runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Lippert (SF), 2026-01-13:
Tak for ordet.
Ministeren er næppe i tvivl om, hvor SF står i den her sag.
Jeg har stillet udvalgsspørgsmål og § 20-spørgsmål og har indkaldt til samråd, for jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor regeringen vælger at nedlægge netop Danmarks Evalueringsinstitut.
Det giver ingen mening.
Regeringens fortælling er: Færre bag hæve-sænke-bordene og flere ude på gul stue.
Men EVA var netop ude på gul stue, og deres arbejde skaber konkret værdi på gul stue.
En leder fra Københavns Kommune udtaler f.eks., og jeg citerer: Som leder mærker jeg tydeligt, hvor afhængige vi er af den slags viden.
Vi kan ikke udvikle pædagogisk praksis alene ud fra mavefornemmelser.
Vi har brug for indsigt, analyser og fælles refleksion, også i metaperspektiv, ikke for at kontrollere, men for at forstå.
Når et sted som EVA forsvinder, mister vi mere end et institut; vi mister et fælles spejl, et sted, hvor vores erfaringer bliver samlet, fortolket og omsat til læring for os alle.
Citat slut.
EVA har bidraget direkte til politiske beslutninger.
Det er bl.a. EVAs analyser, der ligger bag forhandlingerne om den nye karakterskala.
Men EVA bidrager også til udviklingen af gul stue, 3. b og fjerde semesters holdtimer.
Regeringen siger, at de vil frisættelsen, og at de stoler på den faglige vurdering.
Men faglighed kræver et fagligt grundlag.
Den viden fås ikke gennem registerdata, men er produceret på baggrund af den virkelighed, de fagprofessionelle står i.
Når regeringen vælger registerdata frem for EVA, vælger regeringen excelark over praksis, hæve-sænke-bordet over gul stue.
Sidste år lykkedes det SF i samarbejde med Radikale at redde EVA fra regeringens nedskæringer.
I år lykkedes det så regeringen at lukke hele EVA, fordi man valgte at lave finanslov med De Konservative i stedet.
Dermed evaluerer departementet og styrelsen nu deres egne store og risikable reformer helt alene.
Det ligner en regering, der ikke vil evalueres udefra.
Generelt er hele undervisnings- og uddannelsesområdet præget af omkalfatringer i de kommende 10 år.
Der findes ikke det hjørne, regeringen ikke har reformeret.
Nogle af elementerne tror jeg på er for det bedre, andre ikke.
Men jeg vil hellere vide end tro, og derfor er det nødvendigt, at uafhængige aktører er til stede.
Det er ikke nok, at vi om 10 år kan kigge på frafald og karaktergennemsnit gennem registerdata.
Vi bliver nødt til at vide, hvad der foregår i klasselokalerne og i auditorierne.
Men man må forstå, at det her handler om statslige årsværk.
Derfor tvivler jeg på, om det her overhovedet er en besparelse, og om der overhovedet kommer færre mennesker bag hæve-sænke-bordene på baggrund af det her lovforslag, eller om vi bare rykker evalueringerne fra gul stue til hæve-sænke-bordene.
Jeg forstår ikke, hvorfor regeringen insisterer på at lade spareøvelsen ledsage af det her lovforslag.
Jeg forstår ikke, hvorfor Danmarks Evalueringsinstituts 25 års vidensopbygning ikke var en stor nok værdi for regeringen til, at de 12 mio. kr., der fortsat bruges, kan gå til dem.
Det ligner en bevidst modvilje mod praksisnær viden og en konkret modstand mod EVA, og derfor stemmer SF selvfølgelig imod dette lovforslag.
Carl Andersen (LA), 2026-01-13:
Mange tak, formand.
Alting har sin tid, og blot fordi noget har eksisteret længe, er det ikke ensbetydende med, at det ikke kan gøres anderledes.
Sådan er det også med Danmarks Evalueringsinstitut, også kaldt EVA, som siden 1999 har udført en vigtig opgave for folkestyret, nemlig løbende evaluering, opfølgning, udvikling og kvalitetssikring af bl.a. børne- og undervisningsområdet.
Det har ca. 80 medarbejdere arbejdet dedikeret med og gjort det rigtig godt.
