runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Villadsen (EL), 2021-08-27:
Ministeren gentager jo igen og igen, også nu på talerstolen, at der ikke er nogen vindere i den her situation.
Det er jeg enig i.
Men det kunne have været anderledes.
Man kunne som minimum fra regeringen have forpligtet sig på, at der faktisk følger penge med den lønstrukturkomité, hvis det viser sig, at den drager den konklusion, som vi har hørt år efter år: At der ikke er ligeløn i det offentlige.
Det skal der gøres noget ved, så det savner jeg så uhyggelig meget at høre fra regeringen.
Og ministeren har jo en unik chance for faktisk at forpligte sig reelt på det og ikke bare komme med flotte ord, som jeg ærlig talt frygter igen bare er varm luft.
Og grunden til, at det er så bedrøveligt, er jo, at jeg egentlig opfatter, at vi har et fælles projekt om at styrke vores velfærdssamfund.
Vi har sat penge af til flere sygeplejersker, sosu'er og pædagoger og mange andre faggrupper, fordi vi synes, at velfærdssamfundet er vigtigt og skal styrkes og ikke skal skæres på, som det er blevet i årevis.
Men fundamentet smuldrer jo, hvis der ikke er nogen ansatte til at varetage alle de vigtige opgaver.
Så vil ministeren forpligte sig på, at der følger penge med, hvis lønstrukturkomitéen siger, at de mangler?
Peder Hvelplund (EL), 2021-08-27:
Tak for det, og tak til ministeren for at tage ordet i den her debat.
Nu startede ministeren med at sige, at udsigterne til en forhandlet løsning var udsigtsløse, og det må man bare konstatere at regeringen altså også selv bærer en del af ansvaret for, for man kunne jo netop have givet mulighed for, at Danske Regioner gennem Finansministeriet kunne have lagt f.eks. et forslag til en lavtløns- og ligelønspulje på bordet, som kunne forhandles mellem parterne, og som muligvis kunne have været med til at bringe sygeplejerskerne ind til forhandlingsbordet igen.
Men jeg vil godt spørge ministeren om noget, i forhold til at ministeren siger, at det er alvorligt, når man skal lave sådan et indgreb her.
Det er jeg fuldstændig enig i, og derfor er det også klart, at det er helt afgørende, at man er sylespids og -skarp i sin argumentation.
Noget af det, som regeringen har brugt som argumentation, har jo netop været puklen af udsatte behandlinger og operationer, og der vil jeg bare høre, om ministeren kan bekræfte, at der fra Danske Regioner kom nogle andre tal end dem, som regeringen har fremlagt i tirsdags, og som bliver brugt som argumentation for det, og om regeringen i øvrigt har gjort sig nogle betragtninger om, hvad det her kommer til at få som konsekvens for udsatte operationer og behandlinger, når vi kommer til at stå i en situation, hvor det bliver sværere at rekruttere og fastholde personale, og hvor det kan blive sværere at få dem til at tage imod overarbejde.
Peter Hummelgaard (S), 2021-08-27:
Et helt konkret svar er, hvilket jeg også tror jeg har fået sagt til en af aviserne, at vi kommer til at invitere parterne på det offentlige område til drøftelser af, hvor og hvordan der i givet fald kan justeres i overenskomstmodellen på det offentlige område.
Jacob Mark (SF), 2021-08-27:
Det er sådan lidt en pseudomodel.
Det er også derfor, vi har et langt højere konfliktniveau i Danmark end i de andre skandinaviske lande – det ved vi jo godt.
Derfor er jeg også glad for, at regeringen nu vil kigge på det her.
Men jeg kunne virkelig godt tænke mig et svar fra ministeren på, hvad endemålet er.
Hvornår kan vi forvente, at vi skal diskutere det her med, om der er brug for ændringer?
Hvad er det for en type eftersyn?
Kan ministeren ikke folde nogle af de idéer ud?
Peter Hummelgaard (S), 2021-08-27:
For det første beror det jo altid på en konkret vurdering, og der er jo ikke nogen konflikter, der ligner hinanden.
Det, der ligger til grund for min vurdering i den her sag, er jo flere forhold.
