runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2020-11-20:
Tak for det.
Jeg skal også starte med at sige, at jeg heller ikke er beskæftigelsesordfører, men jeg har på vegne af vores beskæftigelsesordfører, fru Jette Gottlieb, fornøjelsen af holde talen.
Da vi behandlede lovforslaget om etablering af Seniorpensionsenheden i forrige samling, havde Enhedslisten nogle betænkeligheder omkring sagsgangen.
Kommunerne skal lave al vejledning og sagsafklaring, hvorefter enheden skal træffe afgørelsen.
Selv om der er en vis mulighed for at kontakte enheden telefonisk eller skriftligt, skal vi huske, at vi taler om sårbare og ældre mennesker, for hvem det måske ikke altid er helt ligetil.
I den forbindelse må der ligge en klokkeklar vejledning til kommunerne om, i hvor grad de kan være nødt til at være behjælpelige frem til den egentlige sagsbehandling.
Der har vi også bemærket i høringssvarene, at KL faktisk havde foretrukket, at kommunerne selv påtog sig hele opgaven.
Men når enheden så har behandlet sagen, overgår den til ATP eller Udbetaling Danmark.
Så kan de to så siden skændes om, hvor fejlen ligger, hvis der sker en fejludbetaling, medmindre de får den kørt over på kommunen.
Jeg opfatter det sådan, at vi har fået tilsagn om, at ministeriet vil følge løbende op på, hvordan loven og enheden fungerer, og om de fungerer efter hensigten, og vi ser frem til at få en rapport om det om et års tid.
Derudover skal vi også justere reglerne for beregning af folkepensionen.
Der har vi en vis bekymring for, at det her giver anledning til merudgifter.
Det vil vi i udvalgsbehandlingen gerne bede om en oversigt over.
Så skal vi bare til slut tilkendegive, at vi selvfølgelig ikke er begejstret for den substanssammenblanding, der også ligger i det her lovforslag.
Men Enhedslisten bakker op om lovforslag nr. L 21.
Karsten Hønge (SF), 2020-11-20:
Seniorpensionen giver en hånd til nogle mennesker, som ikke kan holde hele sæsonen frem til folkepensionsalderen.
Med forliget om tidlig tilbagetrækning – den, der vel også går under overskriften Arnepensionen – er der udsigt til at gøre ordningen endnu bedre.
SF synes, det er naturligt, at vi opretter en uafhængig enhed, som på tværs af og med afstand til kommunerne behandler disse sager.
SF støtter lovforslaget.
Samira Nawa (RV), 2020-11-20:
Som tidligere ordførere har berettet, går det her lovforslag ud på at rykke myndighedsansvaret for tildeling af seniorpension fra kommunerne, som midlertidigt har varetaget kompetencen, til Seniorpensionsenheden, og det sker, fordi det ikke må være postnummer og bopæl, der er afgørende for, hvordan behandlingen af tilkendelse af seniorpension falder ud.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-20:
Tak for det.
Dansk Folkeparti arbejdede hårdt på at få indført en ny ret til seniorpension.
Hvis man kun kan arbejde maks. 15 timer om ugen, får man ret til seniorpension, 6 år før man når folkepensionsalderen.
Det skulle være nemt at gå til, og det blev lavet på en måde, så alle kunne regne med at få en hurtig afklaring og ensartet sagsbehandling.
Det lykkedes, og det har jo vist sig, at seniorpensionen er blevet en succes.
For at lette overgangen færdigbehandler kommunerne de ansøgninger, der er indgivet før den 1. januar 2021.
Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Carsten Kissmeyer (V), 2020-11-20:
Tak for ordet.
Med det her lovforslag overdrages myndigheden fra kommunerne, der midlertidigt har varetaget opgaven med tildeling af seniorpension, til netop Seniorpensionsenheden, og dermed udmøntes den sidste del af aftalen om ret til seniorpension for nedslidte, som den tidligere regering indgik sammen med Dansk Folkeparti og De Radikale tilbage i maj måned i år, og som Socialdemokratiet heldigvis har tilsluttet sig efterfølgende.
Seniorpensionen erstatter den tidligere seniorførtidspension, som vi må erkende ikke havde den effekt, som var tiltænkt.
Det var desværre langt fra det antal, som vi forventede fik tildelt seniorførtidspension hen over årene, og det er også baggrunden for, at vi i aftalen skrev, at det skal være en økonomisk uafhængig enhed, der skal stå for tildelingen af seniorpension.
