runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-02-23:
Tak for det.
Først tillykke til Moderaternes ordfører med jomfrutalen, som jeg synes var rigtig god – lidt uden for lovforslaget, men det gør heller ikke noget.
Jeg tror, vi alle sammen kan huske den der ærefrygt, første gang vi var på talerstolen, og kan bekræfte, at man kan føle sig i live, når man står her for første gang.
Jeg kan huske, at man kom ind med sådan en tro på, at nu skulle man ind og ændre verden og have holdninger til det hele.
Jeg skulle så første gang behandle et forslag om friskfanget fisk.
Det var ikke lige det, jeg havde drømt om som politiker at skulle ind og snakke om.
Men oplevelsen på talerstolen første gang er jo lige god, og derfor også tillykke med talen.
Jeg glæder mig også til samarbejdet.
Jeg synes egentlig, at det er et rigtig godt gennemarbejdet lovforslag, som jo både har været behandlet af eksterne parter ved VIVE, der har lavet en rapport, og der har været nedsat arbejdsgrupper, og der har været høringsprocesser og alt mulig andet.
Så jeg synes faktisk, det er et godt gennemarbejdet og balanceret forslag.
Når de nu sidder med opgaven i forvejen, er det også naturligt, at de får lov til at lave de her ændringer.
Også den anden del synes vi er fornuftig.
Det handler om, at kommuner kan få terminaladgang til indkomstregistret, hvor de i dag skal spørge Skattestyrelsen, hver eneste gang de vil tjekke op på, om en borger har noget indkomst, altså for at finde ud af, om de måske er udrejst, eller på anden måde lave en kontrolopgave.
Det er fornuftigt, at man får en administrativt lidt lettere adgang til det.
Så det er sådan set ganske positivt.
Men jeg synes også, at SF's ordførers pointer sådan set var meget gode, for når man giver adgang til sådan nogle ting, er spørgsmålet jo altid, hvad de så bliver brugt til på sigt.
Jeg tænker, at en måde, man kunne holde øje med det på, også som Folketing, var, at man måske kunne lægge en evaluering ind af sådan nogle ting – altså hvordan bliver det her brugt? – efter en 3-årig periode.
Umiddelbart ser jeg ikke nogen faresignaler i at stemme for det her, men det er altid klogt, tror jeg, at vi prøver at kigge på, hvordan det så er blevet brugt.
Skrider den måde, man bruger det på?
Hvor mange har adgang til det osv.?
Så jeg vil egentlig opfordre til, at man i hvert fald om ikke andet så overvejer i udvalgsbehandlingen, at der kunne være en evaluering efter nogle år, så man lige får en eller anden tilbagemelding på, om det her er blevet brugt efter den hensigt, som der er lagt op til, og som jeg synes er fornuftig.
Men med de ord kan jeg sige, at vi i Danmarksdemokraterne støtter det her lovforslag.
Lars-Christian Brask (LA), 2023-02-23:
Tak for ordet.
Det meste er jo sagt.
Derfor vil jeg forholde mig ganske kort til det.
Lise Bertelsen (KF), 2023-02-23:
Jeg vil også starte med at ønske tillykke med den første tale.
Jeg kan godt huske det; det var nervepirrende, men det er dejligt, når det er overstået.
Og det var en rigtig flot tale, du holdt, og meget vigtig også.
Tak for det.
Med fare for at gentage det, der allerede er blevet sagt, vil jeg sige, at De Konservative også støtter op om lovforslaget om ændring af lov om det centrale personregister.
I den offentlige administration anvendes det centrale personregister som grundregister, og det er jo i sig selv vigtigt.
Derfor er det af væsentlig betydning, at kommunen har de nødvendige kontrolredskaber til deres opgave med at sikre så korrekt bopælsregistrering som overhovedet muligt.
Det vil samtidig lette kommunens arbejdsgang og sikre en bedre kontrol af bopælsregistrering.
Jette Gottlieb (EL), 2023-02-23:
Enhedslisten går selvfølgelig ind for korrekt registrering af bopæl.
Men der er nogle problemer, hvis man kommer til at lave søgning af oplysninger, som ikke er nødvendige, eller som der ikke er baggrund for.
Derfor vil jeg lægge meget vægt på, at databeskyttelsesforordningen og databeskyttelsesloven bliver overholdt i enhver anmodning om oplysninger vedrørende bopæl.
Og det føler jeg mig ikke helt tryg ved i de formuleringer, der er i lovforslaget.
