runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Friis Bach (V), 2025-05-22:
Tak for det.
Vi står over for enorme investeringer i Ukraine, i en genopbygning.
Vi har et kommende dansk formandskab af EU.
Det at kunne bidrage og gå foran i forhold til at løse nogle af de problemer, der ligger i Europas nærområder og i verdens fattige lande, bliver helt afgørende.
Er det et klogt tidspunkt, Liberal Alliance nu går ud og siger, at man vil sætte bistanden ned?
Lars-Christian Brask (LA), 2025-05-22:
Jeg ved ikke, hvad spørgeren mener med det, for det har ligget i vores plan i hvert fald de sidste 3 år.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-22:
Liberal Alliance har været ude og melde det meget klart ud i forhold til den strategiforhandling, vi skal i gang med.
Og det er jo et meget stærkt signal om, at man måske ikke ønsker at stå helt fast på de internationale forpligtigelser og forventninger, der er, i en meget svær tid for verden.
Derfor vil jeg igen opfordre Liberal Alliance til at genoverveje det signal, man ønsker at sende, og stå sammen med os andre om at stå på 0,7 pct. i denne tid.
Lars-Christian Brask (LA), 2025-05-22:
Vi i Liberal Alliance er i vores plan ganske klar på, at 0,5 pct. af bni er der, det ligger godt, ifølge os.
Men i en ny konstellation herinde vil det være Liberal Alliances mål at få investeringerne i forhold til bni ned på 0,5 pct.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-22:
Det må vi erkende.
Men jeg tror, man må sige, at nogle af de her investeringsimpactfonde faktisk har fungeret ret godt og skabt gode resultater.
Så kan man diskutere den impact, de har på fattigdom og miljø og klima derude.
Skaber de positive forandringer ud over det, der handler om vækst og arbejdspladser og indkomst?
Det kan man så blive bedre til at måle på og veje på.
Men at de virker, ved man, for ellers ville de fonde jo gå konkurs, og de private investorer trække sig væk.
Men de bliver ved med at komme i stigende antal.
Claus Jørgensen (SF), 2025-05-22:
Jo, det helt klart, at hvis vi kan få nogle projekter, der virker, så er det jo klart at foretrække.
Det, som jeg så har fået at vide i hvert fald af mit bagland, er, at det ikke er altid, de der projekter eller investeringer giver det, som man håber på.
Det var også lidt det, ordføreren var inde på i sin egen tale, altså at de her private samarbejder ikke altid fungerer efter hensigten.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-22:
Jeg tror, at den diskussion skal vi fortsætte i vores andet forum, hvor vi mødes ofte.
Det undrer mig bare, at Danmarksdemokraterne ikke virkelig mener, at det er vigtigt med handel og investeringer som et led i at få verdens fattige lande ud af fattigdommen.
Men jeg vil da glæde mig over ordførerens tale.
Jeg synes, det var en god tale på mange måder, men jeg vil høre, om ordføreren så netop ikke også anerkender, at der så er brug for et markant bidrag, hvis man virkelig vil løse klimaproblemerne ude i verden; hvis man vil sørge for at tage hånd om migrationsproblemerne, så folk ikke bliver nødsaget til at tage herop; og hvis man vil hjælpe i Ukraine, i forhold til krig og konflikt.
Det hørte jeg også ordføreren sige, og derfor er 0,7 pct. jo en fornuftig ramme.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-22:
Til den der, der blev sneget ind med, at vi er imod frihandel, kan man sige, at det jo ikke er Danmarksdemokraterne, der er gået fra blå til rød blok.
Så vi er nok lidt mere markedsorienterede på det punkt.
Nej, det, vi siger, er, at pengene skal bruges fornuftigt.
Jeg håber så bare, at Venstre på et eller andet tidspunkt, når de får den blå skjorte på igen, så også kommer tilbage og synes, at de ikke er blevet sådan for socialistiske i deres tid sammen med Socialdemokraterne.
For så er jeg sikker på, at vi finder frem til frihandel, der er til gavn for de mennesker i verden, der har behov for det, for der er ingen tvivl om, at et frit og uafhængigt marked nok er det, der hjælper allermest.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-05-22:
Mange tak for det.
