runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Jamen jeg kan kun bekræfte, at vi synes, det er lige så skørt.
Ja, undskyld, det bliver sådan helt banalt.
Altså, vi er jo sådan set enige med Socialdemokratiet i at undre os over, at regeringen ikke bare accepterer, at der er over 100 mandater bag Togfonden DK og skriver det ind i finansloven.
Det har regeringen ikke ønsket, og vi har ikke ønsket at bruge meget politisk kapital på at få skrevet noget ind, som i praksis ikke betyder noget.
Så jeg vil gerne bekræfte, at Togfonden DK's fase 1 står fast.
Nick Hækkerup (S), 2018-12-19:
Og tak for ordførerens tale.
Mit spørgsmål er i al sin enkelhed, om ordføreren mener, der er behov for flere eller færre ansatte i vores sundhedsvæsen.
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Der er i hvert fald behov for, at man også kigger på bl.a. sådan noget som sygefravær.
Jeg tror, der er behov for, at der er flere, der er der, og derfor bliver vi også nødt til at kigge på, hvad for et arbejdsmiljø vi har, og hvordan vi håndterer det.
Vi kan bl.a. se i ældreplejen, at der er et højt sygefravær, og at rigtig mange ikke arbejder på fuld tid – det er der faktisk også en hel del sygeplejersker der ikke gør – og hvad er årsagen til det?
Så jeg tror sådan set, der er flere måder at arbejde på.
Men der er et stort pres derude, også i sundhedsvæsenet, men det er jo generelt mange steder, både i det private, men så sandelig også i det offentlige.
Så for at svare på spørgsmålet: Ja, der er behov for flere hænder, men der er måske også behov for, at flere af de hænder, som er der, også har mulighed for at være der mere, og at der også på statslige, kommunale og regionale arbejdspladser er et bedre arbejdsmiljø, så man ikke ligger så højt med hensyn til sygefravær.
Nick Hækkerup (S), 2018-12-19:
Det bliver jo lidt sådan en ringslutning, for en af grundene til, at der er mange, der ikke er til stede, er, at der er et stort arbejdspres, at der er stress, og at der sker nedslidning osv., sådan at sygefraværet stiger.
Jeg synes bare, det er bekymrende, at det i de finanslovsforhandlinger, som er overstået, ikke er lykkedes at sætte fokus på, at der er blevet færre sygeplejersker i vores sundhedsvæsen, at der er blevet 400 færre ansatte i det samlede sundhedsvæsen alene i sidste kvartal, og at vi står i en situation, hvor ventetiden på f.eks. kræftbehandling stiger, hvor der er overbelægning på de medicinske afdelinger osv.
Erik Christensen (S), 2018-12-19:
Men jeg bliver lige nødt til at bore en lille smule mere i det svar, som ordføreren gav til Socialdemokratiets ordfører hr. Benny Engelbrecht for lidt siden i forhold til Togfonden DK's fase 1, for jeg undrer mig lidt over det.
Sidste år diskuterede vi faktisk lidt det samme, og der hed det sig, at den sag var faldet ned mellem to stole, og derfor var den ikke kommet på.
Nu kan jeg forstå, at igen i år er der sådan set heller ikke noget omkring Togfonden DK i forhold til fase 1.
Så derfor vil jeg gerne have et klart svar på følgende: Der er jo et flertal – det har ordføreren jo selv sagt – men hvordan kan det så være, at Dansk Folkeparti med de ændringsforslag, Socialdemokratiet stiller i dag, ikke bakker op om det forlig, den aftale, som man sådan set har lavet med resten af Togfonden DK's forligspartier, for så ville man jo kunne gennemføre fase 1 uden nogen problemer og ikke kun med finansiering for et år ad gangen?
Lotte Rod (RV), 2018-12-19:
Jeg tror på, at man ikke bare skal måle os på, hvad vi siger, men hvad vi gør.
Vi kan jo ikke altid klandre politikere for, at de ikke får ting igennem, som der ikke er et flertal for.
Men man kan bestemme over, hvad man selv vil, og når Dansk Folkeparti går ind og forhandler finanslov, får de de ting, de synes er vigtige, igennem.
Derfor vil jeg gerne spørge til prioriteringen.
