runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-04-29:
Tak for det, formand.
Og tak til ministeren for en forholdsvis venlig modtagelse af beslutningsforslaget.
Jeg er glad for, at ministeren deler opfattelsen af, at vi ikke er tilfredse med jernbanen.
Der er en lang række udfordringer og problemer.
På driftssiden bruger vi rigtig mange penge på at køre tog, og opfattelsen hos mange passagerer er jo, at de ikke får verdens bedste service.
På anlægssiden har vi oplevet, at rigtig mange projekter bliver fordyret og forsinket.
Så der er jo plads til forbedring og behov for at gøre noget.
Derfor vil jeg spørge ministeren lidt ind til – jeg fornemmede en fremstrakt hånd – om man er villig til at se på noget organisering, og der tænker vi ikke på en total opsplitning, måske tværtimod.
En af udfordringerne er jo at få Banedanmark op på samme høje standard, som Vejdirektoratet jo har præsteret med hensyn til at overholde anlægsbudgetter og få projekterne færdige til tiden.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-04-29:
Tak for det.
Der er jo ingen tvivl om, som ministeren også nævnte, at nu kommer der en vigtig overgangsfase.
Det er jo en enorm opgave at overføre de her ting fra politiet til Færdselsstyrelsen gnidningsfrit, herunder også køreprøveområdet.
Det kræver selvfølgelig noget tid, men det kræver også god vilje og et godt samarbejde mellem den afgivende enhed, nemlig politiet, og så den modtagende enhed, Færdselsstyrelsen.
Det er jeg sikker på er til stede.
Det er jo ånden i det hele, for at det skal kunne fungere.
Der er jo noget at rette op på, specielt her på Sjælland.
Og i særdeleshed i hovedstadsområdet er der den dag i dag en utålelig ventetid på køreprøver.
Det er heller ikke blevet bedre med den pukkel, der er opstået, af, at der har været coronalukket.
Så der er dagligt enorme problemer, og kun en lille del af behovet bliver dækket af de køreprøver, der bliver lagt ud, hvorimod der i Jylland stort set ingen problemer er.
Der kan jeg melde, at der har politiet den tilgang, at man dækker behovet – færdig! – og så lægger man de køreprøver ud, der er brug for.
Så der er himmelvid forskel på de steder.
Der vil jeg bare bede ministeren bekræfte, at målet selvfølgelig er, at vi får en ensartet høj service i hele Danmark med den her ordning, og at man bevarer den decentrale struktur, så der ikke bliver meget længere hen til de enkelte prøvesteder.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-29:
Lovforslaget her rummer en række fornuftige overflytninger af opgaver fra Justitsministeriets område til Transportministeriets område, specifikt Færdselsstyrelsen og Vejdirektoratet, og det har vi været tilhængere af igennem flere år, og vi har også forsøgt at få gennemført det, men der har ikke været den tilstrækkelige opbakning til det tidligere.
Det er der så nu, og derfor kan vi sagtens bakke op om det, der foregår her.
Og på den måde kan man selvfølgelig spørge, om ikke bare vi skulle være med i det her.
Det kan vi ikke være, for vi synes, at det her med, at man til enhver tid og ved enhver lejlighed hele tiden opfinder små nye afgifter til at finansiere tingene, i stedet for at man kigger på de penge, man allerede har til rådighed, er en dårlig ting ved dansk politik, for det fylder så meget i den her politiaftale og i den lov, som vi behandler nu her, og for os fylder det mere end det gode, man ellers gør.
Vi synes, at det var positivt, da tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen sagde, at vi skal have et skattestop i Danmark.
Der er ikke behov for at opfinde nye skatter og afgifter, der er faktisk behov for at sænke skatter og afgifter.
Og hvis man har behov for at bruge en milliard mere på ét område, kan man godt finde den milliard på andre områder, hvor det finansieres af de allerede meget høje skatter og afgifter, som opkræves i det her land.
Så det er et meget vigtigt princip for os, at skatter og afgifter ikke skal og ikke behøver at være højere i et land, hvor skattetrykket i forvejen er verdens højeste.
Derfor må vi sige nej til, at der nu skal være en afgift på 200 kr. på det at få et kørekort i Danmark.
En ting er, at der et omkostningsægte gebyr, altså hvor dem, der skal have et kørekort, betaler for det, det koster at udstede kørekortet.
