runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Seier Christensen (NB), 2019-10-24:
Tak for redegørelsen.
Nu kom hr. Martin Lidegaard mig lidt i forkøbet.
Det var noget af det samme, jeg tænkte på, nemlig det forslag, som Tyskland er kommet med.
Og nu kan jeg jo forstå, at Tysklands forslag ikke er en EU-indsats, men mere en indsats af en samling af europæiske lande.
Så hvis det forslag skulle komme, mener ministeren så, at Danmark skal stille styrker til rådighed?
Morten Bødskov (S), 2019-10-24:
Tak for det, formand.
Jamen vi svarer på alle de spørgsmål, der bliver stillet i udvalgsarbejdet, og også det her.
Jeg tror bare, det er vigtigt lige at holde sig for øje her, at det ligesom er toleddet.
Der er et brancheperspektiv, hvor man har solide erfaringer med – kan jeg roligt sige – at der her er en del, som pænt sagt har svært ved at forstå, hvad de skal betale.
Og det tager man fat på som branche.
I forhold til det andet, som ordføreren også spørger til, så giver man selvfølgelig også skatteforvaltningen mulighed for at give en virksomhed et påbud om at benytte det her system, hvis man kan konstatere, at virksomhedens registrering er utilstrækkelig, som det er formuleret.
Så altså, der er tale om en bred indsats, og det var også det, som ligesom gjorde, at det var behovet, og der var bred opbakning til det her lovforslag.
Men vi svarer på de spørgsmål, der er, og jeg håber, at Nye Borgerlige vil være med til at støtte det her, for der er ingen tvivl om, at her er der et problem, som vi jo i flere år har diskuteret om vi skulle gøre noget ved.
Og jeg må sige, at jeg er meget tilfreds med, at det nu er lykkedes at få det her fremlagt i en bred aftale.
Eva Flyvholm (EL), 2019-10-24:
Mange tak.
Det er jo ret åbenlyst, hvorfor vi har indkaldt til den her forespørgselsdebat i Folketinget.
Over de seneste uger har vi set nogle rigtig, rigtig voldsomme angreb fra Tyrkiet ind i de kurdiske områder i Syrien.
Vi har set, hvordan vores allernærmeste allierede i kampen mod Islamisk Stat, kurderne, er blevet angrebet.
Vi har også set, hvordan det her har udløst flygtningestrømme, hvordan civile er blevet dræbt, og hvordan det i det hele taget forværrer hele sikkerhedssituationen, både i området, men også globalt.
Noget af det, vi selvfølgelig også er nødt til at diskutere i Folketinget, er, hvordan vi skal forholde os til det, og det gælder, både hvad der skal til for at stoppe de her angreb, men også hvordan vi skal agere fremadrettet.
Så det er den debat, som vi meget, meget gerne vil have i dag, og det ser jeg frem til, for jeg tror, vi alle sammen er helt enige om, at det her er en rigtig, rigtig alvorlig situation.
Mange tak.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-10-24:
Tak for det, formand.
Vi må jo lære de nye regler godt at kende.
Allerførst vil jeg gerne sige tak til ministeren for den skærpelse, der er i forhold til våbeneksportstoppet, som jo præcis er noget af det, som Venstre har talt for igennem længere tid.
Det har været lidt for døve øre, havde vi egentlig fornemmelsen af, men nu kan jeg så forstå, at der er en skærpelse, og den er vi i hvert fald rigtig, rigtig glade for.
Så er der spørgsmålet om kurderne, hvor ministeren på den ene side siger, hvor vigtigt det er, at vi sikrer humanitær bistand til den nordøstlige del af Syrien, men på den anden side nævner udenrigsministeren jo ikke med et ord kurderne.
Der er det, jeg synes, det er vigtigt, at vi også her i Danmarks Folketing siger ligeud, at vi altså har nogle allierede, som har haft over 10.000 tab i kampen mod ISIL, og som lige nu er presset voldsomt og derfor har brug for venner, og der synes jeg, at Danmark skal være en af vennerne og dermed også sikre, at vi stadig væk har civile hjælpeprogrammer.
Så hvad vil regeringen konkret gøre for at sikre, at kurderne også får civile hjælpeprogrammer fra dansk side?
Jeppe Kofod (S), 2019-10-24:
For det første nævnte jeg faktisk de syriske demokratiske styrker, SDF, som har været en central partner for os i koalitionen mod ISIL.
Jeg vil gerne medgive over for ordføreren, at det har været en vigtig og central partner.
