runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2017-06-14:
Men den debat havde vi jo ved førstebehandlingen, og der svarede jeg også på de spørgsmål, som hr. Rune Lund kom med, og som hr. Rune Lund rejste.
Jeg synes, det er en relevant problemstilling, hvordan man kan sikre, at man i højere grad rammer udenlandske hjemløse og ikke danske hjemløse.
Så det er jo rigtigt nok, at det her lovforslag gælder hele vejen rundt.
Det har vi sådan set allerede fået bekræftet.
Hr. Rune Lund siger, at der allerede i dag findes regler, som sikrer udvisning.
Det er jo ikke korrekt.
Der er mange af de her, der render rundt på gader og stræder, som ikke bliver udvist, selv om det er fuldstændig åbenlyst for enhver, at de ikke er i stand til at forsørge sig selv.
Dansk Folkeparti stiller her til andenbehandlingen et ændringsforslag, som, hvis det bliver vedtaget, vil betyde, at hvis man bliver dømt for tiggeri og er udenlandsk statsborger, vil man blive udvist.
Så jeg opfordrer Enhedslisten, hvis Enhedslisten har den opfattelse, at folk, der ikke er i stand til at forsørge sig selv, ikke skal være i Danmark, til at stemme for Dansk Folkepartis ændringsforslag.
Og jeg opfordrer også resten af Folketinget til at gøre det, hvis man har den opfattelse, at romaer, der kommer hertil – det kan også være andre med romabaggrund eller andre EU-borgere – og som ikke er i stand til at forsørge sig selv, skal udvises.
Det bør Enhedslisten jo også gøre, hvis hr. Rune Lund mener, at de faktisk skal udvises, hvis de ikke kan forsørge sig selv, for så vil det blive indarbejdet i lovforslaget, og så kan vi vedtage det i dag.
Rune Lund (EL), 2017-06-14:
Reglerne i dag er jo faktisk meget klare.
Man må komme her til landet for at søge arbejde, og man skal kunne forsørge sig selv.
Man har 3 måneder til at søge arbejde.
Det er heller ikke tilladt, at man laver lejre, og det er heller ikke tilladt, at man chikanerer folk.
Det er ikke tilladt at begå tyveri.
Der er et langt regelsæt, som håndterer de problemstillinger, som vi bl.a. også diskuterede indgående under førstebehandlingen.
Det er jo sådan set, synes jeg, mere vigtigt, når vi snakker om et konkret lovforslag.
Så kan vi snakke om alle mulige andre relevante problemstillinger, også om udenlandske hjemløse, men det her forslag handler jo sådan set om at skærpe straffen for tiggeri, hvilket også vil ramme danske hjemløse, og i forhold til det synes jeg vi mangler nogle svar fra Dansk Folkeparti.
Martin Henriksen (DF), 2017-06-14:
Tak for det, formand, og tak for ordførertalen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Rune Lund, om Enhedslisten har nogle andre planer – ud over selvfølgelig at sikre bedre adgang til offentlige toiletter, hvilket i visse tilfælde sikkert kan være udmærket – som rent faktisk har en effekt.
Mener Enhedslisten eksempelvis, at der er behov for, at vi udviser udlændinge, der ikke er i stand til at forsørge sig selv, eller mener Enhedslisten, at det er Danmarks opgave at forsørge udlændinge, som ikke har lyst til at rejse?
Hvis de vælger at være her i Danmark og vi ikke kan overtale dem til at rejse, eksempelvis i forbindelse med de her transitrum, mener Enhedslisten så, at de skal tvangsudvises af Danmark, når de ikke kan forsørge sig selv?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-06-14:
Tak for det.
Altså, undskyld mig, vi skal give gratis senge, og vi taler om noget helt andet.
Men hvad skal vi konkret gøre ved de mennesker?
Jamen det er ikke kriminalitet, og det er et socialt problem, siger nogle.
Men et flertal herinde mener, det er kriminalitet, så det er det.
Hvis hr. Rune Lund heller ikke synes, det er kriminelt at køre for stærkt, så må jeg sige, at det er det altså alligevel.
Hvad skal vi gøre ved de her mennesker?
Hvad skal vi gøre for at skabe tryghed blandt helt almindelige mennesker?
For det her er, uanset hvad hr. Rune Lund har af fine fornemmelser for bemærkningerne til lovforslaget, utryghedsskabende.
Rune Lund (EL), 2017-06-14:
At jeg skulle stå her og tale udenom, synes jeg måske er noget af en tilsnigelse.
