runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2021-03-05:
Det er jo egentlig en sund indstilling, men må jeg så spørge, hvad SF selv har tænkt sig at gøre.
Altså, SF anerkender, at det nuværende system er dysfunktionelt og inhumant.
SF anerkender, at kvoteflygtningesystemet alt andet lige er mere fornuftigt og humant.
I min verden er det kun fornuftigt og humant, hvis man sikrer, at de mennesker, der så kommer hertil, er rundet af værdier, som er kompatible med vores, og at de kommer i et begrænset antal, som vi kontrollerer år for år, hele familier, og at de er villige til at indgå i en vestlig hverdag.
Men hvad vil SF selv gøre for at løse det her problem?
Carl Valentin (SF), 2021-03-05:
Vi arbejder generelt for en mere retfærdig fordeling.
Vi arbejder for, at Danmark skal tage flere kvoteflygtninge, så vi går foran og viser andre lande, at det er vejen at gå at have en mere systematisk og retfærdig fordeling.
Vi har det sådan set også okay med modtagecentre i tredjelande, men hvis man skal lave dem, skal der også være nogle forhold, der tilsvarer de danske forhold, for at vi kan stå inde for det, og selvfølgelig overholder internationale konventioner osv.
Så det er nogle af de ting, vi vil arbejde for.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-05:
Det er fuldstændig rigtigt, at vi har et retsforbehold, og det er jo stærkt beklageligt, fordi det er medvirkende til, at der ikke kan foregå det politisamarbejde på tværs af landegrænser, som ville være stærkt hensigtsmæssigt, i forhold til at vi ser et stigende antal forbrydelser på tværs af landegrænserne.
Forbryderne er desværre bedre til at specialisere sig, end de har været tidligere, og det ville være rigtig hensigtsmæssigt, hvis det også kunne gøre sig gældende for politiet.
Derfor må jeg med stærk beklagelse bekræfte, at Danmark har et retsforbehold.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-05:
Det er bare to ting til hr. Kristian Hegaard.
Altså, det kan ikke lade sig gøre at fordele på EU-plan, fordi vi har et retsforbehold.
Det kan ikke lade sig gøre.
Det er det ene.
Ikke nogen partier fremsætter ulovlige forslag i Folketinget.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-05:
Jeg mener i høj grad, det er forsvarligt.
Hvis man skal lave et modtagecenter uden for EU, giver det mening, at det er EU, der står for det, så man ikke har 27-28 forskellige centre.
Det tror jeg er svært at administrere, og det har vi egentlig svært ved at se hvordan skulle være realistisk.
Og derfor er vi nødt til at sørge for, at det foregår på en ordentlig måde, og det gør det ikke i dag.
Pernille Vermund (NB), 2021-03-05:
Men det betyder så i virkeligheden, at hvis det stod til Radikale Venstre – og Gud forbyde det, når det handler om udlændingepolitik – så skulle det være EU og nogle mennesker, som sidder langt fra Danmark og uden at kunne mærke konsekvensen af de beslutninger, de træffer på vores vegne, der skulle beslutte, hvor mange muslimske migranter der skulle fordeles til Danmark, med de store udfordringer, det giver for vores samfund, for ligestillingen i vores samfund, for forholdene for jøder, homoseksuelle osv. Mener Radikale Venstre virkelig, at det er forsvarligt?
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-05:
Vi må jo se, hvad forslaget er, når det kommer til stykket, og hvem man kan lave en aftale med osv.
Det, vi kender på nuværende tidspunkt, er det lovudkast, det lovforslag, der ligger i øjeblikket, med det juridiske grundlag for det, men det er jo ikke særlig konkret, i forhold til hvad man egentlig tænker.
Det, som er helt klart for Radikale Venstre, er, at vi synes, det giver bedst mening at lave en fælles europæisk løsning på det her område.
Det er den eneste farbare vej, vi ser for det.
Pernille Vermund (NB), 2021-03-05:
Tak for det.
Jeg havde nu heller ikke forventet, at Radikale Venstre ville støtte forslaget.
Som jeg forstår Radikale Venstres asylpolitik, går man ind for den her indbyrdes fordeling inden for EU, hvor det er EU, der skal bestemme, hvor mange flygtninge der skal til eksempelvis Danmark.
Det er vi jo af gode grunde dybt modstandere af.
