runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2023-11-08:
Ja, det er jeg enig i.
Nu har jeg præsenteret den her plan, og det er den første klimatilpasningsplan, vi har i Danmark.
Vi har jo også kaldt den klimatilpasningsplan 1, og det er bevidst – jeg har også erfaringer fra andre områder – at der er et ettal efter den, for det betyder, at der kommer til at være behov for en opfølgning, og i forhold til den opfølgning er det vores opgave at sikre, at arbejdet ikke står stille indtil da.
Det vil sige, at der er midler.
Det er jo den pulje, der bliver nævnt; den bliver netop videreført i den her plan.
Men derudover skal vi også sikre, at det faglige arbejde sker, så vi ved, præcis hvad der er behov for, når vi laver opfølgningerne senere hen.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-11-08:
Tak til miljøministeren for besvarelsen.
Jeg vil gerne sige på vegne af Danmarksdemokraterne, at det jo ikke er, fordi det er et spørgsmål om misundelse; det tror jeg egentlig heller ikke at ministeren anser det som.
Det er ikke sådan, at vi har en misundelsespolitik i forhold til Vestkysten.
Danmarksdemokraterne anerkender jo fuldt ud, at vi selvfølgelig skal lave den her indsats, også omkring sandfodring, og vi anerkender også, at der er de udfordringer, som miljøministeren italesætter, med, at vi mister et antal meter hvert år, alt efter hvor stærke storme og hvor meget vind og vand osv. der er langs Vestkysten.
Der er det selvfølgelig meget interessant, hvad der så vil komme efterfølgende, og derfor var det jo, at vi i Danmarksdemokraterne var meget interesserede i at se, hvad det egentlig var, der ville komme i forbindelse med regeringens og miljøministerens klimaplan, som kom, groft sagt, lige til tiden i forhold til den tragiske situation, vi oplevede med den store storm og de massive oversvømmelser, der har været på østkysten.
Det er egentlig derfor, vi spørger ind til det her, altså for at være sikre på, at regeringen og i særdeleshed miljøministeren er enige med Danmarksdemokraterne i, at der også på den lange bane skal sikres kontinuerlige budgetter til at imødegå udfordringerne langs østkysten.
Magnus Heunicke (S), 2023-11-08:
Lad mig lige starte med at sige, at jeg også har set, at de tal har været fremme i pressen, og det er måske min egen skyld, så lad mig endelig præcisere det.
Så det gælder altså de kommende 5 år.
Havde vi stoppet med at gøre det, ville vi, som jeg lige talte med en anden spørger om, risikere, at Vestkysten år for år ville rykke i gennemsnit 8 m om året.
Så jeg tror, alle er enige om, at vi skal fortsætte den opgave.
Og der er det ikke tal for 5 år, man har plusset, men for 1 år.
Men plusser man det, vi foreslår, og det, der er sket de sidste 5 år, så vil der i alt være afsat 580 mio. kr. til kystbeskyttelse i hele landet, altså som ikke er Vestkysten, og oven i det er der så bidrag fra grundejere og kommuner.
Så det samlede beløb til kystbeskyttelse andre steder i landet nærmer sig beløbet for Vestkysten.
Så den her kamp mellem Øst- og Vestdanmark synes jeg ikke beskriver det særlig godt.
Men jeg anerkender fuldt ud, at det kan være, at jeg er medskyldig i det, da jeg præsenterede klimatilpasningsplan 1, som har det her 5-årige sigte for Vestkysten.
Men der er altså også 150 mio. kr. til 1 år, ligesom der er 150 mio. kr. i år, og plusser man det i 5-årige sigter, er det andre beløb, som minder mere om hinanden.
Det gælder udelukkende, at vi skal sikre, at dem, der står for sandfodringen på Vestkysten, har nogle 5-årige kontrakter; det skal de fortsætte med, og det er der så nogle 5-årige planer med.
Og så skal vi selvfølgelig sikre, at der også sker et arbejde i resten af Danmark.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-11-08:
Tak, formand.
Jeg læser spørgsmålet op: Mener ministeren, at man opretholder borgernes sikkerhed uanset bopæl og sikrer kystsikring til hele Danmark ved at afsætte 1,1 mia. kr. til sikring af Vestkysten og kun 150 mio. kr. til de resterende 67 kystkommuner?
Magnus Heunicke (S), 2023-11-08:
Jeg er uenig i den fremstilling.