Det er det kurdisk dominerede SDF, som har været med til at løse den her opgave i kampen mod ISIL – det er vigtigt at forstå – og det også er derfor, at situationen efter den tyrkiske operation blev så kritiseret og fordømt fra vores side, da den svækker vores kamp mod ISIL.
For det andet har det været vigtigt for regeringen også at sikre, at vi får humanitær hjælp til det nordøstlige Syrien, og vi har afsat yderligere penge til det i lyset af de kamphandlinger, der foregår.
Det er vigtigt, at den civilbefolkning, som i ni år har oplevet krig i Syrien, får hjælp, specielt i den situation, de står i nu, og det gælder selvfølgelig alle befolkningsgrupper og selvfølgelig også kurderne.
Det er rigtig vigtigt at understrege.
Så det har vi taget højde for.
Men jeg takker for spørgsmålet og er enig i, at vi har en mulighed og en pligt til at handle.
Naser Khader (KF), 2019-10-24:
Tak skal du have, og tak til ministeren for redegørelsen.
Jeg er enig med mine kollegaer fra Venstre om, at vi har meget at takke kurderne for; de har virkelig gjort en forskel i området i forbindelse med vores kamp mod Islamisk Stat, hvor de har fungeret som vores landtropper.
Det, der sker nu, er, at de bliver presset tilbage, og så rykker Assads styrker frem.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge om, er: Hvad er regeringens position i forhold til eller holdning til Assad og Assads Syrien?
Er han stadig væk illegitim – er han en, vi taler med eller ikke taler med?
Jeppe Kofod (S), 2019-10-24:
Han er i regeringens og mine øjne stadig illegitim og en, vi ikke på den måde anerkender eller taler med.
Derfor er det også vigtigt at forstå, hvad vores rolle er og kan være i forhold til konflikten i Syrien.
Når der forhåbentlig kommer fred og stabilitet i Syrien, når den politiske proces, som er gået i gang med forfatningskomiteen, der blev nedsat, forhåbentlig på et tidspunkt fører til, at der kommer nogle ordnede forhold og en politisk løsning, og når man skal til at genopbygge landet, så er en af de ting, som jeg lægger meget vægt på, at det ikke er en genopbygning til støtte for Assad, men en genopbygning til støtte for den civilbefolkning, der har lidt i 9 år i Syrien.
Så det er rigtig vigtigt, at vi bruger det her til at få indrømmelser fra regimet til at støtte en politisk løsning, for det er det eneste, der er.
Eva Flyvholm (EL), 2019-10-24:
Tusind tak for redegørelsen.
For os i Enhedslisten er det også så vigtigt, at vi nu kan blive enige om, at Danmark står fast på, at vi lukker helt ned for eksport af våben til Tyrkiet.
Jeg synes, det både i praksis er rigtig vigtigt, at vi gør det, og jeg synes også, det er et meget vigtigt signal at sende til Tyrkiet, og der er jo mange andre af vores nabolande, der også har gjort det.
Så det er stærkt, og det er jeg rigtig glad for at vi har kunnet blive enige om i dag.
Jeg synes også, det er positivt, at der er en klar melding om, at Tyrkiet skal trække sig ud, altså at de her angreb skal stoppes, og at de skal trække sig ud.
Den sidste ting er så mere et spørgsmål i forlængelse af det, Michael Aastrup Jensen også bringer op, nemlig det her med, at det er vigtigt, at vi har et godt og tæt samarbejde med kurderne, både humanitært, men også politisk.
Det er dem, der har været de tætteste allierede i kampen mod IS, det er dem, som står for demokrati og inklusion i området, og det er dem, som helt systematisk bliver kørt over lige nu og udeladt af alle processer.
Derfor synes jeg, det er vigtigt, at den danske regering også mødes med dem.
Den svenske udenrigsminister har f.eks. mødtes med repræsentanter for kurderne i selvstyreområderne.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om udenrigsministeren også vil arbejde for, at vi får den direkte kontakt.
Jeppe Kofod (S), 2019-10-24:
Tak for det.
Den danske regerings linje har været meget klar i forhold til våbeneksport.
Vi har altså støttet de hårdest mulige sanktioner, man kan have fra EU's side, fra de europæiske landes side.
Vi tror, at man, når man står sammen i Europa, i et fælles signal over for Erdogan og over for det, der foregår, så har større indflydelse, end hvis man står hver for sig så at sige.
