runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jane Heitmann (V), 2021-04-08:
Jamen jeg har jo bl.a. hørt Enhedslisten, altså støttepartiet for Socialdemokraterne, stå her og sige, at vi skal have et opgør med minuttyranniet.
Jeg forstår godt den undren, der er i FOA, hvor man tænker, at det da er fint nok, at regeringen lægger et lovforslag frem, men at der ikke er nogen pegepind, i forhold til hvordan vi når derhen.
Jeg kan også høre, at ministeren ikke aner, hvad hun skal svare, så det tager jeg bare til efterretning.
Tak for det, minister.
Astrid Krag (S), 2021-04-08:
Det kan også blive lidt for plat, ikke?
Jeg sagde faktisk også i min tale, at jeg egentlig havde tænkt mig, at jeg ikke ville stå og komme med konkrete eksempler på, hvad jeg synes kunne være helt vildt spændende man gjorde lokalt, og hvor jeg tror der kunne være gevinster at hente ved at ændre tilrettelæggelsen af hjælpen, omsorgen og plejen for de ældre.
Det er ikke fru Jane Heitmann eller social- og ældreministeren eller fru Birgitte Vind, der ved bedst.
Det kunne vi også se i den undersøgelse, VIVE har lavet af socialområdet under coronakrisen: De innovative, nye løsninger er kommet fra frontmedarbejderne i mødet med borgerne.
Jeg kan ikke forstå, at Venstre er så bange for at slippe den kraft fri.
Liselott Blixt (DF), 2021-04-08:
Mange tak.
Jeg tror faktisk, at vi alle sammen vil det bedste for vores ældre og vil det bedste for vores personale.
Nu ved jeg, at social- og ældreministeren har været valgt i min kommune, hvor jeg har siddet som formand, og jeg må bare sige, at der er personalet rigtig glade.
Jeg kunne som sundhedsordfører godt tænke mig at vide: Hvordan sikrer vi, at der ikke gøres forskel på dem, der i kommunen er under sundhedslovgivningen, og dem, der er under sociallovgivningen?
Der er rigtig stor forskel, også når man har brug for akut hjælp og en akut sengeplads i kommunen.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2021-04-08:
Ønsket er overhovedet ikke et kommercielt rugemødreskab.
For at komme med et eksempel – bare for at sige, hvad de etiske dilemmaer er – så er der sikkert også nogen, der i sin tid kunne have stillet sig op og have haft meget høje etiske standarder for, at folk betalte for at få afbrudt deres svangerskab, dengang abort stadig var forbudt i Danmark.
Det er jo sådan, at det er mennesker, som er drevet ud i noget, fordi de gerne vil være forældre, og det er de danske regler og flertallet i Folketinget, der er med til at drive dem derud, hvor de ender, fordi vi ikke laver nogle regler, hvor de kan benytte sig af danske modeller.
Og der synes jeg, vi påtager os et medansvar for nogle ulykkelige skæbner, og sådan er det også at være lovgiver, når der er svære dilemmaer.
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-08:
Tak for det, formand.
Med dette lovforslag foreslås det at udvide igu-ordningen, så den også omfatter flygtninge og familiesammenførte til flygtninge, der har opholdt sig i Danmark i 5-10 år.
I Socialdemokratiet er vi varme tilhængere af igu-ordningen, fordi den fungerer rigtig godt.
Det har vist sig, at igu-ordningen haft held med at hjælpe flere flygtninge ind på arbejdsmarkedet.
Vi er desuden rigtig glade for, at den danske model, med arbejdsmarkedets parter, bidrager med at løfte en stor opgave på integrationsområdet i forbindelse med igu.
En af de største udfordringer, der er opstået som konsekvens af den store indvandring fra forskellige mellemøstlige og nordafrikanske lande, er, at relativt få personer fra denne del af verden – i forhold til sammenlignelige grupper – er kommet i beskæftigelse.
Med lovforslaget foreslås det derfor også at styrke den faglige og sproglige opkvalificeringsindsats i forbindelse med igu-ordningen.
Omfanget af uddannelse i form af bl.a. amu og sprogkurser udvides derfor med 3 uger, og dermed vil der samlet set være 23 ugers uddannelse i et igu-forløb.
I Socialdemokratiet mener vi, at det er helt afgørende, at mennesker kommer i arbejde, både af hensyn til dem selv og deres generelle velbefindende, men også af hensyn til dansk økonomi og vores samfundsmodel.
