runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2018-05-17:
Ikke endnu da.
Beskæftigelsesområdet er begravet i bureaukrati.
Det er helt uoverskueligt for den enkelte og for virksomhederne.
Men det er værre, at det faktisk også ofte er uoverskueligt for de professionelle i a-kasserne og på jobcentrene.
Der er i den grad brug for at gøre afstanden mellem den arbejdsløse og virksomhederne med ledige jobs kortere.
Vores fokus skal være på resultatet, altså at få folk i arbejde.
I dag bruges der alt for mange kræfter på processer, at man overholder formelle procedurer og firkantede regler.
SF deltager i de løbende forhandlinger, der foregår, om at forenkle loven om aktiv beskæftigelsespolitik.
SF har sympati for tankerne bag forslaget fra Alternativet, altså de tanker, der går på at give mere frihed til den enkelte arbejdsløse.
Men vi er kritiske over for – sådan oplever vi det – at ophæve mere eller mindre alle forpligtelser.
Det er sådan, at den stærke ledige såmænd nok skal klare sig og sagtens kan finde vej hen til et job.
Men mange andre – rigtig mange andre – med knap så mange ressourcer vil have brug for at blive fulgt tæt.
Det er slet ikke alle, der kan bruge sådan et frit valg; de kan tværtimod have brug for klare regler, præcise krav og tæt opfølgning.
En samtale med a-kassen eller et møde på jobcenteret kan for nogle opleves som spild af tid, ja, nogle gange er der nogle, der kan opleve det som nærmest provokerende, fordi de jo er på vej til et andet job.
Men for andre arbejdsløse er det faktisk vejen til job.
Jeg er ikke så vild med overskriften på Alternativets forslag.
Der står »dagpenge uden modkrav«.
Selvfølgelig skal der da stilles krav til den arbejdsløse.
Det er jo hele samfundskontrakten.
Til gengæld skal den ledige aktivt prøve at få et nyt job og i øvrigt tage de jobs, der bliver anvist af a-kassen eller jobcenteret.
Vi mener, man skal bruge den enkeltes ressourcer bedre.
Vi synes, at a-kasserne skal spille en meget større rolle.
Og vi vil også sige, at det kunne være interessant, hvis man på et afgrænset, indhegnet område kunne lave et forsøg med friere rammer for a-kassen og for den arbejdsløse.
Men det er på det niveau, vi umiddelbart kan sige noget om det.
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-17:
Tak for endnu en god tale.
I det her forslag ligger jo, at man stadig væk skal melde sig som ledig på jobnet.dk, og der ligger, at man skal oplyse om særlige omstændigheder såsom ferie i udlandet og start af egen virksomhed, og at man skal tage imod eventuelle jobtilbud, som man modtager i perioden.
Det er en forpligtelse.
Er det nok for SF til i fremtiden måske at kunne støtte sådan en type forsøg – jeg ved godt, man sidder i forhandlinger, så lige nu kan man ikke – eller hvad skal der mere til?
Karsten Hønge (SF), 2018-05-17:
Som sagt kunne det være spændende at lave nogle forsøg i nogle afgrænsede områder, og jeg er også sikker på, at det hos nogle arbejdsløse vil kunne være svaret.
Men nu er jeg desværre belastet af i mange år faktisk at have været formand for en a-kasse, og der vil jeg bare konstatere, at der er rigtig mange arbejdsløse, der ville fare vild i det med, at der ikke er nogen ret klare retningslinjer eller en ret klar og tæt opfølgning.
De stærke skal såmænd nok klare sig, men min erfaring vil være, at man vil tabe rigtig mange ved mere eller mindre at sige, at det er uden modkrav.
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-17:
Nu er det her jo noget, som to a-kasser har foreslået, og de vil gerne skære helt ned for sanktionerne, når man undtager det, jeg nævnte før, og bruge alle de ressourcer til at øge den hjælp, der skal sende de ledige i job.
Gør det som gammel a-kasse-formand ikke indtryk på ordføreren, at det lige præcis er to a-kasser, som er klar til at vove pelsen på det her og selv betale det, fordi de regner med at kunne få endnu flere i arbejde?
Karsten Hønge (SF), 2018-05-17:
Jo, jo, den ene a-kasse er jeg ikke så overrasket over, for det er Magistrenes A-kasse, der typisk har meget ressourcestærke medlemmer, så de skal såmænd nok klare sig
Der er rigtig mange andre, der vil have betydelig sværere ved det.
