runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Serdal Benli (SF), 2024-11-22:
Tak for ordførerens nysgerrighed på, hvad vi i SF mener om det her.
Jeg kan sige til ordføreren, at vi for nylig netop kom med et udspil for at dæmme op for, få slået ned på og få en bedre kontrol med trossamfund og forkyndere, der praktiserer paralleljura, som i sidste ende underminerer vores retssamfund og de familieretslige institutioner og i det hele taget er, vil jeg sige, i dyb, dyb opposition til det, vores retssamfund står for.
Der har vi jo konkret seks forslag, som vi foreslår, bl.a. en whistleblowerordning og en revisionsenhed, kan man sige, som netop kan føre tilsyn og kontrol med de trossamfund og forkyndere, der praktiserer den her form for paralleljura.
Der er også det, at vi fratager nogle af de her trossamfund og forkyndere deres, hvad hedder det, ret til at forkynde og godkendelse som trossamfund.
Så der er en række forslag i det, vi kommer med, som jeg mener skal til for også at kunne bekæmpe nogle af de udfordringer, der er på området.
Carl Andersen (LA), 2024-11-22:
Tak til ordføreren for en god tale.
Jeg deler mange af de overvejelser, som ordføreren har.
Nu siger ordføreren, at det er vigtigt, at der ikke er nogen parallelsamfund, som går under radaren, så vi ikke har nogen parallelle retssystemer derude.
Har ordføreren nogle idéer til tiltag, man kunne tage for at kompensere for en afskaffelse af 3-årstilsynet?
Serdal Benli (SF), 2024-11-22:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget her handler om at mindske bureaukratiet i den statslige administration på kirkeområdet.
Det er et vigtigt fokus at mindske bureaukratiet, selv om det indimellem kan være en svær øvelse herinde at blive enige om, hvad der er nødvendigt, og hvad der er unødvendigt bureaukrati.
Dele af lovforslaget handler om at give flere kompetencer til biskopperne, bl.a. i forhold til ansættelse af præster.
Med andre ord ønsker man at skære det sidste ministerieled væk fra flere processer, så de afsluttes ved biskopperne i stedet.
På den ene side mener vi i SF, at det overordnet set er gode forslag, da det ekstra led kan være med til at forsinke processer unødigt.
Derfor kan decentralisering her give god mening.
Derudover så vi også gerne, at man f.eks. droppede ministerieleddet i forhold til ansættelse af lokalfinansierede præster.
På den anden side er det også vigtigt for SF, at vi ikke pålægger flere administrative byrder på biskopperne uden at være sikker på, at økonomien også følger med.
Det vil vi spørge ind til i udvalgsbehandlingen.
Når man derudover giver øgede kompetencer til biskopperne, er det også vigtigt, at der sørges for, at biskopperne arbejder ud fra en ensartet praksis, så der sikres retssikkerhed, f.eks. i forhold til præsteansættelser og afgørelser i personalesager.
I lovforslaget foreslås det også, at man afskaffer Kirkeministeriets 3-årige tilsyn med alle trossamfundene, og at det brede tilsyn erstattes med en stikprøvekontrol.
Formålet med det brede tilsyn er i dag at sikre, at trossamfundet lever op til trossamfundsloven.
F.eks. føres der tilsyn med økonomi, men også mere overordnet med, om trossamfundet overholder dansk lovgivning.
I lyset af den seneste tids skandalesager i medierne om forskellige trossamfund er vi i SF en smule skeptiske over for denne del af lovforslaget.
For det er nemlig vigtigt, at ingen trossamfund flyver under radaren, hvis de bryder med trossamfundsloven.
Fjernelsen af det 3-årige tilsyn må derfor ikke stå i vejen for at sikre en bred overholdelse af loven.
Det er derfor også noget, vi gerne vil have undersøgt nærmere i udvalgsbehandlingen.
Lovforslaget er som sagt regeringens bud på at mindske bureaukratiet på kirkeområdet, og samtidig foreslås der i høringssvarene også andre tiltag, som vil mindske bureaukratiet, og som derfor også er værd at undersøge.
Ikke mindst er der i forhold til menighedsrådsarbejdet også steder, hvor man kan tage fat og mindske bureaukratiet.
Vi håber i SF, at vi kan arbejde videre med den dagsorden, så vi også kan gøre det nemmere for folk at sidde i menighedsrådet.
