runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Horn Langhoff (S), 2020-01-23:
Jeg tror ikke, det var det, Nye Borgerliges ordfører hørte mig sige.
Det, jeg gerne sige til jer her i Folketinget, er det samme, som jeg siger til patienter, som har den her bekymring og ytrer det, når jeg er ude i det danske land, nemlig at det skal de ikke finde sig i; det kan vi ikke acceptere.
Man skal kunne forstå, hvad lægen siger.
Vi skal stille skrappere krav, og vi skal gøre regioner og hospitaler opmærksomme på deres arbejdsgiveransvar.
Og det er ansvaret for at sikre, at patienten kan forstå, hvad lægen siger.
Tak for det.
Jeg kommer selv fra et område i Danmark, hvor der er alvorlig mangel på læger.
Når jeg her det sidste stykke tid har besøgt lægeklinikker og sundhedshuse i Region Sjælland – jeg har været i Holbæk, jeg har været i Kalundborg og jeg har været i Odsherred, jeg har været rundtomkring – kan jeg se, hvad det betyder, at der mangler læger, og der er intet, der tyder på, at det bliver bedre i fremtiden.
Tværtimod viser fremskrivninger, at hvis ikke vi gør noget helt ekstraordinært inden for de næste par år, vil der alene i Region Sjælland komme til at være 100.000 patienter, som ikke har adgang til egen praktiserende læge.
Jeg synes, det er vigtigt at få den pointe med i den her debat, at vi altså har alvorlig lægemangel.
Men manglen på læger må selvfølgelig aldrig betyde, at vi går på kompromis med kvalifikationerne, hverken de faglige eller de sproglige kvalifikationer, for det er noget helt fundamentalt i vores sundhedsvæsen, at vi skal tale med og forstå vores læge – at vi kan give udtryk for vores oplevelser og bekymringer, og at vi kan forstå de beskeder, der kommer fra lægen.
Det gælder, uanset om lægen kommer fra et EU-land eller et tredjeland.
Det er allerede i dag en del af det almindelige arbejdsgiveransvar at sikre, at personalet på vores sygehuse, også lægerne, har de rette kvalifikationer.
Det gælder både faglige og sproglige kvalifikationer.
Alligevel hører vi fra tid til anden om patienter, som har haft en dårlig oplevelse, og som ikke har kunnet kommunikere ordentligt med lægen.
Det er selvfølgelig helt uacceptabelt.
Derfor er vi jo også enige i intentionerne bag forslaget, og vi er helt enige i, at vi kan gøre mere, end vi gør i dag.
Første skridt må være at indskærpe arbejdsgiveransvaret, altså indskærpe ansvaret over for lægernes arbejdsgivere.
Her har regeringen allerede bebudet en lovændring, som præciserer netop arbejdsgiveransvaret.
EU-reglerne gør, at det ikke er muligt at stille nøjagtig de samme krav til læger fra EU-lande som til læger fra tredjelande, og derfor kan vi altså heller ikke støtte de to forslag, som de ligger her, men vi skal gøre mere, end vi gør i dag, og vi kan i hvert fald støtte intentionerne.
For vi kan godt stille krav til læger fra EU-lande, også skrappere krav end dem, vi stiller i dag.
Det er regeringen og Socialdemokratiet også indstillet på at gøre, og Socialdemokratiet og regeringen bakker fuldt op om det.
Jeg er glad for at høre, at sundheds- og ældreministeren vil udforme en ny proportional national sprogkontrol til EU-læger.
Liselott Blixt (DF), 2020-01-23:
Mange tak.
Jeg kan jo godt høre, at ordføreren anerkender, at der er et problem, og at netop også Region Sjælland, som vi begge to kommer fra, har haft store problemer.
Men er det ikke lige præcis den frygt, som ordføreren også er inde på, for at få læger nok, der gør, at man må sige ja og dermed ikke stiller de krav, som er nødvendige?
Vi har fem regioner, der i årevis har vidst, at det her er et problem, og alligevel tænker hver region på sit eget og hjælper ikke de regioner, som måske er i nød for læger.
Vi ved, at vi er et af de lande med flest læger.
Så det kunne jo også være nogle af de ting, man satte gang i, så vi ikke havde brug for alle de udenlandske læger.
Men er det noget, som Socialdemokraterne vil se på?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Med hensyn til om vi har meldt os ind, kan man sige, at det jo er første gang, vi beskæftiger os sådan med patientsikkerhed.