Som sagt har staten i forbindelse med det konkrete lokale forslag, der bliver nævnt her, tilbudt en støtte på 45 pct.
Det er ikke en lille gnalling.
Tværtimod er det en substantiel del og noget af det største, som staten har tilbudt at give som støtte.
Så jeg håber sandelig – for det er et godt projekt og et vigtigt projekt – at det også kan blive til virkelighed, ligesom det bliver alle mulige andre steder i Danmark, hvor staten er med, men hvor grundejerne også er med til at finansiere beskyttelsen af deres arealer.
Mette Thiesen (DF), 2023-11-08:
Jo, regeringen har langt mere fokus på at pudse klimaregnskabet af for at se gode ud ude i verden i forhold til Danmarks klimaprofil i stedet for at sikre det, som danskerne reelt står og oplever nu og her, nemlig at vores kyster forsvinder, og at danskernes hjem forsvinder ud i vandet.
Regeringen siger bare: Det er kommunernes opgave at sikre det, og det må danskerne selv klare; vi vil gerne fokusere på enkelte områder, og så giver vi et lille tilskud til det, hvis der er nogen, der allerede er gået i gang med det.
Det er en skævvridning af Danmark, og det mener vi ikke er det rigtige i Dansk Folkeparti.
Magnus Heunicke (S), 2023-11-08:
Der er ikke nogen skævvridning.
Når vi foreslår at fortsætte sandfodringen ved den jyske vestkyst, er det, fordi hvis vi stoppede med at gøre det, vi har gjort i årtier, ville kysten æde 8 m om året af den jyske vestkyst i gennemsnit fra år til år.
Så det er vi nødt til at fortsætte med.
Men samtidig prioriterer vi jo også midler til statslig støtte til diger og kystbeskyttelse i resten af Danmark.
Hvis man summer op for årene, hvad vi har gjort, og hvad vi foreslår at gøre, så går det nogenlunde lige op.
Så der er ikke nogen skævvridning her.
Mette Thiesen (DF), 2023-11-08:
Det er bare ikke nok.
Der er nogle kommuner, som er meget, meget hårdt ramt, og det er en kæmpe skævvridning af Danmark generelt.
Det her er noget, som rammer os alle sammen.
Det rammer meget forskellige steder i Danmark.
Jeg synes bare, der er en generel skævvridning i det udspil, regeringen er kommet med, hvor man hovedsagelig sikrer vestkysten i Jylland i stedet for at sikre alle de andre steder i Danmark, hvor det er.
Der er ingen tvivl om, at vi i Dansk Folkeparti fortsætter med at kæmpe for en national plan.
Danmark skal jo bestå også fremadrettet.
Magnus Heunicke (S), 2023-11-08:
Som sagt mener jeg, at det er en både-og-situation, vi står i.
Helt konkret har man jo været med til det projekt, som blev nævnt her, oppe på nordkysten på Sjælland.
Der har staten været med til at finansiere 45 pct.
Det er faktisk den største enkeltvise medfinansiering fra statens side.
Men der er også en sum, som man lokalt selv må være med til at finansiere, ligesom alle andre steder i Danmark.
Mette Thiesen (DF), 2023-11-08:
Tak for svaret.
Jeg synes, det desværre er lidt af en tilståelsessag.
Man har fra regeringens side haft ekstremt stort fokus på at sikre klimaet i alle mulige andre lande i stedet for at sikre det nære.
Man har lavet en kystsikringsplan, hvor pengene hovedsagelig går til vestkysten i Jylland, hvor man vil sandfodre, i stedet for at man kigger på alle de andre steder i Danmark, som også er blevet ramt.
Vi er simpelt hen nødt til at tage ansvar kollektivt for at sikre, at kysterne hele vejen rundt om Danmark bliver sikret ordentligt.
Hvis man eksempelvis tager Nordsjælland, hvor jeg kommer fra, har vi Gribskov Kommune, Helsingør Kommune og Halsnæs Kommune, som er gået sammen om at forsøge at lave en eller anden kystsikring.
Det er fuldstændig umuligt for de tre kommuner.
Det koster over 170 mio. kr. alene for de tre kommuner at kystsikre.
Så det er fuldstændig umuligt for dem at sikre det her inden for de puljer, som regeringen har sat af.
Alternativt skal de til at brandbeskatte borgerne eller lave nogle andre voldsomme tiltag.
