runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (DF), 2023-11-03:
Det kan man ikke, mener Venstre, men det mener vi i Dansk Folkeparti.
Det handler jo bare om at passe sit arbejde, men det ønsker man jo tydeligvis hverken i ministeriet eller i regeringen i forhold til det her.
Det her er udtryk for ufattelig politisk dovenskab.
Det er simpelt hen, fordi man ikke gider bruge tid på at sidde og kigge på hver enkelt, der skal have statsborgerskab.
Så puljer man det hele sammen på et lovforslag, og så stemmer man bare ja i blinde.
For det er jo det, der ligger i den måde, det er skruet sammen på i dag.
Jeg ved godt, at ordføreren normalt slår sig op på at være lidt af en hardliner på det her område, men jeg er bare nødt til at sige, at det her er simpelt hen for vattet.
Det her er hverken noget med at komme igennem noget nåleøje eller nogen nålestiksoperation, som regeringen jo oftest bruger for at beskrive ting, som absolut er det modsatte.
Og f.eks. kan man kigge på, hvad folk skriver på Facebook.
Man kan bare tage noget konkret som nu i forbindelse med Hamas' angreb på Israel.
Hvorfor bliver Venstre ved med at blåstemple den her ekstreme politiske dovenskab i forhold til statsborgerskaber og smide om sig med dem til en masse mennesker, som aldrig burde have haft dem?
Mads Fuglede (V), 2023-11-03:
Jamen vi har jo ikke mulighed for at lave tankekontrol eller forudsige, hvad folk måtte mene uden at give udtryk for det osv.
For jeg kan ikke se ind i folks hjerner, og det kan man ikke, når man taler med dem, og det kan man heller ikke i de lande, hvor man eksempelvis har samtaler med folk, der får statsborgerskab.
Så det kan man aldrig garantere.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-03:
Jeg lagde godt mærke til ordet bør.
Men kan man som islamist, som ønsker at omkalfatre det danske samfund, eller som islamist, som ønsker, at jøder skal udslettes fra jordens overflade, så med Venstres billigelse, som stemmer for det her, og med den nuværende lovgivning og med de nuværende regler, som Venstre støtter, når man nu giver statsborgerskab, blive dansk statsborger?
Mads Fuglede (V), 2023-11-03:
Hvis man vil blive dansk statsborger og man radikalt ønsker at ændre det danske samfund, så bør man ikke blive dansk statsborger.
For så lever man ikke op til den forventning, vi i Venstre har i forhold til de værdier, man skal omfavne for at blive dansk statsborger.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-03:
Kan man som islamist, som også ønsker at indføre et kalifat i Danmark og fratage kvinder deres stemmeret og ligestilling, efter Venstres opfattelse så godt blive dansk statsborger?
Mads Fuglede (V), 2023-11-03:
Tak for ordet.
Vi har nogle strenge krav, som man skal leve op til, og det kræver, at man gør sig fortjent til sit statsborgerskab.
Derfor er de personer, som står på lovforslaget, ikke kommet til det uden videre.
Vi har i mange omgange skærpet kravene hertil, og jeg tror, vi fortsat vil være meget nidkære med, hvem der får et statsborgerskab i Danmark.
For vi knokler meget hårdt for at sørge for, at der ikke kommer mennesker ind i Danmark, som ikke har fortjent et dansk statsborgerskab.
Det kan man aldrig garantere ikke vil gøre sig gældende, men det er meget vigtigt, at de mennesker, der er på det her lovforslag, lever op til nogle hårde og strenge krav, som vi stiller til udlændinge, for at de kan få et dansk pas i hånden.
For at få et dansk statsborgerskab skal man kunne vores sprog; man skal være selvforsørgende; man skal overholde vores love og have kendskab til Danmark; og man skal forstå, hvad det er for nogle værdier, som det danske samfund har som fundament, og overholde dem og respektere dem.
Dansk historie er ikke bare danskernes historie – det er den historie, man melder sig ind i, når man får et dansk statsborgerskab.
Som sagt har vi i flere omgange strammet de her regler.
Det har vi gjort, fordi vi tidligere har oplevet, at det har været for nemt at blive statsborger i Danmark.
Det synes vi i Venstre er fair og rimeligt.
For at få det pas, vi nu engang har her i Danmark, i hånden, skal man leve op til de her ting.
Det glæder mig, at der er mange mennesker, der lever op til det her.