Det kan vi godt acceptere, det er vi faktisk tilhængere af.
Men en afgift på 200 kr. på det at ville have et kørekort er vi modstandere af, ligesom vi er modstandere af, at der skal være afgift på kaffe og afgift på sukker og afgift på chokolade og afgift på nødder.
Vi synes ikke, det er en god måde at opkræve skatter på i Danmark, at man vælger tilfældige produkter og siger, at dem, der har brug for de produkter, skal betale en ekstra stor regning for det at have et omfattende offentligt socialdemokratisk velfærdssamfund i Danmark.
Hvis man vil opkræve penge til de udgifter, man har i den her stat og i den her offentlige sektor, må man benytte sig af de skattekilder, som rammer alle, der nyder gavn af goderne.
Det kunne f.eks. være bundskatten, eller det kunne være momsen, hvis man altså vil opkræve mere.
Vi mener ikke, at man skal opkræve mere, vi mener, at man skal opkræve mindre, men hvis man skal, skal man ikke pålægge byrden tilfældige mennesker, der har et tilfældigt forbrugsvalg, og så skal de pludselig betale for det, som kommer hele samfundet til gavn.
Så af disse grunde stemmer vi imod lovforslaget.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-29:
Grundlæggende set handler det om, at vi i Nye Borgerlige ikke sidder med korslagte arme i et hjørne og er sure.
Vi forsøger at gå ind og være konstruktive og indgå nogle aftaler, hvor vi synes det giver mening, og den her aftale er vi en del af, fordi vi synes, den løser nogle ret grundlæggende problematikker.
Vi var gerne gået længere, og vi har også fremsat et beslutningsforslag, eksempelvis det her med kriminelle udlændinge, som kommer i maj måned, tror jeg, og grundlæggende set sidder vi ikke i et hjørne med korslagte arme.
Vi fremfører vores politik og kritiserer, hvis vi synes, at andre begår fejl, ligesom andre partier fremfører deres politik og kritiserer dem, som de mener begår fejl.
Sådan er politik.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-29:
Men kan fru Mette Thiesen ikke se, at der skinner et andet lys over Nye Borgerliges ageren i andre sager, hvor Nye Borgerlige svinger med meget store faner og erklærer svigt og siger, at politikerne igen har valgt eliten i stedet for folket, forræderi mod alle gode idéer osv., altså bruger den slags ord, når det bare handler om, at der er nogle, der er med i en aftale, hvor de vurderer, at det positive fylder meget mere end det negative?
Mette Thiesen (NB), 2021-04-29:
Jeg synes, ordføreren tegner et specielt billede op.
Jeg synes jo altid, det står frit for partier at argumentere for, hvorfor de er med i en aftale, eller hvorfor de ikke er med i en aftale, og de vil derfor ganske naturligt møde kritik fra dem, der eksempelvis står uden for aftalen, eller fra dem, som er i aftalen, og så må man strides om det på de bedste argumenter.
Som jeg klart og tydeligt siger i min tale her, synes vi faktisk, det her politiforlig er en rigtig god aftale.
Vi fik de ting, som vi gik ind i forhandlingslokalet med.
Vi fik styrket politiet, vi fik decentraliseret politiet, vi fik sikret nogle af de her ting, som jeg nævnte, eksempelvis med udrejsekontrol og den her specialenhed.
Det var virkelig, virkelig vigtigt for os.
Og så er der selvfølgelig nogle dele, som ikke er groet i vores baghave, som vi så tager med.
Og så må man jo kunne se, om de dele, der er med, er nogle tidsler, man kan acceptere.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-29:
Jeg er egentlig på sin vis glad for fru Mette Thiesens argumentation, fordi den ligesom anerkender, at når man laver brede aftaler, der rummer mange elementer, kan man godt være med i en aftale, hvis man synes, at det positive fylder rigtig meget, og at det negative fylder meget mindre, altså at det positive vejer tungere end det negative.
Så er spørgsmålet, hvordan den vægtning tæller osv.
For os tæller den her afgiftsopfindelse rigtig meget, og derfor er vi ikke med.
Men det står lidt i kontrast til, hvordan Nye Borgerlige normalt reagerer.
