runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2019-02-05:
Så synes jeg, vi skal gå tilbage og se på, hvad der blev sagt dengang under den ordførertale, for der var argumentet præcis det samme, nemlig at Ørsted skulle ud i den store verden og satse på havvind.
Det her handler jo nok mere om, at Radius er en, jeg tror, der var nogle, der kaldte det en gylden vandhane.
Det er et sikkert cashflow år efter år, 550 mio. kr. op af lommen på elforbrugerne her i København og ned i lommen på Ørsted.
Men lad det ligge, og lad mig stille et andet spørgsmål.
Ministeren siger, at der ikke er nogen forskel på forbrugerejede selskaber og andre selskaber, for de går alle sammen til indtægtsrammen.
Kan ministeren bekræfte, at i et forbrugerejet selskab er der trods alt den forskel, at det er forbrugerne, der bestemmer, og det vil sige, at forbrugerne sådan set kan vælge, om de ønsker den forrentning, og i øvrigt om pengene skal føres tilbage til forbrugerne selv eller over i andre aktiviteter til fordel for forbrugerne – altså en hel anden situation, end hvis det er en formueforvalter eller en kapitalfond, der er ejer?
Kristian Jensen (V), 2019-02-05:
Nej, det er sådan set den samme mekanisme.
Altså, hvis det er et aktieselskab, er det aktionærerne, der kan vælge, hvad pengene skal bruges til.
Så det ville altså ikke være forbrugerne i København, der traf beslutningen, men forbrugerne på Sjælland, der traf beslutningen for forbrugerne i København inden for lovgivningens rammer.
Derfor er det jo vigtigt – og det er det, der er kernen her – at der er nogle lovgivningsmæssige rammer for, hvor høje indtægterne må være, uanset hvem der er ejer.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-05:
Det er altså helt anderledes, hvis det var et forbrugerejet andelsselskab, der var køberen, for så ville det være op til det selskab, om de nye elforbrugere også skulle gøres til andelshavere.
Den mulighed har man sådan set.
Det overskud, man ville lave fra det forbrugerejede andelsselskab, kunne man jo f.eks., som SEAS-NVE gør, bruge på at rulle fibre ud til andelshaverne.
Det kunne man bruge på at lave elinfrastruktur til elbiler i Danmark, det kunne man bruge på at investere i vedvarende energi.
Det er jo det, der sker ude i virkeligheden.
Hvis Radius i stedet for blev solgt til en kapitalfond, ville vi jo ikke have styr på det, for så ville overskuddet blive hevet ud af Danmark, og måske ville der slet ikke blive betalt skat af det overskud.
Så der er faktisk en væsentlig forskel på, om vi står med et netselskab for en million forbrugere i københavnsområdet, som er ejet af et andelsselskab, eller om vi står med et netselskab, der er ejet af en kapitalfond.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren ikke kan se, at der sådan set er den markante forskel.
Kristian Jensen (V), 2019-02-05:
Hvis det nu var ejet af en dansk pensionskasse, kunne det give mulighed for bedre pensioner til deres medlemmer, til folkeskolelærere, til sygeplejersker.
Så længe det var danske pensionskasser, der havde tilkendegivet, at de var interesseret i at investere i dansk energiinfrastruktur, ville det betyde, at deres medlemmer så ville have mulighed for at få bedre pension.
Det er klart, at det også kunne være en anden investor, som ville byde ind; det kunne være, det var udenlandske pensionskasser, der ville byde ind på et stykke dansk infrastruktur.
Men er det et problem i en verden, hvor danske pensionskasser investerer massivt i udlandet?
Og fordi vi har en åben mulighed for at kunne investere på tværs af landegrænserne, har haft mulighed for at placere investeringer, er danske pensionister langt bedre rustet nu og har en langt stærkere økonomi, end hvis vi havde en lukket, nationalistisk tilgang til det, hvor landene ville holde andre investorer ude, så danske pensionskasser ikke ville have mulighed for at investere frit i andre lande.
