runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-12-10:
Jeg vil gerne følge op, hvor SF slap: Hvad er det for et problem, som Socialdemokratiet gerne vil fikse?
En ting er den stigende alder, og det er jo velfærdsforliget, der ligger til grund for den, men det, som jeg hører Socialdemokratiet nævne igen og igen, er den her retfærdighed: Hvor mange år har man på pension?
Og det varierer jo, og det vil variere, uanset velfærdsforliget, og hvor hurtigt det stiger.
Men der er jo, som statsministeren selv kom ind på, stor spredning i alle grupperne.
Men den allerstørste faktor er faktisk køn.
En 40-årig kvinde vil i dag gennemsnitligt have 5 år mere på en tilbagetrækningsordning end en mand.
Det er den allerstørste enkeltstående faktor inden for pensionsspredningen.
Hverken Socialdemokratiet, Venstre eller Moderaterne kunne ved sidste debat i salen afvise, at man ville lave en differentieret pensionsalder på baggrund af køn.
Kan statsministeren gøre det?
Mette Frederiksen (S), 2024-12-10:
Der pågår en diskussion i Folketinget om politikeres løn og pensionsforhold.
Jeg synes generelt, man skal have gode pensionsforhold i Danmark.
Det er derfor, vi har fået opbygget arbejdsmarkedspensionerne.
Vi som politikere er i en lidt anden situation, som vi selvfølgelig løbende skal forholde os til ret og rimelighed i, men jeg synes sådan set, at alle skal kunne kigge ind i en pensionsalder, der er god.
Og så er det jo ret vildt at stille sig op som repræsentant for Dansk Folkeparti med den her sang, når man ved, at det er Dansk Folkeparti, der de facto har afskaffet efterlønnen sammen med en borgerlig regering – de facto afskaffet efterlønnen, så vi andre efterfølgende i virkeligheden måtte rydde op efter nogle borgerlige partier og lave Arnepensionen.
Det var så godt, at Dansk Folkeparti stemte for det.
Men at holde den der tale, når man de facto har afskaffet efterlønnen, som var vigtig for rigtig mange lønmodtagere, er ret vildt.
Så nævner man social- og sundhedsassistenterne.
Nu er det sådan set de regeringer, jeg har været i spidsen for, der har sikret et lønløft for social- og sundhedsassistenterne.
Jeg ved ikke, om DF støttede det, men jeg ved, det var os, der stod bag det.
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-10:
Tak for at komme her i dag.
Det er der jo i hvert fald nogle danskere, der har fundet ud af, eksempelvis de 16.000 bureaukrater, der er blevet ansat i løbet af statsministerens tid i Statsministeriet.
Men nogle, der måske knap så meget har bemærket det, er mine gamle kollegaer, lagerarbejdere, håndværkere og sosu'er, som måske synes, at svaret på, hvordan deres fremtid i virkeligheden ser ud, lader vente på sig.
Så får vi nogle konkrete svar til dem i dag om, hvordan deres fremtid ser ud?
Så kunne jeg i virkeligheden også godt tænke mig at prøve at spørge ind til statsministerens egen pension.
Hvordan vurderer statsministeren den?
Er den fair, er den rimelig?
Hvor meget lader pensionskassen vente på sig, når statsministeren en dag skal på pension, og vil statsministeren vurdere den som værende fair og ret og rimelig?
Mette Frederiksen (S), 2024-12-10:
Jeg synes, der er flere ting, der er vigtige.
Jeg tror, at jeg indledningsvis gerne vil sige, at vi jo er meget, meget forskellige i vores arbejdsliv.
Selv inden for de samme brancher har folk oplevet et forskelligt arbejdsliv.
Jeg har mødt social- og sundhedsassistenter over 70 år, som gerne vil blive ved med at arbejde.
Det er jo vidunderligt.
Så har jeg mødt andre social- og sundhedsassistenter, der har fået ødelagt deres kroppe på grund af forkerte løft eller en arbejdsskade eller noget tredje.
Jeg synes, der er grund til at glæde sig over alle de seniorer, der ønsker at blive ved med at arbejde.
Det er der faktisk flere seniorer der gør.
Vi har også fjernet nogle modregningsregler, der gør, at incitamentet til at blive ved med at arbejde er blevet større.
Det er jo kun godt.