Tak for ordet.
Søren Espersen (DD), 2024-11-22:
Det handler kort fortalt om decentralisering, om præsteansættelser, om valgmenighedspræster og om tilsynet med trossamfund.
Det sidste del af det er nok det mest markante.
Det er her, regeringen lægger op til at afskaffe det 3-årige tilsyn med anerkendte trossamfund, og dette kan umiddelbart gøre en lidt urolig.
For hvad er det så, der så at sige kan snige sig ind under radaren?
Men vi må stole på kirkeministeren, når han fastslår, at dette ikke kommer til at svække kontrollen.
For ham drejer det sig om at spare tid og ressourcer.
Ministeren forsikrer, at man fortsat fører tilsyn med årsregnskaber, donationer og medlemstal.
Statsrevisorerne kritiserede i 2022 tilsynet, som revisorerne dengang mente var mangelfuldt.
Man må formode, at der efter denne kritik efterfølgende er sket opstramninger.
Danmarksdemokraterne så gerne, at tilsyn og krav skærpes, således at hovedopgaven bliver at gribe ind, hvis et trossamfund undertrykker deres medlemmer og udsætter dem for religiøs tvang.
Vi har for ikke længe siden hørt rædselshistorier om Scientology og Jehovas Vidner, for ikke at forglemme diverse muslimske menigheder, hvor medlemmerne udsættes for undertrykkelse, overgreb og tvang af enhver art.
Lars Christian Lilleholt (V), 2024-11-22:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag har jo dybest set til formål at reducere det administrative arbejde og sikre, at opgaverne bliver løst der, hvor de bedst hører hjemme, og det her er en del af regeringens formål med at gennemføre et opgavebortfald.
Det handler jo ikke om at svække tilsynet med kirker og anerkendte trossamfund.
Det handler derimod om at fjerne noget af det administrative bøvl, der er.
I dag er det sådan, at de her kirker og anerkendte trossamfund skal give en række forskellige oplysninger, og det tilsyn, der er hvert tredje år, handler alene om at sikre, at de oplysninger, der er, også er korrekte.
Fortsat vil der jo være et tilsyn med de her anerkendte trossamfunds adfærd.
Det svækker vi ikke.
Derfor kan jeg i forhold til det spørgsmål, som kom fra Det Konservative Folkeparti, også berolige med, at det vil der fortsat være massivt fokus på.
Så handler det her lovforslag også om præsteansættelser og administrative opgaver i folkekirken og om, at opgaverne ligger det rigtige sted.
således at biskopper og stifter kommer til at spille en langt mere central rolle i det, og det gør de jo så i øvrigt i forvejen.
Derfor kommer noget af det formalia, der har været tidligere, så til at forsvinde.
For Venstre er det jo helt afgørende, at opgaverne bliver løst der, hvor de naturligt hører hjemme, og at vi sikrer, at den offentlige sektor – og det gælder også på kirkeområdet – er så smidig som muligt, og at opgaverne bliver løst der, hvor de rettelig hører hjemme.
Med de bemærkninger kan Venstre støtte det her lovforslag.
Kim Aas (S), 2024-11-22:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan sige, at jeg deler ordførerens bekymring om de sager, der har været, og at der selvfølgelig skal kigges på de sager.
Det er helt utilstedeligt, hvad der foregår.
Det, der bare er at sige omkring det her lovforslag i dag, er, at det ikke kommer til at svække det tilsyn, som ordføreren henviser til, i forhold til nogle af de udfordringer, der kan være i visse trossamfund.
Det her handler udelukkende om nogle administrative opgaver i forhold til stamoplysninger, dvs. telefonnumre og oplysninger om personer, og ikke om hverken deres måde at udføre deres religion på eller økonomi eller lignende.
Derfor er vi fra Socialdemokratiets side ikke så nervøse for det her, men vi er meget bevidste om den udfordring, vi har.
Birgitte Bergman (KF), 2024-11-22:
Tak til ordføreren for talen.
Omkring det med tilsyn har jeg sådan lige et lille obspunkt, for jeg er bekymret for, at man nu går ind og fjerner det 3-årige tilsyn med anerkendte trossamfund.
Det er jeg, fordi vi har set så mange grelle sager her på det sidste, f.eks. med Jehovas Vidner, hvor de kører deres egne domstole.
