runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-31:
Det var sådan set heller ikke det, jeg sagde.
Det, jeg sagde, var, at vi, når vi forsker i nye teknologier, ikke skal være teknologiforskrækkede.
Der skal vi være åbne over for også at forske i nye kernekraftsløsninger, der kan bidrage til, at Danmark bliver et grønt foregangsland, som er foran på teknologier, som man kan eksportere ud i verden.
Og hvis man ophæver folketingsbeslutningen fra 1985 om forbuddet mod kernekraft og åbner op for, at EUDP-midlerne, forskningsmidlerne, også kan gå til kernekraft, og i øvrigt siger, at man selvfølgelig godt kan have testreaktorer og demonstrationsanlæg og lignende i Danmark, så kan det bidrage til, at vi også på det område kan udvikle nogle teknologier, der kan inspirere ude i verden.
At implementere kernekraft i det danske energisystem nu og her ville ikke give mening.
Altså, jeg siger netop, at der er brug for handling, der er brug for en grøn skattereform, der er brug for, at man forsker mere, ja, der er brug for, at man gør brug af kvoteannulleringer, og der er også brug for, at man investerer i en række områder i forhold til at ændre infrastrukturen, eksempelvis i forhold til en elektrificering af jernbanen, når det på et tidspunkt bliver aktuelt – så selvfølgelig er der brug for handling.
Men når forskning i nye teknologier og, hvad skal man sige, de markedsbaserede løsninger er så vigtige, er det, fordi det kan være med til at gøre den grønne omstilling billigere.
Og hvis man skal have hele verden med på den grønne omstilling, skal den også i et eller andet omfang være billig og behagelig.
Og derfor er det altafgørende, at man skubber på for markedsbaserede løsninger, for forskning og for, hvad skal man sige, skattereformer, der gør CO 2 -beskatningen klogere, herunder også inden for kvotesystemet, for det vil også skubbe på for, at markedet accelererer den grønne omstilling.
Mette Abildgaard (KF), 2020-01-31:
Tak for det.
Jeg tror egentlig godt, jeg kan holde mig inden for tiden.
Jeg vil bare spørge lidt ind til ordførerens ønske omkring det her med at åbne op for forskningen.
Jeg vil bare spørge ind til, om det sådan mest er båret frem af et principielt synspunkt, for det kan man sagtens have en principiel tilgang til, eller om det er båret frem af, at ordføreren har en indsigt i, at Danmark har et særligt potentiale her, altså om der er nogle særlige danske virksomheder, for hvem det ville være relevant.
For jeg må indrømme, at jeg sidder tilbage og lidt tænker, at der er andre lande, der er stukket af med det her.
Altså, giver det mening, at Danmark investerer kroner i at forske i det her nu, hvor der er andre lande i verden, der alt andet lige har beskæftiget sig meget mere med den her teknologi i løbet af de sidste årtier?
Så det er faktisk et helt oprigtigt spørgsmål om, om der virkelig er et potentiale for dansk forskning i det her, for jeg vil jo gerne, at den forskning, vi har, også kan føre til, at der kan være nogle arbejdspladser og noget vækst forbundet med det for Danmark på længere sigt.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-31:
Jeg tror, vi skal være meget forsigtige som politikere med at bilde os ind, at vi skal gætte os til, lige præcis hvilken teknologi der kommer til at sikre den grønne omstilling i fremtiden.
Derfor skal vi også være forsigtige med at lægge alle æg i én kurv.
Det, jeg fokuserer på, er at ophæve barrierer og forhindringer for at forske i bestemte teknologier, for jeg synes simpelt hen, det er for snæversynet på forhånd at udelukke nogle ting.
Vores opgave er jo at stille så mange forskningsmidler som muligt til rådighed og sikre, at det ligesom er formålsbestemt, men derfra må det jo være de folk, der nu engang søger det til de teknologier, de mener er værd at forske i, som afgør, hvad der bliver forsket i.
Altså, vi skal jo ikke på forhånd udpege bestemte teknologier.
Så svaret på spørgsmålet er, at det er en mere principiel stillingtagen og ikke, at jeg har bildt mig ind, at jeg er et alvidende geni, der kan forudsige alt i fremtiden.
Tværtimod vil jeg mene, at det er der måske andre, der påstår, at de kan.