For det første har vi at gøre med den længste konflikt siden BT-strejken i 1970'erne, som fru Jette Gottlieb oplyste mig om tidligere, og med alle forbehold for, at jeg ikke ved, om der skal have været en i mellemtiden, der har varet længere, tror jeg på fru Jette Gottlieb.
Det andet forhold er selvfølgelig, at parterne selv, herunder den strejkende part, har sagt: Vi tror, det er udsigtsløst, vi har brug for, at Christiansborg gør noget.
Og for det tredje er der selvfølgelig også til sammenligning den konflikt, der var i 2008, som jo nåede at vare i 8 uger, før det var, at den strejkende part selv gik tilbage til forhandlingsbordet og slækkede på nogle af sine krav og det endte med en aftale.
Nu er vi et sted, hvor vi kan se, at det ikke vil komme til at ske.
Samtidig er der selvfølgelig også de vurderinger, der er blevet lagt til grund fra Sundhedsstyrelsens side, nemlig udskudte operationer og aftaler oven på det, der i forvejen har været fra coronatiden, og de udvidelser, som er planlagt, og samlet har det i hvert fald givet mig konklusionen, at der ikke var andet for end at bede Folketinget om at gribe ind.
Jacob Mark (SF), 2021-08-27:
Tak for det.
Ministeren sagde, at den her konflikt ikke er at sammenligne med lærerkonflikten.
Jeg deler opfattelsen af, at det er to fuldstændig forskellige konflikter, men når jeg nævnte lærerkonflikten, er det, fordi jeg føler mig ret overbevist om, at der er en stor del af de ansatte, som med rette tænker, at det ikke giver mening at gå ind i en konflikt med KL eller Danske Regioner, fordi det alligevel er regeringen, man skal forhandle med.
Under lærerkonflikten vidste man jo, at regeringen havde et mål om en skolereform, og her vidste man, at både sygeplejerskernes, men også de andre faggruppers ønske om at afskaffe tjenestemandsreformen krævede mere, end hvad KL og Danske Regioner kunne levere, og derfor har det stået stille i flere uger, og det har vi alle sammen godt vidst.
Samtidig er der det her problem, hr. Kristian Thulesen Dahl nævner, om, at man reelt ikke kan strejke, og samtidig er der det her problem om, at staten tjener penge, når man lockouter de ansatte.
Så det er jo en unfair kamp – det er det, jeg mener.
Nu siger ministeren, at det anerkender regeringen faktisk at man skal se på, men hvad betyder det?
Betyder det, man laver en arbejdsgruppe?
Hvad skal det ende med?
Hvad er endemålet?
Peter Hummelgaard (S), 2021-08-27:
Det sidste er jeg ikke i stand til at svare entydigt på.
Det, der i al væsentlighed har været lagt til grund ud over det, at det jo er klart, at det går ud over patienter, og det har det jo gjort hele vejen i gennem, er, at der også har været en sommerferie, som i forvejen havde droslet aktiviteten ned i sundhedsvæsenet, og den aktivitet er nu stigende, og derfor vil det tiltagende blive en større udfordring.
Men det væsentligste argument er jo selvfølgelig udsigtsløsheden til, at der kan nås en forhandlet løsning, og vi havde oprigtigt håbet på, at parterne kunne finde hinanden i den her situation.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-08-27:
Tak for svaret.
Altså, sammenligningen med andre konflikter, hvor man ikke har et lignende nødberedskab, er måske lidt pudsig, ikke?
Det andet er det der med parterne selv
Jamen parterne har vel selv på mange måder italesat, at de ikke troede, at de kunne nå en aftale – for lang tid siden.
Det er jo ikke noget nyt.
Jeg ved godt, at der har været et spil med, at man lige har haft parterne inde og fået det konfirmeret, men det er noget, vi andre i hvert fald har hørt ganske længe.
Og så vil jeg bare i forhold til Sundhedsstyrelsen – nu skal jeg gøre det hurtigt – og antallet sige, at jeg godt kunne tænke mig, at ministeren lige sagde, om han nu har mulighed for at fortælle Folketinget, hvor mange udskudte behandlinger vi i virkeligheden taler om, der gør, at det her nu er nået et samfundskritisk niveau.
Peter Hummelgaard (S), 2021-08-27:
Jeg ønsker ikke, vil ikke og skal ikke blande mig i, hvordan den ene eller den anden part i en forhandlingssituation tilrettelægger sin forhandlingsstrategi.