For jeg prøver faktisk desperat at tale om, hvad det her lovforslag rent faktisk omhandler, og det handler om helt almindeligt tiggeri, hvor fattige mennesker sidder på gaden og beder om penge.
Det er kriminelt i dag.
Hvis jeg sætter mig ned foran metrostationen på Christianshavns Torv og rækker den her kop frem for at bede om en femmer til en kop kaffe, så kan jeg se frem til 14 dage i brummen, og det vil være skærpelsen med det her lovforslag.
Det mener jeg er helt forkert.
Jeg mener, det er forkert, at det i det hele taget skal være ulovligt at gøre det, og det her er så en skærpelse.
Men jeg må sige, at jeg desperat prøver at få den her debat til at handle om det, som lovforslaget rent faktisk går ud på, nemlig en fuldstændig uproportionel tilgang til tiggeri, hvor man nu ligestiller tiggeri med visse former for vold.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-06-14:
Og du tigger jo ikke, hvis du sælger Hus Forbi, men så sælger du noget.
Men der er danske hjemløse, som bliver omfattet af det her, og jeg må sige, at jeg synes, det er utrolig pinligt, at Socialdemokratiet kan gå med på det her.
Jeg håber med fru Trine Bramsens bemærkninger, at man ved den første danske hjemløse, som ikke har gjort noget, som ikke generer nogen andet end bare at være til stede med sin fattigdom og tigge, og som kommer i fængsel, ruller det her tilbage.
Trine Bramsen (S), 2017-06-14:
For det, vi gør med forslaget her, er jo, at vi strammer lovgivningen på bestemte lokationer.
Det vil jo netop sige, at der uden for de her lokationer er en undtagelse fra de stramninger, vi laver i dag.
Så er ordføreren helt sikker på, at hun har læst forslaget korrekt?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-06-14:
Fru Trine Bramsen må have hørt forkert.
Jeg sagde, at konsekvensen af det her lovforslag er, at man uden undtagelse, uden undskyldning, som det er i dag, sender folk 14 dage i fængsel.
Det, jeg sagde, var, at Kirkens Korshær, som vi alle sammen har fået en mail om – det har fru Trine Bramsen i hvert fald også som ordfører –
Trine Bramsen (S), 2017-06-14:
Tak for det.
Ordføreren siger fra talerstolen, at vi med det her forslag nu – nu – gør det kriminelt at tigge.
Jeg vil bare lige have ordføreren til at bekræfte, at vi siden 1890 har haft en lov imod betleri i Danmark, og så vil jeg også have ordføreren til at bekræfte, at Hus Forbi-sælgeren ikke er omfattet af det her lovforslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-06-14:
Det kunne f.eks. være en adresse.
Det er en diskussion, der kommer til at tage lang tid, og de europæiske lande skal være enige om det.
Så det er ikke en her og nu-løsning.
En her og nu-løsning er at sige, at dansk politi bruger deres opgaver på en masse forkerte ting, og de har faktisk også selv en række forslag til, hvordan man kan foregriber nogle af de her ting, og borgerne mærker en utryghed.
For de ønsker, at politiet skal være lokalt til stede, om det er på Nørrebro, det er i Aalborg eller det er i Søndervig.
Det ønsker borgerne, og det tror jeg faktisk vi er enige om.
Vi er bare ikke enige om løsningen.
Martin Henriksen (DF), 2017-06-14:
Tak for det.
Det er jo fint, at man vil se på opholdsdirektivet, og vi kan også stå her og se på hinanden, men det er ikke sikkert, at der kommer så forfærdelig meget ud af det.
Altså, hvad vil man så konkret ændre i opholdsdirektivet?
Har man noget bud på det fra Socialistisk Folkepartis side?
Det er jo fint nok, at Socialistisk Folkeparti siger, at der nu skal mere politi på gaderne.
Det har vi ikke mærket meget til fra Dansk Folkepartis side, når vi flere gange har bedt om, at der blev afsat ressourcer til at uddanne flere politifolk, og så er det vist omkring 2-3 pct. af politistyrken, der er på grænsen, så helt grelt kan det jo ikke være, og hjemmeværnet kommer også ind og aflaster.
Vil SF eksempelvis bakke op om, at det skal være nemmere at kunne udvise folk, der ikke er i stand til at forsørge sig selv?
Så kan vi vise dem ud, og så er vi i det mindste kommet så langt.