Men jeg er glad for, at man anerkender, at det også er noget, der ligger Nye Borgerlige på sinde, ligesom jeg ved, at det ligger Venstre på sinde.
Man har gjort et godt stykke arbejde i den seneste regeringsperiode, det anerkender jeg til fulde.
Så jeg er glad for den positive opbakning, og så vil vi da sende noget i salen og tage kontakt til de andre partier for at se, om vi kan finde opbakning til det.
Jane Heitmann (V), 2020-01-23:
Jeg synes simpelt hen, det er så spændende, at Nye Borgerlige nu melder sig ind i patientrettighedsdiskussionen.
For hvis der er noget, vi i Venstre har keret os om, er det at give patienterne rettigheder – på behandlingssiden, på udredningssiden, i forhold til genoptræning.
Jeg kan komme med en lang række eksempler på, hvor Venstre er gået forrest for at sikre danske patienter rettigheder.
Derfor synes jeg sådan set også, det er spændende, at Nye Borgerlige nu melder sig ind i kampen med et konkret forslag, som vi fra Venstres side da gerne vil diskutere, hvis Nye Borgerlige fremsætter et beslutningsforslag eller på anden måde lægger op til debat i Folketingssalen.
Jeg synes, det er en rigtig, rigtig spændende diskussion, hvordan vi kan sikre, at danske patienter har det bedst mulige udgangspunkt, bl.a. qua stærke rettigheder.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Jeg tillader mig også at stille spørgsmål, selv om ordføreren er vikarierende.
Jeg ved, at fru Jane Heitmann er kompetent på det område her.
For når man selv nævner patientsikkerheden, kunne det så ikke være en idé, som vi har talt om her, at give patienterne en ret til tolk, indtil det virker?
Vi anerkender jo alle sammen, at der er et problem på det her område.
Jeg tænker heller ikke, at der altid og i evighed skal være tolkeadgang.
Men indtil det virker, er det så ikke patientsikkerheden, folks mulighed for at føle sig sikre og trygge, når de kommer til en sygehuslæge, som må veje allertungest, både i forhold til det, vi skal sætte i gang herindefra, og i forhold til det, som er EU-ret og alt muligt andet?
Det problem kunne man jo løse ved at give dem ret til tolk, ligesom vi f.eks. gør til udlændinge.
Jane Heitmann (V), 2020-01-23:
Vi har i Danmark en række EU-forpligtigelser, og dem skal vi leve op til med den ene hånd, og med den anden hånd har vi mulighed for selv at stikke nogle retningslinjer ud.
Og det synes jeg sådan set er en udmærket model, så længe man sikrer, at de læger, der arbejder i Danmark, kan tale dansk, uanset om det er den ene eller den anden model, man arbejder inden for –
det skal der ikke være nogen tvivl om; vi skal stille høje krav.
Og i forhold til EU-lægerne er jeg sådan set egentlig glad for, at vi nu sætter et arbejde i gang med at se på, hvordan vi kan lave en proportional model, altså også for EU-læger.
Peder Hvelplund (EL), 2020-01-23:
Nu sagde jeg heller ikke, at Dansk Folkeparti og Enhedslisten var de eneste, der bekymrede sig om patientsikkerheden.
Jeg nævnte blot, at vi i det her tilfælde satte hensynet til patientsikkerheden over hensynet til EU-retten.
Og jeg mangler stadig væk at høre den sundhedsfaglige begrundelse for, at der for patienten skal være forskel på, om lægen har taget sin uddannelse i et EU-land, et EØS-land eller i et tredjeland, for det kan patienten sådan set være fuldstændig ligeglad med, bare sprog og kvalifikationer er i orden.
Og det er jo der, hvor der påhviler os som Folketing at udstikke nogle retningslinjer, der sikrer, at man kan få en autorisation til at virke i Danmark.
Så hvad er den sundhedsfaglige begrundelse for, at det ikke skal være de samme regler, der gør sig gældende?
Jane Heitmann (V), 2020-01-23:
Fra Venstres side er vi, som jeg også sagde i ordførertalen, helt enige i, at patientsikkerheden er afgørende, for at vi også kan sikre en høj kvalitet og et sundhedsvæsen i verdensklasse i Danmark.
Og hvis jeg fik sagt det på en måde, så det lød, som om det kun var Enhedslisten og Dansk Folkeparti, der værner om patientsikkerheden, kan jeg sige, at jeg i hvert fald er blevet misforstået, for jeg tror faktisk ikke, der er et eneste parti i Folketinget, der ikke værner om patientsikkerheden.
