runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2021-04-20:
Altså, regeringen er kommet med et udspil til en infrastrukturplan, hvor der bruges 105,8 mia. kr. på infrastruktur i Danmark de næste 14 år.
Og så har vi lagt op til, at der er en forhandlingsreserve, og der kan alle Folketingets partier jo byde ind med ønsker, og så lytter vi jo fra Socialdemokratiets side til, hvad det er for nogle ønsker.
Og så håber vi jo på, at vi i fællesskab kan lave en bred aftale.
Og hvis der er ønsker bredt blandt partierne om at prioritere det, har vi jo med vedtagelsesteksten antydet, at det er noget, som der kan ses på.
Jacob Jensen (V), 2021-04-20:
Ja, og det sidste giver mig lige anledning til at stille det opfølgende spørgsmål, nemlig: Hvad ligger der i dét i forhold til det forslag til vedtagelse, som Socialdemokraterne også står bag, om, at man gerne vil tage det op i de igangværende infrastrukturforhandlinger?
Betyder det, at det ligesom er modellen, eller at det er det forslag til en model, som man vil kigge på, eller er der også prioriteret midler til eventuelle yderligere investeringer i lokalbanerne?
Er det sådan, det skal forstås, eller hvad ligger der i den formulering i vedtagelsesteksten?
Thomas Jensen (S), 2021-04-20:
Det er jo sådan, som jeg forstår det, at den fordelingsnøgle, der er i dag mellem regionerne og dermed de forskellige regioners lokalbaner, stammer helt tilbage fra amternes tid i år 2000, og den er så blevet cementeret med kommunalreformen i 2007.
Og det kan jo godt tænkes, at der med årene er opstået nogle lidt forskellige udviklingstendenser på de enkelte lokalbaner og i de enkelte regioner.
Så derfor kan det være, når vi får belyst det her lidt bedre, at det giver anledning til, at der kommer en anden fordeling regionerne imellem.
Men forudsætningen for det er, at det foregår på en ordentlig måde der, hvor man plejer diskutere sådan noget, og det er jo netop i de årlige økonomiske forhandlinger mellem Finansministeriet og regionerne.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-04-20:
Det er jo dejligt at høre, at Venstre ikke nødvendigvis vil modsætte sig det, men betyder det, at vi kan regne med Venstres hjælp?
Nu ligger der jo et forslag til vedtagelse, som regeringen er med på, og som kommer med et bud på, hvordan man måske kan løse det her problem i infrastrukturforhandlingerne.
Om det er den rigtige model, ved vi jo ikke endnu, men i og med at det så bliver taget op og der er en chance for, at vi kan gøre noget ved det, kan vi så regne med Venstres opbakning til, at vi gør noget ved det der?
Jacob Jensen (V), 2021-04-20:
Jamen jeg synes, det er meget, meget vigtigt, og jeg synes, det er godt.
Og det er jo det, som jeg tager den her forespørgsel som udtryk for: Vi har i fællesskab været med til at presse på for, at der kommer til at ske noget, og regeringen har rykket sig.
For det har regeringen jo ikke ønsket.
Jeg ved, at SF har kæmpet for det sammen med andre under finanslovsforhandlingerne, og det kom der ikke noget ud af – og det var jo, fordi regeringen ikke ønskede det, simpelt hen.
Nu ønsker regeringen så at kigge på det, at kigge på modellen, fordelingen og de her ting, og så også at kigge på, hvordan man kunne løse det.
Det betyder jo så ikke, at man finder pengene – det hørte jeg ikke.
Jeg hørte, at der var en åbning for det, men jeg hørte ikke, at det var en tilkendegivelse fra regeringens side.
Så vi vil selvfølgelig være meget, meget åbne over for at kigge på, hvad det er for en løsning, man lægger for dagen.
Jeg har bare peget på, hvor jeg ser det mest naturligt, at man finder midlerne, men det skal jo ikke skille os ad.
Benny Engelbrecht (S), 2021-04-20:
Som jeg har tilkendegivet, er vi både indstillet på at kigge på det tilskud, som gives, og fordelingen af det, og vi vil i øvrigt også kigge på andre elementer.
Jacob Jensen (V), 2021-04-20:
Det sætter vi også stor pris på, og vi ser frem til de forhandlinger.