Når vi er optaget af, hvordan forholdene generelt er, er det selvfølgelig i særlig grad med henblik på dem, der har de hårdeste arbejdsliv, og som ikke bare kan blive ved, og hvor svaret ikke kan være, at man skal tage Panodiler for at kunne lege med sine børnebørn en dag.
Så det er der, vi kigger.
Jeg tror så i det hele taget, vi i Danmark også skal blive bedre til at give folk muligheden for at kunne skifte fag undervejs.
For der er selvfølgelig nogle fag, det er lettere at være i, når man kommer op i årene, end andre.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-12-10:
Jeg er glad for de ord, statsministeren siger om økonomisk ansvarlighed, og at det jo ikke er i modsætning til rimelighed og retfærdighed.
Det er jeg helt enig i.
Der er jo også et vigtigt ord i det her, der hedder politiske prioriteringer.
Er man villig til at prioritere en mere rimelig og retfærdig pension, eller mener man, at der er andre prioriteter, der kommer over?
Mener man, at skattelettelser er vigtigere end bedre pensionsvilkår?
Det er jo en politisk debat herinde.
Men jeg vil også gerne spørge om, hvad det er for nogle problemer i pensionssystemet, som statsministeren gerne vil prioritere at fikse.
Jeg hører udfordringen med dem med hårdest arbejdsliv og med længst arbejdsliv.
Der er jo også en udfordring med, om man kan øge pensionsalderen med den indeksering, der ligger i dag.
Bliver vi så meget sundere, som vi havde regnet med, da man lavede velfærdsforliget?
Og så er der jo den sidste prioritering, som er den økonomiske ulighed.
Det her er jo en hård grænse for dem, som ikke har meget.
Det er afgørende, hvad vi beslutter her.
Men dem, der selv har penge, kan jo vælge at trække sig før tid.
Hvad er det for nogle af de problemer, statsministeren prioriterer?
Morten Messerschmidt (DF), 2024-12-10:
Tak, formand.
Min far er struktør, og hvis man ikke lige ved, hvad en struktør laver, så er det dem, der graver ud til kloakker og fundamenter osv.
Det er et slidsomt job, når det er varmt, og når det er koldt.
Der er måske lige et par måneder om året, hvor det kan være behageligt, men ellers kan der faktisk godt være nogle trælse dage.
Jeg har været sammen med min far her til mortensaften, og han fortalte mig, at nu havde han besluttet sig for at stoppe.
Han havde søgt Arnepension og fået afslag; han havde søgt seniorpension og fået afslag.
Men heldigvis har han igennem hele sit liv vist en sparsommelighed, hvor han har sparet sammen på en kapitalpension, ikke meget, men nok til, at han og hans kone lige kan få det til at passe i det halvandet år, der er, frem til at han så kan gå på folkepension.
Det kom, må jeg sige, lidt som en overraskelse for mig, for min far er en robust fyr, ja, nærmest det modsatte af mig rent fysisk, og derfor var det sådan helt fremmed for mig, at han ikke længere skulle arbejde.
Men der er simpelt hen for mange dage, hvor det er Panodilerne og ikke lysten, der holder ham kørende.
Når jeg indleder med det her i min begrundelse, er det, fordi det på mange måder er personer som Carsten, min far, der er omdrejningspunktet for forhåbentlig den næste times – eller mere – debat.
Vi var og er i Dansk Folkeparti stolte af at have været med til både at lave det, der lidt folkeligt kaldes Arneordningen, og seniorpensionen, altså de tilbagetrækningsordninger, der gør, at når man ikke kan mere, er der en vej ud, selv om man ikke har nået sin pensionsalder.
Men vi må også se i øjnene, at den aftale, der ligger, hvor pensionsalderen jo bare stiger og stiger, og hvor vi forventeligt her umiddelbart efter nytår skal stemme om endnu en stigning, godt nok først med effekt senere, men alligevel en stigning til 70 år, er noget, der får en betydning og har en betydning for rigtig, rigtig mange mennesker.
Derfor var det noget, vi kvitterede positivt for, da statsministeren i sommer kom med en melding om, at den automatiske stigning var man nødt til at se på.
Som man kan konstatere på forespørgslens nummer, er det jo ganske lang tid siden, vi har bedt om den her debat.