Mette Abildgaard (KF), 2020-01-31:
Altså, man kan sige, at man allerede i dag med EUDP-midlerne jo ofte gør det, at man laver nogle forskellige puljer og siger, at der er nogle ting, man har en interesse i der bliver forsket særligt i, f.eks. energilagring og andet.
Jeg synes faktisk, det kan være fornuftigt nok at udstikke en kurs og sige, at vi gerne vil finde ud af, hvordan vi kan lagre energi.
Vi siger ikke, hvilken teknologi det skal være med, men vi siger, at det er det, vi ønsker at opnå.
Og det er bare dér, jeg har en bekymring om, om der virkelig er et potentiale i det her for Danmark.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-31:
Vi har jo en dansk virksomhed ude på Nørrebro, der forsker i nye teknologier inden for kernekraft med flydende saltreaktorer, og det er da ærgerligt, at en virksomhed i Danmark, som har globale ambitioner, ikke kan få del i danske forskningsmidler.
Det synes jeg er brandærgerligt, men nu skal man jo ikke gøre noget for enkelte virksomheders skyld.
Men det er da et eksempel på, at der er nogle, der gerne vil frem, men som har svært ved at komme det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2020-01-31:
Jeg ved jo, at spørgeren er optaget af det, for jeg har også haft snakkene med spørgeren, inden han blev politiker.
Det er virkelig en branche, hvor man kan sige, at det, der er meget svært ved det, er, at det også er et system, vi skal ændre.
Det er et system, der har accelereret.
Jeg kan huske, at da jeg var nyuddannet designer, havde man i de store huse fire sæsoner.
Nu er man jo oppe på 12, 30, 32 sæsoner rundtomkring.
Så det er jo accelerationen, vi skal gøre op med, og der er afgifter altså et af sporene.
Vi skal ikke købe så meget nyt.
Vi skal købe mindre.
Men det handler også om at regulere, så der ikke laves den overproduktion, der er.
Hvis man laver forbud mod forbrænding af tekstiler, hvis man laver krav om cirkulær økonomi i modebranchen, bliver branchen nødt til at omstille sig og dermed også omstille sit system.
Så det handler både om afgifter, så forbruget bliver anderledes, og så handler det altså om regulering, en meget skarp regulering af branchen.
Og der er noget, vi kan gøre herhjemme, og noget, vi skal gøre på EU-plan.
Og igen: Det offentlige indkøb af tekstil vil betyde noget for rigtig mange.
Det er vigtigt at huske, at når man siger »mode«, snakker man jo om tekstiler og beklædning, og der er faktisk et stort forbrug.
Det er klart, at det er på EU-plan, vi skal rykke, men hvordan rykker vi noget på EU-plan?
Det er ved selv at begynde at skubbe, ved selv at begynde at lave nogle af tiltagene.
Det har man gjort i Frankrig, hvor man har lavet en række ting inden for det her område, bl.a. om forbud mod deponering og afbrænding, overproduktion osv.
Det er noget, man er gået i gang med dernede.
Der skulle vi næsten rykke med, for når flere lande begynder at rykke i en retning, er det jo, at man rykker ved EU's som en helhed.
Men det er klart, at EU med 500 millioner borgere – nej, snart kun 450 millioner, efter kl. 12.00 i nat – og dermed også forbrugere, kan vi gøre rigtig meget i fællesskab, men de skal skubbes.
Signe Munk (SF), 2020-01-31:
Tak til hr. Alex Vanopslagh for en tale, der, som altid, fik sat min spørgelyst i gang.
Det er i hvert fald en evne, ordføreren har.
Der er mange ting, jeg kunne ønske mig at spørge til, men jeg vil bare dykke ned i det her med biler.
For kigger man på den energipolitiske basisfremskrivning og kigger på de forskellige sektorer, er det ret tydeligt, at et af vores smertensbørn er transporten – CO 2 -udledningen ser faktisk ud til at stige.
Og jeg ved, at det for Liberal Alliance var en vigtig mærkesag, da man sad i regering, at få nedsat registreringsafgiften, og når man så kigger på de opgørelser fra Danmarks Statistik, der er lavet nu, og det, eksperterne siger, så fremgår det, at en del af årsagen til den stigende CO 2 -udledning fra transporten jo faktisk er, at danskerne har fået større biler, der udleder mere CO 2 .
