runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-05-17:
Tak for det.
Jeg havde egentlig tænkt mig at starte med at erindre ordføreren for forslagsstillerne om grundlovens § 20, men det er der så ingen grund til, for den har ordføreren jo selv refereret til.
Jeg må så forstå, at forslagsstillerne også har den formening, at vi så har brudt den gentagne gange, eller hvad?
Det er alligevel lidt af en påstand her fra Folketingets talerstol.
Så rammerne for suverænitetsafgivelse er ret præcist fastsat.
Så henviser forslagsstillerne til Europa-Parlamentets betænkning af 22. november 2023 med forslag om traktatændringer og nedsættelse af et konvent.
Vi har jo haft debatten, som hr. Morten Messerschmidt også var inde på, i forskellige variationer hen over eftermiddagen, og som jeg har været inde på tidligere under besvarelsen ved B 150, ser regeringen aktuelt ikke noget behov for traktatændringer.
Tværtimod vurderer vi, at det nuværende traktatgrundlag er langtidsholdbart, også i forhold til fremtidige udvidelser, og det har vi gentagne gange udtrykt.
Det er i øvrigt et synspunkt, vi deler med et stort, bredt flertal i Folketinget, som står bag den europapolitiske aftale fra december sidste år, og mange medlemslande deler vores holdning.
Det er min meget, meget klare opfattelse, at der i Europa ikke er nogen stor appetit blandt medlemslandene på traktatændringer.
De få medlemslande, som er åbne for traktatændringer, har grundlæggende også en erkendelse af, at der er brug for bred opbakning.
For det er jo nemt at starte sådan en proces.
Det kræver kun et simpelt flertal.
Men det er ualmindelig vanskeligt at afslutte den.
Vi bør bruge vores energi på andre og vigtigere områder.
Det fører sådan set til, at det her forslag er overflødiggjort, ikke bare i den aktuelle situation, men også på grund af grundlovens bestemmelser, og derfor kan regeringen selvklart ikke støtte beslutningsforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-17:
Men det rejser jo to centrale spørgsmål, og det ene spørgsmål er: Hvorfor i alverden anlægger man sagen ved EU-Domstolen?
Det ville da være meget lettere, for det er jo Højesteret, der fortolker grundloven.
Det andet spørgsmål er, hvorfor man, hvis man her i Folketinget virkelig er enige om, at vi aldrig har overdraget EU beføjelsen på lønområdet, så ikke stemmer for det her forslag.
For så havde man jo også blokeret for det.
Henrik Møller (S), 2024-05-17:
Ja, så havde vi jo haft enten et veto eller en folkeafstemning i forhold til det.
Og der må man bare sige, at der er vi ikke henne, set i forhold til det samarbejde, som vi i hvert fald også ser at EU kan være en del af.
Kim Valentin (V), 2024-05-17:
Tak til formanden.
Jeg har skrevet her på mit papir, at DF har lavet et forslag, hvor vi nok kommer til at rakke alt det gode ved EU ned, så jeg har besluttet mig for at starte med at sige: EU er jo godt, og det er godt for Danmark.
EU kan rigtig, rigtig mange ting.
Det kan hjælpe Danmark til at blive et bedre land på rigtig mange felter, og vi kan faktisk få et større bnp.
Vi kan sikre nogle bedre forbrugerrettigheder.
Vi kan sikre, at vi arbejder sammen om forsvarspolitikken, som vi ser i øjeblikket.
Alt det vil jeg gerne tale om.
Så er det rigtigt, at der er nogle tidsler rundtomkring, og hvis man er en dygtig oratoriker, som DF's formand er, så kan man også finde på at sige, at det er magt.
Men er det magt i forhold til grundloven?
Nej, det er det ikke.
Det er indflydelse, og det er indflydelse, som vi gerne vil give, fordi vi sidder og forhandler om at blive bedre på det plan, hvor vi siger EU.
Det er det, vi taler om her.
Den præmis, der ligger i det her beslutningsforslag, synes jeg er forkert.
EU er godt.
Det er godt for Danmark; det er godt for vores måde at samarbejde med andre lande på.
Danmarks befolkning er gudskelov også rigtig glad for EU.