Jeg tror, det var i august, statsministeren kom med sine tanker, eller rettere annoncerede, at hun ville komme med nogle tanker, for tankerne har vi så ikke hørt endnu.
Og allerede da Folketinget samledes, bad vi om den her debat, og det er derfor, den hedder F 2.
Så håber jeg også, at de 4 måneder, der er gået, siden statsministeren annoncerede, at hun ville komme med tanker, har ført til, at hun rent faktisk i dag kan komme med nogle tanker om, om der kommer en anden ordning for nedslidte, hvad enten man er struktør eller buschauffør, eller hvad det er, man har tjent sine penge ved.
Og det er det, vi håber på i dag.
Jeg er glad for, at Nick Zimmermann er ordfører og jeg på den her måde har kunnet få lejlighed til at begrunde.
Tak, formand.
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-10:
Nu er der jo det helt særlige ved vores vilkår herinde, uanset om vi er folketingsmedlemmer eller ministre, at vi forhandler løn med os selv.
Vi fastsætter fuldstændig selv, hvad vi mener det er rimeligt vi får.
Hvad en departementschef får, vil jo altid være en forhandling mellem en faglig organisation og dem, der ansætter.
Som hr. Ole Birk Olesen selv var inde på, har vi stor respekt for den danske model, og at lønninger forhandles mellem arbejdsmarkedets parter.
Bare for at rette, hvad hr. Ole Birk Olesen sagde tidligere heroppe fra talerstolen på et spørgsmål fra mig, er det jo også sådan, når vi taler om lønninger til det offentlige, at det er os, der er arbejdsgivere – pengene kommer ikke andre steder fra end der, hvor vi bevilger dem.
Men lige præcis når det handler om folketingsmedlemmer og ministre, forhandler vi jo løn med os selv, og derfor bestemmer vi selv, hvad der er en rimelig løn.
Vi ser absolut ikke nogen grund til at give ministrene i den her regering en lønforhøjelse på mellem 72.000 og 93.000 kr. om året, som jeg kan forstå hr. Ole Birk Olesen synes de fortjener.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-10:
Så Enhedslisten har respekt for den løn, som departementschefen får; det er den rigtige løn, den har man fundet via statslige overenskomstforhandlinger.
Men lønnen til ministeren – som vi så fra Folketingets side har besluttet skal have cirka den samme løn som departementschefen, altså man spejler bare det, som overenskomstforhandlingerne finder ud af for departementschefen – som vi vedtager her i Folketinget, ja, den skal bare spejle det, som departementschefens løn er ved overenskomst.
Der synes Enhedslisten så, at ministeren skal have en mindre løn end departementschefen.
Departementschefens løn er rigtig, men ministerens løn skal være lavere end departementschefens.
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-10:
Nu ved jeg ikke helt, hvad det er for en vederlagskommission, som hr. Ole Birk Olesen henter sine argumenter fra.
Mig bekendt er der ikke noget om, at ministerens løn skal spejle en departementschefs løn.
Ministerens løn er jo noget, som vi fuldstændig selv fastsætter, ligesom vi fastsætter vores egne pensionsvilkår, vores eget eftervederlag, og derfor er det jo et spørgsmål til en politisk drøftelse.
Det er da muligt, at hr. Ole Birk Olesen og Liberal Alliance mener, at vi bare kan afskaffe Vederlagskommissionen og så fastsætte folketingsmedlemmers løn, efter hvad en departementschef får eller andet.
Men jeg synes jo, det er meget rimeligt, at vi også selv udviser en hvis form for rimelighed, i forhold til hvad vi tildeler os selv i løn.
Mette Frederiksen (S), 2024-12-10:
Nej, altså, jeg står sådan set hverken og siger ja eller nej til ting i dag.
Vi har ønsket at rejse den her debat i ordentlig tid, og der skal vi jo have alle elementer ind.
Det er i øvrigt interessant, når man lytter til Liberal Alliance, at det altid er noget med valg, altså livsstilsvalg.
Det er jo interessant, al den stund at vi ved, at f.eks. dårlige opvækstbetingelser også for rigtig manges vedkommende har indflydelse på det efterfølgende helbred, ligesom et arbejdsliv selvfølgelig har.
Ligesom at begrænse sig til, at det er udtryk for det frie valg, fortæller jo meget om Liberal Alliance og ikke så meget om den situation, som mange mennesker lever i.