Hele grundlaget for vores velfærdsstat er, at raske rørige voksne borgere bidrager med det, de kan på arbejdsmarkedet, og at så få som overhovedet muligt er midlertidigt på offentlig forsørgelse.
Og derfor støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Marie Krarup (DF), 2021-04-08:
Vil ordføreren ikke medgive, at det her forslag vil gøre det sværere at hjemsende flygtninge til deres hjemlande?
Og vil ordføreren dermed ikke medgive, at det her er en gennemhulning af det såkaldte paradigmeskifte, der jo var en aktiv hjemsendelsespolitik, som Socialdemokratiet bryster sig af at have overtaget fra den tidligere regering og fra Dansk Folkeparti, og som man jo har lovet at stå på mål for, men som man jo så nu svigter, bl.a. med den her lovgivning, hvor man lader flygtninge omdannes til indvandrere, sådan at de kan blive i Danmark, altså at man dropper muligheden for at sende folk hjem, lige så snart der er mulighed for det?
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-08:
Nej, for det første er igu'en jo ikke nogen socialdemokratisk opfindelse, selv om jeg synes, at det er en fin opfindelse.
Men det er jo ikke en socialdemokratisk opfindelse; det er en ordning, der blev etableret under den tidligere regering i fællesskab med arbejdsmarkedets parter.
Og jeg synes jo ikke, at man skal se det her som en modsætning til hjemsendelse.
Det her er et spørgsmål om, om folk skal arbejde, mens de har et lovligt opholdsgrundlag i Danmark, eller om de skal de være på offentlig forsørgelse, mens de har et lovligt opholdsgrundlag i Danmark.
Og vi vil jo hellere have, at folk forsørger sig selv, mens de har et lovligt opholdsgrundlag i Danmark.
Og det er jo det, som det her dybest set drejer sig om.
Marie Krarup (DF), 2021-04-08:
Ja, men det er jo en snak for den syge moster.
For det er jo samtidig en måde at udsætte deres mulighed for at blive hjemsendt på, fordi man kan få lov at blive, hvis man er i arbejde.
Så derfor er det jo ikke rigtigt, at det her ikke udvider det antal af folk, som kan blive i Danmark i stedet for at tage tilbage til deres hjemlande.
Så den køber jeg ikke, og jeg synes, det er lidt sørgeligt, at man som regering påstår, at man fører en meget stram udlændingepolitik, og at der så tydeligvis er huller rundtomkring.
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-08:
Men det, jeg bare synes er lidt pudsigt ved den kritik, er, at den regering, som fru Marie Krarups parti selv støttede, jo indførte den her ordning.
Det er jo ikke Socialdemokratiet, der indførte den her ordning – hvis man nu overhovedet er modstander af ordningen.
Og jeg er sådan set ikke modstander af ordningen; jeg synes, det er en god ordning.
Marie Krarup (DF), 2021-04-08:
I Dansk Folkeparti er vi imod ordningen.
Vi synes, det er sørgeligt, at man har en ordning, hvor man omdanner flygtninge til indvandrere, for man giver flygtninge mulighed for at få en uddannelse, så de kan bide sig fast på det danske arbejdsmarked og dermed udsætte muligheden for at blive hjemsendt.
Det er forkert.
Det er imod det såkaldte paradigmeskifte, dvs. en aktiv hjemsendelsespolitik, som vi i Dansk Folkeparti har arbejdet for, og som den nuværende regering af og til bryster sig af at have overtaget, men hvor vi i hvert fald på det område kan sige, at det har man så ikke.
Det drejer sig om, at flygtninge er flygtninge, og lige så snart der er mulighed for det, skal de sendes hjem.
For Danmark er ikke et indvandrerland.
Vi synes også, det er grotesk, at man, når man har gennemgået den her uddannelse og man så ikke får et arbejde, så faktisk kan få ret til dagpenge på dimittendsats.
Det er en absurditet, som vi ikke burde have i landet.
Vi bør behandle flygtninge som flygtninge og få dem sendt tilbage så hurtigt som muligt.
Så Dansk Folkeparti siger nej til det her lovforslag.
Halime Oguz (SF), 2021-04-08:
Tak for det.
Jeg vil starte med at sige tak til regeringen for at fremsætte dette lovforslag, der skal udvide og forlænge integrationsgrunduddannelsesforløbet.
