runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-04-06:
Nu siger man, at det ligger rigtig godt i bestyrelsens hænder, og at vi ikke skal sætte nogen rammer op omkring det; det er jo ikke, at det er os, der skal stå og lave investeringerne, men vi kan sætte nogle rammer op, hvilket det her forslag går ud på.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren er tilfreds med de investeringer, der foretages af ATP i dag.
Er ordføreren tilfreds med de investeringer, som de er i dag, eller mener ordføreren, at ATP skal fjerne sine penge fra eksempelvis fossil energi, fra virksomheder, som sælger våben til ulovlige krige?
Eller hvordan er det, man skal forstå den glæde ved bestyrelsens arbejde i dag?
Karsten Hønge (SF), 2021-04-06:
Det er jo lige præcis det, beslutningsforslaget gør: Danmark tager ansvar for det, Danmark kan tage ansvar for.
Hvis alle mulige lande siger: Jah, men vi kan beslutte noget med os selv, men sådan den store diskussion om, i hvilken retning verden går, når det kommer til klima, miljø, natur og våbensalg, har vi ikke – så bliver man nødt til at gøre noget.
Vi skal flytte diskussionen fra det overordnede og ned til vores hverdag, hvor tingene skal flyttes i den rigtige retning.
Så kan det godt være, at hr. Lennart Damsbo-Andersen er glad for ATP's bestyrelse, men hvis udviklingen i verden går i den forkerte retning, bliver vi nødt til at gøre en indsats og her sætte nogle rammer op for det, vi kan.
Så kan det jo ikke nytte noget, at hr. Lennart Damsbo-Andersen siger, at den værdi, som pensionisterne har i dag, også skal være der i fremtiden, for
hvad nu, hvis det er en ødelagt jord?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2021-04-06:
Det tror jeg nu ikke er præmissen for den diskussion her.
Jeg synes, at det vigtige her er først at sikre, at vi via ATP har en pension til pensionister fremadrettet, både dem, som er pensionister nu, og dem, der kommer senere.
Der er jeg sikker på, at de henvisninger, der kommer herfra, de tanker, der kommer herfra, nok skal blive opfattet af bestyrelsen i ATP.
Der sidder sikkert nogle og lytter med på linjen og hører, hvad det er for nogle ting, der bliver sagt her.
Og der er jo ikke nogen, der siger, at der ikke skal være en grøn linje i investeringerne.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-04-06:
Tak for ordet.
Jeg vil starte med at slå fast, at kampen mod klimakrisen er meget væsentlig for Venstre.
Den grønne omstilling er en af verdenssamfundets allervigtigste opgaver.
I Venstre vil vi gerne være med til at lave en grøn omstilling af Danmark og verden.
Vi står et sted nu og her, hvor forpligtelsen til at handle bliver tydeligere og tydeligere, men vi står også et sted, hvor flere og flere vil det; det gælder både borgere og virksomheder.
Vi skal sikre en grønnere fremtid for os selv, vores børn og vores børnebørn.
Hvad angår selve beslutningsforslaget, lyder det umiddelbart sympatisk, men det bryder med ATP's selvstændighed.
Det er helt centralt for mig at fremhæve, at ATP er en selvstændig, selvejende institution, som ledes af sin egen bestyrelse og et repræsentantskab, der består af arbejdsmarkedets parter.
ATP er først og fremmest sat i verden for at sikre de bedst mulige pensioner til medlemmerne.
ATP udgør en del af den økonomiske grundtryghed, og for Venstre er det afgørende, at ATP har rammerne for at sikre et godt afkast til de danske pensionsopsparinger, og at der ikke bliver rykket ved det.
ATP er i lighed med den øvrige pensionsbranche underlagt det princip, at det er ATP's bestyrelse, der gennem investeringsstrategien har pligten til og ansvaret for at fastsætte retningen for ATP's investeringer.
Herved er der en klar fordeling af roller og ansvar mellem ATP's bestyrelse og lovgivere med udgangspunkt i armslængdeprincippet.
Jeg tror helt generelt, at vi fra statslig side skal respektere ATP's uafhængighed, når det kommer til investeringer af borgeres pensionsopsparing.
Jeg tror ikke, at det er os her i Folketinget, der er de bedst kvalificerede til at investere danskernes pensionsopsparing.
Vi er med andre ord imod at detailstyre ATP's investeringer.