Jeg kan godt se interessen for i hvert fald at lave nogle forsøg med det, og min a-kasse er en mere bredt sammensat a-kasse og vil også have medlemmer, som ikke bare lige klarer sig uden.
Til det her, som bliver opfattet som proceskrav og som en belastning, altså at man skal til en samtale, vil jeg sige, at det for rigtig, rigtig mange arbejdsløse faktisk er at få en hjælpende hånd til at komme i retning af et job.
Det ikke at have modkrav er at efterlade dem, og det går SF aldrig med til.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-17:
Jeg må også meddele, at vi desværre ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Vi synes, det går for vidt, at man skal fjerne alle modkrav eller størstedelen af dem, som der står i beslutningsforslaget.
Men jeg vil godt understrege, at jeg har stor sympati for sigtet om, at der skal være færre detaljerede krav til de ledige i a-kasserne.
Jeg var selv arbejdsløs for 7 år siden, for efter folketingsvalget i 2011 blev jeg ikke genansat af min arbejdsgiver, vælgerne, og jeg fik 4 år ude.
Det første stykke tid har man selvfølgelig sådan en eftervederlagsordning som folketingsmedlem, men da det udløb, var jeg egentlig dagpengeberettiget, men jeg orkede simpelt hen ikke at skulle igennem det system, hvor der er så mange krav om møder med jobcenter og jobkonsulenter, hvor man skal stå skoleret og man skal indsende uærlige ansøgninger til job, som man ikke er interesseret i, altså alle de krav, som vi kender, men som ikke bringer folk tættere på job.
Jeg synes egentlig også, at når vi i de senere år har ændret på reglerne, således at man ikke kan få dagpenge i lige så lang tid længere, og vi har også indført et kontanthjælpsloft, som gør, at der i dag er en klar økonomisk motivation for at tage selv lavtlønnede jobs i forhold til at være på passiv forsørgelse, det giver mening, at vi så kan afskaffe nogle af de krav, som er indført, fordi der tidligere ikke har været en klar økonomisk gulerod ved at tage et job i forhold til at være på passiv forsørgelse.
Når vi har indført alle de her krav til de ledige, er det jo, fordi der har været en mistanke om, at der måske er nogle ledige, som vælger aktivt at være på dagpenge eller kontanthjælp, fordi det er lige så godt som at have et lavtlønnet arbejde, og derfor bliver de bare på passiv forsørgelse i stedet for at søge de jobs, der måtte være.
Det har vi så rettet ret meget op på i de senere år, således at der nu er en større økonomisk motivation for selv at tage lavtlønnede jobs, som måske ikke er det, man drømmer om, men er bedre økonomisk end at være på passiv forsørgelse.
Så synes jeg også, det giver mening at skrue ned for nogle af de krav, som er blevet indført, fordi vi ikke i lige så høj grad nu kan have en mistanke om, at der er folk, der vælger at sidde på passiv forsørgelse, fordi det er lige så godt for dem økonomisk.
Så vi vil meget gerne være med til at skrue ned for nogle af kravene, og det skal så også siges, at vi rent faktisk sidder i nogle forhandlinger om det lige i øjeblikket, hvor vi ser på, hvordan vi kan forenkle noget af vores beskæftigelseslovgivning.
Så sigtet er vi sådan set enige i, men til det her om, at man skal fjerne hovedparten af reglerne for dagpengemodtagerne, vil jeg sige, at vi synes, det er bedre at tage reglerne hver for sig og se på, hvilke regler det giver mening at fjerne, for ellers får det meget karakter af, at det her måske i virkeligheden er en form for borgerløn i forklædning, som Alternativet forsøger at snige ind med det her beslutningsforslag, altså at man simpelt hen bare giver penge til folk, uden at der er nogen som helst krav, og det er alligevel at gå for vidt efter vores opfattelse.
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-17:
Jeg synes, det er en interessant problemstilling, ordføreren rejser i forhold til, at man skaber større incitamenter til at tage et job.
Det er så ikke vores politik, men når man nu gør det, burde man så i virkeligheden ikke også, hvis man regner med, at det virker, skrue ned for kravene?
Og jeg tænker så – for at blive lidt konkret, og jeg ved ikke, om ordføreren er i stand til at svare så detaljeret på det, men så er det også okay: Hvad er det så, man skal skrue ned på?
Men når man bliver ledig, skal man registreres på Jobnet, søge et bestemt antal jobs om ugen, udfylde ydelseskort, lave cv, opdatere cv, komme til møder både i a-kassen og jobcenteret og komme i aktivering og praktik.
