Rune Lund (EL), 2016-10-13:
I Enhedslisten har vi stor sympati for en effektiv offentlig kontrol med offentlig støtte til foreninger.
Når en forening søger tilskud til at afholde et arrangement, må det offentlige have adgang til at kontrollere, om arrangementet faktisk finder sted som beskrevet, og når en forening hævder at have et bestemt medlemstal og får tilskud på grundlag af det medlemstal, må det offentlige også have mulighed for at kontrollere, om der er tale om et reelt medlemstal.
Den type problemstillinger berøres i dette lovforslag, men de udgør ikke hovedsigtet med lovforslaget.
Baggrunden for det her lovforslag er en serie programmer, der blev sendt på TV 2 i foråret 2016, med fællestitlen »Moskeerne bag sløret«, og programmerne førte til en række forhandlingsmøder med kultur- og kirkeministeren for bordenden, og møderne mundede ud i en aftale mellem regeringen, Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti og De Konservative og en stemmeaftale med SF, der tilsluttede sig det meste i de fire partiers aftale.
I Enhedslisten støtter vi gerne effektiv kontrol med offentlige tilskud til foreninger, men vi bryder os virkelig ikke om den del af lovforslaget, der på et ganske vagt formuleret og værdibaseret grundlag lægger op til, at der skal sorteres i foreninger, der, som det hedder, modarbejder eller underminerer demokrati eller grundlæggende friheds- og menneskerettigheder, og i foreninger, der ikke gør det.
At myndighederne nu skal til at træffe nogle i overordentlig høj grad værdibaserede skøn, fremgår klart af det, man kan læse i bemærkningerne til forslaget, hvor der i punkt 3.1.3.2.2. f.eks. står, at det ikke er omfattet af lovforslaget, hvis man har den opfattelse, at kvinder ikke må kunne blive præster, men det er omfattet af lovforslaget, hvis man opfordrer til, at personer af forskellig race ikke må kunne gifte sig med hinanden.
Det er ærlig talt
svært at se en knivskarp principiel forskel her, altså medmindre man synes, det er i orden, at kønsdiskrimination er okay, og at racediskrimination ikke er okay; medmindre man synes, at kønsdiskrimination er i overensstemmelse med grundlæggende friheds- og menneskerettigheder, og at racediskrimination ikke er det, hvilket det selvfølgelig ikke er.
Hvad hvis man mener, at personer med afrikanske rødder ikke bør kunne blive præster, er det så omfattet eller ikke omfattet af lovforslaget?
Hvad med foreninger, der støtter forældres ret til at slå deres børn, eller foreninger, der støtter mænds ret til at slå deres koner?
Hvad med foreninger, der går ind for dødsstraf, sådan som det f.eks. praktiseres i USA?
Fra Enhedslistens side er vi helt på linje med Advokatrådet, som i sit høringssvar påpeger, at det fra en juridisk vinkel kan være meget vanskeligt at se forskel på det, der ifølge bemærkningerne er omfattet af lovforslaget, og det, der ikke er det.
Vi er i Enhedslisten glade for, at instituttets folk er opmærksomme, når regeringen ikke er det.
I Enhedslisten har vi absolut ingen sympati for religiøse grupper, der opfordrer til eller praktiserer vold mod børn, stening, kønsdiskrimination eller håndsafhugning.
Enhedslisten har derimod sympati for demokrati og for retten til de tre vigtige t'er, nemlig retten til at tro, retten til at tænke ogretten til at tale frit.
Og hvis vi her i Folketinget med det her lovforslag vedtager, at myndighederne skal træffe skønsmæssige, uklare og værdibaserede afgørelser om foreningers rettigheder på baggrund af teksten i det her uklare lovforslag, så skaber vi ikke mere demokrati og mere retssikkerhed; vi skaber mindre demokrati, og vi skaber mindre retssikkerhed.
Enhedslisten kan ikke støtte det her lovforslag.