Så set i det perspektiv, at ordføreren i sin tale siger, at vi skal sætte skub i den grønne omstilling, anerkender ordføreren så, at i forhold til at reducere udledningen fra Danmark var det her reelt set en meget dårlig politisk beslutning?
Anne Paulin (S), 2020-01-31:
Jeg synes nu, at bl.a. Klimarådet har dokumenteret, at det er ret vigtigt, at vi kommer i gang, og at vi er ambitiøse og ikke skubber puklen foran os.
En anden ting, jeg godt kunne tænke mig at spørge ordføreren ind til, er, hvad der får ordføreren til at tro, at atomkraft er sådan en meget økonomisk fordelagtig energikilde at få ind i det danske energisystem.
Jeg synes ikke, jeg har set noget som helst, som understøtter den tankegang.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-31:
Nej, ikke nødvendigvis sådan isoleret set – altså, det kan sagtens også have gjort, at der er folk, der har købt mere miljøvenlige biler.
Men spørgsmålet er: Hvordan får vi sikret en grønnere bilpark i fremtiden?
Og som det er lige nu, som det er i dag, er der jo en overbeskatning af biler i forhold til deres forurening.
Så når I på venstrefløjen snakker om, at I vil have en CO 2 -beskatning, vil jeg sige, at hvis CO 2 -beskatningen skal være ensartet, på baggrund af hvor meget det forurener, så skal bilerne, også benzin- og dieselbilerne, være billigere.
Signe Munk (SF), 2020-01-31:
Men jeg vil bare sige, at det ikke er noget, jeg finder på, altså at danskerne har købt større biler.
Man skal jo ikke være jyde for at komme frem til, at hvis man har købt en ny bil, som er stor og udleder en del CO 2 , når den kører, så skifter man den ikke lige ud i morgen – det er der jo ikke mange der har råd til.
I har jo reelt skabt et omstillingsproblem lige nu, fordi I har givet danskerne et incitament til at købe større biler, som er noget, vi stadig væk slås med nu.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-31:
Jamen prøv at høre: Vi står fuldt og fast ved, at vi har sænket registreringsafgiften, for der er intet fornuftigt i, at en stor, sikker familiebil skal beskattes med 150 pct., tidligere 180 pct., i Danmark.
Vi er glade for, at vi har øget den private velfærd på det område, og det står vi stolt ved.
Men vi anerkender også, at der på en række områder er et afgiftssystem i Danmark, som ikke er tidssvarende, altså det, der skal være i forhold til en grøn omstilling.
Der er bilafgifterne et af dem, og hele, hvad skal man sige, afgiftssiden på energi- og varmeområdet er et andet.
Og jeg glæder mig til at se, hvad I vælger.
Anne Paulin (S), 2020-01-31:
Jeg vil også takke for en entusiastisk tale.
Nu har jeg haft fornøjelsen af at føre valgkamp i samme område som ordføreren, så jeg er lidt overrasket over, at ordføreren siger, at det godt må gøre lidt ondt, for jeg er vant til at høre ordføreren sige, at den grønne omstilling skal være billig og behagelig.
Så det var jeg lidt overrasket over.
Nu til mit egentlige spørgsmål.
Ordføreren er meget optaget af de globale virkninger og af, at vi skal føre en klimapolitik, hvor vi har fokus på reduktioner ude i verden – og det fokus deler jeg sådan set.
Jeg deler så ikke ordførerens opfattelse af, at det er mindre vigtigt, hvad vi gør herhjemme, og at det sådan set ikke er så vigtigt at opfylde et 70-procentsmål.
Det, som jeg godt kunne tænke mig at spørge om, er: Ser ordføreren ikke en risiko ved ikke at have et ambitiøst 70-procentsmål med fokus på reduktioner i eget land, i forhold til at det så bliver sværere at nå det 2050-mål om klimaneutralitet, som jeg går ud fra at Liberal Alliance stadig væk bakker op omkring?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-31:
Jeg er faktisk ret sikker på, at de miljøøkonomiske vismænd har været ude at sige, at det at nå målet om klimaneutralitet i 2050 bliver mere besværligt af, at man har et delmål i 2030, så man skal have nået en stor del inden.
Så sådan rent fagligt set er der ikke noget, der tyder på, at den 2030-målsætning gør det nemmere eller for den sags skyld billigere at nå 2050-målsætningen, så det har jeg umiddelbart svært ved at se for mig.