Mener ministeren ikke reelt set, at vi alle sammen i Danmark har et kollektivt ansvar for at sikre vores kyster og at sikre os mod nogle af de hundredårshændelser, som vi jo også har set for ganske kort tid siden, hvor folk nærmest må gå fra hus og hjem og der er huse, som skrider ud over skrænter osv., fordi vandet æder ind på vores kyster?
Mener regeringen, at det er kommunernes eget ansvar, eller mener regeringen, at vi alle sammen kollektivt har et ansvar for at sikre Danmark?
Magnus Heunicke (S), 2023-11-08:
Jeg mener jo sådan set både-og.
Lad mig prøve at uddybe det.
For et par weekender siden, den 21. og 22. oktober, blev mange steder i Danmark ramt af en stormflod.
Flere steder var der vandstande på højde med hundredårshændelser.
Vi har set diger, der er brudt sammen – det har jeg også selv været ude at besigtige – og huse, butikker og veje revet væk eller oversvømmet.
Det er en dybt alvorlig situation.
Og vi kan desværre se, at klimaforandringerne betyder, at vi vil se ind i en fremtid med hyppigere og mere alvorlige stormfloder.
Så det skal vi selvfølgelig sikre os imod.
Jeg mener altså – for at svare på spørgsmålet – at det både er staten, kommunerne og borgerne, der sammen har vigtige roller i kystbeskyttelsen.
Når kommuner er med i ligningen her, er det, fordi vores kommuner jo har myndighedsansvar.
Bl.a. forvalter man jo lokalt og ved, hvordan man gør de her ting.
Man kender de konkrete lokale forhold og er selvfølgelig også tæt på borgeren.
Det er også kommunerne, der er myndighed i forhold til vandløb.
Det er vores kommuner, der er planmyndighed og kan bestemme, hvor man bygger ny by, og hvordan nye byområder skal sikres mod oversvømmelser.
Så den myndighedsekspertise synes jeg er klog at have.
Skal de så stå alene med det ansvar?
Nej, det mener jeg bestemt ikke at de skal.
Staten har også et ansvar.
Konkret understøtter staten vores kommuner med bl.a. helt konkrete opdaterede oversvømmelseskort og vejledning, og lige nu er det statslige Kystdirektoratet ude at besigtige mange hundrede kilometer af Danmarks diger for at vurdere tilstanden og finde ud af, hvad der er behov for i de risikoscenarier, som vi er nødt til at se ind i.
Derudover er der også mulighed for at få ikke kun faglig hjælp, men også økonomisk hjælp til konkret at etablere diger og kystbeskyttelse ud fra de puljer, som vi foreslår at forlænge også næste år.
Mette Thiesen (DF), 2023-11-08:
Tusind tak, formand.
Mener ministeren, at kystsikring rundt om Danmark bør være et nationalt anliggende frem for et kommunalt?
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-11-08:
Vi anerkender jo også og er udmærket bevidste om, at der er en række kommuner, som sidder og venter på, om de bliver prioriteret inden for den ramme, der er økonomisk set for ministerens område, også i forhold til kystsikring langs østkysten.
Min egen kommune, Hedensted Kommune, er jo en af dem, som måske nok havde håbet på at blive imødekommet i forhold til kystsikring ved Juelsminde, men det vandt jo ikke indpas.
Ligeledes har vi jo set det mange andre steder, og jeg kan ikke nå at nævne så mange af de steder, men bl.a. Ærø er jo et rigtig godt eksempel på, at der skal nogle massive investeringer til, også på østkystsiden.
Magnus Heunicke (S), 2023-11-08:
Jamen det skal der, og man må sige, at de ordninger, vi har haft, de diger, vi har haft, jo slet ikke har været tilstrækkelige.
Vi har jo haft digebrud, og digebrud forårsager voldsomme ødelæggelser, for så er der ikke noget, der bremser vandet, og så kan det virkelig komme langt ind og medføre massive ødelæggelser.
Det gør indtryk på os alle sammen, altså de ødelæggelser, som mange danskere står med og kæmper med at få ryddet op i.
Der er økonomisk kompensation ved stormflod, men selvfølgelig er det også et stort personligt tab for mange mennesker.
Jeg har noteret mig, at der er partier, der har rejst spørgsmålet om forøget fokus på kystbeskyttelsen i forskellige forhandlinger om økonomi, der foregår i det her uger og måneder.
