Dennis Flydtkjær (DF), 2020-11-24:
Baggrunden for lovforslaget er en klimaaftale om energi og industri, som Dansk Folkeparti er en del af, så derfor kan jeg allerede nu afsløre, at vi støtter lovforslaget.
Det er jo lavet på baggrund af den målsætning, vi har lavet, om 70 pct. reduktion af CO 2 -udledningen sammenlignet med det niveau, der var i 1990.
Konkret nedsætter man elvarmeafgiften, og til gengæld forhøjer man rumvarmeafgiften på fossile brændsler, og det er sådan set et godt bytte, fordi det giver et incitament til, at man får skiftet over til at bruge elektricitet til opvarmning f.eks. via en varmepumpe eller andet.
Men jeg vil egentlig bruge min taletid på at nævne, at man måske også med fordel kunne lave en anden ændring i elvarmeafgiften nu, hvor vi er i gang.
Allerede nu vil jeg sige, at vi jo respekterer den aftale, der er lavet, men vi vil gerne prøve at drøfte forslaget med ministeren og har allerede stillet forslag om det, men det kunne jo være, at man lavede om på den måde, man gør det op på i dag.
I dag er det sådan, at man først, når man har brugt 4.000 kWh om året, får den lave sats på den del af forbruget, der ligger over 4.000 kWh om året.
Man har altså en høj sats i dag på den del, der ligger under, hvor man måske med fordel kunne bytte det rundt, så man startede med at få den lave sats indtil en vis grænse og så efterfølgende fik den høje sats.
Det ville egentlig give en masse gode effekter efterfølgende og sådan set også være mere logisk.
Grundlæggende har vi det jo sådan, når vi laver afgifter, at afgiften typisk stiger med et større og større forbrug.
Her er det sådan lidt omvendt.
Hvis man har det lave forbrug, har man den høje elvarmeafgiftssats, men hvis man så bruger rigtig meget, får man så en lavere sats.
Det er egentlig det, vi gerne vil lave om på.
Der er også en anden diskussion om det.
Hvis man f.eks. laver energirenoveringer, kan det stadig væk godt betale sig, selv om man faktisk bor i et elopvarmet hus.
I dag vil det også typisk være sådan, at hvis man er ældre eller enlig, kommer man aldrig over den her grænse på de 4.000 kWh om året, så man kommer aldrig op på at få den lave sats, men hvis man lavede om på modellen og altså byttede om på de to faktorer, ville man faktisk også opleve, at dem, som har et meget lille forbrug, ikke kun betaler den høje sats, men vil have et incitament til faktisk at holde sig nede på den lave.
I dag er det jo omvendt, så dem, der har det rigtig store forbrug, får den lave sats.
Det virker ikke helt logisk.
Det er ikke en idé, jeg selv har stået og fundet på, men noget, der står i høringssvarene fra bl.a. Dansk Industri og Dansk Metal, og jeg synes jo, det er noget, vi sådan bør kigge på i udvalgsarbejdet.
Og jeg har som sagt allerede stillet spørgsmål om det.
Jeg vil også i respekt for den aftale, vi selvfølgelig har indgået, sige, at hvis aftaleparterne ikke er med på, at det kan være en model eller en vej, man kan gå, så støtter vi selvfølgelig lovforslaget alligevel.
Men vi synes egentlig bare, det kunne være et ekstra incitament til at gøre det rigtige, i forhold til at man energirenoverer sit hus eller får en varmepumpe eller andet.
Så det er ikke noget, der gør, at vi stemmer nej til lovforslaget.
Det støtter vi selvfølgelig.