Det er mere, fordi det jo ikke fremgår af det udspil til infrastrukturplanen, som regeringen har spillet ud med her for ikke så længe siden, at man ville prioritere det her spørgsmål.
Så spørgsmålet er mere, om regeringen er kommet på andre tanker, eller om det er en del af de overvejelser, man har gjort sig, siden man kom med forslaget til infrastrukturplanen, at man nu siger, at man nu gerne vil kigge på at finde midler til det her formål.
Kan ministeren prøve at uddybe den bevægelse, der er sket der?
Benny Engelbrecht (S), 2021-04-20:
Som det fremgår, vil regeringen fremlægge et oplæg, men det er også klart, at en aftale om infrastruktur i sagens natur er noget, som skal aftales ved forhandlingsbordet, og jeg vil ikke her komme nærmere ind på det.
Jeg synes, at de forhandlinger er kommet godt i gang, og det vil jeg nu se frem til at tage med de mange partier, som er med inde ved forhandlingsbordet.
Jacob Jensen (V), 2021-04-20:
Tak for en prisværdigt kort afslutningstale – der er også blevet sagt mange udmærkede ting i den her debat.
Altså, hvad er det, man vil lægge frem?
Er det en model, eller det også nye midler?
Vil man fra regeringens side vælge at prioritere midler ud af den samlede ramme og f.eks. bruge en del af den her såkaldte forhandlingsreserve, som man ikke har sat navn på?
Er det der, man vil finde midler til at løse den her problemstilling – eller hvordan har man tænkt sig, at der her skal løses, og finder man pengene et andet sted?
Kan transportministeren uddybe de overvejelser?
Benny Engelbrecht (S), 2021-04-20:
Det er korrekt.
Indenrigsministeren og jeg har aftalt, at jeg tager den sidste runde, medmindre der skulle dukke særlige spørgsmål op i den afsluttende debat, som vedrører indenrigsministerens område.
Indledningsvis vil jeg sige, at privatbanerne som sagt er vigtige for sammenhængen i lokalsamfundene, og de er også vigtige for regeringen.
Og som det også blev oplæst i det forslag til vedtagelse, som et flertal i Folketinget står bag, vil regeringen i forbindelse med de igangværende infrastrukturforhandlinger fremlægge et oplæg til en mulig prioritering af skinnenettet til Østbanen og andre lokalbaner.
Dermed skal jeg ikke forlænge debatten yderligere, men stiller mig selvfølgelig, som det sig hør og bør, til rådighed for mere end det ene spørgsmål, som kunne stilles i indledningen.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-04-20:
Mange tak, og mange tak til SF og Venstre for at stille denne forespørgsel.
Det er jo en forespørgsel, der giver god mening.
Nu er meget jo sagt, så jeg skal forsøge at gøre det kort, men der er jo ingen tvivl om, at lokalbanerne dækker et stort og stigende transportbehov i landdistrikterne i Danmark.
Regionerne har derfor siden overtagelsen af lokalbanerne i 2007 også styrket den regionale kollektive trafik: Nye tog, højere hastigheder, hyppigere afgange, kortere rejsetider, mere komfort til passagerer og nu eltog og hybridtog – det kører rigtig, rigtig fint.
Læg dertil en bedre sammenhæng med den kollektive trafik.
Det er jo så rigtigt, at der er enkelte områder i Danmark, hvor skinnerne er slidte.
Jeg tror, at DF's ordfører sagde noget med, at han kom fra det mørke Jylland.
Nu kommer jeg jo selv fra det lyse og det glade Jylland, og derfor tænker jeg også, at vi skal have fundet en løsning på det her.
Jeg tænker dog, at regeringen skal have en lille smule råderum i de forhandlinger, man skal have med regionerne i sommeren 2021.
Derfor fremsætter vi et forslag til vedtagelse.
Det lyder således: Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at privatbanerne er regionernes ansvar, og at finansieringen hertil med kommunalreformen i 2007 blev fastsat til en del af bloktilskuddet til regional udvikling og kommunernes udviklingsbidrag foruden investeringstilskuddet til privatbanerne på finansloven.
Det er regionernes opgave at prioritere tilskuddene og sikre en optimal drift af privatbanerne.
Mange tak.
Jacob Jensen (V), 2021-04-20:
Jeg vil bare prøve at spørge ind til det, som transportministeren ligesom har løftet lidt af sløret for eller i hvert fald lagde op til at man gerne ville kigge på fra regeringens side – og dermed også fra Socialdemokratiets side, går jeg ud fra – omkring en justering af den fordelingsnøgle, der kendes i dag.
