runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-12:
Jo, det er et prokuratorkneb, for offentlighedsloven er ikke en lov, der giver folketingsmedlemmerne privilegeret adgang til informationer.
Det er en lov, som især journalister bruger for at kunne afdække, hvorvidt dem, der har magten, også udøver den efter reglerne, og jeg har lige nævnt tre eksempler på, hvor magtudøverne valgte ikke at følge reglerne – eksempler vel at mærke på, at hvis den lov, som hr. Jan E. Jørgensen som medlem af et magtbegærligt parti gerne vil forsvare, havde gjaldt dengang, ville sagerne ikke kunne være afdækket.
Og jeg går ud fra, at hr. Jan E. Jørgensens begejstring for magt ikke er nået dertil, at han også dækker over magtmisbrug.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-12:
Er Dansk Folkeparti ikke magtbegærlige?
Det var da trist.
Det er da virkelig sørgeligt, at man stiller op til et folketingsvalg uden at have et ønske om at få magt og dermed indflydelse på de beslutninger, der træffes.
Det er da noget underligt noget, at det skal gøres til noget odiøst.
Det er jo magt, det handler om.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-12:
Det, som man studerer på første år på jura, og der er jeg bekendt med at hr. Jan E. Jørgensen har befundet sig, er bl.a. magtens tredeling, og hvordan den udøvende, den lovgivende og den dømmende magt forsøger at kontrollere hinanden, så at sige at holde hinanden skak, sådan at magten ikke kommer ud af kontrol.
Det er det, vi taler om her.
Jeg vil gerne have al den magt, som jeg kan overbevise et flertal af vælgere om at bemyndige mig og Dansk Folkeparti med, men jeg vil aldrig nogen sinde have magten på grundlovens bekostning, på magtdelingens bekostning, på offentlighedens bekostning, og det er så åbenbart det, der adskiller hr. Jan E. Jørgensen og undertegnede.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-12:
Man sidder jo her og bliver helt begejstret.
Jeg er også glad for, at ordføreren, hr. Morten Messerschmidt, fremhæver, at det her jo handler om offentligheden.
For det er meget muligt, at de partier, som bakker op om en regering, kan stille et mistillidsvotum, men det kan journalister jo ikke.
Og det synes jeg er en væsentlig pointe, som klæder DF og hr. Morten Messerschmidt, og som andre burde holde sig for øje.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-12:
Tak for det.
Altså, hele pointen er jo, at man kun kan være minister, hvis der er et flertal i Folketinget, der ikke udtaler mistillid – sådan er § 15 jo så finurligt formuleret.
Men det kunne jo være, at der var 90 mandater, der så rent faktisk var enige om at gøre ting, som ikke er i overensstemmelse med den bemyndigelse, der nu følger af loven.
Og så kan mindretallet på de 89 mandater jo stille nok så mange mistillidsdagsordener, men de kan ikke stemme dem igennem, for de 90 mandater er blevet enige om at misbruge magten.
Og det er præcis der, hvor regler som offentlighedsloven, forvaltningsloven osv. er helt afgørende for, at et demokrati kan fungere ordentligt.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-12:
Vi går jo ikke rundt som udgangspunkt og har mistillid til hinanden, men hvis der er medier, journalister og andre kritiske røster, som finder ud af, at der her altså er noget, som man er blevet foregøglet, eller hvor man ikke har fået sandheden i forhold til de beslutninger, man har truffet, jamen så er det jo det, som danner grundlag for en mistillid.
Kan ordføreren ikke bekræfte det?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-12:
Jo, og nu, hvor lejligheden byder sig, vil jeg nævne – jeg havde egentlig besluttet mig for ikke at ville nævne det – en af de andre sager, som hr. Rugaard og hr. Valeur jo nævner, og som ikke ville være blevet rullet ud for offentligheden, i fald den nugældende § 24 havde været der.