Men et eller andet sted midtimellem ligger der jo et forslag fra regeringen, som de præsenterede i 2018, altså før de fik regeringsmagten og opbakning fra Radikale Venstre.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-05:
Tak for ordet.
Nye Borgerlige fremsætter her et forslag, som ikke er lovligt, og derfor giver det egentlig ikke den store mening at behandle det.
Det følger nemlig af FN's flygtningekonvention, at Danmark ikke må udvise eller afvise en flygtning til områder, hvor dennes liv eller frihed kan være truet på grund af race, religion, nationalitet, tilhørsforhold til en social gruppe eller lignende – medmindre flygtningen med rimelig grund må anses for at være til fare for Danmarks sikkerhed eller efter dom for en farlig forbrydelse må betragtes som en fare for samfundet.
Derudover følger det også af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, at man ikke må underkastes umenneskelig og nedværdigende behandling.
Beskyttelsen af det har eksterritorial virkning, og det betyder, at Danmark ikke kan udsende en person til et land, hvis der er en konkret risiko for, at man her bliver videresendt til behandling i strid med de regler, der følger af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Der er ingen tvivl om, at vi da gerne ser bedre forhold for asylsystemet i forhold til den måde, det er indrettet på i dag, sådan at det i højere grad kunne følge nogle kvoter i FN's regi.
Liselott Blixt (DF), 2021-03-05:
Jamen, hr. Per Larsen, den aftale var faktisk det samme, man gjorde med Luxturna i Medicinrådet, så hvorfor kunne man ikke gøre det med det her?
Hvis vi nu har nogle andre, der har en anden sygdom, men som ikke bor i Nordjylland, vil ordføreren så også arbejde på, at man laver en aftale uden for Medicinrådet for dem?
Per Larsen (KF), 2021-03-05:
Den situation, som fru Liselott Blixt henviser til, er jo en gruppe af nogle børn, som ikke er kommet i behandling, fordi der simpelt hen er meget stor tvivl om effekten, fordi de børn har nået en alder, hvor det jo er til diskussion.
Det, jeg har sagt der, er, at jeg synes, at man fra leverandørens side også burde gå ind og se det her som en specifik situation, hvor man så sagde, at man fik sat de der 20 eller 24 børn, eller hvor mange det nu er, i behandling, og så lavede en eller anden aftale om, at man så også fulgte dem og så kun betalte – i citationstegn – for dem, hvor det havde en effekt.
Det er sådan noget, hvor jeg synes, at der må man ligesom mødes og sige: Okay, hvis det har en effekt på nogle patienter, betaler man, og hvis det viser sig ikke at have nogen effekt på nogen, så betaler man ikke.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-05:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren om to ting.
Den ene ting er, hvad der har ændret sig for justitsministeren, siden vi behandlede det forslag, som justitsministeren jo stemte imod – forslaget kom så fra Dansk Folkeparti.
Den anden ting er, at vi har indgået en aftale – nu bliver der meget drøftet ændringsforslag her i Folketingssalen i dag – og det her er en del af politiaftalen, og så vil jeg egentlig høre justitsministeren: Plejer justitsministeren at ændre i et lovforslag, hvis der ikke er bred politisk opbakning, i forhold til en aftale, der er indgået?
Nick Hækkerup (S), 2021-03-05:
Det er to gode spørgsmål, og jeg håber meget, at tiden tillader mig at svare, og ellers vil jeg meget, meget gerne komme med yderligere svar på det.
Det beslutningsforslag, som blev fremsat sidste år, var vi jo ikke imod indholdsmæssigt; tværtimod sagde jeg dengang – og det kan man jo tjekke: »Jeg er enig med forslagsstillerne i, at forbrydelser, som er motiveret af offerets handicap, skal anses som hadforbrydelser, og at straffelovens bestemmelser derfor bør nævne handicap; det er noget, jeg vil gå videre med.«
Det har jeg så gjort – det er derfor, vi står her i dag.
Og så er det også, fordi ordføreren har været meget aktiv i sagen – det skal guderne vide – og det er godt.
Det, som jeg var imod dengang, og som jeg fortsat er imod, var, at man ville have et afkrydsningsfelt, sådan at politiet i alle mere end 300.000 anmeldelser om året skulle ind at sætte kryds ved, om det var en hadforbrydelse eller ej – altså om cykeltyveri var en hadforbrydelse eller ej.