Sagen er jo, at Enhedslisten er modstander af en åben økonomi, hvor man kan investere på tværs af grænserne, hvis det drejer sig om infrastruktur og energiselskaber, mens jeg er tilhænger af, at vi også på det her område skal tillade, at der er en åben investering, sådan at danske virksomheder kan investere i energiinfrastruktur i andre lande, både i produktionen og i distributionen af det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-05:
Det er sikkert korrekt, at man udnytter indtægtsrammen fuldt ud nu i netselskaberne, men det er jo bl.a., fordi man ikke har tillid til det politiske niveau, fordi man er bange for, at der kunne blive lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Ser man historisk på det, er der altså netselskaber, som ikke har udnyttet indtægtsrammen, og som har kørt med lave tariffer, fordi det kom lokalbefolkningen til gavn.
Der er selskaber, som har haft aktiviteter, som de har ekspanderet på, fordi de samlet set har haft en sund økonomi i alle de ting, de lavede.
Og det er der, de forbrugerejede andelsselskaber adskiller sig fra de pensionskasser, som ministeren er så glad for, fordi pensionskasser, uanset om de er danske eller udenlandske, vil have mest mulig profit, og så er de sådan set ikke inde i noget, som tjener energisektoren, men i noget, der tjener ens interesse i at få et afkast i fremtiden.
Så jeg synes, der er en væsentlig forskel på, hvem der ejer de her energiselskaber og netselskaber.
Kristian Jensen (V), 2019-02-05:
Der er sket meget med Ørsted fra dengang, hvor DONG Energy blev lanceret, og så til nu.
Bl.a. har der været et stort strategiskifte, med hensyn til hvad der egentlig er deres kerneopgave, og derfor går de mere og mere væk fra at være producent af f.eks. varme i Danmark til i højere grad at være i spidsen for omstillingen til grøn energi primært ved hjælp af havvind rundtom i verden.
De har så efterfølgende købt sig et yderligere ben i form af at købe landvind i USA.
Det er den ændring i deres strategi, der gør, at de i dag har den oplevelse, at Radius ikke er en del af deres kerneopgave.
Derfor er det en anden strategi, som Ørsted har i dag, end det DONG Energy, der blev børsnoteret i 2015, havde.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-02-05:
Tak for det.
Det kan være lidt svært at forstå Enhedslisten.
Altså, man siger, at det er forfærdeligt, at der ikke sidder danskere med ved bordet i Den Europæiske Centralbank, men det skyldes jo, at vi ikke er med i euroen – det går jeg ud ikke ud fra Enhedslisten synes vi skal være.
Så taler man om, at det er et stort problem, hvis vi bliver smidt ud af bankunionen – jeg troede, at Enhedslisten ikke ville have, at vi skulle ind i bankunionen, så jeg forstår ikke helt problemet i, at vi så eventuelt måtte blive smidt ud.
Men hele den her debat handler jo sådan set bare om, at Enhedslisten ønsker at drille Socialdemokratiet, og det vil jeg da gerne hjælpe med til, for det er da muntert.
Derfor vil jeg spørge: Når nu Enhedslisten er så dybt forundret over, at man kan have en socialdemokratisk partiformand, der lover et og så gør det stik modsatte, kan Enhedslisten så – for man har jo i Enhedslisten ikke den store indflydelse på, hvem Socialdemokratiet vælger som formand, men man kan have indflydelse på, hvem der bliver landets næste statsminister –
støtte en statsminister, som man ikke kan stole på?
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-02-05:
Enhedslisten har tænkt sig at forhandle med en kommende regering, og det er klart, at vi helst så, at en kommende regering blev ledet af os og var en progressiv regering, men vi må se på, hvad der tegner sig af mandater bagefter, og så tage forhandlingen derfra.
Men til det, som hr. Jan E. Jørgensen siger om bankunionen og om, at Enhedslisten skulle være bekymret for, at Danmark skulle blive smidt ud, vil jeg sige, at det handler om diskussionen om suverænitet.
Justitsministeriet vurderer i den redegørelse, der kom, da fru Mette Frederiksen var justitsminister, at der ikke er tale om suverænitetsafgivelse, hvis Danmark tilslutter sig bankunionen, fordi man har et suverænt valg, idet man kan nægte at adlyde med den konsekvens, at man bliver smidt ud af bankunionen.
Det er der, hvor jeg siger: Det er ikke et reelt, suverænt valg.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-02-05:
Altså, jeg stillede et forholdsvis klart, simpelt, enkelt og tydeligt spørgsmål, som hr. Nikolaj Villumsen muligvis ikke hørte: Synes Enhedslisten, at man skal have en statsminister i Danmark, som man ikke kan stole på?