Jeg italesætter det her fra start af, for der er jo den her § 20, og der er de der fem sjettedeles flertal, som der skal være, hver gang man overdrager kompetence i grundlovens forstand.
Men jeg ved også godt, at ordføreren for forslagsstillerne, vil prøve at få det hen på alle mulige andre ting end en grundlovsmæssig sammenhæng – for indflydelse er ikke magt.
Vi påvirker resten af EU rigtig, rigtig meget og meget mere, end man kunne forvente af et land, der har så få indbyggere, at vi ikke engang er på størrelse med Hamborg og omegn.
Det skal man lige huske på.
Det er os, der har magten med ned, når vi forhandler i Rådet.
Det er præmissen i det her.
Så er der nogle tidsler en gang imellem, og dem vil jeg sikkert blive stillet spørgsmål til om lidt, men det er jo ikke nogen overraskelse, at Venstre ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-17:
Modsætningsforholdet her – og det interessante – er jo forholdet mellem begreberne magt og beføjelse .
For grundlovens § 20 siger, at beføjelser, der tilkommer rigets myndigheder, overdrages osv. osv., og så kommer den nærmere proces.
Så forholdet her er jo: Hvad er forskellen mellem magt og beføjelser?
Eksempelvis er det jo, når vi taler ren jura, og det er det, vi arbejder med her, en overdragelse af magt, at man går fra enstemmighed til flertalsafgørelse.
Jeg tror, at de fleste vil opleve, at det er magtudøvelse, at man kan stemmes ned, men det er jo ikke nødvendigvis overdragelse af beføjelse, al den stund at man på det område, hvor man så ændrer stemmeprocedure, jo overdrager det på et tidspunkt, om man så har nogle forskellige processer eller ej.
Det er jo der, hvor det reelle modsætningsforhold her er, og der vil jeg bare sige: Hvis vi ser det i det lys, vil hr. Kim Valentin så bestride, at der er overdraget magt til EU siden 1998?
Kim Valentin (V), 2024-05-17:
Der er brugt de rammer, der ligger i traktaten, og Danmark har forhandlet i forhold til de rammer, der ligger i traktaten.
Vi har selv haft indflydelse og brugt vores egen magt i Rådet til at komme igennem med beslutninger, der i langt de fleste tilfælde har været gunstige for Danmark.
Så er der nogle enkelte sager, f.eks. om mindstelønsdirektivet, som ikke har været gode for Danmark, hvor vi endda har lagt sag an og afventer kendelse.
Det er jo en måde, man kan arbejde med magten på; men vi har ikke overleveret mere magt i en grundlovsmæssig forstand.
Henrik Møller (S), 2024-05-17:
Jamen det er jo netop der, hvor vi gerne vil prøve det af, i forhold til at vi har lavet en anke, hvor vi siger, at vi her synes, at det går ud over det, som vi traktatmæssigt har haft.
Og det får vi jo så en afklaring på i forhold til EU-Domstolen, som vil afsige en kendelse i forhold til det.
De andre lande har jo ikke haft det samme problem, kan man sige.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-17:
Så vil jeg bare spørge sådan konkret, hvor det er, vi grundlovsmæssigt overdrog EU beføjelsen på de sociale områder, vi talte om tidligere.
Altså, jeg kan ikke se, at det står i Lissabontraktaten, som jeg har liggende foran mig her.
Det er jo ikke noget, der altid har eksisteret, f.eks. på su-området.
Så hvornår var det, det skete?
Det kan være, at hr. Kim Valentin kan huske det bedre end jeg.
Kim Valentin (V), 2024-05-17:
Lissabontraktaten har en social dimension, som den første af traktaterne i øvrigt, og det er den, man har brugt til at udvikle den del.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-17:
Beslutningsforslaget pålægger regeringen at nedlægge veto mod eller afholde folkeafstemning forud for enhver overdragelse af yderligere magt til Den Europæiske Union.
Dette omfatter, men er ikke begrænset til lovgivningsmæssige, økonomiske og suverænitetsmæssige beføjelser, der kan underminere Danmarks selvstændighed og demokratiske beslutningsproces.
Danmarksdemokraterne stemmer for forslaget.
Danmarksdemokraterne er af den opfattelse, at EU allerede i dag blander sig i for mange ting, som med fordel kan overlades til medlemslandene selv.