2.300 har gjort sig den anstrengelse, det er at blive dansk statsborger.
De har taget vores sprog til sig, og de engagerer sig i det danske samfund, og de har bestået en indfødsretsprøve.
Ved at førstebehandle lovforslaget her i dag kommer vi det et skridt nærmere, at de mennesker nu kan få det danske statsborgerskab, og jeg er glad for, at der er så mange, der har bestået og er kommet igennem det nåleøje, det er at blive dansk statsborger, og vi skal også være meget opmærksomme på, hvordan vi udformer det nåleøje.
Derfor vil jeg også, selv om lovforslaget ikke er vedtaget endnu, på Venstres vegne selvfølgelig sige tillykke til dem, der ender med at komme igennem nåleøjet og kalde sig en del af det danske fællesskab.
Ud over at ønske dem tillykke minder jeg også om, at det ikke er alle gaver, der kommer med en modydelse, men at det altså her er sådan.
For med de rettigheder, som man modtager med det danske pas, kommer der også en række pligter, og vi forventer, at den tillid, vi har vist de mange mennesker, der står på dette lovforslag, er en tillid, som de vil leve op til.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2023-11-03:
Jamen det er jo en indrømmelsessag.
Det vil sige, at ordføreren siger, at man stemmer fuldstændig i blinde.
Vi har et kæmpe bunkebryllup med en masse mennesker, som ordføreren ikke ved en dyt om.
Man har ingen anelse om, hvem der egentlig er på det her lovforslag.
Alligevel sætter man sig glad ned i Folketingssalen og stemmer.
Jeg synes, det er en indrømmelsessag.
Jeg synes, det er skræmmende.
Jeg synes, det er skræmmende, at man med ro i maven stemmer for en hel masse mennesker, man ikke aner en dyt om, og mange af dem er højst sandsynligt nogle, som aldrig nogen sinde burde få dansk statsborgerskab.
Rasmus Stoklund (S), 2023-11-03:
For mig er det en fuldstændig principiel ting, at jeg ikke kommer til at stå og sagsbehandle her eller gå ind i nogen form for enkeltsag af den karakter, hvor jeg skal kommentere på et bestemt menneske, som jeg intet kender til.
Den diskussion kommer jeg ikke til at tage del i.
Theresa Berg Andersen (SF), 2023-11-03:
Det kan jeg helt klart godt se.
Jeg tror egentlig, at det er sund fornuft at sige: Jamen det her gør vi i samråd med pårørende.
Men jeg er bange for, at vi åbner for en glidebane, hvor vi ser det andet, ganske som vi ser i tv, i skrækkelige udsendelser, lige i øjeblikket.
Så lad os tale med de pårørende.
Med det her taler vi om et forsøg, der har været i gang, og som vi har godkendt i 2018.
Der er ikke sket en fløjtende fis på magtanvendelsesområdet, og det her kan muligvis godt være vejen frem, men jeg er bange for, at man åbner en flanke i forhold til at sige, at det her gør man som en besparelse i stedet for, og det må det ikke bevæge sig henimod.
Jeg synes ikke, vi skal blive ved med at vente.
Jeg er også åben for at kigge på det, når pårørende går ind og siger: Jamen her er der et særligt tilfælde.
Men jeg er bange for, hvor vi bevæger os hen med lige nøjagtig det lovforslag her.
Mette Thiesen (DF), 2023-11-03:
Du skal jo ikke gå ind og være pædagogisk midt om natten og vække folk.
Altså det er jo det, der er hele essensen i det her.
Og det her med, at det selvfølgelig ikke er noget, der skal bruges i flæng, er jeg selvfølgelig fuldstændig enig med SF's ordfører i.
Det er noget, som de fagpersoner, der er ude på de enkelte steder, skal kunne bruge, når det giver mening, selvfølgelig med godkendelse fra de pårørende, allerhelst også fra det menneske med handicap, men hvis det menneske med handicap kognitivt f.eks. er som et barn på 3 måneder, er det jo nok lidt svært at indhente det samtykke.
Så det her handler jo netop om at give omsorg, og jeg er fuldstændig enig med SF's ordfører i, at det her ikke skal bruges i flæng og det ikke skal bruges som en spareøvelse.
Men det her er faktisk noget, både de fagprofessionelle, men i særdeleshed også rigtig, rigtig mange pårørende har råbt og skreget om, netop fordi det vil være et bedre værktøj end at gå ind at vække et menneske med handicap flere gange om natten.