Vi ser det også i andre sammenhænge, hvor man bruger blodpenge og i øvrigt bare har sin egen, tror man, ret til at køre sin egen domstol, altså at man er fuldstændig ligeglad med det danske retssystem.
Derfor har jeg nogle bekymringer omkring det her med, at man går ind og nu vil fjerne det 3-årige tilsyn, og det kunne jeg egentlig godt tænke mig lige at høre ordføreren om.
Hvor står ordføreren og Socialdemokratiet i forhold til at sikre, at vi virkelig kommer til bunds i at få ført tilsyn med de anerkendte trossamfund, som ikke retter sig efter den danske ret?
Mai Mercado (KF), 2024-11-22:
Så vil jeg spørge ind til de mange butikstyverier, der bliver begået af kriminelle udlændinge, og hvor der for en stor dels vedkommende er tale om organiseret kriminalitet.
De har ikke nogen tilknytning til Danmark og må derfor være relativt enkle at udvise.
Og vi står jo med en udfordring, hvor der jo er meget, meget lange ventetider ved domstolene, hvilket jo også kan betyde, at det tager lang tid for sagerne at komme for retten.
I den mellemliggende periode – 2 år, 3 år, eller hvor lang tid det nu tager – kan man altså vedblive med at begå kriminalitet i Danmark.
Så hvornår er det ministerens opfattelse at vi vil kunne begynde at se et knæk i kriminalitetsstatistikken for indbrud og for butikstyveri, fordi vi simpelt hen får udvist flere kriminelle udlændinge hurtigere?
Peter Hummelgaard (S), 2024-11-22:
Jeg beslutter mig for, at fru Mai Mercado og jeg faktisk ikke er uenige.
Da jeg oplistede de økonomiske konsekvenser, var det egentlig heller ikke, fordi det var et udtryk for, at jeg ikke troede, at ordførerne havde læst det; det var mere for at opliste det, så det også blev ført til referat.
De beløb, der er i de økonomiske konsekvenser, også i kriminalforsorgen,
er jo baseret på, hvad der også skal bruges af årsværk blandt fængselsbetjente osv.
Vi kan godt svare på de spørgsmål, som fru Mai Mercado stiller, omkring det konkrete lovforslag her.
Og så må vi se på, om vi skal være endnu bedre til også fremadrettet at bryde det endnu mere ned, så det står tydeligere, hver gang vi vedtager nye lovændringer – hvilket er det, jeg hører fru Mai Mercado efterspørge.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-11-22:
Tak for det.
Som liberal synes jeg, at det både er legitimt at være donor og ikke være donor, men når vi nu ved, at langt de fleste gerne vil være donor, skal det være ligesom alle mulige andre steder, hvor vi indretter udgangspunktet efter flertallet, nemlig at der selvfølgelig stadig er fuld frihed til at sige ja eller nej.
Jeg synes netop, at det at sige, at udgangspunktet må være et mindretal, er smagsdommeri.
Et eksempel på, at vi automatisk går ud fra, at folk vil noget, fordi vi ved, at flertallet gerne vil, er f.eks. i forhold til at modtage et organ.
Der har vi også et udgangspunkt om, at folk gerne vil modtage et organ, men selvfølgelig stadig med frihed til at kunne sige nej, hvis man ikke har lyst til at modtage et organ.
Det er bare lige for at give et eksempel, som ordføreren efterspurgte.
Serdal Benli (SF), 2024-11-22:
Det skal jeg beklage.
Men som jeg også sagde, er det, som er vores bekymring, at der kan være den udfordring, at borgerne opfatter det sådan, at de med dette lovforslag ikke længere behøver at foretage sig noget, fordi man allerede er registreret.
Det er sådan set det, der grundlæggende er vores bekymring, i forhold til at det her reelt ikke får den effekt, som det er tiltænkt.
Men vi tror ikke, at løsningsforslaget ligger lige her i det forslag, L 73, der ligger her.
Louise Brown (LA), 2024-11-22:
Jeg er i tvivl om, om der var et spørgsmål dér, men vi kan jo så også diskutere, hvorvidt det skal være okay, at man bare får et organ, hvis man ikke vil have det.
I forhold til det her med, at der er mange, der gerne vil, så er det også min overbevisning, at der er rigtig mange, der gerne vil.
