Lea Wermelin (S), 2020-06-03:
Tak for det.
Vi har i dag 10 generationsforureninger.
Det er store jordforureninger, som desværre er opstået i en tid med en langt mere lempelig miljøregulering end den, vi har i dag.
Med jordforureningsloven, som blev indført for nu 20 år siden, kom der et ubetinget ansvar for forurener, sådan at jordforurening, som er sket efter 2001, håndteres efter forureneren betaler-princippet.
Men da jordforureningsloven blev vedtaget tilbage i 1999, stod vi allerede med mange tusinde forureninger, som skulle håndteres af det offentlige, og det var klart, at det ville kræve en både stor og langvarig indsats.
Danmarks fem regioner har ansvaret for indsatsen over for jordforurening.
De skal kortlægge, undersøge og oprense, hvor det er nødvendigt, og de skal prioritere oprensning af de værste forureninger først.
Generationsforureningerne er kendetegnet ved at være omkostningskrævende, og ved at oprensningen typisk tager mange år.
Der findes ikke en nem eller enkel måde at håndtere forureningerne på.
Regionerne bruger næsten en halv milliard kroner om året på jordforureningsområdet.
Nogle af midlerne går til generationsforureningerne, men en stor del går også til de mange andre forureninger, som også skal håndteres.
Men selv med så stor en bevilling følger også en nødvendig prioritering fra de fem regioners side.
Det handler hele tiden om at udvælge de jordforureninger, der skal håndteres først, fordi de udgør den største trussel mod vores grundvand, søer, åer og kystvande, naturen eller menneskers sundhed.
Danske Regioner definerer generationsforureninger som de jordforureninger, der vurderes at koste mere end 50 mio. kr. at håndtere.
Danske Regioner anslår, at udgifterne til oprensning til alle generationsforureningerne vil koste cirka 2,7 mia. kr.
Det kan forhåbentlig gøres billigere, efterhånden som der udvikles ny teknologi, men det vil under alle omstændigheder koste rigtig mange penge at oprense alle 10 generationsforureninger.
Men det er også penge, som skal strække sig over en lang periode, for nogle af forureningernes vedkommende mange år frem i tiden, da det simpelt hen ikke er teknisk muligt at rense forureningen op på kort tid.
Siden jeg tiltrådte som minister, har jeg besøgt to generationsforureninger, nemlig Grindsted og Himmark Strand, og jeg har også mødtes med Bjarne Hansen fra aktionsgruppen Høfde 42, så jeg har altså mødt nogle af de mennesker, som lever tæt op ad forureningerne, og som har fortalt mig om deres bekymringer for forureningernes potentielle konsekvens for deres lokale miljø, natur og sundhed.
Generationsforureninger er meget forskellige i forhold til forureningens sammensætning, udbredelse, og hvor akut truslen er.
Der er også stor forskel på, hvor langt man er nået med indsatser på de enkelte generationsforureninger.
Det er på den ene side dybt bekymrende at se og høre om generationsforureningerne, og på den anden side er det selvfølgelig også godt, at kommuner og selvfølgelig især regioner gør og igennem mange år har gjort en stor og prisværdig indsats for at undersøge, risikovurdere og iværksætte tiltag imod truslerne fra de store forureninger.
Jeg har også tillid til, at regionerne kan løfte den her store opgave på fornuftig vis.
Men når det er sagt, har det også stået klart, at der ikke har været en samlet prioriteret plan på tværs af regionerne for netop generationsforureningerne, og derfor har jeg tidligere om samme emne sagt, at regionerne skal lave sådan en plan.
Det skal være en plan, som indeholder faglige prioriteringer af generationsforureningerne imellem og prioritering af generationsforureningerne op imod de øvrige mindre jordforureninger, som kan udgøre større trusler mod miljøet, så vi sikrer mest miljø for pengene – og det er regionernes ekspertise.
Målet var og er at få skabt grundlag for en transparent prioritering og en fremtidig planlægning af indsatsen.
Jeg har selv mødtes med Danske Regioner og drøftet behovet for, at regionerne lægger en samlet plan for deres prioritering og håndtering af netop generationsforureningerne.
Regeringen har fastholdt regionernes stabile bevilling til jordforureningsopgaven, som er oppe på næsten en halv millard kroner om året.
Med finansloven for 2020 videreførtes den indsats, som en bred kreds af Folketingets partier besluttede i maj sidste år.
Den indsats handlede i første omgang om at tilføre 60 mio. kr. til forureningerne ved Grindsted og Cheminova i 2019, og med tildelingen af de aftalte yderligere 40 mio. kr. i de to forureninger i år sikrer partierne bag finansloven, at de igangsatte initiativer kan følges til dørs.