Hvis jeg skal prøve at tage noget positivt ud af det, der bliver sagt – og det vil jeg altid gerne, selv om det kan være svært med det, vi lige hørte fra Dansk Folkeparti før – så er det, at det at have et fokus på køn også her er afgørende.
Det havde vi også, da vi lavede lønløftet, for der kunne vi godt se, at f.eks. barsel og deltid gjorde, at hvis vi bare brugte tallene nøgne, ville vi ikke kunne give det lønløft til nogle af de offentligt ansatte kvinder, som vi gerne ville.
Så det er meget relevant også at kigge på køn.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-12-10:
Tak for det.
SF burde skamme sig, siger ordføreren oppe fra talerstolen.
21 organisationer er gået sammen om en plan, der hedder »Børn i fattigdom? Nej tak«.
Heri er der 40 forslag, konkrete forslag til, hvordan vi bekæmper børnefattigdom.
At indføre skolemad er et af dem.
Jeg vil spørge, om ordføreren ikke anerkender, at når vi indfører skolemad til over 200 mio. kr., så hjælper vi også de mest udsatte børn og familier.
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-10:
Jeg synes absolut, det er et godt tiltag, som er kommet med i finansloven, og jeg så sådan set gerne, at det var et forslag, der kunne udbredes.
Min bekymring kan være, at der med det signal, der bliver sendt nu, er rigtig mange familier rundtomkring i landet, som har en forventning om, at man nu kan få et gratis måltid mad i skolen.
Det er jo langtfra tilfældet.
Det tror jeg også ordføreren for SF godt er klar over, og at selvfølgelig ville Enhedslisten bakke op om det.
Pointen her er jo bare netop, at det her er et forslag, som man sagtens kan vælge at stemme nej til, samtidig med at man går ind for bedre skolemad og også er villig til at finde finansiering til det.
Og det er jeg da ret sikker på at både SF og Enhedslisten ville kunne gøre, når vi har fået et valg og vi får en ny regering, hvor vi får muligheden for at kunne presse en mere solidarisk politik igennem.
Men det er jo ikke noget, der har sammenhæng med det, vi drøfter her i dag.
Der er det spørgsmålet om, om ministre skal have mere i løn – det er det, der er spørgsmålet, som er til debat her, og det er derfor, det ligger som et selvstændigt lovforslag, som vi debatterer nu.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-12-10:
SF blev i det forhandlingslokale, og det her var et af de initiativer, vi skulle sige ja til for at få noget andet; derfor blev vi.
1,7 mio. kr. holdt op imod mere end 200 mio. kr. til skolemad over en længere periode.
Hvor mange pensionister kunne SF hjælpe for 1,7 mio. kr. i forhold til folkepensionister og førtidspensionister – holdt op imod skolemad?
Det kunne jeg godt tænke mig få et svar på.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-10:
Sidst, jeg tjekkede parolerne fra Enhedslisten, var en af de paroler, som Enhedslisten kunne finde på at sige, noget med: Lige løn for lige arbejde.
Jeg skal så høre, om det er Enhedslistens opfattelse, at ministeren yder et mindre arbejde end departementschefen ovre i ministerierne, eller er Enhedslisten af den samme opfattelse, som vi i Liberal Alliance er, i forhold til at det sådan set er ministeren, der yder det største arbejde, eftersom ministeren er chefen i ministeriet og departementschefen er under ministeren?
Kan Enhedslisten i det mindste sige, at de i hvert fald yder et lige arbejde og derfor også bør have lige løn?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-10:
Det er en komplet forskruning af debatten at begynde at diskutere på baggrund af de statistikker, som involverer førtidspension.
Jeg fatter simpelt hen overhovedet ikke, at man helt ublu kan stå og gøre det.
Den skævhed, vi er nødt til at se på, er jo uden førtidspension – altså der, hvor vi bare siger folk, der passer et helt almindeligt arbejde igennem et liv og gerne vil gå fra, lidt før de er brugt fuldstændig op.
Der er uligheden altså gigantisk, og det er ikke i retning af akademikerne.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-12-10:
Og hvorfor er det, at velfærdsforliget skal trækkes ind, hvis det er en ny ring, som Arnepensionen lavede?
Så hvorfor er det, man blander det at skulle lave en ny ordning til at tilgodese nogle faggrupper eller nogle med x antal år eller et eller andet sammen med den generelle folkepensionsalder?
