runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-23:
Tak for det, og tak for talen.
Først og fremmest må jeg udtrykke noget ærgerlighed over, at man ligesom tager det her beslutningsforslag lidt til fange på grund af nogle andre frustrationer.
Jeg forstår godt, at man er frustreret over, at man ikke er inviteret til forhandlinger.
Jeg ville også ønske, at vi havde mange flere venner inde ved det forhandlingsbord, men det er ministerens valg, og det er bare ikke det, vi behandler i dag.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig lige at vende tilbage til det her forslag.
Ordføreren ved jo udmærket også godt, at det er lang tid siden, at vi skulle indsende beslutningsforslaget for at kunne nå at behandle det her i salen.
Så vi prøver selvfølgelig at få vores SF-resultater igennem alle de steder, hvor vi sidder, og så må vi se, hvor langt vi når.
I forhold til det her overrasker det mig egentlig lidt, at LA ikke kan se idéen med det her.
For det her handler netop om systematisk dataopsamling, altså at vi sikrer en forsvarlig indsamling af statistisk viden på handicapområdet, der også er tværgående, at vi har målbare målsætninger, og at vi begynder at blive meget mere strukturerede, i forhold til det vi gør, og det, vi samler ind.
For lige nu samler vi simpelt hen ikke struktureret ind i forhold til noget som helst, så det er i virkeligheden det, der er målsætningen.
Kan LA ikke se sig selv i, at vi kunne køre den vej?
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Jeg synes egentlig, at vi har kunnet se, at den længe har været gal med handicapområdet.
Omgørelsesprocenten er stigende og stigende.
Det er jo ikke noget, der sådan lige pludselig er gået galt på kort tid.
Den har jo været gal med det længe, og her synes jeg faktisk, at det er en kende useriøst at komme med en handleplan, når vi ved, at det er meget mere grundlæggende ting, der skal ind og pilles ved her, for at vi får et godt og menneskeligt værdigt handicapområde på sigt.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-23:
Ej, kan vi lige få en ordentlig måde at snakke til hinanden på?
Det kan godt være, at man ikke synes, at det her forslag er rigtigt, men hvis ordføreren har lyst til at læse Institut for Menneskerettigheders rapport og forslaget om det her, kan jeg informere ordføreren om, at der er 60 organisationer, der anbefaler os at lave en handicappolitisk handlingsplan, bl.a. Danske Handicaporganisationer og en hel liste af mange andre
, så helt useriøst kan det nok ikke være.
Så kan vi være uenige om, om det er den rigtige vej eller ej, men det undrer mig i virkeligheden, at LA ikke er klar til også at gå i gang med et konkret arbejde om netop at samle data og sikre nogle klare målsætninger for, hvordan vi arbejder med at skabe lige vilkår for mennesker med handicap.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Jeg svarer egentlig bare på ordførerens spørgsmål, og så er jeg da ked af, at man ikke kan lide svaret, men det er det, der er svaret.
Jeg synes, der skal nogle meget større metoder i brug her end en handleplan.
Jeg synes faktisk, at det er ganske, ganske alvorligt, hvordan det står til på det her område.
Anni Matthiesen (V), 2024-04-23:
Her får vi rigtig udstillet netop de kampe, der jo også kan være, i forhold til hvad holdningen er.
Selv om vi starter med at sige, at vi egentlig er enige om, hvilken vej vi vil, kan vi alligevel have forskellige holdninger her i salen til, hvordan vi så når målet.
Men det var ikke det, jeg ville spørge om.
Det, jeg egentlig vil spørge ind til, er, i forhold til at ordføreren siger: Der skal større metoder til.
Kan ordføreren sige, hvilke metoder det er?
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Ja, det kan jeg sagtens.
Nu fortalte jeg det lige før, men jeg vil gerne gentage det.
Jeg er enig med fru Anni Matthiesen i, at der skal en gennemsigtighed i økonomien til.
Det er fuldstændig afgørende, at vi får evidens at træffe de rigtige beslutninger ud fra.
Derfor ærgrer det mig jo også, at Venstre er med til at implementere Tranæsudvalgets anbefalinger, når de netop konkluderer, at de ikke har skyggen af evidens at lave de her anbefalinger ud fra, og at man ikke kan svare på det, der var opgaven, nemlig hvad det er, der driver de øgede udgifter.
