runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-06-18:
Fra IA's side tror vi, at viden og dialog er afgørende i forhold til også at bryde nogle af de her fordomme, der er om grønlændere.
Der har jo også været de her mange demonstrationer i forhold til Black Lives Matter, og jeg ved også, at der er rigtig mange i Grønland, som også ser en form for hyggeracisme, kan man kalde det, i forhold til grønlændere, der bor i Danmark.
Der tror jeg bare, at det er enormt vigtigt, at vi sikrer, at der kommer meget mere viden ud om det moderne grønlandske samfund, så vi får slået ned på nogle af de ting, som er uacceptable.
Jeg håber virkelig, at regeringen og Folketinget vil sætte mere fokus på at tage nogle selvstændige initiativer i forhold til billedet af grønlændere i Danmark, så det bliver mere nuanceret end det, vi ser i dag.
Søren Espersen (DF), 2020-06-18:
Selvfølgelig, det er jeg fuldstændig enig i.
Der skal nuancer i det her, og der skal være orden i den måde, vi taler om hinanden på og til hinanden på.
Det mener jeg bestemt også.
Jeg kunne også godt tænke mig den modsatte situation: I Grønland er der for tiden mange danskere, der måske er der som håndværkere i en kortere periode, som har vældig svært ved at undgå at blive råbt ad på gaden osv.
Der er et misforhold, en mistillid specielt imellem Danmark og Grønland.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-06-18:
Nu sagde ordføreren, at der var større opbakning til og interesse for rigsfællesskabet før.
Det ved jeg ikke om er helt rigtigt.
For 20 år siden var Færøerne jo på vej ud af rigsfællesskabet, og meningsmålinger i Danmark viste, at næsten 70 pct. af befolkningen, tror jeg det var, ønskede Færøerne ud af rigsfællesskabet.
Det er blevet bedre end dengang i hvert fald.
I forhold til det der med studieture til Prag, hvis man løfter det op på et politisk niveau og vender blikket mod nord, kan man sige, at det vel også er en udfordring, at man udenrigspolitisk i Danmark måske ikke engagerer sig så voldsomt meget.
Man bruger så vanvittig mange ressourcer i Mellemøsten i stedet for at kigge nordpå og bruge ressourcerne der, hvor riget befinder sig.
Så lige en sidste ting, og det er, at når hr. Martin Lidegaard og hr. Søren Espersen mødes om den her fremtidsvision, vil jeg være taknemlig, hvis jeg får en indbydelse til det.
Søren Espersen (DF), 2020-06-18:
Jamen hr. Sjúrður Skaale er hermed udnævnt til formand og initiativtager – tak for det.
Så vil vi være meget godt betjent.
Jeg vidste ikke det her med, at vi var så interesseret i at komme af med færingerne dengang – det vil jeg lige læse lidt op på.
Der må have været et eller andet.
Det kan have været den der sag fra Klaksvik, hvor der kom lidt panik i sagerne, der har gjort det hele.
Var det ikke en dyrlæge?
Det tror jeg det var?
Eller en læge?
Sjúrður Skaale (JF), 2020-06-18:
Der var, som ordføreren vil erindre, en banksag.
Der var en total mistillid, man talte ikke sammen op gennem 1980'erne.
Man gik fuldstændig skævt af hinanden og gad ikke hinanden mere.
Det var det, som var grunden dengang.
Det gik jo helt galt.
Søren Espersen (DF), 2020-06-18:
Jeg har ikke nogen bemærkninger til det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-06-18:
Tak til ordføreren, og også tak til formanden.
Det er jo sådan set en ret interessant debat, og noget af det, som vi efterlyser fra IA, er en definition på, hvad sikkerhedspolitik egentlig er, for hvis vi havde det, tror jeg måske også, vi stod lidt i en anden situation.
Det at finde balancen imellem det at have respekt for hjemtagne områder, altså for, at Grønland selvfølgelig selv skal tage sig af det, og så det, at der kan være nogle sikkerhedsmæssige hensyn, synes jeg sådan set er en ret vigtig og central diskussion i Folketinget.
I forhold til spørgsmålet om Kina er det jo sådan, at amerikanerne siger, at tilstedeværelse er lig med indflydelse.