For os i Venstre er det helt afgørende, at vi selvfølgelig følger det regelsæt, der er inden for EU, at vi lever op til de krav, som EU stiller.
Og jeg er faktisk rigtig glad for, at fru Ellen Trane Nørby satte et arbejde i gang via kammeradvokaten, både for at se på, hvad der er af muligheder i forhold til kvalifikationer og i forhold til sprogkrav.
Vi skal sikre, at der er højst mulig kvalitet i det danske sundhedsvæsen, og at lægerne er fagligt dygtige – og det, uanset om de kommer fra et EU-, EØS- eller tredjeland.
Peder Hvelplund (EL), 2020-01-23:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg er klar over, at ordføreren er vikarierende ordfører, men nu ved jeg jo, at det her er et område, ordføreren tidligere har beskæftiget sig indgående med, så derfor vil jeg også gerne stille et par spørgsmål.
Og så vil jeg lige sige, at selv om Dansk Folkeparti og Enhedslisten ideologisk ligger langt fra hinanden, har vi jo trods alt sammenfaldende interesser især også i forhold til at styrke patientsikkerheden, uanset hvilke hensyn der er i forhold til vores EU-retslige forpligtigelser.
Jeg vil bare godt høre, hvor Venstre står i forhold til det med kvalifikationer, altså om der ud over det med de EU-retlige forpligtelser er nogle sundhedsfaglige begrundelser for, at man ikke indfører ens kvalifikationskrav, uanset hvor en læge har taget sin uddannelse henne.
Det er jo en problematik, som mange af de sundhedsfaglige organisationer også rejser, og de er enige om, at der bør være ens krav.
Liselott Blixt (DF), 2020-01-23:
For ikke så lang tid siden havde jeg en kvinde i røret fra Region Sjælland, som havde haft brystkræft, og som så bagefter skulle op og have at vide, at kræften havde spredt sig.
Det var desværre en af dem, der havde været uheldige i brystkræftskandalen, og som sad over for en læge, der ikke kunne forklare, hvad hun nu skulle gøre.
Hvordan kan vi sikre, at de mennesker, som kommer ud i de her situationer, kan få den behandling og få den kommunikation, som er vigtig, for at de faktisk er hele mennesker, når de går derfra?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2020-01-23:
Jeg tror nu altid, at Danmark også vil have gavn af at få udenlandske læger.
Men vi må selvfølgelig aldrig nogen sinde gå på kompromis med kvaliteten, og vi kan også godt stille strengere krav, sådan som der bliver lagt op til i beslutningsforslaget, og hvilket regeringen og Socialdemokratiet også gerne vil imødekomme.
Kan der så være en større solidaritet mellem regionerne?
Det kan der givetvis, i forhold til at man kan afhjælpe nogle problemer.
Vi kan jo se, at der, hvad angår læger og i det hele taget folk med lange uddannelser, er en tendens til, at det bliver klumpet sammen omkring de største byer sådan lidt nord for København, og det er jo en meget, meget større problemstilling, som fortjener meget større opmærksomhed.
Det er jo helt afgørende for at sikre et land, der hænger sammen, at vi får udfordret det og sikrer, at vi får lighed i sundhedsvæsenet, og får udfordret og sikret, at vi får sundhedsfagligt personale fordelt i helt landet.
Det er jo også en pointe – jeg har lige 7 sekunder tilbage, og det er bare for at bevæge mig lidt længere ud – når vi taler sygeplejersker.
Vi skal også sørge for, at de bliver uddannet i hele Danmark.
Det skal vi gøre på to måder her på den lidt kortere bane.
Men på den kortere bane skal vi løse det ved at stramme op på sprogkravene, som Dansk Folkeparti selv lægger op til, og hvilket regeringen og Socialdemokratiet meget gerne vil imødekomme, altså skrappere sprogkrav særlig til EU-læger; men vi skal også sikre, at hospitalerne rundtomkring i landet, regionerne, i højere grad bliver opmærksomme på deres arbejdsgiveransvar, og at de har ansvaret for at sikre, at patienten forstår, hvad lægen siger.
Jane Heitmann (V), 2020-01-23:
Tak, formand.
Jeg skal hilse fra Venstres sundhedsordfører, hr. Martin Geertsen, og sige, at han glæder sig til at tage del i udvalgsarbejdet her; han havde desværre ikke mulighed for at være til stede i Folketingssalen i dag.
