runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-04-12:
Tak for det.
Jeg har fået lov til at være standin for vores ordfører fru Pernille Schnoor.
I Alternativet mener vi ikke, der er brug for mere kontrol af de ansatte, men det er vigtigt og helt naturligt, at kommunerne, som har visiteret ydelserne til den enkelte ældre, også sikrer sig, at der er overensstemmelse mellem den visiterede ydelse og kvaliteten af den leverede ydelse.
Vi ønsker ikke at medvirke til at opbygge et nyt bureaukrati, men vi vil gerne medvirke til at skabe en højere grad af sikkerhed og uvildighed i tilsynet med den hjælp, som kommunen og private leverandører leverer.
Da man tidligere indførte det risikobaserede tilsyn, blev antallet af tilsyn begrænset, og det blev i høj grad overladt til kommunerne at sikre vores ældre menneskers sundhed og trivsel på plejehjemmene og i hjemmeplejen.
Med denne aftale bygger vi et ekstra uafhængigt tilsyn oven på kommunernes eksisterende tilsyn, som altså fastholdes.
For vi har det seneste par år set sager, hvor der har været tale om uværdig og utilstrækkelig behandling af de ældre i kommunerne – dem skal vi for alt i verden sørge for at vi får færre af.
En beboer på et af Hørsholms Kommunes plejehjem, Breelteparken, døde, efter at hun igennem 10 dage fik gigtmedicin dagligt, selv om gigtmedicinen skulle have været givet ugentligt.
Hun måtte selv ringe efter lægen for at blive indlagt – 5 dage senere afgik hun ved døden.
Den slags fejl kan desværre ske, men det tragiske her er, at embedslægen allerede i 2016 konstaterede fejl på medicinområdet på stedet, der kunne have haft konsekvenser for patientsikkerheden.
Dengang kaldte formanden for social- og seniorudvalget tilsynets fund for skønhedsfejl.
Han udtalte til Frederiksborg Amtsavis: »Hr. Kjeld«
Dette citat vidner, som også Danske Ældreråd påpeger i deres høringssvar, om, at kommunalt ansatte ikke kan eller bør bruges til at føre tilsyn, fordi de ikke kan betragtes som uvildige, og det er vigtigt, at dette ekstra tilsyn altså kommer ud over det kommunale tilsyn.
Sidst, men ikke mindst vil Alternativet også gerne anerkende Danske Ældreråds bemærkning i deres høringssvar om at inddrage borgernes og de pårørendes oplevelser og erfaringer.
Det undrer os, hvis borgernes og de pårørendes egne oplevelser og erfaringer ikke inddrages, og vi vil derfor i udvalgsarbejdet spørge nærmere ind til det og vil indgå i det udviklingsarbejde, som Styrelsen for Patientsikkerhed er i gang med og skal være færdig med i juli 2018.
Alternativet vil gerne medvirke til, at vi ser så få triste, uværdige og tragiske sager som overhovedet muligt i ældreplejen, og vi støtter derfor L 210.
Tak for ordet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-04-12:
Tak for det.
Hvordan sikrer vi en værdig ældrepleje?
Tja, svaret på det spørgsmål blafrer ærlig talt ofte lidt i luften, når vi igen og igen har drøftet netop kvaliteten i ældreplejen.
For mens vi i SF mener, at alt for mange kedelige beretninger om alt for ringe ældrepleje også hænger sammen med, at flere og flere ældre skal deles om de samme for få penge, så har ældreministeren til gengæld henvist til kommunernes ansvar.
Jeg vil nu engang fastholde, at det er et fælles ansvar, al den stund at loven og kommunernes økonomi er Folketingets ansvar, mens kommunerne ganske rigtigt har ansvaret for udmøntning af loven.
Jeg tror derfor heller ikke, at det havde været nødvendigt at oprette et nyt tilsyn på ældreområdet, hvis regeringen havde bakket et par gode SF-forslag op, som dels skulle sikre, at kommunerne får tilsvarende flere ressourcer, i takt med at de får flere og flere ældre med behov for ældrepleje, dels skulle sikre, at ældre får ret til faste hjælpere.
At der er et gigantisk pres på ældreplejen bør ikke være til diskussion.
