runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2025-01-22:
Det er jo bestemt lykkeligt, at der nu er indgået en våbenhvile, og som ministeren understregede, giver det jo netop mulighed for, at der både kan komme mere nødhjælp ind i Gaza, men det giver jo netop også mulighed for, at patienter kan evakueres ud af Gaza.
Det er jo også det, der står i selve våbenhvileaftalen, nemlig at det giver mulighed for at åbne grænseovergangen ved Rafah, så man kan få patienter ud.
Baggrunden for det er jo, at vi står med et sundhedsvæsen i Gaza, som er fuldstændig kollapset.
Ifølge WHO er der siden oktober 2023 blevet dræbt over 1.000 sundhedsmedarbejdere i Gaza.
Der er f.eks. ikke flere certificerede akutmedicinere.
Det er forholdsvis få felthospitaler, som er operationsdygtige.
Det samme gælder naturligvis de stationære hospitaler i Gaza, som er blevet bombet, og som også mangler sundhedspersonale.
Det synes jeg man skal se i lyset af, at de mennesker, der er i Gaza, jo er helt almindelige mennesker.
Det er helt almindelige borgere, som har alvorlige sundhedsmæssige udfordringer.
I en artikel hos Al Jazeera beskrives det, hvordan en 15-årig pige, Hanaa, for 3 måneder siden fik en kræftdiagnose.
Hun har flere tumorer, der vokser i hjernen.
Der er en, der vokser ud af hendes øje.
Hun har mistet synet og det meste af hørelsen.
Hun kan ikke spise.
Hun får mad via en slange ned i maven, altså sondemad.
Hun vil kun kunne overleve, hvis hun evakueres og får behandling uden for Gaza.
Det er jo set i lyset af den problematik, at spørgsmålet til regeringen er, om man ikke er villig til at evakuere de her patienter, når muligheden er der, når WHO anbefaler det, og når vi ved, vi har et setup i Danmark, hvor man kan behandle patienter.
Sophie Løhde (V), 2025-01-22:
Vi har fra dansk side valgt at fokusere vores humanitære støtte i Palæstinakrisen med en række forskellige humanitære indsatser, som jeg også var inde på i min besvarelse, herunder ikke mindst på sundhedsområdet.
Senest har vi så valgt at afsætte 75 mio. kr. yderligere til humanitære indsatser, som jo bl.a. skal gå til akutte og livreddende indsatser til den hårdtprøvede civilbefolkning i Gaza.
Det er også derfor, jeg synes, det er afgørende og vigtigt, at vi fra dansk side leverer et substantielt bidrag.
Peder Hvelplund (EL), 2025-01-22:
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at der bør åbnes for muligheden for, at Danmark tager imod medicinsk evakuerede patienter fra Gaza med inddragelse af erfaringer fra vores nabolande som f.eks. Norge, set i lyset af den nylig indgåede våbenhvile, hvori der står, at Israel skal tillade palæstinensiske patienter at blive medicinsk evakueret for at modtage behandling uden for Gaza?
Men spørgsmålet går jo ikke på, om regeringen gør noget.
Spørgsmålet er, om regeringen gør tilstrækkeligt, og om regeringen gør det, som reelt kan redde menneskeliv.
Når vi står her med konkrete menneskeskæbner, som er beskrevet, som lægefagligt er blevet vurderet, og hvor WHO siger, at her er der behov for, at de patienter skal evakueres og modtage behandling uden for Gaza,
hvad er så baggrunden for, at regeringen præcis i det her tilfælde, hvor vi har muligheden for at kunne hjælpe, så alligevel vælger at sige: Vi gør noget andet, som vi godt ved ikke er tilstrækkeligt, og som får som direkte konsekvens, at der er menneskeliv, der går tabt?
Sophie Løhde (V), 2025-01-22:
Det er en samlet regeringsbeslutning ud fra en række forhold, men lad mig igen understrege, at vi følger udviklingen, og vi kommer også til fortsat at yde støtte til Palæstinakrisen, som vi fra dansk side vurderer gøres bedst via indsatser, som finder sted i og omkring Gaza.
Vi har jo leveret et bidrag i omegnen af 700 mio. kr., og senest har vi nu her i lyset af våbenhvileaftalen besluttet også at afsætte yderligere 75 mio. kr. til akutte og livreddende indsatser.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-01-22:
Tak for det.
