runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2025-04-24:
Tak for det, formand.
Derfor har vi skrappe regler for, hvordan man skal håndtere det.
Vi har faktisk lige indført nye regler for det, så hvis man skal arbejde et sted, hvor der er asbest, skal man have uddannelse til det, og så skal man have autorisation.
Man skal have styr på, hvad man laver, og selvfølgelig skal det også have konsekvenser for arbejdsgivere, hvis de ikke passer på deres medarbejdere, hvis de udfører asbestarbejde på en måde, som ikke er inden for reglerne.
Så ringer man til Arbejdstilsynet, og så kommer Arbejdstilsynet ud og kigger, men måske er arbejdet allerede færdigt, og så kan man jo ikke se, at der har været et problem måske dagen før eller ugen før.
Der har vi faktisk oplevet i f.eks. Nordjylland, hvor ministeren kommer fra, at der har været en nabo, som har lavet optagelser og dokumenteret, at der blev arbejdet ulovligt med et asbesttag.
Men fordi Arbejdstilsynet har været underlagt en skærpet beskyttelse af dem, der anmelder det, så har Arbejdstilsynet ikke kunnet bruge materialet, og det er jo sådan set vigtigt nok, for hvis man kunne tage en mobiltelefon og optage en video, var man bange for, at medarbejderen måske ville blive fyret, blive udsat for chikane eller på anden måde ville blive udsat for repressalier.
Derfor har Arbejdstilsynet haft sådan et særligt krav om selv at skulle dokumentere det, og de måtte ikke få oplysninger fra eksempelvis en ansat, men det betyder så også, at materialet fra den her nabo i Nordjylland heller ikke kunne bruges.
Det, vi gør i dag, er i virkeligheden bare det simple, men ret vigtige, at vi stadig væk passer på de medarbejdere, som gerne vil beskyttes, og som ikke ønsker, at arbejdsgiveren skal vide, at det er dem, der har sagt det, men hvis man selv som medarbejder eller nabo eller andet giver samtykke til, at man gerne vil have, at den dokumentation, man er kommet i besiddelse af, må Arbejdstilsynet bruge, så er det en mulighed.
Det er rigtig vigtigt.
Det er selvfølgelig også vigtigt at sige, at det jo ikke er sådan, at bare fordi Arbejdstilsynet får en video, skal de bruge den som den eneste dokumentation.
De skal oplyse sagen fuldt og helt.
Arbejdstilsynet har selvfølgelig en pligt til også efter bedste evne at vurdere, om materialet er ægte og alle de her ting, og arbejdsgiveren skal have lov til at svare på kritikken.
Alle de der ting er, som de plejer,
men nu kan man altså med samtykke og under information af, hvad det her kan betyde, hvis man giver samtykke, så kan man give samtykke, og så kan vi forhåbentlig få fanget nogle flere af de arbejdsgivere, der ikke følger reglerne, både af hensyn til de medarbejdere, som ikke skal blive syge om 20 år, men også af hensyn til alle de virksomheder, som faktisk følger reglerne og gør, som de skal.
Victoria Velasquez (EL), 2025-04-24:
Først og fremmest vil jeg sige, at Enhedslisten klart støtter det her lovforslag.
Det burde være en selvfølge, at Arbejdstilsynet kan gribe ind, når mennesker udsættes for farlige og ulovlige forhold på jobbet.
Desværre er virkeligheden en anden.
Vi ser alt for mange eksempler på, at ansatte arbejder under forhold, der ikke bare er ulovlige, men livsfarlige.
Det kan være arbejdere, der er udsat for asbest.
Det kan være folk på stilladser, som ikke lever op til sikkerhedsreglerne.
Det kan være sager, hvor der foreligger tydelig dokumentation som videooptagelser, men hvor tavshedspligt har spændt ben for handlinger, uagtet at der har ligget samtykke.
Det er ikke godt nok.
Derfor skal Arbejdstilsynet have bedre muligheder for at handle, hvilket vi i Enhedslisten jo altid står vagt om og kæmper for, og det skal de især også, når det handler om, at der er blevet givet grønt lys.
Derfor er vi glade for, at det her bliver ændret.
Det er noget, vi sammen med andre i Folketinget har rejst, og derfor er det også dejligt, at regeringen har lyttet, og at ændringen kan blive gennemført.