Og det overrasker mig derfor heller ikke, at FOA i dag kan konstatere, at man på ældreområdet har store problemer med at oprette nødvendige nødberedskaber, fordi der ganske enkelt ikke er fastansat social- og sundhedsassistenter nok til at dække den livsnødvendige pleje og omsorg.
Det er en katastrofe.
Min bekymring for ældreområdet deles af Ældre Sagen, hvilket også fremgår af høringssvarene til det her lovforslag.
Ældre Sagen så nemlig gerne, at tilsynene kunne række til alle plejeenheder.
Det er et udtryk for massiv bekymring for ældreplejen.
Når det er sagt, vil jeg sige, at implementeringen af den her aftale ikke er lige ud ad landevejen.
Det påpeger både kommunerne, FOA og Dansk Sygeplejeråd da også.
For modsat sundhedsloven, hvor man allerede har erfaringer med tilsyn, er de lovmæssige krav til ældreplejen ikke helt så åbenlyse.
Jeg tror også, det er vigtigt, at vi følger arbejdet med det styrkede tilsyn på ældreområdet tæt; at vi i det opfølgende arbejde tager bestik af de udfordringer og dilemmaer, som jeg tror at tilsynet vil støde på derude i virkelighedens ældrepleje.
Så selv om jeg på den ene side ærgrer mig over, at vi med det her forslag i princippet øger bureaukratiet og de administrative omkostninger for ældreplejen, tror jeg også, at det er en nødvendig omvej til en drøftelse af, hvad vi samlet set forstår ved en værdig ældrepleje.
Jeg ser i den forbindelse især frem til at følge udviklingen af risikoparametre og målepunkter.
Så SF er en del af satspuljeaftalen; vi har været med til at drøfte det her forslag, og vi støtter også forslaget med de her bemærkninger.
Thyra Frank (LA), 2018-04-12:
Først og fremmest vil jeg gerne sige tak til ordførerne for debatten i salen i dag og for bemærkningerne til lovforslaget om et styrket tilsyn på ældreområdet.
Jeg synes, vi er kommet godt omkring lovforslaget og formålet med at styrke tilsynet på ældreområdet.
Lovforslaget udmønter jo den politiske aftale om et styrket og uafhængigt tilsyn, som regeringen og satspuljepartierne indgik sammen i forbindelse med satspuljeaftalen på ældreområdet for 2018-2021.
Den politiske aftale om et styrket tilsyn på ældreområdet udsprang af et fælles ønske om at sikre en højere grad af uvildighed i tilsynet med den hjælp, som kommunerne selv leverer, og den hjælp, som private leverandører står for.
Samtidig var der også et ønske om at afprøve et tilsyn, som gennemføres med udgangspunkt i nogle indikatorer for, hvornår den sociale og plejefaglige indsats ikke har den nødvendige kvalitet.
Der var enighed om, at det skulle være Styrelsen for Patientsikkerhed, der i en periode på 4 år skulle føre tilsynet.
Vi var også enige om, at modellen for afprøvningen af et uafhængigt og risikobaseret tilsyn på ældreområdet skal bygge på den model, vi har med det nuværende risikobaserede tilsyn med den sundhedsfaglige behandling.
Og endelig var vi enige om at fastholde det nuværende tilsyn med ældreplejen.
Med lovforslaget her lægges der derfor op til, at det er Styrelsen for Patientsikkerhed, som skal føre det risikobaserede tilsyn med ældreplejen hen over en 4-årig forsøgsperiode.
Vi har lagt os op ad de samme lovgivningsmæssige rammer, som gælder for det risikobaserede tilsyn på sundhedsområdet.
Det gælder f.eks. i forhold til reglerne om registreringen af enheder, muligheden for, at styrelsen kan give påbud om krav til den sociale og plejefaglige indsats, samt om nødvendigt at kunne skaffe sig adgang til en enhed.
Som det også fremgår af lovforslaget, foregår der et udviklingsarbejde i Styrelsen for Patientsikkerhed frem mod den 1. juli 2018, hvor lovforslaget træder i kraft.
I lovforslaget er det nye tilsyn afgrænset til at gælde for en forsøgsperiode frem til den 31. december 2021, og det betyder, at Styrelsen for Patientsikkerhed gennem hele perioden kommer til at udvikle på tilsynet i takt med den viden og erfaring, som kommer med tilsynet.
