runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (V), 2019-03-12:
Tak, formand.
En af de store fornøjelser ved at arbejde sammen med vores nuværende uddannelsesminister er ministerens evne til at samle meget brede forlig – det har vi jo allerede erfaret – men også til at forhandle med gode samarbejdspartnere, således at vi får et lovforslag, der favner bredt, og som alle kan se sig selv i.
Derfor er jeg glad for, at der er bred opbakning til, at fribeløbet hæves med 1.000 kr. for alle studerende, og jeg er glad for, at der er bred opbakning til, at studerende på en erhvervsuddannelse har mulighed for at få et tillæg på 5.500 kr., hvis de har et psykisk eller fysisk handicap.
I Venstre er vi således rigtig glade for, at danske studerende nu får mere økonomisk frihed og fleksibilitet.
Forslaget vil på den ene side gavne de studerende, som – hvad hr. Jens Henrik Thulesen Dahl fra Dansk Folkeparti også var så god at nævne – går på en erhvervsuddannelse, men som ikke nødvendigvis kan passe et job, fordi de har en funktionsnedsættelse.
De vil fremover kunne få et handicaptillæg, som i hvert fald delvist kan opveje det, som de ville kunne tjene, hvis de havde kunnet arbejde ved siden af uddannelsen.
Som det ser ud i dag, er tillægget kun en mulighed for studerende med en videregående uddannelse, og det breder vi så mere ud nu.
Derudover vil forslaget gavne alle studerende, som ønsker at arbejde ved siden af studiet.
Forøgelsen af fribeløbet betyder nemlig, at de studerende kan tjene 1.000 kr. mere, uden at de skal begynde at betale tilbage af deres su.
Forslaget giver studerende et incitament til at få relevant arbejdserfaring – det er godt for arbejdsgiverne, og det er godt for de studerende.
Så for at opsummere: Lovforslaget giver de studerende mere økonomisk frihed og mere fleksibilitet, og netop øget fleksibilitet er jo kernen i hele vores tilgang til uddannelse og de mange gode tiltag, som vi er kommet med den seneste tid.
Derfor støtter Venstre lovforslaget, og jeg skal hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de ligeledes støtter det.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-03-12:
Hr. Rasmus Nordqvist siger, at det, at man vil sætte et udredningsarbejde i gang, gør, at ordføreren ikke kan se noget problem i det.
Men formålet med at sætte et udredningsarbejde i gang er vel at nå derhen, hvor ordføreren gerne vil nå hen, nemlig til at have en statsbank.
For hvorfor lave et udredningsarbejde, hvis man ikke ønsker at komme derhen?
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at hvis ordføreren ønsker en elektronisk valuta – det kan da godt være, at det kan være aktuelt på et eller andet tidspunkt – kan man komme med et forslag om det, som ikke indbefatter en nationalisering af bankverdenen.
Malou Lunderød (S), 2019-03-12:
Vores ordfører, fru Mette Reissmann, kunne desværre ikke være her i dag.
Derfor har jeg lovet at holde talen for hende.
I Socialdemokratiet er vi faktisk rigtig godt tilfredse med det, vi er endt med i samarbejdet.
Med aftalen har vi fået løftet et tillægsstipendium til elever med handicap på erhvervsskolerne med ind i aftalen.
Det synes vi er helt afgørende og et godt skridt i retningen af at ligestille mulighederne for unge med funktionsnedsættelse for at tage en universitetsuddannelse og en erhvervsuddannelse.
Ved at indføre det her tillægsstipendium på erhvervsskolerne giver det altså unge med funktionsnedsættelse en konkret mulighed for at tage en erhvervsuddannelse.
For selvfølgelig er det sådan, at ens økonomiske situation spiller en rolle, når man skal vælge uddannelse.
Og hvis man skal vælge imellem en videregående uddannelse, hvor man er berettiget til sådan et tillægsstipendium, eller en erhvervsuddannelse, hvor man ikke har den mulighed for økonomisk støtte, kan jeg godt forstå, hvis incitamenterne til at vælge erhvervsuddannelsen bliver mindre.
Unge med funktionsnedsættelser skal så vidt muligt også have mulighed for at tage en erhvervsrettet uddannelse, så de kan få en fod ind på arbejdsmarkedet.