Det er spørgsmålet om, hvordan daværende sundhedsminister, Lars Løkke Rasmussen, betalte privathospitaler.
Og det er jo noget, tror jeg, som vi alle sammen kan have en interesse i, altså at få de her sager frem.
Jeg har ingen grund til at tro, at justitsministeren er uhæderlig, nærmest tværtimod vil jeg sige, men det er nu alligevel meget rart, at der er regler, som muliggør, at det, vi kalder vagthunden – den fjerde statsmagt – også lige kan kigge tingene efter i sømmene.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-12:
Det er godt i gang med at være forår, og det er lysere, når vi står op, men på trods af at foråret er godt i gang, sidder vi stadig fast i en solid omgang mørklægning, for solen trænger ikke rigtig ind, i hvert fald ikke til at kunne kaste sine tydelige stråler ind på regeringens dokumenter.
Det virker, som om rullegardinet sidder fast, for der sker ikke rigtig noget.
Det gjorde der heller ikke under den tidligere regering, som ellers havde indskrevet i sit regeringsgrundlag, at mørklægningsgardinerne skulle skiftes ud med persienner, så solen kunne komme ind, og at der skulle ske ændringer af bl.a. ministerbetjeningsreglen, men der skete heller ikke noget; mørklægningsgardinerne hænger der stadig.
Der sker heller ikke noget nu, og problemet er derfor, at der bruges alle mulige tænkelige smuthuller til at undtage for aktindsigt.
Alle gråzoner bliver fortolket snævert, så solen ikke kan komme ind.
Der er behov for at åbne op, og der er mange gode grunde til at se på ændringer i offentlighedsloven.
Sidste år kom der en nedslående rapport fra EU's antikorruptionsenhed, Greco, vedrørende offentlighedsloven, og det var første gang, vi fik massiv kritik på internationalt plan for vores offentlighedslov og for de undtagelser, der forhindrer offentlig adgang til informationer.
Der blev opfordret til, at det var noget, man skulle gøre op med.
For Danmark har en interesse i at fremstå som et land, der er åbent, også blandt de mest åbne lande, som antikorruptionsenheden Greco ikke er efter.
Som Ombudsmanden gjorde opmærksom på i sin evaluering, er der tale om væsentlige indskrænkninger i adgangen til aktindsigt, væsentlige indskrænkninger.
Så der er al mulig grund til enten at få vedtaget det her beslutningsforslag eller få indkaldt til nogle forhandlinger om ændring af offentlighedsloven, for jeg tror ikke, at Socialdemokraterne og Venstre får flertal for tid og evighed, så lad os komme i gang og ikke vente på, at der kommer et nyt flertal.
Fra radikal side er vi klar dag og nat.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-12:
Tak for det.
Jeg havde lidt problemer med teknikken her.
Det beklager jeg.
Det lyder, som om Radikale Venstre er klar til at bakke op om Nye Borgerliges beslutningsforslag om at fjerne ministerbetjeningsreglen i offentlighedsloven.
Er det korrekt?
Camilla Fabricius (S), 2020-05-12:
Det var så her, jeg gerne ville have haft rigtig god tid, men hvis vi lige prøver at skille det ad, vil jeg sige, at der selvfølgelig ikke skal herske nogen som helst tvivl om, at det, der kræver faglært, kompetent arbejde, selvfølgelig skal understøtte den del.
Det, vi også kan se, er, at unge, som er anbragt, har en meget lav tilknytning til f.eks. foreningslivet.
Selv om de har lyst til og brug for at indgå i frivillighed i sportsklubber, spejderklubber eller andet og gerne vil være ledere, bliver de det ikke.
Det er noget Center for Frivillighed har peget på.
Man kan se, at på store områder, hvor man enten er ...
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-12:
Det kræver da ikke meget fantasi at sætte sig ned og skrive det.
Det kan man da bare gøre.
Men det har man jo ikke modet til at gøre fra regeringens støttepartiers side.
Jamen altså, lad mig gentage, hvad jeg sagde før.