Hvorfor har Dansk Folkeparti ikke valgt her i finansloven at gøre mere for de ældre, men valgt at bruge 750 mio. kr. på en ø?
Dem kunne man have brugt på de ældre, hvis det havde været vigtigt for Dansk Folkeparti.
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Nu skal man passe på, hvad man siger fra Folketingets talerstol, men jeg tror næsten, jeg kan sige meget sikkert, at det ikke kommer til at ske.
Kunne man forestille sig at skulle lave en vindmøllepark mere om året i Danmark, ville man ikke kunne stå et eneste sted i Danmark og kigge ud, uden at det ville ligne et hegn, altså en meget, meget skarp grænse rundt om hele Danmark, og man ville ikke kunne sejle på grund af alle de vindmøller, der stod ude i vandet.
Det kommer jo ikke til at ske.
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Men hr. René Christensen kan godt se den udbredte bekymring, det godt kan skabe, når det ikke fremgår klart og tydeligt i overslagsårene, hvad der kommer til at ske med udrulningen af de her projekter.
Jeg håber i hvert fald, at hr. René Christensen vil anerkende, at det bedste, det optimale havde været, at det fremgik af overslagsårene, at de her projekter skal afvikles, også sådan at anlægsmyndighederne kan indrette sig efter det.
For at sige det sådan rimelig klart: Jeg synes, det er ret problematisk, at regeringen ikke er med på det her, men jeg synes også, at Dansk Folkeparti kunne have kæmpet hårdere for det.
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Jeg kan næsten ikke sige det meget bedre.
Jeg er fuldstændig enig, og i Dansk Folkeparti irriterer det os faktisk, at regeringen ikke har tiltrådt Togfonden DK's fase 1.
Der kunne være nogle finansielle udfordringer, så derfor havde alting været meget nemmere.
Så ja, det havde været nemmere, men det har ikke været muligt.
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Jeg vil gerne sende rosen tilbage til hr. René Christensen for et ganske fortrinligt forløb, og jeg kan bekræfte – i modsætning til hr. Benny Engelbrechts opfattelse, som jo ikke var med – at det ikke var hurtige beslutninger, men det var svære og lange og seriøse diskussioner om alle de forskellige elementer, der nu engang indgår i sådan en finanslov.
Men når man så hører hr. Benny Engelbrecht tale om udlændingeområdet – og man må forstå, at Socialdemokratiet nu har vendt 180 grader og erklærer sig som et strammerparti –
hvordan lyder det så i hr. René Christensens ører?
Man stemmer gult i forhold til en afskaffelse af integrationsydelsen, og nu stemmer man så også gult i forhold til et konkret forslag om en udrejseø for afviste kriminelle asylansøgere.
Hvordan lyder det i hr. René Christensens ører?
Stemmer det overens med det, man siger fra det kongelige danske Socialdemokratis side, om, at man gerne vil stramme på udlændingepolitikken?
Men når det så bliver konkret og måske også svært, kan man – om man så må sige – kun se ryggen og bare skosåler. For så stemmer man gult og fralægger sig ethvert ansvar.
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Der er ingen tvivl om, at det at stemme på den gule knap betyder, at man ingen holdning har.
Det vil sige, at man ikke tør tage stilling til, om det her er godt eller skidt, og det er selvfølgelig en udfordring.
Det er da også en større udfordring, fordi man sender sine ordførere af sted ude i befolkningen og siger, at det her er en god beslutning.
Så sent som i morges kunne jeg se den socialdemokratiske ordfører være på tv og sige, at regeringen talte med to tunger.
Men regeringen stemmer altså for sine egne forslag.
Regeringen stemmer for, at vi selvfølgelig skal have et nyt tredje udrejsecenter.
Det er, fordi antallet betyder noget.
Der er kommet for mange ind før 2001, og der er kommet for mange ind i den korte periode, hvor vi havde en socialdemokratisk ledet regering.
I den finanslov, jeg var med til at lave i 2016, budgetterede vi med 25.000 flygtninge/indvandrere.
I den finanslov, vi nu har lavet til 2019, budgetterer vi med 4.000 indvandrere.
Det betyder noget, hvad for en politik man fører – ingen tvivl om det – og det her er et resultat af det.
Et tredje udrejsecenter er ikke noget, vi sådan set ønsker.
Vi ønsker ikke, at der var nogen udrejsecentre.