Men det, der har været særegent ved den her situation, er jo, at alle grupper på det offentlige arbejdsmarked har forhandlet resultater hjem, og at deres medlemmer i meget, meget vidt omfang har stemt ja til de overenskomster.
Jeg har stor respekt for, at sygeplejerskerne ikke gjorde det og på den baggrund så valgte at gå i konflikt, men det har selvfølgelig også haft en indvirkning på, hvordan konflikten har haft udviklet sig.
Måske har en af udfordringerne den her gang også været, at der har været nogle kampagner, som har peget på en tjenestemandsreform, som man med Jacob Marks ord ikke kan afskaffe, fordi den ikke har nogen retsvirkning.
Erling Bonnesen (V), 2021-09-09:
Tak for det.
Jeg har jo før noteret mig, at også Enhedslisten interesserer sig for, hvad der foregår på Langeland, og så kan man jo undre sig meget over den usikkerhed, der er skabt omkring udrejsecenteret – om den sag nu er helt væk.
Det får vi så forhåbentlig et klart svar på inden så lang tid.
Men det, jeg vil spørge Enhedslistens ordfører om, er, om det ikke også undrer Enhedslisten, at den der pulje, altså bredbåndspuljen, tilsyneladende er sparket helt ud af finanslovene igen.
Det er jo ellers en sag, som vi har interesseret os meget for – ikke alene på Langeland, men på hele Sydfyn og i landdistrikterne.
Altså, jeg tænker bare på den debat, der har været omkring landdistrikterne, og så er det for mig at se et mærkværdigt signal, at man så sparker bredbåndspuljen ud over hegnet igen, inden forhandlingerne går i gang.
Hvad er Enhedslistens reaktion på det?
Rune Lund (EL), 2021-09-09:
Altså, det, som er i finansloven, er jo sådan set, at en midlertidig bevilling til bredbåndspuljen ophører med udgangen af 2021.
Så ønsker vi fra Enhedslistens side, at den bliver videreført, og det har vi tænkt os at tage med til forhandlingerne.
Erling Bonnesen (V), 2021-09-09:
Jamen jeg synes da, det er glimrende, at Enhedslisten vil bringe det ind til bordet, men det gjorde man jo så også sidste år og fik det så sikret.
Men er det ikke en mærkværdig taktik, regeringen bruger på det her område?
For man ved jo ikke rigtig, om regeringen og så at sige hele den røde blok egentlig vil landdistrikterne, eller om det bare er fine ord sidst på ugen, når man skriver i diverse presseopslag, at nu skal der virkelig satses på landdistrikterne og skabes arbejdspladser, og så bliver det sådan et stop and go i forhold til det med bredbåndspuljen.
Jeg tænker også her på hjemmearbejdspladser – det breder sig jo også mere og mere.
Kan vi ikke få et klart svar på det?
Rune Lund (EL), 2021-09-09:
Jeg synes, regeringen må svare på, hvorfor de ikke har bredbåndspuljen med i deres forslag til finanslov.
Jeg synes, det havde været klogt, at den havde været med fra starten af.
Rasmus Stoklund (S), 2021-09-09:
Tak for talen.
Det kan jeg på en måde godt se at der må være et behov for fra et konservativt synspunkt, for her i salen har vi jo i det forgangne år set beslutningsforslag, der varigt ville koste 24 mia. kr.
Hvordan hænger det hele sammen med på den ene side, hvad man siger, og på den anden side, hvordan man så stemmer i salen?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-09-09:
Jeg kan ikke lige bekræfte et tal på 24 mia. kr.
Det er lidt svært for mig at forholde mig til.
Jeg antager – og her kan hr. Rasmus Stoklund bare lige nikke, hvis det er – at vi her inkluderer skattelettelser, som vi har stemt for.
Er det ikke korrekt?
Er det med i de 24 mia. kr., eller hvor kommer det tal fra?
Det er lidt svært for mig at svare på, når jeg ikke lige har det tal, så det må jeg jo bede om at få præsenteret lidt mere præcist.
Men det er rigtigt, at vi eksempelvis har stemt for flere skattelettelser, end der umiddelbart er budget til.