Med lovforslaget vil Arbejdstilsynet fremover bruge konkret dokumentation, når der gives samtykke fra den, der har klaget.
Nogle kan måske synes, at det er en lille justering på papiret, men det får en stor betydning i virkeligheden.
For det handler ikke om papirarbejde.
Det handler om mennesker.
Det handler om arbejdere, der fortjener respekt, og at vi passer på dem.
Det handler om mennesker, der bliver syge, får en skade, bliver nedslidte eller i værste fald risikerer at miste livet, fordi reglerne ikke er blevet overholdt.
Det handler om tryghed.
Det handler om sikkerhed.
Det handler om mennesker.
Tak for ordet.
Mohammad Rona (M), 2025-04-24:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg gerne lige rose Liberal Alliance for at støtte op om det her forslag.
Det har været det første blå parti, indtil videre i hvert fald, som støtter forslaget.
Det er vi sådan set rigtig glade for.
Det viser jo også, at hvis det var en rent blå regering, var det her så ikke blevet til noget.
Det her forslag rummer jo flere vigtige elementer, og det element, jeg sådan set også selv vil holde fast i, er elementet i forhold til negativ social kontrol.
Det er vores position, og det er jeg sådan set rigtig glad for at vi med den her regering netop kan justere.
Centralt i forslaget står ønsket om at beskytte personer, der lever i voldelige forhold, og som risikerer at miste deres opholdstilladelse, hvis de forlader deres partnere.
Jeg har jo mødt nogle af de her kvinder.
Det ved jeg også at der er flere af jer der har.
Og de her historier er ret vilde.
Med det her forslag rammer vi direkte og konsekvent i hjertet af negativ social kontrol, og jeg tror, det er her, kernen ligger.
Lovforslaget er dermed også en udmøntning af den del af regeringens handleplan mod partnervold og partnerdrab.
Når vi taler udlændingepolitik, er det jo også hele tiden vigtigt at være obs på, hvordan og hvor vi justerer.
Det er helt afgørende for os, at ingen skal føle sig tvunget til at blive i et voldeligt forhold af frygt for at miste retten til at blive i Danmark.
Det er ikke værdigt, og det er godt, at vi nu udvider den her beskyttelse til også at omfatte medfølgende familier fra f.eks. udenlandske arbejdstagere og udlandsdanskere og studerende.
Forslaget indeholder også andre elementer, som mine ordførerkollegaer har været inde på.
Men det centrale i lovforslaget er, at vi nu beskytter kvinder mod negativ social kontrol på en helt anden måde.
Jeg vil også gerne stå her og så sige tak til Enhedslisten, som for et års tid siden var med til at skabe en debat her i salen i forhold til et par beslutningsforslag, som jeg kan huske at jeg dengang faktisk syntes var ret gode, for det var et område, som mit eget parti, som er et nyt parti, ikke havde opdaget.
Da vi så opdagede det under den behandling, var planen så, at vi ville indarbejde det i regeringen, og det er vi jo sådan set lykkedes med.
Så alt i alt er det et rigtig godt lovforslag, og det bakker vi op om.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-04-24:
Mange tak.
Det her lovforslag er jo et forslag, hvor man har bunket en masse sammen, og en del af det er jo af teknisk karakter.
Det vil jeg ikke uddybe nærmere, da flere af mine kollegaer allerede har været inde på det.
Det, jeg dog er lidt optaget af, er den lempelse af udlændingeområdet, som der også ligger i lovforslaget her, nemlig den del, hvor regeringen vil udvide persongruppen omfattet af voldsbestemmelsen.
Hvordan skal det ligesom godtgøres?
Det vil jeg gerne høre ministeren om, for det synes jeg var svært at finde noget om i lovforslaget.
Alt efter hvad ministeren svarer i den henseende, kommer vi muligvis med et ændringsforslag i forhold til det, nemlig at volden skal meldes til politiet, så man på den måde ligesom får det ind i de rette instanser.
Summa summarum er, at vi godt kan støtte lovforslaget, men at vi nok kommer med et ændringsforslag om, at volden skal anmeldes til politiet.
Tak for ordet.
Rosa Lund (EL), 2025-04-24:
Det er jo altid så ejendommeligt i den her Folketingssal, at Enhedslisten både skal høre på, at vi ikke har nogen indflydelse, og at vi nu lige pludselig også har haft indflydelse på udlændingepolitikken de sidste 20 år.