Det har som sagt tidligere kun været givet på de videregående uddannelser, men nu er en erhvervsuddannelse jo i lige så høj grad en erhvervsrettet uddannelse, som de videregående uddannelser er.
Derfor giver det også kun god mening, at vi nu får erhvervsskolerne med.
Vi sikrer dermed mulighederne for, at et tillægsstipendium ikke bliver et parameter i overvejelsen af, hvad man gerne vil uddanne sig til og forhåbentlig arbejde med efterfølgende.
En del af den her aftale er så også en forhøjelse af fribeløbet med 1.000 kr.
Det synes vi i Socialdemokratiet er fint, da det alt andet lige handler om en relativt lille gruppe af studerende, der er oppe i det indtjeningslag.
Og hvis de ønsker at arbejde en lille smule mere eller tjene en lille smule mere i sommerferien, er det også kun rimeligt, fordi vi samtidig er så tilfredse med, at det er lykkedes at indføre det her handicaptillæg til elever på erhvervsskolerne.
I Socialdemokratiet er vi derfor samlet set for forslaget.
Og det er vi primært, fordi forøgelsen af fribeløbet på de 1.000 kr. er en rigtig fin løsning for de få studerende, der er tale om, men mest af alt er vi rigtig glade for, at vi har fået den her mulighed for, at de unge med fysisk eller psykisk handicap nu har en reel mulighed for også at vælge en erhvervsuddannelse på de samme vilkår, som hvis de skulle tage en universitetsuddannelse – og det er uden at skulle overveje, om de kan få deres økonomiske situation til at hænge sammen.
Det synes vi er et rigtig godt skridt i retning af at give dem endnu bedre muligheder for at få en uddannelse og efterfølgende få en fod ind på arbejdsmarkedet.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-03-12:
Det er det, der altid er interessant, når man mødes og diskuterer politik: Der er nogle, der ser det her som en nationalisering af bankverdenen, men jeg ser det her på den måde, at jeg som borger og ikke som forbruger får et valg.
Lige nu har jeg kun et frit valg som forbruger og kan gå rundt og finde ud af, hvilke banker der vil have mig som kunde.
Jeg ønsker det reelle frie valg.
Det er det, vi foreslår med det her, nemlig at vi ikke behøver at tage pengene ud og sy dem ind i madrassen, men faktisk bare får et elektronisk rum at lægge dem i.
Jeg kan på ingen måde se, at et udredningsarbejde, som skal belyse, hvordan en elektronisk krone i regi af Nationalbanken kan udformes og implementeres, gør, at hele verden går under.
Men jeg kan se, at det er et reelt frit valg, at jeg, i stedet for at jeg skal hæve mine penge og gå hjem og sy dem ind i madrassen, kan have dem stående som e-kroner.
Det synes jeg er et frit valg for mig som borger, og det følger endda også med den tid, vi lever i, hvor holdningen til kontanter har forandret sig.
Vi har elektroniske penge.
Hvordan er det, at vi også vil give borgerne mulighed for det, i stedet for at det bliver madrassen, der er alternativet?
May-Britt Kattrup (LA), 2019-03-12:
Tak for det.
Hr. Rasmus Nordqvist taler om et reelt frit valg.
Der er et hav af banker at vælge imellem, men definitionen af et reelt frit valg er åbenbart, at det kun er, hvis der også er en statslig bank at vælge.
Det er ikke nok, at der er alle mulige banker.
Der skal også være en statslig bank, for ellers er der ikke frit valg.
Sådan lyder det til at hr. Rasmus Nordqvist definerer det frie valg.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at med det forslag om, at en statsbank skal have lov til at udkonkurrere private banker, hvordan tror hr. Rasmus Nordqvist så, at fremtiden vil blive?
Der vil da komme et offentligt monopol, som i den grad indskrænker det frie valg.
Jacob Mark (SF), 2019-03-12:
Tak for det.
Vi har som SF'ere altid det mål, når vi diskuterer uddannelsespolitik, at alle unge, uanset hvor de kommer fra, og uanset hvad de har af fysiske eller psykiske muligheder, skal have gode forudsætninger for at tage en uddannelse, for uddannelse gør fri.