Når jeg tæller de partier sammen, som står hernede, er der jo sådan set mere end 90 mandater.
Så hvis der nu sådan var vilje til for alvor at gøre noget ved den manglende åbenhed hos regeringen, kunne man jo sige til den pågældende minister: Hvis du, minister, ikke fremlægger de her tal og de her beregninger for os, har vi ikke tillid til dig som minister længere.
Og ingen minister kan som bekendt være minister, hvis ikke han har Folketingets flertals tillid.
Det kunne man jo bare gøre; der er masser af muligheder for, hvordan man kan få en regering til at rykke og flytte sig i overensstemmelse med Folketingets flertal.
Men det kræver, at man har modet til det, og det, man foreslår her i beslutningsforslaget, er i hvert fald ikke vejen frem.
Men altså, vis nu lidt mandsmod, og sig til sundhedsministeren, at vi forlanger de her ting, for ellers er sundhedsministeren ikke længere sundhedsminister.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-12:
Jeg er ikke så optaget af at vælte ministre; jeg er egentlig mere optaget af handling, altså at vi skaber mere åbenhed, som vi jo kunne gøre, hvis Venstre havde lyst til det.
Hvis Venstre vil udvide åbenhedsmanifestet, som vi fik vedtaget i sidste uge – det kunne være med et 9. punkt, hvor der står, at nu ændrer vi på offentlighedsloven, sådan at man bliver forpligtet på mere åbenhed – så kunne vi jo skabe handling.
Så er alt det andet parlamentariske sniksnak om, hvem der sidder i bilerne og alt det der, jo ikke det, der er afgørende; det afgørende er mere åbenhed.
Så hvorfor vil Venstre ikke være med til, at vi får den åbenhed, som jeg kan høre at Venstre efterspørger i øjeblikket, dag efter dag, ved at indføre et 9. punkt i åbenhedsmanifestet, som kunne hedde en revision af offentlighedsloven?
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-12:
Jeg er heller ikke interesseret i at vælte ministre – jeg er interesseret i, at ministre gør det, som et folketingsflertal synes de skal gøre.
Altså, det skulle da være en meget mærkelig minister, der sagde: Jeg vil hellere dø i min rede og gå af som minister end at udlevere nogle tal til Folketinget, som de synes er meget, meget vigtige.
Det er jo det magtmiddel, vi har, og det betyder ikke, at ministeren så går af.
Og lad nu i øvrigt være med det der fjollede noget med, hvem der sidder i nogle biler – altså, det er jo vigtige ting, vi taler om.
Så hvis Det Radikale Venstre sådan ville lægge alvor bag ordene, kunne man jo bare true ministeren med et mistillidsvotum, hvis man ikke fik de oplysninger, man ønskede sig.
Så skulle vi nok ikke vente særlig længe, før de oplysninger kom frem i dagens lys.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-12:
Jeg vil gerne prøve at blive en smule klogere på Venstres overvejelser, når man ikke vil støtte det her forslag, for jeg tror, at både ordføreren og jeg kan blive enige om, at vi, havde jeg nær sagt, har den mest lukkede regering i mands minde – måske ikke lige i mands minde, for jeg tror, at regeringen under konseilspræsident Estrup var mere lukket, men i hvert fald i nyere mands minde har vi en meget, meget lukket regering.
Det tror jeg egentlig vi er enige om, og det er jo problematisk, at den offentlighedslov så også gør det sværere for pressen at agere kritisk over for en regering, der i forvejen er meget lukket og har en meget stram styring af medier, Folketing og lignende.
Jeg kan godt forstå, at man så alligevel forsvarer offentlighedsloven, fordi man tænker, at næste gang Venstre kommer i regering, vil man også være beskyttet på samme måde.
Men det gør sig jo kun gældende, hvis Venstre og Socialdemokratiet har 90 mandater efter næste valg.
I er de eneste to partier tilbage, der forsvarer det her.