De foreliggende beslutningsforslag, B 47 om kvalifikationskrav og B 48 om sprogkrav til læger, der udfører deres virke i Danmark, illustrerer i al deres enkelhed også skønheden i det parlamentariske arbejde her i Folketinget.
For bag forslagene står to partier, som jo ellers traditionelt er at finde på hver sin yderfløj i dansk politik, og det giver mig mulighed for også at udtrykke min principielle opbakning.
For i Venstre er vi fuldstændig enige i forslagsstillernes bekymring for patientsikkerheden, hvis udenlandske læger møder danske patienter og det danske sundhedsvæsen og ikke matcher de kvalitets- og kvalifikationskrav, som vi naturligvis stiller.
Som patient i det danske sundhedsvæsen skal man trygt kunne lægge både liv og førlighed i hænderne på det sundhedspersonale, som regionerne har valgt at ansætte.
Derfor påhviler der også regionerne et ansvar for at sikre, at det sundhedspersonale, som ansættes, har både de nødvendige lægevidenskabelige kompetencer og de sproglige kompetencer.
Niveauet bør sættes så højt som muligt, og der kan eksempelvis skeles til Sverige, som for få år siden har indført sprogkrav til EU-læger.
Her synes vi, at det er værd at lægge mærke til, at den tidligere sundhedsminister fru Ellen Trane Nørby iværksatte et arbejde med at skærpe mulighederne for og fik Kammeradvokaten til at se nærmere på, hvordan vi inden for rammerne af EU's regler kan sikre et højt sprogligt og fagligt niveau for læger, som kommer fra andre EU-lande.
Regionerne skal sørge for, at lægerne har de kompetencer, som passer til den opgave, der skal løses.
Den tidligere regering gennemførte en række initiativer for at øge dimensioneringen på lægeuddannelsen i Danmark.
De positive konsekvenser, som følger af den forhøjede dimensionering, er endnu ikke slået igennem, og derfor har vi i Danmark fortsat brug for udenlandsk sundhedspersonale.
Under alle omstændigheder: I Venstre støtter vi, at vi sikrer en tydelig markering af, at udenlandske læger, som ansættes i Danmark med en funktion, som f.eks. involverer patientkontakt, skal kommunikere på et forståeligt dansk, så læge og patient har de bedst mulige forudsætninger for et succesfuldt behandlingsforløb, og at kravene til sproglige kompetencer i øvrigt er afhængige af den opgave eller funktion, som lægen ansættes til at varetage.
I den forbindelse glæder vi os over, at det ser ud, som om alle Folketingets partier i forbindelse med den efterfølgende behandling af de her to beslutningsforslag kan samles om en såkaldt beretning, der afstikker retningen for det videre arbejde med de her vigtige spørgsmål.
Carsten Kissmeyer (V), 2020-01-24:
Det er sådan, at vi ved at stemme gult har angivet, at vi har forståelse for de udfordringer, der er, men at det, vi er uenige i, er finansieringen.
Det har vi ikke en samlet plan for.
Dorthe Hindborg (S), 2020-01-24:
Noget andet, som er vigtigt for mig, er den mistrivsel, vi ser.
Det var også nævnt i ordførertalen.
Det synes jeg faktisk er meget alvorligt.
Vi ser jo, det tror vi kan være enige om, meget større mistrivsel hos de unge, end da jeg f.eks. var i lære.
Og det synes jeg faktisk er trist, altså at opleve, at man ikke synes, det er vigtigt nok.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvordan forholder man sig til det, og hvordan vil man så hjælpe i forhold til det?
Astrid Carøe (SF), 2020-01-24:
Mange tak.
Jeg bliver nødt til at spørge ordføreren igen, om Venstre har en intention om at genindføre uddannelsesloftet, hvis magten skifter efter næste valg.
For jeg synes ikke, vi får et klart svar fra ordføreren, så det kunne jeg godt tænke mig at høre et ja eller et nej til.
Vil Venstre love, at man ikke genindfører uddannelsesloftet, hvis magten skifter?
Carsten Kissmeyer (V), 2020-01-24:
Vores signal ved at stemme gult er, at vi anerkender uddannelsesloftets udfordringer.
Og når vi stemmer gult, er det alene, fordi den finansiering, der ligger, er vi ikke enige i.
Katrine Robsøe (RV), 2020-01-24:
Jeg skal sådan set bare spørge helt kort: Hvis man får muligheden for det og man ikke lige kan finde en anderledes finansiering, vil Venstre så genindføre uddannelsesloftet?