Jeg vil, fordi ordføreren ikke er den faste ordfører,
lave en præcisering.
For det er rigtig godt, at ordføreren siger, hvad det er, der står i loven fra 2012, og fremhæver det, der er stk. 1, men der er altså et stk. 2 og 3. Stk. 2 siger, at dansk udviklingssamarbejde skal bidrage til at fremme Danmarks interesser i en mere fredelig, stabil og ligeværdig verden.
Udviklingspolitikken er således et centralt og integreret element i dansk udenrigspolitik, hvor det anerkendes, at udviklingslandene ikke kun påvirkes af udviklingspolitiske tiltag, men også af tiltag på øvrige politikområder.
Og så er der også en tredje paragraf, som siger, at alt det omkring bekæmpelse af fattigdom, fremme af menneskerettigheder og demokrati, bæredygtighed, fred og stabilitet sker gennem partnerskaber mellem udviklingslandene inden for de internationalt sammensatte rammer.
Så derfor er det mere en sammentænkning, og det bliver man nødt til at forstå, når vi bygger på den strategi, som vi har en redegørelsesdebat om i dag – så er det en integreret del, hvor vi jo lige nøjagtig på klimaområdet og på tilpasningsområdet siger, at det i den grad er med til at reducere fattigdommen i mange lande, at man får afgrøder og får klimatilpasningen på plads.
Claus Jørgensen (SF), 2025-05-22:
Tak for den præcisering.
Jeg tror også, som ordføreren for Venstre var inde på, at det kan knibe lidt med nogle projekter, altså at det er sådan, når vi er nede at lave nogle projekter og forsvinder igen, at de så ikke overlever.
Og det er noget af det, som vi i SF også meget gerne vil have fokus på.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-05-22:
Ja, og det er jo derfor, at de lokale partnerskaber er fuldstændig afgørende.
Det er dem, der kan sikre kontinuiteten, det er dem, der kan sikre bæredygtigheden, også over tid.
Claus Jørgensen (SF), 2025-05-22:
Det kan vi kun være enige i i SF.
Jeg tror bare, det er vigtigt, at vi så netop sikrer, at projekterne overlever, når organisationen trækker sig ud igen.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-22:
Det var bare kommentarer omkring de her blandede finansieringsfondsmekanismer.
De virker.
Det spændende og gode ved dem er jo, at der er privatkapital involveret og dvs. også ofte pensionskapital.
De har derfor alle sammen et afkastkrav.
Det afkastkrav udløses jo kun, hvis projekterne virker, og hvis virksomhederne genererer et overskud og skaber noget vækst og nogle arbejdspladser.
Derfor ligger der faktisk indbygget en meget enkel måde at gå til det på i forhold til det, man har gjort netop med at støtte virksomheder direkte med støtte direkte fra Danida, som man har gjort i mange år, og som har været sværere at måle og veje på.
Når man går gennem en finansieringsmekanisme, hvor der er privatkapital involveret, så får du nogle investorer, som har fokus på noget afkast.
Jeg vil bare høre, om ikke ordføreren tænker, at et investeringsspor da trods alt måske er en bedre måde at gøre det på end et statsstøttet spor.
Henrik Frandsen (M), 2025-05-22:
Det er i hvert fald en utrolig væsentlig dagsorden, tænker jeg, og som fru Trine Pertou Mach siger, er det også noget, som er under pres.
Vi ser jo et pres, der går i den modsatte retning af, hvad vi egentlig har oplevet de senere år, nemlig et pres i retning af færre rettigheder og måske mere undertrykkelse af f.eks. kvinders rettigheder, men også befolkningsgruppers rettigheder.
Det er i hvert fald noget, som jeg mener det er meget, meget vigtigt at vi har et blik for, og jeg mener også, det er vigtigt, at vi går ind og finder metoder til at modarbejde det pres, der får tingene til at gå i en negativ retning.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-22:
Det synes jeg er rigtig positivt, så tak for den tilkendegivelse.
Jeg er jo fuldstændig enig i, at det faktisk er under et ekstremt pres fra alle mulige sider, både internationalt og i øvrigt jo også nationalt rundtomkring i verden og ikke mindst i den del af verden, vi taler om her.