Hvis vi nu antager, at det bare tog 1 minut ved hver af de anmeldelser, var det 5.000 af politiets arbejdstimer, man ville bruge på det her, hvilket jeg syntes var helt ude af proportioner, og det var derfor, vi ikke støttede beslutningsforslaget dengang.
Nu er min taletid gået, så det andet spørgsmål vil jeg vende tilbage til i næste runde, hvis jeg får lejlighed til det.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-05:
Det får ministeren netop lejlighed til.
Men vi stillede jo et ændringsforslag i Dansk Folkeparti for at imødekomme justitsministerens ønske under den lovbehandling.
Nick Hækkerup (S), 2021-03-05:
Hvis det ræsonnement skulle gøre sig gældende, skulle Dansk Folkeparti have ladet være med at fremsætte det beslutningsforslag, man gjorde, om, at strafrabatter, jævnfør straffelovens § 82, nr. 13, skulle omfatte alle strafrabatter, også på tværs af konventioner.
Det holdt forslagsstillernes parti sig jo ikke for gode til at gøre.
Så hvis det her er i strid med aftalen, var det andet også i strid med aftalen.
Så vi skal lige holde tankerne klare.
Og så skal man være opmærksom på, hvad der står i aftalen.
Vi har jo ingen steder i aftalen forholdt os til, at man i øvrigt ikke må tage strafferetlige initiativer.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-05:
Tak for det.
Og tak til ministeren for den gode tale og for fremsættelsen af det her lovforslag.
Det er et vigtigt skridt i indsatsen for at forebygge og bekæmpe hadforbrydelser mod mennesker med handicap, og det er jo også særlig vigtigt, efter at vi tiltrådte handicapkonventionen i 2009, som fordrer, at vi yder en yderligere beskyttelse af mennesker med handicap.
Derfor vil jeg selvfølgelig høre, hvordan regeringen stiller sig i forhold til Radikale Venstres ændringsforslag vedrørende også at lave en parallelitet, sådan at vi får det ind i straffelovens § 266 b, sådan at vi sender et klart signal om, at nedværdigelse og forhånelse af mennesker med handicap selvfølgelig heller ikke er acceptabelt i et demokratisk samfund, og at det skal mødes med nultolerance.
Nick Hækkerup (S), 2021-03-05:
Jeg synes, det giver god mening, at der er parallelitet mellem § 81 nr. 6, som vi behandler i øjeblikket, og § 266 b.
Nu har der så, fordi man kalder § 266 b racismeparagraffen, været meget diskussion om, om det så vil være for galt at lave den her udvidelse af racismeparagraffen.
Der synes jeg bare, man skal forholde sig til, hvad realiteten i det er.
Hvis den ændring, som jeg forstår det Radikale Venstre vil fremsætte, bliver gennemført, så vil vi sige, at dem, som ved udtalelse truer, forhåner eller nedværdiger en gruppe af personer på grund af deres handicap, skal straffes, og der må man spørge sig selv: Synes jeg, at det, hvis man nedværdiger en gruppe personer på grund af deres handicap, er strafværdigt?
Ja, det synes jeg det er, og derfor synes jeg, det er et relevant ændringsforslag.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-05:
Det er jo dejligt – det er forår, det er marts måned, det er fredag, det er snart weekend.
Af mange årsager er det en god dag, og derfor vil jeg sige tusind tak til ministeren for den tilkendegivelse.
Jeg ser frem til den videre behandling, og Radikale Venstre takker varmt for støtten fra regeringen til ændringsforslaget.
Pernille Vermund (NB), 2021-03-05:
Tak for det.
Vi er jo som andre borgerlige partier ærgerlige over, at man bakker op om ændringsforslaget og gør det til en del af det her lovforslag.
Men som jeg sagde i min ordførertale, håber jeg, at ministeren vil være behjælpelig med at opdele forslaget, så vi med et bredt flertal, formentlig hele Folketinget, kan stemme for det oprindelige forslag.
Vil ministeren være behjælpelig med det?
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-05:
Tak for den positive tilkendegivelse.
Det, vi jo stadig væk venter lidt på, er nogle anbefalinger.
Tit når vi diskuterer det her emne, bliver der henvist til, at der er en tværministeriel arbejdsgruppe på det her område, der kommer med nogle anbefalinger, eller hvad det måtte være.
Så vidt jeg kunne forstå, var det egentlig meningen, at de skulle være kommet i efteråret.
