runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2023-10-27:
Tak for det, formand.
I virkeligheden kunne Liberal Alliances ordfører jo have hilst fra Dansk Folkeparti, for han sagde meget godt det, der skulle siges, synes jeg, om processen.
Det har været et virkelig dårligt forløb, og man skal faktisk ikke forklejne hele procesdiskussionen, for vi synes for det første, at det her spørgsmål er meget vigtigt, men det har for det andet også været ret komplekst og kompliceret for os som partier at sætte os ind i, og derfor duer det ikke, at man kun har meget få timer, fra at man bliver præsenteret for det her, til at der er mandatgivning i udvalget i første omgang, og så til at vi meget hurtigt efter diskuterer det her.
Jeg skal komme ind på, hvorfor jeg synes, at det, vi diskuterer, er så væsentligt, og hvorfor det fylder så meget for os som parti.
Når man læser ministerens skriftlige fremsættelse, står der, at hvis vi ikke vedtager det her, kan det »ultimativt betyde ekskludering af Danmark fra Schengensamarbejdet«.
Jeg skal da gerne indrømme, at da jeg læste beslutningsforslaget, blev jeg fristet et øjeblik – skulle vi tage chancen?
Spøg til side.
Vi skal jo sætte os grundigt ind i det her, og det har vi også gjort.
Det økonomiske spor løser vi; dansk politi koster penge, og politisamarbejde koster penge.
Det koster penge at være tryg, så det er jo ikke det økonomiske spor, der ligesom falder os for brystet her.
Det er, at vi skal være helt sikre på, hvad det er, vi går med til – at vi ikke integrerer os dybere i et samarbejde, der lovede os sikre ydre grænser og i stedet for begyndte at bekæmpe vores nationale grænser.
Det kan vi selvfølgelig ikke være med i.
Selvfølgelig – det siger sig selv, det giver mening.
Det tror jeg alle Folketingets partier kan være med i.
Så vi har haft en afgrænsningsdiskussion om, hvor vidtgående vi synes det her er.
I Europaudvalget traf vi den beslutning, at vi stemte nej.
Det var af den simple årsag, at vi simpelt hen ikke kunne nå til bunds i forslaget, og vi vil ikke tvinges til at haste noget igennem og lige pludselig give mandat til regeringen og så måske efterfølgende stå med håret i postkassen og have sagt ja til noget, som vi burde have sagt nej til.
Og vi er stadig væk i en proces med det her.
Jeg håber meget, for vi kommer til at spørge mere ind til det her forslag, at ministeren vil stille sig beredvilligt over for det.
For vi er lidt splittede i det her spørgsmål mellem på den ene side vores træthed over Schengen og på den anden side vores meget store ønske om, at dansk politi skal kunne trække de nødvendige oplysninger for at holde det her land trygt, men det betyder bare ikke yderligere inkludering eller integration i Schengen, og derfor er det en svær sag for os, som vi har diskuteret flere gange og kommer til at diskutere frem til den endelige vedtagelse af forslaget.
Så jeg vil ikke, før ministeren har svaret på alt det, vi kommer til at spørge om, og har været på talerstolen, stå her og garantere, om vi stemmer ja eller nej.
Vi forholder os egentlig ret åbent til den information, vi måtte få, og har jo forhåbentlig nu god tid til at tage stilling til det her spørgsmål endeligt.
Tak, formand.
Steffen Larsen (LA), 2023-10-27:
Ministeren er inde på, hvilke konsekvenser det kan have for os, hvis vi ikke tilslutter os det her rettidigt.
Men lad os sige, at vi nu var i proces med at få det her igennem Folketingssalen og det så først var den 24. november, vi ville være færdige med den proces, hvis vi gjorde tingene rettidigt og ordentligt og stille og roligt og fik gennemlyst, hvad det egentlig er, det drejer sig om i den normale lovgivningsproces, så er det jo ikke på nogen måde sådan, at de øvrige lande ville smide os ud af Schengen.
Er det det?
Ville de smide os ud af Schengen, hvis vi var i den proces og vi gjorde tingene rettidigt og ordentligt, og som vores processer normalt ville være?
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-27:
Det tror jeg er svært at svare på.
Om det ville komme så vidt, tør jeg ikke stå firkantet og svare enten ja eller nej til.