Theresa Berg Andersen (SF), 2023-11-03:
Jo, det kan SF godt se, men jeg mener også, der er andre måder at gøre det her på.
Jeg mener ikke, at den pædagogiske kunnen må stå tilbage for det her.
Jeg synes, vi ser rigtig mange besparelser ude i vores kommuner, hvor vi bl.a. sparer på fagpersonalet.
Hvad er der i vejen for, at personalet egentlig kan gå omkring og kigge ind ad døren og se, hvordan det her menneske har det?
Der er også andre teknologiske muligheder for at tjekke op på nogle ting her; der er sådan nogle apparater i sengen, som kan sige noget.
Men videoovervågning synes jeg er et vidtgående skridt at tage.
Vi har også set eksempler, bl.a. i hjemmeplejen, på, at folk egentlig har ret til privatliv, når de ligger i deres seng, så hvor går grænsen?
Hvilke mennesker skal man filme, og hvilke mennesker skal man ikke filme?
Mette Thiesen (DF), 2023-11-03:
Tusind tak, og tak for talen.
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre ordføreren om noget, for jeg var for noget tid siden ude at besøge et bosted, hvor forældrene til en ung mand med handicap ikke kunne få lov til, at han kunne blive videoovervåget om natten, og hvor personalet på det her bosted faktisk var nødt til at gå ind at vække ham flere gange om natten, hvilket jo så gjorde, at han var utrolig træt næste dag.
Det er jo noget af det, som det her lovforslag faktisk forsøger at gøre op med – altså, kan vi bruge videoovervågning, når selvfølgelig pårørende som minimum, men helst også det menneske med handicap, der ligesom skal have det her siddende på værelset, ønsker det?
Altså, de beder jo sådan set selv om det, både de pårørende, men sådan set også de medarbejdere, der er derude, for at de kan gøre det endnu bedre for det her unge menneske med handicap.
Kan SF ikke se den del af problematikken med det her lovforslag?
Theresa Berg Andersen (SF), 2023-11-03:
Tak for det.
Overordnet set mener vi, at det er en rigtig god idé at sætte vores kommuner fri og give dem mulighed for at lave forsøg.
Det har vi også haft gode erfaringer med på beskæftigelsesområdet i den kommune, hvor jeg selv kommer fra, altså Vesthimmerlands Kommune.
Nye idéer til opgaveløsning i kommunerne gør, at man kan blive bedre til at løse opgaverne for borgerne og mindske bureaukratibunkerne.
Derfor var vi i SF også tilhængere af frikommuneforsøg inden for bl.a. beskæftigelsesområdet og boligområdet, og vi støttede også forslaget om mere sammenhængende forløb i psykiatrien.
Men forsøgene med f.eks. alarmsystemer, videoovervågning og automatiske dørstoppere, som alle falder ind under et meget pænt ord, nemlig velfærdsteknologiske løsninger, var vi i sin tid imod i det oprindelige lovforslag, L 220, om frikommuneforsøg, som blev behandlet i 2018.
SF kan heller ikke støtte den her del af lovforslaget, som handler om at forlænge perioden på de her forsøg.
Institut for Menneskerettigheder skriver i deres høringssvar, at de er bekymret for, at den øgede magtbeføjelse med automatiske dørstoppere og overvågning af sårbare borgere kan være med til at legitimere brugen af tvang og dermed ende med at gå forud for brugen af gode, kvalificerede pædagogiske løsninger.
Omsorg og pædagogiske løsninger skal altid tænkes ind før magtanvendelse.
Det gør også, at nogle borgere reelt ikke har mulighed for at modsætte sig en overvågning.
Vi synes også, det er problematisk, at hverken Datatilsynet eller Dataetisk Råd er blevet hørt i forbindelse med lovforslaget.
Vi ved, at ressortministerierne er informeret om, at Dataetisk Råd skal høres i de her former for lovforslag, ligesom Datatilsynet helt intuitivt også bør høres.
Derfor undrer det os meget, at man ikke har benyttet den mulighed.
Vi kommer i udvalgsbehandlingen til at spørge ind til, om f.eks. video- og lydovervågning af borgerne er i overensstemmelse med GDPR og grundlæggende principper om databeskyttelse og retten til privatliv.
I relation til den sidste del af lovforslaget, om barnets lov, har vi ikke nogen særlige ønsker til ændringer.