Derfor har jeg faktisk også selv stillet spørgsmålet i forhold til pressen: Hvad hvis Kina kom med et dobbelt så stort beløb?
Hvad ville Grønland så egentlig sige?
Og det er jo egentlig mere interessant at høre, hvad naalakkersuisut vil sige, end at høre, hvad regeringen vil sige.
Og der har været den debat om, om der overhovedet er behov for en screeningsmekanisme, hvis der er fri bane, og det er sådan set også det, jeg hører fra ordføreren.
Søren Espersen (DF), 2020-06-18:
Sådan et spørgsmål vil jeg ikke lige nødvendigvis tage stilling til.
Jeg var selv som sagt med i Selvstyrekommissionen.
Vi havde 17 møder, og der tror jeg egentlig man fik en fornemmelse af alle de muligheder, der egentlig er, men som sådan egentlig bare står i en bog nu inde på en hylde.
Der fik vi mulighed for i en parlamentarisk kreds at diskutere det her.
Det var en fabelagtig oplevelse at være med til, og jeg synes, at alle de partier virkelig gjorde en indsats, både fra Danmark og Grønlands side; Færøerne var så ikke med i den diskussion.
Men ja, muligheden skal udforskes, og vi skal også lære hinanden bedre at kende.
For det er som sagt ved at smuldre.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-06-18:
Tak for det.
Det kunne nemlig også være interessant at udforske den fremtidige konstruktion af det, vi kan kalde det her fællesskab.
Lad os nu lege med ideen om – og nu snakker vi også om udenrigs- og sikkerhedspolitik – at det ikke længere kun er hverken Grønland eller Færøerne, der skal afgive noget af deres suverænitet til Danmark.
Hvad hvis det er alle lande, der afgiver suverænitet til en ny konstruktion, der hedder, lad os sige et fællesskab af de tre lande?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-06-18:
Mange tak til udenrigsministeren.
Jeg vil fortsætte den gode tone og starte med at rose udenrigsministeren for håndteringen af sagen, for jeg synes faktisk, at man fra regeringens side har været rigtig god til i den her sag ligesom at have respekt for, at Grønland også skal have noget at skulle have sagt i forhold til hjemtagne områder.
Så tusind tak for det.
Men så vil jeg også gerne stille et spørgsmål, for noget af det, som bekymrer os lidt, og som vi hører fra naalakkersuisut, er, at man ikke ønsker fælles retningslinjer i forhold til screening af investeringer udefra, og der kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad regeringen mener om det.
Jeppe Kofod (S), 2020-06-18:
Som sagt arbejder vi i regeringen på en ordning for screening af udenlandske investeringer ud fra sikkerhedshensyn, og det er jo et værktøj, som vi skal udvikle, og som vil minimere de her potentielle sikkerhedsrisici uden at sætte unødige barrierer op for den økonomiske udvikling.
Det er der, balancepunktet ligger.
Grønland og Færøerne deltager som observatører i det her arbejde, og det synes jeg skal være den måde, vi gør det på.
Så når vi frem til et resultat, og vi kommer til at fremsætte forslag til lovgivning i næste samling her i Folketingssalen fra dansk side.
Men ønsket er, at vi kigger ind i verden og ser på, hvordan vi i fællesskab kan varetage vores sikkerhedsinteresser, for der er selvfølgelig sikkerhedsinteresser – vi lever i en verden, hvor kritisk infrastruktur er noget, som vi skal have øje for hvordan vi sikrer.
Og den moderne teknologi har jo også udvidet området for, hvad kritisk infrastruktur er.
Så det er sådan nogle ting, vi kommer til at arbejde sammen om.
Og jeg har stor tillid til, at vi i de tre rigsdele finder nogle fælles løsninger.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-06-18:
Mange tak for svaret.
Og det er jo særlig ud fra det, vi har oplevet igennem historien, altså man nogle gange får at vide, at det her er altså sikkerhedspolitik, så der må vi gå ind og blande os fra dansk side, hvor man egentlig fra grønlandsk side så det som et hjemtaget område.
Så det kunne jeg godt tænke mig at høre om regeringen er åben over for.