Det kan man ikke svare på, fordi man mangler evidens og gennemsigtighed i økonomien.
Alligevel er Venstre med til at implementere deres anbefalinger, og det synes jeg er utrolig ærgerligt, og det bekymrer mig.
Anni Matthiesen (V), 2024-04-23:
Jeg må sige, at så ved LA's ordfører mere end mig, selv om jeg er Venstrekvinde.
For hvorfra har man dokumentation for, at vi kommer til at indføre alle Tranæsudvalgets anbefalinger?
Det er blot sådan lige stof til eftertanke.
Og igen må jeg så også sige, at jeg jo kunne vende den om og spørge: Hvilke af Tranæsudvalgets anbefalinger synes Liberal Alliance at vi skal indføre?
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Der er i hvert fald evidens for, at man allerede har implementeret en række af de anbefalinger, der kom i den første delrapport, og at man jo faktisk også baserede økonomien for kommunerne på baggrund af det.
Men det er rigtigt, at jeg ikke ved, om man har tænkt sig at implementere dem, de er kommet med her i den endelige rapport.
Men I har da øget det kommunale monopol, I har mindsket det frie valg, og I har sat et loft over, hvor meget det må koste at være handicappet i Danmark.
Det synes jeg er alvorligt.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-04-23:
Som I nok kan se, er jeg ikke socialordfører fru Rosa Eriksen i dag; jeg vikarierer for hende.
I Moderaterne værdsætter vi, at SF med dette beslutningsforslag er med til at belyse vigtigheden af, at vi sammen løfter den handicappolitiske dagsorden.
Vi mener, at personer med handicap skal være en del af og tage del i samfundet.
De skal være med i fællesskabet, de skal stilles lige med andre borgere, også selv om de har et handicap.
I den forbindelse er det vigtigt for Moderaterne, at vi skaber de bedste forudsætninger for folk med handicap, bl.a. gennem specialeplanlægning.
I Moderaterne mener vi også, at der allerede er mange vigtige initiativer i gang, som er med til at løfte handicapområdet.
Vi glæder os bl.a. over forummet Sammen om Handicap, hvor mange løsninger drøftes.
Vi mener derfor, at vi bør fokusere al energi på de igangværende indsatser og sørge for at lave konkrete løsninger til gavn for borgere med handicap, når vi forhandler politik inden for sundhed, beskæftigelse osv.
På den måde kan vi løse de udfordringer, der er, inden for de områder, hvor de opstår.
Vi støtter altså op om det igangværende arbejde med disse initiativer og mener ikke, at der er behov for en handicappolitisk handleplan.
Vi deler forslagsstillernes intentioner, men af ovenstående grunde er vi imod forslaget.
Men vi er positive over for udarbejdelse af en beretning.
Tak for ordet.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Så det er politik, som Venstre synes er god handicappolitik.
Det er altså god liberal politik at udbygge det kommunale monopol og dermed gøre det meget vanskeligere for private at konkurrere, eller hvad?
Anni Matthiesen (V), 2024-04-23:
Jeg kan jo bekræfte, at det har vi stemt ja til; ja, det har vi.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-23:
Det er jo sådan set det samme svar, for der spørger du ind til to andre ministre, alt efter hvor gamle dem, vi taler om, er.
Altså, det er enten undervisningsministeren eller uddannelses- og forskningsministeren.
Så lad mig prøve at svare på den del, jeg kan svare på, nemlig at vi fra regeringens side har et ønske om at få skabt langt bedre muligheder både på uddannelsesområdet og på beskæftigelsesområdet.
Det vil sige, at vi har et ønske om, at vi får kigget på det område samlet set.
Nu kan jeg ikke i hovedet huske beskæftigelsestallene for mennesker, der er blinde, i forhold til deres deltagelse på arbejdsmarkedet, men jeg mener, at arbejdsløsheden er lige omkring 50 pct.
Så det er bare for sige, at der er rigtig lang vej igen, og det kan vi ikke være bekendt, hverken over for dem, der har et handicap, eller over for et arbejdsmarked, der skriger på arbejdskraft.