Derfor har jeg tænkt i udvalgsarbejdet at prøve at undersøge, hvorvidt man kan sikre sig tilstrækkelige, relevante oplysninger, der er begrænset til, hvad der er nødvendigt for den pågældende opgave.
Hvis det kan godkendes, er det oplagt, at Enhedslisten vil støtte forslaget.
Men det vil vi meddele i forbindelse med andenbehandlingen.
Mette Thiesen (DF), 2023-02-23:
Tusind tak.
Jeg tror, vi alle sammen både kan huske vores første tale, og forhåbentlig har vi det alle sammen stadig væk sådan, at det giver lidt kriller i maven, når man skal herop.
Sådan har jeg det i hvert fald hver eneste gang.
Det er meget, meget fint ridset op fra de tidligere ordførere, hvad det her lovforslag går ud på.
Jeg synes også, det er meget, meget fint er ridset op fra både SF's ordfører og fra Enhedslistens ordfører, hvad det er, vi skal være opmærksomme på, når vi laver noget som det her.
Umiddelbart ser det ud til, at Dansk Folkeparti godt kan støtte det, men vi følger selvfølgelig også udvalgsbehandlingen og ser på nogle af de opmærksomhedspunkter, som er blevet rejst af de to sidstnævnte ordførere.
Men som det ser ud nu, regner vi med at kunne støtte lovforslaget.
Helle Bonnesen (KF), 2023-02-23:
Jeg skal blot komme med en kort kommentar fra vores ordfører, Rasmus Jarlov, og den lyder: Ligesom de øvrige partier stemmer Det Konservative Folkeparti også for lovforslaget, som vi har svært ved at finde nogen indvendinger imod.
Det er fornuftigt, at eksempelvis folk, der er udsendt for selvstyret, også får mulighed for at stemme til folketingsvalg.
Og vi kan kun støtte forslaget.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-02-23:
Tak for det.
Jeg ved, at ordføreren var presset, inden han skulle tale, men det gik supergodt, det gjorde det, så tillykke med det.
Nye Borgerlige kommer til at støtte det her forslag.
Jeg var solgt, allerede dengang jeg fandt ud af, at det gjorde, at vi fik mere styr på de udlændinge, der kommer ind og ud af landet, så den lå lige til højrebenet for os.
Så såfremt det kan blive imødekommet i løbet af udvalgsbehandlingen og frem mod tredjebehandlingen, kan jeg meddele, at Nye Borgerlige støtter forslaget.
Sophie Løhde (V), 2023-02-23:
Tak for det, formand, og også herfra tillykke til hr. Mike Villa Fonseca med hans første ordførertale her på Folketingets talerstol.
Det var en god tale, og den blev fremført rigtig godt og selvsikkert, og jeg kan da afsløre her i Folketingssalen
, at eftersom jeg ved en fejl nede ved min plads i Folketingssalen fik udleveret alle ordførerens talepapirer og materiale til brug for lovbehandlingen her, synes jeg, at det var godt klaret, at du var så rolig hele vejen igennem, for du fik først dine papirer, lige inden du skulle på, da det gik op for nogle, at de var blevet afleveret det forkerte sted.
Så allerede der må man sige, at det var selvsikkert og flot og godt leveret.
Jeg er til gengæld så glad for, at vi ikke har haft behov for ordførerens kompetencer som brandmand i forbindelse med behandlingen af lovforslaget her, om end der nok skal blive behov for også at få slukket de mere politiske ildebrande undervejs her på Christiansborg.
Det er godt nok mere end 16 år siden, jeg selv stod her på Folketingets talerstol første gang, men jeg kan huske, nøjagtig som var det i går, hvordan det var at stå på talerstolen første gang, og derfor synes jeg sådan set også, at det var rigtig fint at give nogle ord med på vejen, som gik lidt uden for lovforslagets rammer, må man sige.
For det er en stor ting og en stor ære at få lov at være folkevalgt her i Danmark.
Dernæst tak til alle partiernes ordførere for talerne og de bemærkninger, der er kommet.
Formålet med lovforslaget er jo som bekendt at give kommunerne bedre redskaber til at sikre en korrekt bopælsregistrering i CPR, først og fremmest ved at kommunerne nu får adgang til oplysninger i det, der hedder indkomstregisteret.
Det har rigtig stor betydning for kommunernes opgaveløsning, og det er noget, der er efterspurgt ude i kommunerne, og derfor er jeg også glad for at kunne notere, at der er så bred opbakning til lovforslaget her i Folketinget.