Det er ikke sådan, vi opfatter det i Enhedslisten.
Der opfatter vi måske mere, at det er Dansk Folkeparti, der har haft indflydelse på udlændingepolitikken de sidste 20 år, men lad nu det ligge, for jeg fik ikke svar på mit spørgsmål, hr. Mikkel Bjørn.
Hvad vil Dansk Folkeparti konkret gøre for at hjælpe de kvinder, som er i landet – konkret lige nu – som bliver udsat for vold?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-24:
Jeg vil gerne imødekomme fru Rosa Lunds bemærkning om, at det er fuldstændig frygteligt, at der lever kvinder i Danmark under social kontrol, og som bliver udsat for vold af deres ægtefælle.
Men selve fænomenet er mere eller mindre opstået i kølvandet på den udlændingepolitik, Socialdemokratiet sammen med venstrefløjen, herunder Enhedslisten, har været bannerfører for.
Det er jo venstrefløjen, der har lukket de her fænomener ind i Danmark i første omgang.
Det er derfor, vi står og har den her debat.
Jeg ved ikke, hvor meget tid vi i Folketinget har kunnet bruge på at debattere alle mulige andre vigtige dagsordener, pensionsalder og meget andet, hvis vi ikke skulle bruge tid på igen og igen debattere konsekvensen af årtiers uansvarlige udlændingepolitik.
Rosa Lund (EL), 2025-04-24:
Jeg er ikke altid helt sikker på, at jeg ved, hvad det er, der foregår mellem hr. Frederik Vad og hr. Mikkel Bjørn.
Men det, som vi diskuterer i dag, er jo et lovforslag, som bl.a. handler om, hr. Mikkel Bjørn, mennesker, der er i Danmark i forvejen – ikke alle mulige andre mennesker uden for Danmark – mennesker, der er i Danmark i forvejen, som er blevet udsat for vold af deres partner.
Det er ret alvorligt, hr. Mikkel Bjørn.
Det er de mennesker, som vi forsøger at hjælpe her.
Hr. Mikkel Bjørn står og snakker om teater, og hvis det ikke skal være teater, når Dansk Folkeparti snakker om, at de gerne vil stoppe negativ social kontrol, og at de gerne vil hjælpe kvinder, der bliver udsat for vold, så vil jeg bare gerne høre, hvorfor man så ikke støtter det her lovforslag.
Frederik Vad (S), 2025-04-24:
Hvis jeg var en ekstrem shariaimam, ville jeg juble over Dansk Folkeparti i dag.
Jeg troede, at Dansk Folkepartis politik handlede om at sende kriminelle ud af landet, ikke om at sende ofre for islamisme ud af landet.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-24:
Jeg må indrømme, at jeg ikke forstår, at hr. Frederik Vad kan undre sig over, at Dansk Folkeparti ikke støtter det her lovforslag, hvis han rent faktisk har lyttet til Dansk Folkepartis tale.
For det er sådan set meget simpelt.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte en lempelse af dansk udlændingepolitik.
Det kan jeg så forstå at Socialdemokratiet ikke har noget problem med, men Dansk Folkeparti kan ikke bakke op om, at vi kodificerer EU-domstolens praksis i dansk ret og dermed lemper reglerne for eksempelvis familiesammenføring til Danmark uden om de almindelige kriterier som alder, økonomi og danskkundskaber, lige såvel som Dansk Folkeparti heller ikke kan bakke op om automatiske rettigheder til sociale ydelser til folk med udenlandsk statsborgerskab.
Det handler ikke om kritikere af islamisme.
Er der nogen, der bakker op om kritik af islamismen, så er det og har altid været Dansk Folkeparti.
Men udlændingepolitik og kritik af islamismen handler jo ikke om, at hvis man er kritiker af islamismen, får man automatisk ret til ophold i Danmark.
Frederik Vad (S), 2025-04-24:
Hvis man mener, at kvinder, som er blevet banket og er blevet ydmyget i islamiske shariaægteskaber, ikke må få noget tid på offentlig forsørgelse til at komme til hægterne igen, inden vi stiller krav om selvforsørgelse, så er konsekvensen af det lige netop, at ofre for islamiske shariaægteskaber bliver smidt ud af landet.