Desuden kan jeg forstå, at ATP i dag gør relativt meget i grønne investeringer.
F.eks. har de i dag investeret mere end 30 mia. kr. i grønne obligationer, der stiller billig finansiering til rådighed for solcelle- og vindmølledevelopere, og for 2021 har de en målsætning om at ramme ca. 50 mia. kr. i bæredygtige obligationer.
Venstre kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-04-06:
Jamen først må jeg jo endnu en gang rette den misforståelse, at vi skulle stå og detailstyre eller investere midlerne fra ATP igennem det her forslag.
Vi sætter nogle rammer op for, hvordan der skal investeres.
Selvfølgelig går vi ikke imod den politik, der føres i Danmark, når det kommer til menneskerettighederne og folkeretten, når det kommer til den grønne udvikling.
Jeg kunne godt tænke mig at høre om noget, for nu står ordføreren og snakker om de her 30 mia. kr., som om det er et meget stort beløb.
Ved ordføreren, hvor mange penge det er, at ATP i alt investerer for lønmodtagerne i Danmark, og hvor stor en del det så er, når man står og roser de her 30 mia. kr. til grøn omstilling?
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-04-06:
Jeg vil lige starte med at sige, at hvis vi begynder at fastsætte politiske rammer for noget, begynder vi at nærme os en detailstyring.
Og det kan jeg simpelt hen ikke være med til.
For 40 pct. af den danske befolkning har ikke mere end folkepensionen, når de når dertil.
Så får de ATP, og det er det.
Så hvis vi går ind og vedtager det her beslutningsforslag og efterfølgende kan se, at vi har lavet nogle dårlige investeringer, fordi der er kommet nogle rammer her fra Folketinget, så er det ikke den vej, vi skal gå.
Når ordføreren så begynder at spørge ind til, hvor meget det helt præcis er, der bliver investeret, står det garanteret et eller andet sted her i bemærkningerne.
Ordføreren har garanteret tallet, og ordføreren vil give mig det lige om lidt og så komme med procentdelen af det – gætter jeg på.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-04-06:
Nej, sådan set ikke.
Det var ikke noget dril eller noget.
Det var for at høre, om ordføreren er tilfreds med de grønne investeringer, der foretages, sat op imod de investeringer i olie, gas og kul, der foretages.
Altså, hvordan kan man som lønmodtager, der jo betaler til ATP, sikre sig, at man ikke er med til at investere i klimakrisen og med til at investere i ulovlige krige?
Hvordan sikrer vi det?
Kan vi være tilfreds med det, der er nu, eller skal der sættes nogle andre rammer?
Eller skal man bare læne sig tilbage og sige, at det er der nogle andre, der tager beslutning om, for der er en bestyrelse med en armslængde?
Naser Khader (KF), 2021-04-06:
Tak, formand.
ATP har i lang tid været med til at sikre tryghed i Danmark som en vigtig del af vores pensionssystem.
Nuværende og fremtidige pensionister bliver sikret et tillæg igennem hele livet.
ATP Livslang Pension er altså en grundpille i det danske velfærdssystem.
For i fremtiden at kunne give den bedste pension til danskerne har ATP brug for denne lovændring.
De lave renter og den højere levealder gør det dyrere for ATP at realværdisikre, og denne lovændring vil gøre det nemmere for dem at tilpasse sig de omstændigheder, de mødes med i nutidens og fremtidens økonomiske situation.
Der er nemlig ingen udsigt til højere renter og heldigvis heller ikke til en lavere forventet levealder.
Så det her forslag giver ATP bedre muligheder for at tilpasse sig den omskiftelige verden, vi lever i, hvilket kan give danskerne større økonomisk tryghed.
Så lovforslaget giver på mange måder rigtig god mening, og derfor støtter Det Konservative Folkeparti op om dette lovforslag.
Andreas Steenberg (RV), 2021-04-06:
Værdighed, ordentlighed og respekt burde være nogle af de værdier, vi alle sammen her i Folketinget forsøgte at agere efter, også når der er corona og skal træffes svære beslutninger.
I efteråret besluttede regeringen at aflive alle mink.
Det skete hurtigt, voldsomt, og uden at regeringen havde styr på lovgivningen.
Vi synes, at vi så en meget egenrådig og topstyret regering og en regering, der ikke agerede ud fra de værdier, jeg synes burde gælde i det danske folkestyre.