Og derfor skal vi selvfølgelig kigge på det.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-23:
Mange tak.
Ministeren er inde på det her med, at det er vigtigt at rette op på handicapområdet.
Og jeg og vi i Danmarksdemokraterne er sådan set heller ikke i tvivl om, at det er noget, som ministeren kerer sig rigtig meget om, for mennesker med handicap skal have så gode livsvilkår som overhovedet muligt.
Ministeren nævner også alt det her omkring new public management og den der kontrolstyring, der har været og stadig væk er der, og som vi skal gøre op med.
Der er vi helt på linje med regeringen og med ministeren i forhold til det.
Det, der bare undrer mig, er, hvorfor regeringen så er på vej med et lovforslag, hvor man skærper muligheden for at bruge magtanvendelse.
Er det ikke at gå i en helt forkert retning i forhold til netop at sikre, at vi lægger new public management i graven, og at vi så til gengæld arbejder meget mere med relationer og med en god pædagogisk tilgang?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-23:
Jeg har set de høringssvar, der er kommet, og lyttet til de rigtig mange indvendinger, der er kommet, og vi sidder også lige nu og forhandler om lovforslaget om magtanvendelse.
Så lad os nu se, hvor det lander.
Men jeg vil sige om det, at noget af det, vi lægger op til, jo er, at man ikke længere skal registrere det, hver eneste gang man klikker en stofsele på eller af.
Det kan f.eks. være i forhold til en borger, der har krum ryg, og som falder ud af sin kørestol, hvis ikke der er påhæftet en stofsele.
Som reglerne er i dag, skal medarbejderen hver eneste gang, og det kan jo så være 20 gange om dagen, indberette at have lavet en magtanvendelse, fordi stofselen er blevet sat på, sådan at borgeren ikke falder ned og slår sig.
På den måde er de magtanvendelsesregler meget problematiske, synes jeg, i forhold til at vi over for nogle medarbejdere ikke udviser nogen form for tillid og beder dem om at bruge timer på at registrere i stedet for at bruge dem på borgeren.
Derfor er det min opfattelse, at de gamle magtanvendelsesregler bidrager til mindre pædagogik, mindre tid sammen med borgeren og til gengæld til sådan et kæmpe papirhelvede – må man sige helvede fra talerstolen?
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-23:
Unødvendig dokumentation skal vi selvfølgelig af med i det offentlige, men når det så er sagt, forstår jeg bare ikke det, ministeren siger nu, i forhold til det 16 sider lange høringssvar, der er kommet fra Danske Handicaporganisationer om det her lovforslag omkring magtanvendelser.
De siger jo: Træk det her tilbage, og start forfra.
De skriver flere steder, at de er kritiske eller stærkt kritiske i forhold til flere af de her bestemmelser, som ministeren nu altså står på mål for og gerne vil indføre.
Så hvordan hænger det sammen med, at vi skal have rettet op på handicapområdet, når DH går direkte imod sådan et lovforslag?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-23:
Jeg har også hørt hr. Thorkild Olesen, der er formand for Danske Handicaporganisationer, for jeg har jo siddet i forhandlingsrum med ham det sidste halve år, og jeg skulle hilse og sige, at han også siger det med meget store bogstaver i forhandlingsrummet.
Så mon ikke, der også kommer nogle forandringer på baggrund af det.
Jeg har i hvert fald tænkt mig at lytte til det, der bliver sagt.
Der er nogle af elementerne, som de er stærkt kritiske over for.
Men jeg har ikke hørt nogen være stærkt kritiske over for, at man eksempelvis slipper for at skulle registrere det, hver eneste gang man påhæfter en sele.
Og vi lægger jo også op til, at man skal kunne have kamerakig i stedet for at skulle have et fremmed menneske siddende inde i soveværelset hele natten.
Så elementerne er meget forskellige i forslaget om magtanvendelse, men jeg har også hørt Danske Handicaporganisationer sige de ting meget bastant i forhandlingslokalet, ja.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-23:
Tak, og tak for talen.
I sådan en handicappolitisk handleplan kunne man jo sætte mål, som skal skabe en bedre tilværelse for folk med handicap, og det behøver jo ikke at være sådan new public management-agtigt hver gang; man kunne godt prøve at sætte nogle lidt mere overordnede mål på lidt længere sigt.
