runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-05-11:
Der var jo meget klimapolitik i ministerens tale, og det synes jeg er helt fint.
I forhold til om vi er et foregangsland, vil jeg sige, at ja, det tror jeg at vi er på nogle måder.
Men der er også nogle hjørner, hvor vi ikke er blevet det, fordi andre lande ikke bare kan kopiere os.
Og på biomasseområdet kan alle lande jo ikke gøre ligesom Danmark og importere så meget.
Så jeg synes, der er en grund til, at vi har særlig opmærksomhed på de to punkter.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens kommentar til.
Noget andet er, at jeg har set nyere tal på, at der er udsigt til, at i 2030 vil 54 pct. af støtten til vedvarende energi gå til biogas.
Lotte Rod (RV), 2021-05-11:
Jeg håber da, at Venstre kan være enig med mig i, at det ikke bare handler om, at der skal være flere, der gerne vil være sammen med vores børn, men også om, at de skal være dygtige og nærværende.
Og det betyder noget, at der er gode efteruddannelsesmuligheder.
Min drøm er, at alle dagplejere skal uddannes til assistenter, fordi det betyder noget, at de voksne, der tager sig af vores børn, også ved noget om, hvordan børn udvikler sig, og hvordan man understøtter børns udvikling.
Så mit håb er da, at nogle af dem, der i dag er private børnepassere, får lyst til at blive private dagplejere.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-05-11:
Der skelnes jo i dagtilbudsloven meget udtrykkeligt mellem dagpleje og private børnepassere.
Man kan se i dagtilbudsloven, at dagplejerne er omfattet af hele formålsparagraffen, de er omfattet af de pædagogiske læreplaner og en række andre ting, som ministeren har været inde på, mens de private børnepassere slet ikke er dagtilbud i dagtilbudslovens forstand.
Det fremgår også tydeligt af de lovbemærkninger, der var fra den daværende regering, da man vedtog forslaget.
Private pasningsordninger er slet ikke dagtilbud i dagtilbudslovens forstand.
Ordningen er jo gammel, den er 28 år gammel og er fra 1993.
Der har været kvalitetsproblemer med den i hele den lange periode.
Det har været en bevægelse, der er sket fortløbende.
Hvis vi kigger på den sidste 10-årige periode, er der sket et skred i retning af, at 1.500 kommunale dagplejere, som skulle leve op til alle de pædagogiske kvalitetskrav, er blevet afløst af private børnepassere.
Jeg synes egentlig – og det er jo ikke så meget det, forslagsstillerne ønsker med det her – at det er besynderligt, at vi har opbygget en del af vores pasningssystem sådan, at vi har en gruppe på 10.000 børn, der skal passes i et særligt system, der ikke skal leve op til de samme kvalitetskrav, som man skal i den kommunale dagpleje, og som man skal i daginstitutionerne, men til gengæld får tildelt de samme økonomiske midler.
Og det, vi har her, er faktisk undergravende i forhold til den kommunale dagpleje.
Indtil det måtte være sket, synes jeg, man må sige, at der ikke er noget underligt i, at vi i lovgivningen har indrettet det sådan, at når man ikke er dagplejer, må man ikke kalde sig dagplejer.
Flere ordførere har været inde på, at det er der en vis logik i, og hvis man kigger på forskellen mellem dagplejeordninger og private pasningsordninger, er der meget, meget stor forskel, som det er beskrevet i dagtilbudsloven.
Og jeg ærgrer mig egentlig over, hvis der er nogle her i salen, som mener, at de med det her slår et slag for den kommunale dagpleje, for jeg kan med garanti sige, at man gør det modsatte.
Hvis man styrker de private pasningsordninger, altså udbreder dem, så undergraver man den kommunale dagpleje, som er et utrolig vigtigt pasningstilbud for tusindvis af 0-2-årige børn.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-11:
Tusind tak.
Jeg blev egentlig lidt foranlediget til at stille det her spørgsmål, da ordføreren nævner det her med, at man undergraver den kommunale dagpleje.
Altså, i Nye Borgerlige går vi meget ind for, at forældrene har et reelt frit valg, og at politikerne ikke skal sidde og bestemme, hvilke dagtilbud de skal benytte sig af.