Det gælder, hvad enten vi taler om øremærket barsel eller fastsættelse af europæisk mindsteløn.
I lyset heraf er det naturligvis afgørende, at danskerne får mulighed for at give deres mening til kende, hvis der skal overdrages yderligere magt til EU.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-17:
Jeg vil bare i forhold til den sag, der nu er rejst om mindsteløn ved EU-Domstolen, spørge helt konkret, om vi så kan regne med Danmarksdemokraternes opbakning til, at der afholdes en folkeafstemning om det forslag.
Jeg går ud fra, at vi er enige om, at det er en udvidelse af EU's magt, som danskerne aldrig har sagt ja til.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-17:
Det er jeg overbevist om at hr. Jens Henrik Thulesen Dahl er klar til at svare på, men da det er ham, der har skrevet talen, så tænker jeg da, at han står på mål for det.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-17:
Nu tænker jeg, at fru Charlotte Munch som udenrigsordfører for sit parti vel er i stand til at forholde sig til noget så centralt som, om overdragelse af magt fra Danmark til EU på lønområdet skal forelægges til en folkeafstemning.
Så skulle vi ikke lade være med at ulejlige hr. Jens Henrik Thulesen Dahl i aften og så bare høre svaret fra fru Charlotte Munch selv?
Charlotte Munch (DD), 2024-05-17:
Nej, det synes jeg faktisk ikke.
Jeg synes, at når jeg er her som vikar, så gør jeg det på hr. Jens Henrik Thulesen Dahls mandat og formidler altså også hans mening og hans tale, men ligesom at tage hans mening ud af munden på ham synes jeg alligevel ikke er okay.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-17:
Jeg lægger til grund, at hr. Henrik Møller er enig med udenrigsministeren.
Og når udenrigsministeren og dermed også hr. Henrik Møller mener, at der ikke er udvidelser af nogen beføjelser fra EU's side i forhold til 1998, så vil jeg gerne høre, hvad årsagen er til, at regeringen har anlagt et annullationssøgsmål ved EU-Domstolen i relation til mindstelønsdirektivet.
For jeg kan forstå, at man der finder, at det, som Kommissionen har igangsat, er uden for traktaten.
Nu er der jo et en til en-sammenfald mellem den danske tiltrædelseslov og den ratificerede traktat, hvor der simpelt hen er en gensidig henvisning.
Så hvordan kan man, når EU gennemfører et mindstelønsdirektiv, mene, at det er i strid med traktaten, uden at man samtidig også må mene, at det er uden for den overdragede beføjelse?
Søren Søndergaard (EL), 2024-05-17:
Nu snakker hr. Christian Friis Bach om overgangsordninger.
Men kan overgangsordningerne også omfatte stemmeretten i Rådet?
Kan de omfatte vetoretten?
Kan de omfatte antallet af parlamentsmedlemmer i Europa-Parlamentet?
Eller kan vi forestille os, at vi optager lande i EU, som f.eks. har problemer med retsstaten, hvor dommerne ikke er uafhængige, hvor valgene ikke foregår frit og fair, hvor pressen ikke er fri, og hvor homoseksuelle, biseksuelle osv. bliver diskrimineret?
Kan man forestille sig, at man lukker sådan et land ind i EU, giver dem vetoret, giver dem den fulde stemmeret i Rådet og giver dem fuld repræsentation i Europa-Parlamentet?
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-17:
Nej, det tænker jeg ikke man kan forestille sig.
Men til gengæld vil jeg også sige nej til det første.
Man kan jo desværre ikke inden for de nuværende rammer fratage lande stemmeret, europaparlamentsmedlemmer eller kommissærposter.
Eller jo, det kan man faktisk godt, måske på sigt, med de fleksibilitetsmekanismer, der er, men der er jo selvfølgelig en række ting, man får som ultimative rettigheder, når man kommer ind.
Men der vil til gengæld være en række finansieringsstrømme og fulde rettigheder i forhold til integration og indre marked, som man godt kan kigge på, hvis ikke landene overholder grundlæggende principper for retsstater og demokrati.
Søren Søndergaard (EL), 2024-05-17:
Jamen det er jo netop pointen.