I forbindelse med regeringens rengøring af råd og nævn og bureaukrati er det blevet vurderet, at tiden er løbet fra EVA, hvis opgaver passende kunne udføres mere lokalt og i regi af Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd, også kaldet VIVE, som i dag laver analyser og evalueringer og rapporter, der kan sikre kvalitet, udvikling og lignende på bedste vis for fremtiden.
Derfor er der i forslaget et ønske om at nedlægge EVA og styrke VIVE og samlet set reducere de offentlige udgifter med omkring 30 mio. kr. årligt.
Det synes vi egentlig i Liberal Alliance er meget fornuftigt, så derfor støtter vi forslaget.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2026-01-13:
Tak for det, formand, og tak for ordet.
L 90 skal ses i lyset af en prioritering om at bruge flere af de offentlige midler dér, hvor de gør mest gavn tæt på borgerne, og det er en prioritering, som vi i Moderaterne støtter fuldt ud.
Regeringen foreslår derfor at nedlægge EVA og styrke VIVE.
Det handler om at bruge ressourcerne klogt og få mest mulig viden og kvalitet ud af de kroner, som vi bruger.
Når vi investerer i analyser og evalueringer, skal det skabe reel værdi for borgerne, for de fagprofessionelle og for beslutningstagerne.
EVA har gennem mange år leveret stærkt og brugbart arbejde, så det er ikke en kritik af EVA, men det er en beslutning om, hvordan vi bedst bruger vores midler, statens ressourcer, og hvordan vi bedst får løst opgaverne fremover.
Derfor vil jeg også fremhæve, at der fortsat skal leveres viden på højt niveau.
Vi skal stadig kunne træffe beslutninger på et solidt, fagligt grundlag, og viden skal være til at bruge i hverdagen.
En mere samlet organisering kan give bedre sammenhæng i vidensopbygningen, så vi undgår parallelle spor og får mere ud af indsatsen.
Men når der er behov, vil det fortsat være muligt at rekvirere analyser og trække på andre forsknings- og vidensmiljøer.
Samtidig tager vi de bekymringer om overgang og vidensbevarelse, der er blevet rejst i høringssvarene, alvorligt, og derfor lægger vi i Moderaterne vægt på, at den viden, som EVA har opbygget i publikationer og data m.v., fortsat skal være let at finde og bruge.
Det vigtige er, at sektoren oplever, at viden og værktøjer er tilgængelige og anvendelige også i tiden fremover.
Vi lægger vægt på, at der fortsat vil være et stærkt vidensgrundlag for kvaliteten i dagtilbud og på andre områder af vores velfærdssamfund, bl.a. gennem videreførelsen af de planlagte kvalitetsundersøgelser, hvad angår dagtilbuddene.
Med de bemærkninger kan Moderaterne støtte L 90, og vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Sofie Lippert (SF), 2026-01-13:
Tak for ordet.
Ordføreren nævner, at det her handler om at få mest mulig værdi for pengene og undgå de her parallelle forløb eller vidensopbygninger.
Der har jeg lidt svært ved at se det her med det parallelle, og jeg har generelt lidt svært ved se, hvor det efterlader det videregående område.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren: Hvem skal fremover sikre viden om de videregående uddannelser?
Hvor får vi mest muligt for pengene der?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-13:
Jeg vil meget gerne være med til at følge op på implementeringen af lige præcis den her lovgivning, men jeg bliver nok også nødt til at understrege, at det jo bliver frivilligt, om man har lyst til at være på den her afklaringsplads eller ej.
Det er ikke noget, vi kommer til at tvinge mennesker til, og derfor kan det selvfølgelig også i praksis nogle gange være svært at finde ud af, om loven bliver overholdt.
Vi kan selvfølgelig spørge folk: Fik du tilbudt et ophold, eller var det af egen fri vilje, du sagde nej tak til det?
Men vi bliver nok også nødt til at respektere, at det netop skal være nogle gode tilbud, og at de virkelig skal være attraktive for den her målgruppe, for ellers vil vi ikke nå i mål med de ønsker, vi har, om at lukke det her alt for store gab, der er imellem behandlingspsykiatrien og hjælp til at leve sit liv med psykisk sygdom udenfor.
Katrine Daugaard (LA), 2026-01-13:
Så vil ministeren sikre, at der bliver konsekvenser, hvis det her ikke bliver overholdt, hvis borgere ikke bliver tilbudt de her pladser, men udskrives til hjemløshed, altså hvis den her tumultariske måde at behandle psykiatriske patienter på fortsætter, efter at det her er blevet implementeret?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-13:
De særlige pladser er jo faktisk målrettet nogle af de mennesker, som igen og igen har også ret komplicerede forløb med måske ovenikøbet selvmedicinering, psykisk sygdom, svær psykisk sygdom osv.