Det her spørgsmål handler jo i virkeligheden ikke om, om Danmark skal give yderligere humanitær bistand, og det handler heller ikke om den danske udviklingsbistand til Palæstina.
Det er jo noget, vi diskuterer med udenrigsministeren, og der er heldigvis fælles fodslag om, at Danmark skal styrke sin indsats, og at Danmark styrker sine humanitære bidrag.
Så det er ikke det, spørgsmålet til sundhedsministeren drejer sig om.
Spørgsmålet er, hvad det, når det gælder evakuering af medicinske patienter fra Gaza, er, der gør, at man fra dansk side ikke vil gøre det, selv om man f.eks. gerne vil gøre det, når det er fra Ukraine.
Det handler jo ikke om, hvad vi giver i humanitær bistand.
Det handler om, at de behov, der er, ikke kan dækkes, hverken i Gaza eller i regionen, og derfor har WHO anmodet verdens lande om at evakuere medicinske patienter til behandling i vores egne lande.
Jeg vil gerne bede sundhedsministeren fortælle, hvad det er, der gør, at Danmark, lige præcis når det gælder medicinske patienter fra Gaza, ikke vil løfte den opgave.
Er det, fordi man ikke kan, eller er det, fordi man ikke vil?
Sophie Løhde (V), 2025-01-22:
Det nytter jo ikke noget, at man møder op i Folketinget og siger, at man kun vil diskutere den ene side af en sag.
Det er jo også ud fra en vurdering af, hvor vi fra dansk side kan være med til at gøre den største forskel, herunder i forhold til levering af konkrete sundhedsindsatser i området.
For så vidt angår spørgsmålet om evakuering, er det jo, som jeg også sagde til den tidligere spørger, en regeringsbeslutning, der tages ud fra en række forskellige forhold, og vi har så fra dansk side valgt at sige, at vi koncentrerer vores humanitære støtte til Palæstinakrisen med en række udvalgte indsatser, herunder på sundhedsområdet, hvor vi altså også senest og aktuelt har valgt at sige, at vi afsætter yderligere 75 mio. kr. hertil.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-01-22:
Tak for det.
Med al respekt for sundhedsministeren, så tror jeg, at jeg måske er en af de folketingspolitikere, der har diskuteret Danmarks engagement i Palæstina allermest de sidste 15 måneder, så det svar giver jeg faktisk ikke så meget for.
Jeg vil egentlig gerne bede ministeren forholde sig til det, vi spørger om.
Det handler ikke om udviklingsbistand.
Det vil vi gerne diskutere, men jeg tænker bare, at ministeren kunne henvise det til en anden ministers ressortområde.
Diskussionen her handler om den del af den hjælp, der bliver anmodet om, nemlig evakuering af medicinske patienter, hvor man fra dansk side siger, at det vil man ikke, selv om WHO har anmodet om det, selv om en lang række af vores nabolande har gjort det, og selv om vi selv gør det i forhold til andre lande, der står med samme type behov.
Hvad er det for en række forhold, for at citere ministeren, der gør, at man er nået til den konklusion i regeringen, at man ikke ønsker at evakuere medicinske patienter fra Gaza?
Sophie Løhde (V), 2025-01-22:
Først er jeg nødt til at korrigere spørgeren, der fik sagt, at partiet ikke fik mulighed for at komme med sine forslag i forbindelse med finanslovsforhandlingerne.
Det er i hvert fald ikke korrekt.
Jeg husker, at der var en række partier til højre for regeringen, der sagde: Nu kommer vi i samlet flok, og vi har nogle prioriteter.
Så det er ikke korrekt, at man ikke har haft mulighed for det.
Derudover har jeg jo også haft fornøjelsen og æren af spørgeren i andre forskellige forhandlingssammenhænge, hvor jeg heller ikke mindes at det har været bragt op.
Som sagt forsøger jeg ikke i dag at pakke tingene ind.
Det var min forståelse, at der var adgang til, at vi kunne have brugt de uforbrugte midler, der eventuelt måtte være tilbage.
Der har ministeriet så senere oplyst mig om, at der ikke er en overførselsadgang til de midler.
Så ender det spor ligesom blindt, og det er derfor, jeg siger, at vi jo så må afsøge nogle andre muligheder.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-01-22:
Tak for det.