Men jeg kunne også godt have en frygt for, at vi har noget af det der, som jeg kalder for Nik & Jay-effekten, på spil; altså det her med, at da Nik & Jay kom frem, var der ikke nogen, der kunne lide dem, og alligevel var det dem, der solgte allerflest plader i Danmark.
Den omvendte effekt kunne måske være på spil her.
Det er godt og bedst at sige, at man gerne vil være organdonor, men man har måske ikke sådan rigtig mærket efter og taget stilling.
Dermed siger jeg ikke, at det ikke passer, hvis folk siger det.
Jeg siger bare, at der kan være en frygt for, at man kommer til at sige det uden egentlig have tænkt efter, fordi det er det bedste at sige.
Det er også lidt det, jeg mener med, at vi kan risikere at komme til at stå i en situation, hvor man, hvis man siger nej, føler sig forkert – og det bryder jeg mig ikke så meget om.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-11-22:
Tak for talen.
Nu er situationen jo den i dag, at det er uholdbart, at så få af dem, der gerne vil donere, har registreret sig.
Så derfor er vores holdning, at vi bliver nødt til at gøre noget.
Jeg kunne også godt tænke mig at høre ordføreren, hvor det er, den her frygt for, at det her rent faktisk vil blive værre, kommer fra.
Er det stadig det studie, som SF tidligere har talt om, i forhold til hvad der skete i Holland, hvor man tvang folk til at tage stilling?
Det gør vi jo netop ikke her, fordi vi ved, at nogle, der ikke er klar til at tage stilling, rent faktisk kommer til at sige nej, hvis man tvinger dem hårdt til at tage stilling her og nu, hvor de måske ellers ville sige ja.
Hvad er det for nogle studier, ordføreren henviser til i forhold til den her frygt, når der jo netop er en række andre lignende tilfælde, hvor man har gjort præcis det samme, som vi kan gøre i Danmark, og hvor det netop har haft en positiv effekt?
Serdal Benli (SF), 2024-11-22:
Som jeg også sagde i min ordførertale, er vi jo med i den aftale, der netop skal være med til at styrke organdonationsområdet, og det står vi sådan set stadig væk ved.
Men vi er bare i tvivl om, hvorvidt det, der lægges op til her, er den rette løsning på i hvert fald en del af den udfordring, vi står over for.
Det er jo derfor, vi er skeptiske og har indtaget den position, som jeg lige har tilkendegivet.
Monika Rubin (M), 2024-11-22:
Vi kan bare se på den evidens, der ligger fra de lande, hvor man har gennemført noget lignende, at det ikke i værste fald er det, der kommer til at ske.
Og en del af de høringssvar, der foreligger, forholder sig heller ikke til den nyeste viden, der er på det her område.
De forholder sig til en viden, der faktisk er forældet, altså som stammer fra før 2020.
Vi ved, at der inden for de sidste par år er lavet en hel del større studier, der faktisk viser, at den her type model rent faktisk vil gøre en kæmpestor forskel.
Serdal Benli (SF), 2024-11-22:
Det, jeg jo så også sagde i min ordførertale – det synes jeg også lige hører med – var jo, at det i værste fald forringer muligheden for at sikre sig flere organdonorer.
Det er jo i øvrigt, som jeg også sagde, en holdning eller i hvert fald et synspunkt, som går igen i mange af høringssvarene.
Det synes jeg også er værd at bemærke her, og det er også det, der er udslagsgivende for vores position i forhold til den del af lovforslaget.
Monika Rubin (M), 2024-11-22:
Jeg skal nok lade være med at spørge for meget ind, men jeg bliver bare nødt til at korrigere ordføreren, for ordføreren sagde, at forslaget i bedste fald ikke gør nogen skade.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-11-22:
Ja, og den frygt kan jo altid gå begge veje.
Der må man jo så tage udgangspunkt i det, man tror de fleste gerne vil, og flertallet er så massivt her, at jeg ikke tænker, der er så meget at være i tvivl.
Så lige til et andet spørgsmål i forhold til den her tro på, at den anden model, som ordføreren nævnte, altså den med, at man blev tvunget til at tage stilling, f.eks. når man skulle have kørekort, ville være god.
Louise Brown (LA), 2024-11-22:
Jeg er enig, og jeg er også glad for, at der kommer kampagner omkring det.
Den ene ting er, at vi har talt om det længe, og at der stadig ikke er donorer nok – der er i hvert fald 84 pct., der gerne vil, men som ikke får sig tilmeldt.