Vi bakker op om de ændringer, der er lagt frem.
Til slut vil jeg gerne fremhæve, at der med det her lovforslag er tale om sådan en samleproblematik.
Der er tale om forskellige love og helt forskellige problemstillinger, hvor den ene om barnets lov vedrører en aftale, som vi egentlig er med i, og den anden er en fortsættelse af frikommuneforsøget, som vi stemte imod, da det blev vedtaget i 2018.
Jeg kommer derfor i udvalgsbehandlingen til at bede om, at L 63 deles.
Jeg skal hilse fra Enhedslisten og sige, at de gør det samme.
Rosa Eriksen (M), 2023-11-03:
Tak for ordet.
Ændringerne er af teknisk karakter.
Jeg vil gerne understrege, at vi alle deler en dyb forpligtelse til at skabe de bedst mulige betingelser for vores børns trivsel og udvikling.
Børnene er vores fremtid, og derfor er det afgørende, at vi hele tiden arbejder på at forbedre de love og regler, der direkte påvirker dem.
Frikommunenetværk og de forskellige forsøg under Frikommuneforsøg II har været en platform for nyskabelse og eksperimenter inden for kommunal styring af serviceydelser.
Det har tilladt kommunerne at udvikle og afprøve innovative metoder til gavn for deres borgere, herunder børn og unge.
Det er blevet tydeligt, at disse forsøg har potentiale til at forbedre kvaliteten af de tjenester, som vores kommuner i dag tilbyder, herunder uddannelses- og velfærdsydelser til børn.
Derfor er jeg glad for, at ministeren foreslår, at forsøgsmulighederne under Frikommuneforsøg II forlænges.
Dette vil give kommunerne mere tid til at indsamle data, evaluere effekterne af deres eksperimenter og justere deres tilgang for at opnå bedre resultater.
I Moderaterne mener vi, det er afgørende for at sikre, at vores borgere får de bedst mulige betingelser for deres fremtid.
Desuden skal der også ske tekniske rettelser i barnets lov, når det kommer til underretningspligten.
Jeg mener, at det er ret vigtigt at have klare retningslinjer for at sikre, at ingen børn falder igennem sprækkerne.
Formålet og mit ønske med barnets lov er, at den er så præcis som muligt.
Loven skal være retfærdig, så den bedst muligt afspejler børns behov og beskytter deres rettigheder.
De tekniske ændringer er en del af regeringens engagement i at skabe et bedre miljø for vores børn at vokse op i.
I Moderaterne stemmer vi for dette lovforslag, da vi ønsker at give kommunerne mulighed for at skabe innovative løsninger på de udfordringer, der gør sig gældende på det specialiserede socialområde.
Samtidig ønsker vi at rette op på fejl og mangler i lovgivningen for at beskytte børns rettigheder og derved sikre, at de får det bedst mulige liv.
Tak for ordet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-11-03:
Tak for ordet.
Jeg er her også i dag som stedfortræder.
Det er for Anni Matthiesen, der desværre ikke havde mulighed for at være her.
Med lovforslaget her forlænges nogle af de igangværende forsøgsmuligheder i frikommunenetværket om bedre styring af udgifterne på det specialiserede socialområde, som ellers står til at udløbe ved årets udgang.
Desuden retter vi samtidig nogle tekniske fejl i barnets lov, som træder i kraft fra 2024.
Begge dele giver rigtig god mening.
Flere forsøgsmuligheder i frikommunenetværket har vist sig at have et fint potentiale for at udbredes, i større eller mindre grad, til andre kommuner.
De forsøg har personale og pårørende heldigvis gode, positive erfaringer med, ifølge den rapport, VIVE offentliggjorde i marts.
Derfor er det også fornuftigt at forlænge forsøgsordningen, der lige nu står til at udløbe ved årsskiftet.
Det gør vi naturligvis med henblik på senere at få lavet noget mere permanent, så de gode erfaringer fra forsøgene kan blive udbredt i alle kommuner til gavn for borgerne.
I Venstre støtter vi tiltaget om forsøgsordninger.
Det er en rigtig god måde at teste på, om noget, der ligner en god idé på tegnebrættet, også er det i virkeligheden.
Forsøgsordningen giver os mulighed for at skabe lovgivning, der giver mening og tager afsæt i hverdagen for danskerne.