Altså, når vi fra regeringens side og jeg på vegne af Justitsministeriet anmoder om at hastebehandle et beslutningsforslag, er det jo ikke noget, vi gør for sjovs skyld.
Jeg skal ikke kunne afvise, at hr. Steffen Larsen har ret.
Jeg tør omvendt heller ikke at satse på det.
Henrik Møller (S), 2023-10-27:
Det er egentlig mere en serviceoplysning.
Jeg skal blot meddele fra SF, at de også har tænkt sig at stemme for forslaget.
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-27:
Det er korrekt.
Jeg havde faktisk lovet den socialdemokratiske europaordfører, at jeg ville sige det fra talerstolen.
Det glemte jeg blot, og derfor er det jo fint, at hr. Henrik Møller lige kunne gøre rede for det.
Zenia Stampe (RV), 2023-10-27:
Tak, og undskyld, ærede minister, ærede publikum hjemme i stuerne og ærede publikum oppe på tilhørerrækkerne.
Det gik lidt hurtigt i salen, så vi nåede ikke at komme herned og holde vores ordførertale.
Jeg havde endda lovet også at hilse fra Alternativet.
Derfor skal jeg bare på helt utraditionel vis fortælle ministeren og regeringen, at Radikale Venstre og Alternativet selvfølgelig også støtter op om det her beslutningsforslag.
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-27:
Det glæder mig, så tak til fru Zenia Stampe.
Jeg håber, at hun får vejret lige om lidt.
Jeg har ikke yderligere.
Steffen Larsen (LA), 2023-10-27:
Så jeg tror, det er en dårlig argumentation, der kommer, for, at det her skal hastes igennem.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-10-27:
Tak for det.
Jeg skal ikke trætte Folketinget med at repetere, hvad alt det her går ud på; det har min kollega fra Socialdemokratiet så glimrende gjort.
Vi kan tilslutte os de bemærkninger, der kom fra Socialdemokratiet.
Som det også er sagt tidligere på dagen, er økonomisk kriminalitet noget af det, som vi skal være endnu mere opmærksomme på i fremtiden, og som også kommer til at fylde i det arbejde, vi skal have gjort, omkring politi og anklagemyndighed.
Derfor er det såmænd kun nærliggende også at stemme for et forslag, der har til formål at opnå Folketingets samtykke til, at regeringen på Danmarks vegne på mellemstatsligt grundlag tilslutter sig direktivet om udveksling af oplysninger mellem medlemsstaters retshåndhævende myndigheder.
Det drejer sig om at forebygge, afsløre og efterforske strafbare handlinger på tværs af EU's grænser.
Det kan Venstre helt tilslutte sig.
Henrik Møller (S), 2023-10-27:
Jamen det tager vi ned, og så smider jeg serven videre til ministeren og ministeriet, som jo har initiativet på den her del.
Men det er klart, at som udgangspunkt skal vi have ordentlig tid til at forberede os på de sager, der kommer, så selvfølgelig.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2023-10-27:
Tak for ordet, formand.
Psykisk vold er vold, og det er en voldsform, der kan få enorme og langtrækkende skadevirkninger.
Grønlands Selvstyre har ønsket en selvstændig kriminalisering af psykisk vold.
Moderaterne bakker selvfølgelig op om det.
Tak for ordet.
Qujanaq.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-10-27:
Tak for ordet, formand.
L 14 er ud over selve indholdet næsten en gentagelse af L 13, altså kriminalitetsmæssigt.
Lovforslaget har til formål at kriminalisere psykisk vold i nære relationer i kriminalloven for Grønland, hvilket vi jo på ingen måde har nogen problemer med.
Regeringen ønsker, igen i fællesskab med naalakkersuisut, at arbejde for, at de danske ansvarsområder i Grønland følger standarden i Danmark med respekt for de særlige forhold og forskelle, der er mellem Danmark og Grønland.
Dermed støtter Danmarksdemokraterne forslaget med de mange fine udlægninger, der er kommet fra de foregående ordførere.
Carsten Bach (LA), 2023-10-27:
Tak for ordet.
Inatsisartut besluttede for lidt mere end et år siden, at Grønland skal tiltræde Istanbulkonventionen, og den konvention pålægger så medlemsstaterne at kriminalisere alle former for vold, og det gælder også psykisk vold.