Det betyder også, at der er elementer omkring det nye tilsyn, som først bliver udviklet i løbet af foråret og frem til den 1. juli i år, og som vi derfor ikke på nuværende tidspunkt kan konkretisere så meget.
Så vil jeg gerne have lov til at sige, at jeg både deler Socialdemokratiets og Dansk Folkepartis ordføreres opfordring og gerne ser, at det nye nationale videnscenters rejsehold kan sparre og rådgive i forhold til konkrete praksisnære udfordringer, som opleves ude på plejehjemmene eller i hjemmeplejen, og som tilsynet har påtalt ved deres tilsynsbesøg.
Så vil jeg endnu en gang gerne sige tak til ordførerne for modtagelsen af lovforslaget og for debatten i dag.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget, og jeg svarer naturligvis på de spørgsmål, som udvalget måtte stille til lovforslaget undervejs.
Astrid Krag (S), 2018-04-12:
Jamen hvor godtfolk er, kommer godtfolk til – eller hvad kan vi tillade os at sige uden at blive for selvrosende, hr. formand.
Også en velkomst til jer på tilhørerrækkerne fra mig.
Lovforslaget, som vi behandler her, udmønter ligesom det forrige lovforslag en del af den satspuljeaftale, som Folketingets partier minus Enhedslisten indgik sidste år, nemlig indførelsen af en plejehjemsportal.
Beslutningen om selv at flytte eller skulle sende sin gamle far eller mor på plejehjem er vel en af livets helt markante beslutninger at skulle træffe for de fleste.
Det kan være svært at nå dertil, og når man så er nået dertil, kan det være svært at finde vej gennem de forskellige tilbud og profiler, de forskellige plejehjem har at tilbyde.
Den tilbudsportal, der findes i dag, giver ikke tilstrækkelig hjælp, da den hverken er målrettet svækkede borgere eller deres pårørende, som søger oplysninger om potentielle plejehjem, plejeboliger eller friplejeboliger.
Derfor er det fint, at vi nu får en egentlig plejehjemsportal, der skal hjælpe de ældre borgere og deres pårørende med den til tider uoverkommelige beslutning.
Det afgørende er, at den kommende plejehjemsportal får skabt den gennemsigtighed, der vil sikre de ældre borgere og deres pårørende bedre informationer til at træffe et godt og informeret valg.
At plejehjemsportalen kan være med til at understøtte borgernes selvstændighed og indflydelse på eget liv – også når man ikke kan selv længere – kræver kvalitet og aktualitet i de oplysninger, der vil være at finde en på plejehjemsportalen, og derfor er vi socialdemokrater også rigtig godt tilfredse med, at regeringen foreslår at iværksætte en brugerundersøgelse, der skal afklare, hvilke informationer de ældre og deres pårørende efterspørger, sådan som jo også Danske Ældreråd har efterlyst i deres høringssvar.
Men for Socialdemokratiet er det også rigtig vigtigt, at plejehjemsportalen ikke ender med at blive endnu en papirtiger, endnu en runde unødig bureaukrati, for det har ældreområdet ikke brug for.
Det må være afgørende, at vi sikrer en let tilgængelig registrering, så kommuner og øvrige ikke skal bruge unødig tid, men fortsat kan bruge tiden på kerneopgaverne for de ældre.
Vi må ikke komme derhen, at et omfattende arbejde med indberetninger og dokumentationsmængder sker på bekostning af de ældre, heller ikke selv om det betyder, at plejehjemsportalen bliver nok så flot.
Med de bemærkninger kan vi støtte lovforslaget, som det ligger her, og vi skulle hilse fra kollegerne i Det Radikale Venstre og sige, at de også kan støtte lovforslaget, som det ligger her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-04-12:
Jeg skal hilse fra Enhedslistens kommunalordfører og udtrykke vores holdning til lovforslaget her.
Vi betragter det som et meget lille fremskridt med hensyn til borgerinddragelse og øget demokrati i kommunerne, som regeringen og et flertal af partier præsenterer her.
Den eneste forbedring, der er, er, at et flertal i kommunalbestyrelsen får mulighed for at iværksætte en bindende folkeafstemning om en beslutning, som flertallet har truffet.
Hvilket flertal – stort eller lille – i en kommunalbestyrelse skulle have lyst til at få befolkningen til at underkende en beslutning, de selv har truffet?