Men det er vi nødt til, fordi de mennesker jo er kommet til Danmark på et tidspunkt, desværre.
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Hvem vurderer hr. René Christensen taler sandt i forhold til Socialdemokratiets linje, når det kommer til det tredje udrejsecenter på Lindholm?
Er det hr. Mattias Tesfaye, som siger, som hr. René Christensen selv citerede, at det er et forslag, der er spot on, eller er det finansordfører hr. Benny Engelbrecht, som siger: Det kan vi søreme ikke tage stilling til, vi stemmer gult?
Hvem vurderer hr. René Christensen vi mest skal lytte til, hvis vi skal have en fornemmelse af, hvor Socialdemokratiet står i det her spørgsmål, når man taler om, at man gerne vil stramme sin udlændingepolitik?
Men når det bliver konkret og dermed måske også svært, løber man alt det, remmer og tøj kan holde, og stemmer gult.
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Det, man skal se på, er, hvad den lovgivende forsamling gør.
Hvad er det for en knap, man trykker på, når vi sidder herinde?
Det er det, der flytter noget.
Så har man ikke indtaget nogen holdning til det.
Man har hverken sagt ja eller nej; man er sat uden for indflydelse i forhold til det; man ønsker ikke at være en del af den beslutning, der bliver taget.
Det er det, den gule knap betyder.
Pelle Dragsted (EL), 2018-12-19:
Mange tak.
Og tak til Dansk Folkeparti for at have fået stoppet det her satspuljetyveri fra folkepensionisterne.
Det var vigtigt, og det var også godt, at det kom fra Dansk Folkeparti, som jo igennem årene har været med til at snuppe omkring 8.000 kr. fra hver eneste danske folkepensionist.
Men under førstebehandlingen spurgte jeg hr. René Christensen, om Dansk Folkepartis krav også gjaldt førtidspensionisterne, og jeg fik et meget klart svar, nemlig et ja, for også førtidspensionisterne skulle tages ud af det her tyveri.
Derfor blev jeg også meget skuffet, da jeg læste finanslovsaftalen, og det tror jeg også mange førtidspensionister er blevet, fordi førtidspensionisterne jo ikke får lov at følge med den almindelige velstandsudvikling fremover ligesom folkepensionisterne.
Tværtimod viser svar, vi har fået fra Finansministeriet, at flertallet af førtidspensionister faktisk vil få færre penge udbetalt med den nye regulering end med de gældende regler.
Har Dansk Folkeparti ikke svigtet førtidspensionisterne i de her forhandlinger, når det er resultatet?
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Nej, det har vi bestemt ikke.
Vi er rigtig glade for, at vi nu har lavet en pensionsordning for førtidspensionisterne.
Man skal huske, at mange bliver førtidspensionister hen i livet, men der er også nogle førtidspensionister, der bliver født med et handicap, og den dag, de bliver 18 år, er de førtidspensionister.
Nu gør vi det, at førtidspensionen også følger lønudviklingen, ligesom det gælder for folkepensionisterne, men så er det fuldstændig rigtigt, at vi tager de 0,3 pct. i toppen af den stigning, der vil være.
Den lægger vi over i en pulje hos ATP, så de altså får lov til at beholde deres egne penge.
Jeg taler tit med førtidspensionister, som siger, at hold da op, da jeg pludselig blev folkepensionist, oplevede jeg et fald i mit indtægtsgrundlag, og det har været rigtig svært for mig, for jeg har jo ikke haft mulighed for at spare op.
Nu får man en pensionsopsparing, også hvis man er førtidspensionist.
Man får også en pensionsopsparing, hvis man er på dagpenge.
Man får også en pensionsopsparing, når man er på kontanthjælp.
Pelle Dragsted (EL), 2018-12-19:
Men det er jo et faktum, at hvis den nye reguleringsordning, som man nu indfører, havde været gældende i de seneste år, havde en enlig førtidspensionist fået mere end 4.000 kr. mindre om året end med de eksisterende regler.
Det her med pensionsopsparing er jo godt, men der er to ting at sige til det.
For det første er der rigtig mange førtidspensionister, som ikke når folkepensionsalderen.
Det er faktisk hver femte.
De får ingen som helst glæde af den her aftale.
For det andet er der jo også rigtig mange, der overhovedet ikke får glæde af lempelse af modregningen.