Sophie Løhde (V), 2025-01-22:
Tak til spørgeren for endnu en gang at bringe sagen og emnet op.
Jeg er enig med spørgeren i, at der er et potentiale for at forebygge behandlings- og især indlæggelseskrævende lungeinfektioner, og derfor er jeg heller ikke afvisende over for, at det på et tidspunkt kan være relevant at se på, at Sundhedsstyrelsen skal udarbejde en MTV af vaccination mod pneumokokinfektion.
Det, man skal være opmærksom på, er jo, at det også er et større arbejde at udarbejde en MTV.
Det tager godt og vel op imod 1 års tid, og det koster også i omegnen af et par millioner kroner.
Derfor skal der selvsagt også findes finansiering, ligesom det også bør ses i lyset af en samlet prioritering på området.
Som jeg også har oplyst Sundhedsudvalget om i min orientering af 8. januar, har vi undersøgt, om mindreforbruget på Statens Serum Instituts område kunne bruges til at finansiere en MTV.
Det har desværre ikke vist sig, at det rent budgetteknisk har været muligt, og det skyldes, at de konkrete uforbrugte midler ikke kunne overføres fra 2024 til 2025, hvor de ville skulle anvendes.
Det ærgrer mig selvfølgelig, at det ikke kunne lade sig gøre, men som jeg også har oplyst i min orientering af udvalget, er jeg i samarbejde med mit ministerium i gang med at se på andre veje til en mulig finansiering af en MTV.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-01-22:
Det forløb, der har været, undrer mig jo lidt.
Ved behandlingen af Danmarksdemokraternes beslutningsforslag nr. B 98 i slutningen af 2023 og i starten af 2024 blev vi enige om, at eventuelle uforbrugte midler til håndtering af covid-19 i 2024 kunne søges afklaret som finansiering til den nødvendige MTV.
Der kan jeg undre mig over, at ministeren på det tidspunkt jo faktisk går ind i den her aftale, måske vel vidende at pengene ikke kan overføres.
Jeg spørger til status på uforbrugte midler til håndtering af covid-19 tilbage i september måned og får dette svar: »Som det fremgår af beretningen over B 98 afgivet den 7. maj 2024, var den foreslåede finansieringsmodel, hvor den ønskede MTV skulle finansieres med midlerne til håndtering af covid-19 i 2024, ikke en mulighed på daværende tidspunkt, da der så tidligt på året og kun få måneder efter den indgåede finanslovsaftale ikke var et overblik over eventuelle uforbrugte midler.
Der er løbende udgifter til håndtering af covid-19, men de store udgiftsposter ligger i forbindelse med indkøb og udrulning af vacciner.
Udgifterne hertil afholdes hovedsageligt fra medio september til og med december, hvorfor de involverede myndigheder fortsat ikke har et overblik over eventuelle uforbrugte midler.«
På det tidspunkt går jeg jo stadig væk ud fra, at vi har en aftale om, at hvis der er midler tilbage, vil vi kunne bruge dem til at sætte den her MTV i gang.
Det er også sådan, jeg læser ministerens svar og egentlig også den aftale, vi laver i første omgang.
Var ministeren på daværende tidspunkt slet ikke opmærksom på, at der kunne være en udfordring med at bruge de penge, der blev tilovers i 2024?
Sophie Løhde (V), 2025-01-22:
Det kan jeg let svare på.
Jeg var ikke bekendt med, at vi ikke kunne finde den løsning, som vi jo sådan set også havde aftalt i en beretning.
Derfor synes jeg også, at spørgsmålet er fuldstændig fair.
I politik behøver vi jo ikke at pakke tingene mere ind end nødvendigt.
Det var min forståelse, at hvis der var nogle uforbrugte midler, kunne de bruges til at finansiere en MTV i regi af Sundhedsstyrelsen.
Så har jeg så imidlertid fået oplyst af ministeriet, at det ikke er muligt, bl.a. af hensyn til nogle budgettekniske årsager og andet.
Ikke desto mindre var det min forståelse, men som jeg også afsluttede min besvarelse med at sige i dag, er det jo ikke sådan, at det så betyder, at det er en blindgyde og vi så ikke kan gøre noget.
Jeg er i gang med at se på, hvad vi så kan finde af alternative muligheder.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-01-22:
Det er jo rigtig fint at gå i gang med at kigge på alternative muligheder.