Jeg noterer mig naturligvis, at der er nogle bemærkninger og nogle ønsker om at få afklaret nogle elementer nærmere,
Men tak for den indledende opbakning til det.
Birgitte Vind (S), 2023-02-23:
Tak for ordet, hr. formand.
Vi skal i dag endnu en gang behandle et lovforslag, der handler om bopælsregistrering.
Denne gang handler det dog om, at vi vil lave en regel, der skal gælde for en specifik gruppe af borgere i en specifik situation.
Formålet med lovforslaget er jo at skabe hjemmel for, at personer, der er ansat i den danske stat og har bopæl i Grønland, og som er beordret til tjeneste uden for riget, og personer, der er ansat i Grønlands Selvstyre og beordret til tjeneste uden for riget, samt deres medfølgende familier ligestilles med personer, der har bopæl i Danmark og udsendes til tjeneste af den danske stat, når det gælder bopælsregistrering i CPR og optagelse på valglister til folketingsvalg.
Helt konkret betyder lovforslaget, at de omtalte personer aldrig registreres som udrejst i CPR.
Og det er jo vigtigt, for når man er i registreret som udrejst i CPR, så har det faktisk betydning for ens borgerlige, sociale og økonomiske rettigheder.
Det kan gælde adgangen til sundhedsydelser, adgangen til at stemme til kommunalvalg, optagelse af børn i daginstitution ved hjemkomst, adgang til opskrivning til bolig, optagelse på valglisten til folketingsvalg m.v.
Sådan skåret helt ind til benet kan man jo også lige stille sig spørgsmålet
: Hvorfor skal personer med bopæl i Grønland, der beordres til tjeneste uden for riget enten af den danske stat eller af Grønlands Selvstyre, have dårligere borgerlige, sociale og økonomiske rettigheder end andre?
Som udsendt arbejder man for vores fællesskab, også selv om man ikke bor inden for rigets grænser.
Det anerkender vi, hvis man har bopæl i Danmark og beordres til tjeneste uden for rigets grænser, og selvfølgelig skal det også gælde for personer, der har bopæl i Grønland.
Derfor kan Socialdemokratiet også støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Michael Aastrup Jensen (V), 2023-02-23:
Tak, formand.
Det er jo lidt en af de spidsfindigheder, som jeg tror vi alle sammen er kede af, altså at der egentlig er den forskel i dag, og derfor er jeg også rigtig glad for, at vi kan tage hul på at få lavet en ensartethed, sådan at der selvfølgelig gælder det samme regler, hvor end man bor, altså har bopælsadresse, inden for det danske rige.
Derfor er det også kun godt, at man fra Grønlands side har rettet henvendelse og simpelt hen har sagt, at her bliver vi altså nødsaget til at have ensrettede regler.
For hvis man er udsendt et eller andet sted på vegne af enten den grønlandske regering eller Danmark, skal det selvfølgelig ikke være bopælsadressen, der kommer til at afgøre, hvilke rettigheder man har, og om man kan deltage i valg osv.
Så sagt meget enkelt og meget kort kan vi også fra Venstres side absolut støtte, at det her bliver gjort.
Jon Stephensen (M), 2023-02-23:
Tak for ordet, og tak til ministeren for at fremsætte lovforslaget.
Vi mener også, at personer, som er beordret i tjeneste uden for riget af enten den danske stat eller Grønlands Selvstyre, bør kunne optages på folketingsvalglisterne i Danmark og Grønland og endvidere være omfattet af loven om Det Centrale Personregister, således at de forbliver bopælsregistrerede i CPR under ophold i udlandet.
Tak for ordet.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-02-23:
Tak, formand.
Et ganske fair ønske er blevet fremsat af det grønlandske selvstyre, og jeg kan indlede med at sige, at forslaget til lov om ændring af lov om Det Centrale Personregister, lov om folketingsvalg i Grønland og lov om valg til Folketinget bakker vi selvfølgelig varmt op om i Danmarksdemokraterne.
Formålet med forslaget er jo at ligestille personer, der er ansat i den danske stat og har bopæl i Grønland, samt personer, der er ansat i Grønlands Selvstyre og er beordret til tjeneste uden for riget, samt deres medfølgende familie med de personer, der har bopæl i Danmark og udsendes til tjeneste af den danske stat.
De anses for at have bopæl i riget uanset varigheden af udlandsopholdet.