Så kan ordføreren ikke se, at når Venstre får magten næste gang, bliver offentlighedsloven fjernet?
Og alligevel holder I hånden over en S-regering på det her område.
Altså, hvad er overvejelserne bag det?
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-12:
Nu tæller vi stadig væk i antal mandater og ikke i antal partier.
Altså, det er jo ikke sådan, at fordi der kommer 20 partier med 4 mandater hver, er det pludselig enormt interessant.
Sådan er det altså ikke; det må være mandaterne, der tæller.
Det handler ikke om at beskytte Socialdemokratiet.
Jeg har intet som helst ønske om at beskytte Socialdemokratiet.
Det handler om, at en regering skal have mulighed for at regere, og der kan det da godt være, at det, at man selv har siddet i regering, gør, at man får en forståelse for vigtigheden af, at man altså også kan agere som regering.
Der må jeg bare sige, at det altså også er vigtigt, at vi har en regering, som har mulighed for at regere, selv om det er Socialdemokratiet, der sidder der, for det har en selvstændig betydning for vores land, at vi har en regering, som kan regere.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-12:
Det kan godt være, at vi skal til at vælte nogle ministre; det vil jeg da tage op til overvejelse.
Jeg ved godt, at I selvfølgelig har en anden holdning, men det her er trods alt en ret unik situation.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor man bliver ved med alligevel at forsvare offentlighedsloven, når den måske ikke kommer til at gavne Venstre på længere sigt – bare for at snakke om tingene, som de er.
Men er det egentlig Venstres holdning, at offentlighedsloven er rigtig, rigtig god, og at det er noget, der tjener demokratiet, og er det derfor, I helhjertet kæmper sammen med Socialdemokratiet for eksempelvis ikke at gennemføre Nye Borgerliges beslutningsforslag?
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-12:
Altså, lige nu ser det jo nærmest ud, som om Socialdemokratiet alene har 90 mandater, hvis man læser meningsmålinger.
Det håber jeg ikke manifesterer sig, men det er sådan set ikke det, der er så interessant.
Det, der er det interessante for mig, er at sikre, at vi har en ordentlig offentlighedslov.
Og den offentlighedslov, vi har i dag, er altså en, som er blevet til på baggrund af et kommissionsarbejde, som har lavet den her kæmpestore betænkning – en kommission, som Folketingets forhenværende ombudsmand har siddet i; som Danmarks Journalistforbund har siddet i; som Oluf Jørgensen, medieprofessor, har siddet i; og som alle mulige kloge mennesker har siddet i.
Jeg er helt med på, at ude i offentligheden står den sag ikke særlig godt, fordi der bliver sagt og skrevet så meget ualmindelig forkert om offentlighedsloven, herunder altså desværre, er jeg nødt til at sige, nogle af de præmisser, der er lagt til grund for beslutningsforslaget fra Nye Borgerlige.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-12:
Hvis der nu ikke var den her revision, altså sidste udgave af mørklægningsloven, ville det så overhovedet være nødvendigt med det åbenhedsmanifest, som Venstre fik igennem her forleden?
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-12:
Bare det at kalde det mørklægningsloven er jo sådan noget ekstrabladsplat, som gør, at det at have en ordentlig diskussion om tingene bliver vanskeligt.
Jeg har ikke været inde – det kan være, at hr. Torsten Gejl har – at se på, hvordan det ville have forholdt sig med den gamle offentlighedslov i forhold til de oplysninger, vi gerne vil have frem med det her åbenhedsmanifest.
Det kunne egentlig være meget interessant.
Så jeg er ikke sikker på, der ville have været nogen stor forskel.
Men som jeg har sagt før, og som jeg gerne siger igen, er der intet i offentlighedsloven, der forhindrer regeringen i at opføre sig ordentligt og behandle sine aftalepartnere ordentligt og dele vital information med dem i disse alvorlige tider.