Mai Villadsen (EL), 2020-01-31:
Nu læste jeg faktisk Journalisten, som netop i en DR-artikel den anden dag fortalte, hvordan temperaturerne er stigende, også i januar, og at det har medført forskellige naturfænomener som f.eks. kirsebærtræer, der blomstrer.
Så det er meget muligt, at de kirsebærtræer på Bispebjerg Kirkegård ikke blomstrer nu, og jeg er helt enig i, at vi skal holde tungen lige i munden og lytte til videnskaben, og videnskaben er jo faktisk også den, der peger på, at vi står med rigtig store udfordringer, også i Danmark, og det synes jeg er værd at huske.
For nogle gange taler vi om klimaforandringerne, som om det kun er nogle, der kommer til at påvirke langt væk fra Danmark, og det er jo ikke tilfældet.
Det er også i Danmark, vi kommer til at se forskelle i vind og vejr og vandstigning.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-31:
Det er jeg meget enig i.
Men jeg tror også, at ordføreren vil være enig med mig i, at det er vigtigt, at vi holder tungen lige i munden, altså at vi, når vi nu har kirsebærtræer, der simpelt hen i deres navn har det latinske ord autumnalis, som jeg også går ud fra at ordføreren med sit kendskab til engelsk vil kunne dechifrere – »autumn« – så passer på med bare at bruge den første og den bedste oplevelse, vi har på cyklen ude i virkeligheden, til at sige: Det er også klimaforandringerne.
Der er ikke noget galt med det, så længe det er frivilligt, altså så længe, at der ikke er nogen, der kommer og fortæller andre mennesker, som ikke ønsker at køre på cykel eller være veganere eller gå i genbrugstøj, at de gør noget forkert.
Nu ved jeg jo ikke, hvordan fru Mai Villadsen er kommet hertil, og jeg ved heller ikke, hvorfra hun har erhvervet sine klæder, eller hvad der ellers måtte foregå i hendes privatliv, men jeg er helt overbevist om, at hun har det komfortabelt med, at hun selv træffer de afgørelser.
Der er det bare, at jeg i al ydmyghed beder om, at hun så vil have samme anstændighed over for folk, der måtte træffe nogle andre valg.
Mai Villadsen (EL), 2020-01-31:
Jamen på den måde synes jeg egentlig, at det bliver lidt kunstigt opstillet, altså når ordføreren siger, at ministeren står over for et ideologisk valg.
For selv om jeg godt nok er kommet hertil på cykel, vil jeg ikke tvinge alle mennesker i Danmark til at cykle, spise vegansk eller gå i genbrugstøj, men jeg vil gøre det fordelagtigt at gøre de ting.
Det er netop det, som klimapolitikken jo handler om, altså om man tror på, at det er teknologiske fix ude i fremtiden, der skal løse det, eller om man faktisk lytter til eksperterne og Klimarådet, som jo påpeger, at det skal være lettere at træffe de grønne valg.
Det mener jeg fortsat.
Så jeg mener, at det skal være lettere at være en cyklende veganer i genbrugstøj, men jeg tror ikke, at der er nogen i Folketinget, der vil tvinge folk til at have en særlig livsstil.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-31:
Man kan sige, at inden for den ideologi, som ordføreren jo har, er der et interessant krydsfelt mellem det at animere folk ved afgiftsinstrumentet og så det regulært at tvinge dem.
De hensyn krydser hinanden.
Det er der jo mange verdenshistoriske eksempler på, som jeg er sikker på ordføreren ved en del om.
Men jeg kan gøre det sådan lidt konkret.
Når ordførerens parti f.eks. går ind for roadpricing, så er det ud fra et klart ønske om, at folk skal komme ud af deres biler.
Og jeg går da ud fra, at det ikke er planen, at de skal befordres mindre – så kan det selvfølgelig være et elløbehjul, man skaber et incitament for, men det kunne også være at gøre, som ordføreren selv gør, nemlig at tage cyklen.
Når vi kan høre, at man ønsker at gøre det dyrere at spise gode danske bøffer, så er det jo, fordi vi skal over på nogle rødbedebøffer eller andet.
Jeg synes bare, at de forslag, som ordførerens parti kommer med, som gør det vanskeligere at leve det liv, som de fleste danskere ønsker, er dårlige forslag.