Den grønlandske lovgivning indeholder ikke denne mulighed, og det grønlandske selvstyre har som sagt anmodet om, at vi også sikrer, at det gælder for ansatte i det grønlandske selvstyre.
Som nævnt støtter Danmarksdemokraterne, at der gælder de samme regler for valg til Folketinget og i andre henseender for definitioner på ophold i riget, og noterer, at anmodningen herom som nævnt er fra Grønlands Selvstyre.
Carsten Bach (LA), 2023-02-23:
Tak for ordet.
Der er vist skabt en tradition for, at vi her i Folketinget følger imødekommende op på relevante forhold vedrørende ligestillingen mellem Grønland og Danmark, hvor og når dette er et ønske fra selvstyret i Grønland.
Og her drejer det sig så om bopælsregistrering i CPR og optagelse på valglister til Folketinget og om at skabe hjemmel til en ligestilling mellem personer bosat i Grønland og personer bosat i Danmark, hvor der for begge forholds vedkommende er tale om personer, der af staten eller af selvstyret er beordret til tjeneste uden for kongeriget.
Forslaget omfatter, som jeg forstår det, ligeledes medfølgende familiemedlemmer.
Det kan vi selvfølgelig i Liberal Alliance kun bakke op om, og derfor støtter vi også forslaget.
Inger Støjberg (DD), 2023-02-23:
Men det er jo ikke korrekt, at Danmarksdemokraterne skulle sidde med nogle fuldkommen afgørende mandater.
Vi sidder også med nogle mandater, der vil kunne udløse en folkeafstemning.
Men hvis nu Danmarksdemokraterne sagde ja i dag til en folkeafstemning, ville der alligevel ikke komme en folkeafstemning, og det ved hr. Peter Kofod jo godt.
Jeg så gerne, at vi havde så mange mandater, at vi kunne udløse en folkeafstemning i dag, men det har vi simpelt hen ikke.
Så det er jo ikke sandt, at vi står med de afgørende mandater.
Vi står med nogle af de mandater, der sammenlagt med andre partiers mandater vil kunne udløse en folkeafstemning.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-23:
Jeg vil starte med at bekræfte hr. Peter Kofods opfattelse af, at regeringen har gjort alt galt på alle parametre, på alle hylder i den her sag, men jeg tror bare, det er til god refleksion, også i Dansk Folkeparti, hvis man ser tilbage på historien.
Skulle man, hver gang man havde en vigtig sag her i Folketinget, som virkelig efter Dansk Folkepartis opfattelse var sådan helt afgørende – der kan jeg nævne mange sager, ikke? – så teste Dansk Folkepartis, hvad skal man sige, troværdighed i forhold til spørgsmålet om, hvorvidt man der ville kræve en folkeafstemning?
Det giver jo ikke mening.
Og derfor kunne vi ikke drømme om at konfrontere Dansk Folkeparti med den holdning.
Peter Kofod (DF), 2023-02-23:
Men der ser vi nok lidt forskelligt på det.
For sagen er jo, at det netop er her, hvor Danmarksdemokraterne holder hånden over regeringen.
Sagen er, at det, regeringen er ved at påføre det danske samfund; det, som ordføreren stod i sin tale og tog parti mod – i lighed med kirken, fagbevægelsen, alle os, der måtte være imod – det, som et, tror jeg, meget stort flertal af danskerne er imod, er regeringen ved at banke igennem.
Danmarksdemokraterne sidder med nogle fuldkommen afgørende mandater, hvis vi skal have stoppet det her, og hvis folket skal spørges, og der er I ikke med.
Hvorfor er det, at I ikke melder jer fuldtonet ind i den her kamp?
Jeg kan simpelt hen ikke forstå det.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-02-23:
Tak for det.
Karsten, det lyder lidt som noget fedtspilleri, så jeg spørger dig sådan lidt som et skud fra hoften, for vi er jo håndværkere.
Du står og siger nu, at det er teoretisk, og »måske engang«, og at vi ikke kan sætte alting til folkeafstemning.
Så spørgsmålet er egentlig sådan meget enkelt: Kommer I til at støtte en folkeafstemning?
For det bliver realiteten.
Er det sådan, at I tænker: Hvis vi ikke stemmer for en folkeafstemning, får vi noget på den lange bane?
Det er jo sådan noget, man som nyt medlem hører herinde – at det er det, der sker.
Og det er derfor, I er bange for en folkeafstemning, nemlig fordi I er bange for at komme i skammekrogen.