Vil man bakke op om det fra SF's side?
Marcus Knuth (V), 2017-06-14:
Jeg forstår ikke, at ordføreren siger, at det her handler om at kriminalisere hjemløse.
Det er jo ikke det, det gør.
Ordføreren siger, at det her kun handler om tiggeri.
Nu ved jeg ikke, om ordføreren har læst bemærkningerne til lovforslaget, men der står, at en del af de personer, som opholder sig i de utryghedsskabende lejre ernærer sig bl.a. ved flaskesamling og tiggeri, og det foreslås på denne baggrund, at der også sættes ind over for utryghedsskabende tiggeri.
Det her er jo en del af et større billede, hvor man bl.a. har med mennesker at gøre, som i nogle tilfælde afpresser danske hjemløse.
Er problemet ikke her, at vi skal løse kriminalitet?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-06-14:
Jeg er ked af, at hr. Marcus Knuth synes, det er ekstremt utryghedsskabende, at der er nogle, der samler flasker, eller at der er nogle, der tigger.
Jeg tror faktisk ikke, at det er det, som ordføreren taler om.
Og – jeg er ikke færdig – hvis ordføreren synes, det er så utryghedsskabende alene at samle flasker, alene at være så fattig, at du tigger, så står det i vores magt, at et flertal i Folketinget kan sige, at det er kriminelt, altså alene at være så fattig, at du kun kan forsørge dig selv ved at samle flasker.
Det er det, der er tale om her.
For vi har en ordensbekendtgørelse.
Vi har lovgivning, der sætter ind mod det, som I kalder utryghedsskabende aktiviteter.
Marcus Knuth (V), 2017-06-14:
Ordføreren får det til at lyde, som om vi laver en lovgivning, der vil ramme danske hjemløse, som lever efter loven.
Det er jo ikke tilfældet.
Vi ønsker netop at beskytte de danske hjemløse, som bl.a. bliver afpresset af nogle af de her kriminelle udenlandske hjemløse.
Det er jo det, lovforslaget handler om.
Det handler om at løse et de facto-problem, hvor tiggeri og de her lejre osv. er en del af det samme billede.
Og så kan man jo ikke bare skære det ene ud.
Så hvad vil ordføreren helt præcist gøre for at imødegå problemet med nogle af de her kriminelle udenlandske hjemløse, som bl.a. afpresser penge af danske hjemløse?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-06-14:
Jamen det passer ikke, hvad hr. Marcus Knuth siger.
Hr. Marcus Knuth siger, at vi skal beskytte danske hjemløse, men det her lovforslag smider danske hjemløse, der tigger, i fængsel – uden undtagelse, i 14 dage.
Det er konsekvensen af det her lovforslag.
Derfor er det jo uendelig hyklerisk at sige, at det her er for at beskytte danske hjemløse.
Jeg vil gerne være med til at sætte ind der, hvor danske hjemløse eller andre hjemløse bliver afpresset,; hvor der sker ting og sager; hvor der er vold osv.
Det er bare ikke det, det her lovforslag handler om.
Det er også derfor, at SAND, Rådet for Socialt Udsatte og alle de andre organisationer siger, at det her er den helt forkerte vej at gå.
Det er dem, der ved allermest om det.
Martin Henriksen (DF), 2017-06-14:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Socialistisk Folkeparti vil gøre for at løse de her problemer.
For en ting er jo at kritisere – det kan vi jo alle sammen gøre – men jeg synes, der mangler lidt i forhold til det, der er lidt løsningsorienteret.
Mikkel Dencker (DF), 2017-09-06:
Jeg ved ikke, hvordan det med et pres skal defineres, men vi er enige om, at vi gerne vil have en langsigtet løsning.
Og det synes jeg da jeg nævner ved adskillige lejligheder, og det har jeg tænkt mig at fortsætte med.
Karin Gaardsted (S), 2017-09-06:
Jeg har lige et kort spørgsmål til ordføreren: Vil ordføreren og hans parti være med til at lægge et pres på ministeren for, at vi får lavet en langsigtet løsning på solcelleområdet?
Bjarne Laustsen (S), 2017-09-06:
Jeg får jo bare bekræftet, at ordføreren selv siger, at det her er noget fikumdik, eller hvad man kan kalde det.
Altså, Dansk Folkeparti kunne bruge sine kræfter på at sige, at vi vil have en løsning på det her, og at vi er utilfredse med det, og at vi er meget ansvarlige og hist op og kom herned, og hvad man ellers kan finde på at sige.