Kan Socialdemokraternes ordfører sige lidt mere om, hvad der ligger af tanker bag det?
Men jeg er meget enig i, at der også skal findes en løsning for Østbanen, og det er også derfor, vi prøver at komme med et forslag til det.
Så jeg vil bare stille et spørgsmål til Enhedslistens ordfører, for det fremgår ikke af den vedtagelsestekst, som Enhedslisten står bag, at der er nogen garanti for, at det kommer til at ske.
Man vil kigge på det, altså kigge på en model og en løsning og sådan noget under infrastrukturforhandlingerne, men det er jo ikke sådan, at der lige er sat x antal millioner af til formålet.
Men hvis det nu til gengæld ikke lykkes, vil Enhedslisten så støtte et forslag som det, vi har lagt frem, hvor man vil sige til regeringen, at så skal den løse det i forbindelse med økonomiforhandlingerne med Danske Regioner her inden sommerferien?
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-04-20:
Nu har jeg jo kun været herinde i et par måneder, men det er rigtigt: Enhedslisten har kæmpet hårdt for Østbanen og lokalbanerne længe, og desværre er det jo bare ikke lykkedes for os at komme igennem med det.
Men udfordringen er, at vi skal have fundet en løsning for Østbanen senest til juni, hvis ikke togene skal stoppe med at køre.
Og det synes vi er rigtig oplagt, også med den vedtagelsestekst, der er, at tage i infrastrukturforhandlingerne.
Jacob Jensen (V), 2021-04-20:
Tak til Enhedslisten for talen.
Jeg skal bare spørge om noget, for det er jo ikke første gang, at Enhedslisten har haft mulighed for at, kan man sige, presse regeringen til at finde en finansiering.
Der har været finanslovsforhandlinger, og jeg ved også – det ved jeg oprigtigt – at det er noget, som Enhedslisten har bragt til bordet, men hvorfor lykkes det ikke?
Presser man ikke hårdt nok på, eller havde man det ikke som en høj nok prioritering blandt de ting, man nu bragte til finanslovsforhandlingerne?
Eller hvordan skal jeg opfatte det?
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-04-20:
Ifølge Danske Regioner er 80 pct. af skinnerne, som lokaltogene kører på, nemlig mellem 25 og 41 år gamle skinner.
Jernbaneskinner har normalt en levetid på 40-45 år, og de aldrende lokalbaners skinner viser med al tydelighed, at lokalbanerne alt for længe har været underfinansieret.
Det er nu så grelt, at 4 ud af 14 lokalbaner har så dårlige skinner, at det kræver investeringer nu eller inden for meget kort tid, hvis ikke togene skal køre langsommere med færre afgange og med større risiko for forsinkelser.
Mest akut er problemet for Østbanen, som er blevet nævnt flere gange, og som står til at lukke inden så længe, hvis ikke der bliver fundet penge og en løsning nu.
Men også Hornbækbanen, Gribskovbanen og Lemvigbanen er alvorligt nedslidte og har store investeringsbehov.
De nuværende statslige investeringstilskud blev fastlagt i 2001, og de fulgte med over, da regionerne i 2007 overtog ansvaret fra lokalbanerne.
Det gjorde de ud fra det daværende Jernbanetilsynets vurdering af behovet for investering i de enkelte baner i perioden 2000-2009.
Beregningsgrundlaget for investeringstilskuddet er altså overskredet med mere end 10 år.
Som DF's ordfører også nævnte, lavede Rambøll i 2017 en rapport, som beskrev, at der frem mod 2026 er et investeringsbehov på mindst det dobbelte af det nuværende investeringstilskud fra staten, altså godt 230 mio. kr. årligt.
Hvis ikke de danskere, der årligt tager 12 millioner rejser med lokalbanerne, skal blive tilbage på perronen eller købe en bil og fylde op på vejene, er der brug for, at investeringstilskuddet bliver hævet betragteligt, og et nyt og langt større investeringstilskud må alt andet lige tage udgangspunkt i det faktiske behov for de enkelte baner og ikke som i dag kun ud fra princippet om, hvor mange kilometer lokalbane der er i en region.