Og der er det jo altid sådan, og det ved fru Marlene Harpsøe også godt, at det ikke sådan er fagministeren, der står i Folketingssalen og kommenterer på de enkelte partiers forslag.
Og hvis man skal have en chance for at komme igennem med noget af det, tror jeg også, man er bedst tjent med, at det ikke er der, man forhandler.
Det gør man de steder, hvor man nu forhandler det her.
Jeg forstår udmærket godt, at det selvfølgelig har en værdi, men skulle der være et konkret projekt, skulle det også defineres, og så skulle vi også have kommunen med ind i det, og så må vi se, om der ville være mulighed for at få statslige tilskud ud fra de puljer, der nu findes.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-08:
Først vil jeg sige tak til ministeren for svaret.
Jeg kom lettere tilfældigt til Gedser Odde i sommer med min familie.
Vi besluttede os for, at vi da skulle til Danmarks sydligste punkt, Skandinaviens sydligste punkt, vi skulle se Sydstenen, og vi skulle gå på stranden, og der må jeg indrømme at jeg simpelt hen blev så fascineret af det her sted.
Man kunne også se, hvordan stedet jo er påvirket af årtiers vejr – rusk og vind.
Og det gjorde ondt indeni, især når man kunne læse om den store kulturhistorie, der også er på stedet, men også hvordan det har været et center – som værnemagten selvfølgelig byggede i sin tid som radarstation, men også efterfølgende – som man faktisk har brugt under den kolde krig til at observere den skibstrafik, der var ude i Østersøen.
Så der er en historie der, som jeg synes det er værd at værne om og fortælle om.
Men det er også et sted for trækfugle, og det er et sted, hvor der er en fantastisk fauna.
Geologiske fund i det her område er også noget, det er værd at værne om, hvor jeg tænker, og hvor Danmarksdemokraterne tænker at der er nogle værdier, som det er værd at værne om – nogle værdier, som er så centrale, at vi også politisk her fra Christiansborg tør sige, at lige præcis dét her område er det værd at værne om, så vi politisk går ind i det.
Vi har jo i Danmarksdemokraterne besluttet, at vi også vil tage det her op i forbindelse med finanslovsforhandlingerne, for vi synes selvfølgelig, det er godt, at der er sat penge af til kystsikring i regeringens plan, men der er brug for endnu mere, bl.a. til Gedser Odde.
Der vil jeg høre miljøministeren, om han også er med på at se på at gøre noget helt særligt for Gedser Odde i den konkrete situation, som de står i, hvor der altså er en gammel radarstation med kulturhistorisk værdi, som er ved at ende i havet.
Magnus Heunicke (S), 2023-11-08:
Jeg har også læst den her artikel, der alligevel har nogle år på bagen, og den handler i den konkrete sag om Marinestation Gedser på Gedser Odde.
Og det er jo den klint, som ligger der, og som marinestationen ligger ud til, der bliver gradvis spist af havet.
Derfor var artiklen jo meget profetisk, for det er helt rigtigt, hvad den beskriver, nemlig at vi kan se, at klinten bliver spist af havet.
Og efter stormfloden, der var her i oktober måned,
er det også sådan, at endnu et område af klinten er forsvundet, så det er fuldstændig korrekt.
Jeg kan forstå, der har været debat om kystbeskyttelse af netop Gedser Odde.
Og der er et lokalt ønske om at bevare Marinestation Gedser.
Det er et formidlingshus med en historik tilbage fra anden verdenskrig.
Jeg har bedt Kystdirektoratet oplyse mig om, hvad der så er sket i den her sag, og de har oplyst for mig, at man i 2018 var i dialog med interesserede borgere om mulighederne for at lave et lokalt kystbeskyttelsesprojekt netop ved Gedser Odde, og at de har vejledt om, at kommunen har mulighed for at give tilladelse til kystbeskyttelse på længere strækninger.
Det vil så være de her såkaldte fællesprojekter, der går på tværs af flere grundejeres grund.
Det er også sådan, at kommunen har mulighed for at bidrage økonomisk til kystbeskyttelsesprojekter.
Og det er jo præcis det, som Kystdirektoratet generelt bruger meget energi på, altså at hjælpe kommuner osv. med kystbeskyttelse.