Er der sådan, hvis ordføreren skulle bestemme, nogle af de ting man godt kunne begynde at skære ned på?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-17:
Ud fra det, der bliver nævnt her, kan jeg i hvert fald sige, at jeg selv synes, det er meningsløst, at der er det her krav om, at man skal søge et antal jobs.
Nu er jeg så netop i dag blevet informeret om, at det faktisk slet ikke er et lovkrav, men det er et krav, a-kasserne selv stiller.
Men jeg synes, det er meningsløst, og det er meningsløst både for den arbejdssøgende og faktisk også drønirriterende som arbejdsgiver.
Jeg ved selv som arbejdsgiver, at når vi slår et job op i den lille virksomhed, som jeg har opbygget i den periode, hvor jeg var arbejdsløs, så er der rigtig mange af ansøgerne, som bare sender ansøgninger, fordi de skal.
Nogle af dem er så høflige, at de skriver det til os direkte, altså sådan: Jævnfør dagpengereglerne skal jeg sende en ansøgning, så her, værsgo.
Andre skriver det ikke, og så sidder man og bruger lang tid på at læse de der ansøgninger, og så forsøger man måske at få fat i dem, fordi man egentlig synes, de virker kvalificerede, og så vender de aldrig tilbage, fordi de slet ikke er interesserede i jobbet.
Det er spild af arbejdsgiveres tid.
Så det synes jeg bestemt er et krav man burde skrue ned på, men det ligger altså så i a-kasserne.
Og der er også andre af de ting, som hr. Torsten Gejl nævner, som jeg også godt synes man kunne skrue ned for.
Marianne Jelved (RV), 2018-05-17:
Selv tak.
Jette Gottlieb (EL), 2018-05-17:
Ja, mit spørgsmål går på, at det jo er sådan, at visse brancher simpelt hen har sat det helt i system, og dermed fungerer det jo inden for visse brancher sådan, at det er konkurrenceforvridende i praksis.
Selv om det ikke står i reglerne, og selv om reglerne er udformet på en anden måde, så er de i praksis konkurrenceforvridende.
Det må da støde Venstres ordfører.
Jeg kan da ikke tænke mig andet.
Og jeg kan godt nævne branchen, for det er jo et sted, hvor vi alle sammen befinder os.
Der foregår en omfattende systematisk brug af virksomhedspraktik, og det må der kunne sættes ind over for, sådan at reglerne bliver sat på en måde, så det ikke kan lade sig gøre.
Hans Andersen (V), 2018-05-17:
Det er jo en diskussion, som vi har haft i Beskæftigelsesudvalget.
Og jeg synes sådan set, at vi gennem samråd med ministeren har fået afklaret det her på udmærket vis.
Der er faktisk nogle af de supermarkeder, der i dag benytter sig af virksomhedspraktik, der faktisk løfter en lang række ledige tættere på arbejdsmarkedet.
De giver faktisk de ledige nye kompetencer, og det synes jeg da bestemt er værd at hilse velkommen.
Jeg mener bestemt ikke, der er tale om, at det er konkurrenceforvridende.
Jeg mener heller ikke, at de pågældende virksomheder bryder reglerne.
Jeg synes, det er rigtig fint, at de også påtager sig et samfundsansvar og får åbnet døren op og giver en plads til de ledige, som har brug for at få foden indenfor på arbejdsmarkedet.
Laura Lindahl (LA), 2018-05-17:
I Liberal Alliance mener vi, at det er helt forkert at ville begrænse de virksomhedsrettede indsatser, som lige præcis er med til at bringe ledige tættere på arbejdsmarkedet.
Med refusionsreformen har vi fra politisk hold givet kommunerne et incitament til at vælge de beskæftigelsesrettede indsatser – de indsatser, som har størst effekt, herunder virksomhedspraktik og andre typer indsatser.
I Liberal Alliance er vi glade for, at virksomhedspraktikken er en del af de beskæftigelsesrettede indsatser, fordi den skaber en vigtig kontakt mellem borgeren og arbejdsmarkedet.
Og vi ved også, at de her virksomhedspraktikker, særlig i kombination med andre typer støtte, har en positiv effekt.
I Liberal Alliance hæfter vi os også ved, at der allerede i dag eksisterer værnsregler i forhold til virksomhedernes brug af virksomhedspraktik, som jo har til hensigt at sikre, at ordningen ikke bliver udnyttet.