Mange tak.
Jeppe Kofod (S), 2020-06-18:
Det gælder Danmark, Grønland og Færøerne – vi har jo de samme mål.
Og det er et arbejde, der pågår.
Jeg nævnte også, at EU har lavet nogle forskellige anbefalinger i forhold til det, som vi kan læne os op ad.
Så det ser jeg meget frem til.
Jeg tror som sagt, det er vigtigt, at vi i rigsfællesskabet håndterer det her sammen.
Søren Espersen (DF), 2020-06-18:
Mange tak til alle, der har været med i den her debat.
Jeg synes, det har været spændende.
Og igen også tak til udenrigsministeren og fru Annette Lind for det arbejde, man har haft med at samle Folketinget her.
Jeg synes, det er et godt forslag til vedtagelse, vi har fået.
Jeg vil sige, at jeg tager USA's fornyede engagement i Grønland meget, meget alvorligt, og jeg beder om, at det ikke bliver undervurderet.
Det kan være på godt og ondt.
Der er jo både gode ting og dårlige ting, men man skal virkelig lægge mærke til, hvad det er, der foregår i øjeblikket, og ikke bare skubbe det hen og sige: Det hele skal nok gå det, og vi finder ud af det.
Jeg mener, at der er behov for et langt dybere samarbejde de tre lande i rigsfællesskabet imellem.
Fru Aki-Matilda Høegh-Dam var selv inde på det, da hun netop sagde, at det er væsentligt, at det her er en fælles opgave, som skal løses.
Det er fint, at statsministeren har rigsmøder, og også at ministrene af og til har nogle sporadiske besøg og diskussioner med deres kollegaer i de to lande, men det er ikke nok.
Jeg kan huske, at hr. Martin Lidegaard er kommet – jeg har også drøftet det med ham – med en idé om at få et eller andet parlamentarisk forum, fordi vi ikke kender hinanden mere.
Det, der foregår i øjeblikket, er, som jeg ser det, at rigsfællesskabet smuldrer for øjnene af os, og det tragiske er, at flere og flere i alle tre lande er ligeglade.
Det oplever jeg, når jeg kommer ud og vi undtagelsesvis taler om rigsfællesskabet og Grønland med folk.
De er ligeglade, og det samme med de mange kontakter, jeg har både i Grønland og på Færøerne.
Det er ved at smuldre, og vi synes ikke rigtig at tage det alvorligt, og det er jeg rigtig ked af.
Så rigsfællesskabet – det har fru Nauja Lynge, som har lavet nogle gode kronikker omkring det, også været inde på – skal simpelt hen genskabes, for det fungerer ikke mere.
Der var trods alt altid et engagement før, synes jeg, de tre lande imellem.
Jeg kan huske, da jeg var ung – det er godt nok mange år siden – var der en anden form for engagement i det, end man har nu, hvor man virkelig kunne spørge enhver skoledreng og -pige, hvad de syntes om det, og det var så en del, som man ikke ville undvære.
I dag oplever jeg nærmest opgivenhed lige for øjnene af os.
Jeg vil tage initiativ
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-06-18:
Tak for ordet, og tak for det, ordføreren sagde.
Jeg kan godt mærke, at der er nogle ting, vi godt kan være enige om, men det er, som om vi taler lidt forbi hinanden.
Og det er også nogle gange det, jeg mærker ofte sker, når vi prøver at debattere, hvad rigsfællesskabet står for.
Det samme sker, når vi prøver at debattere statsdannelse.
For når vi fra Siumut snakker om statsdannelse, betyder det jo ikke, at vi gerne vil udelukke Danmark fra et samarbejde eller et tættere samarbejde på nogle andre områder måske.
Det betyder bare, at vi ønsker et mere ligeværdigt forhold, og det, at f.eks. Grønland i det her tilfælde nu åbner sig op for resten af verden og ikke længere kun fokuserer på Danmark, er ikke ensbetydende med, at Danmark så bliver ekskluderet.
Og jeg synes, at den her udvikling faktisk er med til at skabe en større grobund for et stærkere samarbejde med Danmark uanset statsdannelse.