Kan ordføreren ikke bekræfte det?
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Jeg kan bekræfte, at førtidspensionen nu kommer til at følge den lønudvikling, der er, og alle pengene får man lov til selv at beholde.
Men ikke den dag, man får dem udbetalt.
Der er 0,3 pct. af den stigning, der kommer, som vil gå ind på en pensionsopsparing.
Jeg har godt hørt den debat, der har været, om, at nogle førtidspensionister ikke når at blive pensionister.
Men der vil jeg gerne sige, at jeg i hvert fald ikke vil sidde herinde og lovgive om det, altså give folk armbind på og så sige, at vi som samfund ikke tror, at du når din pensionsalder, og derfor vælger vi at have en anden ydelse til dig.
Den er højere, fordi vi forventer, at du dør tidligere osv. osv.
Hvordan i alverden skulle vi lave det?
Vi mener helt klart, at vi her har lavet en rigtig god ordning.
Der sker ikke en udhuling af førtidspensionen, og den top, man piller af, går til førtidspensionisterne selv.
Jeg vil gerne sige, at der også er rigtig mange førtidspensionister, som har oplevet den der skrænt, nemlig at den dag, de bliver folkepensionist, oplever de skrænten i form af at gå fra en ydelse til en anden ydelse, og de har jo ikke haft muligheden for at lave den opsparing.
Det er rigtig, at der, når man kigger hen over årene, vil være nogle, der oplever, at deres rådighedsbeløb godt kan ændres lidt, men det er jo ikke et rådighedsbeløb, der bare er gået til noget andet.
Det går til dem selv.
Christian Poll (ALT), 2018-12-19:
Tak for det.
Hvert eneste sekund sendes et menneske et sted i verden på flugt på grund af klimaforandringer, og den problemstilling bliver jo ikke mindre.
Faktisk er der konservative bud på, at vi får 250 millioner klimaflygtninge inden 2050.
Klimaforandringerne er simpelt hen den paraply, som vil forstærke alle andre kriser, og som vil betyde, at rigtig mange mennesker i fremtiden vil være på flugt.
Det påvirker mennesker lige nu, og den her påvirkning vil altså accelerere.
I dag støtter Danmark definitionen af flygtninge fra Genèvekonventionen i tråd med FN og EU.
Det inkluderer ikke klimaflygtninge, selv om det ændrede klima bogstavelig talt skaber en dødsensfarlig situation.
Vi har derfor allerede nu brug for internationale konventioner for klimaflygtninge.
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Men vi synes, vi skal gøre noget for klimaet, og der har alle partier herinde også lavet en meget ambitiøs energiaftale lige før sommerferien, hvor Danmark virkelig går foran også med det grønne flag og viser, hvad man kan gøre.
Det vil vi gerne være med til.
Vi vil hellere være med til at forhindre, at der kommer flere klimaflygtninge, end at vi begynder at lave reglerne om, således at man siger, at klimaet så kan sejle, og så skal I bare komme til den vestlige verden.
Det kommer vi aldrig til at være en del af.
Christian Poll (ALT), 2018-12-19:
Den endte jo med, at vi f.eks. skal stille tre havvindmølleparker op i stedet for en, som regeringen havde lagt ud med, men jeg vil bare lige nævne, at spørger man videnskaben, og det er f.eks. også noget, Klimarådet har fremhævet, er det faktisk i størrelsesordenen en havvindmøllepark om året, vi skal stille op for at kunne leve op til det klimaansvar, vi egentlig har.
Vil ordførerens parti arbejde sammen med Alternativet og andre partier efter valget for at skærpe den her energiaftale og lægge flere vindmølleparker oveni, så vi kommer op på en vindmøllepark om året frem til 2030?
René Christensen (DF), 2018-12-19:
For det første kommer der jo en sundhedsreform, som der er sat penge af til, og som vi skal diskutere – det skal vi gøre, når vi kommer tilbage efter nytår – og der bliver det jo en del af det.
Der er flere, der gerne vil ind på sygeplejerskeuddannelsen, men der er faktisk en del, som ikke får mulighed for at komme ind, selv om de er kvalificeret, og der har vi bl.a. adresseret i finansloven, at de uddannelser, som har mulighed for at oprette flere pladser, skal gøre det, for der er simpelt hen er efterspørgsel.