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-02-05:
Altså, Enhedslisten har jo oplevet, at Socialdemokratiet gang på gang har sagt et og gjort noget andet, og det er også derfor, vi har sagt helt klart, at vi helst ser, at der kommer en progressiv regering, som fru Pernille Skipper er parat til at sætte sig i spidsen for.
Det er det, vi allerhelst ser, og det er det, vi går til valg på – det er det, vi gerne vil have.
Så må vi se, hvordan resultatet bliver, og så vil vi selvfølgelig forhandle mest mulig indflydelse igennem derefter.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-05:
Tak for det.
Jeg synes ikke rigtig, jeg hørte om det beløb dér, altså at skrive i et udbudsmateriale, at man ønskede, at genbrug skulle indgå – om den sætning kunne være temmelig tung administrativt.
Det her forslag er jo kommet på Folketingets bord, fordi der er en række aktører inden for byggeriet, som har været med i den proces om at bygge og fremme Circle House i Aarhus.
Og der har været en proces, altså 40 aktører, der har sat sig sammen og set på, hvad barriererne er i forhold til at komme frem til mere genbrug i byggeriet.
Så er de kommet til en række partier i Folketinget med tre lovforslag og har spurgt, om vi ville fremme det her.
Så har Enhedslisten taget to af dem og lavet dem om til beslutningsforslag, og dem fremsætter vi så her i denne uge.
Det her er det ene af dem, hvor man så i sit udbud har mulighed for at vægte, at man gerne ser tilbud, hvor det er muligt at genanvende bygningsdele.
Det synes jeg sådan set er meget sympatisk.
Det er ikke noget, Enhedslisten har udtænkt.
Det er sådan set nogle aktører inden for byggebranchen, der er kommet med det til os.
Jeg synes, man skal lytte til sektoren, som gerne vil fremme mere genbrug.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-02-05:
Altså, Danmarks Liberale Parti i alle sager, om jeg må bede.
Jeg er helt med.
Vi behandler nu et forslag fremsat af Enhedslisten, De Rød-Grønne.
Forslaget har det formål, at vi skal fremme og stimulere genanvendelse af bygge- og anlægsaffald.
I Venstre mener vi afgjort, at den miljøvenlige dagsorden er vigtig.
I november 2018 indførte regeringen en strategi for cirkulær økonomi, og hensigten er at udvikle en større grad af genanvendelse.
Tiltagene er bl.a. en styrkelse af en række partnerskaber for bæredygtige indkøb, at skabe mere lige vilkår på markedet for affald, og endelig skal der udvikles en frivillig bæredygtighedsklasse i bygningsreglementet.
I Venstre mener vi, at denne strategi er langt mere effektiv end forslaget, som vi behandler her i dag.
Derudover vurderer vi ikke, at forslaget vil styrke miljøet yderligere.
Det er i øvrigt allerede muligt under udbudsloven at varetage særlige hensyn til bl.a. genanvendelse, og det er derfor også tvivlsomt, om forslaget vil medføre nye muligheder.
Desuden vil forslaget gå imod Venstres igangværende arbejde for at nedbringe de administrative omkostninger for ordregivere i forbindelse med offentlige tilbud.
Gode resultater i Dansk Erhverv vil løbende gavne vores vækst og dermed også vores grønne omstilling, og på det grundlag må jeg desværre skuffe Enhedslisten med, at Venstre stemmer imod forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-02-05:
Jeg har også tidligere prøvet at få sympatiske forslag, som ikke kom fra Enhedslisten, så det kan det sagtens være.
Det er en udmærket måde at udvikle politik på, at man taler med nogle forstandige mennesker, som har nogle forslag, og så tager man stilling til dem.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-05:
Jamen så bliver det jo spændende med debatten her, altså om vi kommer frem til, at mindretalsregeringen er i mindretal.
Det ser jeg frem til at få afklaret via debatten.
Men jeg synes da, at man virkelig skal lytte til byggeriets aktører, når nu der er 40 firmaer, der sætter sig sammen og ser på, hvad barriererne egentlig er.
Og så kommer de frem til, at det kunne være det her, som der bør ændres på.