Den anden del af lovforslaget handler som nævnt om nogle tekniske justeringer i barnets lov, bl.a. i henhold til underretningspligten og fremadskridende sygdom.
Her får vi kort og godt rettet nogle tekniske fejl, inden loven træder i kraft ved årsskiftet.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Rasmus Stoklund (S), 2023-11-03:
Det glæder mig.
Tak, formand.
Jeg er her som vikar for min kollega.
Det specialiserede socialområde rummer nogle af de vigtigste velfærdstilbud for de mest udsatte borgere, og det er et område, som alle kommuner er optaget af skal fungere.
Derfor har vi nu i en årrække haft frikommunenetværk på netop dette område.
Med dette forslag giver vi mulighed for at lade arbejdet fortsætte.
Der er tale om nye praksisser, som har potentiale til at indgå i en ny samlet lovgivning.
Hvis vi ikke forlænger forsøgsperioden, vil de her nye potentielle praksisser skulle ophøre med udgangen af 2023.
Det drejer sig bl.a. om situationsbestemt video-, audio- og bevægelsesovervågning, særlige døråbnere og andre løsninger.
Forlænges forsøgsperioden ikke, vil kommunerne skulle stoppe med disse tiltag på en og samme tid, og det ville være ærgerligt, når nu der er et potentiale for at lette driften og sikre bedre velfærd, og når man så ovenikøbet kunne risikere at stå i en situation, hvor man kunne genoptage dem, hvis en ny lovgivning blev vedtaget senere.
Med lovforslaget bliver det en mulighed for kommunerne at forlænge, men det er ikke noget, de pålægges.
Dog vil der, hvis vi ikke ændrer en fejl i teksten, være tale om en yderligere udvidelse af den skærpede underretningspligt, hvilket ikke har været hensigten.
Endelig rettes der med dette lovforslag i formuleringerne i reglerne om fremadskridende sygdom og i reglerne om opkrævning af betaling for madservice.
Tak for ordet.
Erling Bonnesen (V), 2023-11-03:
Den første ordfører er Socialdemokratiets ordfører, og det er hr. Rasmus Stoklund.
Værsgo.
Hvis ingen gør indsigelse mod fremme af disse forespørgsler, betragter jeg Tingets samtykke som givet.
Det er givet.
Mødet er åbnet.
I dag er der følgende anmeldelser:
: Forslag til folketingsbeslutning om nedsættelse af en undersøgelseskommission vedrørende våbensagen.
: Forslag til folketingsbeslutning om, at kommunalbestyrelser skal kunne uddelegere opgaven med at ansætte og opsige skoleledere til skolebestyrelserne.
Da det ikke er tilfældet, er beslutningsforslagene bortfaldet.
Finansudvalget har den 2. november 2023 afgivet beretning om forløbet i sagen om Finansudvalgets tilslutning til fortroligt aktstykke E om nyt studieadministrativt system.
Beretningen vil fremgå af www.folketingstidende.dk.
Radikale Venstres folketingsgruppe har meddelt mig, at den til Danmarks Nationalbanks Repræsentantskab har udpeget medlem af Folketinget Samira Nawa som medlem fra den 1. november 2023 og for den resterende del af indeværende funktionsperiode i stedet for Martin Lidegaard. Den pågældende er således valgt.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-11-03:
Tak for ordet.
I Danmarksdemokraterne støtter vi op om en frisættelse af velfærdssamfundet, hvor værdien for borgerne og deres pårørende er i centrum.
Samtidig mener vi, det er afgørende for den fremtidige kvalitet af vores velfærd, at vi bliver klogere på, hvilke velfærdsteknologiske løsninger der har opbakning fra borgere, pårørende og medarbejdere.
Det gælder på sundhedsområdet og ældreområdet, men også på socialområdet.
Det er grundlæggende positivt, hvis nye muligheder for brugen af teknologi kan forbedre plejen og omsorgen for borgerne og aflaste personale og pårørende uden at kompromittere borgernes privatliv, ret til selvbestemmelse og værdighed.
I den forbindelse noterer vi os, at VIVE har lavet en rapport, der bl.a. ser på enkelte kommuners forsøg med anvendelse af situationsbestemt video-, audio- og bevægelsesovervågning, og er positive i den forbindelse.
Vi vil samtidig opfordre regeringen til hurtigst muligt at få kortlagt, hvilke løsninger regeringen mener har potentiale til at blive udbredt, så de kan komme flere borgere til gavn.
Det er der brug for.
