runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lise Bertelsen (KF), 2023-12-07:
Tak for det.
Tak for ordet, og tak for forslaget fra Dansk Folkeparti.
I Det Konservative Folkeparti mener vi i udgangspunktet, at det er danske statsborgere, der skal have stemmeret ved danske folketingsvalg.
Så langt er vi faktisk meget enige med Dansk Folkeparti.
Vi mener til gengæld også, at det er godt for den frie bevægelighed inden for EU, at EU-borgere kan flytte rundt, finde arbejde og slå sig ned her i Danmark og efter 4 år øve indflydelse og få stemmeret ved lokale valg og dermed deltage i nærdemokratiet, som det så fint er sagt af mange andre også.
Derfor mener vi også, at der bør være forskellige regler for, hvordan man kan stemme i Danmark, for henholdsvis danske statsborgere, EU-borgere og tredjelandsborgere.
Når det så er sagt, er vi i Det Konservative Folkeparti også rigtig meget optaget af at overholde de konventioner, vi har tiltrådt.
Samtidig vil jeg også gerne erklære mig positiv over for intentionen hos Dansk Folkeparti og intentionen i forslaget, men vi har i gruppen også behov for, at Danmark ikke kommer på kant med sine internationale forpligtelser.
Det foreliggende forslag kan vi ikke støtte op om, men vi vil meget gerne være med til at kigge på det fremadrettet.
Tak for ordet.
Christian Friis Bach (RV), 2023-12-07:
Tak for det.
Radikale Venstre kan ikke støtte det her beslutningsforslag.
Det at kunne deltage i et demokrati skaber integration, det skaber sammenhold, det skaber samvær, og det styrker den enkelte borgers ret og mulighed for at føle sig som en fuldgyldig del af det danske fællesskab.
Det værdsætter vi.
Derfor er det, at tredjelandsborgere kan stemme til i det mindste de her valg, en helt enestående mulighed for at vise dem, at vi anser dem for at være en vigtig del af vores demokratiske fællesskab.
Så vi kan ikke støtte det her beslutningsforslag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-12-07:
Jeg er lidt nysgerrig: Hvorfra ved hr. Christian Friis Bach, at det styrker og hjælper på integrationen, at man kan stemme ved lokalvalgene?
Christian Friis Bach (RV), 2023-12-07:
Det ved jeg, fordi det bygger på den demokratiske deltagelse, som er en helt vigtig del af at være en del af Danmark.
Men jeg ved det også fra internationale undersøgelser af den betydning, det har.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-12-07:
Kan hr. Christian Friis Bach henvise til danske undersøgelser, der underbygger ordførerens teorier?
Christian Friis Bach (RV), 2023-12-07:
Nu er jeg ikke ordfører på det her præcise område, men ja, det er jeg sikker på der er.
Jeg vil gerne, hvis hr. Alex Ahrendtsen sender mig en e-mail herom, finde undersøgelser frem, der viser, hvordan det at kunne deltage i demokratiske handlinger er en vigtig del af integrationen, ligesom det er at gå på højskole eller komme ind i fællesskaber og sportsklubber.
Deltagelse generelt i det danske samfund er helt afgørende for integrationen.
Og ja, det er jeg sikker på der findes undersøgelser af, også i Danmark.
Christina Olumeko (ALT), 2023-12-07:
Tak for ordet.
Jeg vil gøre det kort.
Alternativet kan på ingen måde støtte det her beslutningsforslag.
Vi mener modsat forslagsstillerne, at det er positivt for vores demokrati, at alle borgere, der bor i Danmark, kan stemme til vores kommunale og regionale valg, som jo påvirker deres dagligdag utrolig meget.
Samtidig mener vi også, at beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti er diskriminerende, fordi der lægges op til, at der skal gælde forskellige rettigheder, afhængigt af om man er fra EU, Norge eller Island, og det mener vi ikke er en passende måde at behandle borgerne på.
Det er en grundlæggende udemokratisk indstilling, og det kommer Alternativet aldrig til at lægge stemmer til.
Vi ønsker tværtimod at udvide stemmerettighederne til flere borgere.
Det mener vi vil styrke vores demokrati.
Tak for ordet.
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2023-12-07:
Jeg er bare lidt nysgerrig, for jeg har altid haft opfattelsen af Dansk Folkeparti som et parti, der faktisk ønsker at integrere borgere.
