runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Husted (S), 2023-11-23:
Mange tak for ordet.
Forslaget går i al sin enkelhed ud på at sætte afgiften for strøm til husstandene ned fra 69,7 øre til 0,8 øre pr. kWh, som er det mindste, vi kan tillade os at tage, ifølge EU's regler.
Skatteministeren har redegjort ganske fornuftigt for indholdet i det, så jeg vil egentlig holde min tale ret kort.
Generelt ser vi fra Socialdemokratiets side positivt på at anvende elafgiften som et redskab til at regulere nogle ting.
Vi så det i forbindelse med de høje elpriser tidligere, der gjorde, at elafgiften blev sat ned til et minimum det første halvår af i år, altså i en situation, hvor elpriserne var meget høje, og hvor mange danske forbrugere virkelig mærkede den ufred, der er i verden, og som betød de her højere elpriser.
Men vi kan jo se, at elpriserne har stabiliseret sig igen, og nu er der ikke på samme måde sådan et argument for at have en nedsættelse af elafgiften.
Man kan altid diskutere, om man skal have afgifter – det er jo en anden diskussion – men grundlæggende er afgifter på el en ganske udmærket måde både at regulere et forbrug og at gøre noget retfærdigt på.
På den måde viser elafgifter sig jo som et godt redskab.
Forslaget her er ufinansieret på den måde, at det er inden for det økonomiske råderum, at vi skal finde pengene til det, og alene af den grund kan vi ikke bakke op om det.
Vi ønsker en grøn omstilling, men man skal huske på, at når man sænker elafgiften generelt, er det jo ikke kun den grønne strøm, vi sænker den for; så er det faktisk for al strøm, der bliver produceret.
Så på baggrund af det her kan vi ikke bakke op om beslutningsforslaget.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-23:
I første omgang skal jeg bare lige til Tingets medlemmer her sige, at hvis jeg har sagt forgylde, var det en talefejl, og det var også derfor, at jeg efterfølgende måtte spørge min partifælle: Sagde jeg forgylde?
Og det må jeg altså have gjort, men det beklager jeg.
I ordførerens tale siger han, at forslaget er ufinansieret, fordi vi ønsker at bruge en del af det enorme råderum, der er, til at sænke elafgiften, altså Europas højeste elafgift.
Finansministeren fandt i sommer 16 mia. kr. ekstra i det økonomiske råderum – 16 mia. kr.!
Det vil koste cirka en tredjedel at sænke elafgiften til EU's minimumssats, og det synes vi er meget ansvarligt.
Men jeg synes, det er interessant, hvis man fra Socialdemokratiets side siger, at forslag, der er finansieret af råderummet, er ufinansierede.
Betyder det så, at regeringens politik og 2030-plan også er ufinansierede?
For der bruger man jo en del af det økonomiske råderum.
Per Husted (S), 2023-11-23:
Så jeg vil da foreslå, at Nye Borgerlige tager deres ønsker med til de forhandlinger, der kan være om 2030-planen og skattereformen, hvor der faktisk også er et mindre rum til forhandling, og prøve at gå den vej med deres forslag.
Så det er egentlig bare et råd.
Jeg synes, det er meget svært at tage en enkelt afgift ud uden at se det i en sammenhæng.
I skattesystemet har vi også indbygget, at der netop tages hensyn til, at de lavere indkomster bliver kompenseret i forhold til eksempelvis elafgiften.
Så det er jo tænkt ind i systemet.
Så jeg synes ikke, man kan tage sådan en enkelt afgift her og så drage den konklusion, som der bliver gjort fra spørgerens side.
Jeg synes ikke rigtig, der kommer noget nyt frem i det nye spørgsmål, og jeg synes ikke, der er så meget at svare på.
Så tak for opmærksomheden og spørgsmålet.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-23:
Men det gør vi bestemt også.
Vi har stemplet konstruktivt ind i de forhandlinger, og vi glæder os også til at forhandle videre.
Det ændrer dog ikke ved, at ordføreren siger, at forslag finansieret af det økonomiske råderum er ufinansierede forslag, og regeringen har jo fremlagt en 2030-plan, hvor det økonomiske råderum i høj grad bliver brugt.
Så er de forslag, der kommer fra regeringen, ufinansierede, eller hvordan skal man forstå det?