Sådan bliver det så med det her lovforslag, og på den måde sikrer vi, at det ikke bliver postnummeret, som afgør, hvorvidt man kan få tildelt en seniorpension, men uanset hvor i Danmark man bor, er det den samme myndighed, der kigger på det.
Det skaber tryghed og sikrer retssikkerheden for borgeren.
Venstre støtter lovforslaget.
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-20:
Mange tak til alle ordførerne for behandlingen af lovforslaget her.
Jeg har det på den måde, som jeg tror stort set alle ordførere har givet udtryk for ved behandlingen af det her lovforslag, senest fru Mette Thiesen fra Nye Borgerlige, at det er meget tæt på helt umuligt at forestille sig, hvor dyb en sorg man egentlig må føle som forældre, hvis det her skulle overgå en.
Derfor er det heller ikke for meget, at et helt enigt Folketing har grebet et forslag fremsat af borgere derude for rent faktisk at prøve at fremme og forbedre mulighederne for rent faktisk også at bearbejde den sorg – og det vil jeg gerne takke alle ordførerne for.
For som det er alle bekendt, er lovforslaget udformet på baggrund af den aftale, som regeringen og alle Folketingets partier indgik i juni, om at udvide retten til sorgorlov til 26 uger for forældre, der mister et barn under 18 år.
Aftalen, som jeg var inde på lige før, udspringer jo af et beslutningsforslag, som bygger på et borgerforslag, og heldigvis var det også et enigt Folketing, der stemte for det den 23. juni 2020 som en del af en politisk aftale.
De er en gruppe af borgere, som i mange år har kæmpet for at sætte det her højt op på den politiske dagsorden, og heldigvis lykkedes det dem at råbe Christiansborg op.
Med lovforslaget bliver der langt bedre mulighed for at give forældrene ro til at bearbejde sorgen, og jeg er glad for den brede politiske opbakning, der har været, til at få forbedret forholdene for forældre, der kommer ud for den helt ubegribelige og forfærdelige situation, det må være at miste et barn.
Med lovforslaget bliver der desuden mulighed for en trinvis udrulning af en ny digitalt understøttet revisionsordning i kommunerne.
Det giver rigtig god mening, og jeg glæder mig derfor også over de positive tilkendegivelser, der har været, om den del er forslaget.
Jeg ser selvfølgelig frem til den videre drøftelse af lovforslaget, og jeg stiller mig naturligvis til rådighed for den forestående udvalgsbehandling.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-20:
Det værste, man kan forestille sig som forælder, er at miste sit barn.
Det er nok den største frygt, man har, og det er jo ikke noget, der holder op, når barnet bliver ældre.
Det er jo ikke noget, der holder op, fordi barnet bliver 2, 4 eller 6 år, 9 år eller 12 år.
Jeg har selv to børn, to drenge, og jeg kan slet ikke forestille mig, jeg kan slet ikke sætte mig ind i, hvor frygteligt det ville være at miste dem.
Jeg har set familier, der nærmest er gået til grunde, fordi de har mistet noget af det mest dyrebare, de har, nemlig deres børn.
Derfor vil jeg også sige stor tak til alle de mennesker, som bakkede op om det borgerforslag, som vi behandlede her i Folketinget for noget tid siden.
For man bliver selvfølgelig ikke mindre forældre af, at barnet bliver ældre.
Om barnet er 2 år, om barnet er 9 år, 12 år eller 17 år, er man jo lige meget forældre, og så er det lige så meget ens barn, man mister.
Derfor er det også kun naturligt, at man som forældre, der har mistet et barn under 18 år, skal kunne få den her sorgorlov.
Jeg synes, det er et rigtig godt forslag, og jeg synes, det er ganske naturligt, at vi her udvider lovgivningen.
Nye Borgerlige støtter selvfølgelig det her lovforslag.
Naser Khader (KF), 2020-11-20:
Tak for det.
For mig er der ikke noget bedre end forældreskabet.
Det er noget, der virkelig giver mange glæder, men også en del bekymringer.
Vores børn elsker vi ubetinget, og vi er klar til at gøre alt for dem.
Derfor er tabet af et barn også den største sorg, man kan opleve som forældre.
Det er desværre en af de begivenheder, som min kollega Hanne Bjørn-Klausen har med i bagagen.