Der er her og nu brug for en løsning for Østbanen, det tager Enhedslisten med som krav til infrastrukturforhandlingerne, men der er også et stort behov for en samlet, stabil og langsigtet løsning for lokalbanernes finansieringsomkostninger.
Det er afgørende for Enhedslisten at sikre et stærkt lokalbanenet over hele Danmark i fremtiden.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-04-20:
Tak for ordet.
Privatbanerne er jo en smule stedmoderligt behandlet.
I modsætning til de andre baner ligger de ikke hos Banedanmark, og de bekøres ikke af DSB, og det betyder jo så, at der ikke er ens vilkår for finansieringen af baner på tværs af alle baner.
Og en af konsekvenserne ser vi nu, og det er, at Østbanen hænger, og at man ikke ved, hvem der skal finansiere det.
Dermed presses togpendlerne som en konsekvens af det selvfølgelig over i bilerne, og de bidrager til trængsel, og lokalpassagererne har bare ringere vilkår.
For vi skal efter min mening og Radikale Venstres mening renovere Østbanen, og Østbanen skal være en del af både lokal- og pendlertrafikken.
Det samme gælder selvfølgelig de øvrige lokalbaner, vi skal sikre rimelige vilkår.
Vi vil konstruktivt arbejde sammen med regeringen for, at dette sker.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-04-20:
Jamen som jeg kan forstå det, er der jo et ret stort ønske i Folketinget om, at vi får løst den her problematik.
Vi er alle sammen inviteret til infrastrukturforhandlinger, og hvis Venstre vil hjælpe med at presse på, er jeg helt sikker på, at vi nok skal få landet en rigtig god løsning.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-20:
Tak for det.
Det skal være attraktivt at bosætte sig i landdistrikterne, og derfor er det en nødvendig forudsætning, at vi har en velfungerende kollektiv transport.
Det mener vi i regeringen, og det mener vi især, når vi selvfølgelig siger, at Danmark er for lille et land til store forskelle.
Det er et vilkår på landet, at der er længere mellem folk, for det er mere tyndt befolket, men det skal også være sådan, at man kan komme til sin ungdomsuddannelse, sit arbejde eller sin fritidsaktivitet, også hvis man bor lidt længere ude på landet.
Det må ikke være sådan, at familier, der bor i de områder, er nødt til at have flere biler for at passe almindelige aktiviteter.
Og vi synes, at kollektiv transport er vigtigt, uanset om man bor i Tårnby, eller om man bor i Tølløse.
Den konkrete trafik spiller en vigtig rolle for at fastholde borgere og virksomheder i området, og den kan samtidig medvirke til, at nye borgere og nye virksomheder finder det attraktivt at flytte til.
Den lokale kollektive transport understøtter den lokale udvikling og balancen mellem land og by.
Regionerne har fået ansvaret for det regionale udviklingsområde, og som led i det område står regionerne for opgaver med regionale trafikselskaber, udvikling, drift og løbende vedligehold af jernbanerne lokalt.
Det er en væsentlig styrke, at ansvaret for disse områder ligger hos regionerne, fordi de kan tilpasse deres prioriteringer inden for udviklingsområdet til de lokale ønsker og behov, der måtte være.
Regionernes udviklingsopgaver er samtidig fuldt ud finansieret.
I 2021 blev der til de samlede udviklingsopgaver afsat et statsligt bloktilskud på ca. 2 mia. kr.
Oven i bloktilskuddet kommer kommunernes udviklingsbidrag og et statsligt investeringstilskud.
Investeringstilskuddet, som ydes under Transportministeriet, er netop fastsat med sigte på løbende behov for vedligehold af og investeringer i banerne.
Det gælder bl.a. lån til udgiften med at investere i rullende materiel til passagertrafik eller udgiften til investeringer i jernbaneinfrastrukturen.
Det er regionernes ansvar at prioritere inden for den økonomiske ramme, og det betyder, at den enkelte region kan prioritere ud fra de behov og ønsker, der er i den enkelte region, men det betyder selvfølgelig også, at der er et ansvar for at få mest muligt ud af pengene, bl.a. ved et løbende vedligehold af banerne.
Lokalbaner er i nogle dele af landet af stor betydning for borgernes bevægelse og lokale udvikling.
Det er en vigtig opgave, vi har lagt i regionernes hænder, og de har fået en økonomisk ramme at prioritere opgaverne inden for.