Det andet er, at det er rigtigt, at vi, både da jeg var til udenrigsministermøde med mine kolleger og også blandt stats- og regeringscheferne, ikke bare har fordømt Tyrkiets militære offensiv, men også har krævet, at de trækker sig ud igen af Syrien.
Det er rigtig vigtigt.
For det tredje vil jeg gerne understrege, at det er sådan, at jeg synes, det er vigtigt at have dialog med alle parter, også de kurdiske parter, og det har vi også på forskellig vis fra dansk side.
For hvis der skal findes en løsning – og det skal der – i Syrien, så skal det være en politisk løsning, hvor de forskellige befolkningsgrupper under en ny forfatning kan leve sammen og deres demokratiske rettigheder altså er fuldt ud respekteret, og det er rigtig vigtigt.
Så den proces skal vi have gang i, og derfor støtter vi også varmt Geir Pedersen, FN's særlige udsending for Syrien, og det spor, der ligger der.
Forfatningskomitéen er ikke en perfekt sammensat forfatningskomité, men vi støtter, at der skal findes en politisk løsning, for det andet, vi har set igennem de seneste 9 år, fører jo kun død, ødelæggelse og terror med sig, og det er ikke den vej, vi skal gå.
Så jeg noterer, hvad spørgeren siger, og siger også, hvor vigtigt det er at have dialog med alle parter, der kan sikre en fredelig fremtid og garantere demokrati, mindretalsbeskyttelse og de rettigheder, der skal gælde i Syrien fremadrettet.
Martin Lidegaard (RV), 2019-10-24:
Tak for udenrigsministerens indlæg.
For nogle dage siden var den tyske forsvarsminister ude med en idé om, at EU burde spille en stærkere og mere selvstændig rolle i det vakuum, som nu er opstået i Syrien, efter USA har besluttet at trække sig ud – et vakuum, der i øvrigt også er opstået mange andre steder i verden, bl.a. i Afrika.
Vi ved jo endnu ikke helt, om det er en officiel tysk udmelding, og hvad der nærmere ligger i den, men er regeringen enig i den grundlæggende tanke om, at EU måske skal begynde at agere med lidt større tyngde, lidt større selvstændighed og lidt større ansvar for vores nærområder, og er det en tanke, som regeringen har tænkt sig at bakke op og måske ovenikøbet tage føringen på?
Jeppe Kofod (S), 2019-10-24:
For det første var det regeringens holdning, at vi skulle komme med så stærkt som muligt et signal fra EU med fordømmelse af de militære operationer i Tyrkiet samlet set, og også i forhold til den restriktive våbenpolitik, vi lige har diskuteret.
Kan vi stå sammen, kan vi påvirke.
For det andet vil jeg sige, at det tyske forslag – som ikke er noget forslag endnu, men er en diskussion i Tyskland mellem, tror jeg, forsvarsministeren og andre – er noget, vi selvfølgelig vil se frem til.
Jeg tror, at det, som spørgeren er inde på i forhold til Europas rolle, er mere grundlæggende og er rigtig vigtigt, og der skal Europa spille så stærk en rolle, som vi overhovedet kan.
Og det er også en af de ting, som jeg selv som udenrigsminister tager op i kredsen med mine kollegaer i Bruxelles.
Jeg tror, Europas rolle er rigtig central.
I forhold til om man f.eks. kan få en FN-sanktioneret styrke, må jeg sige, at det ser meget svært ud; vi har set Rusland nedlægge veto, når det kommer til spørgsmålet i FN's Sikkerhedsråd.
Men det betyder ikke, at vi ikke skal prøve at finde løsninger, og derfor vil vi også, hvis der kommer et forslag fra Tyskland, se meget positivt på det og se, hvad vi kan gøre fra dansk side for at støtte tanker, der kan skabe fred og stabilitet.
Det er jo bl.a. derfor, at jeg synes, det har været vigtigt, at vi får indkaldt koalitionen, den globale koalition, mod ISIL, hvor Danmark og USA og Tyrkiet i øvrigt også er medlemmer, for at finde ud af, hvordan vi lægger en strategi, sådan at den terrortrussel, der udgår fra terrorbevægelser som Islamisk Stat og deres dødsrige, bliver bekæmpet effektivt sammen med vores allierede, inklusive USA.
Det er vigtigt at få det afklaret.
Jeg vil ikke udtale mig om den amerikanske valgkamp, men jeg noterer mig jo, hvad præsident Trump siger, og det er vi selvfølgelig nødt til at forholde os til.