Derfor er det er en faggruppe, der er mangel på, så vi skal uddanne nogle flere, for der er simpelt hen mangel på dem.
Rune Lund (EL), 2018-12-19:
Satspuljen er blevet afskaffet, og det er jo godt, men den regulering af overførselsindkomsterne, som nu træder i stedet for, er faktisk værre end den, der var med den gamle satspuljeregulering – forstået på den måde, at hvis den regulering, som vil være gældende fremadrettet, havde været gældende fra 2005 og frem til i dag, så ville den månedlige ydelse for en lang række overførselsindkomster være væsentlig lavere i dag, end den rent faktisk er.
Hvis den nye regulering havde været gældende fra 2005 og frem, havde en førtidspensionist haft 4.200 kr. mindre om året før skat, en person på arbejdsløshedsdagpenge havde haft 3.600 kr. mindre om året før skat, og en person på kontanthjælp, som er forsørger, havde haft 3.200 kr. mindre om året før skat.
Er det en særlig god aftale?
Er det en aftale, som Dansk Folkeparti er stolt af?
Her er tale om nogle grupper, som Dansk Folkeparti bl.a. har været ude at sige at man vil forsvare i finanslovsforhandlingerne.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-12-19:
Tak for det, og også tak fra mig for ordførerens tale.
Som flere allerede har været inde på, har Dansk Folkeparti jo ikke valgt at prioritere, at den demografiske udvikling tilsiger, at der skal tilføres flere og flere penge, for at man faktisk kan leve op til de forventninger, som borgerne har til ældrepleje og til sundhed.
Og der er heller ikke gjort noget ved pensionsalderen, den er stadig væk rigtig, rigtig høj.
Nedslidning er en rigtig stor udfordring.
Det er den på sygehusene, det er den i ældreplejen, det er den i produktionsvirksomheder, og det er den blandt håndværkerne.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor Dansk Folkeparti ikke har prioriteret det problem.
Mener Dansk Folkeparti simpelt hen ikke, at nedslidningen er så stort et problem, at man faktisk også skulle have valgt at gøre noget ved det i den her finanslov?
René Christensen (DF), 2018-12-19:
I forhold til arbejdsforholdene har vi i hvert fald valgt at sætte penge af bl.a. til Arbejdstilsynet, så vi har det samme niveau i 2019, som vi havde i 2018.
Vi har også skrevet ind, at vi har forpligtet regeringen til at indkalde til forhandlinger med alle Folketingets partier, hvor vi skal se på, hvordan vi sikrer, at vi har et kontrolniveau, som er i orden, både når vi har højkonjunktur, og når vi har lavkonjunktur.
Det er den ene del af det.
Så har der sundhedsområdet, og der er ingen tvivl om, hvad angår nedslidning og stress, at det både er fysisk og mental nedslidning, som vi oplever i offentlige institutioner.
Det bliver vi simpelt hen nødt til at adressere, og det skal vi selvfølgelig også adressere, når vi skal kigge på en sundhedsreform.
Det er vi helt enige om.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-12-19:
Man har afsat 15 mio. kr. til Arbejdstilsynet.
Det er jo bare at udskyde den besparelse, som venter Arbejdstilsynet alligevel, så det er ikke en løsning.
Det er en løsning til næste år, at man i det mindste ikke skal spare, men det er jo ikke en løsning på den lange bane.
Tænker Dansk Folkeparti ikke, at lige præcis flere muskler til Arbejdstilsynet kunne være det værktøj, der var nødvendigt, for at vi faktisk kunne løse problemet med meget stor nedslidning og meget stor stress på de her arbejdspladser?
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Jeg tror ikke, Arbejdstilsynet alene kan løse problemet med nedslidning.
Det er jo sådan mere arbejdsprocesser og det, man skal arbejde med.
Jeg tror, at det, der er vigtigt, er, at vi får kigget på, hvad det er for en organisering, vi har, også i forhold til de mange beslutninger, som vi politikere træffer.
Man skal virkelig være omstillingsparat, når man er i offentligt regi, og det er en af de udfordringer, der måske kan være.
Der vil jeg da gerne sige fra Dansk Folkepartis side, at jeg måske også synes, det er en udfordring, at vi har så mange led, altså at vi både har stat, region og kommune, også når det handler om sundhedsområdet.
