runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-10-25:
Jeg kan jo egentlig gribe bolden med hensyn til noget af det, der er blevet sagt i forhold til piratkopiering og virksomheder, der oplever, at deres varemærkebeskyttelse brydes, og det er et stort problem.
Det er et stort problem i verdenshandelen, at der er relativt mange procent af handelen, der foregår med varer, hvor reglerne bliver brudt, når det gælder patenter, varemærker og andet, og én ting er selvfølgelig, at det er et problem for rettighedshaverne, men det er også et problem for forbrugerne.
For der kan ofte være en risiko for, at piratkopierede produkter ikke lever op til de standarder, som vi ellers forventer, og at de heller ikke giver forbrugerne den tryghed og sikkerhed, som hvis det er produceret efter forskrifterne.
Hvis der f.eks. er nogen, der laver kopier, og man som forbruger uforvarende kommer til at købe det, så står man måske med et produkt, der ikke bare er dårligere og er ulovligt, men som også kan være direkte skadeligt.
Så det giver rigtig god mening, at der etableres en særlig håndhævelsesenhed hos Patent- og Varemærkestyrelsen, og at de også får en mulighed for at kunne vejlede forbrugere og små og mellemstore virksomheder i konkrete sager om piratkopiering.
Som andre har været inde på, er det bl.a. for at sikre, at vi ikke bryder med statsstøttereglerne, at store virksomheder ikke kan gøre brug af ordningen.
De må kunne forventes at gøre det selv, og derfor vil jeg også bruge lidt tid på nogle af de høringssvar, der ligger til lovforslaget – og det minder selvfølgelig noget om det tidligere lovforslag og de høringssvar, der kom dengang – i forhold til om vi nu lader det offentlige kaste sig ud i opgaver, hvor ... Det kan være, at der er piratkopiering af lydsystemet i Folketingssalen, man ved aldrig, der er i hvert fald støj på linjen, men jeg taler bare lidt højere.
For problemet er i dag, at der er en række små og mellemstore virksomheder, som giver op på forhånd, som ikke magter at kaste sig ind i kampen for at beskytte deres varemærker, og som simpelt hen ikke får kørt sagerne, og ved at man giver dem en mulighed for at få en vejledning, kan de få et overblik over, hvad køreplanen så er, og så vil de forhåbentlig kaste sig ud i at forsvare det varemærke, som de har investeret i.
Derfor mener jeg sådan set, at det giver rigtig god mening, at vi sørger for at styrke indsatsen mod piratkopiering, og at vi faktisk gør det lettere for indehavere af varemærker at sikre en håndhævelse af den beskyttelse, de har.
Endelig bliver der justeret på nogle gebyrindtægter – med hjemmel til det – og det giver også rigtig god mening.
Der er også en rimelighed i, at man, når man har et varemærke, så selvfølgelig også skal kunne beskytte det og sørge for, at der ikke er nogen, der snyder på vægtskålen.
Så vi støtter lovforslaget.
Og jeg har lovet at hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de også støtter lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-10-25:
Lovforslaget er jo blevet gennemgået fint, og SF hælder også til at støtte det, men som flere af mine kolleger har været inde på, er der nogle ting, vi gerne lige vil dykke lidt længere ned i.
Man kan jo have en lang diskussion om piratkopiering og immaterielle rettigheder i den digitaliserede verden osv., og det synes jeg også er en meget, meget vigtig diskussion.
Jeg er faktisk også langt hen ad vejen enig med hr. René Gade i, at der er fare for, at vi går for langt, altså at man vil kunne have rettigheder til sekvenser og til alle mulige ting inden for den digitale verden, men det har det her lovforslag bare ikke så meget med at gøre.
Det siger, at i de sager, hvor noget i forvejen er ulovligt, skal vi have en enhed til at håndhæve reglerne.
Derfor hælder SF også til at støtte op om det, og så må vi tage den store diskussion en anden gang.