Lise Bertelsen (KF), 2025-04-24:
Tak for ordet, formand.
Det er jo fra det ene til det andet, kan man sige.
Formålet med beslutningsforslaget er at pålægge regeringen at iværksætte arbejdet med en national handlingsplan for at reducere skolevægring.
Skolefraværet på de danske skoler er tårnhøjt – det er alt for højt.
110.000 danske børn har bekymrende højt skolefravær, eller også kommer de slet ikke i skole.
Mere end 15.000 forældre er på overførselsindkomst, fordi de må blive hjemme og passe deres børn.
Det går ud over børns og familiers trivsel, og det koster samfundet milliarder af kroner hvert eneste år.
Det kan vi gøre bedre.
Jeg er rigtig glad for, at vi sidste år indgik et folkeskoleforlig, hvor vi blev enige om at afdække omfanget af skolefravær og typerne af fravær samt at få udarbejdet en national definition.
Jeg er også rigtig glad for, at vi med samme forlig har taget initiativ til flere indsatser målrettet skoleelever med højt skolefravær, herunder forsøg med onlineundervisning til dem, der allerede er fraværende.
Men der er brug for, at vi tager endnu et skridt.
Derfor har Det Konservative Folkeparti fremsat et beslutningsforslag, der pålægger regeringen at udarbejde en national handlingsplan for at reducere skolevægring.
Handlingsplanen skal kortlægge årsagerne til skolevægring og identificere mulige løsninger.
Handlingsplanen skal sikre en automatisk opfølgning på og vurdering af, hvilke initiativer der faktisk kan nedbringe skolefraværet.
Endelig bør handlingsplanen indeholde konkrete mål for, hvor meget skolefraværet skal reduceres inden for en given årrække.
Jeg ser frem til debatten.
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Det er jo godt at kunne konstatere, at vi alle sammen er enige om, at skolefraværet er alt for højt i Danmark.
Vi kan også bringe det væk fra at handle om fru Anni Matthiesens egen familie.
I mit arbejde i børne- og ungdomspsykiatrien har jeg mødt de her forældre, og deres ønske er, at der er handling, og at der er metoder ude i kommunerne, som kan gøre, at deres børn kan komme i skole igen, og at de som forældre kan få en almindelig hverdag, hvor de faktisk kan komme på arbejde igen.
De har sandelig brug for tempo.
Jeg medgiver fuldstændig, at vi har sat nogle helt vildt gode initiativer i gang, men vi har simpelt hen bare prøvet at lægge et lag mere ovenpå, og vi glæder os til at drøfte det her i fremtiden, hvilket vi jo også håber på at alle andre gør.
Anni Matthiesen (V), 2025-04-24:
Tak for ordet, formand, og tak til Det Konservative Folkeparti for at rejse den her vigtige debat om skolevægring i Folketingssalen i dag.
Jeg er af den overbevisning, at alle, der befinder sig her i Folketingssalen lige nu, synes, det er et utrolig vigtigt problem, som vi er nødt til at gøre noget ved.
Det er et problem – kan jeg også hilse at sige til den tidligere ordfører, der så glimrende beskrev det – som jeg også selv personligt har haft tæt på i nogle år, hvor jeg havde en søn, som havde svært ved at tage i skole.
Så jeg ved godt, hvor store konsekvenser det har i familien og ikke mindst for barnet selv.
Som det er blevet sagt af ministeren, har det jo også på den lange bane en betydning for, hvordan vi får de her børn bragt godt videre og forhåbentlig også ind i et arbejdsfællesskab på et tidspunkt og forhåbentlig undgår, at forældrene er nødt til at blive hjemme fra arbejde for at passe børnene i stedet.
Det er sådan, som både ministeren og tidligere ordførere også har omtalt, at vi jo sammen sat gang i nogle gode ting.
Og ja, vi kan måske alle sammen stå her og drømme om, at vi måske allerede for 5 år siden eller 7 år siden havde gjort mere, men jeg må sige, at jeg jo faktisk synes, at vi er godt på vej , uanset om vi snakker om den nye ekspertgruppe, som rent ud sagt har en opgave i at komme med anbefalinger til os i forhold til folkeskoleforligskredsen om, hvordan man kan gøre tingene bedre både i forhold til inklusion, specialundervisning, sygeundervisning og også onlineundervisning, som vi har sat i værk, hvor der jo kører forsøg nu her, som vi også skal afvente resultaterne af, og for den sags skyld også komme med initiativer til forebyggende indsatser.