Det synes jeg ministeren skulle være mere lydhør over for.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-02-05:
Jeg er meget lydhør, og jeg mener, at der er nogle argumenter, der taler imod forslaget.
Karin Gaardsted (S), 2019-02-05:
Mange tak for det, og tak til Enhedslisten for at have fremsat beslutningsforslaget om indførelse af et genanvendelseskriterium i udbudsloven.
Vi er mange partier, der er optaget af, at genbrug skal fylde mere, end det gør i dag.
Der arbejdes i øvrigt også målrettet med problematikken i Nordisk Råd, hvor både erhvervsudvalget og miljøudvalget er optaget af, hvordan vi får fremmet fremstillingen af byggematerialer, der er forberedt til at kunne anvendes på anden vis, når de ikke mere skal udfylde den opgave, de først var blevet fremstillet til.
Den cirkulære økonomi er på vej ind alle vegne, og godt for det.
Enhedslisten ønsker med sit forslag, at det skal gøres obligatorisk at konkurrere på genanvendelsespotentiale i alle udbud.
Tanken er god, og vi støtter også, at der vil blive arbejdet mere intenst med at styrke genanvendelsen, men vi har brug for, at vi gør det intelligent og uden at forårsage for meget bureaukrati.
Derfor har vi i det socialdemokratiske grønne udspil om natur og miljø, energi og klima understreget, at vi vil undersøge mulighederne for at opdatere bygningsreglementet, så det fremmer bæredygtigt byggeri og skaber mindre affald og mere genanvendelse i byggeriet, ligesom vi understreger, at det er vigtigt at strømline reglerne for indsamling af affald fra landets 98 kommuner.
Derfor anerkender Socialdemokratiet også den gode intention i dette beslutningsforslag.
Der er på mange måder de samme tanker, som vi også har.
Og som den vigtigste anke skal vi huske, at udbudsloven kun gælder for offentlige byggerier, ikke for private, og det udelukker en lang række, ja, faktisk den største mængde af byggerier fra de gode tanker, som beslutningsforslaget indeholder.
Derfor bør vi i stedet for få afklaret, hvordan vi kan fremme genanvendelsestanken inden for byggeriet og inden for de virksomheder, der producerer til byggebranchen.
Den dialog håber jeg Enhedslisten vil deltage i.
Så Socialdemokratiet bakker altså op om intentionen, men vi kan af de nævnte grunde ikke støtte beslutningsforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-05:
Jo, men nu er forslaget jo formuleret sådan, at det kan fastsættes, at der skal konkurreres på genanvendelsespotentialet.
Det vil sige, at der ikke står, at alt byggeri skal konkurrere på, om det kan genanvendes.
Den her dialog ved jeg jo har været der.
Det her er så et af dem, som vi har omformuleret til et beslutningsforslag.
Og jeg mener egentlig, at det jo sådan set er et spørgsmål om at nedbryde nogle barrierer, så vi kommer frem til, at aktører bedre kan planlægge, at noget byggeri kan opføres på en måde, så byggeelementer f.eks. kan genbruges, i stedet for at man smadrer det hele, når man har haft et byggeri i 100 år.
Så det her er sådan et relativt lille forslag, som aktører i byggebranchen, der ønsker at bygge bæredygtigt, ønsker at fremme.
Jeg undrer mig egentlig over, at Socialdemokratiet ikke vil være med på det, for det er da egentlig bare et lille skridt i den rigtige retning.
Karin Gaardsted (S), 2019-02-05:
Jeg mener også, at jeg har givet udtryk for, at jeg anerkender problematikken, og at der også er meget godt, som man kan gøre.
Ordføreren siger, at det jo ikke er noget, man skal gøre i alt byggeri, at det sådan set er ordregiveren, der skal beslutte, om det skal indgå som en del af udbudsmaterialet.
Men min opfordring er jo netop, at det skal omfatte mere byggeri end det offentlige byggeri.
Hvorfor nøjes med, at det kun er i det offentlige byggeri, man skal foretage de her ting?
Så jeg lægger faktisk op til at gå skridtet videre end det, Enhedslisten gør, og det er den dialog, som jeg gerne vil lægge op til vi tager her efterfølgende.