Det er ca. 3-6 måneder siden, alt afhængigt af hvornår i efteråret det skulle have været.
Sker der noget?
Man får indtryk af, at det er en syltekrukke, hvad jeg ikke tror det er, for det er jo et ret vigtigt område.
Nick Hækkerup (S), 2021-03-05:
Grundlæggende synes jeg, det er en relevant problemstilling, og det kan ovenikøbet være, at der også er nogle andre elementer, som vi skal ind over i løbet af behandlingen.
Jeg synes, at det med at se Offerfonden samlet er fornuftigt.
Det kan godt være, at man, sådan som jeg hører hr. Kristian Hegaard, skal sige, at der er Offerfonden, og at der så er et område af Offerfonden, som er koncentreret om digitale krænkelser.
Det kan også være, at man i virkeligheden også har lyst til at bruge nogle af de penge, der så kommer i forbindelse med de digitale krænkelser, og som går til Offerfonden og jo bruges til forskellige aktiviteter, til noget af det øvrige arbejde, som Offerfonden gør.
Det er noget af det, som jeg synes vi skal overveje.
Men jeg har altså den grundlæggende opfattelse, at det er en relevant problemstilling, som er påpeget, og som udspringer af den her umbrellasagskompleks, og som jeg faktisk tror på at vi vil kunne håndtere rimelig politisk bredt.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-05:
Tak til ministeren for talen, og tak for den meget positive tilkendegivelse i forbindelse med forslagene her.
Der er jo fire forslag, hvilket ministeren også skitserede i sin tale.
Og jeg synes godt, det kan lyde som en fornuftig fremgangsmåde at lægge en digital offerfond ind under en allerede eksisterende offerfond, så længe man, kan man sige, på en eller anden måde kan afgrænse det beløb og være sikker på, at det så går til forebyggelse af digitale krænkelser.
Så er det jo ligegyldigt, hvilket sted det ligger.
Hvis formålet og måden at gøre det på vil være den samme, kan jeg varmt støtte det, så derfor vil jeg bare høre, om det så betyder, at ministeren i virkeligheden kan støtte alle de fire forslag, der er.
Så kan man altid klare det i en beretning eller i en senere samling osv.
Men jeg vil bare høre, om det, hvis vi lægger den digitale offerfond ind under den eksisterende offerfond, så betyder, at ministeren samlet set kan støtte alle de forslag, der er i beslutningsforslaget her.
Pernille Vermund (NB), 2021-03-05:
Tak for det.
Jeg var lige ved at tro, at konklusionen blev en anden.
Men jeg er glad for, at jeg ikke behøver at gå ud og sige, at nu er justitsministeren blevet lige som alle de andre.
Så tak for svaret.
Nick Hækkerup (S), 2021-03-05:
Jeg har det sådan her: Dengang vi lavede – og det gjorde vi også i fællig – det her med, at vi øgede straffen for covid-forbrydelser, tog vi i det sidste skøn ind, at det også skulle omfatte udvisninger.
Det var vi sammen meget for.
Det var Enhedslisten meget imod.
Nu er fru Rosa Lund her desværre ikke, men dengang sagde jeg: Jeg synes, at Enhedslisten skal have lov til at markere deres position og kunne stemme for den store del og undgå at stemme for det her.
Dengang sagde Dansk Folkeparti: Det vil vi ikke være med til.
Nu har jeg lejligheden til at tvinge Dansk Folkeparti et lige så ubehageligt sted hen, som de tvang et andet parti.
Derfor ville det selvfølgelig være ufint af mig, hvis jeg opførte mig lige sådan.
Derfor vil min tilgang være: Partier skal have lov til at kunne stemme i overensstemmelse med deres overbevisning, sådan at vælgerne kan se det.
Så hvis det lovteknisk kan lade sig gøre med ændringsforslag – som først skal formuleres og derefter udskilles til særligt lovforslag – så synes jeg, at det er god stil at gøre det.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-05:
Jeg har ikke fået læst op på, hvad der står i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Jeg kan konstatere, at det ikke er ulovligt at fjerne racismeparagraffen i Danmark, heller ikke i henhold til Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Det går vi ind for.
Det synes vi er begrundet.
Vi vil tværtimod være med til at indskrænke den.
Rosa Lund (EL), 2021-03-05:
Jamen jeg kan berolige fru Karina Adsbøl med, at i Enhedslisten mener vi helt inde i vores inderste, at ytringsfriheden er fuldstændig afgørende.