Mit sidste spørgsmål er i virkeligheden: I forhold til den her diskussion om ikke at lade den måde, vi arbejder på, blive præget for meget af silotænkning eller køre ad nogle bestemte spor, hvordan ser ordføreren så på det at få integreret menneskerettighedsarbejdet i hele vores udviklingspolitik, f.eks. på klimaområdet?
Hvordan ser ordføreren, at vi bedst gør det, også i den kommende strategiperiode?
Henrik Frandsen (M), 2025-05-22:
Det er jo et vanskeligt spørgsmål at svare på, for der er jo en meget, meget bred vifte af forskellige måder at arbejde på her.
Men igen vil jeg sige, at det bør være et klart fokuspunkt.
Danmark skal stå for menneskerettigheder, Danmark skal stå for, at kvinders rettigheder bliver respekteret, og at minoriteters rettigheder bliver respekteret.
Så det skal være et klart fokus.
Men præcis hvilke konkrete metoder vi skal bruge, kan jeg ikke lige svare på.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-22:
Tak for det.
Jeg var inde på det i min tale, og ordføreren fra Moderaterne var lige inde på det, men mener ordføreren, at det er o.k. at sætte som præmis for at modtage bistand, at man som udgangspunkt hjemtager sine egne borgere, såfremt vi udviser dem fra Danmark?
Henrik Frandsen (M), 2025-05-22:
Vi havde et punkt, jeg tror, det var et beslutningsforslag fra DF, til behandling i Folketingssalen for et stykke tid siden.
Og det er jo indskrevet i – nu er det min hukommelse, der lige svigter lidt her – den lovgivning, vi arbejder efter.
Ja, lige præcis.
Så det er jo indskrevet i den.
Mig bekendt, og som jeg husker debatten på det tidspunkt, giver vi ikke udviklingsbistand til lande, der ikke vil hjemtage deres egne borgere.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-22:
Der skulle man have hørt efter talen, for jeg citerede faktisk det, der blev sagt i et svar på det.
Der er ligesom sådan nogle rigtig gode politiske gummiord, ikke?
Altså, der er jo den der med i et vist omfang og langsigtet udviklingsbistand.
Og når man siger i et vist omfang, hvor mange milliarder snakker vi så om?
Men man kunne jo komme ud over det her.
Så ville vi gemme os bag konventionerne og sige: Det kan ikke lade sig gøre.
Der kunne man jo sætte en præmis.
Man kunne jo bare sortere projekterne igennem, inden man satte dem i gang.
Er det ikke fuldstændig korrekt?
Det var jo ret nemt løseligt, i hvert fald i et fremtidsperspektiv.
Henrik Frandsen (M), 2025-05-22:
Jamen det bliver jo sådan set det samme svar en gang til.
Altså, det er indskrevet i de regler, vi arbejder efter i dag.
Og der er ikke nogen af de udviklingslande, vi giver støtte til i dag, der ikke vil hjemtage deres egne borgere.
Så det er det samme svar en gang til.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-22:
Og tak til ordføreren for talen.
Mit spørgsmål går lidt i retning af det her fokus på menneskerettigheder og styrkelse af civilsamfund.
En af diskussionssporene handler om, hvordan man sørger for, at det bliver integreret i privatsektorindsatserne, og det, som fru Sascha Faxe var inde på.
Men noget andet er jo, hvordan vi generelt gør for at styrke menneskers ejerskab til deres egen politiske udvikling og deres engagement i bekæmpelse af korruption, fremme af demokrati, fremme af økonomisk udvikling og fremme af fred.
Hvordan ser Moderaterne på spørgsmålet om, hvordan vi styrker hele rettighedssporet, også med blik for de storpolitiske interesser, der er i at påvirke samfund i den modsatte retning?
Er det noget, som Moderaterne vil kæmpe for at vi måske også kan lave en øget indsats i forhold til i den kommende strategiperiode?
Vil ordføreren prøve at sætte nogle ord på, hvad man tænker der skal gøres fremadrettet?
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-05-22:
Og tak for talen og holdningstilkendegivelsen.
Jeg vil gerne stille et lidt uddybende spørgsmål om Liberal Alliances niveau, som ordføreren siger skal være 0,5 pct. af bni.
