Rasmus Prehn (S), 2021-03-11:
Mange tak, formand, også tak til ordførerne for en, synes jeg, meget positiv og velvillig førstebehandling.
Fiskeriet har altid været et vigtigt erhverv i Danmark.
Mange danske byer er stadig afhængig af den aktivitet, der udspringer fra fiskeriet.
Det her lovforslag har to hovedformål: For det første skal det sikres, at tilknytning til dansk fiskeri er en forudsætning for at fiske på danske kvoter.
Vi ønsker altså ikke at have store udenlandske kapitalejere, der kommer og overtager dansk fiskeri.
Endelig er der også et element af regelforenklinger og afbureaukratiseringer.
Det er jeg selvfølgelig glad for at Venstres ordfører, hr. Torsten Schack Pedersen, kvitterede for, og jeg påtager mig gerne opgaven at være en slags afbureaukratiseringsminister også på det her område.
Men der er nok noget at komme efter på det felt.
Det første formål opfyldes ved, at der i forbindelse med registrering som erhvervsfisker stilles krav om forudgående personlig arbejdsindsats på et fiskefartøj.
I forslaget er det formuleret som et krav om, at 60 pct. af indtægten de forudgående 24 måneder er fra personlig arbejdsindsats på et fiskefartøj.
I sammenhæng med det stilles der også krav om arbejdets tilknytning til dansk fiskeri.
Det er en forudsætning for adgang til fiskeri på danske kvoter, at man har status som erhvervsfisker, og det forudsætter opfyldelse af tilknytningskravet.
Reglerne sikrer, at de danske fiskeriressourcer også i fremtiden bidrager til aktiviteten i det danske fiskeri.
Den nærmere udmøntning af tilknytningskravet vil skulle ske ved bekendtgørelse.
Man kan som fisker opfylde tilknytningskravet på tre måder: enten gennem fiskeri, der organiseres fra et fast forretningssted i Danmark, eller ved landing af 50 pct. af fangsten i en dansk havn, eller ved at 50 pct. af fangstrejserne udgår fra en dansk havn.
Udmøntningen af reglerne skal ske inden for rammerne af EU-retten.
Derfor vil danske statsborgere og EU-borgere skulle opfylde de samme krav.
EU-Domstolen har dog anerkendt, at det er et legitimt hensyn, at fiskerirettighederne skal komme befolkningen til gode i de områder, som historisk har været afhængige af fiskeriet.
Det hensyn forfølger vi i udmøntningen af tilknytningskravet.
Det giver fiskerikontrollen mulighed for at indkalde fiskefartøjer til kontrol på en position bestemt og udpeget af fiskerikontrollen.
Efter gældende regler, altså som det er i dag, skal fiskerikontrollen sejle frem til det fiskefartøj, som skal kontrolleres.
Det begrænser altså effektiviteten af kontrollen og kan give udfordringer ved gennemførelsen af kontrol langt fra land og navnlig i hårdt vejr.
Det er desuden en udfordring at kontrollere fartøjernes fangstrapportering i dansk farvand, hvis de efterfølgende er overgået til et andet farvand.
I forbindelse med ændring af loven foreslår vi desuden regelforenklinger, der både skal lette fiskernes dokumentationsopgaver og fiskerikontrollens administration og kontrol, altså regelforenkling og afbureaukratisering, og det er noget, der længe er blevet efterspurgt.
Der lægges op til en forenkling af reglerne for bierhvervsfiskerne.
Det gældende krav er, at mindst 5 pct. af bierhvervsfiskernes indkomst skal stamme fra fiskeri.
Det erstattes nu af et krav om en årlig landing til en værdi af mindst 5.000 kr. og 2.000 kr. for pensionister.
Hermed vil fiskerikontrollen alene skulle forholde sig til oplysninger om landing af fisk og ikke fiskernes øvrige indtægter.
Tilsvarende kan bierhvervsfiskerne nøjes med at oplyse fiskerikontrollen om deres fiskeri.
I forbindelse med indførelsen af B-kvoter, der bygger på økonomiske mellemværender mellem fiskere, lægger vi desuden op til, at der skal stilles krav om digital indberetning til Fiskeristyrelsen.
Afslutningsvis vil jeg fremhæve, at forslaget udvider de eksisterende regler om indberetning af såkaldte spøgelsesnet til også at omfatte fritidsfiskere.
Kampen mod spøgelsesnet er noget, der fylder rigtig, rigtig meget, og jeg er glad for det fokus, der er på det her i salen, og I skal vide, at som minister er det en opgave, som jeg er meget fokuseret på, og jeg vil gerne gøre meget ud af netop den her opgave.
Formålet er bedre at kunne tilrettelægge indsatsen mod de herreløse net, som volder skade på bl.a. havpattedyr.
Med de her ord ser jeg frem til en velvillig udvalgsbehandling af lovforslaget, og jeg vil gerne takke for den debat, der har været indtil nu, og også for de velvillige bemærkninger, der har været.
Men jeg er selvfølgelig åben over for spørgsmål.