For der er ikke nogen tvivl om, at vi heller ikke er interesseret i, at ordningen bliver udnyttet.
Den skal naturligvis ikke fortrænge ordinære jobs.
På den baggrund støtter Liberal Alliance ikke forslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-17:
Tak, formand.
Og tak til Enhedslisten for at rejse den her utrolig vigtige debat.
Altså, efter Alternativets mening er der faktisk ikke nogen indsats i beskæftigelsessystemet, der kan måle sig med virksomhedspraktik, hvis altså virksomhedspraktikken fungerer rigtig godt, hvis man sikrer, at borgeren lærer noget og får dokumentation på den læring, og frem for alt hvis der er en jobåbning for enden af praktikken.
Problemet er, at alt for mange borgere oplever, at de ikke lærer noget i en virksomhedspraktik, og hvis de gør, at det ikke bliver krediteret og dokumenteret, og at der ikke er noget, der ligner en jobåbning for enden af praktikken.
Vi bruger – ligesom andre – benævnelsen, at virksomhederne kæderyger praktikanter.
Men uanset det går Alternativet ind for tilbud i stedet for tvang og tillid i stedet for kontrol, og da Enhedslisten vil gøre ulønnet praktik til en rettighed i stedet for tvang for de ledige, så flugter det jo totalt med Alternativets ønske om kontanthjælp og dagpenge uden modkrav og i det hele taget at sætte mennesker fri i beskæftigelsessystemet og vise dem tillid.
Så vi støtter det her forslag.
Hvis der så skal snakkes videre om det her forslag med henblik på at få det vedtaget, så vil vi drøfte med Enhedslisten, hvorvidt et sådant maks. på 4 uger er hensigtsmæssigt, for man kan jo forestille sig et tilfælde, hvor der er tale om en rigtig stærk social og faglig praktik, som en ledig er utrolig glad for, og hvor en arbejdsgiver måske i løbet af ½ år kan skabe en jobåbning, og så kunne vi godt forestille også en forlængelse.
Så vi er egentlig ikke så optaget af, hvor lang tid praktikken varer – vi er optaget af, at den skal være indholdsmæssigt stærk fagligt og socialt, og at der skal være en mulighed for at blive ansat det pågældende sted.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-05-17:
Tak for det.
Jeg vil ikke gå beslutningsforslaget igennem i detaljer, det har været en længere debat allerede.
I Radikale Venstre har vi det som flertallet af ordførere, der har været heroppe: Vi skal ikke begrænse virksomhedspraktikken.
I rigtig, rigtig mange tilfælde virker den rigtig godt, og den virker, som Alternativets ordfører sagde lige før, bedre og bedre mange steder.
Det betyder ikke, at alt er godt og i vinkel, men det betyder, at vi skal arbejde med at gøre praktikken bedre.
Det sidder vi, som også flere ordførere har gjort opmærksom på, og forhandler om i de ret omfattende forhandlinger om forenkling af hele beskæftigelsesindsatsen, som er i gang, og hvor vi også kigger på, hvordan vi kan forhindre, at man bare bruger praktik til at omsætte, for det er jo ikke meningen.
Det er meningen, at der skal være et perspektiv i det.
Men det er et af de redskaber, der virker allerbedst, og derfor er vi ikke indstillet på at afskaffe det på den måde, som der lægges op til med beslutningsforslaget her.
Tværtimod er vi optaget af at gøre det endnu bedre.
Jette Gottlieb (EL), 2018-05-17:
Nu vil jeg spørge ordføreren: Hvor stammer det dogme fra, at det virker rigtig, rigtig godt?
Jeg undrer mig, når man ved, at 88 pct. af dem, der er i praktik, ikke kommer i arbejde.
Så synes jeg ikke, at det virker rigtig, rigtig godt.
Jeg vil ikke afvise, at der er andre forslag, der virker dårligere – det vil jeg ikke afvise – og jeg har også sagt, at praktik er et glimrende fænomen: Hvis man ikke har prøvet at være på et arbejdsmarked, hvis man ikke har prøvet at være i den branche, hvis man ikke har prøvet dit og dat, så er det godt at prøve det.
Men hvor stammer dogmet, at det er redskabet over alle redskaber, fra?
Det undrer mig, for jeg ikke har hørt det argumenteret seriøst på noget tidspunkt; jeg har bare hørt det som et dogme, og nu kom det allerklarest fra den radikale ordfører.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-05-17:
Jeg tror ikke, at jeg sagde, at det var redskabet over alle redskaber.