For der er masser af punkter, hvor man kan forestille sig overgangsordninger.
Vi kan forestille os overgange på landbrugsområdet, og Rumænien og Bulgarien havde overgangsordninger omkring Europol.
Der er masser af steder, hvor man kan forestille sig overgangsordninger.
Men i forhold til de grundlæggende ting omkring retsstaten, demokratiet og respekten for mindretal er der ingen overgangsordninger – der er ingen overgangsordninger.
Og begynder man at åbne op for det af strategiske, overordnede hensyn, tror jeg virkelig, vi kommer et slemt sted hen.
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-17:
Jamen der er jo trods alt sanktionsmuligheder.
Det har vi set med retsstatsmekanismen i forhold til Ungarn og Polen, hvor der blev tilbageholdt betydelige summer i finansieringen.
Vi ønsker da at styrke dem, og det er jo også derfor, det faktisk er det vigtigste punkt i forhold til at skulle se på traktaten.
Det er at få en stærkere retsstatsmekanisme og en retsstatsmekanisme, der er forankret i Domstolen og ikke i Rådet, så det ikke er en forhandling, men en grundlæggende vurdering i en retsstat, der afgør, om landene overholder de værdier og principper, som EU bygger på.
Pernille Vermund (LA), 2024-05-17:
Tak for det, og tak for ordet.
Med nærværende forslag foreslås det, at Folketinget skal opfordre regeringen til at kræve en øjeblikkelig og varig våbenhvile i Gaza, bidrage til efterforskning af brud på folkeretten i Gaza og Israel, øge den humanitære bistand til Palæstina og arbejde for en politisk tostatsløsning på konflikten.
Jeg vil gerne starte med at understrege, at Liberal Alliance selvfølgelig ønsker varig fred i Mellemøsten, så både israelere og palæstinensere kan leve fredeligt side om side.
Desværre ser det ud til, at der er lang vej til fred.
Siden Hamas' terrorangreb den 7. oktober er mange gidsler stadig ikke blevet løsladt, og samtidig er tusindvis af israelere og palæstinensere blevet dræbt.
Men i Liberal Alliance mener vi ikke, at en tostatsløsning er mulig, i hvert fald ikke så længe Hamas er ved magten i Gaza, for Hamas er en terrororganisation, der ønsker at udslette Israel fra landkortet og etablere en islamisk stat.
Derudover ønsker vi i Liberal Alliance ikke et nyt Afghanistan i Gaza.
Det vil være et nederlag for kvinderne, for homoseksuelle og for de demokratiske kræfter i Gaza, men det vil også være et nederlag for hele verdenssamfundet.
Hamas er den største hindring for, at der kan komme fred i Mellemøsten, eftersom Hamas kategorisk nægter at anerkende staten Israel, som den ser ud og er placeret i dag.
Det synes jeg vi skal huske hinanden på.
Liberal Alliance kan ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-17:
Jeg lægger til grund, at vi er enige om, at der ikke er anvendt § 20-overdragelse og -beføjelse siden 1998, hvis vi ser bort fra EU-patentet.
Der vil jeg bare gerne høre, om udenrigsministeren også mener, at EU ikke har fået mere magt over Danmark siden 1998.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-05-17:
Altså, vi har jo ikke delegeret flere beføjelser end dem, vi har delegeret.
De beføjelser, vi har delegeret, har så været brugt til at skabe politik i Europa, som Danmark selv har understøttet.
Samlet set betyder det jo, at vi har et stærkere EU i dag, og hvis man lægger det op på en vægt og siger, at et stærkere EU så er et udtryk for, at EU har mere magt, kan hr. Morten Messerschmidt jo have en pointe i det.
Men det er jo lidt, hvordan man bruger ordene.
Altså, vi har ikke afgivet beføjelser i strid med regelsættet i grundloven.
Tværtimod har vi jo faktisk også på punkter, hvor der ikke ville være et grundlovskrav om folkeafstemning, holdt folkeafstemninger i Danmark.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-17:
Hvordan mener så udenrigsministeren den udvidede magtanvendelse, der er i EU i dag i forhold til 1998, forholder sig til grundlovens § 20-krav om, at en suverænitetsoverdragelse skal være defineret i et nærmere bestemt omfang?
