Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-11:
Det, vi behandler i dag, er først og fremmest en ændring af ophavsretsloven, men også loven om kunstneriske uddannelser.
Og der er tale om en modernisering af loven.
Der er kommet input fra en lang række forskellige organisationer m.v. – professorer og folk, der bruger ophavsretsloven som værktøj – og de har gjort opmærksom på, at der er behov for en modernisering.
Eksempelvis er en del af bestemmelserne i ophavsretsloven ikke forenelige med EU-retten, og da EU-retten jo i så fald har forrang, kunne der komme nogle problemer dér.
Det retter vi op på.
Der har været ønske fra bl.a. TV 2 og DR om, at det blev nemmere at forhandle rettighedsaftaler hjem på områder, hvor man streamer, altså modsat flow.
Der var den ret omtalte sag om Berlingskes brug i en vittighedstegning af Den Lille Havfrue, hvor efterkommerne til den billedhugger, som i sin tid lavede Den Lille Havfrue, har været vrede over, at den blev brugt som parodi.
Og de fik sådan set medhold både i byretten og landsretten, men højesteret kom heldigvis frem til et andet resultat.
Men der lovfæster vi nu en parodiregel, sådan at hvis man bruger ophavsretligt beskyttet materiale som led i en parodi, en sketch, et meme osv., må man godt det inden for rimelighedens grænser.
Man må eksempelvis ikke bruge det sådan i et politisk øjemed som at vise, at den, der har lavet værket, måske er enig med en selv.
Og sådan er der en lang række andre moderniseringer af ophavsretsloven, som er ganske fornuftige, og som er nogle, vi har lyttet til, og som vi har nedfældet i loven.
Så sker der jo det, der ofte sker herinde i Folketinget, at det, som loven sådan set handler om, og der, hvor den får en betydning ude i virkeligheden, er vi ret ligeglade med.
Og så finder man en eller anden lille ting af mere eller mindre symbolsk betydning, som man kaster sig over, og det er jo også det, som debatten allerede nu her under den første ordførers tale har vist: at det, som virkelig kan sætte sindene i kog, er forslaget om at modernisere loven, sådan at i de begreber, hvor man bruger udtryk, som kunne siges at være kønnede – det mener jeg nu ikke selv de er – laver man det om.
Og det er eksempelvis ordet tredjemand, som fremover skal hedde tredjepart.
Så er det ordet ophavsmand, der fremover skal hedde ophavsperson.
Forligsmand skal hedde mægler, og sådan er der andre eksempler.
Det er bestemt ikke et forslag, der er kommet fra Venstre, og jeg har selv svært ved at forstå problemet.
Altså, jeg bruger selv en række udtryk uden at tænke dem som kønnede.
Jeg tjekkede f.eks. lige aftaleloven – jeg er jo selv advokat – og i aftaleloven står der konsekvent »han«, og der står »tredjemand«, og om det har jeg aldrig nogen sinde tænkt: Nå, så gælder aftaleloven nok ikke for kvinder.
Sådan har jeg aldrig tænkt, og der er heller ikke nogen dommer eller advokat ved sine fulde fem, der ville tænke sådan, fordi vi på dansk jo bruger eksempelvis begrebet mand ikke kun som en mand, men også som, ja, en person.
Og slår man op i en dansk ordbog og ser, hvad en ophavsmand er, så står der, at det er en person, der har frembragt et værk.
Så på den måde er der jo ikke et problem.
Altså, jeg ville egentlig foretrække, at vi sagde til vores små drenge: Jamen prøv at høre, du kan godt blive jordemoder, og du kan godt blive sygeplejerske, og at vi sagde til vore små piger: Du kan sådan set godt blive skraldemand, og du kan også godt blive brandmand; du kan blive lige præcis det, du har lyst til – fremfor at vi gik ind og forsøgte at ændre nogle udtryk.
Ordet ophavsmand på engelsk er en originator, og på fransk er det en auteur.
Der har de slet ikke de problemer, men det har vi jo altså her i Danmark.
Jeg synes lidt, det er noget pjat at gå ind og ændre det, hvis jeg skal være helt ærlig, og jeg undrer mig da også lidt over, at det altid er begreber i toppen, vi taler om.
Jeg møder ikke mange små drenge, der græder over, at det hedder en bussemand og en nullermand og foretrak, at det hed en busseperson og en nullerperson.
Det gør jeg altså ikke.
Men det kan da godt være, at der er nogen, der har det problem derude.
Jeg tvivler.
Altså en lang, lang liste, som har afgivet høringssvar, bakker op om ændringen.
Og så har jeg det sådan, at hvis de selv i deres kontrakter osv. bruger andre begreber end dem, der står i lovgivningen, skal lovgivningen så ikke følge med?
Altså, det er som sagt ikke noget, vi gør et stort nummer ud af.
Vi lever med det, men havde nok ikke selv valgt at gå i brechen for det her.