Men på den baggrund, som det er lagt op her, kan vi ikke støtte forslaget, som det ligger.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-02-05:
På vegne af Dansk Folkeparti vil jeg gerne kvittere for beslutningsforslaget.
Det er jo noget af det, Enhedslisten har lagt til grund for det fremsatte beslutningsforslag.
I Dansk Folkeparti er vi på linje med den socialdemokratiske tilgang til det, at vi sådan set hilser initiativet velkommen.
Men samtidig beskriver Enhedslisten jo så også, at såfremt man fravælger denne option i sit udbud, skal ordregiveren beskrive nøje, hvorledes og hvorfor begrundelsen er, at man ikke ønsker at drage nytte af netop dette kriterie.
Der synes vi i Dansk Folkeparti, at det måske virker sådan lidt groft at begynde at sige, at alle de forskellige elementer, som man vælger fra i en udbudsrunde, skal man bagefter forneden i udbudsmaterialet begynde at beskrive hvorfor man har valgt fra i forhold til et givent udbud.
Det mener vi i Dansk Folkeparti vil være unødigt bureaukratisk.
Det er også noget, som ikke vil være fornuftsbetonet i forhold til administrative byrder og alt mulig andet.
Vi er udmærket klar over i Dansk Folkeparti, at der er rigtig mange, også kommuner, som interesserer sig for at indtænke genanvendelsesprincipper i offentligt byggeri.
Min egen hjemkommune, Hedensted Kommune, har eksempelvis valgt det i forhold til en ny teknisk forvaltning, som skal bygges i Tørring, hvor jeg bor, hvor man også har valgt at sige, at der skal være en vis procentdel af byggeriet, som indtænkes i forhold til genbrug af murværk og træværk og fliser, og hvad det nu ellers kan være, man kan finde anvendelse for.
Så det er noget, som jeg tror rigtig mange kommuner egentlig tager til sig som en given lejlighed til netop at hilse den cirkulære del af det velkommen.
Men i forslaget her mener vi det bliver mere til ugunst, fordi det gøres til et krav, at man skal begrunde, hvorfor dit og hvorfor dat.
Så på den baggrund kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Men vi har ikke noget imod, at man indtænker cirkulær økonomi og ressourceudnyttelse, som det også bare kunne hedde.
Det gjorde det i hvert fald, dengang jeg var ung.
Der hed det bare ressourceudnyttelse.
Det kan man jo sagtens indtænke i forbindelse med den revision, som vi alligevel skal have af udbudsloven inden længe.
Hans Andersen (V), 2019-02-05:
Nu kunne det interessante spørgsmål jo være: Hvordan vil Enhedslisten så finansiere vores stigende udgifter til sundhed og til ældrepleje og til folkeskole i fremtiden?
Men det har jeg nok opgivet at få noget rigtig godt svar på.
Men så må jeg spørge Enhedslisten: Er Enhedslisten ikke enig i, at hvis man kan, bør man sådan set bidrage til vores fælles velfærd, altså arbejde og også arbejde lidt længere, end man tidligere har gjort?
Nu foreslår Enhedslisten, at folkepensionsalderen skal være 67 år.
Det er den jo ikke engang i dag.
Så er Enhedslisten ikke i princippet enig i, at hvis man kan arbejde, bør man også bidrage til fællesskabet?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-02-05:
Tak for det.
Jeg har ikke noget ønske om, at folk skal have en dårlig alderdom eller i øvrigt et dårligt helbred på grund af arbejdet.
Det var også der, jeg lagde vægten i starten af min ordførertale, nemlig at vi ønsker at have et arbejdsmarked, der ikke på den måde fysisk nedslider folk, og det vil vi gerne diskutere på alle mulige måder.
Jeg kan i øvrigt se en tilsvarende sammenhæng mellem uddannelse og nedslidning.
Det er ikke nødvendigvis kun arbejdsmarkedet, der spiller ind her.
Jeg tror, det her i lige så høj grad kan løses gennem et uddannelsessystem, der får flere og flere med.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Jo, det er da sådan et grundlæggende synspunkt, som jeg tror ligger i et hvilket som helst samfund.
Det, der er spørgsmålet, er, hvad man lægger i det, fordi det, jeg tror ordføreren mener, er, at man vil presse folk til at arbejde længere, end de kan ved hjælp af såkaldte økonomiske incitamenter, som nemlig er, at folkepensionsalderen fortoner sig i en fjern fremtid ligesom efterlønnen.