Præcis derfor, fru Karina Adsbøl, var det Enhedslisten, der foreslog, at blasfemiparagraffen skulle afskaffes.
Så fru Karina Adsbøl kan tage det helt roligt.
Og når vi står her og kommer med de forslag, vi kommer med, i forhold til at skrive handicap ind i racismeparagraffen og i forhold til at opdatere vores straffelov, så den beskytter bedre mod chikane og trusler på nettet, er det, netop fordi vi ønsker, at alle tør stille sig frem og sige deres mening i den offentlige debat.
Så må jeg bare anholde over for fru Karina Adsbøl, at vi ikke skulle tage det alvorligt, når nogen bliver chikaneret.
Det tager vi faktisk meget alvorligt.
Fru Karina Adsbøl kan jo gå tilbage og følge debatterne fra i sommer om unge mænd, der bliver overfaldet og filmet på mobiltelefoner, og så kan fru Karina Adsbøl se fru Rosa Lunds udtalelser i den sammenhæng.
Det vil være en opfordring herfra.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-05:
Jeg synes simpelt hen, at Enhedslistens ordfører blander det hele sammen i en pærevælling.
Altså, vi skal værne om ytringsfriheden.
Vi skal værne om det frie ord, og at vi kan tale og vi kan ytre os, som vi vil.
Men samtidig siger Enhedslisten, at det mener de faktisk ikke inderst inde – i forhold til det, fru Rosa Lund står og siger.
Altså, der findes jo dumme mennesker alle steder; sådan er det.
Men hvor er Rosa Lund henne, når – kan man sige – danskere bliver chikaneret, når danskere er udsat for chikane?
Så er Enhedslisten tavse.
Rosa Lund (EL), 2021-03-05:
Jeg tror ikke, at kulturen på de sociale medier kommer til at udvikle sig i en bedre retning af sig selv.
Jeg tror, vi er nødt til at regulere.
Men lad nu det ligge.
Racismeparagraffen beskytter mennesker i Danmark.
Det synes jeg er klogt.
Jeg mener ikke, det er en hindring for ytringsfriheden.
Jeg mener heller ikke, fru Pernille Vermund, at vi lever med et krænkelsestyranni.
Altså, jeg må sige, at jeg har oplevet, at det primært er politikere på fru Pernille Vermunds fløj, som bliver meget krænkede over ting.
Men lad nu det ligge.
Jeg synes ikke, at I tyranniserer på det punkt.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-05:
Tak for opfordringen.
Jeg må se, om jeg får tid til at kigge det hele igennem.
Men det er, fordi det virker, som om fru Rosa Lund, som jeg opfatter fru Rosa Lunds tale fra talerstolen i dag, ikke mener, at vi alle sammen har ytringsfrihed, altså at der skal være særskilte forhold for nogle, fordi de ikke tør at stille op.
Ytringsfriheden er vigtig, og vi værner alle sammen om demokratiet, i hvert fald her på min fløj, men jeg forstår det bare ikke, når Rosa Lund ligesom vil censurere.
Altså, som jeg forstår fru Rosa Lund, vil hun censurere ytringsfriheden.
Alle er imod trusler og vil anmelde trusler.
Når folk er udsat for trusler, må man lave de anmeldelser, der skal til.
Så jeg forstår bare ikke helt, hvor Rosa Lund vil hen.
Rosa Lund (EL), 2021-03-05:
Jeg mener sådan set, det danske samfund er et samfund, hvor vi kan tale frit.
Jeg mener, som jeg sagde før, at det største problem er, at det ikke er alle, der kan tale frit, og at det er dem, der bliver truet til tavshed.
Ytringsfrihedskommissionen – Ytringsfrihedskommissionen, fru Pernille Vermund – konkluderer jo også, at racismeparagraffen ikke er en hindring for ytringsfriheden.
Pernille Vermund (NB), 2021-03-05:
Jeg bliver simpelt hen nødt til at følge op, hvor hr. Ole Birk Olesen slap, for ordføreren bliver ved med at blande trusler ind i det her, og det er ikke det, racismeparagraffen handler om.
Så kan ordføreren ikke se, at i et åbent og frit samfund er det en gave, at vi kan komme af med vores galde uden at true, uden at virke injurierende, men måske stødende, måske nedværdigende, måske forhånende?