Men kunne ordføreren ikke sætte nogle flere ord på, om ordføreren egentlig ikke tænker, at det sådan set er systemet, der fejler, og at det altså netop er, fordi politikerne igennem alt for mange år har lagt alt for mange retningslinjer ned over de kommunale tilbud, så forældrene faktisk bare vælger noget, hvor der ikke eksempelvis er alle mulige læreplaner og alt mulig andet for deres børn, men egentlig bare en voksen, som tager sig af deres børn og giver dem varme og omsorg osv.?
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-05-11:
Jeg synes faktisk, at der er gjort meget – selv af den forrige regering er der egentlig gjort en del for at styrke den pædagogiske kvalitet.
Det synes jeg ikke vi skal begræde.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi der, hvor vi bruger offentlige kroner, sikrer, at der er en høj kvalitet i tilbuddet.
Det er der ikke i de private pasningsordninger, og jeg synes ikke, at det er nogen særlig god idé, når vi vil bruge offentlige midler til gavn for vores børn, at vi så siger, at det skal være lige så økonomisk begunstiget at oprette et tilbud, der ikke lever op til de almindelige kvalitetskrav, som det er at oprette et almindeligt dagtilbud, der opfylder kvalitetskravene.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-11:
Det, ordføreren står og siger, er, at politikerne ved bedre end forældrene, hvad god kvalitet i dagtilbud er; at politikerne ved bedre end forældrene, hvad deres børn har godt af.
Det er sådan set det, ordføreren står og siger.
Og så siger ordføreren jo sådan set også, at det er offentlige kroner.
Jamen det er jo danskernes penge, som de skal selv have lov til at vælge at bruge der, hvor de så vil have passet deres børn.
Hvorfor mener man grundlæggende set hos Enhedslisten – det burde jo sådan set ikke komme bag på mig – at politikerne ved bedre end forældrene, hvad god kvalitet i dagtilbud er?
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-05-11:
Der er mange politikere, og der er mange forældre.
Så jeg tror ikke, at man kan stille det helt sådan op.
Vi gør jo det på det her område, på uddannelsesområdet, på sundhedsområdet og ved meget andet, at vi opstiller nogle kvalitetskrav til de ydelser, som skal offentligt finansieres, og det synes jeg egentlig ikke er så underligt.
Man kunne godt sige: Er patienten ikke klogere end lægen, er eleven ikke klogere end læreren, er forældrene ikke klogere end dem, der lovgiver på det her område?
Jo, det er der sikkert nogle forældre, der er; men selv om vi er uenige, så gør vi vel hver især vores bedste for at sikre, at der er de bedst mulige tilbud.
Og derfor er det rigtig ærgerligt, at man kan trække penge ud af det offentlige til noget, der ikke lever op til de kvalitetskrav, der ellers er den almindelige norm i samfundet
Mette Thiesen (NB), 2021-05-11:
I Nye Borgerlige ønsker vi, at politikerne bestemmer meget mindre, og at danskerne bestemmer meget mere selv, også over flere af deres egne penge.
Det betyder jo bl.a., at pengene skal følge det enkelte barn.
Det skal altså være op til den enkelte familie at vælge, lige præcis hvilket dagtilbud – dagpleje eller skole – de ønsker for deres børn, eller i øvrigt ældretilbud, når man når dertil.
For os er det sådan set det vigtigste, at forældrene har frihed til at vælge, og at barnet trives.
For nogle år siden stemte et flertal herinde i Folketinget for, at private dagplejere ikke længere måtte kalde sig det, de var, nemlig private dagplejere.
Det skal de selvfølgelig have mulighed for.
Dengang jeg var barn – jeg er nået en alder nu, hvor jeg godt kan sige det – blev min søster passet af en dagplejemor, Grete, og jeg kan tydeligt huske, hvor glad hun var for Grete og for at komme der.
Jeg skal være ærlig og sige, at jeg simpelt hen ikke kan huske, om hun var privat eller kommunal.
Det var sådan set heller ikke så vigtigt.
Og der var det altså rigtig trygt, at jeg blev passet af genboen, som gik hjemme med sine børn.
Vi ønsker jo også, at det skal være langt nemmere for danske familier at indrette sig i langt højere grad, som de selv ønsker.
Det er jo også bl.a., hvis man har lyst til at passe sine børn hjemme.