Det er jo, fordi at når vi stemmer for én skattelettelse, som så ikke bliver til noget, så stemmer vi for en anden bagefter.
Vi har jo ikke gennemført mere, end der er penge til, og jeg synes, det ville være mærkeligt, hvis der er et flertal i Folketingssalen for eksempelvis at sænke selskabsskatten og vi ikke har fået en topskattelettelse igennem, at vi så skulle sige nej til at sænke selskabsskatten i stedet for.
Så ja, samlet set har vi da derfor sikkert stemt for mere, end der umiddelbart er råd til.
Rasmus Stoklund (S), 2021-09-09:
Det var faktisk en kommentator i Børsen, der gjorde opmærksom på det i en artikel for et par dage siden.
Jeg kan videresende artiklen til hr. Rasmus Jarlov efterfølgende.
Det er en opgørelse fra Skatteministeriet, så vidt jeg forstår, der danner baggrund for tallene omkring konservative stemmer hernede.
Derudover bare lige en enkelt bemærkning om det her med, at det at ændre på fradragene for fagforeningskontingent skulle være et udtryk for nepotisme: Det skulle jo i så fald være et udtryk for, at vi udførte en form for nepotisme over for det meget store flertal af lønmodtagere i Danmark, som via deres fagforeningsmedlemskab bidrager til at understøtte erhvervsskoler, arbejdsmiljø, arbejdsretten og alle mulige andre i praksis offentlige goder.
Er det virkelig det, som man forstår ved nepotisme i Det Konservative Folkeparti?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-09-09:
Nej, det er det ikke.
Her tænker jeg på Socialdemokraternes afhængighedsforhold til sine sponsorer i fagbevægelsen, som man favoriserer med det her forslag om at give fradragsret for fagforeningskontingent.
Jeg synes, der er en ret direkte og meget klar forbindelse her, hvor man giver noget til sine sponsorer, som man er afhængig af, og som er skyld i, at man sidder ved magten.
Det synes jeg man skal holde sig tilbage fra.
Jeg synes ikke, det er særlig kønt, at man fører politik på den måde, hvor man sådan forsøger at favorisere sine egne venner så tydeligt, som man har gjort med et forslag som det her.
René Christensen (DF), 2021-09-09:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Det er mest til det sidste om denne arbejdsmarkedsreform, eller hvad vi skal kalde den, som regeringen er kommet med.
Det, jeg egentlig bare vil spørge De Konservatives ordfører om, er om det med, at man kæmper meget imod det med de 5.000 kr. i 3 måneder.
Nu må vi se, hvordan det kan lande.
Men vi har vel en udfordring, hvis der ikke er en stor tilslutning til a-kasserne?
Vi har jo i dag den danske model.
Det er nemt at blive ansat, og det er faktisk også nemt at blive afskediget.
Hvis det bliver udvandet for meget, kan man risikere at stå i en situation, hvor fagbevægelsen tager nogle andre kampe, hvor det skal blive sværere at blive afskediget, så vi ikke har et så dynamisk arbejdsmarked, som vi har i Danmark.
Nu er der kommet et forslag fra regeringen.
Det kan være, at det ikke skal være det.
Men vi er vel nødt til at sikre os, at dagpengesystemet har værdi også for de ansatte, så vi kan have det her dynamiske arbejdsmarked, hvor man hurtigt kan få arbejdskraft ind, men også hurtigt få arbejdskraft ud.
Er ordføreren ikke enig i det?
Rune Lund (EL), 2021-09-09:
Ydelseskommissionen skal mindske ulighed, og den skal mindske børnefattigdom.
Det har regeringen forpligtet sig på, og det skal ske, for det har vi en aftale om.
Det her, som fru Louise Schack Elholm siger, understreger i virkeligheden det billede, som vi alle sammen har haft under forhandlingerne omkring corona – det der med, at man prøver at tegne et billede af, at det var sådan en uansvarlig gældsætning, og at Danmark var ved at køre ud over afgrunden med den gæld, der blev optaget, selv om det var økonomisk fornuftigt, fordi vi skal investere os ud af krisen.
Alle økonomer er enige om det, alle kan se, det var klogt.
Jeg husker tydeligt, hvordan vi havde debatten herinde for et år siden.