Når vi andre er med i aftaler, hvor vi også har det syn på det, at ja, ja, det her element er måske ikke helt vildt positivt, men der er noget andet, der er enormt positivt, og som opvejer det negative, så er Nye Borgerlige meget harmdirrende og laver facebookvideoer om, at alle andre har svigtet den virkelige sag osv. Er Nye Borgerlige aldrig bange for at sætte sig så højt op på hesten og fremstå så hellige, at det faktisk ikke går rigtig godt, når man så i den her sag f.eks. må forfægte et andet princip?
Mette Thiesen (NB), 2021-04-29:
Kort før jul indgik vi en rigtig god flerårig politiaftale, en aftale, som vil styrke politiindsatsen de næste 3 år, og som vi i Nye Borgerlige er ganske tilfredse med.
Vi tager med aftalen hul på en decentralisering af politiet og får genåbnet 20 politistationer rundtom i landet.
Nu får vi vendt udviklingen, så den evindelige centralisering, der igennem alt for mange år har flyttet politiressourcer væk fra de mindre byer og ind mod hovedstaden, bliver brudt, og det er godt.
Nye Borgerlige har fået med i aftalen, at grænsekontrollen fremover ikke kun skal være en kontrol med, hvem der rejser ind i landet; der skal også være en udrejsekontrol ved grænsen.
Udenlandske tyvebander har i årevis nærmest uhindret kunnet køre ud af Danmark i varevogne fyldt med tyvekoster.
De skal nu findes og stoppes, inden de krydser grænserne med danskernes ejendele.
For mig og for Nye Borgerlige står det helt centralt, at den nye specialenhed skal bruges til at afsløre den ret massive svindel med offentlige ydelser, som bl.a. foregår blandt indvandrere og efterkommere.
I dag bliver de her sager næsten aldrig efterforsket, og næsten ingen bliver dømt.
Næste skridt bliver så at få ændret udlændingeloven, så de sociale svindlere blandt udlændinge vil få deres dom fulgt op af en konsekvent udvisning fra Danmark.
I Nye Borgerlige så vi helst, at ingen udlændinge fik lov til at leve på offentlig forsørgelse.
Det mindste, man kan forlange af tilrejsende, er, at de forsørger sig selv, mens de er her, men når de så ovenikøbet snyder sig til endnu mere, skal hammeren falde og de skal ud uden advarsel.
I det lovforslag, vi behandler her, behandler vi dele af aftalen, nemlig bl.a. de opgaver, der skal overdrages fra Justitsministeriets ressort til Transportministeriets ressort, altså kort sagt opgaver, der går fra politiet til Færdselsstyrelsen og Vejdirektoratet, og finansieringen af dette.
Vi anerkender, at ikke alle dele af bl.a. finansieringen er groet i vores baghave.
I Nye Borgerlige ser vi som tidligere nævnt den samlede aftale som en god aftale, en aftale, der giver danskerne mere politi og et bedre og mere decentralt politi, et politi, der fremover får flere muligheder for at fange udenlandske forbrydere og opklare grove forbrydelser, og vi anerkender som sagt, at ikke alle dele af bl.a. finansieringen er groet i vores baghave, ligesom der er væsentlige dele af de oprindelige finansieringsforslag, som vi er rigtig glade for at vi har fået ud af aftalen.
Men samlet set
er det en rigtig god aftale, og derfor stemmer vi for dette lovforslag.
Thomas Jensen (S), 2021-04-29:
Det sætter jeg pris på, og jeg beklager.
Men så vil jeg da udtrykke min glæde over, at Venstre støtter det, og så vil jeg samtidig også udtrykke min forundring over, at Venstre så ikke var med i det samlede forlig, dengang det blev indgået, men sådan er det jo nu engang; det er jo sket.
Men tusind tak for Venstres opbakning til lovforslaget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-04-29:
Jamen den socialdemokratiske ordfører skal hæfte sig ved, at vi støtter det her lovforslag.
Det vil jeg gerne gentage, hvis ikke det blev opfattet før: Vi støtter lovforslaget.
Man skal også hæfte sig ved, at vi støtter en gebyrstigning, for et gebyr er omkostningsdækkende til forskel fra en afgift, som er en egentlig skat.
Der udtrykker jeg så bare, at vi jo havde foretrukket noget andet end den her afgift, men ud fra en helhedsmæssig vurdering og et stærkt ønske om at få løst det og få forenklet det her område støtter vi lovforslaget.