Det er jo derfor, at vi bl.a. tidligere har foreslået, at man skulle kunne få et beskæftigelsesfradrag, hvis man ønskede at passe børnene hjemme.
Vi hylder både det private initiativ, men vi hylder i særdeleshed også familiernes frihed.
Derfor støtter vi selvfølgelig også det her forslag.
Jens Rohde (KD), 2021-05-11:
Jeg havde sådan glædet mig til at skulle herop på talerstolen og støtte det her forslag fra fru Marie Bjerre, og ja, nu ved jeg godt, at jeg inviterer mig selv ind i alverdens revyer og Jonatan Spangs show og sådan noget, men jeg har det sådan med det her forslag, efter vi har talt sammen, at jeg mener det samme som den sidste, jeg lige har talt med.
For jeg synes, der er gode argumenter på den ene side og på den anden side, og derfor var jeg simpelt hen så glad for, at fru Mette Abildgaard holdt en tale, som hun ikke havde forberedt, men som var meget begavet, for den gik ind i de der problemstillinger, og som jeg egentlig fra ord til anden kan tilslutte mig.
Hvis der er forskel på tingene i deres substans, må de også nødvendigvis hedde noget forskelligt.
Men derfor kan man jo godt gå ind at se på, om man kan lave en sproglig afklaring, som ikke gør, at en gruppe mennesker føler sig diskrimineret, men det er jeg simpelt hen ikke kvalificeret til at kunne gå ind i en substantiel debat om med så kort varsel.
Derfor vil jeg endnu en gang tilslutte mig fru Mette Abildgaards ord og sige: Lad os se, om vi ikke kan lande en beretning, som kan gøre, at vi på en eller anden måde overkommer hinandens forskelle.
Så det er der, den ligger – indtil videre.
Marie Bjerre (V), 2021-05-11:
Så ser vi nok lidt forskelligt på det.
I min verden ville det bare være dejligt, hvis der var nogle flere, der i det hele taget gad at passe børn, for dem mangler vi faktisk nogle af i fremtiden.
Altså, hvorfor er det, at man har brug for at diskriminere dem, som er omfattet af nogle andre vilkår?
Hvorfor må de ikke kalde sig dagplejere?
Lotte Rod (RV), 2021-05-11:
Og altså, i mine øjne ville det være godt, hvis der var flere, der ville være private dagplejere.
For der er nogle andre regler knyttet til det; der er en anden sikkerhed.
Der er også en anden mulighed for at få mere efteruddannelse.
Så jeg ville da ønske, at nogle af de private børnepassere, der er i dag, faktisk fik lyst til at blive private dagplejere.
Det ville jeg synes var godt.
Jens Joel (S), 2021-05-11:
Det var i øvrigt, da Venstre var i regering.
Aftalen går set med mine øjne ud på at skille forskellige tilbud på børneområdet ad, efter hvad de indeholder, hvilke krav man kan stille til dem, og hvad forældrene kan forvente af dem.
Jeg synes egentlig, det er meget klogt over for forældrene, at man kalder tingene for det, de er, og at man ikke kalder to ting, som materielt og substantielt er forskellige ting, det samme, bare fordi det ville være nemmere.
Man kan spørge, om det ikke er forvirrende at kalde det noget forskelligt, men hvis det er, fordi det er for forvirrende, er modargumentet jo, at man kun skal have et tilbud.
Vi synes faktisk, det er fint, at man kan vælge mellem forskellige tilbud.
Derfor har jeg også lyst til at sige, at den ordning, vi har på børneområdet, og den diskussion, vi har om lovgivningen, jo ikke handler om, om der er mere eller mindre frit valg, og om der er mere eller mindre, der er offentligt – eller privat.
Det er måske derfor, at der står i beslutningsforslaget, at man med de regler fra 2018 gjorde det sådan, at det kun var de offentlige dagplejere, der kunne kalde sig for dagplejere.
Den sætning står i beslutningsforslaget, og det er jo faktuelt forkert.
Man kan sagtens være privat dagplejer.
Derfor går forskellen ikke på, om man er offentlig eller privat, men om man er privat dagplejer eller privat passer, fordi det er to forskellige ting.
Det synes jeg egentlig med respekt for forældrene er klogt at gøre opmærksom på.