Derfor stod vi i Radikale Venstre også fast på at bruge god tid, også til regeringens store frustration, på at forhandle og gennemregne en ordning til kompensation til minkerhvervet.
Der var truffet hurtige og for hurtige beslutninger nok.
Vi var og er for, at alle mink blev aflivet af hensyn til at mindske spredningen af coronavirus og af nye typer af coronavirus.
Men for os var det vigtigt at afsøge, om Folketinget så bredt som overhovedet muligt kunne lave en ordning for de mennesker og virksomheder, som mistede det hele.
Det lykkedes med en meget bred aftale, og jeg vil gerne takke regeringen og aftalepartierne for et godt samarbejde.
For at være helt ærlig havde en ordning helt sikkert været væsentlig billigere, hvis det havde stået alene til Radikale Venstre.
Men den kunne også have været dyrere, hvis det havde stået til f.eks. partiet Venstre.
Aftalen er et udtryk for kompromis – et kompromis, vi har indgået.
Jeg vil appellere til, at alle husker på, at minkerhvervet var lovligt, og derfor skal minkerhvervet behandles som sådan, også selv om man mener, at det burde have været ulovligt.
Det betyder også, at de mennesker og virksomheder skal have den erstatning, som de er berettiget til, når vi de facto har lukket erhvervet.
Jeg ved, at regeringen er under pres, for at det hele skal gå hurtigt.
Regeringen modtager kritik fra minkavlere og minkvirksomheder, der ikke har modtaget penge endnu.
Det er jo helt logisk, at folk gerne vil have deres erstatning, så de kan komme videre.
Jeg antager, at det også er derfor, regeringen har valgt at hastebehandle loven og der kun har været 1 uges høringsmulighed.
Jeg kan se i høringssvarene – og vi mangler regeringens svar til høringssvarene – at en række organisationer mener, at loven ganske simpelt ikke lever op til den aftale, som Radikale er en del af.
Det må vi selvfølgelig bede om at regeringen gennemgår over for os i aftalekredsen, og det må vi bruge noget tid på.
Derfor vil jeg opfordre regeringen til at indkalde aftalepartierne mellem den her førstebehandling og andenbehandlingen, hvor vi kan stille ændringsforslag, så vi kan få klarhed over de usikkerheder, der er rejst i høringssvarene.
Vi har selvfølgelig tænkt os at stemme for lovforslaget, men som sagt vil vi bede om, at vi får en proces i udvalget eller i ministeriet, hvor vi får svar på den kritik, der rejses i høringssvarene, inden vi stemmer endeligt for.
Carl Valentin (SF), 2021-04-06:
Jeg hører jo fra ordføreren, at man i Radikale Venstre synes, at prisen blev for høj for den her aftale.
Det siger ordføreren fra talerstolen.
Og så bruger ordføreren også en del tid på at tale om, at det var vigtigt for Radikale Venstre at lave en aftale over midten.
Jeg synes, at det stritter lidt i to forskellige retninger.
For jeg mener sådan set, at hele årsagen til, at den her aftale blev så voldsomt dyr, var, at man insisterede på, at den skulle laves med de borgerlige.
Føler Radikale Venstre ikke, at de som parti har et stort ansvar for, at prisen blev så høj, når man nu var det parti, der insisterede på at have de borgerlige med inde i forhandlingslokalet?
Andreas Steenberg (RV), 2021-04-06:
Jeg har godt set, at hr. Carl Valentin giver Radikale Venstre hele skylden eller æren for et bredt forlig.
Jeg tror, at der var andre, f.eks. et mindre parti, der hedder Socialdemokratiet, som også var interesseret i en bred aftale.
Vi syntes i hvert fald i Radikale Venstre, at det var vigtigt i den her situation at lave en bred aftale.
Det syntes vi havde en værdi i sig selv.
Derfor er aftalen blevet dyrere, end hvis man havde lavet den med eksempelvis Enhedslisten, hvis ideologi jo ligger et væsentligt stykke fra, hvor Radikale Venstre ligger.
Det er jeg godt klar over.
Men jeg synes, at det her var det rigtige at gøre for at få ro og få en proces, som folk uden for de her tykke mure har tillid til.
Så jeg synes, det var vigtigt at få den bredde i det.