Jeg sender en kærlig tanke til Hanne og takker hende for, at hun har brugt sin situation til at hjælpe de forældre, som måtte stå i den ubærlige situation at have mistet et barn.
Jeg håber derfor på endnu en gang at se den brede opbakning, som Folketinget tidligere på året kunne mobilisere, da aftalen blev indgået, og det kan jeg se er det, vi oplever i dag.
For Det Konservative Folkeparti er det selvfølgelig et forslag, som vi støtter hundrede procent.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2020-11-20:
Tak for det, formand.
Forslaget om sorgorlov er et utrolig vigtigt forslag, og i Enhedslisten støtter vi selvfølgelig varmt op omkring det og har gjort det lige fra starten.
Jeg vil også gerne starte med at rette en stor, stor tak til alle jer, der oprindelig fandt kræfterne til at stille borgerforslaget.
Det er ganske imponerende, at mennesker, der er i en meget vanskelig situation, trods alt også finder kræfterne til at kunne prøve på at bedre den situation, ikke bare for sig selv, men for andre, der fremover måtte komme i en lignende situation.
Og jeg vil også gerne sige tak til de øvrige partier og til regeringen for at lytte til de forældre, som netop bragte deres egne smertelige erfaringer i spil.
Jeg er rigtig glad for, at vi nu kan få forslaget om sorgorlov gjort til virkelighed.
Det at miste et barn må være noget af det mest forfærdelige, man overhovedet kan komme ud for.
Der er også mange familier med flere børn, hvor der er brug for at bruge sine kræfter på de søskende, der stadig væk er der.
Det er også vigtigt at se på, hvordan vi kan forbedre mulighederne for hjælp og støtte gennem psykologbehandling og andre tiltag.
Men endnu en gang tusind tak for initiativet med borgerforslaget.
Den lovgivning, vi laver nu, vil forhåbentlig kunne hjælpe de mennesker, der står i deres livs værste situation, en anelse, og derfor er det også vigtigt, at vi som samfund dér træder til.
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne for at rejse borgerforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-20:
Jeg vil bare spørge hr. Peder Hvelplund, om alle de ord, han siger om det flag, vi taler om i dag, ikke også kunne knyttes på andre flag, som hr. Hvelplunds parti derfor måske kunne have lyst til at se i Folketingets flagstænger.
Kunne man f.eks. forestille sig, at Enhedslisten ville synes om at se den røde fane i Folketingets flagstænger den 1. maj?
Jamen det er for os fuldstændig afgørende, at den her ringeagt af Folketinget som en politisk neutral institution skal blotlægges ved, at alle folketingsmedlemmer stemmer.
Altså, vi er nødt til for historiebøgernes skyld at vide, hvem det var, der ville tage politisk patent og ejerskab til en institution, der burde være alle danskeres.
Derfor er det ikke godt nok at gøre det som et udvalgsarbejde.
Jeg kan godt forstå, at hr. Karsten Lauritzen ikke ønsker at svare på, om der er folk i hans bekendtskabskreds, der måtte være imod et af de tre flag, for naturligvis er der det.
Der er en ganske stor andel af den danske befolkning, som er imod.
Karsten Lauritzen (V), 2020-11-20:
Men jeg accepterer ikke præmissen for spørgsmålet.
Jeg forstår godt, at hr. Morten Messerschmidt spørger, men jeg accepterer ikke præmissen.
Vi er medlem af FN, og, ja, der er problemer med FN.
Jeg synes, det er fair og rimeligt, at man på nogle udvalgte dage lader de flag vaje fra Folketinget.
Så skal man være meget varsom med, hvad man i øvrigt tillader – meget varsom – for man sender også et signal til nogle, som gerne vil have deres flag op på den internationale kampdag og på andre særlige dage.
Det skal man tænke grundigt over.
Derfor er vi i Venstre tilfredse med, at Præsidiet træffer en beslutning med inddragelse af Udvalget for Forretningsordenen, hvor de partier, der ikke sidder i Præsidiet, så har mulighed for at blive hørt.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-20:
Jeg kan starte med at tilslutte mig det, hr. Karsten Lauritzen siger i forhold til at indskærpe overholdelsen af flagreglementet, ikke mindst ved ministerierne.
Det er en uskik, og det bør indskærpes, at det vil man ikke finde sig i.
Når det er sagt, ophører enigheden nok også.