Søren Espersen (DF), 2020-06-18:
Jamen det kunne bestemt være en vej.
Altså, jeg synes, at det væsentlige i det, fru Aki-Matilda Høegh-Dam siger, er, at det er et ligeværdigt forhold, og det er vi jo alle sammen også interesserede i.
Altså, på den måde er det jo ikke historieundervisning længere, hvor det var en helt naturlig ting, at det drøftede man overhovedet ikke med hverken grønlændere eller færinger, dengang det her system startede.
Det er i hvert fald nødvendigt, at det sker her.
Jeg talte jeg med hr. Christian Juhl her om, at man eksempelvis gerne vil inddrage Grønland og Færøerne i arktiske beslutninger, også de udenrigs- og sikkerhedspolitiske.
For man kan sige: Hvad gavn skulle vi have af det modsatte?
Altså, jeg ser da gerne, at der er et virkelig tæt samarbejde, når det drejer sig om Arktis, også i Danmarks forsvar i øvrigt.
Altså, det er rigets forsvar, og det er væsentligt, at vi for alvor arbejder sammen.
Så ja, det vil være en mulig måde at gøre det på.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-06-18:
Derfor kan jeg også berolige og sige, at hverken Venstre eller Venstres udenrigsordfører på noget tidspunkt har sagt, at man skulle sige nej til sådan en aftale med amerikanerne.
Det, jeg bare hele tiden har sagt, er, hvor vigtig den her balancegang er rent diplomatisk, og at det derfor er vigtigt, at den danske regering sidder med ved bordet i hele forhandlingsforløbet – og der er der meget stor diskussion om at have eller ikke have, men den kan vi tage et andet sted, i Det Udenrigspolitiske Nævn – og dernæst er jeg nervøs for, hvad det danner af præcedens i forhold til mere østligt liggende lande.
Det er der, min frygt ligger.
Men selve den konkrete aftale – det sagde jeg faktisk også i min tale – er jeg faktisk positiv over for.
Jeg er bare nervøs for alt det, der sker ved siden af, og hvad det danner af præcedens.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-06-18:
Ja, netop fordi det er så lille et beløb, så undrer det mig også, at Dansk Folkeparti lægger så stor politisk betydning i det, for det er jo småpenge.
Nu er det sådan, at NATO har brug for Grønland, og at NATO har brug for opbakning fra den grønlandske befolkning og det grønlandske politiske system.
Hidtil har det været således, at man i Grønland har set amerikanske fly, man har set amerikanske baser og amerikanske soldater og ikke meget mere end det.
Kan det ikke tænkes, at det i NATO's store billede er en fordel, at man i Grønland ser andet til den vestlige alliance end kun militært isenkram?
Søren Espersen (DF), 2020-06-18:
Jo, jo, jeg mener, det er væsentligt på baggrund af det her.
For jeg forstår, at den amerikanske interesse vil blive stærkere og stærkere, og det er helt sikkert, at man også vil investere i måske amerikanske flådefartøjer.
Det har vi ikke set endnu på vej derop, men det vil jeg begræde og sige, at vi så må opruste på den måde og sørge for, at der er det til rådighed, som der skal være.
Vi har i for mange år forsømt det i stor stil.
Når det blev udråbt til at være et kæmpestort beløb, var det på grund af alt den der pump and circumstance, der fulgte med det beløb – det var jo derfor.
Jeg ved ikke, hvad andre sagde, men jeg undrede mig over, at der var sådan en ståhej over så lidt.
Men det skabte amerikanerne altså selv ved at være til stede med op til flere repræsentanter, inklusive ambassadøren.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-06-18:
Tak for det, og tak for talen.
Bare lige for at få præciseret det, som jeg fik som svar fra udenrigsministeren på mit spørgsmål i første runde, vil jeg gerne høre, hvad Socialdemokratiet som parti mener, hvis Kina eller Rusland banker på døren i morgen og laver en eller anden form for hjælpepakke til den grønlandske lokale regering.
Er det så Socialdemokratiets vurdering, at det er helt o.k., og det vil man ikke blande sig i?