Det er socialisme, og det er vi imod.
Et eksempel kunne være det projekt, man arbejder på i europæisk regi, der hedder Clean Sky, hvor man forsøger at bruge restprodukterne i landbruget og omdanne dem til jet fuel, altså brændstoffer, som man så kan lade fly, der afgår bl.a. fra Danmark, flyve på, sådan at man ikke længere behøver at bruge de fossile brændselskilder, man har i dag.
Man kan bruge de kilder, som i dag bare ligger og rådner ude på markerne.
Det kræver nogle investeringer.
Vi skal bl.a. have nogle raffinaderier, som er i stand til at omdanne halm og strå osv. til jet fuel – jeg beklager, formand, at jeg ikke kan komme på et dansk udtryk – og det kræver nogle investeringer.
Det er vi med på.
Vi synes f.eks., at vi skal bruge nordsøpengene til at finansiere den her grønne omstilling, og derfor er vi jo også helt instinktivt modstandere af den socialistiske politik, der hedder, at man ikke længere skal udvinde nordsøolien.
Så jeg håber, at ordføreren vil tage til takke med det ene eksempel.
Signe Munk (SF), 2020-01-31:
Det vil ordføreren gerne, for det skitserer lige præcis det, som jeg lidt oplever er en udfordring for Dansk Folkepartis klimapolitik.
For på den ene side hører jeg jo ordføreren sige, at den her grønne omstilling ikke må koste noget, men på den anden side siger han, at teknologien er vigtig.
er vindmøllerne.
Det var jo, må man sige, dybt statsunderstøttet, både i forhold til test og i forhold til tilskud.
Nu går vi måske snart ind i en støttefri æra, vi gør det allerede på landvind – det gælder forhåbentlig også snart, hvad angår havvind.
Nordsøolieindtægterne er jo allerede regnet ind i dansk økonomi, så hvis man skulle tage dem og kun bruge dem på den grønne omstilling, så ville der også gå noget fra velfærd.
Men jeg vil bare høre ordføreren, hvordan han kan få de to ender til at nå sammen, altså at det ikke må koste noget at nå 70-procentsmålet, samtidig med at han jo også anerkender, at der skal være investeringer i de her teknologier, for at vi får det potentiale, vi håber på de har.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-31:
Jeg sagde netop ikke, at det ikke måtte koste noget.
Altså, det var også dyrt at bygge Storebæltsbroen, men det er alligevel blevet en overskudsforretning i dag.
Og så kan man måske gøre det sammen med erhvervslivet, måske flyindustrien eller andre, som kunne være interesseret i det.
På den måde kan man skabe noget, der på sigt kan blive en god forretning.
Så det handler om, at vi investerer nogle penge nu, som så bliver en god forretning i fremtiden.
Signe Munk (SF), 2020-01-31:
Åndsformørket.
Socialist.
Klimatosse.
Rød lejesvend.
Kært barn har mange navne.
Selv om jeg kan høre på ordføreren, at han helst vil holde sådan nogen som mig fra døren, så må I alligevel tænke lidt på os – med alle de øgenavne, I finder på.
Nå, men så til spørgsmålet.
Ordføreren, oplever jeg, er meget optaget af teknologiudvikling.
Så kunne jeg bede ordføreren sætte flere ord på, hvor man tænker, at der er perspektiv i teknologiudviklingen inden for klimaområdet, og hvad er det, ordføreren mener skal til?
Tommy Ahlers (V), 2020-01-31:
Jeg har lige stået og sagt, at vi absolut ikke skal vente.
Jeg har sagt til ministeren: Inviter os nu over, vi skal i gang med de klimahandlingsplaner.
Men jeg kan jo ikke stå og sige, at nu skal vi regulere den specifikke industri på grund af det problem.
Vi skal jo høre, hvad de melder tilbage med, og når vi så kigger på de her trends omkring ændring af forbrug, så spreder de sig jo meget, meget hurtigt.
F.eks. nedgangen – hvis du spørger danske supermarkeder – i deres kødsalg.
Så forbrugerne kan godt træffe deres egne valg.
De er også klar over, at de skal ændre vaner for at løse det her.