Jeg tror egentlig også, at forældrene, om end det altid er svært at vænne sig til nye ting, kan gennemskue, at der er forskel på de forskellige tilbud, de får.
Derfor synes vi ikke, der er nogen grund til at ændre på den aftale, som vi lavede for et par år siden, for den stiller jo i virkeligheden skarpt på, hvad der er indholdet i det tilbud, man får til sine børn.
På den baggrund agter vi at stemme nej til beslutningsforslaget og undrer os i det stille over, at Venstre nu mener det modsatte af det, man gjorde, da man var i regering, men vi drøfter selvfølgelig gerne, hvad der er årsag til problemerne.
Vi synes bare ikke, at det er en løsning at kalde det hele det samme, fordi der så ikke er nogen forvirring om navnene, men hvis der stadig er forvirring over det forskellige indhold, er det jo sådan set en væsentlig diskussion at tage i forhold til forældrene.
Marie Bjerre (V), 2021-05-11:
Jeg synes da, det er ærgerligt, at Socialdemokratiet ikke vil stemme for det her beslutningsforslag.
Jeg havde sådan set håbet, at vi kunne nå til enighed om det – at vi, når man kommer til at vedtage en lovgivning, som har en utilsigtet virkning, så retter op på det.
Men det kan jeg så forstå at Socialdemokratiet desværre ikke vil være med til.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Mener ordføreren, at hvis man i 2018 som forældre valgte en privat dagplejer, som er det, der i dag bliver kaldt en privat passer, så var man ikke klar over, at det var et privat tilbud, altså at det var noget andet?
Jens Joel (S), 2021-05-11:
Jamen det er jeg simpelt hen uenig i – at det var det, man valgte.
Altså, hvis man valgte en privat dagplejer i 2018 eller i 2016, var sandheden vel, at det, der stod på skiltet – privat dagplejer – kunne være både en privat passer og i øvrigt en dagplejer.
Det er da det, der er årsag til forvirringen, altså at man i dag fuldstændig frit kan vælge, om man ønsker sit barn i en offentlig dagpleje, i en privat dagpleje eller en privat pasningsordning.
Der er jo sådan set frit valg på alle hylder, og det er så det, som Venstre synes er meget forvirrende.
Men vi synes jo sådan set, det er klogt, at man både har muligheden for at vælge, og at man også fortæller forældrene, hvad det er, de kan forvente indholdsmæssigt og ikke kun af navnet.
Marie Bjerre (V), 2021-05-11:
Jeg tror godt, ordføreren ved, hvor det er, jeg vil hen med det spørgsmål.
Altså, min pointe er netop, at jeg ikke tror, at forældrene var forvirrede i 2016 eller i 2017 eller i 2018, når de valgte en privat dagplejer – så var de udmærket godt klar over, at det her var et privat tilbud, og hvad det var for nogle rammer.
Hvorfor er der behov for den forskelsbehandling?
Det er det, jeg spørger til.
Hvorfor er der behov for, at man kalder det privat passer?
Hvorfor må man ikke have lov til at kalde sig privat dagplejer?
Er det virkelig af hensyn til forældrene?
Tror ordføreren ikke, at man var klar over, hvad for et tilbud man valgte i 2018 som forældre?
Jens Joel (S), 2021-05-11:
Men man må gerne kalde sig privat dagplejer, hvis man er dagplejer.
Altså, jeg forstår det ikke, for det lyder, som om Venstre synes, problemet er, at nu må man ikke kalde sig privat dagplejer.
Det må man gerne, men det kræver selvfølgelig, at man er dagplejer.
Og det er rigtigt, at før 2018 var der nok ikke forvirring om navnet, for da hed begge dele det samme.
Til gengæld kunne det jo være lidt svært at gætte, om den dagplejer, man så havde fået, i virkeligheden levede op til dagplejerstandarderne eller til privat passer-standarderne.
Og det havde man så ingen mulighed for at finde ud af, medmindre man læste i den driftsoverenskomst, som der måtte være med kommunen.
Og der synes jeg da, med al respekt for forældrene, som jo selvfølgelig læser grundigt på tingene, at det er noget nemmere at afkode, at der er forskel på navnene, end at man skal ind at læse driftsoverenskomsten med kommunen for at finde ud af, hvad det er, der er forskellen.