Mener udenrigsministeren, at den magtudøvelse, der foregår fra EU's myndigheder i dag, var forudsat i overdragelsesbestemmelsen i 1998, altså defineret i et nærmere bestemt omfang?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-05-17:
Ja, det mener jeg.
Henrik Møller (S), 2024-05-17:
Jeg ved egentlig ikke, om jeg kan supplere yderligere i forhold til det, som ministeren her har været inde på.
Der er jo det grundlæggende med, at sker det her, er der § 20 med fem sjettedele eller en decideret folkeafstemning.
Nu tolker jeg det lidt, men der er i hvert fald i det her forslag noget elastik, med hensyn til at det ikke nødvendigvis er sådan, man skal forstå det, og jeg er sådan lidt i tvivl om, hvem der egentlig skal tolke, hvornår skredet er der.
Der bliver jo i forbindelse med det her nævnt, at der formelt juridisk ikke er overdraget magt til EU, og det er vel et eller andet sted det, vi henholder os til i forhold til de traktater, vi har lavet.
Og der kan man, som der også blev spurgt om før, spørge, om der er kommet mere magt.
Verden har jo ændret sig, i forhold til dengang traktaterne blev lavet, men man er jo inden for de rammer, traktaterne har, i stand til at kunne behandle andre ting end det, der kun lige var aktuelt på det tidspunkt.
Jeg synes jo sådan set, at hele techområdet og den måde, vi prøver at regulere det på, er inden for de traktatmæssige rammer, og jeg er da også helt med på, at der ikke var nogen, der snakkede om tech i sin tid, da de her traktater var til debat og de i øvrigt blev vedtaget.
Men det er vel et eller andet sted også, fordi man har været fremsynet i forhold til den her del.
Så man kan spørge, hvem det så er, der – når der inden for de her traktater, som juridisk holder i forhold til rammen, sker noget – skal vurdere, om der skal nedlægges veto eller laves en folkeafstemning i forhold til det her.
Det vil sådan set også sige, at vi i forhold til en eksisterende traktat skal nedlægge veto til den eller lave en folkeafstemning til det, vi engang har lavet.
Det synes jeg ikke nødvendigvis giver nogen mening, og hvad angår den anden del, mener jeg, det er håndteret i forhold til § 20 med fem sjettedele og en eventuel folkeafstemning.
Så vi ser ikke noget behov for at støtte forslaget.
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-17:
Nej, sådan ser jeg det bestemt ikke.
Altså, de lande, der er kandidatlande, er jo dynamiske demokratier, og det kan gå den ene vej, og det kan på den anden vej.
De kan styrke retsstaten og demokratiet, og de kan svække det.
Så derfor giver det jo kun mening at fastholde den meget markante gulerod, at man en dag kan blive medlem af EU.
For det mener jeg entydigt trækker de her lande i den rigtige retning, og derfor giver det jo kun mening at fastholde dem som kandidatlande.
Mads Olsen (SF), 2024-05-17:
Tak til Dansk Folkeparti for forslaget her.
Jeg ved, at Dansk Folkeparti er meget glad for vores grundlov og kender den ud og ind.
Derfor ved DF også godt, at det er grundloven, der sætter rammerne for at overlade beføjelser til mellemfolkelige myndigheder, der er oprettet ved gensidige aftaler med andre stater.
Det er altså i grundlovens § 20, vi finder rammerne for suverænitetsafgivelse, og her fremgår det, at det kan ske ved lov, og at sådan en lov for at blive vedtaget kræver et flertal på fem sjettedele af Folketingets medlemmer, eller at lovforslaget vedtages efter en folkeafstemning.
Vi har dermed en klar ramme for, hvordan en eventuel overdragelse af beføjelser til EU garanteres.
DF lægger så op til, at der i alle tænkelige situationer, hvor der overlades magt til EU, skal afholdes en folkeafstemning eller nedlægges veto.
DF's forslag vil være en uheldig vej at gå, og derfor støtter vi ikke DF's forslag her i dag.
Forslagsstillerne henviser i forslaget til bemærkninger til Europa-Parlamentets betænkning fra den 22. november sidste år, hvor der også lægges op til traktatændringer og nedsættelse af et konvent og en lang række andre idéer.