Derfor håber jeg også, at regionerne vil fortsætte med at løfte deres ansvar for at prioritere den ramme inden for udviklingsområdet, som de har hvert år.
Tak for ordet.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-04-20:
Tak for det.
Vi og Venstre har anmodet om den her forespørgselsdebat, fordi vi kan se, at der er et problem med lokalbanerne og finansieringen af vedligeholdelsen af dem, og især med lokalbanen Østbanen.
Jernbanen i Danmark er ikke kun hovednettet mellem de store byer, jernbanen i Danmark er også lokalbanerne.
Jeg er selv vokset op i et område med en lokalbane, jeg er vokset op på Lolland, hvor lokalbanen Lollandsbanen kører mellem Nakskov og Nykøbing Falster, og da jeg voksede op og var skoleelev og gymnasieelev på de kanter, var jeg fuldstændig afhængig af Lollandsbanen både for at kunne komme i skole, men også for at kunne se mine venner i fritiden.
På samme måde er der mennesker, som er afhængige af lokalbanerne andre steder i landet lige nu.
Østbanen på Stevns bliver dagligt brugt af utrolig mange mennesker, som skal på arbejde eller i skole, og faktisk er det sådan, at 1 million passagerer bruger Østbanen, men lige nu mangler Østbanen at få nye skinner, og hvis ikke Østbanen får nye skinner, holder den op med at kunne køre.
Det vil betyde et sammenbrud i hverdagen for de mennesker, som er afhængige af lokalbanerne og af Østbanen.
Derfor vil vi gerne have en drøftelse af, hvordan vi kan løse det her problem.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi nok herinde er uenige om midlerne, men i SF mener vi, at vi skal redde Østbanen og vi skal sørge for, at det her problem ikke opstår på andre lokalbaner.
Jeg vil gerne læse en tekst op, som vi sammen med regeringen, Socialdemokratiet, og Radikale Venstre ...
Okay, fint, så vil jeg undlade at læse en tekst op.
Men jeg ser frem til en debat, hvor jeg håber, vi kan blive enige om, at man i hvert fald får løst Østbanens situation og forhåbentlig også sørger for, at det her problem ikke opstår på andre lokalbaner, som jo er utrolig vigtige for dem, der bruger dem til daglig.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-20:
Tak for talen til ministeren, og også tak for imødekommelsen dels af en teknisk gennemgang, dels af, hvad jeg hørte som en åbning for at kigge nærmere på retsplejelovens § 748 a – forslaget om øget brug af telekommunikation i de her sager, der har med indhentelse af retskendelse vedrørende tvangsindgreb at gøre.
For det, vi behandler her, er jo et stort lovforslag, som skal kigge på en lang række ting, der skal effektivisere straffesagskæden, og der er det bare, at jeg lige vil høre ministerens kommentar til, om man ikke lige skal være ekstra opmærksom, når man i et lovforslag, der har med at effektivisere straffesagskæden at gøre, kan se, at byretterne skriver, og de finder, at forslaget om øget brug af telekommunikation med billede »dels er overflødigt, dels risikerer at medføre en forlænget sagsbehandlingstid og risiko for fejl i afgørelserne«.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-04-20:
Det synes jeg lige jeg svarede på i mit tidligere svar: Det skal koste det, det nu engang koster, at folk kan få deres erstatning.
Sådan må det være.
Hvad prisen er, og hvorvidt det er muligt at lave overhovedet – for det er jo et noget kompliceret forslag – må vi jo få belyst, når regeringen kalder ind til forhandlingerne.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-20:
Men det er jo et spørgsmål om økonomi, og jeg vil bare høre, om ofre for vold og voldtægt, uanset hvad det så måtte koste at få behandlet deres sager, skal sikres en bedre adgang til også at få den rigtige erstatning.
Vi ser jo, at det bare ikke sker i alle tilfælde i dag, og dermed efterlader vi jo de her ofre på perronen.
Så kan det blive for dyrt?
Kan der være en pris, der ikke er værd at betale, for at sikre, at folk får det, de retmæssigt har krav på?
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-04-20:
Folk skal jo have den erstatning, som de skal have.
Hvorvidt det bliver for dyrt er jo en af de ting, som vi skal have belyst i de spørgsmål, vi har til regeringen, men som udgangspunkt skal folk jo have den erstatning, de har krav på.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-20:
Det er, fordi der er flere, der har sagt: Åh, det bliver måske sådan lidt omkostningstungt osv., og måske forlænger det tiden for alle de andre sager osv.