Nu er det kun 9 år siden, at hr. Villy Søvndal sagde det her, men det skal jo ikke ændre på, at jeg også står her og indrømmer – og det gør vi også generelt, som jeg også hørte ordføreren for Socialdemokratiet sagde tidligere – at vi er blevet klogere.
Vi sagde også 60 pct. i valgkampen, og nu står vi bag en 70-procentsmålsætning, og det er jo også, fordi vi lytter til den forskning, der bare mere og mere massivt peger i den her retning.
Det er jo rigtigt nok, at det smeltede dengang, men det er også accelereret massivt over årene, og når jeg kigger tilbage på tidligere, i forhold til hvor vi står nu, tror jeg da jeg har det sådan, at vi kunne have ønsket, at vi havde gjort endnu mere.
Men at sige, at vi ikke gjorde noget, synes jeg er forkert.
Signe Munk (SF), 2020-01-31:
Med al respekt sagde jeg ikke, at regeringen ikke gjorde noget.
Jeg sagde: Kunne man have ønsket at have gjort noget anderledes?
Noget, jeg konkret gerne vil høre om, er jo, at man under Lars Løkke Rasmussens regering som noget af det første sendte klimamålet til tælling, altså det mål, vi havde fra 2020, med et drivhusgasreduktionsmål på 40 pct.
Kunne man forestille sig, at det ville have været gavnligt ikke at gå fra den del af den tidligere klimalov?
Tommy Ahlers (V), 2020-01-31:
Jeg kender simpelt hen ikke detaljerne, med hensyn til hvorfor det skete, så det kan jeg desværre ikke give et ordentligt svar på.
Jeg er glad for, at vi står her i dag, hvor vi er bag et mål om 70 pct.s reduktion i 2030.
Anne Paulin (S), 2020-01-31:
En af de sektorer, som det er allervanskeligst at omstille, og hvor vi har nogle store udfordringer i forhold til at få nedbragt emissionerne, er jo landbruget.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad I egentlig gør jer af overvejelser i Venstre i forhold til at få nedbragt landbrugets emissioner.
Hvad har I af ideer til, hvordan vi løser den udfordring?
Tommy Ahlers (V), 2020-01-31:
Nogle af ideerne har allerede været på bordet, i forhold til jordudtagning.
Nu glæder jeg mig til, at alle 13 klimapartnerskaber kommer med deres afrapportering, men hvis der er en, jeg sådan synes er specielt interessant, så er det den, for de står jo med nogle massive udfordringer.
For hvis vi laver en fremskrivning af landbruget, hvis vi bare laver en basisfremskrivning nu, så kommer de til at stå for næsten halvdelen af udledningerne, sådan som jeg husker tallene, i 2030.
Men det, jeg bare oplever, når jeg så taler med landmænd, bredt set, er, at de har det som resten af det danske erhvervsliv: De vil gerne være med.
De ved også godt, at dansk landbrug kun er relevant fremover – sådan som jeg også sagde i min tale – hvis det er, at de kan pege på en bæredygtig måde at gøre det på.
Og derfor må vi lytte til det, når de kommer med deres forslag til, hvordan de skal hjælpes, og hvad de gerne vil gøre.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2020-01-31:
Tak til ordføreren for en rigtig god og netop engageret tale.
Og jeg synes, det er vigtigt i den her debat om klimahandling, at vi ikke står og slår hinanden i hovedet med, hvornår vi er kommet ind i det ene eller det andet.
Men vi skal også bare være ærlige omkring, at det ikke er noget ny forskning i det sidste halve år, der har gjort, at vi snakker minimum en 70-procentsreduktion i 2030.
Det er sådan set forskning, der har ligget der i mange år.
Så det er politisk vilje til at rykke sig, der er kommet, det er ikke nye forskningsresultater, der har gjort, at man lige pludselig har rykket det.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig at høre – for nu sagde ordføreren, at klimapolitik er erhvervspolitik, og jeg synes egentlig, den skal vendes om, fordi al politik er klimapolitik, at erhvervspolitikken er klimapolitik – hvad ordføreren og Venstre eksempelvis tænker om meget mere regulering i forhold til vores forbrug i al almindelighed.
I disse dage er der modeuge i København, og det er en af de brancher, som er allermest klimabelastende overhovedet.
Og er ordføreren og Venstre villig til, at vi begynder at gå ind og regulerer langt hårdere i de brancher, som skal i gang med en omstilling, og som slet ikke er i gang?