Men jeg synes, det er virkelig vigtigt, så det eneste forbehold, jeg har i dag, er netop bare, at spørgsmålet om den her enhed ikke kommer til at fastlåse os i en diskussion af, hvad man kan have rettigheder til, specielt immaterielle rettigheder.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-10-25:
Lovforslaget her omhandler en ændring af varemærkeloven, i forhold til at der skal foregå en styrket indsats imod ulovlig piratkopiering af andres produkter, og det er vi jo alle sammen interesseret i.
Det er en udløber, som der blev sagt af Socialdemokraternes ordfører, af den lov, der blev vedtaget i 2015, hvor man jo oprettede den her særlige håndhævelsesenhed i Patent- og Varemærkestyrelsen.
Det er ret klart defineret, hvad opgaven er.
Man skal rådgive private forbrugere og mindre virksomheder og vurdere, hvorvidt de har en sag, i forhold til om de så skal vælge at bruge ressourcer på det hos en privat rådgiver eller decideret forelægge sagen for politiet i forbindelse med en anmeldelse.
Og der er det jo i alles interesse, at de får en god og konkret vejledning og vurdering af danske myndigheder af, hvorvidt patent- og varemærkelovgivningen er brudt på dansk grund.
I Dansk Folkeparti er vi meget glade for, at vi får den her præcisering.
Vi synes også, det er vigtigt, at vi er med til at tilrettelægge de lovændringer, som er kommet relativt hurtigt, efter at loven næsten lige er trådt i kraft.
Men når vi kan se, at der er nogle udfordringer, i det her tilfælde bl.a. i forbindelse med overflytning af gebyrer på opgaverne i forhold til statsstøttereglerne, så skal vi selvfølgelig også agere, således at loven kan få lov til at virke efter den hensigt, som vi jo næsten alle, eller i hvert fald i Folketinget, har været enige om, netop at vi ønsker en styrket indsats mod piratkopiering.
På den baggrund kan vi støtte det af regeringen fremsatte lovforslag.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-10-25:
Vi inddrager absolut også, som jeg også nævnte i min tale, både Færøerne og Grønland.
Vi er i en treenighed i det her kongerige, som har, synes jeg, en et hundrede procent fælles interesse på det her område, og vi burde være et hundrede procent enige om vores strategi, hvilket jeg egentlig også stadig har opfattelsen af vi er.
Så i stedet for – undskyld, jeg siger det – at prøve at puste til en uenighed, som ikke findes, synes jeg hellere, at vi skal give hinanden et klap på skulderen og sige: Det er faktisk ret godt, at vi på trods af nogle uenigheder på nogle andre områder, kan være enige om, at det arktiske står vi sammen om.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-25:
Da det blev debatteret i Inatsisartut i går, forkastede Naalakkersuisut det forslag, der var, i forhold til at Grønland får sin egen arktiske strategi, men der var også nogle nye, sådan kritiske toner, vil jeg sige, i forhold til kongerigets arktiske strategi.
Jeg vil gerne sige, at fra Inuit Ataqatigiits side ser vi gerne, at vi bliver inddraget i forhold til evalueringen af den nuværende kongerigets arktiske strategi, men at vi netop også får lavet vores egen arktiske strategi.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-10-25:
Det vil jeg tage videre.
Som jeg også nævnte i min tale, viser selv Taksøe-Jensen-rapporten, hvor vigtigt det er, at vi har en så høj grad af fokus på det som overhovedet muligt.
Jeg føler, og det er også det, vi demonstrerer i virkeligheden, både med det aktive arbejde, vi gør Arktisk Råd, og også generelt hele tiden har som udenrigspolitisk strategi.
Så jeg mener faktisk ikke, at der er behov – jo mere jeg tænker over det – for en opprioritering, fordi vi faktisk allerede er oppe på, skal vi sige, det højeste niveau.