Tak for det, formand.
Lovforslaget handler om nattog, nærmere betegnet svenske nattog.
Nattog har vi ikke meget tilbage af i Danmark.
Jeg mindes mine år på Hærens Officersskole på Frederiksberg Slot.
Hver søndag aften tog jeg til Aarhus, steg ind i nattoget og lagde mig til at sove, og så rullede man stille og roligt til København i løbet af natten, og så kunne man så stige ud forholdsvis veludhvilet om morgenen.
Det har vi ikke mere i Danmark.
Det er der åbenbart ikke længere passagergrundlag for.
Men svenskerne har mod på at køre nogle nattog, og det hilser vi velkommen i Venstre, og derfor kan vi sådan set bakke op om det her lovforslag.
Min socialdemokratiske kollega har på glimrende vis redegjort for de nærmere detaljer, der jo handler om, at vi bemyndiger transportministeren til at indgå i en aftale med svenskerne, så vi får nattog ned igennem Danmark.
Det ser vi som en positiv ting, og vi håber da også, at der på lidt længere sigt også kan komme danske nattog imellem bl.a. Danmark og Tyskland.
Thomas Jensen (S), 2021-04-29:
Baggrunden for lovforslaget er, at den svenske regering den 23. juli 2020 gav Trafikverket i opdrag at indkøbe nattogstrafik som offentlig servicetrafik gennem Sverige og Danmark med trafikstart den 1. august 2022.
Det er hensigten, at trafikken skal bidrage til oprettelsen af internationale nattogsforbindelser med daglige afgange fra Sverige til andre europæiske lande.
Opdraget omfatter på den baggrund de to ruter Stockholm-Padborg og Malmø-Padborg, som ønskes forlænget til først og fremmest henholdsvis Hamborg og Bruxelles.
For at gøre den skelnen tydelig: I Danmark og Sverige skal trafikken udføres som offentlig servicetrafik, såkaldt PSO-trafik.
Syd for den dansk-tyske grænse skal togene køre på kommercielle vilkår som såkaldt fri trafik.
Lovforslaget angår alene PSO-trafikken gennem Danmark.
Forud for et indkøb af grænseoverskridende PSO-trafik skal der således indgås en aftale mellem landenes kompetente myndigheder, i dette tilfælde Transportministeriet og Trafikverket.
Trafikverket agter at tildele kontrakten eller kontrakterne i august 2021.
For at skabe ro om indkøbsprocessen indgik Transportministeriet og Trafikverket derfor den 29. januar 2021 den aftale vedrørende samarbejde om nattog, der er optaget som bilag til lovforslaget.
De overordnede krav til trafikken fremgår af bilag A og B til aftalen.
Det gælder f.eks. antal stop i Danmark, antal pladser pr. år, komfortklasser og afgangs- og ankomstintervaller i Malmø og Stockholm.
Lovforslaget angår Folketingets samtykke efter grundlovens § 19 til, at transportministeren på Danmarks vegne endeligt tiltræder aftalen med Trafikverket.
Foruden forbeholdet for Folketingets vedtagelse af nærværende lovforslag har der været lagt vægt på at sikre Danmark den fornødne indsigt i og mulighed for at påvirke kravene til trafikken.
Dermed er det så vidt muligt på forhånd sikret, at trafikken også vil være attraktiv for danske rejsende.
Transportministeriet er desuden sikret retten til konsultationer i forbindelse med Trafikverkets udgivelse af årsrapporter om trafikken.
Det vil derudover være op til Trafikverket som udbyder at gennemføre indkøbet i overensstemmelse med gældende national lovgivning og EU-ret.
Trafikverket vil ligeledes være ansvarlig for kontraktopfølgning og alle andre forhold vedrørende driften i de op til 6 år, som nattogene skal køre.
Når trafikken ophører senest august 2028, ophører aftalen også.
Endelig skal jeg for en god ordens skyld understrege, at Danmark ikke afgiver nogen indkøbsmæssige beføjelser eller andre beføjelser ved at indgå aftalen.
Jeg er på den baggrund fuldstændig tryg ved at give lovforslaget min opbakning og takker for ordet.
Pause Pause (Pause), 2021-04-29:
Mødet er udsat.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-04-29:
Tak, hr. formand.
Der er egentlig ikke så meget nyt at tilføje.
