er så sent, altså, at netop de indtægtsgrupper, som vi nu har talt om nogle gange, ikke må få del i det.
For er ministeren ikke enig i, at de jo også er dem, der rammes hårdt; at hvis man tjener, skal vi sige 32.000 kr. om måneden og man så får en forøget varmeregning på et år på, skal vi sige 27.000 kr., er det et anseligt beløb, man skal ud at finde?
Hvis man deroveni lægger de stigende priser på alt lige fra mælk til smør, æg, kød, brød osv., som alt sammen er ledt af de stigende varmepriser, jamen så er det meget svært at få tingene til at hænge sammen.
Det, vi bestrider, er jo ikke, at alle dem, der tjener mindre end 30.000 kr., får en håndsrækning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-30:
Nu er vi jo ikke færdige med året, og Enhedslisten ser meget frem til, at vi får nogle gode finanslovsforhandlinger med regeringen, og der er jo stillet i udsigt, at regeringen, efter den er blevet grøn, vel forhåbentlig kommer med et grønt finanslovsforslag, som vil tilkendegive, hvordan vi kan omstille hele vores samfund til et mere bæredygtigt samfund.
Så der er sådan set ikke nogen grund til allerede nu her i starten af året at sige, at man er i en situation, hvor regeringen eller det parlamentariske grundlag er grådige.
Nej, vi er startet med at lave gode gerninger og udbetale en varmehjælp, og det er sådan set det, vi har forholdt os til i dag i en tillægsaftale, så det har intet med grådighed at gøre.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-30:
Men grådigheden består i, at man fik 57 mia. kr. ekstra ind sidste år, og man forventer et overskud på 17 mia. kr. i år, og så er det let at være den glade giver med 2 mia. kr., når man får langt mere ind.
Og det er jo det, grådigheden består i, altså at alle de ekstra milliarder, man får ind, vil man ikke give ud til danskerne, og det er jo definitionen på grådighed, nemlig at man beholder langt det meste til sig selv og giver lidt småpenge til de andre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-30:
Jamen en grøn check er ikke egnet til at kompensere de, hvad skal man sige, særlige grupper, som er blevet ramt af høje gaspriser.
Grøn check er meget egnet til at hjælpe de mennesker, der har de laveste indtægter, med at betale deres elregning.
Og det har været svært i forhandlingerne at få bredt det ud til, at det også var en hjælp til elregningen.
Så det standpunkt har vi sådan set fremført lidt alene.
Så det har været varmeforhandlinger.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-30:
Nå, det tager jeg som en bekræftelse på, at det i meget høj grad var årsagen til de her stigninger i energipriserne, som vi har oplevet.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Enhedslisten om noget, for nu snakkede man om grøn check, og jeg formoder, at det er noget, man også bragte ind til forhandlinger om det her, for det er jo oplagt at gøre det.
Hvad var det for nogle partier, som stejlede over den løsning, hvor man så kunne have fået penge ud med det samme?
For jeg er enig i, at det var da en hurtigere løsning end den løsning, man har fundet på her.
Så hvorfor kunne Enhedslisten ikke komme igennem med det?
Var det Enhedslisten, eller var det SF, som ikke ville være med til en grøn check?
Var det Socialdemokratiet?
Hvem var det, som ikke ville være med til at lave sådan en grøn check, som er noget, jeg er sikker på at Enhedslisten har bragt til forhandlingsbordet?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-30:
Vi er dér, hvor det at opstille vindmøller sådan set er den billigste udbygning, når man har brug for mere elektricitet.
Og så er det vigtigt, at vi har et godt energimiks, hvor vi har både sol og vind.
Og vi skal frem til, at geotermien fylder langt mere i vores fjernvarmesystemer.
Så jeg tror sådan set, at vi i løbet af relativt få år kan komme frem til at have en mere stabil samlet energiforsyning, end vi har nu.
Og så skal vi også i højere grad have en intelligent brug af el, sådan at vi i højere grad kommer til at forbruge el på de tidspunkter, hvor vi har et overskud af el, så vi oplader elbilerne om natten, så varmepumper indimellem kommer til at hæve temperaturen i nogle husstande på de ideelle tidspunkter.
Så en intelligent styring af vores vedvarende energi er også en del af løsningen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-30:
Tak for det.
Jamen det er bare lige for at få lidt fakta på plads, for energipriserne steg jo i efteråret.