Som vi også tidligere har hørt andre ordførere berette, er der blevet indsat en bestemmelse om psykisk vold i den danske straffelov helt tilbage i 2019, og en tilsvarende bestemmelse skal så med lovforslaget her indsættes i kriminalloven for Grønland, og det støtter Liberal Alliance selvfølgelig.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-10-27:
Vi støtter også lovforslaget.
Selv om begrebet psykisk vold sådan rent sprogligt er lidt underligt, synes vi, det er logisk, at vi får indført samme bestemmelse, som allerede eksisterer for Danmarks vedkommende, i loven for Grønland.
Christian Friis Bach (RV), 2023-10-27:
Tak for det.
Det er en rigtig god nyhed, at Grønland ønsker at kriminalisere psykisk vold.
Det er en alvorlig krænkelse, som kan have langvarige konsekvenser for ofrene.
Det foregår jo ofte i det skjulte.
Det kan være svært at få øje på.
Det kan være ydmygelser, kontrol, jalousi og trusler, det kan være at blive styret af en kæreste, som man ellers har elsket, og det kan blive meget værre over tid.
Som en, der er stærkt optaget af menneskerettighederne, er jeg også meget glad for, at Inatsisartut i 2022 besluttede, at Grønland netop tiltrådte Istanbulkonventionen.
Det er konventionen, der bl.a. skal forebygge og bekæmpe vold mod kvinder og vold i hjemmet, og der er artikel 33 en kriminalisering af psykisk vold.
Jeg har læst høringssvaret fra Institut for Menneskerettigheder, og de anbefaler, at lovudkastet bliver udformet, så beskyttelsen også gælder for personer, der ikke bor sammen.
Lovforslaget lægger nemlig ifølge Institut for Menneskerettigheder ikke op til at kriminalisere psykisk vold, der begås mellem mennesker, der ikke bor sammen eller er knyttet til hinanden på anden vis end gennem husstanden.
Der anbefaler de, at det skal være med.
Psykisk vold skal være forbudt uanset gerningspersonens tilknytning til husstanden.
Institut for Menneskerettigheder anbefaler derudover, at der bliver afsat ressourcer til at øge befolkningens viden om psykisk vold gennem oplysningsindsatser og undervisning målrettet børn og unge og fagpersoner, der arbejder i undervisningssektoren eller på det sociale område.
Det ønske vil vi også gerne bakke op om.
Vi støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2023-10-27:
Tak for det, formand.
Der er ingen grund til at gøre det her til en lang tale.
Tidligere ordførere har jo redegjort ganske glimrende for det her forslag.
Det støtter vi i Dansk Folkeparti fuldstændig op om, og vi glæder os til udvalgsbehandlingen.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-10-27:
Tak for det, formand.
I Nye Borgerlige siger vi, som vi altid siger: Hvis grønlænderne ønsker, at de får en lov, der omhandler Grønland, så skal grønlænderne selvfølgelig have det.
Så Nye Borgerlige gør som altid og støtter forslaget.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-10-27:
Tak for ordet.
Det er netop lovforslaget, som har til hensigt at ændre kriminalloven for Grønland og retsplejeloven for Grønland.
Det har til formål at indføre en selvstændig bestemmelse om psykisk vold i nære relationer.
Dette lovforslag bunder i Grønlands Selvstyres initiativer, og det er også en del af vores bestræbelser på at udvikle de danske ansvarsområder i Grønland.
Lovforslaget om ændring af kriminalloven for Grønland og retsplejeloven for Grønland, herunder indførelse af bestemmelser om psykisk vold i nære relationer, er blevet nøje udarbejdet og gennemgået af et enigt udvalg i Inatsisartut.
Siumut i Folketinget ønsker at erklære vores fulde støtte til dette lovforslag og erkender, at det afspejler Inatsisartuts ønsker og bestræbelser.
Psykisk vold er en alvorlig og skjult form for overgreb, som vi som samfund ikke blot kan ignorere.
Vi fra Siumut står sammen med Inatsisartut i vores ønske om at gøre vores samfund mere sikkert og retfærdigt, og med de ord støtter Siumut lovforslaget.
Qujanaq.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-10-27:
Mange tak.
Inuit Ataqatigiit bakker også op om, at psykisk vold i Grønland bliver kriminaliseret.
Dermed får vi skabt et større fokus på konsekvenserne af psykisk vold hjemme i Grønland.