De to ordførere fra Venstre og Socialdemokraterne har jo relativt ukompliceret kunnet fortælle om, hvad det her lovforslag indeholder.
Det er et ganske enkelt lovforslag, men det skal selvfølgelig løse en bunden opgave med at sikre, at de svenske jernbaner via Trafikverket har mulighed for at gennemføre de kørsler, som de nu mener at der er behov for i forhold til at honorere de krav, som forbrugere, der har indkøb af transport i Sverige, har i forhold til eksempelvis at kunne komme med forbindelser til Tyskland og til Belgien.
Dansk Folkeparti har ikke yderligere kommentarer end dem, som er blevet sagt, og vi mener, at det er sund fornuft, at Danmark naturligvis stiller sig til rådighed og faciliterer det i forhold til den kontrakt, der indgås.
Så Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-04-29:
Tak for den fremstrakte hånd.
For os er det jo sådan set lige meget, hvordan vi griber det an, for det er proces.
Nu har vi talt om en taskforce, men kan vi finde ud af nogle pejlemærker i de her forhandlinger, der går i den rigtige retning?
For fakta er jo eksempelvis i 2021, at der er afsat 10 mia. kr. på finansloven til jernbanedrift inklusive trafikkøb, hvorimod der er afsat en fjerdedel, dvs. 2,5 mia. kr., til statsvejnettet, og det er jo i skærende kontrast til, at 90 pct. af trafikken foregår på statsvejene.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-04-29:
Tak for det.
Jeg kan konstatere, at jeg så er i generation med SF's ordførers far.
Jeg har ofte benyttet disse nattog og altid holdt meget af dem.
Der er gjort udmærket rede for indholdet af forslaget.
Trafikverket har bedt om få lov til at køre nattog i Danmark, og det er jeg meget glad for at kunne sige et rungende ja til.
Og forhåbentlig kan dette også bringe os i gang med selv at bruge dette middel i fremtiden.
Jeg er meget glad for at høre, at alle tager vel imod et svensk ønske om at bruge dansk infrastruktur til nattog – det gør vi søreme også.
Thomas Jensen (S), 2021-04-29:
Jeg er lidt forundret, når jeg tænker tilbage på det arbejde, vi har haft i Folketingets Transportudvalg, hvor hr. Kristian Pihl Lorentzen jo har haft indkaldt både justitsministeren og transportministeren i samråd.
Under det samråd kom det frem, at ordføreren jo selv synes, at det ville være en god idé, hvis man gjorde det dyrere at tage et kørekort.
Nu står vi så med et lovforslag, hvor vi vil hæve gebyret, og hvor vi godt nok også hæver betalingen med en afgift, og så står ordføreren og træder tilbage i forhold til det.
Derfor undrer det mig også, at Venstre ikke støtter lovforslaget i dag.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-04-29:
Tak for det, formand.
Specielt på Sjælland har der været meget lange ventetider på at komme op til køreprøve.
Det har været helt uacceptabelt, at køreskolernes elever har skullet vente i ugevis og nogle gange i flere måneder på at komme op til prøve, ovenikøbet en prøve, de betaler et gebyr for.
Det er helt uacceptabelt.
Og vi har jo flere gange haft justitsministeren i samråd om det og stillet utallige spørgsmål.
Derfor har vi i Venstre længe arbejdet for, at vi skulle have den opgave væk fra politiet og flyttet over i Færdselsstyrelsen, hvor den retteligen hører hjemme sammen med færdselsloven.
Det hilser vi rigtig meget velkommen.
Vi er overbevist om, at det vil bidrage til, at vi får løst ventetiderne omkring køreprøverne, således at vi kommer ned på det fastsatte servicemål: Der må maks. gå 2 uger, så skal man op til en køreprøve ved alle prøvesteder i Danmark.
Det er det, Færdselsstyrelsen nu skal organisere tingene efter.
Transportbranchen har også efterlyst en forenkling og effektivisering, og de har længe ønsket på tværs af hele branchen, at vi får overflyttet de transportrelaterede administrative opgaver omkring f.eks. takografkort, særtransporttilladelser m.v. til Færdselsstyrelsen, og det sker så også med det her forslag.