Hvis vi havde fundet det i beskæftigelsesindsatsen, var vi kommet langt – det er derfor, vi hele tiden forhandler om, hvordan vi kan gøre tingene bedre og i øvrigt også mere enkle.
Men tilbagemeldingen i evalueringerne er, at det er noget, man er glad for – både i kommunerne, men sådan set også blandt brugerne.
Vi ser, at nogle af de nyeste resultater er at få de nye borgere – også en del flygtninge – i virksomhedspraktik.
Det er virkelig en måde at få en kontakt til både virksomheder og arbejdsmarked og samfund på, som jeg synes har rigtig mange perspektiver.
Det betyder ikke, at det virker, som det skal – der ikke altid job i den anden ende, det kan vi ikke garantere.
Men vi skal have det meget tættere på, end det er nu.
Karsten Hønge (SF), 2018-05-17:
Der er mange veje til job.
En relevant uddannelse er et godt kort at have på hånden, og løbende opkvalificering gennem livet er et andet.
For andre er vejen krøllet og snirklet.
Virksomhedspraktik kan være et skridt på vejen, men er det jo slet ikke altid.
Den kræver nemlig, at den arbejdsløse og virksomheden passer sammen.
Der skal være et klart jobsigte, ellers giver det ingen mening og risikerer bare at fortrænge ordinært ansatte og blot blive brugt som billig arbejdskraft.
Virksomhedspraktik skal ikke bruges som perspektivløs aktivering.
Vi har jo set en række groteske eksempler på aktiveringer, som er endt i de rene blindgyder.
Jeg har jo selv indkaldt ministeren i flere samråd for at få gjort rede for de forunderlige beslutninger, der bliver truffet ude i landet, f.eks. om at sende en tjener, der i øvrigt har passet sit arbejde i 40 år som tjener, i aktivering som ... ja, tjener!
For ikke at nævne alkoholikeren, der endte i en bar, altså ikke som kunde, men i aktivering, i praktik.
Hans Andersen (V), 2018-05-17:
Nu lægger regeringen op til, at vi skal være endnu skarpere på reglerne.
Det hilser jeg velkommen, men at de nuværende regler er konkurrenceforvridende, mener jeg ikke.
Jeg er med på, at Enhedslisten synes, at virksomhedspraktik er et forfærdeligt værktøj, og det afspejles jo så i vores diskussion her i dag.
Det bringer nogle ledige tættere på arbejdsmarkedet, med henblik på at de også kan få et job, og det synes jeg er rigtig godt.
Jette Gottlieb (EL), 2018-05-17:
I 2016 var det 143.614 praktikanter, der var i gang, og i 2017 er det lidt flere.
Det svarer faktisk til 29.697 årsværk.
Det er jo indlysende, at hvis det arbejde, der udføres, er nødvendigt arbejde, er der også tale om fortrængning.
Det vil sige, at der i hvert fald ikke er sket en neddæmpning eller et ophør af det misbrug af praktik, der har fundet sted.
Det er derfor, vi snakker om, at der måske skulle være en opbygning, der f.eks. indebærer, at hvis man er i praktik, forpligtiger virksomheden sig til at ansætte en ordinært i det tilsvarende ugeforløb eller i noget tilsvarende.
Jeg har rigtig mange ideer til det.
Men jeg vil gerne bede ordføreren forholde sig til det forhold, at det faktisk drejer sig om 29.697 årsværk.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-05-17:
Det er rigtig, rigtig mange, men ordføreren kan jo ikke forvente, at jeg skal stå her og sige, hvor mange der skal være der eller ikke skal være der.
Det er jo meget, meget svært for mig at sige.
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at nogle af dem – det hører jeg jo også selv – kommer ud i noget, hvor de ikke skal være.
Vi hørte også før hr. Torsten Gejl sige, at der var en, der skulle ud i virksomhedspraktik og lære at være i arbejde, selv om vedkommende havde været i arbejde i mange år.
Det er simpelt hen ikke o.k.
Men vi er også nødt til at fokusere på, at der rent faktisk er nogle, der har gavn af en virksomhedspraktik, og vi skal sikre os, at de rent faktisk kan få den.
Det, vi jo også kigger på i forligskredsen, er formålsbestemmelsen for at se, om den ikke skal skærpes, så vi sikrer os, at dem, der får virksomhedspraktik, er nogle, der har brug for det, at det er nogle, der kommer videre, for det er slet ikke vores ønske i Socialdemokratiet, at vi skal bruge virksomhedspraktik, bare for at virksomheden skal have gratis arbejdskraft.