Og derfor vil vi bidrage til den der langsigtede løsning, som ordføreren står og siger er vigtig.
Og når jeg så spørger, om det lovforslag bidrager til, at det her er en langsigtet løsning, så siger man nej.
Hvorfor vedtager man det så i stedet for at sørge for at få indkaldt forligskredsen?
Hvis man lægger et vist pres på ministeren og ministeren ikke har flertal, er han jo nødt til at indkalde forligskredsen for at få lavet det.
Det kan man gøre, hvis der er tidsler i det her, som man synes man skal have fjernet.
Hvorfor ikke vælge den strategi frem for bare at sige ja til en lappeløsning?
Mikkel Dencker (DF), 2017-09-06:
Jamen til det sidste kan jeg svare, at det da er udmærket, at folk ønsker at producere deres egen strøm, lige så vel som det er godt, hvis folk vil producere deres egne gulerødder.
Det må de for vores skyld hjertens gerne gøre.
Hvis man så også skal have støtte til at producere strømmen eller gulerødderne, er det jo en politisk sag, og der må vi tage stilling til om og hvordan vi ønsker det.
Det første spørgsmål, spørgeren stillede, var, om Dansk Folkeparti ser det her lovforslag som en del af den langsigtede løsning.
Det kan jeg jo kort svare nej til.
Jeg betragter det her som en kortsigtet løsning på en udfordring, der er i den nuværende model.
Og som jeg også sagde i mit ordførerindlæg, ser vi gerne, at den model for solcellestøtte, vi har nu, afskaffes med en langsigtet løsning, hvor man aftrapper støtten i takt med den teknologiske udvikling.
Bjarne Laustsen (S), 2017-09-06:
Jeg vil spørge Dansk Folkepartis ordfører om noget.
Han siger: Vi ser også gerne en længerevarende løsning på det her.
Jeg vil gerne spørge, om det her lovforslag bidrager til en længerevarende løsning.
For det, min gode kollega har lagt op til, er, at man indkalder forligskredsen, så man kan se, om man kan finde ud af at få orden i sagerne.
For jeg tror, at ordføreren må være enig med mig i, at usikkerhed er gift for investeringer.
Vi kan bare se, hvad der sker med bilbranchen.
Når man laver uorden i sagerne, er der ikke nogen, der i tillid vil investere.
Og folk skal have tillid for at investere i noget, og solcelleanlæg er den lille mands energianlæg, selv om de også findes på almene boliger og på virksomheder osv.
Det er jo et led i den grønne omstilling.
Og derfor betyder usikkerhed altså, at der ikke er nogen, der vil investere i det.
Så det næste spørgsmål må jo også være, om Dansk Folkeparti synes, det er godt, at folk producerer deres egen strøm.
Mikkel Dencker (DF), 2017-09-06:
Jamen jeg må jo bare sige, at jeg ikke synes, at det her lovforslag er noget fikumdik.
Jeg betragter det som et ansvarligt lovforslag, som vil rette op på en uholdbar situation.
Jeg kan bare ikke forstå, at Socialdemokratiet ikke støtter den ansvarlighed, som regeringen og Dansk Folkeparti lægger for dagen ved at vedtage det her i næste uge.
Thomas Danielsen (V), 2017-09-06:
Tak for det, formand.
Nu tog jeg så ikke lige ordet, for jeg har ikke ændret holdning siden første behandling, og derfor er det heller ikke kutyme, at man tager ordet til anden behandling, medmindre der er opstået nogle nye holdninger der.
Jeg kan så høre, at ordføreren holdt den samme tale ved andenbehandlingen, som ordføreren holdt ved førstebehandlingen, og det er også helt fint, og det har jeg ikke noget problem med.
Men jeg kan ikke lade være med lige at hæfte mig ved, at ordføreren siger, at det er i strid med vores aftale i energiforligskredsen.
Vi har en aftale dér om præcis 918 MW.
Er ordføreren ikke enig i, at vi forventer at opnå de her 918 MW?
I forhold til det fremadrettede, hvor vi i øjeblikket i energiforligskredsen er i færd med at forhandle langsigtede rammevilkår for sol, er ordføreren så ikke enig i, at det netop er det, vi er i gang med at forhandle i energiforligskredsen, altså fordi alle partier i Folketinget selvfølgelig ønsker stabile rammevilkår for vores vedvarende energi?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-09-06:
Jeg anerkender fuldt ud, at der er et energiforlig, som siger 918 MW, og da vi kiggede på de data, der var under førstebehandlingen, var vi meget langt fra de 918 MW.