Så jeg synes egentlig, at vi er fint dækket ind.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-25:
Mange tak, og tak for ordførerindlægget.
Jeg vil også gerne fra Inuit Ataqatigiit sige, at vi også stiller os på samme linje, i forhold til at EU får en observatørstatus.
Det ser vi ikke noget til hinder for.
I forhold til en arktisk strategi har IA også fremsat et ønske om, at Grønland laver sin egen arktiske strategi, ligesom vi ser, at færingerne har deres egen arktiske strategi.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-10-25:
Tak for det.
Som andre har været inde på, er L 39 et ganske omfattende lovforslag.
Det indeholder en lang række elementer, hvoraf vi er positivt stemt over for en del af dem og mindre positivt stemt over for andre.
Det er vi enige i.
Så er der hele elementet med aflønning af nøglemedarbejdere og fit and proper osv.
Principielt synes vi, at løn og arbejdsforhold er noget, der kun vedkommer arbejdsgiverne og arbejdstagerne.
Det synes de fleste partier, når det gælder alle andre områder, også, men på det finansielle område har man altså valgt at regulere det ganske nøje.
Det fører selvfølgelig til, må man formode, højere lønninger generelt.
Der er så nogle partier, der i andre sammenhænge brokker sig over, at folk i den finansielle sektor har høje lønninger.
Så er der det nye bødesystem.
Det kan vi sådan set også bakke op om.
Så er der elementet om mulighed for offentliggørelse af frifindelser, som vi synes er positivt.
Vi synes også, det er positivt, at kapitalkravene til fondsmæglerselskaber sænkes, så de kommer på niveau med det, der er gældende i reglerne i EU.
Vi er til gengæld negativt stemt over for, at Erhvervsstyrelsen får mulighed for uden dommerkendelse at komme på kontrolbesøg.
Jeg ved godt, at Finanstilsynet allerede har den mulighed i dag, men da vi generelt er skeptiske over for, at myndighederne gennem de seneste mange årtier har fået flere og flere muligheder for at omgå grundlovens § 72, er det ikke et element i lovforslaget, vi er begejstrede for.
Når især borgerlige partier debatterer det her spørgsmål, bliver de meget principfaste.
Men når det kommer til konkret lovgivning, ryger principperne lidt, og det har de i stigende grad gjort gennem mange år.
Vi mener selvfølgelig, at myndighederne skal have mulighed for at komme på kontrolbesøg, men det kan ikke være svært at lave et system, der gør, at man kan få en dommerkendelse, når man ønsker det.
Derfor er vi som sagt skeptiske over for den del af lovforslaget. Vi har ikke besluttet os endeligt for, hvordan vi vil stemme, når lovforslaget kommer til tredje behandling, men det kan være, det ender med gult.
Nu må vi se.
Nick Hækkerup (S), 2016-10-25:
Tak for det.
Arktis har jo stadig større betydning, og der er stadig flere aktører og lande, som interesserer sig for Arktis, og derfor er det også relevant at have den her debat i salen om udenrigsministerens redegørelse for samarbejdet i Arktis.
Redegørelsen beskriver dels – på fornuftig vis, synes jeg – de forskellige samarbejdsfora, Arktisk Råd som det vigtigste, men også EU-relationen og det samarbejde, der finder sted i nordisk regi, og så beskriver den en række af de forskellige samarbejder, der er materielt, altså den indholdsmæssige del af det.
Det drejer sig om kontinentalsokkelprojektet, altså Danmarks krav på, at Nordpolen er vores, forsvarets opgaveløsning, kortlægning, såvel landkortene som – nok så vigtigt – søkortene, efterhånden som isen smelter og sejlmulighederne forandrer sig, turismen tager til.
Det drejer sig om energi- og klimaudfordringerne, spørgsmål om sundhed, spørgsmål om politi, spørgsmål om forskning, spørgsmål om erhvervssamarbejde og handel.