Og det var i høj grad, fordi det blæste mindre, end man havde regnet med, og det regnede mindre i Norge.
Og det er jo to fine vedvarende energikilder, men også ustabile vedvarende energikilder, hvor prisen kan fluktuere rigtig meget grundet nogle omstændigheder fra naturens side.
Anerkender Enhedslisten, at hvis man baserer sin energipolitik på de her rimelig pænt ustabile teknologier på nuværende tidspunkt, så vil forbrugerne derude opleve meget fluktuerende priser på den måde og med den politik, der bliver ført?
Signe Munk (SF), 2022-03-30:
Det ville være fint med en kort opsummering fra fru Katarina Ammitzbøll af, hvor mange penge De Konservative har tænkt sig at bruge på hjælp på grund af de stigende energipriser, hvem der får hjælpen, og om det er energiafgifter, der skal sænkes, eller om det skal være en målretning af nogle penge.
Så hvad angår finansiering: Hvem får, og hvor meget skal der bruges?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-30:
Arh, det passer nu ikke, fru Signe Munk, for da vi havde debatten tidligere, foreslog vi netop afgifts- og skattenedsættelser, som ville give en gennemsnitsfamilie 6.000 kr. mere om måneden efter skat, og det er absolut også at bekymre sig om det rådighedsbeløb, som sygeplejerskerne har.
Og det er jo det, der er spørgsmålet her.
Lige nu bliver sygeplejerskernes løn
, om man vil det eller ej,
udhulet af stigende priser og stigende varmeafgifter.
Og lige nu kunne man have lavet en aftale, som havde inkluderet sygeplejerskerne, for man siger jo, at de ikke er højtlønnede, men man har valgt med SF's billigelse at lave et snit, så sygeplejerskerne ikke kommer med, og så må svaret til dem jo være: I er jo så højtlønnede, at det ikke er nødvendigt for jer at få et tilskud til jeres stigende varmeregninger.
Alt andet ville jo være vanvittigt.
Signe Munk (SF), 2022-03-30:
Vi afsætter 2 mia. kr. til en varmecheck, en konkret økonomisk håndsrækning til at betale varmeregningerne, og der er en indkomstgrænse for det; den er nu 650.000 kr. for husstandsindkomsten.
Og det kan jo være forskelligt, hvilken sammensætning der er i husstanden, men for at lave en målretning på et niveau, så der kommer 6.000 kr. ud, ja, så skal snittet lægges et sted.
SF kæmper stadig væk for, at sygeplejerskerne får højere lønninger, og man kunne omvendt spørge: Hvordan kan det være, at Nye Borgerlige lige pludselig er så optaget af sygeplejerskerne?
Jeg har ikke før hørt dem være særlig optaget af f.eks. sygeplejerskernes lønniveau, men det kan jo være, at det er valgt til lejligheden.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-30:
SF var i sommer bannerfører for sygeplejerskerne – de skulle jo have højere løn og alt muligt andet – og det er jo også fuldstændig fair, men nu laver man en aftale, som sygeplejerskerne lige præcis ikke ryger ind i; selv dem, der er på nedsat tid, ryger for langt størstedelens vedkommende også over det her beløb.
Hvorfor er sygeplejerskerne lige pludselig så højtlønnede, at de ikke også har behov for hjælp?
Mange af dem bor i boliger, hvor de også oplever stigende varmeregninger og også stigende priser på fødevarer og alt muligt andet.
Carsten Kissmeyer (V), 2022-03-30:
Vores tilgang var jo, at vi ikke kunne komme igennem med det med elafgifterne, og derfor kom vi med en alternativ model.
Det er sådan set den, jeg har skitseret her til sidst.
Den alternative model ville være simpel.
Det er i hvert fald vores vurdering.
Derfor vil det her godt kunne hænge sammen.
Vi anerkender, at vi gerne ville have sænket elafgifterne.
Det havde været en god model, og det ville også være kommet alle danskere til gavn, men vi anerkender også, at den særlige gassituation gjorde, at man kunne skyde med riffel efter dem, der havde en udfordring med gassen.
Og det anerkendte vi faktisk også dengang.
Vi var faktisk også i forhandlingslokalet med et tal på 2,7 mia. kr., og vi havde egentlig det billede, at det ville Enhedslisten gerne have været med til, og så tror jeg, vi havde fundet en udbetalingsmodel, der også havde været simplere.