De bliver jo visiteret fra psykiatrien selv, kan man sige, og er i behandlingspsykiatrien.
De her afklaringspladser skal jo have det formål at lukke det alt for store gab, der er, hvor man er blevet udskrevet fra psykiatrien, men hvor man i virkeligheden ender med at blive udskrevet til ingenting, fordi der går for lang tid, før en af kommunerne kan gribe en.
Vi ved, at det i dag tager ca. 3-4 måneder for kommunerne at vurdere, om du skal have et midlertidigt botilbud eller et botilbud.
Det er simpelt hen for lang tid, og det er det her hul, som afklaringspladserne skal afhjælpe.
Så det er lidt forskellige ting, men det er selvfølgelig lidt nede ad samme boldgade.
Katrine Daugaard (LA), 2026-01-13:
73 pct. udskrives i dag uden den her lovpligtige udskrivningsaftale.
Vi har i forvejen særlige pladser, som ikke bliver benyttet, så hvad er ministerens argumentation for, at det her vil være det, der løser problemerne?
Så hvordan sikrer den her aftale det?
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-13:
Vi er også glade for at være med i den aftale fra Enhedslistens side.
Hvis vi skal sørge for, at vi lærer af de enormt hårde erfaringer, der er kommet ud af det, hvor det jo ikke er dem i Folketingssalen her, der nødvendigvis har mærket på egen krop, hvad konsekvenserne har været – måske er der nogen, der kender nogen eller har nogle pårørende – men i særdeleshed dem, som er blevet ramt af det svigt, det var fra Christiansborg før.
Nu står vi til, at der kommer folketingsvalg i det her år.
Hvis ministeren skal se fremad, hvad er det så vigtigt, at den kommende finanslov rent faktisk har fokus på?
Hvad er det vigtigt, at et flertal i Folketinget har fokus på, hvis man skal lære af de her erfaringer og fortsætte det vigtige arbejde?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-13:
Hvis vi går tilbage i tid, har det jo været sådan, at psykiatrien og den fysiske, den somatiske sygdom, som det hedder, ikke for alvor har været ligestillet i sundhedsvæsenet.
Derfor var der jo behov for tilbage i 2020 at lave den indsprøjtning, der særlig gik til behandlingspsykiatrien i første omgang.
Men noget af det, jeg tror mange af os dengang også var opmærksomme på, var jo, at det ikke er nok med behandling.
Det er jo det levede liv, som et menneske, der lever med psykisk sygdom, skal kunne håndtere, både i forhold til familie, der forsvinder, kollegaer, der ikke er der, uddannelse, job og drømme, som vi også ser at rigtig mange folk mister.
Det bliver altså nødt til også at være en saltvandsindsprøjtning i kommunerne til socialpsykiatrien.
Derfor har jeg været så glad for som social- og boligminister at have været med til i højere grad at få det fokus ind i den 10-årsaftale, vi har lavet nu, og som jeg synes er rigtig, rigtig god.
Det er rigtigt, at vi nu haft tre forsøg kørende i Danmark med afklaringspladser og har nogle erfaringer derfra.
Omvendt, som jeg også nævnte før, har vi også nogle andre erfaringer at bygge videre på, når det handler om de her omsorgspladser, som handler om, at hvis man har brækket et ben eller, desværre, fået en knivskade eller lignende som hjemløs i Danmark, så er det 14 dage, vi bruger på at hjælpe.
Jeg er faktisk ikke sikker på, hvad der er det rigtige.
Men det er en løbende ydelse, og kommunen kan derfor ikke på forhånd bestemme, at et afklaringsophold på en afklaringsplads skal have en forudbestemt varighed eller bortfalder på et bestemt tidspunkt uden yderligere vurdering af personens støttebehov.
Så det er jo personens støttebehov, der skal afgøre, om man skal være der i 90 dage, i 30 dage eller eller i, hvad vi vurderer som gennemsnitligt, 55 dage.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2026-01-13:
Jeg kan godt høre, at vi nok også bliver nødt til at have lidt mere tid til at diskutere nuancerne i det her.