Hellere det, end at man gør det, som man jo gør andre steder, nemlig forbyder det, og så ender det med, at man får en trykkoger, der risikerer at koge over i vold og andet.
Rosa Lund (EL), 2021-03-05:
Jeg møder også de mennesker.
Men vi har jo også undersøgelser, der bakker det op og viser, at der f.eks. er kvinder, der afholder sig fra at stille op i kommunalpolitik, fordi de er bange for de trusler og den hadefulde tale, de vil møde.
Det synes jeg er et demokratisk problem.
Jeg synes jo, at problemet både omhandler ligestilling og ytringsfrihed, men det er først og fremmest et ytringsfrihedsmæssigt problem.
Hvordan sikrer vi, at ingen bliver truet til tavshed?
Pernille Vermund (NB), 2021-03-05:
Men racismeparagraffen handler ikke om trusler, altså, det er simpelt hen ikke det, vi diskuterer.
Det, vi diskuterer, er: Er der særlige grupper i samfundet, som man ikke må støde?
Er det værre, at man støder en afrikaner for at have afrikansk krøllet hår, end det er, at man støder mig for at være blondine eller ordføreren for at være rødhåret?
Altså, hvor går grænsen for, hvordan det her krænkelsestyranni skal udvikle vores samfund i en retning, hvor jeg godt kan frygte, at vi ender med et minefelt af krænkelsesområder, som betyder, at vi ikke rigtig ved, hvordan vi længere skal omgås hinanden, hvis man gør, hvad ordføreren foreslår?
Til gengæld tror jeg på udvikling.
Jeg tror på, at vi, når vi har haft sociale medier længe nok, udvikler en bedre kultur der, end vi har i dag, og end vi havde, da det startede, på samme måde, som man har gjort ude i det civile liv.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-05:
Det er ikke det eneste sted, vi har lovgivning for den slags.
Det har vi også i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, hvor der også er en artikel om chikanerende og hadefuld tale.
Så jeg vil bare høre, om hr. Ole Birk Olesen så i det mindste bakker op om det, der står i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention vedrørende hadefuld tale og chikane, for hvis vi i hvert fald er enige om det, er vi da et stykke ad vejen.
Så jeg vil bare gerne have en helt klar tilkendegivelse fra hr. Ole Birk Olesen om, om han støtter samtlige artikler i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-05:
Jeg sagde, at udgangspunktet er, at der skal være den samme straf for den samme forbrydelse.
Og så fortalte jeg, hvorfor det i det her tilfælde er anderledes, nemlig fordi jeg ikke mener, at det er den samme forbrydelse.
Jeg kan også godt udbrede mig om forslaget om ghettopakke og dobbeltstraf i ghettoområder.
Det er, fordi der er en større uorden i de områder, og for at beskytte de mennesker, som bor der, er det nødvendigt at tage nogle hårdere midler i brug.
Det bliver vi nødt til at komme til livs, og derfor har vi vedtaget det.
Man må bare acceptere, selv om vi ikke kan lide det, at der er folk, der taler grimt til hinanden i det her samfund.
Der er folk, der taler grimt til hr. Kristian Hegaard, og det er ikke, fordi han er handicappet, men fordi han er radikal.
Der er andre, der taler grimt til hr. Kristian Hegaard, fordi han er handicappet, og det er meget grimt.
Det bør man bestemt ikke gøre.
Men vi, der stikker snuden frem i den offentlige debat, kommer ud for, at der bliver talt grimt til os, og det må vi acceptere.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-05:
Ordføreren startede med at sige, at de samme forbrydelser skal give den samme straf.
Der kan man så undre sig lidt over, at ordføreren i sin tid talte meget for ghettopakken, hvor et indbrud på Strandvejen skal give halvt så meget straf som et indbrud i et bestemt boligområde.
Men fred være med det.
Det er jo ikke det, det her lovforslag handler om.
Det, som jeg til gengæld godt vil spørge ind til, og som jeg ærgrer mig lidt over, er, at Liberal Alliance ikke støtter at tilføje handicap til racismeparagraffen, for er ordføreren ikke enig i, at vi sagtens kan have en demokratisk debat med masser af kritik og med masser af mulighed for at udfolde forskellige holdninger med dyb intensitet, men at der også må være grænse for forhånelse, nedværdigelse osv., hvis det direkte kan afholde nogle fra at deltage i den offentlige debat og dermed indskrænke en række menneskers ytringsfrihed?