Derfor må man sige, at det er et noget skuffende resultat af den diskussion, vi havde i foråret 2017 her i salen om Dansk Folkepartis beslutningsforslag B 102.
Det støttede vi fra Enhedslistens side, for her var der noget nyskabende.
Det rummede nemlig ikke kun muligheden for, at en kommunalbestyrelse kunne udskrive en bindende folkeafstemning, men borgerne ville også få mulighed for at forlange en folkeafstemning om en sag, som kommunalbestyrelsen havde truffet beslutning om, hvis de kunne samle et passende antal underskrifter, og borgerne ville få mulighed for at forlange folkeafstemning om en konkret kommunal sag, der ikke havde været behandlet i kommunalbestyrelsen, hvis de kunne samle et passende antal underskrifter.
Det var det, som var i det beslutningsforslag, og det så vi nogle gode perspektiver i.
Jeg synes, det er en dårlig argumentation.
Muligheden for sådanne borgerinitiativer vil da tværtimod fremme en dialog mellem borgerne og kommunalbestyrelsesmedlemmerne.
Det er jo også derfor, at vi her i Folketinget har givet borgerne mulighed for at pålægge os i Folketinget at behandle et bestemt forslag, som vi har gjort med loven om borgerinitiativer.
Derfor er det lidt skuffende, at Dansk Folkeparti har opgivet disse tidligere udmærkede krav til fordel for et forslag, som er tæt på at være meningsløst.
Dansk Industri er temmelig forfærdede over muligheden for, at borgere vil kunne bruge et sådant lovforslag til at lægge pres på et flertal i en kommunalbestyrelse ved at sende f.eks. en besluttet skolelukning til folkeafstemning.
Skulle det vise sig under udvalgsbehandlingen, at der er mulighed for at forbedre dette lovforslag i retning af det, som Dansk Folkeparti lagde frem sidste år, så er vi meget åbne over for at støtte det.
Jamen jeg er ikke overrasket over, at de ude i virkeligheden ikke ved, hvad vi står og diskuterer her, og nogle gange finder de først ud af det bagefter.
Men jeg har jo registreret, at der er nogle høringssvar, som siger, at de synes, det er rimeligt, at det kommer lejerne til gode her.
Det er jo rigtigt, at der er en meget, meget lille risiko ved at have garantien på de her lån.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om ikke det er korrekt, at realkreditinstitutterne indtil nu ikke har haft væsentlige tab på de lån, som de har ydet til den almene sektor.
Per Nørhave (DF), 2018-04-12:
Hr. Søren Egge Rasmussen har fuldstændig ret.
De er presset derude, og der er brug for renoveringer af mange af de forskellige andelsboligforeninger, vi har rundtomkring.
Men det, som deres store bekymring gik på, var ikke så meget forslaget her – eller det var slet ikke forslaget her – men det var sådan set, at der skulle tages penge fra Landsbyggefonden til renovering og nedrivning i de såkaldte ghettoområder.
Der er en lille risiko ved det her statsgaranterede lån, og så mener jeg også, at vi må kunne tage det provenu, der er.
Det er ikke et provenu, der kommer på et år, men det er et, der bliver strakt ud over nogle år.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-12:
Det Radikale Venstre er et parti, der går ind for oplysning, debat og samtale, og så vil jeg gerne fortælle ordføreren for Det Radikale Venstre, at forskningen viser, at folkeafstemninger skaber debatter, skaber samtaler og inddrager borgerne i det, som ordføreren efterlyser.
Ikke nok med det, de gør dem også klogere – alt det, som ordføreren efterlyser.
Det gode er, at det endda sker, før beslutningen bliver taget.
Det vil sige, at borgerne træffer en beslutning på et oplyst grundlag.
Med disse oplysninger kunne ordføreren så ikke overveje, om ikke det ville være en god idé at stemme for, når folkeafstemninger netop fremmer det, som ordføreren lige har efterlyst i sin tale?
Andreas Steenberg (RV), 2018-04-12:
Vi har besluttet at stemme imod, og det kommer vi ikke til at lave om på.
Men nej, jeg mener ikke, at en folkeafstemning fremmer det, jeg talte om før, nemlig at borgere kommer i dialog med hinanden.
For er der et forslag om eksempelvis at bruge x antal kroner på noget, er det det, man stemmer om.