For det kan jo nemt blive sådan en bred fortolkningsbane for kommunerne, og der ved vi jo godt, at nogle gange står kommunerne i økonomisk svære valg, og så kan det være de her tilbud, der kommer til at betale for det.
Og det er jo rigtig ærgerligt, når vi nu endelig har fundet så mange penge at investere i psykiatrien og netop også har taget det led med, der handler om, hvordan vi hjælper særlig de mest udsatte.
For det er jo dem, man har indskrænket yderligere med ministerens ændringer – at det er nogle af de mest udsatte borgere, som højest sandsynligt ikke bare lige kan placeres efter 14 dage.
Det ville i hvert fald overraske mig.
Tak for det, og tak for ministerens tale.
Nu har vi snakket meget konkret om antal dage, og jeg er sådan set meget enig i, at hvis man er klar til at komme hurtigt videre og kommunen står klar med sit tilbud, så er det det bedste.
Og kunne vi nærme os et eller andet, måske i teksten, i forhold til at få rettet lidt bedre til, så kommunerne bedre kan navigere efter det?
Det næste spørgsmål, jeg godt kunne tænke mig at stille ministeren, er, om ministeren kunne se sig selv i at få rettet lidt til, både når det gælder faglig uddannelse eller i hvert fald en eller anden kvalitetsramme omkring de her afklaringstilbud, så det ikke bare kan være et tilbud, man fylder op med fuldstændig uuddannet personale, hvilket tit er tilfældet – ikke fuldstændig, men ca. 50 pct. i socialpsykiatrien mangler uddannelse – og endelig også når det handler om at medtage psykiatriens erfaringer.
Kunne vi ikke gøre det lidt bedre og stramme det lidt mere til, så vi er sikre på, at vi får den faglige kvalitet med fra starten?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-13:
For så er det jo ikke okay, at man har været i en situation, hvor borgeren bare blev udskrevet til hjemløshed eller kunne komme tilbage til den bolig, hvor måske stemmerne startede, som der var en der sagde til mig, da jeg stod ved et sted uden for Odense Kommune, hvor der stod en ung mand med en øl i hånden og sagde: Jeg har jo egentlig en bolig, men jeg kan ikke være der, fordi det var der, stemmerne startede.
Jeg spurgte så, hvad han fik af hjælp til at håndtere det.
Men han fik ikke nogen hjælp.
Vi skal simpelt hen have den der bermudatrekant væk, og folk skal have bedre hjælp, men selvfølgelig er jeg åben over for, at vi i udvalgsarbejdet drøfter, hvordan vi gør det bedst muligt, så vi ikke taber nogen på gulvet.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-13:
Det er positivt at høre åbningen for også i udvalgsarbejdet, men også med ministeriets og ministerens bidrag der, at se på, hvordan de intentioner, vi har i aftalen, også er dem, der bliver til virkelighed.
Men i forlængelse af det, som ministeren kom ind på nu, og den beskrivelse af den unge mand, som ministeren har mødt, kan jeg ikke lade være med at tænke på, da Socialdemokratiet, SF, Alternativet, Radikale Venstre og Enhedslisten, som jo var dem, der startede med at tage det her alvorligt i 2020 og afsætte de 600 mio. kr. til et markant og varigt løft; der så vi jo, at man i lang tid har haft en helt udhulet psykiatri og ikke har haft den indsats, som der har været brug for.
Derfor har jeg bare lyst til at spørge: Hvad er ministerens læsning af, at man var kommet derud?
Hvordan var det sket?
Jacob Jensen (V), 2026-01-14:
I forhold til dispensation ligger det ressortmæssigt under ministeren for grøn trepart.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-14:
Tak for det.
Mener ministeren, der har ressortansvaret for loven om nationalparker, at folkene på Molslaboratoriet har nok styr på, hvilket miljø deres heste går i, når de på et facebookopslag den 6. januar 2026 fortæller, at hestene har så lidt foder, at de spiser agern, når agern faktisk er giftige at spise for heste?
Jacob Jensen (V), 2026-01-14:
Tusind tak for spørgsmålet.
Men det skal ikke skille os ad.
Styrelsen for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri kontrollerer jo selvfølgelig løbende besætninger, herunder også det omtalte Molslaboratoriet.
Styrelsen kontrollerer også Molslaboratoriet jævnligt, herunder også grundet løbende anmeldelser fra borgere.