Og det er ikke sådan, jeg tror hr. Karsten Hønge normalvis agerer, altså at han er bange for at komme skammekrogen.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-23:
Tak skal du –
jeg skulle lige til at sige »tak skal du have«.
Altså, jeg kan forstå, at det sådan lidt er den der tankegang, at tyv tror, hvermand stjæler.
Hvem er det, der har sådan nogle tanker?
Er det, fordi man selv kunne finde på at agere på sådan en taktisk måde, eller hvor kommer sådan nogle tanker fra?
Jeg kan ikke genkende dem.
Nej, det gør vi ikke.
Vi har ikke de der overvejelser om, hvad nu, hvis vi gør det ene eller det andet, og hvad vi så kunne få på den lange bane.
Vi tager stilling til den her sag.
Og hvis nogen her kunne bare antyde, at vi er i nærheden af, at det kunne blive realistisk med en folkeafstemning, så lad os tage diskussionen.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-02-23:
Så kan vi jo se, hvem det er, der tror hvad om hvem, for vi kommer til at fremsætte det her.
Og jeg har jo så en forventning om, at hr. Karsten Hønges parti stemmer for det her, og så er vi faktisk ved at være tæt på de 60, hr. Karsten Hønge.
Og derfor er det jo ret ligetil, at ordføreren allerede nu siger, at SF naturligvis kommer til at bakke op om en folkeafstemning, såfremt ændringsforslagene ikke går igennem.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-23:
Vi tager tingene fra en ende af.
Peter Kofod (DF), 2023-02-23:
Jeg forstår ikke, hr. Karsten Hønge, at man på den ene side kan man gå på talerstolen og fremlægge en meget, meget hård, men berettiget kritik af regeringen og på den anden side sige: Men det vil vi i øvrigt ikke spørge danskerne om.
Regeringen begår alle de her fejl, men det skal danskerne ikke forelægges, også selv om danskerne ikke anede noget om det her før et valg, altså før der var folketingsvalg i sin tid.
Så hvordan i alverden kan SF komme frem til, at regeringen har fejlet i stort set alt i den her sag, men at man ikke vil spørge danskerne om det?
Lea Wermelin (S), 2023-02-23:
Jamen jeg tror, at der er flere diskussioner i det her.
Men det handler i det hele taget også om at kigge på de rammer løbende, også med nogle af de store projekter, der er i støbeskeen forude.
Men lige præcis i forhold til lovforslaget her tænker jeg, at det ligger fornuftigt, men det er klart, at der er en bekymring derude, f.eks. i forhold til muligheden for at kunne sætte solceller op, også i boligforeninger og andet, og der kan være forskellige veje til at få løst nogle af de problemstillinger.
En af dem er jo bl.a. den solcellestrategi, som jo er på vej, og som vi også skal interessere os for.
Peter Kofod (DF), 2023-02-23:
Det er jo godt, at hr. Karsten Hønge kommer ind på det, for hvor ser Karsten Hønge i danmarkshistorien at der skulle være gået inflation i at kræve folkeafstemninger?
Når jeg kigger tilbage på de seneste årtier, er det jo ikke, fordi et flertal – 90 mandater i Folketinget – eller et stort mindretal, som der jo kræves i det her tilfælde, har strøet om sig med ønsker eller løfter om folkeafstemninger.
Tværtimod er det jo et helt, helt særligt greb og redskab, som vi ønsker at bruge nu, fordi vi mener, at regeringen tager grundlæggende fejl i det her spørgsmål.
Men hvor ser hr. Karsten Hønge at der skulle være gået inflation i det her våben?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-23:
Det er der heller ikke.
Jeg synes, vi har haft en god afgrænsning af det.
Og som hr. Peter Kofod jo også ved, er vi heller ikke helt færdige med vores overvejelser i SF.
Altså, der er jo åbenlyse argumenter for, at det her ikke kun handler om, som jeg også var inde på i min tale, at lønmodtagerne skal arbejde en dag mere og man tager tillæg fra dem og alt det andet, hvilket er galt nok, men det handler også om nogle principielle ting, nemlig at man her tromler hen over arbejdsmarkedets parter, som ellers er det samarbejde, som er fundamentet for så meget godt.
Men til gengæld er der en række andre ting, der taler imod.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-23:
Tak for det.
Nu nævner hr. Karsten Hønge, at det ikke er alting, man kan sende til folkeafstemning, og det er jeg sådan set fuldstændig enig med hr. Karsten Hønge i.