Vi ønsker, at der skal gøres en endnu større indsats for at stoppe volden i det grønlandske samfund, og det er glædeligt i disse år, at vi ser, at en række lovinitiativer tiltrædes i Grønland, kort tid efter at de er tiltrådt i Danmark.
Derfor vil vi gerne opfordre regeringen til at fortsætte deres fokus på dette fremadrettet.
Der må ikke gå for lang tid, fra den danske lov bliver opdateret, til den grønlandske lov tilsvarende bliver opdateret.
Det er positivt, at Grønlands Politi gerne vil udarbejde en vejledning om brugen af denne lov.
Men det skal ske med udgangspunkt i den danske vejledning, og derfor vil vi gerne sikre os, at vejledningen bliver kulturtilpasset til det grønlandske samfund.
Vi opfordrer også til, at relevant personale får kursus i brugen af lovens bestemmelser, og at der afsættes midler til en oplysningskampagne rettet mod befolkningen, som der også er nævnt flere steder i lovmaterialet.
Så vil vi også gerne bakke op om Institut for Menneskerettigheders bemærkninger om det her med, at det også skal gælde for folk, der ikke nødvendigvis bor sammen, for det kender vi også til tilfælde af hjemme i det grønlandske samfund.
Med disse bemærkninger støtter vi lovforslaget, og jeg skal også hilse fra Enhedslisten og sige, at de også støtter lovforslaget.
Qujanaq.
Mange tak.
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-27:
Tak for det.
Endnu en gang tak til alle ordførerne for tilkendegivelserne.
Som jeg også sagde ved det sidste lovforslag, er der også i Grønland blevet set positivt på lovforslaget, som det grønlandske selvstyre har tilsluttet sig.
Det er i sagens natur dem med indgående kendskab til det grønlandske samfund og til grønlandske forhold, som også er bedst egnet til at vurdere, hvordan det grønlandske retssystem skal indrettes.
Jeg er glad for, at der også her i Folketinget er bred opbakning til forslaget.
Jeg tror, vi alle sammen kan være enige om, at et stærkt justitsområde er en forudsætning for et velfungerende og trygt samfund.
Det lovforslag, som vi behandler i dag, har netop til formål at gøre det og dermed styrke
Justitsministeriets ansvarsområde i Grønland.
Lovforslaget er udarbejdet efter ønske fra og også i tæt dialog med naalakkersuisut, og det er vi selvfølgelig glade for.
Bestemmelsen bygger på straffelovens bestemmelser om psykisk vold.
Hvis lovforslaget vedtages, vil det fremover stå helt klart, at psykisk vold er uacceptabelt i Grønland, helt på linje med fysisk vold.
Det er vigtigt, at vi som samfund sender et signal til dem, der udsættes for det, om, at det ikke er dem, der er noget galt med.
Det handler om ofrenes retsfølelse.
Den skal altid komme først, og vi skal sikre, at ofre bliver mødt, set og hørt i retsvæsenet.
Jeg medgiver derfor, at det kan være svært at bevise, at psykisk vold har fundet sted, men det er på ingen måde et argument for at undlade at kriminalisere psykisk vold.
Det er vigtigt, at vi sender et budskab til alle om, at psykisk vold er uacceptabelt.
Det er mit håb, at forslaget vil være med til at skabe et øget fokus på psykisk vold, og at det kan tilskynde flere ofre for psykisk vold til at stå frem og anmelde overgreb, så de kan blive frigjort og komme tilbage til et frit liv uden kontrol og styring.
Med de bemærkninger skal jeg endnu en gang takke for indlæggene.
Tak for ordet. Qujanaq!
Christian Friis Bach (RV), 2023-10-27:
Tak for det.
Jeg vil blot høre justitsministeren om en bemærkning i høringssvaret fra Institut for Menneskerettigheder, der anbefaler, at lovudkastet bliver udformet, så det også gælder for personer, der ikke bor sammen eller er tilknyttet hinanden gennem husstanden.
Jeg vil høre, om justitsministeren vil tage det spørgsmål op med naalakkersuisut og drøfte en eventuel ændring af lovforslaget, så det også dækker i de situationer, hvor personer ikke bor sammen.
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-27:
Vi tager i sagens natur alle høringssvar seriøst, og vi vil selvfølgelig arbejde videre med dem i den videre lovbehandling.