Søren Espersen (DF), 2020-06-18:
Jo, jeg vil da ikke afvise, at enhver ytring har en eller anden reaktion, altså at der kommer et eller andet ud af enhver ytring, hvad enten man optræder på den ene eller den anden måde.
Så det tror jeg er rigtigt, og det er da et meget lille beløb.
Som jeg sagde, er det 62 gange mindre end det beløb, som Danmark yder i bloktilskud hvert år.
Så det er et ufatteligt lille beløb, der ikke kan bruges til noget som helst, og som slet ikke er i harmoni med, at amerikanerne har lavet et konsulat i Nuuk med vistnok 10-11 mand ansat og meget stort slået op, og som nu i øvrigt – forstår jeg – har fået til huse ved Arktisk Kommando.
Men det er jo et ufattelig lille beløb, og det var derfor, jeg undrede mig over den store glæde, der var.
Altså, det er ligesom at håbe på at få en gave juleaften, og så ligger der en eller anden lille kedelig sten, man kan trække rundt med.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-06-18:
Så svaret er ja.
Der må jeg indrømme, at jeg godt nok vil sige, at alle mine alarmklokker begynder at ringe, for så er det jo lige præcis, at alt vil kunne ske, når man geopolitisk jo også åbner op for en helt ny slagmark; nemlig en slagmark, hvor nogle lande vil gå ind og markere sig på en helt anden måde, end vi har set indtil videre.
Altså, jeg og Venstre er ekstremt nervøse for, at hvis kinesiske investeringer og hjælpepakker og lignende begynder at komme ind på den måde, jamen så er det, at vi begynder at kunne se en fuldstændig skævvridning geopolitisk.
Men tak for et klart svar – jeg er bare dybt, dybt uenig.
Annette Lind (S), 2020-06-18:
Jamen igen: Det, der står i selvstyreloven, står jo i selvstyreloven, og derfor skal man selvfølgelig respektere det.
Søren Espersen (DF), 2020-06-18:
Jeg synes, det er interessant med det her beløb, og det er altså beløbets størrelse, vi snakker om: Hvor meget kan man egentlig få for 82 mio. kr.?
USA nævner minedrift, turisme, infrastruktur, erhverv.
Altså, 82 mio. kr. er nogenlunde det, det koster at lave en helikopterlandingsplads; bare for sådan en lille en er det cirka beløbet.
Og det er jo ikke meget, der kan sættes i gang for det.
Er Socialdemokratiets ordfører ikke enig med mig i, at det er en meget pauver gave at få under så stor ståhej?
Annette Lind (S), 2020-06-18:
Nu siger han, at det er en gave.
Jeg siger, at det er en økonomisk pakke, og dermed er det også op til amerikanerne sammen med grønlænderne at finde ud af, hvad den her pakke skal bruges til.
Jamen det er sådan, at det her er civile projekter, og om civile projekter står der i selvstyreloven, at på hjemtagne områder kan grønlænderne mødes med andre samarbejdspartnere.
Så det må jo være fuldstændig inden for lovens rammer og selvstyrelovens rammer.
Søren Espersen (DF), 2020-06-18:
Jeg betragter Grønland som et velfærdssamfund og et vestligt demokrati.
I forhold til det med at sætte under administration var det ikke det grønlandske selvstyre, jeg var interesseret i at sætte under administration.
Det var socialvæsenet, som havde fejlet i stor stil, og der blev sat en hel masse ind i et samarbejde mellem den grønlandske regering og den danske regering, så tingene nu synes at være på vej i en helt anden retning, end de var for et par år siden.
Det tror jeg også godt at hr. Christian Juhl kan huske.
Christian Juhl (EL), 2020-06-18:
Nu er jeg nok i tvivl om, om vi er nået hele vejen allerede, hvad angår udsatte grønlandske børn.
Der er søreme godt nok lang vej igen, og det skal vi arbejde videre med.
Men jeg synes, det er ganske mærkeligt, at ordføreren det ene øjeblik mener, at landet skulle sættes under administration, og det andet øjeblik, at det er et super velfærdssamfund, som bestemt ikke skal tage imod almisser fra USA.
Jeg vil ikke blande mig i, om grønlænderne tager imod nogle få millioner fra USA.