Jeg går ud fra, at pengene tilbage fra 2024 jo må ligge i en kasse et eller andet sted, og de må ligge der endnu.
Ofte laver man et aktstykke og spørger Finansudvalget: Kan man godt bruge de her penge til noget i 2025?
Det gør vi i rigtig, rigtig mange situationer.
Så hvad er årsagen til, at ministeren ikke tager beslutning om at bede Folketinget om at få lov at bruge de penge, der rent faktisk ligger til noget, som vi er enige om vi gerne vil bruge de penge til.
Sophie Løhde (V), 2025-01-22:
Det konkrete problem var, at der ikke var overførselsadgang til de penge fra 2024 til 2025.
Derfor har jeg jo også oplyst klart til udvalget, at det var min forståelse, at der kunne have været en mulighed der.
Det er jo det, jeg lægger mig i selen for nu.
Jeg håber og tror også, at spørgeren er enig med mig i, at det ikke nødvendigvis er den præcise vej derhen, der er den interessante, men mere spørgsmålet om, om vi kan levere det.
Så må jeg gentage mig, for nu har spørgeren også rejst det her emne flere gange i Folketingssalen.
Hvis det er så afgørende en prioritet for Danmarksdemokraterne, undrer det mig fortsat såre, at man ikke bruger en eneste af de forhandlinger, man deltager i, til at rejse det som et krav, eksempelvis i forbindelse med finanslovsforhandlingerne og andet.
Der bliver det jo så en lille smule hult.
Man vil gerne stå og prioritere noget, men når det kommer til stykket og det handler om at finde pengene og prioritere det, så kniber det alligevel med viljen til også at have det på listen.
Men som sagt er jeg ved at afsøge andre muligheder i forhold til at se på andre veje til en mulig finansiering af en MTV.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-01-22:
Nu fik vi jo ikke så meget tid inde ved finanslovsforhandlingerne, før vi blev smidt ud, at vi rent faktisk havde mulighed for at komme med de forslag, vi måtte have.
Men man kan sige, at her har vi faktisk en aftale om, at vi skulle bruge nogle penge, hvis der var nogen tilbage.
Der er penge tilbage på den konto, så det eneste, det for mig at se handler om, er, at ministeren beslutter sig for at bede Finansudvalget om at få lov til at bruge de penge i 2025.
Er der noget som helst teknisk eller andet, der forhindrer, at ministeren kunne gøre det, hvis ministeren ellers var villig til det?
Sophie Løhde (V), 2025-01-22:
Først og fremmest anerkender jeg til fulde, at spørgeren er en aktiv debattør på det her område, og når jeg siger, at det ikke nytte noget, at man kun vil diskutere det ene, så er det jo, fordi det handler om, at man ikke her i Folketingssalen kan sige, at man ikke vil høre noget som helst om, hvad Danmark gør, men at man kun vil diskutere, hvad Danmark ikke gør.
For tingene skal jo ses i en sammenhæng, når det handler om at levere bidrag fra dansk side i forhold til krisen, hvor vi har valgt at sige, at vi gør den største forskel ved at donere og levere substantielle humanitære bidrag, som vi senest har afsat yderligere midler til.
For så vidt angår spørgsmålet omkring medicinsk evakuering, er det en regeringsbeslutning ud fra en samlet vurdering, og det er jo både i forhold til det udlændingepolitiske, det sikkerhedspolitiske og det udenrigspolitiske område, og her må jeg så også henvise spørgeren til de relevante regeringskollegaer i forhold til en yderligere uddybning af det.
Peder Hvelplund (EL), 2025-01-22:
Som jeg sagde tidligere, er det her jo ikke et spørgsmål om, at regeringen ikke gør noget, men spørgsmålet er, om regeringen gør tilstrækkeligt.
Vi ved, at der er en anmodning fra WHO om, at man tager imod medicinsk evakuerede patienter, og vi ved fra sundhedsmyndighederne, at der findes op mod 20.000 patienter, som har behov for medicinsk evakuering, i Gaza.
Hvis vi trækker det helt ned på det individuelle plan, vil jeg netop også gerne vende tilbage til det eksempel, som jeg nævnte tidligere, om en 15-årig pige, Hana, som har kræft, som har en tumor, der vokser ud af øjet, som ikke kan spise, som modtager mad gennem en sonde, og hvis eneste overlevelsesmulighed er en medicinsk evakuering.