Der er ikke fundet overtrædelser af dyrevelfærdsregler på styrelsens seneste kontrolbesøg.
Det fremgår også af det facebookopslag, som spørgeren her henviser til, at der netop har været dyrlægebesøg i besætningen, og vurderingen på det besøg har så været, at dyrene har det fint.
Jeg kan oplyse, at nogle af kravene, som der stilles til de eksisterende naturnationalparker som vilkår for deres dispensation fra dyrevelfærdsloven § 9, netop omhandler fødegrundlaget.
Eksempelvis skal føderessourcerne vurderes og registreres månedligt i sommerhalvåret og ugentligt i tørke- og vinterperioder, hvilket altså gør sig gældende i øjeblikket.
Derudover tilknyttes naturnationalparkerne en praktiserende dyrlæge, som ved sine månedlige tilsyn med dyrenes også skal vurdere tilgængelige føderessourcer.
Jeg kommer altid gerne og svarer på spørgsmål fra hr. Kristian Bøgsted i alle mulige sammenhænge.
Der er selvfølgelig nogle ressortopdelinger, vi skal være opmærksomme på.
Men når det er sagt, vil jeg i forhold til vurderingen af, om der er fødegrundlag nok, sige, at det selvfølgelig er en myndighedsopgave at vurdere i de konkrete tilfælde.
Men ansvaret ligger hos dem, der har ansvaret for dyrene.
Det er i øvrigt, uanset om det er en naturnationalpark, eller det er Molslaboratoriet, eller det er i andre sammenhænge, hvor man har ansvar for dyr, så har man ansvaret for, at der er fødegrundlag og i øvrigt også adgang til drikkevand.
Ansvaret ligger hos den, der har ansvaret for dyrene.
Men når det er sagt, vil jeg bare lige i forhold til det med agern sige, at jeg er blevet oplyst af styrelsen, at det selvfølgelig, som også det bliver sagt, kan være farligt for heste at indtage for store mængder agern, men at det sådan set ikke er unormalt for heste at spise agern, selv om der i øvrigt også måtte være rigeligt med anden føde tilgængelig for dem – som jeg er blevet det oplyst.
Jeg og dermed også mit ministerium står altid til rådighed for at svare på de spørgsmål, som der bliver stillet, og det gælder også i det konkrete tilfælde.
For jeg tror, vi alle sammen kan blive klogere på, hvordan de her ting foregår, så det ikke er måske misforståelser, myter eller andet, som driver debatten, men så vi faktisk har en sagligt oplyst diskussion om noget så vigtigt som dyrevelfærd, herunder også i naturnationalparker og i andre sammenhænge.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-14:
Igen tak til ministeren for at komme herned.
Jeg vil til sidst egentlig bare høre ministeren, om ministeren – det går jeg ud fra han er – er indstillet på igennem et skriftligt spørgsmål rent faktisk at indhente nogle oplysninger fra Molslaboratoriet om, hvordan det er, man derude sikrer sig, når der er adgang til agern for hestene og de kan finde på at spise dem og det kan være giftigt for dem, at de så ikke får så stor en mængde, at vi lige pludselig har dyr, der ligger og er døde af en forgiftning derude.
Jacob Jensen (V), 2026-01-14:
Der kan sikkert også være forskel i forhold til hestens størrelse, drøjde og højde og alt muligt.
Det overlader jeg trygt til den faglige kundskab, nemlig i mit tilfælde Fødevarestyrelsen, at vurdere og også at gøre opmærksom på og vejlede omkring, hvis det er sådan, at det er relevant.
Hvis det er relevant i det konkrete tilfælde, som der bliver refereret til, så tager jeg det som en selvfølge, at man har den dialog og sikrer, at der netop ikke er adgang til et for stort grundlag af noget, som kan skade i det her tilfælde hestens velfærd.
Det siger sig selv, at man har ansvaret for sit dyr, når det er bag hegn.
Det gælder også i forhold til adgangen til fødegrundlag, som i for store mængder kan være skadeligt for dyret.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-14:
Tak for det.
Nu vender vi så tilbage til agern.
For ministeren siger i sit svar, at det er blevet oplyst, at det ikke er unormalt, at heste spiser lidt agern – det er mængden, der er lidt afgørende her.
Men kan ministeren ikke oplyse, hvordan man følger op på, at de folk, der rent faktisk styrer det derude, sikrer sig, at hestene ikke lige pludselig spiser en mængde, der er rigtig skadelig for dem?