Der er intet i offentlighedsloven, der forhindrer regeringen i at gøre det.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-12:
Nej, men mørklægningsloven gør jo, at vi så er nødt til gang på gang at lave åbenhedsmanifester eller på anden vis gå ministre efter i sømmene og måske endda, som ordføreren foreslår, begynde at finde flertal imod dem.
Det giver jo enormt meget bøvl, og det er meget arbejde, man skal i gang med, for at få en åbenhed.
Det ville være meget lettere at få lempet den her mørklægningslov.
Men hvis det er sådan, at ordføreren gerne vil være med til at se på, hvordan vi kunne ændre det her, og hvilke ting der kan belyses, hvordan ville ordføreren så foreslå vi kunne starte med at få belyst det og gøre det mere tilgængeligt og mere offentligt?
Birgitte Vind (S), 2020-05-12:
Tak for ordet.
Og også tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte det her forslag om at styrke retssikkerheden ved forældrekompetenceundersøgelser.
Det er jo et utrolig vigtigt område, og vi er i Socialdemokratiet ligesom Dansk Folkeparti optaget af retssikkerheden for forældre, ligesom vi også er optaget af børnenes tarv.
Vi ved godt, at der er sket fejl i nogle sager, som omhandler forældrekompetencer, og at både kvaliteten af undersøgelserne og også retssikkerheden ikke altid har været god nok.
Men netop derfor – som ministeren også lige sagde i sin tale – vedtog et bredt flertal her i salen jo for nylig L 68 B, der bl.a. indebærer, at vi skal se på at forbedre forældrenes retssikkerhed i de sager, hvor der sættes spørgsmålstegn ved forældreskabet.
Det med, at man skal vurderes som forældre, er simpelt hen så følsomt – jeg tror, at det må være noget af det værste, vi som forældre kan blive udsat for – det, at der bliver sat spørgsmålstegn ved ens forældrekompetencer, er enormt sårbart og følelsesladet.
Så der påhviler kommunerne et stort ansvar, et enormt ansvar, for i første omgang at sikre børnenes tarv og selvfølgelig også for at tilgodese forældrenes mulighed for at blive hørt og set som de forældre, som de er, og som de måske kan blive, og man kan ikke adskille forældrekompetencerne og barnets tarv; de to ting hænger uløseligt sammen.
Omdrejningspunktet for arbejdet kører jo i de her tre spor: flere tidlige anbringelser, bedre kvalitet, barnets stemme og overgang til voksenlivet, og her er min forventning, at vi kan være med til at øge kvaliteten i sagsbehandlingen og så styrke børnenes og forældrenes retssikkerhed, og selvfølgelig sker det jo også ved, at vi får inddraget specialister og fagfolk i det her arbejde, som ministeren også lige omtalte.
For der er sket fejl, og det har ramt børn og forældre, som har oplevet manglende retssikkerhed, og det er afgørende, at kommunerne er klædt ordentligt på til at løse de svære opgaver, og at de psykologer, der skal gennemføre undersøgelserne, er autoriseret til at gennemføre dem.
Med satspuljen i 2019 blev det også aftalt, at de nuværende retningslinjer for forældrekompetencevurderingen netop skal opdateres med den allernyeste viden, ligesom der bliver udarbejdet yderligere retningslinjer for vurderingen af barnets tilknytning, bl.a. til plejeforældre, biologiske forældre og andre i barnets netværk.
Så alt i alt og på den her baggrund mener Socialdemokratiet, at det er fagligt og økonomisk uhensigtsmæssigt at igangsætte yderligere ændringer som foreslået i B 134 nu, når der netop er sat det her store arbejde i gang, et arbejde, som jo offentliggøres senere på året.
Men vi har dyb respekt for Dansk Folkepartis behov for at sætte fokus på sagen, for det er et meget vigtigt område.
Men S kan altså ikke støtte forslaget, som det ligger nu her, men vi glæder os og ser frem til de fremadrettede dialoger på det her område, for det er et meget vigtigt område.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-12:
Jeg har som ordfører på socialområdet kæmpet med det område siden 2011.