Lars-Christian Brask (LA), 2025-05-22:
Det dækker over al udviklingsbistand.
Claus Jørgensen (SF), 2025-05-22:
Tak for det.
Jeg vil fortsætte lidt i samme boldgade.
Klimaforandringerne udfordrer jo ikke kun i Danmark, men særlig på det afrikanske kontinent, hvor det bliver varmere og mere tørt.
Jeg har ved selvsyn set migranter i de nordafrikanske lande på vej mod Europa.
De lande gør alt, hvad de kan, for at holde migranterne tilbage.
Der er måske nogle, der slipper dem igennem.
Men man forestiller sig i hvert fald, at der kommer flere migranter over tid.
Hænger det, at vi skal skære ned i udviklingsbistanden til de her lande, sammen med, at vi gerne vil have færre migranter til Europa?
Lars-Christian Brask (LA), 2025-05-22:
Igen vil jeg sige, at det hele jo afhænger af, hvad det er, der ligger inde i maskinrummet – ikke så meget, hvilket oktantal den benzin, vi smider på, har.
Så forhandlingerne kommer for os til at dreje sig om, hvad det er, vi vil opnå, hvordan vi lykkes med det, og hvilke indsatsområder det så er, vi sætter ind på.
Claus Jørgensen (SF), 2025-05-22:
Jeg tror, at en nedskæring kun vil gøre det værre for de afrikanske lande.
De kæmper allerede nu med folk, der flygter op igennem Sahara og op til Algeriet.
Jeg har været i Algeriet og set hjemsendelsescentre osv.
Der bliver givet god støtte fra EU og FN.
Men med klimaforandringerne vil det kun blive værre, og de frygter, at det bliver endnu værre, og de er bekymrede over, om de kan holde migranterne tilbage på sigt.
Lars-Christian Brask (LA), 2025-05-22:
Igen vil jeg sige, at det handler om prioritering.
Hvis vi sørger for, at der er jobs, hvis vi sørger for, at der ikke er sult, og hvis vi sørger for, at der er uddannelse, er der også en større sandsynlighed for, at migranterne bliver der, hvor de er født og opvokset, og hvor kulturen passer bedre til dem, end at de begynder at udvandre.
Så det er en prioritering af, hvordan midlerne bliver brugt.
Henrik Frandsen (M), 2025-05-22:
Tak for ordet, formand.
Tak for en rigtig god redegørelse, en rigtig fyldestgørende redegørelse.
Jeg vil komme med lidt betragtninger set fra min lille pult.
Danmarks udviklingspolitik er et stærkt værktøj, når det gælder om at være med til at forme en mere bæredygtig og en retfærdig verden.
Redegørelsen fra udenrigsministeren viser, hvordan Danmark tager et globalt ansvar, lige fra støtte til Ukraine til grønne partnerskaber i Afrika.
Klimaet er en af vores tids største udfordringer, ikke mindst i udviklingslandene.
Redegørelsen understreger Danmarks rolle i at støtte udviklingslandenes klimaplaner.
Det gør vi gennem NDC-partnerskabet, hvor vi f.eks. sammen med Rwanda hjælper 92 lande med ambitiøse klimamål frem mod COP 30.
Det er vi i Moderaterne glade for, men vi vil gerne gå skridtet videre.
Det er et projekt, der leverer 14 pct. af landets el og skaber tusindvis af job.
Det er et fantastisk projekt.
Ved at understøtte lignende initiativer kan Danmark fremme grøn energi, der både bekæmper klimaforandringer og styrker økonomien i udviklingslandene.
Når det kommer til grønne investeringer, er grønne investeringer nøglen til bæredygtig udvikling.
Her viser redegørelsen, hvordan Investeringsfonden for Udviklingslande, IFU, mobiliserer milliarder til grøn infrastruktur.
Det ser vi bl.a. med de 3 mia. kr., som går til klimaprojekter via den asiatiske udviklingsbank.
Vi støtter denne tilgang og foreslår at styrke IFU's rolle yderligere.
Vi vil fremme partnerskaber mellem danske virksomheder og lokale aktører som f.eks. i Sydafrika, hvor 100 virksomheder har lært at reducere vandspild med dansk ekspertise.