Det er klart, at når man står med en redegørelse, der omfatter alle de emner og alle de processer, bliver det selvfølgelig meget at gabe over, og det ender måske også lidt med at blive en opremsende beskrivelse af strukturer og processer og måske med mindre fokus på mål og resultater.
På vegne af Socialdemokratiet synes jeg, der er grund til at fremhæve et par vigtige fokusområder.
For det første synes vi, det er vigtigt, at Arktis forbliver et lavspændingsområde.
Det siger jeg i forbindelse med den optræden, som man i realiteten ser Rusland have andre steder, det være sig i Ukraine, på Krim eller – som i øjeblikket – i Syrien, så den ikke også bliver modellen for, hvordan man optræder i det arktiske område.
Heldigvis må man sige, at den struktur, der er lavet med Arktisk Råd, de principper, der er lagt, beslutning om at holde sig til folkeretten, jo viser sig – man kan så tilføje indtil videre, men det er der sådan set ingen grund til at gøre – at være en god model i forhold til at sikre, at man kan snakke om de fælles problemer, som der er.
Det andet fokusområde, som jeg synes der er grund til at nævne, er klimaforandringerne.
Med afsmeltningen af indlandsisen opstår der nye udfordringer og muligheder.
Vi har jo af nogle omgange i forskellige sammenhænge konstateret det.
Det er alle sammen problemstillinger, som vi i forskellig sammenhæng har diskuteret over de seneste år.
Jeg synes, at det, der kan konstateres med redegørelsen i år, er, at vi nu begynder at bevæge os derhen, hvor der faktisk ligger en række analyser, som kan give grundlag for de kommende beslutninger, beslutninger, der skal træffes i forskelligt regi – bevares – men som alligevel vil kunne betyde, at vi får taget fat på nogle af de store udfordringer, som der er.
Det skal være mine bemærkninger til redegørelsen, som den ligger.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-10-25:
Tak for det.
Og tak for de mange positive bemærkninger, der er til det lovforslag, som vi nu behandler.
Som det også er blevet nævnt et par gange, har lovforslaget, som vi behandler her i dag, til formål at medvirke til en mere robust og dermed også stærkere finansiel sektor, som underbygger den finansielle stabilitet.
Derfor har jeg tilbudt, at der kan ske en teknisk gennemgang af lovforslaget, hvor en lang række af de bemærkninger, der er kommet i dag, så også kan fremføres.
Det første, jeg vil nævne, er den del af lovforslaget, der handler om at indføre et nyt bødesystem for overtrædelse af lov om finansiel virksomhed.
Forslaget bygger jo på anbefalingerne fra et enigt udvalg om bødesanktioner, der afgav betænkning her tidligere i år.
Udvalget blev nedsat som opfølgning på bankpakke VI, som et par ordførere har været inde på.
Det er vigtigt at holde sig for øje, at et effektivt sanktionssystem er et centralt led i at sikre en velreguleret og dermed også sund og robust finansiel sektor.
Et andet element, som jeg vil fremhæve, er den øgede fleksibilitet i mulighederne for at udpege systemisk vigtige finansielle institutter, altså SIFI'er.
I dag er det kun muligt at udpege SIFI'er én gang årligt.
Det foreslås, at der fremover bliver mulighed for at foretage en løbende udpegning.
Lovforslaget indeholder også et andet forslag i relation til SIFI'er.
Det er også en del af opfølgningen på den aftale, der var i forbindelse med bankpakke VI.
Derudover nedsætter vi desuden med lovforslaget her startkapitalen i fondsmæglerselskaber.
Disse selskaber vil herefter være underlagt krav til startkapital, der svarer til EU-reguleringens minimumskrav, også noget, der er helt sund fornuft.
Det vil netop være med til at skabe bedre konkurrencevilkår og vækstmuligheder for de danske fondsmæglerselskaber.
Det sidste element, som jeg vil nævne, er, at vi foreslår at udvide offentliggørelsesreglerne, således at Finanstilsynet fremover skal offentliggøre bl.a. frifindende domme.