SF støtter lovforslaget, da ordningen har vist sig at være en effektiv vej til varig beskæftigelse blandt flygtninge og familiesammenførte.
Vi mener, at det er det helt rigtige at udvide målgruppen, så flere kan få gavn af ordningen, der har vist sig at styrke målgruppens faglige, sproglige og sociale kompetencer samt kendskabet til det danske arbejdsmarked.
Alt dette er med til at styrke integrationen, og det vil vi selvfølgelig gerne bakke op om.
For SF er det vigtigt, at arbejdsmarkedets parter tager et medansvar for integrationen, da vi på den måde opnår gode resultater og får en integration, som virker.
Trepartsaftalen er den danske model, når den er bedst, og den har i høj grad vist sit værd i forbindelse med igu-ordningen.
På den baggrund kan jeg meddele, at SF støtter dette lovforslag.
Samira Nawa (RV), 2021-04-08:
Mange tak.
Igu-ordningen, integrationsgrunduddannelsen, blev etableret tilbage i 2016 og har vist sig at være en rigtig god ordning og rigtig effektiv i forhold til at få mennesker med flygtningebaggrund i beskæftigelse.
Vi så egentlig gerne, at målgruppen blev udvidet mere, end lovforslaget her lægger op til, så også mennesker over 40 år og dem, der har været i Danmark i mere end 5 år, alle kan få gavn af det.
Men helt generelt er det her et eksempel på, hvordan det danske arbejdsmarked fungerer med aftaler, der involverer alle parter, inklusive regeringen.
Det er sund fornuft at udvide igu-ordningen.
Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2021-04-08:
Det er fint at forlænge fra 5 til 10 år, og det er fint at forlænge fra 20 til 23 uger.
Men det er alligevel bemærkelsesværdigt, at antallet af igu-aftaler falder og falder, også selv om en del af forklaringen er, at antallet i målgruppen falder.
Når det er sagt, er der altså også en del mangler i den praktiske måde, igu'en fungerer på.
Først og fremmest er der mangler i den formulerede progression i praksis.
Det er fint at udvide ordningen til 10 år, så der er mulighed for at råde bod på fortidens synder, hvor man ikke har gjort nok for at sikre, at de mennesker, det drejer sig om, har kunnet få en opkvalificering.
Men jeg tror, det er rigtig vigtigt, at det offentlige melder sig mere på banen med igu-aftaler, specielt inden for sundhedsområdet, socialområdet m.m. I den forbindelse er det vigtigt, at igu-praktikken både i det offentlige og i det private opfattes som en væsentlig del af opkvalifikationen både socialt og fagligt.
Det er ikke meningen, at en igu-elev skal gå alene på en arbejdsplads i de tidlige morgentimer, som jeg har hørt eksempler på.
I de bedste udgaver ville en igu-praktik kunne udløse lidt merit ved påbegyndelsen af en egentlig erhvervsuddannelse.
Og ja, der er ingen tvivl om, at det, der kommer ud af det på danskkundskabsområdet, kunne være meget bedre.
Så må vi se, om de ekstra 3 uger kan hjælpe her.
Det samme kunne også gælde læse-, skrive-, regne- og ikke mindst it-kundskaber.
Men Enhedslisten støtter den her forbedring af igu-aftalen.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-08:
Tak, hr. formand.
Vi synes jo, at det her er et rigtig fint forslag.
Igu'en og integrationsydelsen, har været en sjælden succes i en ellers ret svær verden, når det gælder integration i Danmark.
Jeg hørte Dansk Folkeparti være lidt kritiske over for det her, og jeg vil bare lige understrege, at igu'en jo ikke ændrer et komma ved, at flygtninge skal tilbage til hjemlandet, så snart der er fred.
I den forbindelse vil jeg gerne rose udlændinge- og integrationsministeren for det igangværende arbejde med at få syriske flygtninge tilbage til de dele af Syrien, hvor man vurderer, at der er fredeligt nok.
Alt andet lige er det jo altså bedre for en syrisk flygtning at have arbejdet i et vist antal år og have dygtiggjort sig som – hvad ved jeg – tømrer eller smed for så at kunne tage tilbage og hjælpe med at genopbygge sit land end at have siddet og lavet absolut ingenting og ene og alene været en byrde for det danske samfund.