I forhold til frihedsrettighederne: Den laissez faire-tilgang, som Venstre har haft, ville uden tvivl have ført til en mere alvorlig udvikling af pandemien i Danmark end den politik, som rent faktisk blev ført, og derfor havde vi stået i en alvorligere situation, hvis det havde været Venstre, der havde haft magten.
Louise Schack Elholm (V), 2021-09-09:
Ordføreren nåede aldrig at svare på mit spørgsmål om Ydelseskommissionen.
Men jeg kan dog sige, at det ikke var Venstre, der syntes, det var en fantastisk idé at fjerne forsamlingsfriheden.
Det bliver Enhedslisten ved med at kræve i de her coronaforhandlinger – at man skal fjerne forsamlingsfriheden, fordi det er farligt at mødes.
Det kan godt være, det er farligt at mødes, men forsamlingsfriheden bør dog vække lidt mere omtanke, end at man bare fjerner den med et pennestrøg, eller at man ikke kan få lov til at udøve sin tro.
Det er jo et spørgsmål, om vi nogen sinde får vores rettigheder tilbage med den måde, som Enhedslisten agerer på.
Men spørgsmålet om Ydelseskommissionen vil jeg sådan set gerne have et svar på.
For de kom med deres beretning her i foråret, og der er indtil videre ikke, så vidt jeg ved, indkaldt til forhandlinger om Ydelseskommissionens beretning eller rapport.
Så ville jeg høre, hvad det er, Enhedslisten forventer regeringen leverer på det.
For det, regeringen indtil videre er kommet med, er en lavere dimittendsats.
Rune Lund (EL), 2021-09-09:
Ja, det skal vi have gjort noget ved, og hvis jeg skal tale pænt om en ting i det reformudspil, som regeringen har lagt frem, er det afskaffelsen af den gensidige forsørgerpligt for pensionister, altså for folk på førtidspension og folkepension.
Der mangler en enkelt lille ting, som vil være en vigtig klump at få med, og det er, at vi også får afskaffet den gensidige forsørgerpligt for kontanthjælpsmodtagere.
Det vil være en vigtig ting også at få gennemført, og det håber jeg da også Nye Borgerlige kan se fornuften i.
Torsten Gejl (ALT), 2021-09-09:
Nu siger Enhedslistens ordfører, at Enhedslisten har mere indflydelse end nogen sinde før.
Det er nok sådan noget, man skal lade andre sige, for så begynder man nemlig at tænke: Gad vide, om det er rigtigt.
Enhedslisten har jo ligesom givet afkald på det der med at ville vælte regeringen og givet afkald på at presse regeringen på den måde.
Man har heller ikke fået nogen ministerposter, for dem vil Socialdemokraterne have selv alle sammen.
Nu kommer vi så til finansloven, som ligesom er det tredje sted, man for alvor kan gøre noget, og så ser det ud, som om der er væsentligt færre penge sat af til det grønne end sidste år.
Hvad tænker Enhedslisten om det?
Rune Lund (EL), 2021-09-09:
Så vidt jeg husker, var Alternativet også med i de finanslovsaftaler, vi lavede både i 2020 og 2021.
Det synes jeg er rigtig godt, for jeg synes, at Alternativet er vigtige her i Folketinget, og jeg håber, at Alternativet også får et godt valg næste gang, der er folketingsvalg.
Jeg synes, at vi på den måde har et rigtig godt samarbejde herinde, som jeg er rigtig glad for.
Det er også derfor, det var afgørende for os, at vi fik et forståelsespapir som grundlaget for, at vi kunne lægge vores mandater til grund for, at der er et flertal bag den socialdemokratiske regering.
Det er jo klart, at der er 70-procentsmålsætningen inde, vi har delmålet i 2025, som vi nu så også har fået til at være mellem 50 og 54 pct., og vi fik knækket hockeystaven for kort tid siden.
Det er alt sammen resultatet af – det bliver jeg nødt til at sige – at Enhedslisten har fået det kæmpet igennem i forståelsespapiret.
Jeg synes, det var ærgerligt, at Alternativet ikke var med i forståelsespapiret, men jeg værdsætter meget det daglige samarbejde.
Torsten Gejl (ALT), 2021-09-09:
Mange tak for de pæne ord, men sandheden er jo, at alle de grønne organisationer uden for den her sal mener, at det går for langsomt, mener, at vi nærmest degenererer klimaindsatsen i øjeblikket.