Men jeg synes samtidig, det er vigtigt, at det er noget, som vi, som går op i at få bekæmpet og nedkæmpet terrororganisationer, hvad enten det er ISIL i Syrien eller i Mellemøsten, eller, som vi også vedtog tidligere på dagen, kampen mod andre terrororganisationer i Sahel, står på mål for fra dansk side og med vores allierede får sikret en god opbakning til.
Så det er nogle af de budskaber, vi vil tage med til amerikanerne, nemlig at vi altså står fast i kampen mod terrorbevægelser.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-10-24:
Tak for det.
Der, hvor jeg til gengæld synes der mangler noget,
er i spørgsmålet om ISIL-fangelejrene, og der har vi fra Venstres side flere gange sagt, at det jo kan være nødvendigt, at man bliver nødsaget til at flytte de her fangelejre enten sydligere i den nordøstlige del af Syrien eller eventuelt flytte dem over i de irakisk-kurdiske områder, så vi kan være så tæt på hundrede procent sikre på, at de her mennesker kan være bag lås og slå.
Derfor er spørgsmålet nu til den socialdemokratiske ordfører: Hvad kan Socialdemokratiet og dermed regeringen gøre for at berolige os i, at man har taget skridt til at sikre, at de her ISIL-fanger altså er bag lås og slå og er i nogle lejre, som også er sikre, eller at man eventuelt flytter dem?
Annette Lind (S), 2019-10-24:
Jeg tror ikke, at ordføreren fra Venstre skal være nervøs for, at vi ikke ønsker, at vi skal have så sikker en politik på det her område som overhovedet muligt.
Det er bl.a. også derfor, vi har haft hasteforespørgslen i dag, hvor vi så netop siger, at de her fanger ikke har noget som helst at gøre i Danmark, fordi de har vendt Danmark ryggen.
Så derfor har vi en meget restriktiv opgave at se frem til, og det kommer vi også til at diskutere i Udenrigspolitisk Nævn, og det kommer vi til at diskutere med udenrigsministeren.
Søren Espersen (DF), 2019-10-24:
Jamen altså, det er et princip for os, at sanktioner er af det onde.
Det rammer jo også dansk erhvervsliv, selv om det er muligt, at det går endnu hårdere ud over de andre.
Jeg tror så heller ikke på, at man ville kunne lave en total EU-embargo af varer, der kommer fra Syrien, for man ville jo så finde nogle andre steder at afsætte dem.
Med hensyn til det første er det jo rigtigt med USA's engagement rundtomkring, men lige pludselig – det er i hvert fald nyt for hr. Søren Søndergaard – er det en rigtig god og stor idé, at USA stadig væk skal være politimand rundtom i Europa og i verden og i Asien osv.
Er det en ændring af hr. Søren Søndergaards normale måde at se på tingene på?
Det må det jo være.
Man har altid sagt, at man ikke ønsker den der amerikanske politimand rundtomkring, men når de så trækker sig tilbage, er det forkert, og når de bliver, er det også forkert.
Søren Søndergaard (EL), 2019-10-24:
Jeg vil bare sige, at jeg ikke tror, at hr. Søren Espersen skal være så bange for, at USA indtager sådan rent institutionalistiske standpunkter.
Altså, samtidig med at man ville trække de 1.000 soldater ud af Syrien for at opfylde valgløfter, som Trump sagde, satte man 2.000 soldater ind i Saudi-Arabien.
De 1.000 soldater blev så ikke trukket ud, de blev jo flyttet til Irak for at forsvare oliefelterne, og så for at være på den sikre side efterlod man også et kontingent i Syrien for at forsvare oliefelter.
Så altså, det er bare mere et udtryk for, at olie er mere vigtigt end mennesker, men lad det nu ligge.
Det spørgsmål, jeg sådan set ville stille, for det synes jeg var relevant, var, om man også opfatter det at afbryde toldunionsaftalen med Tyrkiet som en sanktion?
Altså, EU har jo en toldunionsaftale med Tyrkiet, som betyder, at Tyrkiets største eksport- og importpartner er EU, og det er klart, at lukker man for det, vil det have en fuldstændig afgørende betydning for tyrkisk økonomi.
Hvordan opfatter man det fra Dansk Folkepartis side?
Søren Espersen (DF), 2019-10-24:
Man har jo nu indgået en aftale, forstår jeg.
Den ser også ud til at virke, men hvor længe den holder, ved man så ikke.
Men jeg tror bare, det var beviset på, at en samtale mellem Putin og Erdogan pludselig ændrede alting fra time til anden.
Først lavede man en meget, meget langtrækkende våbenhvile, og så indgik man aftalen her, som ser ud til at holde.