Per Husted (S), 2023-11-23:
Jeg synes egentlig, at det er en ret logisk måde, vi gør det på, altså at regeringen kommer med deres forslag til, hvordan et råderum skal bruges, og at så forhandler vi det der.
Man må jo tage det med ind i forhandlingsrummet.
Jeg tror, det ville blive ret kaotisk, hvis vi ikke gjorde det på den måde.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-23:
Der tror jeg, man som ordfører skal lade være med at bruge nogle ord, man måske ikke helt forstår, når man går den vej.
Virkeligheden er, at vi hjertens gerne vil finansiere det her, men virkeligheden er også – og det ved jeg der er mange, mange dygtige socialdemokrater og også ministeren som kan forklare ordføreren – at det er ret normal praksis at sige, at råderummet, som er penge, som vi forventer at have, hvis nu alting er, som vi forventer, bruger vi.
Jeg ved, at vi har brugt dem flere gange i forbindelse med emner, som jeg har været ordfører på – her er tingene blevet finansieret ad den vej.
Men jeg synes, at ordføreren nok lige skal slå ordet op, inden han skyder os det i skoene og bruger det som en argumentation for ikke at fjerne elafgiften.
Per Husted (S), 2023-11-23:
Jeg vil gerne starte med at takke for belæringen.
Jeg synes nu ikke, der er tradition for at bruge råderummet i de enkelte beslutningsforslag – det må være andre steder, man ser det.
Den er jo kommet tilbage på det, den var på.
Så jeg kan ikke forstå hele diskussionen.
Elpriserne er faldet.
På et tidspunkt har vi sat elafgiften ned på grund af de høje elpriser, og nu er den tilbage til, hvor vi egentlig var.
Så der er jo som sådan ikke noget, der er ændret.
Hvordan vi skal gøre med landdistrikterne, synes jeg skal afklares andre steder.
Jeg er egentlig glad for, at de to spørgere fra partiet muntrer sig lidt over mig heroppe.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-23:
Grunden til, at tingene i et beslutningsforslag ikke kommer igennem, er dybest set, at der ofte sidder en regering – denne gang en flertalsregering, men ofte en mindretalsregering, som har et parlamentarisk flertal bag sig – som ikke har et ønske om, at et beslutningsforslag kommer videre.
Hvis ordføreren læser de beslutningsforslag, kan han se, at nogle af dem også tidligere er blevet foreslået finansieret af det økonomiske råderum.
Det var bare en forklaring på, hvordan tingene fungerer herinde.
Det har ordføreren jo al ret til at tage som en belæring, men det er nu ikke sådan ment.
Ordføreren svarer bare ikke på, hvorfor han og Socialdemokraterne synes, det er rimeligt, at dem, der har mindst – og det er nemlig en afgift, der har den tunge ende nedad – skal straffes med den afgift.
Mohammad Rona (M), 2023-11-23:
Man skal jolige vænne sig til, at man er på en fjerdeplads nu i talerrækken, men sådan er det.
Tak for ordet, formand.
I dag behandler vi et lovforslag, som indeholder en række ændringer, særlig på energi- og miljøområdet.
Lovforslaget har først og fremmest til formål at udmønte den del af aftalen om grøn skattereform for industri fra den 24. juni 2022, som handler om at lempe den afgift, som hoteller skal betale for rumvarme.
Helt konkret ønsker man med det lovforslag at nedsætte rumvarmeafgiften på fossile brændsler fra 68,8 kr. pr. GJ til 9,3 kr. pr. GJ fra den 1. januar 2024.
Det er vi i Moderaterne utrolig positive over for.
Det er en lempelse af en afgift, og det er vigtigt for os at hjælpe hotelbranchen så meget, som vi nu kan, for turismen er et vigtigt erhverv i Danmark.
Overordnet set bakker vi op om lovforslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2023-11-23:
Men jeg synes, at noget af det, der er rigtig vigtigt, når vi skal mødes og vende det, ikke bare er arbejdskraft generelt; det, vi har brug for, er kvalificeret arbejdskraft.
Man kan ikke bare lige komme ind fra gaden som ufaglært og så bestride nogle af de vigtige opgaver, som vi har brug for i forhold til den grønne omstilling og i forhold til vores fælles velfærd.
Der er det nødvendigt, at man har uddannelsen og kvalifikationerne.
Så derfor handler det ikke bare om at køre arbejdsudbudsreformer, som Finansministeriet siger, eller at lette skatten eller andre ting.
