Rasmus Jarlov (KF), 2019-02-19:
Tak, og det er en stor glæde at indtage talerstolen endnu engang.
Jeg slog et screenshot af en historie om lovforslaget op på Facebook i går, hvor det var gengivet på den måde, at nu ville vi forsikre mod atomangreb.
Og det er sådan set rigtigt nok, men det er en lille del af det.
Det handler her om bredere skader som følge af nukleare, biologiske, kemiske eller radioaktive våben; det, der hedder NBCR.
På Facebook blev jeg også beskyldt for, at det måtte være valgflæsk, for nu var valget ved at nærme sig.
Og jeg tænkte, at det måske ikke sådan var den mest folkelige sag, vi har fundet her, men vi laver den her ordning med bred opbakning fra Folketinget, fordi vi synes, det er rettidig omhu også at sikre, at der er en ordning på plads, hvis det ulykkelige en dag skulle ske, at Danmark blev ramt af et terrorangreb.
Jeg vil ikke gentage de meget gode gengivelser af ordningens indhold, som der faktisk allerede har været fra flere af ordførerne, men jeg kan lige tilføje et par enkelte ting.
Staten vil i første omgang erstatte økonomiske skader på bygninger, jord, køretøjer, skibe og løsøre efter et NBCR-terrorangreb.
Forsikringstagerne vil derefter kollektivt betale statens udlæg tilbage gennem et tillæg til deres forsikringspræmier.
Og det betyder altså, at der ikke er nogen regning, før der kommer et angreb.
Hvis der kommer et angreb, lægger staten ud, og så er det over forsikringspræmierne, at det udlæg så bliver betalt tilbage gennem længere tid.
Når der er behov for det her, er det jo, hvad nogle af ordførerne også har været inde på, fordi risikoen for så yderst sjældne angreb er meget svær at beregne, og derfor er det også meget svært at købe forsikring på markedet.
Det betyder simpelt hen, at forsikringsselskaberne ikke længere ønsker at udbyde forsikringer mod NBCR-terror, og det betyder så, at vi kan risikere at stå i en situation, hvor folk ikke er dækket.
Normalt ville vi jo, især som borgerlige, sige, at markedet må udbyde de forsikringer, som forbrugerne ønsker,
Her fungerer det ikke, for det er så sjældent, at der er den form for angreb, så det er utrolig svært at beregne, hvad sandsynligheden vil være, og derfor er det meget svært at lave en forsikringsdækning.
Det betyder, at der simpelt hen ikke vil være nogen muligheder for at købe det her produkt, og derfor er det, at vi laver en statslig ordning, som betyder, at staten går ind og dækker i første omgang, og derefter betales det tilbage af forsikringstagerne kollektivt.
Staten vil i tilfælde af et NBCR-terrorangreb lave et genudlån til et Terrorforsikringsråd, som formidler betalingen til de skadesramte.
De private forsikringsselskaber hjælper med administrationen af ordningen mod betaling, på samme måde som det kendes fra stormflodsordningen.
Terrorforsikringsrådet sammensættes af repræsentanter fra Erhvervsministeriet, Finansministeriet, Finanstilsynet og forsikringssektoren.
Genudlånet vil maksimalt være 15 mia. kr., som bliver indekseret, det er altså 2019-niveau.
Hvis ordningen aktiveres, tilbagebetales statens udgifter via opkrævninger hos alle, der er omfattet af ordningen gennem et tillæg pr. forsikringspolice på 5 pct. af præmien pr. år.
Og så må man jo så se, hvor mange år det tager at betale det tilbage.
Det kommer an på, hvor stor skaden er.
Ordningen administreres af Terrorforsikringsrådet, og det er dermed rådet, der i tilfælde af en hændelse beslutter, om ordningen aktiveres, udbetaler erstatningerne og fører tilsyn med ordningen.
Sagsbehandlingen sker inden for forsikringsselskabernes taksering og administrative setup, og selskaberne bliver underlagt Terrorforsikringsrådets tilsyn.
Den foreslåede ordning dækker i samme omfang som den gamle ordning og er knyttet til de typer af forsikringer, der indtil nu typisk har indeholdt dækning ved NBCR-terror.
Det er dermed tilsigtet, at forbrugernes og erhvervslivets dækninger fortsætter uændret og uden overgangsperioder, hvor ingen ordning dækker.
For borgerne betyder ordningen, at de ikke længere skal holde øje med, om deres forsikring dækker skader som følge af et NBCR-terrorangreb.
Har de en forsikring, der dækker brand, er de omfattet af ordningen.
Det betyder også, at alle med en brandforsikring skal indbetale til ordningen i den ulykkelige situation, at Danmark angribes med NBCR-terror og ordningen derfor udbetaler erstatninger.
De er dog fortsat sagsbehandlere på skadessagerne.
Staten skal i modsætning til i den nuværende ordning nu bære den økonomiske risiko fra første skade, men bliver kompenseret via tilbagebetalingerne fra forsikringstagerne.
Jeg er glad for den brede opbakning.
Jeg ser frem til at høre om udvalgsbehandlingen og besvarer selvfølgelig gerne spørgsmål, som der måtte være i forbindelse med den behandling.