På trods af at vi så er dybt uenige om, hvordan man gør det, så har jeg altid haft den opfattelse.
Så jeg bliver nødt til spørge ordføreren, om ikke Dansk Folkeparti stadig mener, at vi skal integrere borgere i vores land.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-12-07:
Jo, men vi tror ikke på, at vi skal bruge stemmeretten som en integrationsmotor.
Det er belønningen i sidste ende, når man igennem forskellige ting har vist sig værdig til at være statsborger, og så modtager man selvfølgelig retten til at stemme.
Man kan sige, at det er gaven for at blive en del af det danske samfund.
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2023-12-07:
Men er ordføreren ikke bekymret for, at lige netop det forslag, som Dansk Folkeparti fremsætter her, vil være med til at sende et signal om, at vi ikke ønsker at integrere de borgere, som faktisk har et ønske om at blive integreret i vores land og har et ønske om at deltage i vores demokrati, som er en stor værdi for Danmark?
Vil det ikke sende et forkert signal ifølge ordføreren?
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-12-07:
Nej, egentlig ikke.
Vi siger til dem, at det er det her, vi gerne vil have I efterlever, og når I efterlever dem, bliver I en del af det danske samfund på lige fod med andre danskere.
Vi vil hellere stille krav.
Det er ærligere, og det er også mere direkte, og det kan man også respektere, tror jeg.
Lars-Christian Brask (LA), 2023-12-07:
Tak for det.
Jeg kan starte med konklusionen: Vi støtter ikke beslutningsforslag B 23.
Den nuværende løsning, hvor man med 4 års fast bopæl kan få indflydelse kommunalt og regionalt, men ikke nationalt, er velfungerende og fint balanceret, som vi ser det fra Liberal Alliances side.
Serdal Benli (SF), 2023-12-07:
Jeg så da gerne, at vi også gjorde det nemmere at kunne deltage aktivt til folketingsvalg, men det er klart, at vi har nogle krav, og det mener jeg sådan set også vi skal have, i forhold til at kunne tildele dansk statsborgerskab.
Det er det næste niveau, og indtil de mennesker, der ikke har et dansk statsborgerskab, kan få et dansk statsborgerskab, så mener jeg sådan set også, at det er vigtigt, at de lokalt og regionalt fortsat er en aktiv del af vores lokaldemokrati.
For vi mener, at den demokratiske integration i vores fællesskaber er vigtig.
Det kan være med til at skabe en sammenhæng i Danmark, og det kan være med til, at vi på den lange bane skaber en integration, som ikke splitter Danmark, men som samler Danmark.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-12-07:
Der er vi jo i Dansk Folkeparti mere på linje med en tysk statsborgerskabsfilosofi, som knytter et statsborgerskab og stemmeretten sammen, så man kun har stemmeret, hvis man har et statsborgerskab, og der er det, vi ikke helt forstår SF's holdning, altså at man på den ene side siger, at man efter 4 år har stemmeret til lokalvalg, men at der i forhold til et folketingsvalg skal være et statsborgerskab.
Det er lidt inkonsekvent.
Er ordføreren ikke enig i det?
Serdal Benli (SF), 2023-12-07:
Jo, men jeg har sådan set også sagt, at vi har en god balancegang, og at jeg mener, at vi skal holde fast i den.
For vi skal fortsat have nogle krav til at kunne opnå dansk statsborgerskab.
Det mener vi sådan set er vigtigt, og derfor synes jeg, at den balance, vi har, er fin, og jeg ønsker da også, at flere skal kunne opnå et dansk statsborgerskab og også aktivt deltage i vores nationale politiske fællesskaber.
Men lige nu handler det jo, sådan som forslaget er, om lokalvalg, og der mener vi sådan set, at det er med til at skade integrationen, i så fald det skulle blive vedtaget, fordi den demokratiske integration derude lokalt er vigtig for de positive fællesskaber, som kan styrke vores integration.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-07:
Tak for det.
Velkommen til Folketinget.
Det var en god ordførertale.
Jeg er selvfølgelig ikke ret meget enig i den, men det var en god ordførertale.
Der er meget af det, ordføreren siger om demokratisk integration, som jeg er enig i, og det er godt.