Jeg kan forsikre hr. Karsten Lauritzen om, at vi uafladeligt vil bringe sagen op i Folketingssalen, hver eneste gang Venstre eller et flertal i Præsidiet ønsker at udvande den måde, Folketinget fremstår på som institution.
For det er jo det, der er sagen.
Det her handler ikke om, hvad det er for nogle organisationer, man ønsker at udtale sig om.
Det handler om, at Folketinget slet ikke som institution skal have en holdning til disse institutioner, hvad enten det handler om EU, FN eller lgbt+-flaget.
Der vil jeg altså bare spørge: Kender hr. Karsten Lauritzen – hvis han nu gransker sit hjerte – et menneske derude i det danske samfund, som på et tidspunkt har udtalt sig imod enten EU, FN eller det, som lgbt+-flaget repræsenterer?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2020-11-20:
Helt ærligt: Jeg ved ikke, om der er blevet søgt om det, og hvis der er blevet søgt om det, ville jeg synes, det var naturligt, at det var Præsidiet, der behandlede den sag.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-20:
I Dansk Folkeparti mener vi jo, at det er Dannebrog, der skal vaje, og ikke andre flag.
Men jeg vil høre i forhold til f.eks. kvindernes internationale kampdag, om der er blevet søgt om det, og om den socialdemokratiske ordfører mener, at der skal gives lov til at flage for det på Christiansborg.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2020-11-20:
Dannebrog er danskernes flag, og Dannebrog hænger også foran Christiansborg alle dage hele året, og jeg synes, at det er rigtig godt, at vi flager med Dannebrog herudenfor og viser, hvad det er for en institution, vi er.
Men det ændrer så ikke ved, hvilket jeg også nævnte i min ordførertale, at ved særlige lejligheder må vi også godt flage med andre flag, sådan som Præsidiet jo også har besluttet at gøre med hensyn til de organisationer, som vi hylder – FN og EU – og så også, når der kommer statsbesøg eller Færøerne og Grønland har deres nationaldag osv.
Og så er der bare den lille bemærkning, at prideflaget jo ikke er en organisations flag.
Prideflaget er et flag, der kommer udefra, som udtrykker et ønske om og en markering af lighed mellem mennesker.
Det er ikke nogen organisation, og derfor synes jeg også, det er naturligt, at man – i hvert fald som jeg er blevet orienteret i forhold til de ansøgninger, der er kommet til Præsidiet omkring at få lov til at hænge organisationers flag op – har fået et nej.
Jeg har faktisk indtryk af, at det er sådan, at der er en bred opbakning til, at vi flager med regnbueflaget.
Det er Præsidiet, der tager beslutningen.
Egil Hulgaard (KF), 2020-11-20:
... Men som det blev sagt før, er det da vigtigt, at der er en bredere opbakning til en beslutning som den.
Så synes ordføreren ikke, det ville være naturligt at diskutere det i Udvalget for Forretningsordenen?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2020-11-20:
Nu diskuterer vi det også her i Folketingssalen, og det kan også diskuteres i Udvalget for Forretningsordenen, men det ændrer ikke ved, at jeg mener, at det er Præsidiet, der må drage den endelige beslutning.
Egil Hulgaard (KF), 2020-11-20:
Da vi diskuterede det her sidst, efterlyste vi fra Konservatives side, at Udvalget for Forretningsordenen blev inddraget i højere grad, og det gav Socialdemokratiet dengang faktisk opbakning til.
Så mit spørgsmål er, om det ikke ville have været hensigtsmæssigt at inddrage Udvalget for Forretningsordenen i den her beslutning?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2020-11-20:
Jeg er sådan set fuldstændig enig i, at Folketinget skal være demokratisk.
Jeg synes også, det er udtryk for en demokratisk tankegang, at man på de dage, hvor man hylder lighed for mennesker, vælger at hejse Regnbueflaget, og at det er Præsidiet, der tager den beslutning – med det flertal, der nu til enhver tid måtte være i Præsidiet.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-20:
Men det er jo ikke demokratisk, hr. Lennart Damsbo-Andersen, i den forstand at Folketinget jo burde være hævet over, hvad man har valgt.
Jeg går ikke ud fra, at hr. Lennart Damsbo-Andersen synes, at fordi Folketinget i den her periode tilhører venstrefløjen, vil det være naturligt f.eks. at fejre 1. maj med røde faner.