Der står her i bemærkningerne til beslutningsforslaget, at 40 pct. af de kommunale afgørelser på voksenhandicapområdet og næsten 50 pct. af afgørelserne på børnehandicapområdet enten hjemvises fra Ankestyrelsen eller direkte omgøres.
Så man må jo nok sige, at der på det område, en ret stor retsløshed, når det er halvdelen af sagerne.
Tænker ministeren måske, at vi i en fælles udtalelse efter det her beslutningsforslag kunne beskæftige os med, hvad der er målene, og hvad de her omgørelsesprocenter skal ned på?
Kunne det være en type mål, man kunne arbejde på, altså ikke new public management-agtigt, men på sådan lidt længere sigt, for at få nogle mål for at få sænket de omgørelsesprocenter?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-23:
Jeg tror, vi alle sammen har et ønske om at få de omgørelsesprocenter ned.
Nogle af de eksempler, der kommer, er jo sådan noget med, at man så har været til, jeg kan ikke huske, hvor mange møder det er, altså f.eks. tre møder, to telefonsamtaler, en tur i Ankestyrelsen og med to lægeerklæringer – og det, der skulle komme ud alt det der, var en kugledyne til 5.000 kr.
Alle kan jo regne ud, at alle de der andre ting koster væsentlig mere end den kugledyne.
Så det er en fuldstændig tåbelig brug af samfundets ressourcer, samtidig med at det efter min mening er et meget fattigt samfund, der ikke formår at give folk den hjælp, de har brug for, uden at de skal ydmyges igennem de her kampe fra tue til tue.
Nytter en målsætning i den sammenhæng?
Jeg synes, at det for ofte bliver til politikernes lette svar på noget, som er et enormt kompleks, og hvor den målsætning så bliver det styrende ned igennem systemet.
Jeg synes jo, vi skal derhen, hvor vi skal skabe en hjælp på handicapområdet, hvor man ikke skal slås fra tue til tue, og det vil egentlig være det, jeg vil sætte mig for og koncentrere mig om, altså at få lavet en lovgivning, hvor man ikke skal slås fra tue til tue, og hvor der er en værdighed for den enkelte borger.
Det synes jeg jo er en lidt anden vej at gå end at sætte sådan nogle målsætninger op.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-23:
Jo, men hvis vi går den anden vej, aner vi jo ikke, om det har fået en effekt.
Altså, det er jo ministeren, der har ansvaret for de forhold, ministeren selv beskriver.
Hvorfor ikke gå sammen og sige, at vi alle sammen lægger hånden på kogepladen, og vi så sørger for, at de omgørelsesprocenter kommer ned, uanset hvad for en metode vi skal bruge?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-23:
Det er egentlig af den grund, jeg lige har sagt.
Jeg har intet imod, at vi går ind, tværtimod, og det er jo derfor, jeg siger, at jeg rigtig gerne vil have en systematisk dataindsamling.
Men det er ikke det samme som en målsætning, og det er derfor, jeg siger, at djævlen virkelig ligger i detaljen her.
Kig på skoleområdet og de målsætninger, man har sat op, hvor det i forhold til hver eneste af dem har været med alle gode viljer, og de endte bare med at blive til snubletråde for de lærere, som så stod og ikke længere kunne bruge deres faglighed ude i klasselokalet.
Nu bruger man så en masse tid på at få fjernet alle de der målsætninger igen, som hver især er fornuftige, og jeg vil derfor bare sige, at jeg synes, vi skal lægge hovedtrykket ind på at få fjernet de regler, der gør, at mennesker skal slås fra tue til tue.
Det må være det, der er sigtet.
20 pct. af alle sager ved Ankestyrelsen handler eksempelvis om merudgiftsydelser, f.eks. i forhold til kugledynerne.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Jeg var i Nordjylland for et par uger siden og tjekkede omgørelsesprocenterne i de nordjyske kommuner, og der fandt jeg for første gang nogen sinde en kommune, der havde 100 pct. i omgørelse.
Det havde jeg alligevel aldrig set før, så jeg synes også, det er meget, meget foruroligende.