Min bekymring er grundet i, at jeg ser, at der også er en masse steder, hvor der ikke er demokratisk integration, og hvor jeg ser valgkampagner på fremmede sprog.
Man kan sige, at hvis kommunal- og regionsvalg er noget, så er de i hvert fald meget lokale, og man må jo sige, at en del af integrationen er at begå sig på dansk.
Jeg kan godt være stærkt bekymret for det her.
Ordføreren kom slet ikke ind på det med sproget – nu spurgte Dansk Folkeparti heller ikke om det – men må udgangspunktet i hvert fald ikke være, at der er nogle sproglige forudsætninger, der skal leves op til, før man ligesom bliver aktivt deltagende i det danske demokrati?
For det er meget fint, at man kan stemme på den lokale muslim, fordi man kan forstå hans sprog, men lokalt demokrati går jo ud på, at man kan snakke med alle grupper.
Serdal Benli (SF), 2023-12-07:
Tak, også til den tidligere ordfører fra Dansk Folkeparti, for den varme velkomst.
Altså, det kan godt være, at der kan være nogle sproglige vanskeligheder, men jeg har den erfaring, også fordi jeg selv har en kommunalpolitisk baggrund, at det, at mennesker deltager, også tredjelandsborgere, i kommunalvalg, er med til at engagere dem, og det er med til, at de kan blive en aktiv del af de her fællesskaber.
Hvis vi derimod fratager dem retten, fratager vi dem sådan set muligheden for at kunne forholde sig til det lokalsamfund, de er en del af.
Men hvis vi fortsat holder fast i at give dem den ret, er jeg ret sikker på, at det både vil bidrage til deres integration og formentlig også vil stimulere deres sprog og, hvad skal man sige, politiske engagement i deres lokalområde.
Det er i hvert fald min klare overbevisning med den erfaring, jeg også har som kommunalpolitiker.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-07:
Jeg har såmænd også erfaring fra både regionalpolitik og kommunalpolitik, men derfor bliver jeg stadig væk stærkt bekymret, når jeg ser en situation som den, vi har set de sidste måneder i København.
Der bliver jeg bare nødt til at sige, at som demokratisk dansk medborger bliver jeg noget skræmt og tænker, om det er den her type mennesker, vi har lyst til skal stemme til kommunal- og regionsvalg.
Det er dybest set den bekymring, jeg har.
For integrationen er jeg med på, og så er det hverken hudfarven, eller hvad man tror på, der er vigtigt for mig, men jeg ser bare grupper, som lige nu har stemmeret på grund af de regler, vi har fastsat, og som helt åbenlyst ikke egner sig til at stemme i det danske demokrati.
Er ordføreren uenig i det?
Serdal Benli (SF), 2023-12-07:
Arh, nu mener jeg ikke, at vi som samfund skal lave sindelagskontrol, i forhold til hvad vores borgere går rundt og tænker og føler og har af holdninger.
Der er også holdninger blandt dem, du refererer til, og som har været på gaden de seneste par måneder, som jeg ikke bryder mig om, og som jeg også mener er en udfordring.
Men det er jo sådan set det, der er kendetegnet ved vores demokrati, altså at der også er plads til dem, vi er absolut uenige med.
Det er rygraden i vores demokrati.
Så jeg mener ikke, at vi skal lave sindelagskontrol.
Tværtimod skal vi sådan set i et åbent demokrati også turde diskutere med de typer, som ordføreren refererer til, som har optrådt på gader og stræder, og som jeg også grundlæggende er uenig med i forhold til deres demokratiforståelse.
Jan Carlsen (M), 2023-12-07:
Tak for ordet, formand.
Jeg vil tillade mig at starte med at kridte banen op fra start af og sige, at vi i Moderaterne ikke støtter op omkring det her beslutningsforslag.
I Moderaterne tror vi på, at mennesker, som bor i vores kommuner og regioner, skal have indflydelse på vores og navnlig på deres politiske beslutninger.
Stemmeretten forbinder befolkningen til vores demokrati og til det samfund, vi sammen har i Danmark.
Det er en sund følelse, og den må og skal vi ikke ændre ved.
Når man ikke føler, at man er en del af fællesskabet, bliver man frustreret, og det avler vrede, og det skaber parallelsamfund, og det ønsker vi helt sikkert ikke – tværtimod.
Vi skal passe på det nære demokrati, og vi skal have stor respekt for, hvad det betyder for den enkelte.