Derfor har jeg svært ved at forstå, hvorfor man synes, at der nu pludselig skal laves en ny form for handlingsplan og der skal sættes nogle måltal op, som jeg læser beslutningsforslaget, for jeg tror ikke på, det er måltal, der hjælper; jeg tror simpelt hen, det er konkrete ting, som vi jo nu sammen har sat i værk, og som forhåbentlig skal hjælpe til, at rigtig mange børn, som ellers i dag har det svært, kommer i skole igen.
Så jeg vil runde af med at sige, at vi ikke kan støtte forslaget.
Jeg håber rigtig meget også, at ting som det her er noget, som Det Konservative Folkeparti vil bringe med ind til forligskredsmøderne fremadrettet, for jeg tror, vi alle sammen, når vi sidder til de møder, er interesserede i at drøfte det, hvis der er partier, der har nye idéer eller nye forslag osv.
Så bed om at få det på som et punkt på en dagsorden.
Skriv til ministeren: Det her vil vi gerne drøfte på næste møde.
Så tager vi en snak om det i forligskredsen i stedet.
Men Venstre siger nej til beslutningsforslaget.
Sara Emil Baaring (S), 2025-04-24:
Tak til formanden for ordet.
Det var Victoria.
Hun går i 3. klasse, og hun havde nok allerede luret, hvorfor jeg var kommet på besøg.
Hun har ikke været i skole længe, og som så mange andre børn med langvarige bekymrende skolefravær kunne hun ikke rigtig forklare hvorfor.
Hun havde bare ondt i maven, men smerten sad ikke rigtig i hendes krop, den sad i livet, og den dag trak hun sig.
Skolevægring – eller langvarigt bekymrende skolefravær, som jeg rigtig gerne vil kalde det – er ikke bare et tal i statistikkerne, men det er virkelighed for tusindvis af børn, børn, der gemmer sig under dynen, forældre, der kæmper hver morgen og bebrejder sig selv hver aften.
Jeg har selv været folkeskolelærer, og jeg har mødt de børn, og jeg har talt med forældrene, og jeg har mærket den der afmagt, der opstår, hvis skolen, der burde være et sted for fællesskab og for læring, i stedet bliver et sted for angst og nederlag.
Så derfor vil jeg rigtig gerne sige tak til Det Konservative Folkeparti for at rejse debatten.
For vi er enige om målet, altså at der skal være færre børn i mistrivsel, og at der skal være flere børn, der oplever, at de hører til.
Men vi kan ikke støtte beslutningsforslaget i sin nuværende form, og det er ikke, fordi vi ikke vil handle.
Men vi synes faktisk, vi allerede gør det.
Sammen i folkeskoleforligskredsen har vi sat nogle konkrete initiativer i gang.
Vi tester onlineundervisning til børn med langvarigt fravær, vi har nedsat en ekspertgruppe, der kommer med anbefalinger her før sommer, vi har sat gang i en stor undersøgelse, der kortlægger årsager og løsninger, og vi har investeret i pædagogiske kompetencer, praktisk læring og en mere fleksibel skolegang, og vi ser allerede lys i mørket rundtomkring.
I Aalborg mødte jeg en skolesocialrådgiver, der opdagede, at et barns mistrivsel skyldtes sorg over familiens hund, der var død.
Hun tog naboens hund med i skole, og de gik ture, og sorgen kom frem, og barnet begyndte stille og roligt at komme tilbage.
Sådan nogle tiltag kan vi ikke skrive ind i en eller anden central national plan, men det kræver faglighed, og det kræver tillid, og det kræver frihed tæt på barnet og ikke flere papirplaner, men mere nærvær, og ikke mere bureaukrati, men mere handling ude i praksis.
Så derfor spørger vi også ærligt: Hvad skal en ny national handlingsplan føre til, som vi ikke allerede har sat i gang?
Hvilke konkrete forslag bringer forslagsstillerne til bordet?
For det fremgår ikke rigtig, og vi må samtidig være varsomme.
For når vi insisterer på endnu en plan uden nye midler, uden konkrete løsninger, uden ansvarspunkter, så risikerer vi at bruge kræfterne på papir i stedet for på børnene.