Jeg har også hørt en masse ting, bl.a. at DH jo ikke kun er kritiske over for magtanvendelse i forbindelse med det her lovforslag, men også er kritiske over for den rammeplan, der er lavet for specialeplanen.
Og når jeg siger, at jeg har hørt det, er det jo, fordi der åbenbart er nogle, der er inviteret til forhandlinger, og så er vi nogle, der ikke er.
Derfor vil jeg gerne have ministeren til at bekræfte, om forhandlingerne er i gang, og forhandles specialeplanen og magtanvendelsesdelen sammen?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-23:
Det er jo ikke kutyme, at man går detaljeret ind i, hvad der foregår i det forhandlingsrum, men ja, der forhandles.
Det synes jeg jo er en vanvittig god diskussion.
Jeg har været formand for Beskæftigelsesudvalget i 4 år, men jeg er ikke beskæftigelsesminister, og fleksjob ligger helt krystalklart og klokkerent på min gode kollega fru Ane Halsboe-Jørgensens ressortområde.
Så jeg forstår fuldstændig spørgsmålet, men det er ikke til socialministeren, det spørgsmål skal stilles.
Så jeg tænker, at det er en god idé at tage det op med fru Ane Halsboe-Jørgensen.
Lotte Rod (RV), 2024-04-23:
Hvis det var mig, der var leder, ville jeg da altid gøre det.
Vi skal bare tænke os om, for giver det nødvendigvis altid mening, at vi finder på nye regler her i Folketinget?
Eller er det lederens ansvar?
Det, der er et af mine problemer med beslutningsforslaget, som det ligger, er, at man i Danmarksdemokraterne har sådan et billede af, at mennesker, der en gang har gjort noget kriminelt, vil blive ved med at være sådan, hvorimod jeg tror, at man med den rigtige ledelse, med den rigtige kultur, kan skabe en høj faglighed, der gør, at mennesker, som tidligere i deres liv har lavet noget, som de har fortrudt, faktisk kan blive noget rigtig gode medarbejdere.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Jo, men det udelukker jo ikke, at vi også har et beskyttelseshensyn at tage.
F.eks. kunne TV 2 Østjylland fortælle her den 7. marts, at en tiltalt i en plejehjemssag ventede på en retssag.
Kunne han være stoppet?
Altså, der er tale om, at der er foregået seksuelle overgreb på plejehjemsbeboere.
Jeg skal bare lige forstå: Mener ordføreren, at en ansat, som har begået mange seksuelle overgreb på nogle beboere, skal tilbage i faget og arbejde igen?
Lotte Rod (RV), 2024-04-23:
Jeg synes, at det er fuldstændig uacceptabelt, at der er medarbejdere, der kan finde på at udnytte mennesker på den måde.
Jeg kan ikke forstå, at man kan gøre det, og jeg synes, det er fuldstændig uacceptabelt.
Derfor er det for mig et ledelsesansvar at sikre, at dem, man ansætter, har en høj faglighed og følger nogle etiske retningslinjer, sådan at de gør det, der er det rigtige for de mennesker, som det her handler om.
Men løsningen er bare ikke at lave nogle automatiske regler, som Danmarksdemokraterne foreslår.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-23:
Vi har mig bekendt drøftet noget, der i hvert fald mindede om det her forslag, før, og jeg skal fra start af sige, at vi fra Dansk Folkepartis side stiller os meget positivt over for det, der kommer her fra fru Karina Adsbøl igen.
Jeg er egentlig grundlæggende fuldstændig enig i det, der er blevet sagt her fra talerstolen.
Det er jo helt vanvittigt, at man kan være ansat og tage sig af nogle af de allerallermest udsatte mennesker og komme hjem i deres hjem og så være dømt for eksempelvis overgreb og gå og stjæle fra dem; altså sådan nogle helt grundlæggende frygtelige, frygtelige forbrydelser mod mennesker, som helt grundlæggende har tillid til, at de mennesker, der kommer i deres hjem, vil tage sig af dem og ikke udnytte dem.
Så derfor vil jeg egentlig bare tilslutte mig, at vi selvfølgelig skal have sikret det her.