Jeg kan forstå, at forslaget til forveksling ligner det, der blev fremsat i sidste samling, dengang også af DF, og ligesom sidst støtter vi i Moderaterne ikke forslaget, fordi det også er et brud på EU-retten.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-07:
Tak for det.
Velkommen til anden tale på talerstolen.
Som jeg sagde til ordføreren sidst, går vi lidt lempeligt til den første gang.
Nu vil jeg gerne stille et spørgsmål.
Ordføreren påstår, at hvis der ikke var stemmeret, ville det skabe grobund for parallelsamfund og vrede.
Har ordføreren været ude på gaderne for nylig?
Har ordføreren set de opgørelser, der viser, at der aldrig har været mere antisemitisme i Danmark?
Det er vel at mærke med lige nøjagtig de regler, som ordføreren står og plæderer for bare er vejen frem.
Vil ordføreren ikke godt lige fortælle mig, hvordan et forslag, der ikke er besluttet endnu, er grunden til, at vi har mennesker på Den Røde Plads, der vil slå andre mennesker ihjel, eller at vi har parallelsamfund og kvinder, der ikke er på arbejdsmarkedet og ikke kan dansk efter årtier her i landet?
Vil ordføreren ikke lige forklare mig, hvordan et ikkebesluttet forslag er grunden til det, og ikke en fejlslutning igennem årtier hos partier med ordførerens holdning i Folketinget?
Jan Carlsen (M), 2023-12-07:
Tak for spørgsmålet.
Parallelsamfund mener jeg at det kan skabe, hvis ikke de er en del af det nære demokrati.
Så det handler simpelt hen om, at alle skal have mulighed for at være en del af det nære demokrati.
Vi undgår bedre parallelsamfund, når folk er involveret i det nære demokrati.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-07:
Men de har jo adgang til det nære demokrati.
Det har de jo nu.
Så det giver jo ingen mening.
Ordførerens tale har jo overhovedet ikke givet mening.
Ordføreren siger, at hvis vi indfører det her, får vi parallelsamfund og problemer.
Det har vi allerede.
Og så siger ordføreren, at hvis det her bliver gennemført, får vi det.
Men ordføreren har ikke fortalt mig, hvorfor det er, vi har dem.
Er det ikke, fordi ordføreren lige netop er fortaler for den type politik, som vi er bange for at gøre noget ved nu?
Er det ikke det, ordføreren står og siger?
Jan Carlsen (M), 2023-12-07:
Nej, det er det ikke.
Det, jeg siger, er, at det bliver endnu værre med parallelsamfund, hvis ikke man sørger for, at de er en del af demokratiet i landet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-12-07:
Tak, formand.
I 2016 tog jeg 3 måneder på selvbetalt studieorlov i Schweiz for bl.a. at se nærmere på brugen af folkeafstemninger.
Da jeg vendte hjem, fremsatte jeg på Dansk Folkepartis vegne det første af en række beslutningsforslag om folkeafstemninger i kommunerne.
Det førte i 2018 til lov om bindende kommunale afstemninger.
Nogle år senere efter endnu et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti om borgerdrevne folkeafstemninger aftalte vi med daværende indenrigsminister Kaare Dybvad Bek at få udarbejdet en rapport om borgerdrevne folkeafstemninger.
Analyseinstituttet VIVE har for nylig afleveret rapporten, og jeg vil gerne rose VIVE og forfatterne for et særdeles grundigt arbejde.
Det er et godt udgangspunkt for Folketinget til at drøfte, hvorvidt vi bør indføre muligheden for borgerdrevne folkeafstemninger.
Derfor har Dansk Folkeparti indkaldt til denne forespørgselsdebat.
Det er vigtigt for os, at vi grundigt diskuterer fordele og ulemper ved borgerdrevne folkeafstemninger, helst på et oplyst grundlag.
I Dansk Folkeparti er holdningen meget klar: Vi er for.
Vi mener, at disse vil være et fortrinligt supplement til vores repræsentative folkestyre, især fordi erfaringerne er så gode i andre lande.
Jeg ser frem til debatten med mine ærede kollegaer.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-12-07:
Nu bliver det nok også lidt en reklame for vores fælles vedtagelsestekst.