Nu har vi så via udvalgsbehandlingen fået at vide, at der altså ligger en ansøgning på 100 MW mere, så det ser ud, som om man kommer over.
Men det var altså ikke den virkelighed, der var, da vi havde førstebehandlingen, og jeg anerkender overhovedet ikke den her fremskrivning, hvor ministeren forsøger at gøre det op til, at der kommer over 2.200 MW i 2030.
Med hensyn til det fremadrettede vil jeg sige, at det jo sådan set kun er en aftale, der går frem til 2020, og det er jo ikke særlig langsigtet.
Jeg ved ikke, hvor meget vi skal afsløre her om forhandlinger i energiforligskredsen, men hvis jeg skulle lufte en kritik af det, synes jeg, at det her med teknologineutrale udbud ikke er løsningen, fordi det ikke er tandpasta, man skal købe.
Man skal sådan set understøtte en vedvarende energiudbygning, som gerne skal sikre en forsyningssikkerhed og også gerne gøre det på en måde, så det er billigst muligt.
Og når vi har det her sigte med, at vi gerne vil frem til 20 pct. sol i vores elforsyning, er det sådan set vigtigt, at vi får fremmet solen, for man kan ikke forvente, at der er firmaer derude, der kan sætte solceller op og have de gode løsninger, hvis det er sådan, at de dør her de næste år, fordi landvind udkonkurrerer de store solcelleanlæg.
Thomas Danielsen (V), 2017-09-06:
Tak for det, hr. Søren Egge Rasmussen.
Det var sådan set også blot for at bifalde enigheden om, at vi når vores aftale fra energiforligskredsen, og at der ikke er nogen partier i den kreds, som løber fra nogen aftaler.
Jeg kan godt forstå, at man selvfølgelig gerne vil være i opposition til regeringen, men – i al respekt – vi blev netop varskoet om, at prognoserne sagde, at vi ville nå vores mål, hvorfor det kun var rettidig omhu at varsko det allerede før sommerferien, hvorfor vi så gjorde dette.
Men tak for bekræftelsen.
Christian Poll (ALT), 2017-09-06:
Tak for det.
Mens proppen nu er af, får jeg bare lyst til at pointere det, som jeg synes er det problematiske ved her forslag, man har fremsat.
Det er jo, at man ved at pege på den her løsning skaber et incitament til, at folk vil gå hjem og overveje at investere i batteriløsninger.
Det kan både være virksomheder og private, der går hjem og gør sig den overvejelse, og vi har netop for nylig på flere konferencer, hvor ordførerne her i salen var til stede, set Aalborg Universitets analyse af, hvordan det er med lagringsteknologier i Danmark, og der er batterilagring den absolut dyreste.
Det er ikke noget med, at den er 10 pct. eller 20 pct. dyrere, den er en faktor 10 gange 100 gange dyrere end andre energilagringsløsninger, der findes.
Derfor vil det her forslag, L 214, efter min mening skabe en samfundsmæssig skævhed.
Det vil skabe et incitament til, at der foretages en masse fejlinvesteringer, der gør, at vi får små energiøer rundtomkring i landet.
I stedet for ville det samfundsøkonomisk smarte være, at vi lavede en løsning, som gør, at vi kan fokusere på at lave effektive og billige energilagringsløsninger i det kollektive net.
Om det så skal være i elnettet, gasnettet eller varmenettet, er der mange forskellige bud på, men den her løsning er i hvert fald den dyreste og mest uhensigtsmæssige løsning, vi skaber et incitament for med det.
Der findes jo oplagte løsninger.
Der, hvor solcelleteknologien er lige nu, kunne jeg sagtens forestille mig en løsning, hvor man går tilbage til årsafregningen, men lægger f.eks. 15 øre på hver kWh, der sælges til nettet, som en slags godtgørelse for de investeringer i og den vedligeholdelse af nettet, der skal laves for at kunne modtage og lagre den solcellestrøm, som kommer på den måde.
Jeg håber da, at det er den type løsninger, man kigger på i forligskredsen.
Vi er de eneste, der ikke er med i de forhandlinger, men jeg tænker: Hvorfor vente med det?
Hvorfor ikke gå direkte til sådan en løsning, som jo sådan set er fri for støtte, men som gør, at folk kan vælge et anlæg, installere det og så blot betale et lille bidrag?