Marie Krarup (DF), 2021-05-11:
Tak for ordet.
I Dansk Folkeparti har vi utrolig stor sympati for dagpleje.
Vi så gerne, at langt flere børn blev passet i dagpleje i stedet for i børnehaver eller vuggestuer, fordi det er en mindre og mere overskuelig ramme.
Så hvis man ønsker sine børn passet ude, er dagpleje helt klart et supersupergodt tilbud, og derfor ønsker vi også, at det skal være nemt og klart for forældrene, hvad det er, de vælger.
Derfor støttede vi den her navneændring i 2018, sådan at det blev helt klart, at der var forskel på dem, som var under loven om dagtilbud, og dem, der var under ordningen med privat pasning.
Men problemet er bare, at det giver bøvl, og at folk ikke kan finde ud af det.
Derfor vil jeg så sige, at jeg tror, at det ville være smartere, hvis man navngav det på en anden måde, at man lod dem alle sammen kalde sig dagplejere, men så kaldte dem dagplejer under dagtilbudsordningen eller dagplejer under privat pasningsordning, for det virker åbenbart afskrækkende, hvis man siger: Nej, jeg er ikke dagplejer, jeg er børnepasser.
Så lyder det, som om man er noget mindre godt.
Det er lidt, som hvis en skole, der bliver oprettet på et andet, lidt anderledes regelgrundlag i privat regi, ikke må kalde sig skole, men skal kalde sig anstalt, eller hvis et hospital, der bliver oprettet på lidt andre regler og på privat initiativ, ikke må kalde sig hospital, men skal kalde sig sygekaserne eller noget andet.
Det virker som et negativt ord, og det virker, som om man er mindre kompetent.
Man har lavet en lov i den allerbedste mening, for det er en god mening at ville gøre forskel på de her ting, da der er forskel på dem, men jeg synes bare, man kan gøre det på en smartere måde, og det er ærgerligt, at man ikke har gjort det.
Jeg synes, vi skal se positivt på det, og derfor synes jeg, det umiddelbart er lidt overilet at afvise det fra regeringens side.
Dansk Folkeparti støttede bestemt selv den her regelændring, sådan at det var klart, at der var forskel, men vi må bare se i øjnene, at det ser ud til, at den forskel er kommet til at fremstå på en negativ måde, og det har vi ikke lyst til.
Og vi har slet ikke lyst til, at der er forvirring på dagplejeområdet, hvor vi virkelig gerne vil have at folk har lyst til at gå hen og har lyst til at bruge.
Så derfor vil vi ikke love at stemme for forslaget, for jeg tror godt, at man måske kan gøre forslaget bedre.
Måske kunne man blive lidt mere sprogligt opfindsom og fastholde dagplejenavnet fra før L 160, men så efterstille noget eller forklare nærmere, hvad det er.
Jeg vil så sige, at det har været i funktion så kort tid, så jeg tror, at det, at man går tilbage til dagplejeordet, ikke vil skabe så meget forvirring, som det vil gøre at fortsætte med ordet passer.
Tak for ordet.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2021-05-11:
Private pasningsordninger og dagplejere skal leve op til forskellige krav, hvor dagplejere har flere forpligtelser, bl.a. i forhold til at arbejde med den styrkede pædagogiske læreplan, hvorved bl.a. læring, leg og børnefællesskaber styrkes.
Når der er tale om forskellige tilbud, giver det derfor god mening at betegne tilbuddene forskelligt, så også forældrene gøres opmærksom på forskellen, før de vælger et tilbud til deres barn.
Lotte Rod (RV), 2021-05-11:
Tak for det.
Venstre ønsker med det her beslutningsforslag at rulle en regel tilbage, som vi lavede i fællesskab, dengang vi lavede den store ændring af dagtilbudsloven.
Og jeg må indrømme, at for mig fyldte den her del faktisk ikke så meget i debatten dengang.
For det, vi jo gjorde med de forhandlinger og den ændring af dagtilbudsloven, var jo for det første at få skrevet legen ind i formålet med dagtilbud.