Det ændrer selvfølgelig ikke på vores kritik af ministeren og Socialdemokratiet, der jo så samtidig har hævet ydelserne til arbejdsløse flygtningefamilier og gjort det nemmere for andre grupper af flygtninge at blive i Danmark, hvis de har et arbejde.
Mads Fuglede (V), 2021-04-08:
Tak for ordet.
Siden indførelsen af igu-ordningen i juli 2016 og frem til november 2020 er der registreret i alt 2.596 aftaler.
Det er 2.596 personer, der måske ville have haft en længere og mere besværlig vej ind på det danske arbejdsmarked, eller værre, slet ikke havde været en del af det arbejdende fællesskab – det største fællesskab, der overhovedet eksisterer her i landet, og nøglen til, at man får et vellykket ophold i den periode, man er i Danmark, uanset hvor lang den måtte være.
Skal man tilbage til sit oprindelsesland, hvis der bliver fred der, er det jo helt klart, at man så skal lære noget, der kan bruges aktivt, mens man er her, og man skal også være selvforsørgende, sådan at det er så lille en udgift som muligt for det danske samfund.
Vi ved nemlig, at flygtninge, der kommer til Danmark, uanset hvor længe de skal blive her, skal ud på arbejdsmarkedet så hurtigt som muligt, for jo længere tid de er uden for arbejdsmarkedet, jo sværere bliver det at komme ind.
Integrationsgrunduddannelsen er et rigtig godt redskab til at få flere i arbejde og gøre flere flygtninge selvforsørgende og holde de egenskaber ved lige, som ellers ville blive sat på standby, hvis de en dag skal genopbygge det land, de har forladt, og som måske ligger i ruiner.
Så er de på lige fod med alle andre og kan bidrage til samfundet, så længe de er her.
Ordningen har vist sig at være usædvanlig succesfuld.
Det er derfor, at den så sent som i 2019 blev forlænget til 2022, og det er vi glade for.
Da vi i sin tid indførte integrationsgrunduddannelsen, var målgruppen ca. 19.000 personer.
Det hang sammen med den store tilstrømning af flygtninge og familiesammenførte til flygtninge.
Nu er målgruppen som resultat af den tidligere regerings succesfulde opstramninger på hele området reduceret til 8.500 personer, da tilstrømningen er mindre, samtidig med at beskæftigelsen blandt nytilkomne flygtninge og familiesammenførte til flygtninge gennem de senere år er steget.
Udfordringerne er dog fortsat store, og derfor giver det også god mening, at vi nu udvider ordningen, så den gælder personer, der har været her i op til 10 år.
Med de ord kan jeg meddele, at Venstre godt kan støtte forslaget.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-08:
Jamen nu er det sådan, at når de kommer hertil fra et andet land, har de ofte fraskrevet sig rettigheden i det land, i hvert fald i Ukraine.
Det, der er problemet, er, at efter de danske regler kan man jo ikke stedbarnsadoptere, hvis der er tale om et kommercielt rugemødreskab.
Hvis man gør det muligt at stedbarnsadoptere efter et kommercielt rugemødreskab, altså efter man har købt barnet, for at sige det meget firkantet, så bliver det jo indirekte lovligt at tage til udlandet – Indien, Ukraine, USA – og betale sig til, at der er en anden, der bærer ens barn.
Er det det, der er ønsket?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2021-04-08:
Jeg mener, at det er en skam, at de danske regler sender barnløse mennesker ud af landet for at få børn ved hjælp af udenlandske rugemødre.
Men det er det, de danske regler gør i dag.
Derfor mener jeg grundlæggende, at vi skal lave reglerne om, så folk vælger at få danske rugemødre og få det foretaget under kontrollerede forhold i Danmark.
Det synes jeg er hovedpointen.
Men jeg tror også, man skal passe på i forhold til nogle af de skæbner, som kommer med de nuværende regler, altså at de regler bliver for firkantede i forhold til børn med udenlandske rugemødre.
For pludselig kan vi risikere at se børn, der har boet i Danmark, som måske er 1-2 år gamle, og som pludselig kan blive en del af en forældremyndighedssag, fordi vi tænker, at uha, vi skal sørme sørge for at lave nogle firkantede regler, der gør, at de ikke kan få forældreskabet fra begyndelsen.