Det er for at få de enkelte mennesker tættere på arbejdsmarkedet enten nu eller på sigt og sørge for, at de kommer ind og kan bide sig fast.
Det er sådan set hele ideen med det.
Så er det jo klart, og det ved vi, og det skal vi ikke stå og nægte, at der er nogle, der har snydt med det.
Jette Gottlieb (EL), 2018-05-17:
Jeg vil gerne rose ordføreren for en meget vigtig pointe.
Altså, Enhedslisten foreslår jo ikke, at man skal afskaffe praktik.
Det, vi siger, er, at man skal afskaffe praktik, medmindre den giver mening.
Vi skal afskaffe praktik, hvis den kun handler om at være ulønnet arbejdskraft.
Den skal opkvalificere folk.
Den skal bringe folk til at kunne noget, de ikke kunne.
Når de er færdige, skal de kunne noget, de ikke kunne, da de startede.
Vi ønsker ikke at afskaffe det.
Men jeg tror, det var en meget vigtig pointe, ordføreren kom med, som handler om, at kommunerne får et kryds i protokollen, når de har fået en ud i praktik.
Det duer ikke til noget, fordi det er det, der gør, at det bliver standardplaner, vi ser.
Det er det, der gør, at vi får nogle fuldstændig harmoniserede standardplaner, som sender folk i meningsløse praktikker.
Det kan jeg høre at ordføreren er enig i.
Bent Bøgsted (DF), 2018-05-17:
Det er jeg fuldstændig enig i, og det er også det, som jeg sagde at vi faktisk har inde i debatten i forligskredsen.
Vi sidder lige nu og taler om, hvordan vi kan ændre det her – lige nøjagtig det, Enhedslisten vil.
Det er også derfor, at jeg siger, at jeg ikke kan stemme for forslaget, fordi vi faktisk sidder og arbejder med det, som Enhedslisten ønsker.
Jeg håber, når vi er færdige, at vi så har opnået et resultat med en ny struktur, som Enhedslisten kan blive glade for.
Vi skal i hvert fald af med de afkrydsninger.
De skal måles på, at de får nogle i job, og at det skal være meningsfuld aktivering, man skal ud i.
Det er det, vi sidder og arbejder med, og så håber og tror jeg på, indtil det modsatte er bevist, at det er det, der lykkes for os.
Det er i hvert fald det, Dansk Folkeparti arbejder for.
Jette Gottlieb (EL), 2018-05-17:
Jeg takker for den positive tilkendegivelse af, at praktik kan være godt, men at det også kan blive bedre.
Det andet er, at man sikrer, at den pågældende virksomhed, som har en gratis arbejdskraft i praktik, efterfølgende ansætter den pågældende ordinært i et lige så langt tidsrum – for virksomheden har jo lige har været medvirkende til, at den pågældende nu kan en hel masse, hvis vi følger det første af forslagene.
Hans Andersen (V), 2018-05-17:
Jeg synes bestemt, at et virksomhedspraktikforløb skal dokumenteres på en sådan måde, at den ledige kan se, at der er perspektiver i det, og at man har flyttet sig.
Hvordan det præcis skal dokumenteres, ved jeg ikke, men jeg vil bestemt tage det forslag med.
Jeg mener, vi har været for ringe til at give ledige et dokument eller bevis på, at de faktisk har gennemført en række opgaver og dermed har fået noget mere kompetence, og vi bør se på, hvordan vi kan sørge for, at den ledige kan dokumentere den kompetence i det videre forløb.
Med hensyn til det her med, at hvis man har været i virksomhedspraktik i 4 uger, skal virksomheden også forpligte sig til at ansætte den pågældende efterfølgende, så tror jeg altså, at det bliver voldsomt firkantet, og hvis man kigger ud ad vinduet, kan man konstatere, at det jo heller ikke er noget, der kan fungere i den virkelige verden.
Christian Juhl (EL), 2018-05-17:
Tak for det.
Jeg har aldrig forstået, hvordan en liberal politiker kunne gå med til den konkurrenceforvridende ordning, vi har på området, og stille gratis arbejdskraft til rådighed for nogle virksomheder og ikke for andre.
Det vil sige, at man laver en konkurrenceforvridning, ved at man bare sådan siger: Værsgo, I kan bruge den her arbejdskraft.