Jeg kan ikke allerede på stående fod lægge mig fast på, om det er en ændring, der vil blive taget med.
Det er selvfølgelig noget, vi i givet fald vil have en dialog med naalakkersuisut om.
Men vi tager selvfølgelig altid alle høringssvar alvorligt.
Henrik Møller (S), 2023-10-27:
Tak for det.
»Tværnationale kriminelle aktiviteter spreder sig på tværs af grænserne og manifesterer sig i form af organiserede kriminelle grupper og terrorgrupper, der deltager i en lang række stadig mere dynamiske og komplekse kriminelle aktiviteter.
Der er derfor behov for en forbedret retlig ramme for at sikre, at de kompetente retshåndhævende myndigheder kan forebygge, afsløre og efterforske strafbare handlinger på en mere effektiv måde.«
Det er sådan en af de bemærkninger, der er i materialet, i forhold til forslaget, som er her, og det synes jeg egentlig beskriver meget godt, hvad baggrunden for det her er.
Det er jo sådan, at Danmark har et forbehold på retsområdet, og det her er et direktiv, som er derfra, men den her del af det har med Schengendelen at gøre; det er en udbygning af det.
Vi har jo tidligere lagt os fast på både Schengen og de udbygninger, der har været, og det er sådan set også det, vi lægger op til i forbindelse med det her lovforslag, som er her – eller undskyld, det er jo netop ikke et lovforslag, men et beslutningsforslag, for lovgivningsmæssigt kræver det her forslag i og for sig ikke nogen ændringer, men da der også er noget økonomi forbundet med det her, kræver det, at Folketinget er inde over og giver sit besyv med i forhold til det her.
Christian Friis Bach (RV), 2023-10-27:
Tak for det.
Grønland og Færøerne var nævnt den ene gang – men ikke, når det gælder det danske formandskab og prioriteterne omkring Nordatlanten og Arktis.
Der kunne man godt have understreget, at det skulle ske i et tæt samarbejde.
Men det, jeg vil spørge om derudover, er sådan set det med det internationale samarbejde, som jeg også nævnte, og der har de nordiske lande jo tidligere haft en stolt tradition for også at arbejde sammen om opbakning til FN's fredsbevarende indsats i verden.
Er det noget, som man også vil rejse under det danske formandskab?
Troels Lund Poulsen (V), 2023-10-27:
Altså, det, der kommer til at være i fokus under det danske formandskab, er det, som er nævnt her i redegørelsen på side 6 eller 7. Fokus vil være på de spørgsmål, som handler om Nordatlanten, Arktis og Norden, plus det, som jo også kan tænkes ind i den del, som Christian Friis Bach nævner, hvor der står, at vi skal »fastholde en tæt og åben dialog om forsvar og sikkerhed med vores partnere og allierede, herunder USA«.
Når jeg nævner det her, er det jo, fordi jeg da er åben over for at diskutere, om vi også i forhold til nogle af de fremadrettede initiativer kan lave flere ting i samarbejde.
Der vil det være oplagt, at man får et større samarbejde, f.eks. omkring rotation af styrker til Letland, hvor Danmark har påtaget sig en forpligtelse, og at lave det også i samarbejde med andre nordiske lande.
Christian Friis Bach (RV), 2023-10-27:
Ja tak.
Det, jeg tænkte på, var, at man jo som sagt tidligere havde et nordisk samarbejde omkring FN's fredsbevarende arbejde, og SHIRBRIG var jo selvfølgelig kulminationen på det.
Men spørgsmålet var, om man kunne se for sig, at det også var et emne, der blev taget op, altså en specialisering og dermed en opbakning til det fredsbevarende arbejde i FN og ikke mindst i Afrika, som jo også er en prioritet i vores forsvarsdialog.
Troels Lund Poulsen (V), 2023-10-27:
Umiddelbart er det ikke det, der ligger først for i forhold til det formandskab, som vi nu arbejder for at præsentere politikken i.
For at være helt ærlig synes jeg, at der er andre og mere presserende opgaver på den korte bane.
Det betyder ikke, at der ikke kan komme ting, der skal diskuteres i den forbindelse.
Men der er ting, som jeg vil lægge større vægt på under det danske formandskab end det her spørgsmål.