Som man kan læse i den gode europapolitiske aftale, som en bred kreds af Folketingets partier indgik i december sidste år, er der ikke stor appetit på traktatændringer, men derimod et ønske om at styrke EU ved at afsøge de muligheder, der ligger inden for den eksisterende traktat.
Samtidig skal man være obs på, at der heller ikke blandt EU's medlemslande er nogen betydelig appetit på en ny runde traktatforhandlinger, selv om enkelte lande har talt herfor.
Med andre ord er den danske position i det her spørgsmål ganske klar.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-17:
Det er bare helt kort.
Det er overdragelse af magt – det tror jeg at de fleste vil være enige i – hvis man opgiver en vetoret og kan stemmes ned af en anden kreds af aktører.
Det er ikke nødvendigvis overdragelse af en beføjelse i grundlovens § 20-forstand, som jeg var inde på over for hr. Kim Valentin.
Der vil jeg bare høre, om vi kan regne med hr. Mads Olsen og SF's opbakning til at spørge danskerne, hvis den situation skulle opstå, at man på nogle af de områder, hvor der i dag er vetoret i EU, fjerner vetoretten og går over til flertalsafgørelser, så Danmark kan stemmes ned.
Det må jeg indrømme overrasker mig meget.
Jeg troede, at hr. Søren Søndergaard og jeg var fuldstændig enige om, at EU har udvidet sin magt over Danmark betragteligt siden 1998, og at det er skændigt.
Juridisk set skyldes det jo, at man dækker sig ind under, at beføjelsen formelt set er overdraget, og så har man samtidig også overdraget EU beføjelsen til at definere beføjelsens omfang.
Men det er jo fup, og det strider imod grundlovens § 20's bestemmelse om, at en beføjelsesoverdragelse skal være defineret i et nærmere bestemt omfang.
Det er jo derfor, det her forslag er formuleret med en vis præcision, fordi vi ikke bruger ordet beføjelse, men magt.
Derfor må jeg bare spørge hr. Søren Søndergaard, om ikke han er enig i, at EU siden 1998 har fået en betragtelig større magt over Danmark, både end der gjaldt dengang, og det, man sagde i 1998 ville ske.
Søren Søndergaard (EL), 2024-05-17:
Jo, det er vi fuldstændig enige i.
Vi er også enige i, at hvis der er et ønske om at give EU mere magt, skal det fremlægges i Folketinget, og så skal vi have en afstemning om det, og vi skal have en folkeafstemning.
Men vi løser ikke det problem ved at lave en foruddiskontering af, at regeringen skal nedlægge veto.
Det synes vi simpelt hen ikke er rimeligt.
Altså, hvorfor skulle regeringen nedlægge veto?
Deri ligger jo, at det er noget, de ikke må.
Så kan man sige: Nå jo, der står også, at der skal være en folkeafstemning.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-17:
Nej, det er jo det, der er hele pointen.
Det, vi taler om her, er den udvidelse af EU's magt, som ligger uden for § 20, men som vi jo i Folketinget hele tiden oplever.
Derfor siger vi, at hvis det sker igen, altså hvis domstolen træffer en afgørelse, der gør, at man pludselig kan regulere på arbejdsmarkedet, udlændinge- og socialpolitik, og hvad ved jeg, som der ikke var forudset, så skal regeringen enten sige nej eller spørge danskerne.
Det burde være inden for grundlovens § 20, men det er jo de facto udenfor.
Søren Søndergaard (EL), 2024-05-17:
Som jeg sagde: Vi vil gerne kigge på det i udvalgsbehandlingen, men tror hr. Morten Messerschmidt virkelig, at det her vil forhindre, at den magtoverførelse finder sted?
Ofte benægter man jo, at den finder sted, og derfor løser det her papir ikke problemet.
Derfor er det for nu at sige det lige ud meget et valgkampspapir, og det er fint nok.
Vi synes bare, at den diskussion, som også Dansk Folkeparti har rejst, er for væsentlig til kun at gøre til valgkamp, nemlig den diskussion, som omhandler spørgsmålet om al den suverænitet og den magt og de beføjelser, der overgives, uden at det egentlig bliver diskuteret.