Jacob Jensen (V), 2026-01-14:
Uanset om det er sommer, vinter, efterår eller forår, skal man altid sikre, at der er fødegrundlag nok for ens dyr, og det er den, som ejer eller har ansvaret for dyrene, som er ansvarlig for, at det også sker.
Det er som myndighed Fødevarestyrelsen, der går ud og kontrollerer, og det sker så også hyppigt.
Det sker også hyppigt på baggrund af bl.a. borgerhenvendelser, hvor man noterer, at man har vurderet et eller andet.
Så er det jo myndigheden, der går ud og vurderer fagligt og kontrollerer, om det er efter reglerne, eller om det ikke er efter reglerne.
Hvis ikke det er efter reglerne, skal det selvfølgelig have en sanktion, som også spørgeren her refererer til med et tidligere eksempel.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-14:
Tak for besvarelsen.
Men når man ser på, at hestene tilsyneladende har så lidt foder og tilskudsfoder, at de også føler sig nødsaget til at spise agern, brombærblade og sådan noget, tager man så i betragtning, at vi jo faktisk ikke skal ret lang tid tilbage, før de netop på Molslaboratoriet faktisk fik en dom for ikke at sørge for nok tilskudsfoder til deres dyr?
Hvad tænker ministeren egentlig om, at sammen med det her kommer der rigtig mange meldinger om, at i den hårde frost og den mængde sne, vi har haft nu her, går der over 40 dyr og skal deles om én vandkop, der egentlig er beregnet til 5, og at der stadig væk ikke bliver tilskudsfodret?
Mener ministeren ikke, at netop i den situation, vi har været igennem her, skal man bare sørge for ekstra mad og vand til alle dyrene derude for at være helt sikker på, at man ikke lige pludselig står i en situation, som vi har været gennem før, og hvor der er nogen, der skal modtage en dom for ikke at passe dyrene ordentligt derude?
Tak for det, og det er jo lidt i samme gænge.
Mener ministeren, at man har sørget for nok foder til hestene på Molslaboratoriet, når, som før nævnt, Molslaboratoriet i et facebookopslag den 6. januar 2026 skriver, at der er så lidt foder, at de spiser agern, selv om agern er giftige for heste.
Jacob Jensen (V), 2026-01-14:
Jo, det bør de følge op på i forhold til at sikre, at der ikke er adgang til for store mængder.
For det er de store mængder, som jeg er blevet oplyst om er problemet, ikke at det er unormalt.
Men det er klart, at hvis der er for store mængder og der er adgang til det, så er jeg ikke sikker på, at hestene nødvendigvis ved det.
De kan måske mærke det på et tidspunkt.
Men det er klart, at det er noget, som jeg vurderer, selvfølgelig også lægmandsbetragtet, at det skal man have styr på også rent biologisk.
Og hvis der er for stor adgang til den slags fødegrundlag, som kan være giftigt for en hest, så skal man selvfølgelig vurdere, om det også er tilrådeligt.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-14:
Jamen hvis vi så skal ind på mængden eller sådan noget, vil jeg sige: Når man går og skal have styr på hestene og ved, at en hest måske godt kan finde på at spise det, selv om den har andet mad, og man ved, at agern i værste tilfælde kan føre til død for hestene, burde man så ikke sikre sig, at de ikke kan komme til det, altså hegne det ind, så hestene ikke kan komme i nærheden af det?
Mener ministeren ikke, at folkene derude burde følge op på det?
Jacob Jensen (V), 2026-01-14:
Der skal være styr på det.
Der skal være styr på, at der er fødegrundlag nok.
Det kræver man, for reglerne siger det.
Det skal der være styr på.
Men det er den, der har ansvaret for dyrene, der først som sidst har ansvar for at sikre, at det er i orden.
Hvis ikke man kan finde ud af det, får man selvfølgelig en sanktion, når og hvis Fødevarestyrelsen kommer ud og kontrollerer og konstaterer, at det ikke er opfyldt.
I forhold til agern vil jeg bare for at gentage det sige, at jeg får oplyst, at det ikke er unormalt, at heste spiser agern, selv hvis der er andet fødegrundlag til stede.
Men i for store mængder er det rigtigt, som spørgeren siger, at så kan det være giftigt og farligt for hesten.