Vi har brug for konkret at sætte ind, så vi får faglærte i fremtiden.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-23:
Det var mere på grund af det svar, der kom nu her, og jeg bliver bare nødt til at sige: Der er jo også noget, der hedder markedet.
Og man kan sige, at hvis der er rigtig gode penge i at sætte vindmøller op og man har brug for rigtig mange elektrikere, støbefolk, jernbindere, og hvad man nu ellers bruger til en vindmølle, så er der masser af virksomheder, som uddanner dem.
Det vil sige, at så behøver du ikke give dem 110 pct.'s dagpengesats, for så får de lærlingeløn, når de kommer og beder om det.
Men jeg ved godt, at for Enhedslisten er det svært at forholde sig til, at markedet virker.
Det er jo faktisk det, der betaler alle de penge, som Enhedslisten er rigtig god til at stå at bruge fra talerstolen nu.
Så det var nok mere en kommentar, for jeg blev sådan, at der er masser af idéerne fra Enhedslisten, jeg faktisk er enig i – jeg vil bare gerne finansiere dem på en anden måde – men der er også nogle af de ting, som Enhedslisten siger, hvor man bare skal huske, at den her lillebitte ændring, som bliver italesat i dag, alligevel koster 1 mia. kr. Og den milliard er jeg sikker på vi får mange sosu-assistenter for, hvis vi smider den i lønpuljen, i stedet for at vi giver den som 10 pct. ekstra under uddannelsen.
Victoria Velasquez (EL), 2023-11-23:
Det her er ikke en lille ændring.
Og så synes jeg, det er påfaldende, at det eksempel, vi skal høre, på, at markedet virker, er vindmøller; er der noget, der har fået medvind, apropos vindmøller, er det vindmøller, der har fået så mange statslige investeringer.
En af årsagerne til, at Danmark overhovedet er så langt fremme, når det kommer til vindmølleindustrien, er netop, at man her fra Christiansborg, at man fra det offentlige, og at man for vores fælles skattekroner har valgt at investere i det.
Det er der mange private virksomheder, der har draget nytte af, så jeg synes, det er et lidt sjovt eksempel at komme med.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-23:
Jeg kunne også have snakket atomkraftværker og brugt den håndværkerrække, der skal bruges til at lave det, men der ved jeg, at så ville jeg tale for lukkede ører, for der lukker Enhedslisten jo døren hver gang, selv om det er grøn og CO 2 -fri energi.
Men virkeligheden er jo bare, at nej, det her er ikke småt – det er 1 mia. kr.
Det er jo derfor, vi har positivlisten.
Det er jo, fordi de politikere, der har stået herinde, har svigtet velfærdssamfundet i stor stil i mange år, at vi ikke har de ansatte derude, vi skal bruge.
Katrine Robsøe (RV), 2023-11-23:
Tak for det.
Tak for ordet.
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2023-11-23:
Tak, formand.
I Alternativet drømmer vi om et arbejdsmarked, som er meget mere fleksibelt, end det er i dag.
Det her lovforslag er en permanentgørelse af en ordning, vi faktisk mener er god – en ordning, der sikrer, at flere skifter retning, når det giver mening i deres liv, og når det giver mening for samfundet.
Samtidig hjælper det på den store mangel, vi har på kvalificeret arbejdskraft i vores land i nogle af de sektorer, som betyder allermest for vores samfund.
Derfor støtter vi selvfølgelig lovforslaget.
Vi støtter også Enhedslistens ændringsforslag, som sikrer, at ordningen bliver endnu bedre, end den er i dag.
Så tak for at gøre noget af det, der virker.
Tak for at sikre mere fleksibilitet på vores arbejdsmarked.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-23:
Tak for det, formand.
Der er aldrig nogen, der er blevet dygtigere af at hælde gode penge efter dårlige penge.
Det er der aldrig nogen der er blevet bedre af, og lige her hælder vi gode penge efter dårlige penge.
Der var rigtig mange, der tog den, og ikke ret mange, der brugte den til ret meget mere efter det, for det, der var incitamentet, var de 10 pct.; det var ikke uddannelsen.
Min primære anke mod det her er, at det er statsstyring, i forhold til hvad vi skal have folk til at lave, og det er det, der er problemet.
Så laver vi en positivliste, og så kan du komme på den positivliste, som politikerne synes du skal være på.
Det er typisk sosu-assistent, og det kan være sygeplejerske.
Vi mangler læger.