Det lyder lidt, som om Socialdemokratiet bare kører med en snak om, at det vil stoppe stigningen, selv om det ikke er det, det vil, og at det vil give noget til nogle faggrupper, selv om ingen ved, hvem de snakker om.
For de eksempler, der bliver nævnt her, er ikke dem, der har kortere tid på en tilbagetrækningsordning, det er faktisk en akademiker.
Nu kan jeg igen tage kønnet op, som er den største faktor, og det er faktisk den mandlige akademiker, som det statistisk set lyder til I skulle beskytte.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-10:
Jeg kan lige starte med at gentage det, statsministeren sagde, nemlig at der jo var en grund til, at vi var så glade for efterlønnen.
Det var, fordi det imødekom noget af det der.
DF var så sammen med de blå i gang med at fjerne den.
Heldigvis var I tilbage på sporet, da I så bakkede op om at lave Arnepensionen.
Den meget store forskel, der er i folks arbejdsliv, både i forhold til hvornår vi starter, hvad det er for nogle jobs, vi har, og hvor længe vi holder, er jo en af grundene til, at vi bl.a. indførte retten til tidlig pension.
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-10:
Jeg kunne forstå på statsministeren, at det bare bliver inden 2030, at vi skal diskutere det her yderligere og der kommer en plan.
Er det meget normalt, at Socialdemokraterne indrykker annoncer i aviser om ting, man vil tage stilling til 5-6 år ude i fremtiden?
Det kunne da være meget sjovt at høre om.
Jeg har et helt konkret spørgsmål, som jeg håber vi kan få besvaret i dag.
Det er sådan set: Ser Socialdemokraterne fremtiden sådan, at papirnussere og skrankepaver og håndværkere og sosu'er fremover skal behandles ens i pensionssystemet?
Eller vil Socialdemokraterne være parat til at se på, at det i fremtiden ikke er rimeligt og fair, at man skal have nøjagtig den samme pensionsalder, når man har forskellige baggrunde og forskellige uddannelser?
Nogle har haft et hårdt fysisk arbejde; andre har siddet på en kontorstol.
Er Socialdemokraterne åbne for det?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-10:
Jamen vi nøjes jo ikke med at levere i 2040.
Det er jo derfor, vi har retten til tidlig pension nu.
Det er jo derfor, Arnepensionen findes.
Siden det blev gjort, har Socialdemokratiet påpeget den skævhed, det efterlod, og det hul, det efterlod.
Derfor gik vi til valg på at indføre Arnepensionen, og derfor gennemførte vi Arnepensionen, i øvrigt efter samme princip som det, vi lægger op til nu.
Først pointerede vi, at der var noget, der ikke var rigtigt, altså der var noget, der var skævt.
Vi ville gerne anvise en retning.
Bagefter blev vi meget konkrete med også at få gennemført det.
Det er præcis det samme, vi nu gør med den videre diskussion af pension.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-12-10:
Tak for det.
Nu sagde statsministeren før – jeg tror, det var svaret på spørgsmålet fra hr. Nick Zimmermann – at der var behov for at rydde op, efter at VKO sløjfede efterlønnen.
Det er jeg jo helt enig i, men jeg synes alligevel, de meget pæne ord om velfærdsaftalen måske savner lidt overvejelser om, hvad der var for nogle forudsætninger for den velfærdsaftale.
Efterlønnen var jo en af dem.
Det kan man heller ikke sige er sket i mellemtiden.
Så det her med, at man nu vil genforhandle en aftale, hvor forudsætningerne har været skridende i rigtig mange år, synes jeg er at ophøje den her aftale til en meget vigtig position i samfundet, selv om man godt ved, at forudsætningerne er skredet.
Så synes jeg, vi lidt står med et paradoks, når man fra Socialdemokratiets side siger: Der er en masse uretfærdigheder i vores pensionssystem; vi vil løse dem fra 2040.
Det føles som lidt langt ude i fremtiden at levere løsninger på de uretfærdigheder, vi snakker om.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-10:
Det er nok ikke overraskende, at mit svar på det spørgsmål er, at jeg til fulde står vagt om den aftale, vi har lavet med hinanden, men at jeg også synes, det er klogt, at det næste skridt bliver at genforhandle efter 20 år med den ansvarlighed, der ligger i den velfærdsaftale tilbage fra 00'erne.