Og netop det faktum, at vi har talt om det længe og man ikke har taget stilling, kunne måske også tyde på, at det så er, fordi man ikke har taget stilling.
Man siger, at man godt tror, man vil det, men man har ikke rigtigt inde i sig selv taget stilling.
Måske er der faktisk noget i det, at der er gået så lang tid og der stadig ikke er flere mennesker, der har tilmeldt sig aktivt.
Så vil jeg jo altså også sige, at det stadig væk kræver, at de mennesker, der vil donere deres organer, primært dør på hospitalet; ellers er det ikke muligt.
Monika Rubin (M), 2024-11-22:
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at det er rigtig godt, at vi taler om det.
Vi har bare talt om det i så mange år, og vi kan stadig væk se, at der er 28 mennesker, der dør på venteliste hvert evige eneste år.
De bliver ikke reddet af, at vi bare bliver ved med at tale om det, men vi bliver simpelt hen nødt til at gøre noget anderledes, og det er jo det, regeringen nu forsøger med det her lovforslag.
Der gør vi mange ting på én gang.
En ting er, at vi indfører den her bløde model for et aktivt fravalg, men vi kommer jo også til at lave massive kampagner med massiv oplysning, og det vil alle de mennesker, der fylder 18 år fremadrettet, jo også få.
Så vi skal gøre noget, og vi skal ikke bare tale.
Louise Brown (LA), 2024-11-22:
Tak, og tak for kommentaren.
Jeg synes også, det er ærgerligt, men der blev jo også lavet en aftale i 2022, som jeg synes vi skulle have forsøgt at gennemføre, inden vi laver nye tiltag, som kan skabe mere forvirring ude hos borgerne.
Når det er sagt, er det kun godt, at vi har samtalen, for det er jo med til at skabe opmærksomhed.
Hjemme i min husstand har teenageren også selv været inde at melde sig, fordi det også er en samtale, der foregår i offentligheden, og det er jo det vigtige, altså at vi får talt om tingene, som en tidligere ordfører fra Socialdemokratiet også var inde på.
Vi skal jo have de her samtaler derhjemme, så jo mere vi også er med til at præge samtalen, jo bedre er det.
Altså, det er næsten det vigtigste.
I forhold til de tidligere undersøgelser ligger der noget ny forskning, men i den forskning er der faktisk heller ikke korrigeret for andre tiltag, f.eks. DCD, altså donation ved cirkulatorisk død, og alle de kulturelle ting, der kan være i de forskellige lande, som har haft gode eksempler.
Monika Rubin (M), 2024-11-22:
Mange tak for talen.
I forhold til de ting, som ordføreren sagde i sin tale, så synes jeg, det er ærgerligt, at ordføreren henviser så meget til, hvad Christina Rosenlund fra Dansk Center for Organdonation siger.
For mange af de ting, hun siger, baserer sig på forældet viden, og hun forholder sig ikke til de nyeste studier, der ligger på området.
Det er jo præcis også derfor, vi f.eks. har lavet en sundhedsreform, altså for at styrke sundhedsvæsenet og for at sørge for, at de ressourcer, der er i sundhedsvæsenet, bliver brugt på den absolut bedste måde.
Så der er jo mange ting, vi gør på én gang, og jeg synes, det er ærgerligt, at vi bare skal blive ved med at snakke om, hvad vi kan gøre, i stedet for at gøre noget.
For vi har talt om det her i så lang tid.
Louise Brown (LA), 2024-11-22:
Nej, det gør man jo ikke med regeringens forslag.
For hvis man ikke selv har taget stilling, hvis man ikke har frameldt sig Organdonorregisteret efter sin 18-årsfødselsdag ifølge regeringens nye forslag, så er det jo igen de pårørende, der skal tage stilling.
Der må jeg jo give en tidligere ordfører ret i, at det på den måde ikke ændrer ved det, der foregår i dag, og derfor er det også mærkeligt, at vi skal gøre det, altså at vi skal stå her og have den her samtale igen.
For det vil i sidste ende være de pårørende, der skal tage stilling, hvis man ikke selv har gjort det, ligesom det er i dag.
Birgitte Vind (S), 2024-11-22:
Ja, og det har jeg også enormt stor respekt for.
Vi ved jo, at det i dag er sådan, at det, når der desværre sker en ulykke, så kan være de pårørende, der skal tage stilling.