Gad vide, om jeg kan få 110 pct. i de 7 år, det tager at blive det.
Så vi vil statsstyre på vejen derhen, og det synes jeg er forkert.
Jeg synes, det er forkert, at man kan sidde som voksent menneske, og hvis man bare sidder stille længe nok i stedet for at tage skeen i den anden hånd, så kan man sidde på mere favorable vilkår, når man f.eks. vælger at blive sosu-assistent, end den dansker, der har sagt: Jeg kunne godt tænke mig at være sosu-assistent, og jeg gør det på min elevløn, eller jeg gør det på normale vilkår.
Jeg synes, det er en forkert tankegang.
Derfor kommer vi naturligvis heller ikke til at støtte det her.
Jeg tror, det er den forkerte vej at nå derhen, for i Nye Borgerlige går vi simpelt hen ind for, at det også er i orden for voksne mennesker at tage personligt ansvar.
Det vil sige, at hvis du er i en situation, hvor du er ufaglært og du kunne tænke dig at få noget andet, så gør du, ligesom alle vi andre har gjort, og tager din uddannelse på de vilkår, der nu engang er.
Du behøver ikke at få 10 pct. ekstra og derved vælge en uddannelse, som måske ikke er den, du drømmer om, men den, du kan se du får mere ud af.
Vi synes simpelt hen, det er et personligt ansvar at tage et valg for, hvordan dit liv skal være, og hvor du skal arbejde henne.
Der ved jeg godt, at jeg adskiller mig meget fra venstrefløjen herinde.
Det gør jeg, og det er jo ikke altid en dårlig ting.
Her er et af de lovforslag, som jeg tidligere i dag sagde vi nok skulle have taget to tredjedele ud af, og så havde det været godt.
Vi skulle have taget de 10 pct. ud.
Så skulle vi have talt om alle de andre ting, der kunne være gavnligt for at få mennesker ind i de positioner i vores velfærdssamfund, som vi ser vi kommer til at mangle i fremtiden.
Vi ved det, og det er en kæmpe hovedpine for os alle sammen.
Jeg tror bare, at vi kommer derhen ved at gøre deres arbejdspladser bedre, deres vilkår bedre, muligvis deres løn bedre, og derfor kunne vi jo tage den milliard, vi nu hælder i at give mennesker 10 pct. ekstra for at sidde at uddanne sig til noget, som naboen ved siden af ikke får, og give i lønningsposen til de mennesker, der får allermindst – nogle af dem, der bærer vores velfærdssamfund.
Men sådan tænker vi jo ikke herinde, for så kan vi ikke styre, hvad folk laver, når de arbejder, og hvis vi tager penge nok fra dem i skat, også hvad de laver, når de har fri.
Nye Borgerlige kommer ikke til at støtte det forslag.
Victoria Velasquez (EL), 2023-11-23:
Nej, det var, fordi ordføreren påstod, at det var markedet, og derfor synes jeg, det var rimelig påfaldende, at ordføreren så bruger et eksempel, som netop viser, at markedet slår fejl, og at der er brug for, at vi fælles prioriterer den grønne energi og prioriterer vindmøllerne.
Så er der den anden ting: Det her er ikke et forsøg, der bliver startet nu – vi har gjort det her over en lang årrække.
Det her er noget af det, som virkelig batter i forhold til at sikre folk, der får en uddannelse.
Vi så jo så også gerne, at vi styrkede mulighederne for efter- og videreuddannelse, mens folk er i arbejde, men det er også rigtig godt, at vi får styrket det, mens de er ledige.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-23:
Mange tak for det.
Det er voksne mennesker, der må tage et personligt ansvar.
Det mener jeg faktisk lige præcis er det, der er tilfældet for de mange mennesker, der indtil videre i de foreløbige ordninger har kunnet uddanne sig på 110 pct. af dagpengesatsen inden for de fag, hvor der er allerstørst mangel.
Det handler om at gøre sin stilling op på et tidspunkt i livet, hvor man står uden arbejde.
Måske har man faktisk ikke haft de bedste oplevelser med at gå i skole i det her land, og alligevel har man så, til trods for at man er voksen og måske allerede har stiftet familie, man skal forsørge, og har forpligtelser, modet til at sige: Nu skifter jeg spor; nu sætter jeg mig tilbage på skolebænken; nu uddanner jeg mig inden for et af de fag, som jeg med bydende nødvendighed ved at vores land har brug for.