Sådanne samarbejder skaber ikke kun miljømæssige gevinster, men også økonomisk vækst, og de øger dansk eksport.
I redegørelsen bliver der fremhævet en række projekter som f.eks. støtten til små og mellemstore virksomheder i Ukraine gennem IFU og forbedringer af arbejdsvilkårene i Bangladeshs tekstilindustri.
Vi ønsker også at udvide denne indsats.
F.eks. kan vi støtte flere mikrofinansieringsprogrammer som dem i Uganda, hvor 22.000 mennesker får øget indkomst gennem elektriske motorcykeltaxaer.
Det er en lille ting, men en stor gevinst.
Ved at give lokale iværksættere adgang til kapital og viden kan vi skabe job og styrke lokalsamfundene.
Danmarks støtte til civilsamfundet og FN's organisationer som UNDP, der fremmer ligestilling og politisk deltagelse, gør altså en forskel.
Demokrati er bare fundamentet under at skabe varig udvikling.
I Moderaterne ønsker vi at styrke dette arbejde, f.eks. ved at understøtte ungdomspaneler, som vi ser det i Kenya og i Uganda.
Det giver unge en stemme i udviklingsprojekter.
Vi foreslår også øget støtte til programmer, der sikrer retsstatsprincipper og frie medier, så vi kan bygge stærke demokratier, der modstår korruption og kan modstå undertrykkelse.
Vi ser kort sagt udviklingspolitik som en mulighed for at kombinere idealisme og pragmatisme.
Vi vil bruge Danmarks styrker, vores grønne teknologier, vores erhvervsliv og vores demokratiske værdier til at være med til at skabe en verden, der er grønnere, mere retfærdig og mere stabil.
Tak for ordet.
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-22:
Og tak til ordføreren for talen.
Altså, Turkanaprojektet er blevet dømt ulovligt ved en kenyansk domstol, fordi projektet har overtrådt oprindelige folks rettigheder.
Den dom er blevet stadfæstet her i foråret, og så sent som i den forgangne uge har der været en ulovligdømmelse af de klimakreditter, der bliver brugt der.
Så jeg er nysgerrig på, hvordan Moderaterne ser på oprindelige folks rettigheder i udviklingspolitikken, når man så aktivt støtter et projekt, der ved et lands domstol er kendt ulovligt.
Henrik Frandsen (M), 2025-05-22:
Nu er det jo som et eksempel på en måde at arbejde på, hvor man går ind og får fremmet den slags projekter.
Der er det jo et projekt, som har haft en stor effekt i Kenya.
Altså, det har det jo haft.
Men der er det så også helt afgørende, at man, når man laver den type af projekter, selvfølgelig også respekterer oprindelige folks rettigheder.
Jeg var ikke bekendt med, at det var blevet kendt ulovligt.
Det er jeg ikke stødt på nogen steder.
Så det er selvfølgelig uheldigt, at jeg bruger det som eksempel, men det skal ikke afholde mig fra ligesom at sige, at det faktisk er en god måde at arbejde på, fordi man jo netop får skabt en varig grøn omstilling.
14 pct. af energiproduktionen i et udviklingsland skabt med konkurrencedygtige metoder, hvad vindenergi jo er, syntes jeg var positivt, men selvfølgelig skal det være med respekt for oprindelige folks rettigheder.
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-22:
Jeg er jo altså også fuldstændig på, i forhold til at vi skal lave grøn omstilling, så det er slet ikke der, den ligger.
Men jeg vil sige, at det har været en offentligt kendt historie.
Den var også kendt, allerede før udvalget var på rejse i Kenya.
Den måde at arbejde på har den risiko, ikke kun i Afrika.
Vi ser det jo også i Nordnorge, op mod Sameland, hvor vi har haft lignende historier, og hvor man har fundet nogle løsninger på det, som man ikke har valgt at lægge ned over projektet i Kenya.
Så jeg er ret nysgerrig på, hvordan vi undgår det.
Altså, hvordan vil Moderaterne være med til at sikre det?
For det er en meget stor risiko med den her arbejdsmodel.