Herved er vi også med til at give mulighed for, at offentligheden får et mere retvisende billede af gældende ret.
Så kvitterer jeg for de mange positive bemærkninger, der er kommet, og ikke mindst for de rosende ord, der kom fra SF – som jo får en til måske at tro, at der er noget i lovforslaget, som er forkert, når SF på den måde omklamrer regeringen.
Men det var en humoristisk bemærkning til SF's ordfører.
Tak for opbakningen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-10-25:
Tak til formanden.
Men tak for ordet.
Det var egentlig ikke for at starte alt for muntert, for det er jo på en meget alvorlig baggrund, vi skal behandle det her lovforslag fra regeringen, hvilket jeg også gerne vil rose ministeren for i dag – hvis han har tid til at tage imod den ros.
For der er mange gode ting på tapetet i dag.
Og det her er jo også ud fra de vilkår, der nu er givet os, et fremskridt, f.eks. i forhold til bødeniveauet.
Selvfølgelig giver det mening, at et bødeniveau skal afspejle både virksomhedens størrelse, så det kan mærkes, og grovhedens størrelse så at sige.
Jeg synes ellers, de andre ordførere er kommet godt ind på de forskellige elementer af det her lovforslag.
Dog vil jeg lige tilføje, at SF jo er medlem af forligskredsen bag Finansiel Stabilitet og har været involveret i rigtig meget lovgivning om det her.
Men jeg vil da gerne sige ligesom min kollega fra Enhedslisten, at vi jo agerer på baggrund af det muliges kunst, når vi laver den her type lovgivning, fordi det optimale jo ville være, at vi ikke havde SIFI'er, at vi ikke havde banker, der var too big to fail, og at vi på den måde bliver låst som politikere.
Hvis det værste skulle ske, bliver vi sat i en fuldstændig urimelig situation.
Vi så det også efter finanskrisen.
Vi har ikke andre muligheder end at sætte hele den danske økonomi på spil.
Så i den bedste af alle verdener ville vi også have et helt andet system end det, vi har her.
Men det er, hvad vi har at gøre godt med, og derfor er det også positivt, at man med det her forslag hurtigere end i dag kan få et stempel som SIFI-bank, altså af systemisk vigtig betydning, og at de forhøjede bøder forhåbentlig også kan være med til at lægge en dæmper på – hvad skal man sige – lysten til at begå kriminalitet.
Jeg tror også, der kan være meget forskellig opfattelse af, hvad hæderlighed er, men i hvert fald skal man overholde loven, og der er konsekvenserne blevet markant større med det her lovforslag.
Så ros til ministeren for det.
René Gade (ALT), 2016-10-25:
De sidste par lovforslag i dag har vi været overvejende positive over for.
Altså, her er vi så tæt på et klart ja, som vi nu kan være.
Der er ikke noget negativt i det her lovforslag set fra vores side.
Jeg drøftede det med vores tidligere erhvervsordfører, hr. Rasmus Nordqvist, tidligere på morgenen på vores åbne gruppemøde, hvor vi debatterer de her indstillinger, inden vi går i salen.
Det er et ret omfangsrigt samleforslag, og vi kunne simpelt hen ikke erindre noget fra tidligere, heller ikke fra nu, der gør, at vi ikke kan bakke op om det.
Det er mest nogle enkelte ord – ordføreren fra Liberal Alliance var inde på det før – altså nogle begrænsninger af nogle rettigheder hist og her, der blev nævnt i en overskrift, som man kan være lidt ængstelig over for.
Faktisk er vi meget positive over for det her forslag.
Vi synes, at man i bedste fald gør præcis det, vi ønsker, altså at regeringen ønsker at sætte en stopper for, at den finansielle sektor kan lave nogle krumspring, som ikke er ønskelige for andre end nogle enkelte personer.