Man kan ikke i en dialog med en anden spørge, om det kunne være y antal kroner i stedet for, hvis man kunne blive enige om det.
Så det bliver jo ikke en debat, hvor man kan bøje sig mod hinanden og finde et stort flertal.
Det kan godt være, 80 pct. kunne blive enige om noget andet end det, man stemmer om, og derfor synes jeg, det er rigtig godt at have repræsentativt demokrati, hvor der sidder nogle repræsentanter, og så har de ansvar for at inddrage og engagere borgerne løbende.
Det har vi også her i Folketinget, det er jo derfor, folk kan komme ind, og at der kan sidde nogle herinde og være med, eller de kan komme ind i udvalg og fremlægge nogle synspunkter.
Så selvfølgelig skal borgerne inddrages, men det mener jeg man gør bedre i den løbende proces og ikke bare ved at gå ned at stemme.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-12:
Så Det Radikale ønsker ikke samtale med borgerne.
Et andet spørgsmål: Her i Folketingssalen har vi jo ofte afstemninger, der medfører 90-89-afgørelser, og ofte er det på spørgsmål om ja eller nej.
Ja eller nej til krigsdeltagelse f.eks. 90-89 er ikke et stort bredt flertal, men et lille flertal, og det synes ordføreren er et stort problem, når det drejer sig om folkeafstemninger, hvor der kan være et snævert flertal, men der kan også være et stort flertal.
Hvorfor er det så så meget finere, når det sker i Folketingssalen?
Andreas Steenberg (RV), 2018-04-12:
Det er det heller ikke.
Hr. Alex Ahrendtsen skulle prøve at lære Det Radikale Venstre lidt bedre at kende, selv om det godt kan være, det holder lidt hårdt med det.
Vi er jo netop et parti, der også herinde gerne vil lave brede flertal, og præcis i forbindelse med det eksempel, som hr. Alex Ahrendtsen nævner, med krigsdeltagelse, var vi jo meget imod, at man valgte at træffe en så skæbnesvanger beslutning for et land og selvfølgelig også for soldaterne, altså at et smalt flertal valgte at gøre det tilbage i 00'erne i forbindelse med Irakkrigen.
Vi var simpelt hen imod, at man ikke ville finde et bredt flertal.
Så det går vi søreme også ind for herinde.
Det med at inddrage borgerne går vi selvfølgelig også ind for, men vi mener bare ikke, at man nødvendigvis har inddraget borgerne, ved at de har været nede at stemme, for der behøver et parti eller en politiker sådan set ikke at have talt med borgerne, men det kan man jo sørge for ved et ordentligt arbejde her i Folketinget eller i et byråd ved at invitere borgerne ind, eller ved at vi kommer ud af Christiansborg for at tale med borgerne.
Det går vi bestemt ind for.
Radikale Venstre går ikke ind for sådan et demokrati, hvor 51 pct. i en afstemning trumfer de 49 pct.
Vi mener ikke, at demokrati kun handler om at gå ned og stemme og sige ja eller nej til et forslag.
Det handler også om at blive hørt, om at debattere og måske få modparten til at bøje lidt af og måske finde nogle kompromiser, sådan at flest mulige bliver enige.
Det sikrer man ikke ved at lave folkeafstemninger.
Det sikrer man ved at have det demokrati, vi har i dag, hvor befolkningen stemmer repræsentanter ind her i Folketinget eller i byrådet eller i et regionsråd, og så skal de på vegne af deres vælgere træffe en beslutning.
De får så noget løn for at sidde og bruge tid på at tale med borgere, tale med eksperter og tale med de medarbejdere, det handler om, hvis det er ældreplejen eller noget andet.
Det synes vi er den bedste form for demokrati, fordi det giver de fleste muligheder for, at man kan få samtalen og få en debat, der måske flytter meget, og ikke bare en afstemning, hvor et lille flertal trumfer et stort mindretal.
I dag er det jo sådan, at en kommunalbestyrelse kan udskrive en vejledende folkeafstemning, og så er det altså kommunalbestyrelsen, der er ansvarlig for, om man vil følge den.
Og som hr. Magnus Heunicke har nævnt flere gange, sker det altid – jeg kan heller ikke nævne et eksempel på andet – at man følger det, som et flertal i befolkningen har stemt for.