For Danmarksdemokraterne er det helt afgørende, at mennesker, der lever med et svært handicap, får den omsorg, hjælp og støtte, de har brug for og krav på.
Med den seneste tids fokus på social- og handicapområdet, bl.a. fra TV 2, må man sige, at det bestemt ikke altid er tilfældet i dag.
Jeg tror, vi alle kan blive enige om, at de omsorgssvigt, vi alle sammen har været vidne til på bosteder for mennesker med svære handicap, er helt uacceptabelt og hjerteskærende.
Det må bare ikke ske i dagens Danmark.
Vi kan selvfølgelig ikke tage få brodne kars handlinger eller mangel på samme og dårlige lederes manglende lederskab som et udgangspunkt for, hvordan det generelt står til.
Der er rigtig mange, der hver dag gør et fantastisk stykke arbejde for samfundets mest udsatte borgere.
Så vi skal have ryddet op i de brodne kar, som er uden empati for andre mennesker, ingen tvivl om det, og der er bl.a. et ledelsesansvar.
Samtidig skal vi passe på med at komme med ny hurtig lovgivning fra Christiansborg på baggrund af øjebliksbilleder.
Når det er sagt, er der ingen tvivl om, at der er behov for forbedringer på handicapområdet.
Derfor vil jeg også bruge en smule af min taletid på at opfordre regeringen til at skyde arbejdet i gang med en specialeplanlægning på det højt specialiserede socialområde, som regeringen lægger op til i sit regeringsgrundlag.
Det er et vigtigt og rigtigt initiativ; nu skal vi bare i gang.
På vegne af Danmarksdemokraterne kan jeg sige til ministeren, at vi kommer, så snart ministeren inviterer til forhandlinger.
Danmarksdemokraterne støtter op om forslaget, vi debatterer her, og vi ser frem til, at regeringen fremsætter de planlagte lovforslag på området, så vi ikke står her igen næste år og skal forlænge det endnu en gang.
Og vi ser frem til det fortsatte samarbejde om en frisættelse af vores velfærdssamfund, der sætter borgerne og deres pårørende først og samtidig giver mere tid til kerneopgaver, omsorg og nærvær for medarbejderne.
Tak for ordet.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2023-11-03:
Tak for ordet.
Vores socialordfører er desværre forhindret i at være til stede her i Folketingssalen i dag, så derfor har jeg påtaget mig den opgave at vikariere for hende under denne førstebehandling.
Jeg skal gøre det kort: Liberal Alliance kan støtte forslaget.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2023-11-03:
Tusind tak.
Jeg kan forstå på ordføreren, at han har blind tiltro til det ministerie, som laver den her lovgivning.
Det er jeg bare nødt til at sige at jeg ikke deler.
Det deler vi ikke fra Dansk Folkepartis side.
Vi har jo set, hvor ekstremt mange fejl der er sket.
Der er folk, der har fået statsborgerskab, selv om der er begået svig, hvor man pludselig smider dokumenterne væk, og der er også personer, der har begået grove voldtægter osv. Jeg ved, at ordføreren har været meget aktiv i debatten i forhold til Hamas' terrorangreb på Israel.
Der kunne jeg bare godt tænke mig at stille et lille spørgsmål om en af dem, som er på det her lovforslag, og som faktisk den 7. oktober, datoen for Hamas' fuldstændig vanvittige islamistiske terrorangreb på Israel, skrev og delte følgende budskab: Gaza just broke out of prison.
Rasmus Stoklund (S), 2023-11-03:
Når dette lovforslag vedtages, kan vi byde velkommen til en række nye danskere.
Et dansk statsborgerskab, som man ikke er født til, er en stor tillidserklæring fra den øvrige befolkning.
Det betyder ikke, at det er finere at være dansk.
Det ene statsborgerskab er ikke finere end det andet, men for os som nation er det afgørende, at vi, der er danske statsborgere, også udgør et reelt fællesskab, og at vi udgør et fællesskab, der er konstitueret af mere og andet end det tilfældigvis at have et dansk pas, når man skal ud at rejse.
Derfor har vi også i flere år haft stramme regler for, hvem der kan blive danske statsborgere.
De personer, der står på lovforslaget, som nu skal behandles, har arbejdet målrettet for at leve op til de stramme krav.
På vegne af Socialdemokratiet vil jeg derfor gerne sige tillykke til de kommende danske statsborgere.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.