Carsten Kissmeyer (V), 2020-01-24:
Det virker, som om spørgeren er af den opfattelse, at vi siger, at uddannelsesloftet skal bestå.
Vi vælger netop at stemme gult, og det gør vi med de begrundelser, jeg har givet.
Katrine Robsøe (RV), 2020-01-24:
Tak skal du have.
Så vil jeg gerne høre: Har Venstre så en plan om, at den anderledes finansiering, man ønsker at finde for at afskaffe uddannelsesloftet, skal findes inden for de økonomiske rammer, der allerede er for uddannelse, eller vil man finde pengene et andet sted?
Astrid Carøe (SF), 2020-01-24:
Så vi kan ikke få et klart svar på, om Venstre vil genindføre uddannelsesloftet efter et valg?
Det ærgrer mig, og jeg vil bare give ordføreren endnu en chance for at svare på, om man vil genindføre det efter et valg.
Og så kan ordføreren jo i samme ombæring også svare på, om man, hvis man selv vil finansiere det, vil gøre det ved flere nedskæringer i uddannelsessystemet, som der jo allerede har været meget af i de foregående år.
Carsten Kissmeyer (V), 2020-01-24:
Hvis det var vores intention at genindføre det, ville vi jo nok stemme rødt.
Jacob Mark (SF), 2020-01-24:
Tak for kampen.
Det har været nogle spændende debatter, vi har haft gennem årene, og jeg er glad for, at Dansk Folkeparti så klart og tydeligt melder, at begrænsningen af dobbeltuddannelser nu skal væk, og at det ikke skal komme tilbage –
det var der andre borgerlige partier der kunne lære noget af.
Jeg synes også, det er nogle rigtig spændende tanker, ordføreren gør sig omkring livslang læring, og jeg er helt enig i, at vi er nødt til at diskutere, hvordan man kan få uddannelse senere.
Jeg vil bare stille et spørgsmål af ren nysgerrighed: Vi har jo lavet den her overbygningsuddannelse på universiteterne, som er 1-årig, og som man kan tage, selv om man er ude på arbejdsmarkedet, men det er jo ikke en mulighed, man har, hvis man f.eks. kommer fra en professionsuddannelse, og det var et ønske fra nogle af os, at det skulle blive muligt, så jeg vil bare høre, om ordføreren vil være interesseret i at drøfte den mulighed, at det på et tidspunkt kunne blive sådan, at man også kunne tage det i forlængelse af en professionsuddannelse.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-01-24:
Det er jeg glad for at høre, for jeg tror, der er basis for, at vi netop kan udvikle på det her, at vi sammen kan diskutere, hvordan vi får skabt det, hvordan vi får skabt ressourcer til det, hvordan vi får det her med livslang læring, efteruddannelse osv. osv. implementeret til at kunne blive virkelighed ude i verden.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-24:
Jeg synes, det er sådan nogle interessante meldinger, der kommer fra Dansk Folkeparti.
Jeg er helt enig, for en ting er, at vi diskuterer uddannelsesloft – det gør vi i dag – men det, som ordføreren jo også løfter debatten op til, er, om vi overhovedet har et uddannelsessystem, der svarer til fremtidens arbejdsmarked, hvor vi jo skal lære igennem hele livet.
Det er bare for at understrege, at jeg er meget, meget glad for, at ordføreren bringer det perspektiv ind i det og også på en eller en måde sætter konteksten for den diskussion, vi har i dag.
Så det er egentlig ikke et spørgsmål, men bare en kommentar.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-01-24:
Tak for det.
Vi har efterhånden diskuteret begrænsningen af dobbeltuddannelse herinde adskillige gange.
Jeg var til en konference i går, der handlede rigtig meget om livslang læring, der handlede om efteruddannelse i alle former på alle niveauer, og hvor man egentlig kom ud i en diskussion af, hvor meget uddannelse vi skal have, når vi starter på vores arbejdsliv, og hvor meget uddannelse der er behov for undervejs.
Vi bruger i dag, jeg mener, det er omkring 97 pct. af vores uddannelsesbudget på at uddanne ved starten, før vi kommer på arbejdsmarkedet, og 3 pct., mens vi er på arbejdsmarkedet.
Den diskussion mangler jeg lidt i dag.
Den synes jeg godt vi kunne tage op.
Den synes jeg egentlig der er behov for at tage.