Nick Hækkerup (S), 2018-12-19:
Tak for bemærkningerne, som jo først og fremmest, må man sige, var et angreb på Socialdemokratiet.
Jeg kunne fristes til at tilbyde ordføreren en aftale: Hvis ordføreren holder op med at lyve om Socialdemokratiets politik, skal jeg nok lade være med at sige sandheden om Venstres politik.
Men noget af det, som ordføreren var inde på, var spørgsmålet om den kommende sundhedsreform, og det rejser så det her spørgsmål om lukning af de fem regionsråd, som angiveligt er en del af den sundhedsreform, der kommer til at blive præsenteret.
Det spørgsmål, som falder mig for, er, om den meget fremtrædende Venstreborgmester Lars Krarup har ret, når han siger, at en fjernelse af det politiske niveau i regionerne nemt kan ende i centralisering, og at beslutningerne kommer længere væk, end tilfældet er i dag.
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Altså, jeg skal jo ikke foregribe begivenhedernes gang i forhold til det udspil, som regeringen vil præsentere inde i det nye år.
Men jeg kan sige så meget, at det udgangspunkt, som vi har fra Venstres side, og som jeg har, er, at vi sætter mennesket før systemet, patienten før systemet.
Og det betyder, at vi skal tage udgangspunktet i patienten, i det samlede patientforløb, i den samlede indsats, der skal ske, og der skal man undgå, at det er sådan, at der er kasser, der er budgetter, der er rammer, som gør, at man ikke kan skabe en samlet enhed i det samlede forløb med udgangspunkt i patienten.
Og så må strukturdiskussionen alt andet lige komme bagefter.
Så hvis vi kan lave et forløb med en samlet indsats, hvad der i dag foregår i det regionale system, altså i det sygehusmæssige, og hvad der derefter typisk foregår i det kommunale med genoptræning osv., langt mere smidigt og gennemgående med patienten i centrum, vil jeg støtte det til enhver tid.
Nick Hækkerup (S), 2018-12-19:
Det er også fair nok, at ordføreren ikke vil foregribe begivenhedernes gang.
Og man må vel sige, at nogle af de reformer, som er blevet rullet ud over de seneste år – kommunalreform, domstolsreform, politireform osv. – har som en af de utilsigtede konsekvenser haft, at beslutningerne er flyttet længere væk, at der er sket mere centralisering, og det er vel derfor, der er en bekymring her.
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Jamen jeg forstår sådan set godt bekymringen, men jeg tror bare, man bliver nødt til at tage udgangspunkt i det, man gerne vil levere.
Hvad er det, vi gerne vil have som resultat?
Jeg vil gerne have som resultat, at man netop kan få sundhedsbehandling så nært, som det kan lade sig gøre, men heller ikke mere nært, end at kvaliteten så går fløjten, om man så må sige.
Jeg tror, hr. Bertel Haarder engang har udtalt det: Hvis ikke det er svært, skal det være nært.
Til gengæld hvis det er svært, skal det være inde på de specialiserede sygehuse.
Og det er jo den struktur, som vi forsøger at bygge op og har bygget op med specialsygehuse, med akutsygehuse, og det er jo den tankegang, der nu bliver bygget videre på i et udspil, hvor der netop skal være fokus på den nære sundhedsindsats.
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Tak for det.
Tak for talen, og også tak for det gode samarbejde, som der var i processen.
Jeg vil springe til noget helt andet, som jeg vil høre ordføreren om.
Danmark var jo engang et landbrugsland.
Det er vi ikke mere.
Men alligevel har vi jo stadig væk rigtig mange landbrug, og det er sådan, når man kigger på finansloven, at der også er kommet nogle mindre ting med i forhold til landbruget.
Bl.a. har vi haft fokus på generationsskiftet, som er så vigtigt, for at vi kan holde fast i den førerposition, som vi har i dansk landbrug.
Der har vi jo fået indført en sælgerpantebrevsordning på 10 pct., som vi i Dansk Folkeparti håber på vil være med til at vi kan få sat skub i de her generationsskifter.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, hvordan Venstre stiller sig i forhold til, at vi forventer at se flere generationsskifter, og hvordan den her pantebrevsordning vil påvirke det, som vi ser derude i landbrugskredse.