Men det er i sidste ende kommunalbestyrelsen og kommunalbestyrelsens medlemmer, der har ansvaret for det.
Vi synes sådan set, det er udmærket, som det er, og derfor ser vi ingen grund til at indføre en mulighed for bindende folkeafstemninger.
Vi synes, at byrådsmedlemmerne må stå til ansvar for de beslutninger, de træffer, og så foregår borgerinddragelse løbende, når der bliver truffet beslutninger, men selvfølgelig også, når der skal stemmes til byrådet eller Folketinget.
Derfor støtter vi ikke lovforslaget.
Anders Johansson (KF), 2018-04-12:
Tak for det.
Lovforslaget har, som flere af de foregående ordførere har nævnt, som formål at give kommunerne hjemmel til at udskrive bindende folkeafstemninger, og det kan Det Konservative Folkeparti selvfølgelig bakke op om.
Brugen af folkeafstemninger i kommuner har hidtil kun kunnet foretages vejledende, og vi synes, at det giver rigtig god mening at styrke nærdemokratiet ved, at kommunalbestyrelserne fremover også kan lave bindende folkeafstemninger.
Folkeafstemninger kan være rigtig fornuftige i forbindelse med at inddrage kommunernes borgere i visse afgørelser, ligesom der også er afgørelser, hvor det ikke er særlig velegnet at anvende folkeafstemninger.
Derfor er der også i lovforslaget nogle begrænsninger for, hvilke områder der kan sendes til folkeafstemning, og de afgrænsninger kan vi selvfølgelig også bakke op om.
Grundlæggende håber vi og forventer, at det her nye redskab kan være med til at give kommunerne et supplement til de eksisterende måder at inddrage borgerne i beslutningsprocesserne på og dermed også være med til at øge interessen for det lokalpolitiske, så flere engagerer sig i forhold, som har betydning for kommunernes udvikling.
Det vil kunne føre til en bredere styrkelse af den lokalpolitiske dagsorden og forhåbentlig også få flere til at engagere sig, også ud over dem, som bliver mobiliseret i forbindelse med de respektive folkeafstemninger.
Øget brug af folkeafstemninger er jo ikke noget mirakelmiddel for lokaldemokratiet, og det kan heller ikke stå alene.
Det er vigtigt, at man fortsat afholder borgermøder og høringer og andre lokalpolitiske arrangementer, hvor man sætter fokus på lokale emner, fordi det lokale folkelige engagement og borgerinddragelsen er uhyre vigtig for vores lokale demokrati og dermed også for den demokratiske tradition i Danmark.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-04-12:
Jeg vil gerne takke for den forholdsvis brede opbakning, der er, til lovforslaget, og for den gode og konstruktive debat, som vi har haft i dag.
Jeg vil specifikt gerne takke Dansk Folkeparti for at rejse debatten tidligere, hvilket har betydet, at vi er kommet hertil, hvor vi har fået lavet en politisk aftale, og der kommer et lovforslag igennem med så bredt et flertal i Folketinget.
Som bekendt er det sådan, at der bag aftalen har ligget en fælles politisk ambition om at styrke og udvide demokratiet i vores kommuner.
Med lovforslaget får alle 98 kommuner mulighed for at udskrive og afholde bindende folkeafstemninger.
Jeg tror personligt, at kommunale folkeafstemninger vil være en god anledning til, at lokalpolitikere og borgere kommer endnu tættere på hinanden, og til, at der er nogle emner, der, hvis de bliver sat til folkeafstemning, kan få lov til at blive debatteret grundigere, end de ellers gør.
Jeg tror også, det er vigtigt for tilliden mellem politikere og borgere, at det forholder sig på den måde, at hvis man først har vedtaget noget ved en folkeafstemning, så binder det også bagefter.
Dertil kommer også, at det jo kunne være, at der kunne opstå den situation i kommunalbestyrelserne, at der er nogle ting, som gør, at et parti, der kan være afgørende for flertallet, oprigtigt er i tvivl om, hvorvidt et forslag er en god idé, og så kan det jo være, at man vil lægge noget ud til borgerne og faktisk tage dialogen og netop få det afgjort derude i stedet for.
Tak for opbakningen, og tak, fordi debatten blev sat.
Jeg står selvfølgelig til rådighed for spørgsmål, såvel mundtligt som skriftligt.