Er den danske regerings svar til Hana og de sundhedsmyndigheder, der er, at det lukker man øjnene for, og at det er man ikke interesseret i at hjælpe med, selv om man reelt har muligheden for det?
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-22:
Spørgeren må endelig ikke tage fejl.
Jeg påstår ikke, at alle palæstinensere eller alle beboere i Gaza nødvendigvis er tilhængere af Hamas.
Og det er derfor, regeringen har besluttet at bruge mange penge på at yde humanitær bistand nede i Gaza.
Peder Hvelplund (EL), 2025-01-22:
Bare for at slå fast: Det her handler ikke om, hvad Danmark i forvejen donerer.
Her er der tale om en gruppe patienter, som kun kan reddes, hvis der foretages en medicinsk evakuering til f.eks. lande som Norge eller Danmark.
I Norge har man valgt at lave en konkret vurdering af de borgere, der vil kunne evakueres, for at vurdere, om de udgør en sikkerhedsrisiko.
Det har betydet, at man har kunnet tage imod patienter – man har konkret kunnet redde seks børns liv.
Den danske regering baserer sin afvisning på bl.a. en sikkerhedsvurdering, der er foretaget tilbage i foråret 2024.
Nu står vi heldigvis med en våbenhvile.
Vi står i en situation, hvor vi kan få patienter ud og vi kan lave en konkret vurdering af de patienter, der evakueres sammen med deres pårørende.
Er den danske regering villig til at gøre det for at redde menneskeliv?
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-22:
Den danske regering vil gå meget, meget langt og vil gøre en lang række forskellige indsatser for at redde menneskeliv.
Må jeg ikke også bare lige minde spørgeren om, at der aktuelt også er en række sager – hvor det har været helt ude i det åbne rum, og hvor der bliver efterforsket – som desværre trækker tråde eller potentielt trækker tråde til konflikten i Gaza.
Derfor er det jo også en del af den samlede vurdering, som PET foretager af det her spørgsmål.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-01-22:
Jeg vil gerne gentage, hvad min kollega har sagt, og som vi har sagt i andre sammenhænge: Vi er meget glade for, at Danmark og den danske regering er så villige til at bidrage humanitært.
Det er sådan set ikke dét, der er spørgsmålet.
Det, der er spørgsmålet, er, om man kan løse den opgave, som der også bliver anmodet om, nemlig at evakuere nogle, der ikke kan hjælpes i regionen eller i Gaza.
Det er det, spørgsmålet går på.
Jeg er med på, at PET kan vurdere, at nogle kan udgøre en sikkerhedsmæssig risiko.
Det er vel derfor, man laver baggrundstjekket af folk, altså for at sikre sig, at det ikke gør det.
I alle andre sammenhænge har i hvert fald udenrigsministeren været meget præcis på, at alle palæstinensere ikke er Hamas eller potentielle terrorister, men at det er en adskillelse, man laver.
Så kunne PET lave et baggrundstjek, og så kan man hjælpe de patienter, der har hjælp behov.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-01-22:
Hvad er ministerens holdning til, at Dansk Falkejagt Klub ønsker at få falkejagt optaget på UNESCO's liste over verdens immaterielle kulturarv på lige fod med de 24 andre lande, der har gjort det, og vil ministeren støtte og fremme den ansøgning, som foreningen har indsendt til UNESCO, i det omfang ministeren har mulighed for det?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-01-22:
Tak for ordet, og tak til hr. Kristian Bøgsted.
Det er på alle måder det mest kulørte spørgsmål, jeg er blevet stillet i min tid som kulturminister, og jeg har glædet mig til at besvare det.
Man skal jo bare tage ud på Falkoner Allé for at blive mindet om, hvor Christian V opførte den første kongelige falkonergård.
Jeg formoder dog, at spørgsmålet er motiveret af det forhold, at regeringen har igangsat en folkehøring.
Det har regeringen gjort, fordi vi har et ønske om, at UNESCO skal anerkende mere dansk immateriel verdensarv.
Immateriel verdensarv er alt det, vi gør med hinanden.
Det kunne være hyggen; det kunne være det, at vi mødes om smørrebrødsbordet; og det er, når unge mennesker tager på højskole eller efterskole.
Der er mange gode eksempler på dansk kulturarv.
Fællessangen er et andet godt eksempel.