Så tror jeg, at man kan risikere pludselig at stå i den situation, at man skal svare på nogle rigtig ubehagelige spørgsmål med nogle børn, som faktisk har både sprog og bevidsthed og alt muligt, og som pludselig kan blive kastebold mellem udenlandske rugemødre og danske forældre.
Liselott Blixt (DF), 2021-04-08:
Så vidt jeg forstår, er det jo ikke en del af det her forslag.
Vi har tidligere sagt – det ved jeg også at Karina Adsbøl har sagt – at vi bliver nødt til at sikre barnets tarv i forbindelse med det juristeri, der er, når man kommer hjem med et barn, som man har fået via en rugemor i udlandet.
Vi tager hele tiden udgangspunkt i barnets tarv.
Vi synes mange gange, at det her drejer sig om de voksne, der bare vil have det her barn, og i forbindelse med hvordan det kommer til verden, hvem der gør det, hvordan og hvorledes, og om man betaler penge for det, så er det lige pludselig blevet en vare.
Når vi skal tage hensyn til noget, skal vi tage hensyn til barnet.
Og når der kommer et barn til Danmark – uanset hvordan – bliver vi også nødt til at se på, om der er nogle ting, vi kan gøre bedre.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2021-04-08:
Så er der jo allerede sket noget godt i dag, for det sagde Venstre også.
Hvis man stabler mandaterne oven på hinanden, begynder det jo på et tidspunkt at nærme sig noget, og så har det jo været det hele værd.
Jeg vil bare gerne understrege, at vi er enige om, at børn ikke skal være en handelsvare – punktum.
Det er vi enige om.
Det, jeg frygter, er, at man i dag har det som et meget gråt område, hvilket i virkeligheden ender med at gøre det, som modstanderne af at formalisere det siger de frygter; så får man faktisk i langt højere grad børn som en handelsvare, altså når der ikke er nogle gode rammer omkring det.
Så jeg synes, at man skulle sikre nogle gode rammer omkring det, sådan at vi på én gang kan hjælpe familierne og sikre børnene.
Liselott Blixt (DF), 2021-04-08:
Problemet er, at jo mere man lovliggør det, jo mere normaliseret bliver det, og jo mere normaliseret det bliver, jo mere vil det trække tråde ud, så det bliver en handelsvare, i stedet for at det er mennesker, vi tænker på, at det er børn, der er tilknyttet.
Og man er altså også knyttet til den kvinde, der har båret en.
Jeg er ked af, at man begynder at kigge på mennesker som noget, man bare kan gøre med, hvad man har lyst til.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2021-04-08:
Det vil jeg da bare kvittere for.
For igen: Man kan stable mandaterne oven på hinanden, og på et tidspunkt kan det jo faktisk være, at der om ikke andet kunne være et enkelt af elementerne, vi kunne se på.
Det kan jo også være noget med f.eks. sundhedsmyndighedernes involvering i forhold til det.
Så tak for åbenheden, om ikke andet, selv om der ikke var fuld opbakning.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2021-04-08:
Selv tak.
I SF anerkender vi, at vi I Danmark har et stort problem i forhold til barnløshed, men vi mener ikke, at rugemoderskab er løsningen.
Der er mange etiske dilemmaer forbundet med rugemoderskab.
Der kan bl.a. opstå situationer, hvor rugemoderen i løbet af graviditeten knytter sig til barnet, og hvor rugemoderen fortryder at have givet barnet fra sig.
Danmark har desuden via FN's Børnekonvention forpligtet sig til at træffe alle passende forholdsregler med henblik på at forebygge, at børn bliver gjort til handelsobjekter.
Altruistisk rugemoderskab er lovligt i Danmark, og her vil vi gerne hjælpe parrene med, at der kan ske en spædbørnsadoption hurtigere end først efter de 2½ år, som det er i dag.
Det vil både give tryghed for kvinden, der bærer barnet, og forældreparret, der ønsker forældremyndigheden over barnet.
Så måske kan hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille alligevel få opfyldt nogle af sine ønsker.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2021-04-08:
Man kunne jo bare afvise nogle af fru Liselott Blixts sammenligninger, fordi det med våben, hastighed osv. kunne virke sådan lidt absurde i forhold til det problem, barnløshed er.
Jeg kan så heller ikke lade være med at bemærke, at da man for 19 år siden hævede hastigheden på motorvejen, udsendte Dansk Folkeparti en pressemeddelelse, hvor der stod, at folk kører alligevel 130 km/t., så derfor skal vi sætte farten op.