Jeg prøver heller ikke at sige, at det ikke er presserende, for jeg anerkender fuldt ud behovet for at diskutere udviklingen i sikkerhedssituationen i den sydlige del af Afrika eller for den sags skyld Afrika generelt.
Når jeg nu vælger at svare på den måde, jeg gør, er det jo, fordi der kommer til at være to NORDEFCO-møder under dansk formandskab, og der tror jeg bare, for at afstemme forventningerne, at vi kommer til at prioritere hele spørgsmålet omkring Arktis og Nordatlanten ved at planlægge et møde på Færøerne.
Det andet møde, som så højst sandsynligt skal holdes i København, tror jeg kommer til at have et stærkt fokus på Ukraine, men det er jo ikke sådan, at jeg siger, at man kan ikke diskutere det her.
Det er sådan set, fordi vi på politisk niveau, tror jeg, bliver nødt til at koncentrere kræfterne på de her to temaer.
Men det er jo ikke for at sige, at det andet ikke bør eller kan diskuteres.
Jeg tror bare, at det vil være forkert at tage det op, hvis man ikke også er villig til at tage en diskussion, hvor der så også tidsmæssigt er mulighed for at komme til bunds i den svære problemstilling, der bliver nævnt.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-10-27:
Tak for det, og jeg har fuld respekt for, at man selvfølgelig er nødt til at prioritere det; det er oplagt.
Det, som jeg i hvert fald selv efterlyser og håber om ikke andet så at give videre som en stærk og varm opfordring, er, at man også bruger det formandskab til at tale om, hvordan Norden ved at genskabe den nordiske styrke kan bidrage til at styrke det globale fredsbevarende arbejde, som foregår i FN-regi, ikke mindst i lyset af at Danmark jo kandiderer til FN's Sikkerhedsråd, hvor man kan sige, at i forhold til opgaven med at sikre og styrke den globale sikkerhed med de institutioner og med de indsatser, der gør sig gældende, ville det jo være naturligt, at man også brugte det nordiske samarbejde til det.
Troels Lund Poulsen (V), 2023-10-27:
Der er jeg sådan set meget mere på bølgelængde, for det handler jo også om, hvordan man fremadrettet kan lave samarbejder, som måske også tager højde for nogle af de udviklinger, vi står over for.
Det kan være på investeringssiden, men det kan også være på træningssiden eller på materielsiden; det kan være mange forskellige ting.
Det er jo det, vi også øver os på nu i forhold til den rotation med potentielt andre nordiske lande, der forhåbentlig kommer til at finde sted i Letland, hvor vi nu har lavet et fælles hovedkvarter for soldaterne.
Det bliver Danmark, der faciliterer det, og nogle af de erfaringer, vi får der, kan man jo vælge så også at bruge fremadrettet, i forhold til hvis man vil lave noget i en sammenhæng med andre nordiske lande.
Peter Kofod (DF), 2023-10-27:
Tak for det, og tak for en god tale.
Jeg har et spørgsmål gående på sikkerhed, for ordføreren nævnte jo den ydre sikkerhed, men jeg kunne også godt tænke mig en diskussion af den indre sikkerhed i Norden.
Og der må jeg indrømme, at noget af det, jeg synes gør det her spørgsmål besværligt, er vores naboland Sverige, som jo har ført en helt anden udlændingepolitik, end vi har i Danmark.
Annette Lind (S), 2023-10-27:
Det sidste kan vi gøre.
Vi kan jo gøre rigtig meget, og det gør vi.
Der er 15.000 pendlere, som hver evig eneste dag krydser vores Sund, så det betyder rigtig meget, at vi kan få hjælp til at besætte nogle af de jobs, som danskerne ikke kan besætte i Danmark.
I forhold til det første, som ordføreren spurgte om, tror jeg, at man har set i Sverige, at det er nødvendigt at have en strammere politik, ligesom vi har kørt i Danmark, og det ser vi jo nu på mange områder.
Der er nogle grænsehindringer, som gør, at f.eks. borgere fra tredjeverdenslande ikke kan arbejde i Danmark.
Det fastholder vi jo, fordi det netop er sådan, at vi ønsker, at det skal være de svenske borgere, som har opholdstilladelse, og som har statsborgerskab, der er der.
Vi kan gøre rigtig mange ting sammen med svenskerne – det var forsvarsministeren, der lige netop sagde det omkring sikkerheden lige før.