Spørgeren blev stærkt motiveret, tror jeg, af en egen interesse og måske også den her klub for falkejagt i Danmark, og mener så, at det her også er godt bud.
Og det er det også.
Vi har dog designet processen på den måde, at jeg sammen med en komité bestående af forskellige kulturpersonligheder, med god hjælp fra Det Kongelige Bibliotek, vil udvælge en række emner at sætte til afstemning blandt danskerne.
Så jeg forstår interessen, men kan ikke love her på en onsdag i januar, at det netop bliver falkejagten, der bliver optaget, for det er faktisk op til danskerne og ikke mig.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-01-22:
Jamen der er jo en lille forskel her, for nu svarer ministeren faktisk med henblik på den danske immaterielle kulturarv, og som jeg har forstået det, så er den ansøgning her om at blive optaget på verdens immaterielle kulturarv indsendt, inden at man fra regeringens side laver det her.
Det er derfor, at jeg også stiller spørgsmålet i dag, og selvfølgelig også nu man er i gang med at kigge på kulturarv, men jeg har forstået det sådan, at det her er verdens immaterielle kulturarv, og det er anerkendt af UNESCO på verdensplan.
Det er det, jeg spørger ind til.
Er det noget, vi fra dansk side egentlig vil støtte og bakke op om, altså at vi skal anerkende det, ligesom 24 andre lande har bakket op om det her og anerkendt, at det er en del af verdens immaterielle kulturarv igennem UNESCO?
Det synes jeg ville være meget fint at gøre, fordi det er en lille ting, der er tilbage herhjemme i Danmark; de er ikke ret mange falkonerer.
Der er faktisk ret skrappe krav for få lov til at blive falkoner i det hele taget.
Men som ministeren også nævnte, kan det netop spores rigtig lang tid tilbage i historien, også i Danmark.
Og derfor interesserer det mig.
Var det ikke noget, vi burde gøre, når de nu rent faktisk har sendt ansøgningen om det og UNESCO har anerkendt det som verdens immaterielle kulturarv?
Så skal vi da bakke op om det også.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-01-22:
Altså, antallet af naturarvslokationer, historiske bygninger og immaterielle kulturarvstraditioner, som forskellige mennesker taler for skal optages på UNESCO's verdensarv liste, er meget lang.
Det er sådan, at Danmark har en tentativ liste over forskellige kandidater, der kan nomineres.
Herefter er det så op til mennesker, der tager ansvar for at skrive ansøgningen, sammen med Kulturministeriet at bringe den til UNESCO.
Og der er falkejagt p.t. ikke en del af den danske nationalfortegnelse.
Det kan den selvfølgelig blive.
Det er derfor, at jeg svarer, at min interesse p.t. lægger på den immaterielle kulturarv, som der er en folkehøring undervejs om, og der vil være mulighed for at stemme på de 20 mest populære emner.
Det kan være falkejagten bliver en del af den; det kan også være, den ikke gør det.
Men bare fordi nogen har en interesse i, at noget bliver optaget på UNESCO's verdensarvsliste, betyder det jo ikke, at man nødvendigvis kommer derhen.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-01-22:
Det er vi helt enige om.
Det er ikke ensbetydende med, at man kommer dertil.
Det er en storslået oplevelse, og hvis ikke ministeren har prøvet det, vil jeg opfordre ministeren til at kontakte de danske falkonerer og se, hvad det er for noget, hvad det er, der er specielt ved det, og hvorfor det er, vi gerne vil have det anerkendt som noget helt specielt.
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-22:
Det har jeg ingenlunde sagt.
Dels fordi det ikke kan udelukkes, at de patienter, der tilbydes evakuering, potentielt vil kunne udgøre en sikkerhedsmæssig risiko for Danmark, dels fordi andre personer, der følger med patienterne som en del af vurderingen, eller deres senere familiesammenførte familiemedlemmer, vil kunne udgøre en sikkerhedsmæssig risiko.
Så er det jo rigtigt, som fru Trine Pertou Mach siger, at det er en samlet vurdering – både den sikkerhedspolitiske, den udenrigspolitiske og den udlændingepolitiske – der gør, at regeringen er nået frem til den konklusion, vi nu engang er nået til, og i stedet bruger rigtig mange penge på humanitær støtte til indsatser til hjælp for nødlidende i Gaza.