Jeg og vi stemmer gerne for det her forslag, men jeg synes, det ville give rigtig god mening, hvis vi faktisk reelt set kunne få båret det videre og få lavet en eller anden form for tekst, hvor vi tager højde for nogle af de udfordringer, som også ligger i det her beslutningsforslag.
Og sådan er det jo, når man som parti fremsætter beslutningsforslag – så skriver man det jo så godt, man kan, og så vil der nogle gange være nogle uhensigtsmæssigheder, fordi man ikke har det her store embedsapparat, som man har i et ministerium.
Så jeg synes, det giver rigtig god mening, hvis vi sammen forfatter en tekst, sådan at vi sikrer eksempelvis det her med, at man får indhentet straffeattester, og at man får tjekket op på det.
Jeg synes, at man grundlæggende som arbejdsgiver har et enormt ansvar for at sikre, at de mennesker, man sender ud i andre menneskers hjem, ikke er dybt kriminelle, at de ikke begår overgreb, og at de ikke udnytter de her mennesker.
Og vi har altså set nogle grelle eksempler.
Og sådan må det simpelt hen ikke være.
Så der er nogle ting i forhold til det her, hvor vi altså ikke er helt i mål.
For mit vedkommende handler det egentlig mest om at få løst de problemer, der er.
Så jeg synes, det giver god mening, hvis der bliver lavet en tekst i den kommende udvalgsbehandling, hvor vi sammen adresserer det her og sammen med de fagpersoner, der er inden for det her, får undersøgt, hvordan vi bedst muligt sikrer, at det her ikke kan forekomme.
Men det er klart, at hvis du før har stjålet f.eks. fra en ældre dame med demens, skal du ikke arbejde inden for det her, for så har du grundlæggende en brist i forhold til at mærke, at det gør man altså ikke, når man er hjemme i andre menneskers hjem.
At du, da du var 12 år, har taget en Snickers nede i det lokale supermarked, tror jeg er ret ligegyldigt, men det er også det, jeg opfatter fra debatten, altså at det jo ikke er den petitessegrænse, vi er ude i.
Men lad os få lavet en tekst sammen og få adresseret det her, sådan at vi faktisk får løst problemerne.
Det synes jeg ville være det allerallerbedste.
Så der er fuld opbakning både til forslaget, men også generelt til, at vi sammen får løst problemerne herfra.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-23:
Tak for det, formand.
Jeg står her i dag for at tale om en vigtig mulighed for vores samfund, nemlig at iværksætte en handicappolitisk handlingsplan.
Det kan lyde tungt, og det kan lyde bureaukratisk, men det er slet ikke det, det i virkeligheden handler om.
Det handler ikke om at skabe en ny papirtiger, men i virkeligheden om, at vi kan blive klogere på, hvad det egentlig er for nogle vilkår, der er på handicapområdet.
Initiativet skal give os en mulighed for at skabe reel og positiv forandring i vores samfund, der er baseret på data og på fakta.
Som vi alle ved, er ligebehandling af personer med handicap ikke bare et spørgsmål om retfærdighed.
Det er også en forpligtelse, vi har som samfund til at sikre, at alle borgere har lige adgang til de samme muligheder og ressourcer.
Vi har set, at andre lande, som vi normalt sammenligner os med, allerede har implementeret eller er ved at udarbejde en national handicappolitisk handlingsplan, som er forankret i FN's handicapkonvention, og det er på tide, at vi i Danmark også følger deres eksempel og forlanger forandring og forbedring på området.
En national handicappolitisk handlingsplan vil være et vigtigt redskab til at sikre, at vores udvikling i ligebehandling af personer med handicap går den rigtige vej.
Den vil give os mulighed for at fastsætte konkrete målsætninger og følge udviklingen nøje, så vi kan rette kursen, når det er nødvendigt.
Tilbage i efteråret 2018 rettede 60 organisationer henvendelse til Folketinget og anmodede faktisk om, at vi iværksatte en handicappolitisk handlingsplan, for at vi netop kunne komme mere i dybden med det.
Og med den situation på området, vi ser i dag, og de mange udfordringer, der er med omgørelser og fejl, er der behov for, at vi kigger på området med omhyggelighed og grundighed og får styr på data, og så kan vi handle politisk derudfra.