Det er også sådan, at kommuner kan vælge at søge den statslige kystbeskyttelsespulje, der yder statsligt tilskud til kommunale fællesprojekter, men der er altså en række kriterier, man skal leve op til, så det vil afhænge af, hvordan en helt konkret ansøgning osv. vil se ud her.
Jeg har også fået oplyst, at Kystdirektoratet ikke har været i dialog med Guldborgsund Kommune om sagen.
Men det er klart, at hvis Guldborgsund Kommune er interesseret i den dialog, vil Kystdirektoratet selvfølgelig også hjælpe med vejledning til dem.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-08:
Mange tak.
Vil ministeren på baggrund af artiklen »Gedser Odde skrumper: - Det er en hastesag« fra TV2 ØST den 20. marts 2018 oplyse, hvad ministeren konkret har gjort eller vil gøre for at kystsikre Gedser Odde?
Magnus Heunicke (S), 2023-11-08:
Nej, jeg står fast på, at det eneste rigtige at gøre er at være i tæt dialog.
Det er jo Europa-Kommissionens egne direktiver – ja, ikke bare EU's, for Danmark har jo været med til at fremme det og skrevet under på, at vi skal overholde de her direktiver, som jeg startede med at sige.
Og derfor er det meget vigtigt, når det handler om, hvordan vi skal drive landbrug fremover i Danmark, mens vi sikrer, at vi kan leve op til præcis de direktiver, som EU holder øje med og har defineret med Danmark som medspiller og medlem af EU.
Der skal vi sikre, at det sker i tæt kontakt med EU.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-08:
Nu er der nogle ministre, der rejser meget, og man kan måske godt spørge, hvad det så er nødvendigt at rejse for.
Kan ministeren ikke se, at hvis nu ministeren ikke var rejst ned til EU og havde startet den her dialog, ville kvægundtagelsen bare ophøre i Danmark?
Så ville vi sådan set komme frem til slutningen af juli næste år, og så ville der ikke være en kvægundtagelse.
Og det ville have en positiv effekt på vores kvælstofforurening.
Kan ministeren ikke se, at det havde været bedre at spare et par rejser og blive hjemme i Danmark og tage nogle forhandlinger om kvælstofreduktioner?
Magnus Heunicke (S), 2023-11-08:
Der er ingen tvivl om, at der vil være nogle muligheder for at håndtere gødning på forskellige måder.
Men jeg synes, det er en postgang for tidligt at gå ned i det, for det er jo præcis nogle af de elementer sammen med bl.a. også andre ting, som dialogen med EU skal resultere i, nemlig at vi får defineret, hvordan vi skal have kvægdrift i Danmark fremadrettet.
Vi kan se, at de andre lande, der har gjort brug af kvægundtagelsen, har andre vilkår at arbejde med nu her.
Men hvordan vi får gjort det, må afhænge af det miljøfaglige samarbejde mellem Danmark og EU.
Jeg vil godt gentage det, jeg sagde, og det er: Jeg mener ikke, det er muligt at fortsætte med de hidtil gældende vilkår.
Hvad de nye vilkår så vil være, må jo afhænge af den grundige faglige dialog, der så er på fagligt niveau, med Europa-Kommissionen, som har det ønske og har det mål og det ansvar at sikre, at medlemslandene lever op til de direktiver, vi har nævnt, det vil sige at sikre, at vi gør det, der skal til for at få en god økologisk tilstand i vores vandløb og i vores fjorde, hvilket vi er langt, langt fra i dag.
Men hvilke nye vilkår, der så skal gælde, er det jo for tidligt at sige, for det afhænger af det faglige arbejde.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-08:
Det er jo interessant, hvis miljøministeren tager den dialog for at sikre sig, at kvægundtagelsen ikke fortsætter, for jeg lagde mærke til, at det ikke kan lade sig gøre at fortsætte.
Det var sådan set ministerens konklusion på det her, og det må jo så være, at 20 år med kvægundtagelser kommer til at ophøre.
Og hvad vil det så betyde, hvis vi ender der?
Ja, det vil betyde, at 1.300 landmænd så har noget kvælstof i overskud, som kan sælges til nabolandmænd, og dermed kan de landmænd f.eks. lade være med at købe kunstgødning.
Det vil sige, at vi sådan set har en positivt afsmittende effekt.
Jeg tror sådan set, der er nogle marker, der godt lige kan klare at få så meget gødning, de har fået indtil nu, men det er ikke nødvendigt.