Jeg lagde mærke til, at ministeren sagde, at man som regering ikke ville gå ned ad den her vej, og det synes jeg er ærgerligt, for hvis man er bange for netop det med de mange folkeafstemninger, eller at det er økonomien, der skrider, så er det faktisk ikke det, erfaringerne viser.
Men det kommer igen meget an på, hvordan kriterierne bliver lagt ned over det.
Altså, man kunne jo starte med den svenske model, hvor det skal være 10 pct. af de stemmeberettigede, der skal skrive under på det, og det er trods alt et ret stort antal mennesker, tusinder, i de fleste kommuner.
Så det er ikke bare noget, man gør.
I Sverige er det f.eks. vejledende og ikke bindende.
Jeg kan leve med begge dele, men man kan jo gå ned ad forskellige veje, og derfor synes jeg, det er ærgerligt, at man allerede på forhånd afviser idéen.
Vi skal lave vores egen model i Danmark, og det kunne jo godt være en model, hvor det ikke har økonomiske konsekvenser eller giver afstemninger hver anden dag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-12-07:
Jeg er meget enig.
Det var også borgerne i Schweiz, der stemte nej til et forslag om 6 ugers ferie; i Schweiz har man kun 4 uger.
Så man skal ikke være så bange for at inddrage borgerne og give dem ansvar.
Lars Christian Lilleholt (V), 2023-12-07:
Tak for det.
Jeg kan høre, at der opstår nye alliancer her i aften.
Dansk Folkeparti og andre er ved at forlove sig med hinanden her.
Jeg vil godt lige høre ordføreren om noget.
Kan ordføreren ikke have en bekymring for, at der er særinteresser i en kommune, f.eks. hvis nogen ikke vil have en genbrugsplads?
Så får man lige samlet nogle borgere til at skrive under på det.
Det bliver man så enige om, og det bliver der så flertal for.
Efterfølgende skal kommunalbestyrelsen så finde ud af alligevel at placere en genbrugsplads.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-12-07:
Det er en regulær indvending, for det diskuterer man jo selvfølgelig også i Schweiz.
Man har igennem de sidste årtier set, at de store organisationer går sammen med hinanden for at lave sådan et borgerdrevet forum, der så indsamler underskrifter for at sætte den politiske proces under pres.
Der er det ikke så meget borgerne, der reagerer spontant.
Så det er fuldstændig rigtigt, men det kan man jo håndtere.
F.eks. er det i Schweiz forbudt, at politiske partier bedriver underskriftindsamling.
Så jo, selvfølgelig, det er jo ikke sort-hvidt.
Det hele er ikke lysegrønt.
Der vil altid være nogle farer, men jeg tror, at det positive element er større end det negative element ved borgerdrevne folkeafstemninger.
Lars Christian Lilleholt (V), 2023-12-07:
Hvor mange borgere skal ligesom skrive under, hvis man gerne vil have en folkeafstemning?
Jeg er jo bange for, at det her er en åben vej for populisme ud over alle grænser.
For mig er drivkraften i politik jo, at vi har et helhedssyn.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-12-07:
Det kommer jo an på, hvor mange man vil have – jo højere tærskler, jo færre får man.
Der skal f.eks. være 50.000 underskrifter til et borgerforslag.
Det kunne man sætte til 100.000, hvis det var på nationalt plan.
For en kommune ville jeg anbefale, at det var mellem 2 og 10 pct..
Det skal nok være i det lag, for det skal også være så alvorligt, at borgerne virkelig er så irriterede, at de skriver under, og så alt ikke bare kan komme til afstemning, men det kan man jo diskutere ved en fremtidig behandling.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-12-07:
Fagbevægelsen og den socialdemokratiske bevægelse har jo en lang og stolt tradition for urafstemninger.
Der inddrager man medlemmerne, de får lov til at vælge, de får lov til at stemme, og det er jo et smukt demokratisk princip i Foreningsdanmark.
Når man har haft så gode resultater med disse ting i bl.a. fagbevægelsen, hvorfor synes man så ikke, det er en god idé for øvrige borgere i kommunerne, så de også kan få lov til at deltage i en form for direkte demokrati, som borgerdrevne folkeafstemninger jo er?
Birgitte Vind (S), 2023-12-07:
Jamen det er jo sådan, at de folkevalgte kan udskrive afstemninger, og de kan sådan set indkalde borgerne til en afstemning, hvis de folkevalgte mener det, og det synes jeg jo er stærkt.