Endelig er det jo rigtig godt, at politiet så kan frigøre 115 årsværk, og dem er der jo hårdt brug for til egentlige politimæssige opgaver, og jeg håber, at nogle af dem også vil blive brugt til færdselskontrol, fordi der er en omsiggribende trafikal egoisme i dette land, og der er kun et godt middel til at holde styr på den slags, og det er kontrol.
Så alt i alt er det rigtig positivt, at vi får vedtaget den her overførsel af opgaverne, og det kan Venstre varmt støtte.
Vi kan også støtte, at man hæver gebyret.
Faktisk er det køreskolerne selv, der har haft et ønske om, at gebyrerne, altså gebyrerne , bliver hævet, fordi de har været relativt lave her i Danmark i mange år, og hvis gebyret er lavt, opmuntrer det mindre seriøse køreskoler – dem, man kunne kalde brodne kar – til at spekulere i, at eleverne dumper, for at de så kan komme op en ekstra gang, hvorimod man, hvis gebyret har et passende niveau, modvirker den tendens.
Så vi er med på at hæve gebyrerne.
Det, vi er knap så begejstrede for, er, at man oven i gebyret så lægger en afgift, en egentlig ekstra skat, kan man sige, for at få det her finansieret.
Der er det jo ikke nogen hemmelighed, at Venstre var klar til at finde anden finansiering til det, for vi syntes ikke, det ville være rigtigt at lægge en afgift oveni.
Men samlet set lægger vi vægt på, at vi får løst de udfordringer omkring køreskolerne, jeg redegjorde for, og at erhvervslivets stærke ønske om at få forenkelt det her imødekommes, så alt i alt kan vi bakke op om det her lovforslag.
Thomas Jensen (S), 2021-04-29:
Hvis vi skal tage den generelle skattediskussion, som ordføreren og jeg jo tidligere har haft, da vi var skatteordførere, vil jeg godt sætte spørgsmålstegn ved, om vi har verdens højeste skattetryk i Danmark, når man sammenligner med lande, hvor man betaler for forsikringer og alle mulige andre ting, ikke over skattebilletten, men ud af privatøkonomien, i forhold til det, man får for pengene her i Danmark.
Vi har verdens bedste velfærdssamfund.
Det kan blive bedre, og det arbejder regeringen på år for år.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-29:
Jamen sådan ser det jo ikke rigtig ud.
Man befinder sig i landet med verdens højeste skatter, og fordi man skal have politi nok til at sikre ro og orden, bliver man nødt til at hæve afgifter og gebyrer og opfinde nye for at få råd til det.
Hvordan kan det være, at det er nødvendigt i landet med verdens højeste skattetryk?
Der burde da allerede blive opkrævet penge nok til at sikre noget så basalt, som at der var politi nok til at sikre lov og orden.
Hvor går alle de penge hen, vi betaler i skat, siden der ikke er politi nok til at sikre lov og orden?
Vi betaler jo en masse i forvejen.
Thomas Jensen (S), 2021-04-29:
Hvor bliver de penge af, som det her lovforslag handler om?
Det er der jo tydeligt redegjort for i lovforslaget, nemlig at nogle af pengene bruges til at flytte en opgave fra Justitsministeriets område over til Transportministeriets område, og når den opgave er overflyttet, vil det blive genberegnet, om der stadig væk er behov for at opkræve så højt et gebyr, og hvis der ikke er det, vil gebyret blive nedsat.
Derudover er det jo en relativt bred aftale om politimyndighedens økonomi for 2021-2023.
Der har man jo lagt vægt på, at det er vigtigt at opretholde et stærkt politi, og derfor vil afgiften, der bliver lagt på det her, altså på kørekortet, gå direkte til at styrke politiet med 115 årsværk.
Så der er en sammenhæng mellem, hvad der betales for, og hvad samfundet også får for det.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-29:
Undrer det aldrig nogen sinde Socialdemokratiet, at selv om man befinder sig i landet med verdens højeste skatter, bliver man, hver gang man gerne vil noget, i det her tilfælde noget helt basalt som at have politi nok til at sikre ro og orden, nødt til at opfinde nye gebyrer og nye afgifter og hæve gebyrer og hæve afgifter for at få råd til det – selv om man i forvejen bor i landet med verdens højeste skattetryk?
Undrer det aldrig nogen sinde Socialdemokratiet, hvor alle de penge mon bliver af, hvis de ikke engang kan finansiere det mest basale, nemlig at have politifolk nok til at sikre ro og orden?