Det mener jeg faktisk er at tage et personligt ansvar.
Der er rigtig mange, der bruger den her ordning til at gå sosu-vejen.
Jeg kan ikke genkende, at der er et tal for, at de ikke bagefter kommer til at arbejde inden for sosu-branchen.
Der er også rigtig mange muligheder for, at mennesker f.eks. kan gå industrioperatør- eller elektrikervejen, som også er nogle af de jobs, som flere har været inde på
det er bydende nødvendigt for os at få flere af, hvis vi skal i mål med den grønne omstilling.
På den måde er det jo helt centrale faglige kundskaber, som vores land er i underskud af, og som vi virkelig alle sammen vinder på at der er flere der får mod til at uddanne sig inden for.
Der var i den sidste ordførertale også et bud, der handlede om, at man bare kunne give lidt mere i lønningsposen til nogle af dem, der bærer vores velfærdssamfund.
Der må jeg måske bare minde om, at man godt kan gøre flere ting på en gang.
Det er faktisk regeringens politik, at vi giver et lønløft til nogle af dem med helt centrale funktioner i vores offentlige sektor – det forhandles i disse dage – samtidig med at det her så er en del af vores finanslovsudspil, altså at man i fremtiden, hvis man mister sit arbejde, vil kunne starte på en uddannelse på 110 pct. af dagpengesatsen.
Så økonomien holder, og det er både til gavn for den enkelte og vores land, ikke mindst de ældre, der har brug for en sosu-hjælper, og ikke mindst den grønne omstilling, som vi alle sammen bakker op om at vi skal i mål med.
Bare for også at bekræfte det, flere har sagt, vil jeg sige, at den videre lovbehandling selvfølgelig afhænger af, at finansloven lander.
Men mon ikke, vi finder hinanden på et tidspunkt, og også gør det i år, så det kan blive jul?
Jeg håber i hvert fald, at det bliver jul på en måde, hvor vi den 1. januar ser ind i, at det her ikke er noget, der falder bort, men er noget, der bliver permanentgjort til gavn for både samfund og for de arbejdsløse, der fremadrettet får mulighed for at uddanne sig.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-11-23:
Det ser jeg frem til at læse videre i.
Og i forhold til vores afslag på det her forslag er det rigtigt, at vi har andre løsninger, og der har vi nemlig også taget højde for, at vi skal have noget mere arbejdskraft.
Derfor har vi også sat nogle reformdagsordener, som vil give langt, langt flere ansatte i Danmark.
Så ja, det har vi også.
Men jeg ser frem til at se, hvordan udgifterne skal finansieres.
Victoria Velasquez (EL), 2023-11-23:
Selvfølgelig.
Vi har også tidligere foreslået det.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-11-23:
Mange tak.
Intentionerne bag det her lovforslag er jo meget sympatiske.
Vi ved jo, at vi mangler kvalificeret arbejdskraft.
Alle vil gerne have, at deres ældre, som er plejekrævende, får den nødvendige pleje.
Dog må jeg rette kritik af lovforslaget, for det er ikke sådan, vi skal løse problemerne.
Hvis man spørger dem hvorfor, er svaret, at de er på dagpenge.
Vi skal sikre, at der er gode arbejdsvilkår, sikre, at der er gode incitamenter for at arbejde som eksempelvis social- og sundhedshjælper, og det gør vi ikke ved at sige, at hvis du er på dagpenge og over 30 år, får du 110 pct. Vi får allerede skattefinansierede uddannelser, og der er også mulighed for understøttelse, og derfor mener vi ikke, at det her er den rigtige løsning.
Dog skal det også siges, at det er som en del af udkastet til finansloven, at regeringen er kommet med det her, og sidste gang, man lavede det her på forsøgsbasis, var vi jo med i finansloven, så vi endte med at spise en skovsnegl og stemme for.
Men det er ikke, fordi vi mener, det her er den rigtige vej at gå.
Jens Joel (S), 2023-11-23:
Tak for det.
Og tak til Liberal Alliances ordfører, både for talen, men jo også for ærligheden om, hvad Liberal Alliance mener, og om, at det kan være, at man i kompromisets navn alligevel ender med at gå med i den her del.
Det vil jeg gerne give en anerkendelse for.