Det er nok forskellen på vores syn på de her ting.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Mange tak, og tak for indlægget.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at den stigende pensionsalder rammer skævt, og at det ikke er en værdig måde at behandle mennesker, som kommer tidligt på arbejdsmarkedet, og som knokler hele livet igennem, på.
Men så forstår jeg bare ikke, hvorfor præmissen for Socialdemokratiets forslag åbenbart er, at pensionsalderen skal blive ved med at stige, sådan som man har aftalt det med de andre partier i velfærdsaftalen.
For det betyder jo, at den 17-årige murer, der ellers ifølge velfærdsaftalen står til at få en pensionsalder på 75 år, så kan få lov til at slippe, når han er 72 år.
De tre år er selvfølgelig meget godt, hvis han lever så længe, men hvis det handler om, at han har måttet slæbe sig igennem og tage smertestillende piller, fra han var midt i 60'erne eller måske ligefrem i slutningen af 50'erne, som mange bygningshåndværkere gør det i dag, er det så værdigt?
Jeg forstår ikke, at Socialdemokratiet ikke vil forholde sig til det, der er det grundlæggende problem her, nemlig at pensionsalderen bare bliver ved med at stige derudaf.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-05:
Tak til hr. Finn Sørensen for spørgsmålet.
Hvis man bliver ældre og man kan arbejde længere, skal man selvfølgelig også gøre det.
Jeg er også nødt til at sige til Enhedslisten, at det jo også er det, vi har besluttet i velfærdsforliget, der rent faktisk er med til at betale meget af det velfærd, som Enhedslisten også er med til at dele ud af, når de har mulighed for det.
Samtidig er jeg også nødt til at sige til Enhedslisten, at hvis vi skal følge Enhedslistens forslag, kan jeg vist ifølge det, jeg tror vi har fået at vide, gå på pension på dagpenge om to år.
Det tror jeg ikke vi har.
Og har vi så råd til alle de velfærdsforbedringer, vi skal have?
Det tror jeg heller ikke vi har.
Det gode ved det her er, at vi så også kommer med den anerkendelse, at det her er blevet skævt.
Vi mener stadig væk, at dem, der kan, skal arbejde længere, men det her bliver skævt på den måde, at der faktisk er nogen, der ikke kan, og det er derfor, vi siger, at dem, der ikke kan, dem, som har arbejdet i mange år, dem, der bliver nedslidte, skal have en hjælpende hånd, og selvfølgelig skal de ikke arbejde så længe.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Nej, men det bliver de jo presset til, i og med at pensionsalderen stiger derudaf.
Der er jo to muligheder for de mennesker: Enten bider de tænderne sammen og arbejder, til de falder døde om, for at sige det sådan lidt brutalt, eller også giver de slip på håndtaget og forlader arbejdsmarkedet med det resultat, at de skal leve af kontanthjælp eller ingen ydelse.
Det er jo den virkelighed, som rammer masser af de mennesker, der kommer tidligere på arbejdsmarkedet, og som rammer tusindvis af 3F'ere og folk fra andre fag og brancher allerede i dag, og det problem løser ordføreren jo ikke med sin model.
Tværtimod er man med til at gøre det værre, fordi pensionsalderen fortsætter sin stigning derudaf, også med Socialdemokratiets medvirken.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-05:
Jeg tror bare, at hr. Finn Sørensen glemte den tredje mulighed, og det er så den tredje mulighed, som Socialdemokratiet har foreslået.
Den tredje mulighed er, at hvis man er rigtig længe på arbejdsmarkedet, kan man faktisk vælge at sige: Nu har jeg en rettighed, jeg har ret til at trække mig 3 år før og gå på pension, og den kan jeg så vælge at tage, hvis jeg kan mærke, at jeg har det skidt og ikke orker mere.
Jeg kunne ikke forestille mig, hvis vi kommer dertil, at Enhedslisten vil sige nej til det.
De siger sjældent nej til forbedringer, så det tror jeg nok de skal sige ja til.
Det er en tredje mulighed, og jeg er faktisk rigtig glad for, at de forhåbentlig får den mulighed, for vi skal selvfølgelig finde flertal for det først.