Noget sådant ville jo ikke kun tænkes fra EU's side, fordi EU netop militært og sikkerhedspolitisk er så splittet, som man er i sin tankegang.
Hvad er EU?
Det har vi tit talt om.
Er det Visegradlandene, eller er det Syditalien og Norditalien og Spanien?
Hvad er EU, og hvor ligger EU's linje?
Den er meget, meget vanskeligt at finde.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-24:
Ja, der er nogle brancher, hvor der er problemer, men som debatten i dag har løftet, er det stadig væk et flertal, som godt kan finde ud af det, og det flertal pålægger man nu en ekstra byrde, fordi der er nogle, der ikke kan, og det synes jeg er unfair konkurrence.
Lad os nu slå hårdt ned over for de mennesker, som ikke kan følge reglerne.
Må jeg ikke stille et spørgsmål om, hvorledes det kan være, at vi ikke kan komme lidt tættere på provenuet, hvis man ved, hvor mange procent af en branche man mener bevidst snyder, og man ved, hvor meget branchen omsætter for i alt?
For så ville man sandsynligvis kunne komme det lidt nærmere, hvad det tal så vil være – altså hvor stort det skattegab så vil være.
Så måske kunne man komme lidt tættere på det tal i udvalgsarbejdet, hvis man går matematisk til det på den måde.
Martin Lidegaard (RV), 2019-10-24:
Der er ingen tvivl om, at situationen er svær.
Det skal jeg nok komme tilbage til i min tale.
Men på den anden side kan man sige, at ingen vel er i tvivl om, at Europa kommer til at spille en kæmpe rolle i genopbygningen af Syrien på et eller andet tidspunkt, fordi vi har så store interesser i det.
Så spørgsmålet er udelukkende: Hvornår skal Europa forsøge at tage sig sammen til at spille en stærkere rolle?
Vi kan selvfølgelig godt vente – det er jo ikke engang længere USA, der gør det; det er Tyrkiet og Rusland – vi kunne jo også melde os på banen nu.
Søren Espersen (DF), 2019-10-24:
Nej, sådan skal det ikke forstås.
Vi har eksempelvis været gode allierede til Frankrig i de ting, der er foregået i det centrale Afrika, har været villige til at lave en bilateral aftale med Frankrig.
Jeg tror bare ikke på det.
Jeg tror ikke på ideen.
Jeg tror, at man må sige, at de kræfter, som har mulighed for at ændre det her, desværre er Putin og Erdogan og præsident Trump i USA.
Det er der, hvor de stærke kræfter ligger.
Man tager ikke så meget hensyn til Europa.
Det mener jeg ikke man gør fra nogen af siderne, og det kan man så beklage.
Men må jeg ikke nok godt lige sige, at jeg synes, det er et godt forslag til vedtagelse.
Jeg nævnte de to ting som noget, der var svært for os, men at vi alligevel gerne vil støtte det, der bliver sagt, og jeg har også været enig i meget af det, der er blevet sagt fra talerstolen i dag.
Martin Lidegaard (RV), 2019-10-24:
Ja, det var jo et sjovt ordførerindlæg, for det var et ordførerindlæg, der handlede om alt det, man var imod i det fælles forslag til vedtagelse, man alligevel har tænkt sig at stemme for: Man er imod at stoppe våbeneksporten, og man er imod at få Europa mere på banen osv.
Det kunne være interessant at høre.
Men grunden til, at jeg trykkede på knappen, var, at når nu USA trækker sig helt ud af Syrien, som ordføreren er inde på, og efterlader et magttomrum i vores nærområde, hvorfra der kommer et betydeligt antal flygtninge, som jeg ved ligger Dansk Folkeparti på sinde – og der er jo en risiko for endnu flere flygtninge med de skridt, Tyrkiet har taget – så har jeg svært ved at se, hvorfor man ikke fra europæisk side skulle forsøge at spille en rolle i det tomrum med henblik på at stabilisere situationen og få situationen under kontrol.
Altså, skal jeg forstå det sådan, at Dansk Folkepartis antipati mod EU er så stor, at man ikke mener, at Europa skal spille en rolle i vores egne nærområder i en situation, hvor USA ikke har tænkt sig at gøre det længere?
Søren Søndergaard (EL), 2019-10-24:
Ja, når man er et sted og trækker sig tilbage for at give grønt lys til en invasion, er det en rigtig dårlig idé.
Det kan jeg bekræfte er Enhedslistens holdning.