Så vil jeg i hvert fald gerne have, at hr. Lennart Damsbo-Andersen siger det klart.
Altså, jeg føler mig ret overbevist om, at vi er enige om, at Folketinget som institution skal være politisk neutral, ligesom det gælder domstolene, ligesom det gælder kongehuset og en række andre institutioner her i landet.
Det skal være sådan, at man føler ejerskab til dem, uanset hvad for et kryds man sætter, når man går til stemmeurnerne.
Og det vil jeg gerne høre om hr. Lennart Damsbo-Andersen ikke er enig i – for det var det modsatte, han sagde lige før.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-20:
Jeg kunne forstå, at ordføreren snakkede meget om ønsket om lighed.
Men kan ordføreren forstå, at der kan være andre, der gerne vil have hejst et flag herinde på Christiansborg nu, og som søger Præsidiet om lov til at hejse et flag?
Lige pludselig kan vi have tonsvis af flag, vi skal have hængt op i flagstangen.
Er der ikke en forskelsbehandling, hvis man så siger, at prideflaget må have lov til at være der, men at de andre ikke må have lov til at være der?
Derfor vil det da være mest logisk, at vi holder os til Dannebrog.
Dannebrog er danskernes flag; vi har Dannebrog til at flage med.
Karsten Lauritzen (V), 2020-11-20:
Det tror jeg faktisk ikke.
Jeg tror, at de respekterer, at vi har folkestyre, og at der er nogle regler.
Man kan jo aldrig stille alle tilfredse, så det tror jeg faktisk de respekterer.
Det tror jeg også hr. Morten Messerschmidt egentlig respekterer.
Det er jo en del af demokratiet – det er det, vi hylder herinde.
Det, jeg ikke vil acceptere, er, at Dansk Folkeparti får lov til at tage patent på at hylde Dannebrog, for det er vores alle sammens flag – og jeg er glad for Dannebrog.
Men mit parti bruger jo Dannebrog på en anden måde og i et andet omfang end Dansk Folkeparti.
Trine Torp (SF), 2020-11-20:
Ikke mig bekendt.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-20:
Det tager jeg bestemt imod, og jeg er glad for, at Det Konservative Folkeparti har taget det spørgsmål op, så vi forhåbentlig får lavet en ændring af praksis.
Jeg er bare nysgerrig, for som hr. Jens Rohde siger, er jeg jo historisk interesseret: Gjorde Socialistisk Folkeparti indsigelser over for Præsidiet omkring proceduren for afvisningen dengang?
Trine Torp (SF), 2020-11-20:
Jeg ved det ikke.
Det er jo en diskussion med hr. Jens Rohde, som hr. Morten Messerschmidt har haft, og det er rigtigt, at det forslag blev afvist dengang.
Jeg har indtil videre haft det sådan, at jeg har respekteret de beslutninger, der blev truffet i Præsidiet.
Men jeg vil da også være imødekommende, og hvis de her flagregler er noget, der ligger Folketingets partier generelt på sinde, så synes jeg da, at vi skal have drøftelsen i Udvalget for Forretningsordenen.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-20:
Ja, nu afslørede hr. Jens Rohde jo – jeg ved ikke, om det er i overensstemmelse med protokollen – fra det interne forhold i Præsidiet, at der angiveligt tidligere skulle have været en ansøgning om det her stribede flag, som vi taler om, fra SF, som ordføreren repræsenterer, og at anmodningen så skulle have været afvist ved en formandsbeslutning.
Der kunne jeg bare tænke mig at spørge, for jeg forstår det sådan, at man har været utilfreds med den procedure: Hvorfor indbragte man det så ikke dengang for eksempelvis Udvalget for Forretningsordenen eller for Folketinget, så vi kunne have haft en behandling af sagen her i salen, ligesom vi på min og Dansk Folkepartis foranledning har en behandling af det her i dag?
Trine Torp (SF), 2020-11-20:
Så gerne for min skyld.
Egil Hulgaard (KF), 2020-11-20:
Tak for det, og jeg vil spørge om det samme, som jeg spurgte den radikale ordfører om: Er det ikke formålstjenligt at tage den her slags diskussioner omkring f.eks. flagreglerne for Folketinget i Udvalget for Forretningsordenen?
Trine Torp (SF), 2020-11-20:
Tak for det.