Mener den konservative ordfører, at det faktisk kan blive for dyrt at sikre folk den erstatning, som de retmæssigt har krav på, men som de ikke får, fordi de ikke er i stand til at ansøge korrekt om den?
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-04-20:
Mange tak for det.
Jeg er jo det, man i SF kender som vikaren – og bemærk, at jeg undlader at sige mere i den sætning – da Mads Andersen desværre er sygemeldt i dag.
Men jeg vil gerne sige rigtig mange tak til SF for at fremsætte dette beslutningsforslag, og jeg vil gerne sige tak til min dygtige kollega Karina Lorentzen Dehnhardt, med hvem jeg er valgt i Sydjyllands storkreds, for at komme med forslaget.
Det foreslås at styrke retten til erstatning for voldsofre, og der er vi jo meget enige i intentionen bag forslaget.
I dag frafalder bistanden til voldsofre, når der er faldet dom i en sag.
Offeret er ikke repræsenteret ved nogen bistandsadvokat, efter at sagen overgår til behandling i Erstatningsnævnet.
Og det betyder, at voldsofre selv skal finde ud af, hvordan de får erstatning, og det er slet ikke ligetil.
Det er snarere en noget kompliceret proces.
I en nyligt opgjort undersøgelse, som vi også hørte om tidligere på dagen, eller aftenen, fremgår det jo, at ofrene i vidt omfang ikke ansøger om relevante erstatningskrav, og den undersøgelse var baseret på 100 sager tilbage i 2017, hvoraf det fremgik, at der kun blev rejst krav om godtgørelse for varige mén i 3 ud af de 100 sager.
I sager med meget grove forbrydelser, eksempelvis gentagen seksuelt misbrug af mindreårige, blev der ikke rejst krav om erstatning for varige mén i nogen af sagerne.
I Det Konservative Folkeparti deler vi intentionen bag beslutningsforslaget.
Voldsofrene skal kunne få den retmæssige erstatning, også selv om offeret selv ikke er i stand til at søge erstatning.
Vi mener dog, at der er behov for at få belyst konsekvenserne af at behandle Erstatningsnævnets sager efter en anmeldelsesprincip.
Så vi ønsker, at regeringen indkalder til forhandlinger, så vi kan blive klogere på argumenter for og imod anmeldelsesprincipper.
Vi kan altså ikke støtte dette forslag, før vi har fået belyst konsekvenserne af et anmeldelsesprincip, og det glæder vi os til at få fra ministeren.
Mange tak.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-20:
Tak for ordet, formand, og tak til SF for beslutningsforslaget, hvor det foreslås, at man overgår fra et såkaldt ansøgningsprincip til et anmeldelsesprincip, når det gælder erstatning for voldsofre.
I dag kan det være meget svært for voldsofferet.
Ikke bare bliver man udsat for den helt forfærdelige oplevelse, det er at blive udsat for en voldsepisode, men når der så efterfølgende ved ansøgning om erstatning til Erstatningsnævnet skal ske en hel masse arbejde og man skal helt ned i detaljerne om alt fra periode for periode og post for post i det, man søger om, så er der risiko for, at det vil medføre en tilbageholdenhed, i forhold til hvem der ansøger om det her.
Det kan jo betyde, at der er en forskellig retsstilling, når det kommer til erstatning, for mennesker, der har ressourcerne til at søge post for post og periode for periode, og mennesker, der ikke har evnerne og ressourcerne til at søge post for post og periode for periode.
Derfor må vi være ærlige om, at det er et kæmpeproblem, at der er mennesker, der ikke har ressourcerne til at søge på den rigtige måde.
Derfor vil jeg gå længere end dem, der bare har sagt, at det er et sympatisk forslag, og sige, at det er et rigtigt forslag for at skabe den fornødne retssikkerhed for flere mennesker.
Det eneste »men«, som Radikale Venstre lige har i den her forbindelse, er, at det vil kræve noget finansiering at få flere sager behandlet og flere sagsbehandlere.
Derfor støtter vi til fulde de intentioner, der ligger bag det meget vigtige beslutningsforslag her, men vi skal først have skaffet noget finansiering til at få det ført ud i livet.