Jeg skal bare lige høre, om jeg har forstået det rigtigt: Mener man i Liberal Alliance simpelt hen, at når det handler om mennesker, som har trukket allermindst på uddannelseskontoen i første omgang, og som har haft et arbejdsliv og så på et tidspunkt bliver ledige og har brug for et sporskifte, så er det at give dem for gode vilkår, at de får 110 pct. af dagpengene for det?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-11-23:
Jo, men det er jo ikke dem, der er målgruppen.
Hvis du vil have en uddannelse, der ikke står på positivlisten, får du ikke den fordel.
Det gælder kun de uddannelser, der står på positivlisten.
Så det er jo ikke rigtigt, at det er for dem, der har trukket allermindst på uddannelseskontoen.
Det er for dem, der uddanner sig til lige præcis det, vi mangler på det tidspunkt.
Og det er rigtigt, at vi skal have fokus på det, men vi mener bare ikke, at det er den rigtige måde at gøre det på.
Jens Joel (S), 2023-11-23:
Nu bliver jeg muligvis endnu mere forvirret, for LA's kritik går så ikke på, at man generelt set får muligheden for det her, men på, at vi giver en ekstra forlomme til nogle af dem, der har trukket mindst på uddannelseskontoen, og som ønsker at tage en uddannelse inden for noget af det, vi som samfund mangler allermest.
Det skal de ikke kunne gøre på 110 pct. dagpenge.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Helle Bonnesen (KF), 2023-11-23:
Diskussionen om ret til uddannelsesløft med forhøjet dagpengesats har vi jo haft tidligere i år.
Dengang stemte Konservative imod.
I foråret, da vi alene diskuterede den 1-årige aftale, var der tale om en ekstra offentlig udgift på ca. 200 mio. kr.
Hos Konservative forstår vi behovet for at sætte fokus på særlig uddannelse især inden for de fag, hvor der forventes behov for arbejdskraft, eller hvor vi ved der er mangel, og det har vi jo desværre talrige eksempler på i dag.
46 pct. af danske virksomheder oplever produktionsbegrænsninger på grund af rekrutteringsudfordringer.
Derfor kan det også gå hen og blive en barsk opgave at vælge de uddannelser ud.
Vi mener ikke, at det her er vejen frem.
Når vi alligevel åbner en dør lidt på klem, så er det jo, fordi der lige nu bliver forhandlet finanslov, og af respekt for den proces forbeholder vi os retten til at følge lovarbejdet af L 84 i de nærmeste uger.
Vi mener ikke, at det er den mest oplagte vej at gå, men hvis det ender med at være en del af en overordnet og samlet aftale, kan det være, vi går hen og reevaluerer det.
Jeg skal i øvrigt også hilse fra hr. Nick Zimmermann fra Dansk Folkeparti og sige, at Dansk Folkeparti ikke støtter forslaget.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-11-23:
Tak, og tak for talen.
Jeg bliver lidt i tvivl, når der bliver rejst så mange ønsker om, at det kunne omfatte flere, og om flere penge.
Har Enhedslisten med de ønsker lavet beregninger på, hvad det ville koste at sætte det op på 125 pct. og lade det gælde i længere tid og for en større målgruppe?
Og har man i så fald også fundet finansiering til de ekstra omkostninger?
Det er bare ikke vores politik, at man bare skal smide ekstra penge efter noget.
Det er helt fair, hvis ordføreren mener, at det er den rigtige vej at gå, men det mener jeg ikke, og det mener vores parti ikke.
Vi synes, at der er gode muligheder for at uddanne sig i Danmark, også på gældende vilkår, og at give 110 pct. dagpenge på nogle uddannelser og kun til folk på dagpenge mener vi ikke er den rigtige vej at gå.
Det er sådan det er.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-11-23:
Jeg har i hvert fald ikke været med til at lave det forslag, vi behandler her i Folketinget i dag.
Når nu ordføreren går helt tilbage til 2016 for at se på, hvad andre partier har gjort, vil ordføreren så ikke også anerkende, at forslaget fra Dansk Folkeparti dengang faktisk var, at man gik ind og kiggede på lovgivningen vedrørende de minimis-støtte i stedet for?
Per Husted (S), 2023-11-23:
Det skal jeg ikke kunne sige.
Jeg står kun med det her citat heroppe, men det kan vi da dykke ned i bagefter.
Men jeg synes, at det, som hr. Rasmus Jarlov også var inde på, er vigtigt, at vi tager den drøftelse mellem første- og andenbehandlingen.