Jeg ved godt, hvorfor USA gør det – og det er vi nok enige om – men jeg vil da ikke tage sådan på vej bare for sådan en detalje som den.
Det er jo trods alt kun nogle penge, som er brugt i løbet af ret kort tid.
Søren Espersen (DF), 2020-06-18:
Nej, for hr. Christian Juhl blander sig jo aldrig nogen sinde i grønlandsk politik.
Hr. Christian Juhl har jo aldrig nogen sinde udtrykt nogen form for kritik af Grønlands regering og Landsting, som vi er i rigsfællesskab med, for det mener hr. Christian Juhl er koloniherreagtigt.
Og med stor berøringsangst holder han sig langt væk fra det igen og igen – også i dag i det spørgsmål, der blev stillet lige før – og siger: Vi skal overhovedet ikke blande os, det ordner grønlænderne selv.
Derfor er det, det går, som det gør, og derfor får det hele lov til at flyde.
Derfor efterlyser jeg venstrefløjspolitikere, der også kan stille krav, ligesom vi gør i alle andre sammenhænge i det her demokratiske kongerige, som vi er i.
Vi skal blande os i alting i forhold til hinanden.
Det er derfor, vi har et rigsfællesskab.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-06-18:
Tak for at tage debatten op, og også tak for indledningen.
Jeg synes jo, det er vigtigt at huske på, at der har været en proces forud for den her pakke.
Trump udtrykte et ønske om at købe Grønland, og det blev jo meget tydeligt, at Grønland er grønlandsk, og at vi sådan set står sammen om, at Grønland er grønlandsk, og at Grønland hellere vil være en del af rigsfællesskabet end at være amerikansk.
Derfor genkender jeg ikke nødvendigvis det billede, som hr. Søren Espersen prøver at stille op, i forhold til at vi står svagere.
For jeg synes måske også på mange måder, at man fra grønlandsk side mere tydeligt har givet udtryk for, hvor det er, vi står nu.
Det er ikke ensbetydende med, at vi nødvendigvis vil være i et rigsfællesskab for altid, men det er her, vi står nu, og det er her, vi helst vil stå, og det kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens kommentar til.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-06-18:
Tak for det, og tak for talen.
Den var jo meget direkte og uden nogen berøringsangst.
Det sætter jeg pris på.
Jeg ser det som et udtryk for respekt for Grønland, at man så er så direkte, som man er.
Det er rigtigt, som ordføreren siger, at der jo er tale om et meget, meget lille beløb, og der bliver endda givet en stor del af det til amerikanske rådgivere.
Så det er et minimalt beløb.
Men er det ikke blevet gjort til noget stort politisk, bl.a. af ordføreren selv, ved at blæse så meget politisk betydning i det?
Er det ikke derfor, det er blevet så enormt i debatten?
Og er ordføreren ikke bange for, i og med at bl.a. ordføreren selv taler så meget om det her som noget forkert, at han på den måde ligesom hælder vand på de politikeres mølle, som ønsker at komme ud af rigsfællesskabet, fordi man siger: Se, danskerne tillader jo ikke engang, at vi på overtagne sagsområder får et lille samarbejde om 83 mio. med USA, det kan ikke accepteres?
Kan det ikke være med til at beskadige rigsfællesskabet?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-06-18:
Jeg deler sådan set ordførerens kommentar.
Jeg tænker ikke, at Grønland kan jages ind i favnen på nogen, heller ikke på USA, men det er Grønland selv, der beslutter, hvad det er, man gerne vil.
Det interessante er sådan set også den interne debat her i Danmark og her i Folketinget i forhold til, hvordan danske politikere reagerer på det her.
For det var jo et wakeupcall, det må man jo erkende.
Søren Espersen (DF), 2020-06-18:
Må jeg få spørgsmålet igen?
For jeg tror ikke helt, jeg fik det, bare lige den sidste del af det?
Er det okay med formanden?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-06-18:
Mange tak.
Jeg kan spørge mere klart: Er ordføreren enig i, at vi har en opgave i at løse de 32 områder, der står i selvstyreloven, bedre end det, vi gør i dag, og at det var et wakeupcall, dengang der var den amerikanske interesse?