Men i forhold til det med toldunionsaftalen undrer det mig en del, for det har Dansk Folkeparti jo stemt for adskillige gange her i salen, altså at man skulle afbryde toldunionsaftalen, og at man ikke skulle føre forhandlinger om toldunionsaftalen.
Derfor undrer det mig meget, og jeg vil bare høre, om hr. Søren Espersen her repræsenterer partiet, eller om det mere er egne synspunkter, hr. Søren Espersen repræsenterer?
Søren Espersen (DF), 2019-10-24:
Jamen altså, vi har været meget klare i mælet, når det f.eks. har drejet sig om Tyrkiets medlemsskab af EU; der var måske i høj grad et sted at tage fat og så måske lave en form for sanktion på den måde
Jeg er ikke helt klar over, hvad det andet er, hr. Søren Søndergaard henviser til.
Martin Lidegaard (RV), 2019-10-24:
Det er jeg enig i at det er.
Det, jeg prøver at lægge frem her, er, at jeg tror, at det sådan set ikke rigtig er noget, vi selv vælger, for jeg tror, at USA er ved at vælge for os, og de ønsker ikke længere at bidrage på den måde, de har gjort.
Derfor kommer vi til at kigge på det og spørge os selv: Hvad gør vi så i den situation?
Det er ikke, fordi jeg ønsker at afskaffe NATO eller det tætte bånd til USA som allieret, når det handler om vores, kan man sige konventionelle sikkerhed.
Det har jeg ingen intentioner om eller nogen som helst lyst til, men jeg tror, at når det angår vores egne nærområder, kommer vi til at tage et større ansvar.
Søren Espersen (DF), 2019-10-24:
Det andet spørgsmål, jeg vil stille, er i forhold til den ændring, det så vil være, af Danmarks sikkerhedsudsyn, hvor det i de sidste årtier har været klart, at det har været UK, og at det har været USA, som den danske befolkning har set til og fundet sikkerhed og tryghed i.
Det vil være en komplet nyskabelse at foretage sig noget her, uden at i hvert fald et af de to lande er med i en eventuel militær aktion.
Martin Lidegaard (RV), 2019-10-24:
Det, jeg sagde, var, at hvis man skal forhandle en løsning, som kan tages til FN's Sikkerhedsråd, og som vi jo alle sammen ved indbefatter, at både Rusland og USA og England og Frankrig, som sidder i Sikkerhedsrådet alle sammen, kan være enige, så kan man godt påbegynde de forhandlinger, der skal føres dertil, mener jeg.
De er jo i gang, altså Erdogan og Putin sidder jo og forhandler.
Jeg mener ikke, man kan sende soldater ud uden at have de her vitale parter taget i ed, og det foregår jo i praksis i FN's Sikkerhedsråd.
Søren Espersen (DF), 2019-10-24:
Det er altså en ny måde, Det Radikale Venstre begynder at udtrykke sig på.
Altså: Er det okay nu for De Radikale, at man foretager det her skridt, et europæisk militært skridt, uden en tilladelse fra FN's Sikkerhedsråd?
Martin Lidegaard (RV), 2019-10-24:
Jamen altså, både amerikanerne og europæerne, uanset om det var Irak eller Syrien, vi talte om, har jo været der for at bekæmpe ISIL, ikke for at bekæmpe Assad, ikke for at bidrage til en varig løsning for Syrien
Og det er jo en stor diskussion, om man skulle være gået ind, dengang Obama trak den røde linje for efterhånden en del år siden og ikke slog igen, da man havde muligheden, og om det ville have forandret den situation, vi er i i dag.
Men der, hvor vi er i dag, er jo, at de soldater, der er der, både de amerikanske og alle andre, der har været derinde, har været der for at bekæmpe ISIL, ikke for at bidrage til en løsning i Syrien.
Det, jeg taler om nu, er: Kan man forestille sig en løsning i Syrien?
Og jeg synes, det sværeste i den konkrete sammenhæng jo netop er, hvad rollen er for Assad og hans regering.
Vi er alle sammen enige om, at den kan kun være midlertidig, men i første omgang er det jo Rusland og Tyrkiet, vi i givet fald skal starte en dialog med.
Naser Khader (KF), 2019-10-24:
Og tak til ordføreren.
Et af de argumenter, den amerikanske præsident brugte for først at trække de 50 soldater tilbage og siden de 1.000 andre soldater, var, at de var der alene, europæerne var der ikke.
Hvorfor var EU der ikke tidligere?
Hvorfor er det først nu, man vågner op?