Det ønske delte vi også med regeringen.
Det var årsagen til, at vi endte med en bred aftale i stedet for en smal rød aftale.
Carl Valentin (SF), 2021-04-06:
Jeg vil nu ikke give Radikale Venstre hele skylden, for jeg er sådan set enig med ordføreren i, at der også var kræfter i Socialdemokratiet, som ønskede en meget bred aftale.
Men jeg synes alligevel, det er vildt, hvor mange milliarder man potentielt har været villig til at ofre af skatteborgernes penge ekstra bare for at kunne få en bred aftale her.
Vi kunne have landet en langt mere retfærdig aftale, hvis vi alle sammen havde insisteret på, at indholdet af aftalen var vigtigere, end om den var bred, og der synes jeg desværre, at Radikale Venstre har stillet sig det forkerte sted og nu er medansvarlig for, at den her aftale blev meget dyrere, end det var nødvendigt.
Andreas Steenberg (RV), 2021-04-06:
Det her er også et stort erhverv, som har beskæftiget mange mennesker og har tjent mange penge ind til Danmark, og derfor er det et stort beløb, når man lukker et helt erhverv.
Vi var ikke interesseret i at lave en smal aftale med to partier, som åbenlyst ønskede, at det her erhverv skulle lukke, og det er derfor, vi gerne ville have en bred aftale, ligesom regeringen også ønskede.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-06:
Jeg skal bare – på linje med, hvad jeg spurgte SF's ordfører om – høre, om hr. Andreas Steenberg er enig i, at det indgreb, der blev foretaget over for minkavlerne, var ekspropriativt.
Andreas Steenberg (RV), 2021-04-06:
Det skal man jo være jurist for at kunne svare endeligt på.
Men når hr. Morten Messerschmidt spørger om min vurdering, så er svaret ja, fordi det her erhverv ikke kan genopstå.
Man kan ikke bare gå ud og købe en ny minkfarm eller et nyt pelseri og starte op på ny.
Det er også derfor, der står i aftalen, at man skal erstattes, som var det ekspropriation.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-06:
Det er jeg glad for at den radikale ordfører siger så klart.
Så vil jeg næsten gå ud fra, vi også er enige om, at det var bekymrende, man så ikke sagde det fra begyndelsen af, sådan at de grundlovssikrede rettigheder, man har i tilfælde af ekspropriation, kunne være blevet gjort klart over for de eksproprierede.
Andreas Steenberg (RV), 2021-04-06:
Præcis.
Og det var også noget af det, forhandlingerne kredsede om, hvor vi og bl.a. Venstre, Dansk Folkeparti og andre pressede på for, at det var noget af det, der skulle ind i aftalen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-04-06:
I forlængelse af den debat, ordføreren havde med SF's ordfører, vil jeg bare sige, at det virkede, som om forhandlingerne har været sådan en gang Hjallerup marked.
Jeg har deltaget i forhandlinger, hvor vi har diskuteret principper for, hvordan man laver en fuldstændig erstatning.
Det har omhandlet, hvad det er for nogle virksomheder, der er omfattet.
Og jeg vil sige, at det jo ikke er nogen perfekt aftale, for hvis den del af en virksomhed, der producerer til minkerhverv, kun fylder en tredjedel, så er man ikke omfattet af aftalen, men hvis den del stod alene og det dermed var 100 pct., så var man omfattet.
Det synes jeg ikke er logisk, og det er nogle af de ting, vi har diskuteret.
Så jeg skal bare lige bede om, at den radikale ordfører genopfrisker, at det, der var til diskussion, var principper for, hvordan man erstatter et helt erhverv, og at det ikke var sådan noget med, at man bare sad og forsøgte at banke en regning i vejret.
Vi var i hvert fald fra Venstres side optaget af, at det var en erstatning, som kunne forklares og forsvares, og at det også skal være i en helt særegen situation, hvor et erhverv bliver lagt i graven.
Carl Valentin (SF), 2021-04-06:
Jeg skal ikke kunne sige, hvad der kan være et brud i forhold til grundloven og det juridiske, men jeg har nu flere gange hørt regeringen sige, at man vil lave en aftale om noget, der svarer til ekspropriation, og man må sige, at man her laver en meget stor aftale med rigtig mange penge til de her minkavlere, som svarer til, at de var blevet eksproprieret.