Henrik Frandsen (M), 2025-05-22:
Jamen jo større risiko, jo større omhyggelighed,
vil jeg sige.
Det er jo vigtigt, at man har et blik for, at man, når man laver store projekter i udviklingslande, også respekterer oprindelige folks rettigheder.
Jeg vil gerne gentage, at det selvfølgelig er meget uheldigt, at det så er blevet kendt ulovligt, og at man ikke har respekteret det der.
Men igen må jeg sige, at jeg ikke var bevidst om det; jeg var ikke med på den udvalgsrejse, så jeg er ikke stødt på det der.
Søren Søndergaard (EL), 2025-05-22:
Nu tror jeg heller ikke, at jeg nævnte, at vi skulle være fuldstændig uafhængige af USA, eller at vi ikke skulle handle med USA, eller at vi ikke skulle spille fodbold med dem.
Altså, det var sådan set ikke det, jeg nævnte.
Jeg konstaterer bare, at Amerika er gået ind og har lukket for Den Internationale Straffedomstols konto.
Vi har F-16-fly i Danmark, som vi ikke kan bruge, medmindre USA giver tilladelse til det.
Vi er på alle måder fuldstændig afhængige af USA.
Vi har set, hvordan USA er gået ind i forhold til Ukraine og ville lukke for Starlink med katastrofale resultater til følge.
Så kunne man vel forlange, at man sagde, at det er en selvstændig opgave for det danske formandskab at arbejde for en strategisk uafhængighed.
Henrik Møller (S), 2025-05-22:
Hvis man skal tage udgangspunkt i noget af det, som jeg nævnte i forhold til det sikkerhedspolitiske, er det jo en af de der strategiske linjer, der ligger, altså at vi med den usikkerhed, der er, jo er lidt i tvivl om, hvad der sker i forhold til NATO-sporet, som vi sådan set stadig gerne vil være en del af, og der er USA sådan set også stadig en del af det her.
Så jeg synes, at vi på nogle områder egentlig snakker om, at vi har sådan en selvstændighed.
Men det er jo ikke en afvisning af USA, og det har vi, som jeg siger, heller ikke drøftet.
Lise Bech (DD), 2025-05-22:
Tak for det, og tak til ministeren.
Jeg er glad for, at ministeren siger, at han støtter grundtanken omkring det her også, og at man måske også kunne lave en beretning på det.
Men det handler jo ikke udelukkende om de værnepligtige, der kommer ind i forsvaret.
Det handler også om dem, der eventuelt trækker frinummer, eller dem, der bliver erklæret ikkeegnet, men som egentlig rigtig gerne vil gøre noget for Danmark.
Derfor synes jeg stadig væk, det er en god idé, at de ligesom introduceres til, hvad hjemmeværnet er, og hvad hjemmeværnet kan.
Det er altså ikke det samme som at læse en eller anden folder eller pjece om det på Forsvarets Dag.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-05-22:
Jeg forstår udmærket godt de betragtninger, som ordføreren gør sig, men jeg tror nu alligevel stadig væk ikke, at det er den mest fornuftige anvendelse af ressourcerne i forbindelse med Forsvarets Dag.
Når det er sagt, er jeg åben over for at diskutere, hvordan man i yderligere omfang så kan styrke informationerne omkring hjemmeværnet.
Lise Bech (DD), 2025-05-22:
Det kan vi helt sikkert, og jeg er da også glad for den tilkendegivelse.
Jeg vil bare sige, at selv om hovedparten i hjemmeværnet er frivillige, har vi jo fastansatte.
Vi har jo rent faktisk nogle, der er på arbejde hver dag for hjemmeværnet.
Vi kunne måske bruge nogle af dem.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-05-22:
Jeg har sådan set ikke besluttet mig for at skulle være på tværs.
Jeg vil faktisk gerne have en helt fornuftig diskussion af det her spørgsmål omkring det at styrke hjemmeværnet.
Jeg mener, der er meget, meget store potentialer i at styrke hjemmeværnet, ikke mindst også med den store tilslutning, der i øjeblikket er til hjemmeværnet.
Det må vi jo prøve at se på hvordan vi bedst muligt understøtter.
Så det er jeg villig til at diskutere.