Så pas nu på med argumenterne, fru Liselott Blixt.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til det, jeg også spurgte Venstres ordfører om, nemlig: Hvad med den del, der handler om, hvornår man er forældre, altså det her med, at man i Danmark skal igennem en stedbarnsadoption, hvor der går de her 2½ år, før man egentlig kan blive forældre?
Kunne det være et element, vi kunne kigge på selvstændigt, hvis man nu ikke vil være med til at kigge på hele pakken?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-04-08:
Tak, formand.
Jamen tak til Simon Emil Ammitzbøll-Bille for at bringe det her beslutningsforslag op i salen i dag.
Det er en vigtig debat, hvor vi fra konservativ side har den største sympati og forståelse for par, som ønsker sig et barn og ikke selv kan blive gravide.
Legalisering af rugemoderskab er et svært etisk dilemma, hvor der er mange uklarheder, der er mange spørgsmål, som kræver svar, og der er behov for mere viden omkring det.
Fra Konservatives side er vi meget nysgerrige på at få noget mere viden om legalisering af rugemoderskab, og derfor vil vi gerne foreslå, at vi laver en høring om det; en høring, hvor vi kan få afdækket de etiske dilemmaer, juridiske forhold, de biologiske forhold, økonomiske dilemmaer osv. ved en legalisering af rugemoderskab.
På baggrund af den viden fra høringen kan vi så drøfte sagen videre.
Og så kan vi tage en drøftelse ud fra en større viden om og afdækning af legalisering af rugemoderskab.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-08:
Tak for det.
Og jeg beklager, hvis forslagsstilleren var for nærsynet til at se, hvor jeg trods alt gav mig et lille stykke ad vejen.
Altså, jeg vil gerne kvittere for, at vi tager diskussionen.
Jeg synes, det er ret vigtigt at gøre det på en saglig måde, og det synes jeg alle har gjort i tilgangen til det, så det er jeg faktisk utrolig glad for.
Men som jeg også forsøgte at sige i min tale, hvor jeg tydeligvis havde meget mere på hjerte, end jeg havde tid til at få sagt, så er det jo ret vigtigt at skelne imellem, om der er tale om et barn født af en altruistisk rugemor herhjemme i Danmark – inden for de regler, hvor vi er så sikre, som man i hvert fald kan være, på, at der er tale om en fuldkommen frivillighed; og at gøre det nemmere i forhold til at stedbarnsdoptere hurtigere – eller om det også skal gælde for de flere og flere par, som desværre rejser fra Danmark til Ukraine og, for at sige det direkte, køber et barn. Altså, mener hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille, at vi skal ændre på stedbarnsadoptionsreglerne i begge tilfælde?
Eller ser hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille også en skelnen her?
Henrik Vinther (RV), 2021-04-08:
Tak for det.
For rigtig mange af os er det at få et barn om ikke hele livets mening så i hvert fald en meget væsentlig del af et godt liv.
Desværre er det ikke alle, der får muligheden for det, og for andre er det af forskellige årsager vanskeligt.
Adoption har været brugt i årtier, og siden 1982, da det første danske reagensglasbarn kom til verden, har vi som samfund forsøgt at hjælpe barnløse til at få børn ved lægelig hjælp, og siden 2007 har det helt naturligt også været gældende for lesbiske par.
I dag kommer 1 ud af 20 børn til verden efter kunstig befrugtning.
Radikale Venstre mener, at adgangen til at prøve at få et barn skal være lige.
Det er ikke det samme som, at det er en menneskeret at få et barn, men alle bør have mulighed for at prøve.
Derfor ser vi positivt på det forslag, som vi i dag drøfter, og siger tak til hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille.
Det er et forslag om en model, hvor det efter canadisk forbillede bliver muligt for kvinder frivilligt at hjælpe andre med at få et barn ved at være rugemor.
Det indebærer også, at den lægelige del kan ske på danske hospitaler med fagligt uddannet personale.
Der er selvfølgelig en række spørgsmål, som flere også har været inde på, og som vi er nødt til at forholde os til.
Det har vi allerede været inde på her, og det følger som en naturlig del af det at tillade rugemoderskab.
Den del skal vi være meget opmærksomme på, og der er der inspiration at hente i den canadiske model.
Men som sagt er vi positive over for forslaget fra Simon Emil Ammitzbøll-Bille.