Hvad angår det grundlovsmæssige, synes jeg, det er svært at svare på herfra – det må nogle jurister vurdere.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-06:
Det er jeg rigtig glad for at ordføreren bekræfter.
Har han så ikke også ligesom jeg undret sig over, at regeringen ikke tager stilling til det i de lovforslag, der er fremsat?
Der diskuteres på den ene side og på den anden side, men der bliver ikke noget sted sagt klart, at det her var et ekspropriativt indgreb, og kan det måske skyldes, at der ikke var lovhjemmel, og at det netop ville være endnu mere pinligt at bryde en lex specialis, altså § 73 i grundloven, end bare den almindelige lovgivningskompetence i § 3?
Andreas Steenberg (RV), 2021-04-06:
Jamen jeg må jo sige tak til hr. Torsten Schack Pedersen for at formulere et bedre svar til hr. Carl Valentin, end jeg selv var i stand til.
For det er fuldstændig korrekt, at vi sad i et langt stykke tid og forhandlede, uden at der var beløb på, men hvor vi forsøgte at forhandle nogle principper.
Og jeg synes, det er vigtigt at gøre opmærksom på, at det var et helt erhverv, man de facto lukkede.
Og derfor forsøgte vi at lave nogle principper for, hvordan det skulle se ud, og så kom beløbet bagefter.
Så det var et forsøg på at lave nogle principper.
Og i forhold til spørgsmålet, som hr. Carl Valentin rejser, om, om noget er retfærdigt eller ej, vil jeg sige, at det jo så er en vurdering ud fra politik og ikke ud fra fakta.
Lise Bech (DF), 2021-04-06:
Tak for det, formand.
Ja, minksagen har fyldt meget det seneste år, og man kan jo sige, at der hele tiden kommer nye oplysninger og afsløringer i hele den her minkskandale.
Den her gang er det et dokument, som Sundhedsministeriet ikke vil udlevere.
Det er et dokument, som viser, at der ikke var hold i anklagerne om, at minkvarianten cluster-5 kunne ødelægge effekten af coronavaccinerne.
Det er et dokument, som kan afsløre, at det var en overreaktion at lukke syv nordjyske kommuner og endnu værre: at bruge det som en undskyldning for at udrydde et helt erhverv helt ulovligt.
Det tyder på, at Sundhedsministeriet igen forsøger at dække over statsministerens grundlovsbrud, ligesom Rigspolitiet dækker over Justitsministeriet, når vi nu ved, at det var Justitsministeriet, der gav Rigspolitiet instruks om at lede arbejdet med at aflive alle minkbesætninger i Danmark, selv om der ikke var lovhjemmel til det.
Så Justitsministeriet forsøger også at dække over statsministerens grundlovsbrud.
Hvor længe kan det mon fortsætte?
Nå, men det her forslag til ændring af L 77 om aflivning og midlertidigt forbud mod hold af mink gældende til 31. december 2021 skal tilvejebringe hjemmel til ændring af erstatning til minkavlere og følgeerhverv.
Dansk Folkeparti er ikke en del af minkaftalen – det skyldes bl.a., at regeringen ikke ville være med til at lave en attraktiv dvalemodel, så flere minkavlere med fordel kunne genoptage deres minkproduktion i 2022.
Det havde været billigere for danskerne og bedre for minkavlere og følgeerhverv.
I stedet valgte man den dyre løsning, som alle danskere fremover skal være med til at betale.
Minkavlere og følgeerhverv er havnet i den her vanvittige situation helt uforskyldt og sidder nu og venter på erstatninger.
Dansk Folkeparti vil gerne støtte den lovændring, der udvider kredsen af kompensationsberettigede følgeerhverv, således at kompensation fremover vil omfatte udleje af stald og burkapacitet til minkproduktion i Danmark og ligeledes pelserier, som betjener minkproduktion i Danmark.
Det virker dog lidt utrygt, at så mange høringsberettigede har så mange bemærkninger til forslaget, som blot har været i høring i en uge.
Vi ordførere har ligeledes haft meget kort tid til at læse høringssvarene, ligesom vi altså mangler ministeriets bemærkninger til høringssvarene.
Og selv om vi rigtig gerne vil støtte det her lovforslag, er vi altså nødt til at gøre det ordentligt og få en udvalgsbehandling og få svar på alle spørgsmål, lige fra spørgsmål fra Dansk Pelsdyravlerforening til spørgsmål fra Finans Danmark.