Med det her beslutningsforslag ønsker forslagsstillerne at rulle regler om flagning foran Christiansborg tilbage til det, der gjaldt, inden de blev ændret i september 2019.
Herudover flages der på valgdagen og efter de regler, der gælder for officielle flagdage i Danmark.
På Grønlands og Færøernes festdage flages der med henholdsvis det grønlandske og færøske flag.
Ved vigtige besøg udefra flages der med det besøgende lands flag på den ene flagstang og Dannebrog på den anden for at vise vores respekt for dem og deres besøg her.
Der flages med de nordiske flag på Nordens dag , med EU-flaget på EU-dagen og med FN-flaget på FN-dagen.
På den måde anerkendes det internationale samarbejde og de fællesskaber, som vi er en del af.
Helt generelt er Dannebrog det dominerende flag, som pryder Christiansborg, og det hænger side om side med de flag, der så ved særlige lejligheder flages med.
Det er sådan, vi synes det skal være.
I SF bakker vi op om de nuværende flagregler og kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Jens Rohde (RV), 2020-11-20:
Det kan Det Konservative Folkeparti også roligt gøre.
Egil Hulgaard (KF), 2020-11-20:
Det tager jeg som et tydeligt ja.
Jens Rohde (RV), 2020-11-20:
Jo, gerne for min skyld.
Jeg har intet forhold til, at jeg som præsidiemedlem skal sidde og træffe den slags beslutninger.
Jeg konstaterer bare, at det er sådan, forretningsordenen har været.
I den tidligere periode var det Folketingets formand, der meddelte det.
Nu er vi så kommet et skridt videre i den demokratiske proces, for nu er det så Præsidiet, der gør det.
Sådan udvikler det sig jo, kan man sige, og så kan vi fint flytte det over i Udvalget for Forretningsordenen.
Og igen: Jeg har ingen kritik af, at vi nu diskuterer det her i Folketingssalen.
Det synes jeg kun er helt rimeligt, fordi det, der ligger folk på sinde, er fuldstændig legitimt, og jeg ved, at hr. Morten Messerschmidt føler for det her spørgsmål.
Så lad os da have en god drøftelse af det.
Det synes jeg er fremragende – også selv om det er på en fredag eftermiddag, og det er til lyden af grydelågstamburkorpset.
Egil Hulgaard (KF), 2020-11-20:
Tak for det.
Vi vil gerne fra konservativ side agitere for, at den her slags beslutninger om f.eks. flagregler bliver flyttet over i Udvalget for Forretningsordenen.
Hvad mener ordføreren om det?
Er det ikke et passende sted at høre alle Folketingets partier om, hvordan vi skal flage i Folketinget?
Jens Rohde (RV), 2020-11-20:
Alle os, der er her, er hamrende politiske; der findes da ikke en mere politisk institution i dette land end Folketinget, hr. Morten Messerschmidt.
Og ja, som sagt synes jeg, det ville være smukt, hvis vi kunne finde ud af at markere nogle flere dage.
Vi har Dannebrog øverst, vi flager med Dannebrog hver dag, og så ville det da være smukt, hvis vi i anledning af nogle helt særlige dage – så kan man så diskutere, hvilke det skal være; det kunne man jo lade være en beslutning, der blev taget her – markerede det.
Det er da en historiebevidstgørelse, og hr. Morten Messerschmidt er jo meget glad for historie ligesom mig selv, så det kunne måske være en del af den dannelse, hr. Morten Messerschmidt ellers taler så meget for.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-20:
Det kunne være, at man skulle tage imod det tilbud og simpelt hen få alverdens flag op, sådan at skaden vil blive smurt ud over det hele, og ingen rigtig ville bemærke det.
Så vil man ikke kunne se det ene flag for det andet.
Jeg vil bare lige sige, at det her ikke handler om Dannebrog – det må være en vildfarelse, som er opstået et eller andet sted i det radikale gruppeværelse.
Det her handler om Folketinget, altså at Folketinget som institution skal være apolitisk.
Så lad mig sådan helt generelt uden at tale om Dannebrog eller andre flag bare spørge hr. Jens Rohde, om han ikke er enig i det, altså at det ikke er sådan, at en bestemt bevægelse kan få lov til at blive identificeret med Folketinget som institution.
Det er vel sådan, at uanset hvad man stemmer, uanset hvad man mener og føler, så skal man kunne føle sig som en del af det danske folkestyre og således af Folketinget som institution.