Og nu kommer der en finanslov, hvor det ser ud, som om der skal bruges færre penge på klima, selv om FN's klimapanel siger, at klimaproblemerne er eskalerende.
Det er med mere håb i stemmen, jeg spørger Enhedslisten, end da jeg spurgte Radikale og jeg spurgte SF: Vil I være med til at sige nej til en finanslov, som ikke er grønnere end den, som, ja, Alternativet også var med til at sige ja til sidste år?
Rune Lund (EL), 2021-09-09:
Det finanslovsforslag, som regeringen fremsatte sidste år, var også nærmest blottet for grønne tiltag, og der fik vi det ændret i forhandlingerne.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-09-09:
Det er jeg grundlæggende ikke uenig i.
Men jeg synes bare ikke, at problemet ligger hos folk, der er arbejdsløse i meget kort tid.
Man kan godt klare sig på den nuværende dagpengesats, selv om man bliver arbejdsløs i et par måneder.
Så har man en lille indkomstnedgang, så får man et job igen, og så tjener man penge igen, og så er det jo ikke nogen katastrofe for ens privatøkonomi.
Jeg synes, at der går den grænse, at dagpengesatsen ikke bør være højere end lønnen i et lavtlønnet jobs.
Vi kan da ikke forsvare over for en kassemedarbejder, at man kan få mere ved at være på dagpenge end ved at sidde 8 timer ved kassen.
Det er der jo ikke nogen rimelighed i.
Så jeg synes, at der er nogle balancer i det, som man forrykker, ved at man lige pludselig vil give 5.000 kr. ekstra om måneden til folk, der er arbejdsløse i ganske kort tid.
Jeg synes, det savner rimelighed, og det savner også økonomisk fornuft, for det trækker jo folk ud af arbejdsstyrken.
Regeringens egne tal siger jo, at det vil betyde, at der vil være tusind mennesker færre til rådighed til at tage et arbejde, fordi folk vil være mere tilbøjelige til lige at tage en lidt længere periode mellem jobbene.
Rune Lund (EL), 2021-09-09:
I forhold til bredbåndspuljen har vi allerede været ude og melde, at vi synes, at den skal videreføres.
Det er jo en skrænt, altså en bevilling, der simpelt hen ophører.
Det er 100 mio. kr. om året.
Vi synes, den skal fortsætte, og det kommer vi også til at tage med ved bordet.
I forhold til Datatilsynet har jeg simpelt hen ikke fået læst alle dele af finanslovsforslaget igennem.
Vi har tidligere til finanslovsforhandlingerne har haft ønsker med om at styrke Datatilsynet.
Jeg er ikke nået til alle paragrafferne endnu.
Men vi gennemgår i øvrigt altid finanslovsforslaget for forringelser, om jeg så må sige, fra Enhedslistens side som forberedelse til forhandlingerne.
Men Datatilsynet er noget, vi går op i.
Jeg kan ikke give et mere klart svar end det, men tak for at gøre mig opmærksom på det i hvert fald.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-09-09:
Tak for svaret.
Jeg kan oplyse, at fru Eva Flyvholm har været ude at sige, at hun også synes, det er helt skørt, ligesom jeg synes.
Desværre var der også sidste år, hvor der også blev sparet på Datatilsynet, flere venstrefløjspartier, der sagde det samme, uden at det tilsyneladende virkede på ministre, eller uden at man huskede at tage det med ind i forhandlingslokalet.
Så opfordringen er her i år: Vil I ikke nok være søde at huske det og stå fast på det?
For det er totalt uholdbart i den situation, vi står i, med et mere og mere digitalt samfund, at man bliver ved med at skære ned på Datatilsynet.
Rune Lund (EL), 2021-09-09:
Jo, og måske kan vi endda finde en finansiering til det ved at skrotte boligjobordningen, som jo koster 540 mio. kr. om året, som er socialt skæv, og som giver absolut nul økonomisk mening i en situation, hvor byggeriet i forvejen er overophedet.
Så hvis man måske kunne blive enig med Venstre om at skrotte boligjobordningen, ville der være rigelig finansiering til at finansiere en styrkelse af Datatilsynet.