Jeg har egentlig stor tiltro til, at det også er regeringens ønske, og derfor er vi meget positive over for det.
Der er nogle enkelte ord, jeg lige skal hjem og studse over, fordi jeg måske en gang imellem har oplevet, at vi alligevel er ret uenige med regeringen på de her områder.
Så det kan jo være, jeg har overset noget.
René Gade (ALT), 2016-10-25:
Det er et enkelt spørgsmål, som måske lige kan besvares her, og ellers må jeg tage det senere.
Det drejer sig om ændringen af oplysningskrav om datterassocierede virksomheder.
Jeg ser ikke umiddelbart noget faresignal i høringssvarene, og jeg er egentlig som udgangspunkt rimelig kritisk over for det her punkt, men der er ikke rigtig nogen, der har noget at anmærke, og det kan jo være, fordi det netop bare er en hjælp, sådan at det egentlig forbedrer vores konkurrencevilkår.
Jeg havde en frygt for, at der så måske var nogle tal, der ikke kom frem, som de skulle, eller at der var noget, der kunne skjules nogle steder.
Kan ordføreren hjælpe mig lidt på vej: Er der noget, som ordførerens parti har overvejet i forhold til at se på nogle problemer i den del, altså, at det ikke kun er godt, men at der kunne være nogle elementer, man skulle være opmærksom på?
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-10-25:
Jeg synes ikke, at den beskrivelse, som SF's ordfører kommer med, er helt retvisende.
Det er ikke sådan, at der bliver frit slag.
Hvis man laver et kapitalejerlån til sig selv, jamen så ifalder man fortsat skattepligt efter de regler, der gælder der.
Der er også, som der står i lovforslaget, det forhold, at det skal ske af robust egenkapital, altså at det skal være af opsparet overskud, at man skal gøre det.
Man skal ikke gøre det på en måde, hvormed man kan svække selskabets position over for kreditorerne.
Det er sådan set det samme, der gælder i nogle af de landes regler, som jeg har refereret til.
Fra Venstres side synes vi grundlæggende, at vi skal have en erhvervsregulering, der er så smidig og effektiv som muligt.
Når der er danske særkrav, stiller vi os altid kritisk over for dem, og vi synes, at den her bestemmelse er unødvendig, og ændringen af den giver virksomhederne en større fleksibilitet, uden at det går på kompromis med f.eks. kreditorernes position over for selskabet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-10-25:
Det blev jeg ikke så meget klogere af – altså hvorfor det var en god idé – ud over at virksomhederne ønsker det.
Gør det ikke også indtryk på ordføreren med nogle af de høringssvar, der er kommet?
Vi er i en tid, hvor grænsen for, hvornår man skal have revision, er sat ret højt, og hvor der i hvert fald er et SKAT, der på ingen måder fungerer, så er der ikke, som det påpeges i nogle af høringssvarene, en lang række af risici ved det, bl.a. at det her egentlig kan ende i noget frygteligt rod?
Og hvor er den store gevinst?
Hvor er nødvendigheden af, at man bliver nødt sætte virksomhedens kapital på spil for at yde lån?
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-10-25:
Vi synes, det giver god mening, at virksomhederne har den mulighed, i stedet for at vi på Christiansborg siger: Det må man pr. definition ikke.
Og hvis det at foretage sig de her ting er en hensigtsmæssig måde for virksomheden at stille lån til rådighed på, synes vi sådan set, muligheden skal være der.
Det er grundlæggende derfor, vi gør det.
Hvorvidt virksomhederne vil gøre brug af det eller ej, er op til virksomhederne selv at afgøre.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-10-25:
Jeg er lidt nysgerrig på ordførerens holdning til lån til kapitalejere, for jeg synes ikke, at det er nok at sige, at i andre lande gør man det på en anden måde, eller at det er overimplementering.
Altså: Hvorfor mener Venstre, uagtet hvad andre lande gør, at det her skal til, at det er nødvendigt?