Og som den tidligere ordfører sagde: Vi er nødt til at gøre det ordentligt, for vi vil gerne gå konstruktivt til værks.
Carl Valentin (SF), 2021-04-06:
Tak for det.
Det her forslag handler om at udmønte den aftale, vi har lavet om erstatning til minkerhvervet.
Jeg tror roligt, jeg kan sige, at det har været den hårdeste aftale, jeg har været med til at indgå i den tid, jeg har siddet på Christiansborg.
Det har det været af flere grunde, både fordi det var et rigtig hårdt forløb op til, fordi det var en forfærdelig smittesituation, fordi det var en alvorlig situation for de minkavlere, som var ramt af det her i forhold til smitte, men selvfølgelig også i forhold til deres arbejde, og selvfølgelig også med hensyn til regeringens ageren og alt det, der har været i den forbindelse; men jo også meget konkret, fordi det er en meget, meget dyr aftale, og det er voldsomt mange af skatteborgernes penge, der bliver brugt på det her.
Det synes jeg er svært.
Men jeg synes også, det er vigtigt, når man mener, man skal træffe sådan en beslutning som den her, som vi traf, om, at samtlige mink skulle aflives, at man så også skal være klar til at lave en aftale.
Det er derfor, SF konsekvent er gået seriøst til det her arbejde og har været med i forhandlingerne hele vejen igennem.
Vi er dog glade for at være med til at sikre, at beløbet ikke blev endnu højere, og vi er også glade for, at man ikke har lavet en dvalemodel, som var meget attraktiv, så vi kunne risikere, at en meget stor del af minkindustrien potentielt ville blive kickstartet lige om lidt igen.
Det ønsker vi bestemt ikke.
Der er meget debat om, hvorvidt man kan tillade sig, altså om det er sundhedsmæssigt forsvarligt, at starte op igen i 2022.
Jeg synes, det er lidt mærkværdigt overhovedet at tale om sundhedsmæssig forsvarlig minkavl med den situation, vi har set her, og som jo godt kunne genopstå, både med covid-19, men jo sådan set også med andre sygdomme.
Så vi håber sådan set, at vi til trods for den her triste situation nu også med den her aftale har sikret minkavlerne god mulighed for at komme videre, og at minkavl så kan være fortid i Danmark.
Det har vi i hvert fald fortsat tænkt os at arbejde for.
Jeg håber også, vi har lært af den her situation i forhold til risikoen for fremtidige epidemier i forbindelse med smittespredning i vores dyreproduktion.
Nu ser vi også smittespredning med fugleinfluenza, og vi har haft flere sager med MRSA, som er meget udbredt i den danske svineproduktion.
I det hele taget er der jo ingen tvivl om, at smittespredning er noget, der hyppigt forekommer i intensiv dyreproduktion, og vi skal være meget bevidste om de konsekvenser, det kan have for folkesundheden, både i forhold til mutationer af eksisterende sygdomme, mulige fremtidige epidemier – mange af de her ting.
Det er noget, som vi som fødevareordførere skal være opmærksomme på, og som jeg håber bliver en større del af debatten i fremtiden.
Vi synes, det er godt, at vi er lykkedes med at lande en kompensationsaftale her, som havde set noget anderledes ud, hvis SF havde bestemt, men vi er glade for at have haft indflydelse på den, og derfor støtter vi også det stykke lovgivning, som vi debatterer lige nu.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-06:
Jeg bemærkede bare, at den socialistiske ordfører sagde, at man glædede sig over, at der ikke længere vil være minkerhverv i Danmark.
Jeg vil bare gerne bede ordføreren bekræfte, at det, man altså har gennemført, ikke er regulering, men ekspropriation af erhvervet, altså at det, man har haft i tankerne, i hvert fald fra Socialistisk Folkepartis side, er det, der følger af grundlovens § 73.
Carl Valentin (SF), 2021-04-06:
Men det er jo klart, at jeg sådan set mener, at det her svarer til ekspropriation, medmindre man vælger dvalemodellen, hvor man så har mulighed for at fortsætte og så ikke skal have fjernet sine bygninger, sit materiel og alt det andet, som også ligger i aftalen.
Men ja, det, der foregår her, er noget, der nogenlunde svarer til ekspropriation.