I mine øjne er det den vigtigste uddannelsespolitiske lov, som vi har lavet i mange år,
både fordi jeg tror, det betyder så meget for den retning, vi går i, men jo også, fordi det var i de her forhandlinger, at vi fik en ikkeparagraf, hvor vi sagde, at nu skulle det altså være slut med, at man pålægger vores dagtilbud alle mulige regler og koncepter, som ligger uden for læreplanerne.
Det var det, jeg var optaget af dengang, og faktisk ikke så meget det her spørgsmål.
Men alligevel har jeg det sådan i dag, at jeg faktisk synes, at det, vi blev enige om dengang, giver meget god mening.
Derfor vil jeg gerne sætte lidt flere ord på, hvor det er, Radikale Venstre er i forhold til det her.
På den ene side tror jeg på, at det er vigtigt, at der er en frihed til, at man kan etablere sig i forskellige former, sådan at hvis man f.eks. er en tidligere kommunal dagplejemor, som er kørt sur i de kommunale regler, så har man muligheden for at etablere sig som privat dagplejer.
Omvendt har jeg det på den anden side også sådan, at jeg faktisk synes, det giver ret god mening, at der er nogle, der er dagplejere, og der så er nogle, der er private passere, fordi jeg har en ambition om, at vi skal gøre os endnu mere umage for, at vores børn får en høj pædagogisk kvalitet, og derfor drømmer jeg jo også om, at vi en dag lykkes med at uddanne alle vores dagplejere.
Jeg synes, at alle, der er dagplejere i Danmark, burde være pædagogiske assistenter, og derfor giver det god mening, at man tænker i, om man er dagplejer eller man er privat passer, som jo i mange tilfælde er en veninde, en nabo eller en, der har påtaget sig opgaven i en periode.
Og jeg synes faktisk, at det er ret vigtigt, at det er to forskellige ting, altså om man er privat dagplejer eller man er privat passer.
Derfor kan man jo måske egentlig bare håbe, at det, der kommer ud af den debat, vi har her i dag, er, at nogle af dem, som måske egentlig troede, at de var dagplejere, men som i virkeligheden er passere, får lyst til at blive private dagplejere i stedet for.
For jo flere, der har lyst til at blive dagplejere, jo mere er der jo også af efteruddannelse til dem.
Så det vil være mit håb, at det vil inspirere nogle flere til at blive dagplejere.
Så Radikale Venstre kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Marie Bjerre (V), 2021-05-11:
Tak for det.
Igen er jeg ærgerlig over, at Radikale Venstre heller ikke vil støtte det her forslag, når man nu har lavet en utilsigtet lovgivning.
Det er jo altid dejligt, når en debat kan rykke ved ens holdninger.
Jeg kan jo så kun være ked af, at det rykker hr. Jens Rohdes holdning i den retning, det gør.
Og jeg håber, at hr. Jens Rohde måske vil finde frem til, at vi kan lande der, hvor man godt må kalde sig privat dagplejer, hvis man i dag kalder sig privat passer.
Nu glemte jeg helt det spørgsmål, jeg ville stille dig.
Jo, det handler om: Det argument, som måske kunne få hr. Jens Rohde til at rykke sig igen, skulle for mig være, om ikke ordføreren kunne se, at man har gjort det sværere at være privat passer, ved at man ikke længere må kalde sig dagplejer, altså at det er det, der er problemet.
Så gør vi det jo svært i samfundet at have de her private ordninger, når man ikke må kalde sig privat dagplejer.
Kan hr. Jens Rohde ikke se, at det er et problem?
Lotte Rod (RV), 2021-05-11:
Venstres ordfører sagde noget i retning af, at de private passere var med til at holde hjulene i gang.
Altså, vi afleverer vel vores børn til nogle voksne, som vi gerne vil have leger med vores børn, er nærværende for vores børn, vil noget med vores børn – vi gør det ikke, fordi de skal holde hjulene i gang.
Og altså, de private passere er ikke omfattet af det specifikke formål for vores dagtilbud, det smukke formål, vi har lavet i fællesskab.
De er ikke omfattet af vores læreplaner, der, hvor vi i fællesskab har skrevet ind, at børn har ret til leg og til medbestemmelse.
Så helt ærligt, Venstre, hvorfor er det egentlig, at I er mere optaget af navnet end af, at der er flere, som vælger at blive dagplejere, og som dermed lever op til det smukke børnesyn, vi i øvrigt er enige om herinde?