Jacob Mark (SF), 2019-04-25:
Man skal lægge mærke til titlen på det her lovforslag, for der ligger nemlig en skjult, men meget, meget vigtig detalje.
Fra at regeringens udspil hed en justering af folkeskolereformen, hedder aftalen nu en justering af folkeskolen.
Jeg har aldrig ment, at det var et mål i sig selv at få en reform til at virke – en reform er jo til for at gøre noget bedre, og det var, som om folkeskoledebatten i Danmark efter folkeskolereformen var decimeret til, at enten var man for eller imod reformen.
Med den her justering af folkeskolen kunne det være spændende, om vi i fremtiden kunne diskutere skole ud fra, hvad der skal ske med folkeskolen, og ikke ud fra, hvordan vi får en eller anden reform til at lykkes.
Det betyder så også, at vi igen skal til at diskutere, hvorfor det er, vi driver skole.
Jeg synes, det har været sådan i uddannelsespolitikken i en årrække, at det har handlet om at skubbe børnene så hurtigt som muligt ud, så de kunne blive til noget.
Og jeg kunne godt tænke mig, at formålet med, at vi har en skole i Danmark, er, at de skal blive til nogen.
Det, der også er interessant med det her forslag, er, at det lidt er et kursskifte.
Hvem ved bedst, hvordan man driver skole i Danmark?
Er det mig, er det hr. Henrik Dahl eller hr. Alex Ahrendtsen, er det folkene i ministeriet, er det Christiansborg?
Der har der i hvert fald været en tendens til, at man har villet bestemme rigtig meget inde fra Christiansborg om, hvordan skoledagen skulle se ud lokalt, hvordan man drev skole.
Jeg synes, det her lovforslag er et lille frihedsbrev til folkeskolerne – bare en lille erkendelse af, at det ikke er os, der ved bedst, det er faktisk dem, der arbejder ude lokalt, dem, der underviser ude lokalt, der ved bedst.
Det er et frihedsbrev, i forhold til hvor lang skoledagen skal være.
Man ikke kun præciserer § 16 b, man forbedrer § 16 b, så man siger til alle kommuner: Det kan være en god idé at gøre skoledagen kortere og f.eks. bruge timerne på at have to voksne.
Man giver et frihedsbrev i forhold til pædagogikken og siger: Drop de der tvungne læringsmål, drop den tvungne læringsmålsstyrede undervisning, hav tillid til pædagogernes og lærernes faglighed.
Man giver pædagogisk frihed i forhold til læringsplatformene – en lidt nørdet ting, men driver man skole for at undervise børnene, eller driver man skole for at udfylde læringsplatformssider med flueben?
Jeg tror, vi driver skole for at skabe en god skoledag til børnene, og det giver vi også frihed til.
Så gør vi skoledagen kortere for de mindste.
Det er dejligt og godt, når vi har kunnet se, at der er flere af de mindste, der ikke har haft det godt med så lange skoledage.
Samtidig styrker vi fritidstilbuddene – de får en længere dag ovre i sfo'en.
Jeg tror, det er 80 pct. af alle børn, der går i sfo, og jeg synes, man med folkeskoledebatten har glemt, hvor vigtigt et tilbud sfo'en er.
Og så er det godt, at vi skal diskutere det lige om lidt under næste lovbehandling.
Ideen om den understøttende undervisning var jo at bringe nogle af de erfaringer, man har fra den omkringliggende verden, ind i skolen; det var at drive undervisning på anderledes måder; det var at gøre de ting, der normalt ikke var plads til i fagopdelte timer.
Men det blev ret uklart beskrevet i loven, tror jeg, fordi det var et politisk kompromis.
Jeg synes, man skærper, hvad understøttende undervisning skal være, med den her aftale, og man sætter penge af til at styrke den.
Det er godt.
Er vi så i mål?
Lige om lidt er der folketingsvalg, og jeg tror, det er godt, at vi får lavet den her aftale – det tror jeg kommer til at skabe noget ro ude på folkeskolerne, og det er derfor, den skal hurtigt igennem.
Men jeg tror stadig, vi kommer til at diskutere, hvordan vi kan give mere frihed.
Jeg tror stadig, vi kommer til at diskutere det faktum, at lærernes gennemsnitlige undervisningstimetal er steget og steget, og at deres forberedelsestimetal er faldet.
Jeg tror stadig, vi kommer til at diskutere det faktum, at klassestørrelserne bliver større og større.
Derfor er der brug for at diskutere et lavere klasseloft, et loft over undervisningstiden og stadig mere frihed.
Det kommer vi til, også efter valget.
Endelig vil jeg bare sige tak til ministeren for vedholdende at have insisteret på, at vi skulle have en aftale.
Den opfattelse har SF delt, og jeg synes, ministeren gjorde et godt arbejde under forhandlingerne, ligesom jeg egentlig også synes, der kom en rigtig god stemning til sidst blandt partierne, da vi skulle blive enige om, hvad der skal ske med folkeskolen nu.