Vi deler bekymringen, og vi deler ansvaret, men vi må ikke forhaste os ind i symbolpolitik, mens vi stadig afventer resultaterne af det, som vi allerede har aftalt i fællesskab.
Vi har ikke brug for mere tempo.
Vi har brug for mere retning, og det skylder vi Victoria og alle dem, hvis skoletasker ikke længere dukker op i skolegården, og vi skylder dem at gøre det rigtigt og ikke bare hurtigt og ikke bare højlydt, men virkningsfuldt.
Så derfor kan vi ikke bakke op om forslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2025-04-24:
Jamen målsætningen er selvfølgelig at få eleverne tilbage i skolen, den fysiske skole.
Jeg tror så, at metoden kan være onlineundervisning, hvor man måske starter med bare at logge på uden at tænde kameraet, hvor man lige så stille får tændt for kameraet og måske kommer i skole en dag om ugen og til sidst kan komme tilbage til klassekammeraterne.
Det håber jeg bliver resultatet af onlineundervisningen, og der vil det da være interessant at følge, om de 17 kommuner, der er en del af det forsøg, får flere tilbage i den fysiske undervisning end de øvrige 81 kommuner.
Så det er ikke, fordi jeg har noget imod tal og målsætninger – overhovedet ikke – men det er klart, at jo mere vi bygger op som nationale måltal, vi ønsker at forfølge, jo flere opfølgningsregimer bliver der også bygget op.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-04-24:
Hvad er formålet med, at ministeren nævner alle de initiativer, regeringen har taget, hvis ikke det er at sænke det lange skolefravær.
Altså, hvad er målet så?
Det må da være målet.
Og det er da klart, at når man har tallene til rådighed, der allerede findes, så må vi da kunne kigge hinanden i øjnene og sige til hinanden, at det er målsætningen for den politik, vi laver, at vi skal nedbringe det lange skolefravær.
Hvad er ministerens målsætning?
Hvad er ministerens formål med at lave en masse initiativer mod skolevægring, hvis ikke det er at sænke det lange skolefravær?
Mattias Tesfaye (S), 2025-04-24:
Det kommer an på, hvad man mener med bare et politisk mål.
Hvis det skal være et mål, der skal forfølges, og som vi skal have en forventning om, at kommuner og skoler også forfølger – det må vel trods alt være det, det handler om – så bliver der jo bygget et administrativt setup omkring at få indhentet dokumentation og få verificeret tallene og få dem fremlagt.
I sig selv er det jo ikke noget, der vælter statens administration, men det er jo mængden af alle de mål og procesregler, vi opbygger her fra Folketingssalen, der har fået den statslige administration til at vokse gennem mange år.
Det er jo ikke, fordi de sidder og spiller syvkabale i hverken styrelser eller departementer; det er jo, fordi de forfølger alle de politiske aftaler, vi har lavet.
Derfor prøver vi at være ret nidkære med ikke at opbygge for mange nye målstyringsregimer.
Så det er bare en bemærkning, som jeg vil insistere på at nævne hver eneste gang, der er nogle, der foreslog, der skal bygges et nyt regime op, for det sker flere gange om ugen, og sammenlagt er det bare det, der får det hele til at vokse.
Der er for mange høvdinge og for få indianere i den offentlige sektor.
De lever stærkt ude ved borgerne, og vi vokser og vokser herinde på Slotsholmen.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-04-24:
Tak for det.
Og tak til ministeren for talen.
Det synes jeg alligevel er en lille smule svært at forstå.
Som jeg læser beslutningsforslaget, er det jo et mål, vi politikere vil nå.
Vi vil vende udviklingen, vi vil have mindre fravær i vores skoler.
Det betyder jo ikke, at det er et mål, man skal leve op til på den enkelte skole eller i den enkelte klasse – det står der jo intet om her.
Kan ministeren ikke bare nuancere det her med, at det skulle lede til en masse bureaukrati?
Altså, det leder vel ikke til, at vi skal indhente nye tal?
Det er tal, vi har, på fraværet, også på det lange fravær.
Det er bare et politisk mål, at vi en gang imellem sætter os sammen og spørger: Hvordan får vi faktisk nedbragt fraværet?
Frederik Vad (S), 2025-04-24:
Så længe grundsøjlerne i vores udlændingepolitik står fast og balancen er der, er vi sådan set åbne over for det meste.