Jeg synes, at det, at der skulle være et behov, er et problem, vi italesætter herinde, men det er jo ikke noget, kommunerne efterspørger.
Så jeg tænker, at vi måske også lige skal kigge på, hvad det er for en virkelighed, vi befinder os i.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-12-07:
Det er rigtigt, at kommunerne og politikerne ikke efterspørger det, men vælgerne gør.
Det fremgår også af VIVE's rapport.
Ordføreren er jo inde på, at kun 130.000 er medlemmer af et parti i dag, og det er jo ikke ret meget.
Det er i hvert fald ikke repræsentativt.
Ordføreren sagde også, at der er langt ud til borgerne i kommunerne.
Ville det så ikke være en god idé, at man får nogle borgerdrevne folkeafstemninger, fordi vi ad den vej så kan inddrage borgerne?
Birgitte Vind (S), 2023-12-07:
Jeg synes jo, at det smukke ved den måde, vi indretter os på i dag, er, at vi har givet kommunerne mulighed for at lave lokalråd, som jeg nævnte før, så man netop ude lokalt har borgere, der er engagerede i deres lokalsamfund, og som kan rejse sager over for kommunen.
Så nej, jeg synes ikke, at det her er en god løsning, og jeg vil primært henvise til, at vi ville komme til at stå med nogle beslutninger, som får store konsekvenser for den kommunale økonomi og de folkevalgtes mulighed for at planlægge økonomien ude i kommunerne og udstikke en politisk retning.
Christina Olumeko (ALT), 2023-12-07:
Tak for talen til ordføreren.
Forespørgselsdebatten i dag finder sted på en forholdsvis trist baggrund, synes jeg.
Vi ved, at valgdeltagelsen lokalt er meget, meget lav sammenlignet med de nationale folketingsvalg.
Tilliden til demokratiet har været svækket i flere årtier.
Færre og færre mennesker er medlem af et politisk parti, som det også blev nævnt før.
Jeg synes godt, at man kan sætte spørgsmålstegn ved, om det repræsentative demokrati reelt er repræsentativt i dag.
Så jeg vil egentlig bare spørge til de her andre værktøjer, som ordføreren var inde på i sin tale, og som kommunerne allerede har i dag.
Er det Socialdemokratiets ambition, at kommunerne skal gøre mere for at bruge de værktøjer, der allerede findes, og kan Folketinget lade sig inspirere af de værktøjer?
Birgitte Vind (S), 2023-12-07:
Det har jeg faktisk ikke spekuleret så meget på.
Nu har jeg selv været kommunalpolitiker i 9 år og bl.a. siddet i udvalget for lokalsamfund og nærdemokrati.
Og det har været min oplevelse, at jeg har haft utrolig tæt kontakt til de borgere, jeg var ude at besøge, og som henvendte sig, altså i forhold til de møder, vi holdt sammen, og de interessefællesskaber, der opstod, og som vi bidrog til.
Det er selvfølgelig ikke alle kommuner, der bruger hele paletten; det er klart, men det gør nogle kommuner.
Og jeg tænker, at kommunerne måske skulle lære af hinanden til en start for at se, hvad der virker i de forskellige kommuner i forhold til at inddrage borgerne, høre borgerne og lade borgerne komme til orde, ganske enkelt også i hverdagen.
Så jeg tænker da, at der altid er plads til forbedringer.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-12-07:
Jeg vil gerne gengælde bemærkningen til hr. Dennis Flydtkjær, som jo har bidraget til vedtagelsesteksten i dag.
Det sætter jeg stor pris på.
Og hr. Dennis Flydtkjær har jo fuldstændig ret i, at det afhænger af parametre, men ikke kun det, også af interesse.
Altså, borgerne deltager ikke i alle folkeafstemninger; de deltager i de folkeafstemninger, som de interesserer sig for.
Derfor er det sådan, at i løbet af et år eller en valgperiode vil de allerfleste have deltaget, og det er jo meget mere end i dag, hvor borgerne kun deltager, for 60-70 pct.s vedkommende, en gang hvert fjerde år, medmindre der er nogle mere alternative inddragelsesprocesser, som fru Christina Olumeko talte om.
Folk deltager, måske ikke alle på en gang og samtidig, men over et år eller over en periode.