Sådan er det desværre alt for ofte, fordi netop kun en tredjedel af danskerne har taget stilling til organdonation, altså aktivt og på skrift, og jeg tænker bare: Hvordan kan vi så sikre os, at der er flere, der gør det?
Man kan jo i hvert fald sige, at vi med regeringens forslag kommer ud over det med, at det er de pårørende, der skal tage stilling.
Anerkender ordfører ikke det?
Louise Brown (LA), 2024-11-22:
Nej, for mig handler det ikke om en procentsats, faktisk slet ikke.
For mig handler det om, at det er en følelse inde i min krop, som jeg forholder mig til, altså en følelse af, at jeg i det her tilfælde automatisk bliver tilmeldt noget som 18-årig og jeg først her skal melde mig fra igen, og det er en følelse, der er forkert.
For den piller ved min frihedstrang og min ret til at bestemme over min egen krop, og jeg forestiller mig, at der er en masse andre, som har det på samme måde, måske nok mest i min ende af det politiske spektrum.
Så det der med at sige, at det skal være 90 pct., eller at det skal være 100 pct., er ikke det vigtige for mig.
Det, der vægter højest, er sådan set det fundamentale princip i det her forslag.
Birgitte Vind (S), 2024-11-22:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Jeg deler jo helt ordførerens holdning i forhold til, at det skal være den enkeltes frie valg, og det tror jeg faktisk ikke der er nogen herinde i salen der er imod.
Jeg har i hvert fald ikke på noget tidspunkt hørt, at den enkelte ikke selv skulle tage stilling.
Derfor ærgrer det mig også rigtig meget, at det ligesom kommer til at handle om, at vi som stat kommer til at fratage den enkelte borger sin fri vilje, og det der med politisk korrekthed, og hvad man nu skal vælge.
For selv om det er sådan i dag, viser tallene jo, at mange gerne vil det.
Så har ordføreren en grænse for, hvor mange procent af danskerne der skal sige det?
Skal vi op på 90 pct. eller 95 pct., før ordføreren tænker, at man kunne gå ind på regeringens løsningsforslag?
Louise Brown (LA), 2024-11-22:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Jeg anerkender, at der også kan være en bagside af medaljen.
Derfor tænker jeg også, at hvis man havde foreslået det eller var gået med på den idé, havde man også skullet kigge på, hvordan det kunne gøres praktisk muligt, bl.a. også med sådan en ved ikke-model, eller en jeg har ikke lyst til at tage stilling nu-model, eller en kontakt mig om 2 år igen-model.
Serdal Benli (SF), 2024-11-22:
Tak for det, formand.
Jeg er fungerende ordfører for SF på sundhedsområdet i dag og skal redegøre for vores position.
Lovforslaget udmønter forslag til folketingsbeslutning om ændring af samtykkemodel for organdonation til en blød model af aktivt fravalg fra det fyldte 18. år, som regeringen fremsatte i maj i år.
Som det fremgår af resuméet til lovforslaget, stemte SF netop ikke for det beslutningsforslag.
Vi stemte gult, fordi vi ikke mener, at forslaget løser det problem, som det var hensigten at løse.
Med samtykkemodellen er alle borgere automatisk registreret som donorer, men registreringen har først værdi, hvis man som borger har bekræftet den indstilling.
I bedste fald gør forslaget ingen skade.
I værste fald forringer det muligheden for at sikre sig flere organdonorer.
Det vil især gøre sig gældende, hvis borgere opfatter det sådan, at de med dette forslag ikke længere behøver at foretage sig noget, fordi man allerede er registreret.
Det synspunkt går i øvrigt også igen i mange af høringssvarene til lovforslaget.
SF er til gengæld med i aftalen »Fælles om at give livet tilbage«, som er en national handleplan for at styrke organdonationsområdet, og vi bakker naturligvis fortsat op om den aftale.
Det fremgår imidlertid også af den aftale, at SF og andre partier ikke er forpligtet til at stemme for aktivt fravalg af organdonation.
I SF stemmer vi gult til den del af forslaget, og det giver jo selvfølgelig anledning til at bede om at få forslaget delt op, og det må jo så bero på en drøftelse i udvalget.
Jeg skulle også hilse fra Enhedslisten og sige, at de heller ikke har ændret holdningen eller ændret deres stillingtagen til forslaget, siden vi behandlede det sidst.
Tak for ordet.