Det er jo en overgødskning af græsarealer, som foregår.
Og hvis det er kløvergræsmarker, er vi sådan set i en situation, hvor kløveren bliver doven af at få så meget kvælstof tilført marken.
Det vil sådan set være bedre at presse den der kløver til selv at samle noget kvælstof fra luften og få ned i jorden som gødning til afgrøden.
Så kunne landmanden sælge endnu mere gødning til nogle naboer, som så ikke behøver at købe kunstgødning til deres marker.
Det er da en win-win-win-situation.
Derfor er jeg glad for, at ministeren siger, at man ikke kan køre videre som hidtil.
Jeg ved ikke rigtig, om jeg overfortolker ministerens ord.
Jeg kunne da godt tænke mig her i anden ombæring at få svar på, om det var en overfortolkning, at vi ikke bare kan køre videre med den eksisterende kvægundtagelse med de vilkår, der har været de sidste 20 år.
Jeg synes jo generelt, at vi står i en situation, hvor vi er nødt til at tage alle mulige virkemidler i brug for at få nedbragt kvælstofforureningen, som vi skal reducere med 18.000 t.
Det er faktisk en kæmpe opgave.
Man kan nedsætte gødningsnormen.
Vi kan genindføre randzoner.
Og som en del af det kan vi altså også stoppe den her kvægundtagelse, hvilket måske ikke giver det helt vilde, men har nogle positive effekter.
Er det rigtigt forstået, at ministeren siger, at den nuværende kvægundtagelse ikke skal fortsætte under de vilkår, der har været indtil nu?
Magnus Heunicke (S), 2023-11-08:
Det, der spørges til her, er jo sådan set det, der hedder nitratdirektivet.
Og der er en grund til, at vi har det: Det er at beskytte vores vandmiljø mod det, som defineres som landbrugsrelateret forurening med nitrat.
Så det er det, vi er inde i at røre ved her.
Europa-Kommissionen stiller – og det er jeg glad for – strenge krav til de lande, og det er en række lande, som igennem tiden har ønsket at gøre brug af undtagelser.
Det har hidtil været sådan, at landbrug, der ønsker at anvende den her undtagelse, skal leve op til en række andre særlige miljøkrav, bl.a. at dyrke specifikke afgrøder, som er særlig gode til at optage kvælstof, og det er nogle betingelser, som Kommissionen fastsætter for at sikre, at der ikke sker en negativ miljøpåvirkning.
Min vurdering er, at det ikke er ladsiggørligt og heller ikke ønskværdigt at fortsætte på de hidtil gældende præmisser.
Og derfor mener jeg, det er helt rettidig omhu og det eneste rigtige at gøre at være i dialog med Kommissionen om at finde ud af, hvordan vi skal have kvægbrug fremover her i Danmark.
Det skal vi jo have.
Hvordan skal vi have det, men på en måde, hvor det, når det handler om nitrat, ikke forringer vores mulighed for at overholde vandrammedirektivet og habitatdirektivet?
Og det er sådan set den dialog, som er i gang mellem Danmark og Europa-Kommissionen.
Jeg kan jo faktisk se, at en række lande også har haft den dialog, og der kan komme forskellige ting ud af sådan en dialog, men den ser jeg frem til også at kunne præsentere for Folketinget, når den dialog er færdig.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-08:
Tak for det, og det lange spørgsmål er: Mener ministeren, som har udtalt, at der ikke er noget tiltag, han ikke vil gøre for at redde miljøet i de danske kystvande, at det er forsvarligt at starte en forhandling med EU med det formål at kunne forlænge kvægundtagelsen, der giver kvæglandbrug mulighed for at anvende mere kvælstof på markerne, i en situation, hvor Danmark står i alvorlige problemer med at leve op til EU's vandrammedirektiv om at sikre god miljøtilstand i alle danske farvande i 2027, hvilket senest understreges af second opinion-rapporten fra et uafhængigt internationalt ekspertpanel, der derudover udtrykker bekymring, fordi Danmark har tabt et helt årti ved ikke at nedbringe kvælstofudledningerne i 2010'erne, og peger på, at fokus nu skal være på at implementere indsatser, der nedbringer udledningen i tråd med anbefalingerne fra Aarhus Universitet og DHI, dvs. til maksimalt 38.000 t kvælstof om året?