Det var faktisk også derfor, jeg stillede op for at blive politiker.
Så jeg kender godt til de initiativer.
Jeg har selv kæmpet ved forhandlingsbordet.
Men min bekymring går på, at Socialdemokratiet har et ønske om, at vi skal have flere anbringelser, flere tvangsanbringelser og flere tvangsbortadoptioner, og så snakker man om barnets lov.
Der må jeg bare sige, at formålet med Barnets Reform i 2011 var at sikre kontinuitet i anbringelsen, at sikre en stabil og nær voksenkontakt for udsatte børn, at styrke hensynet til barnets tarv frem for hensynet til forældrene, at sikre udsatte børns rettigheder, at sikre en tidlig indsats, at sikre mere kvalitet både i sagsbehandlingen og i indsatsen, at sikre bedre rammer for kommunernes indsats, herunder afbureaukratisering.
Så hvad er det præcis Socialdemokratiet vil med barnets lov?
Er det en Barnets Reform nummer to?
Birgitte Vind (S), 2020-05-12:
Noget af det, vi har erfaret, og det ved ordføreren også, er jo, at mange anbringelser sker meget sent i barnets liv, og så sent, at der desværre når at ske en uoprettelig skade.
Det er jo derfor, vi meget gerne vil kigge ind i det her og opkvalificere hele området, så vi kan gøre det bedre og tidligere på den rigtige måde og via forældrekompetenceundersøgelserne måske ovenikøbet i god tid sætte ind, så tvangsfjernelser måske kan undgås.
Så det her handler jo dybest set om at gøre det endnu bedre, end vi har gjort det tidligere, og vi kan hele tiden blive bedre.
Derfor er det her arbejde så vigtigt for regeringen og Socialdemokratiet samlet set, og jeg tror simpelt hen bare, vi vil det samme.
Det er hjerteblod for os, ligesom det er for DF, og det handler simpelt hen om at gøre det bedre, end vi gør i dag.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-12:
I Dansk Folkeparti ønsker vi ikke blot flere tvangsanbringelser og blot flere tvangsbortadoptioner.
Vi ønsker en kvalitetssikring, vi ønsker at sikre børnene og vi ønsker at sikre forældrene hjælp, og vi ønsker at sikre familien som en enhed.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordførerens definition på, hvornår man er en god forælder.
Altså, hvornår er man en god forælder?
Hvad er ordførerens definition på det?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2020-05-12:
Jamen jeg kan godt forstå, det er lidt svært at se.
Der står også en klokke lige i skudlinjen.
Birgitte Vind (S), 2020-05-12:
Allerførst vil jeg sige, at jeg ikke på noget tidspunkt har sagt, at vi vil have flere tvangsfjernelser, men at vi vil gøre det bedre.
Så det håber jeg i hvert fald ikke at jeg har stået her og sagt, for det er en stor misforståelse.
Men vi ved jo alle sammen, hvad børn har brug for.
De har brug for forudsigelighed, de har brug for tryghed, de har brug for stabilitet i deres hverdag, og vi ved også, at der er forældre, som ikke kan give deres børn det af flere grunde.
Det gør dem jo ikke nødvendigvis til dårlige mennesker.
Men det er jo bare sådan, at der er nogle, der har noget med i livet, der gør, at det kan være svært – i perioder eller hele tiden – at være forældre, og det handler jo om, at vi som samfund støtter op om de børn og de familier på den allerbedste måde.
Nogle forældre skal have mere hjælp end andre, og for nogle børn vil det være bedre at være andre steder end ved forældrene.
Desværre, kan man sige, og det er jo ikke noget, der behøver at være statisk.
Men jeg ser i hvert fald sådan på det, at vi jo ikke kan behandle alle ens.
Vi bliver nødt til at behandle børnene og forældrene forskelligt.