Så egentlig synes jeg stadig væk, at selve princippet om at begrænse, hvor meget uddannelse man tager, før man kommer ud på arbejdsmarkedet, kan være godt nok.
Men jeg må så også, når jeg står her i dag, sige, at jeg har lært af det her forløb.
Jeg var i sin tid med til at indføre fremdriftsreformen, som jeg mente var nødvendig dengang, og det mener jeg sådan set stadig væk den var, men den satte nogle meget klare rammer for de studerende.
Så kommer den her regel, der i et eller andet omfang for nok stort set alle studerende er blevet oplevet som en dør, der er blevet lukket.
Vi ønsker ikke et uddannelsessystem, hvor døre er lukkede; vi ønsker et uddannelsessystem, hvor du altid kan komme videre, hvor du altid kan bygge ovenpå.
Når de her tiltag giver den oplevelse, er jeg fuldstændig med på at afskaffe det igen.
Jeg er bange for, at vi ikke kan ændre oplevelsen i de unges hoveder, men vi kan prøve at signalere, at vi faktisk ønsker et uddannelsessystem, hvor du, uanset hvor du er henne i uddannelsen, kan tage noget ekstrauddannelse, kan komme videre, kan bygge ovenpå og kan bruge det til at skifte spor til at lave noget helt nyt, til at få et nyt job osv. osv.
Så samtidig tror jeg, at når vi gør det her, bliver vi også nødt til at have diskussionen om, hvordan vi sikrer, at det her ikke bare kommer til at handle om at kunne tage to uddannelser lige i rap, men om, hvordan man livslang lærings-mæssigt kan tage uddannelse undervejs i sit liv, når man har brug for det, når der er brug for det på arbejdsmarkedet, eller når man som person selv har brug for det.
Derfor støtter vi lovforslaget om afskaffelsen af begrænsningen af dobbeltuddannelse.
Mai Villadsen (EL), 2020-01-24:
Jeg synes jo bare, at det var bemærkelsesværdigt, at dengang uddannelsesloftet blev indført, var der så mange, som understregede, hvor skadeligt det her ville være for alle de unge mennesker, som i forvejen følte sig så enormt pressede – også presset af den nedskæringspolitik, jeg mener den tidligere regering i høj grad lagde ned over hele vores uddannelsessystem.
Så jeg håber virkelig bare, at ordføreren, selv om han ikke vil garantere, at Venstre ikke vil genindføre uddannelsesloftet, i det mindste vil garantere, at man faktisk vil lytte til de studerende, deres organisationer og uddannelsesforskerne, når man laver politik i fremtiden.
Carsten Kissmeyer (V), 2020-01-24:
Men essensen er jo, at det, vi stod med dengang, var en udfordring i dagpengesystemet – en udfordring, som jeg sådan set lytter mig til den nuværende regering igen bliver præsenteret for – og der valgte vi at sige: Hvordan er det, vi møder den udfordring?
Det gjorde vi sammen med Socialdemokratiet, og der fandt vi en løsning.
Den løsning viser sig så at have haft nogle konsekvenser, der var mere vidtrækkende, ikke for de konkrete studerende, der faktisk var kommet i vanskeligheder, men i meget, meget høj grad for, hvordan man opfattede situationen, og det pres, man oplevede.
Mai Villadsen (EL), 2020-01-24:
Det må man jo bare tage ad notam som studerende derude og som borger og vælger i det hele taget.
Men jeg vil gerne spørge om noget andet, for ordføreren siger jo i sin tale, at I ikke havde forudset det pres, som uddannelsesloftet medførte.
Men jeg undrer mig bare stadig lidt, for der var jo så mange studerende, organisationer, forskere og borgere, som pegede på, at det her ville komme til at skabe et pres, ikke bare på de unge mennesker, som ender med at vælge en ny uddannelse, men også på alle dem, der er i tvivl om, hvad de skal vælge.
Så jeg vil bare høre: Vil man lytte mere til alle de folk senere hen, hvis eller når man en dag måske igen får magten og vil lave en ny uddannelsespolitik?
Carsten Kissmeyer (V), 2020-01-24:
Jeg kan gentage: Vi lytter altid.
Det er jo sådan set heller ikke det, vi siger.
Vi siger jo netop, at vi har forstået budskabet om, at det har skabt nervøsitet – og i et omfang, som vi ikke havde forudset, og det havde Socialdemokratiet øjensynligt heller ikke.
Det, der gør, at vi stemmer gult i den her sammenhæng, er finansieringen.