Mikkel Dencker (DF), 2017-09-06:
Og dermed skal der jo gøres noget.
Så er det beklageligt, at der er så mange partier, som åbenbart synes, det er helt fint, at rammerne, som er aftalt i en aftale, bliver sprængt.
Det synes de egentlig bare er fint, og de vil bare køre videre.
Men der er også nogle partier, der må tage ansvar for pengekassen, og det er så det, der bliver gjort, ved at der bliver lavet et indgreb.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-09-06:
Jamen det er jo forligsstof, og der er så en ramme på 918 MW i energiforliget.
Den ramme var jo ikke overskredet på det tidspunkt, hvor lovforslaget blev fremsat, så det havde egentlig været fuldt ud rimeligt, at ministeren var kommet til energiforligskredsen og havde sagt: Vi har en forventning om, at det her vokser vildt frem mod 2030. Men vi er jo i en situation, hvor de ting, der er kommet frem i udvalgsbehandlingen, klart har indikeret, at med de ansøgninger, der ligger på nuværende tidspunkt, er der ikke noget, der indikerer, at det her eksploderer.
Så vi kunne faktisk stille og roligt have taget et par møder i energiforligskredsen og forsøgt at komme frem til en ordning, som var en løsning, som energiforligskredsen kunne have tilsluttet sig.
Kan ordføreren ikke se, at det her altså ikke er eksploderet på nuværende tidspunkt med hensyn til solcelleudbygningen?
Karin Gaardsted (S), 2017-09-06:
Tak for det.
Når jeg tager ordet her ved andenbehandlingen, skyldes det, at det er lang tid siden, at vi har haft førstebehandlingen, og at vi i Socialdemokratiet mener, at det simpelt hen er et for vigtigt lovforslag til bare at lade det passere uden kommentering her ved andenbehandlingen.
Baggrunden for regeringens lovforslag er jo, at solceller falder meget hurtigt i pris, og det er selvsagt en positiv udvikling, som betyder, at solceller kan spille en stadig større rolle i fremtidens energisystem.
Så meget desto mere ærgerligt finder vi det, at regeringen med dette lovforslag endnu en gang skaber usikkerhed på markedet for solceller.
Lovforslagets indgreb rammer nemlig solcellebranchen og solcelleejere i erhverv og almene boliger med kort varsel og i realiteten med tilbagevirkende kraft.
Det er urimeligt, og derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte det her lovforslag.
Omkring lejerne i de almene boliger er der det at sige, at det er dybt kritisabelt, at de ikke fremover, som det ellers var politisk aftalt, kan tage del i den grønne omstilling og sætte solceller på taget på linje med eksempelvis parcelhusejerne.
Ligeledes er det dybt kritisabelt, at indgrebet vil betyde, at rigtig mange butikker og lignende vil få forringet deres solcelleinvestering, selv om den er foretaget for længe siden og under andre forudsætninger.
Regeringens fremfærd er ganske enkelt ikke rimelig, og de ustabile rammevilkår, regeringen skaber, fører til større usikkerhed omkring investeringerne i vedvarende energi, hvilket igen gør omstillingen dyrere.
Socialdemokratiet står ikke alene med sin kritik.
Af høringssvarene fra både første og anden høring fremgår ligeledes en ganske hård kritik af regeringens indgreb.
Kritikken går hovedsagelig på tre punkter.
Det skaber en stor usikkerhed for både eksisterende ejere af solceller og for fremtidige potentielle ejere.
Det er simpelt hen dårlig lovskik.
For det andet
For det tredje: kritik af de uheldige konsekvenser for almene boligforeninger.
Kritikken falder hårdt fra BL - Danmarks Almene Boliger, men det er måske især værd at bemærke, at der ligeledes er udtrykt tydelig kritik fra Dansk Byggeri, Landbrug & Fødevarer og Dansk Erhverv.
Regeringen har ikke mange støtter her.
Regeringen hævder, at udviklingen på solcelleområdet nødvendiggør ændringer, og man foreslår et hasteindgreb, der desværre ikke for alvor løser problemerne.
Den diskussion indgår vi naturligvis rigtig gerne i.
Jeg skal hilse fra Radikale Venstre og sige, at de støtter Socialdemokratiets kritik.
Og til sidst vil jeg bare nævne, at Socialdemokratiet ønsker at fremme, ikke hæmme grøn energi, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.