Han nævner også, at der jo kunne være en masse ting, som Dansk Folkeparti synes at det kunne være relevant at frembringe til folkeafstemning, eksempelvis ting på udlændingeområdet.
Og jeg ville da være glad, hvis SF ville støtte sådanne tiltag.
Men nu er der altså tale om et forslag om en folkeafstemning på et område, som ellers burde berøre SF ret markant, nemlig et markant indgreb i den danske model.
Og her siger Karsten Hønge så, at det ikke umiddelbart er noget, man ville kunne støtte en folkeafstemning om, fordi vi ikke kan sende alt til folkeafstemning.
Derfor er jeg nysgerrig på at høre ordføreren: Jamen kunne ordføreren ikke nævne et konkret eksempel på et tiltag, som Karsten Hønge så ville støtte en folkeafstemning om?
Altså, hvor går grænsen?
Hvad er det, der skal til, før SF siger: Her er indgrebet fra regeringen så markant, at der vil vi støtte en folkeafstemning?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-23:
Altså, som jeg har været inde på før, ville det her tema egne sig rigtig godt til fire onsdage i AOF, hvor man kan filosofere sig helt ned i, hvornår man kan gøre noget, og hvornår man ikke kan.
Det er en rent teoretisk øvelse, vi er i gang med.
Vi er ikke engang i nærheden af at kunne levere det antal mandater.
Men det er jo ikke noget, der er på bordet.
Lad os da se på det, hvis det bliver vedtaget i næste uge.
Men det, vi diskuterer i dag, er altså at udskyde det til efter næste folketingsvalg.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-23:
Det er jo rigtigt, at det umiddelbart lige nu ikke ser ud, som om der kan findes et flertal.
Og det er jo, bl.a. fordi partier som SF og hr. Karsten Hønge umiddelbart ikke vil bakke op om en folkeafstemning.
Og jeg synes ikke helt, jeg fik svar på mit spørgsmål.
Kan hr. Karsten Hønge nævne et sted, hvor grænsen går, altså hvor man rent faktisk ville tage tiltaget og sige: Det her kan vi som SF ikke acceptere; her vil vi støtte en folkeafstemning?
Det er fair nok, at man ikke vil gøre det med store bededag, men hvad er det så, der skal til?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-23:
Det er jo umuligt at svare på, hvad der kunne opstå af situationer, som kunne sende noget til folkeafstemning.
Det bliver nødt til at være en konkret stillingtagen, hver gang man har en sag.
Og så kan man nu bagefter kigge tilbage og sige: Var der nogle ting, der skulle være sendt til folkeafstemning?
Det kan man jo altid diskutere.
Når vi nu er ovre i studiekredsafdelingen, vil jeg bare opfordre til refleksion i Dansk Folkeparti, i forhold til hvor mange andre sager der har været gennem tiden, bl.a. på udlændingeområdet.
Nu nævner hr. Mikkel Bjørn det jo selv.
Hvis man virkelig mente det alvorligt – hvis man virkelig mente det alvorligt – hvorfor bad man så ikke om folkeafstemning?
Så det er bare yderligere et element i den der teoretiske diskussion.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-23:
Først og fremmest tak til ordføreren for en glimrende tale.
Nu siger hr. Karsten Hønge, at det her bliver til en teoretisk diskussion, og at vi ikke er i nærheden af 60 mandater.
Det kunne jo være en mulighed for at afteoretisere diskussionen og gøre den mere konkret, hvis SF så meldte klart ud.
Så ville vi være tættere på de 60 mandater i hvert fald.
Vi mangler nogle klare tilkendegivelser, også fra de partier, som ikke har taget stilling endnu.
Men jeg kan godt forstå de overvejelser, som hr. Karsten Hønge har.
Altså, jeg kan høre, at på den ene side fremlægger hr. Karsten Hønge i talen jo en lang række argumenter for, hvorfor det er urimeligt, at danskerne ikke har haft muligheden for at tage stilling til det her.
Hvis man ser på historikken, er det jo ikke, fordi der er blevet rejst krav om folkeafstemning hver og hver anden dag.
Jeg tror, vi skal temmelig langt tilbage i tiden for at se, at det er sket sidst.
Men kunne det betrygge SF og Karsten Hønge, hvis man kunne lave en aftale om, at der ikke var andre elementer i regeringsgrundlaget, som man egentlig så et behov for at sende til folkeafstemning, men at der her er tale om et helt særligt overgreb, i forhold til at man tager en fridag fra danskerne?
Kunne det være en overvejelse for SF?