Jeg mener sådan set også, at fokus rundt om vores arbejdsliv er vigtigt, og der vil jeg godt kvittere for, at Enhedslisten rejser arbejdsmiljøproblematikken, for vi har jo lavet en meget ambitiøs aftale med hinanden.
Jeg er også glad for, at jeg kan se, at der også bliver talt om det blandt arbejdsmarkedets parter.
For både arbejdsmiljø, men også mulighed for sporskifte, mulighed for fleksibilitet og mulighed for seniorordninger er jo alt sammen noget, der bidrager til, at der også er en værdighed i at kunne arbejde længere, at der er en værdighed i ikke at blive tvunget fra, fordi kroppen siger nej.
Victoria Velasquez (EL), 2024-12-10:
Grundigt, ordentligt og retfærdigt.
De værdier deler jeg fuldstændig.
Jeg kan bare ikke se sammenhængen mellem det og så at stemme for, at pensionsalderen skal blive på 70 år til februar.
Derfor vil jeg gerne høre ministerens overvejelser om simpelt hen at skyde den afstemning.
Der er både det argument, at det ligger oven i overenskomstforhandlingerne, og at flere og flere jo helt åbenlyst ikke kan holde til en pensionsalder på 70 år og derfor begynder at stille krav i overenskomstforhandlingerne om det.
Men der er også den anden ting, som handler om, at det skal være grundigt, ordentligt og retfærdigt, og det er det ikke, når tidlig pension stiger, i takt med at pensionsalderen stiger, seniorpension og alle de konsekvenser, der er – at vi slet ikke er i mål med det løfte, som man ellers gav med velfærdsforliget i forhold til arbejdsmiljøindsatsen og meget mere.
Så mener ministeren ikke, at det vil være mere grundigt, ordentligt og retfærdigt rent faktisk at have en aftale på plads, før den afstemning kommer?
Måske man så helt kunne slippe for at have afstemningen.
Mette Frederiksen (S), 2024-12-10:
Det er i god tid, inden der skal stemmes i 2030.
Det sagde jeg i august; det vil jeg gerne gentage i dag.
Og vi er i 2024 nu, så vi har god tid til den her diskussion.
Så kan jeg egentlig godt forstå, at Radikale stiller de spørgsmål, for I var jo imod Arnepensionen.
Og der har desværre fra Radikales side været en række, jeg tenderer til at sige angreb mod almindelige danske lønmodtageres forhold på det danske arbejdsmarked, desværre.
Det er jo sammen med udlændingepolitikken noget af det, der står imellem Socialdemokratiet og Radikale Venstre, desværre.
Jeg er glad for, at vi har kunnet samarbejde med andre partier om Arnepensionen, for den har været helt afgørende og nødvendig at få på plads.
Når vi siger, vi har gjort det før, er det, fordi da vi foreslog Arnepensionen, var der mange, der sagde: Det kommer aldrig til at blive til noget.
Den blev kaldt mange forskellige ting og blev i virkeligheden gjort sådan lidt til grin i den politiske debat.
Tak til de partier, som indgik i samarbejdet omkring det.
Det har vi gennemført.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-10:
Statsministeren sagde i sin tale, at det er vigtigt, at vi har den her diskussion i god tid, men spørgsmålet er i hvor god tid?
Diskussionen startede med statsministerens eget oplæg i august, men hvornår kan danskerne se frem til, at der kommer et oplæg fra regeringen, altså hvornår kommer der en indkaldelse til forhandlinger?
Er det, inden vi skal stemme her i foråret, om den skal stige til 70 år, eller er det først efter næste folketingsvalg, eller skal man vente til 2030, som jo også er sat som sådan en bagvæg af statsministeren i hendes tale?
Har danskerne ikke krav på at få at vide, hvornår man kan få at vide, hvordan ens pensionsregler ser ud?
Jeg tror, vi er enige om, at det næsten er noget af det vigtigste for danskerne at vide, altså hvornår man kan træde fra.
Måske har man mistet sit arbejde, og der kan være mange andre grunde til det, men har danskerne ikke krav på at få at vide, hvornår man egentlig kan regne med, at der kommer en løsning?
Er det til foråret, er det ved næste valg, eller er det i 2030?
Hvornår kommer der en indkaldelse?