Der har jo været en helt tydeligt skævvridning i den måde, vi har hjulpet elever og studerende med fysiske og psykiske handicap på indtil videre – og jeg mener også stadig væk, vi kan gøre det bedre efter i dag – i og med at man har kunnet få et handicaptillæg, når man gik på en videregående uddannelse, men ikke når man gik på en erhvervsuddannelse.
Nede i Fællessalen har vi brugt hele dagen på at diskutere, hvordan vi kan sikre, at alle får en uddannelse i Danmark, og en af vejene til det er i hvert fald, at man, hvis man har et fysisk eller psykisk handicap, kan blive kompenseret økonomisk, så man kan få det til at løbe rundt derhjemme, sådan at det i hvert fald ikke er økonomien, der presser en ud af uddannelsen.
Man kan også gøre meget andet.
Det har vi haft rigtig mange gode debatter om her i salen, og jeg håber, at vi efter næste valg – nu når vi nok ikke meget mere inden et folketingsvalg – kan få igangsat en række initiativer, der har som mål at hjælpe unge med fysiske og psykiske handicap hele vejen op igennem uddannelsessystemet.
Men nu lykkedes det altså at få det her handicaptillæg igennem på erhvervsuddannelserne, og det er i virkeligheden udtryk for et klassisk politisk kompromis.
Det var rigtig vigtigt for SF, det er noget, vi har kæmpet for længe.
Regeringen spillede i finansloven ud med et forslag om, at fribeløbet skulle forhøjes, sådan at man kunne få lov at arbejde mere ved siden af uden at blive straffet i su'en.
Det var ikke særlig vigtigt for SF.
Vi havde også gerne brugt pengene anderledes, og det har vi også sagt flere gange.
Vi læser også de udtryk for bekymringer, der er blandt høringssvarene, som bl.a. går på, at balancen mellem arbejdsliv og studieliv skrider.
Og når man mange steder ikke har fuldtidsstudier, selv om det er et krav, at man har det, hvad sker der så efter det her forslag?
Så det er noget, vi vil holde øje med, men for at være helt ærlige var det en krigsomkostning, en forhandlingsomkostning, som for SF var til at leve med, når det, vi kunne få igennem, var en ret stor økonomisk hjælp til elever med handicap på erhvervsuddannelserne.
Så det synes vi er et godt kompromis, og derfor bakker vi også op om hele forslaget.
Det nævner Danske Handicaporganisationer.
De kriterier har vi faktisk lovet hinanden i kredsen at vi vil kigge videre på, så det skal vi have gjort, og det håber jeg også betyder, at flere føler, at de kan få den hjælp, som de har brug for.
Endelig har vi både på erhvervsuddannelserne, men også på mange andre studier det problem, at elever med handicap er overladt til sig selv, når de kommer ud i praktik.
De oplever en ret markant indtægtsnedgang, fordi de ikke kan arbejde lige så meget, når de er ude i praktik, og så går de ned i løn.
Så det skal vi have løst, ikke kun på erhvervsuddannelserne, men også på andre uddannelser.
Men det her er et godt sted at starte, og SF bakker op om forslaget.
Tommy Ahlers (V), 2019-03-12:
Let og let – det ved jeg nu ikke.
Men det er en fornøjelse at være minister og igen stå her og, som hr. Marcus Knuth også sagde, have en bred opbakning.
Jeg vil ganske kort sige, at lovforslaget følger op på vores aftale i su-forligskredsen om at indføre tillægsstipendium til elever på erhvervsuddannelserne med en funktionsnedsættelse – det, vi kalder handicaptillæg.
Og jeg er glad for, at vi med den her aftale nu giver elever på erhvervsuddannelserne mulighed for at kunne modtage et tillæg til det almindelige su-stipendium, når de har en funktionsnedsættelse, som giver betydelige begrænsninger i evnen til at have et arbejde ved siden af uddannelsen.
Med det her lovforslag udvider vi den ordning, vi allerede kender fra de videregående uddannelser, til nu også at gælde på erhvervsuddannelserne.
Jeg synes, det er helt fantastisk, at vi kan gøre det.
Så det, vi sigter på med det her, er at sidestille dem med deres medstuderende, som godt kan tjene penge ved siden af, hvilket de ikke kan på grund af funktionsnedsættelsen.
Derudover er det også glædeligt, at vi med det her lovforslag kan give de uddannelsessøgende mulighed for at tjene mere ved siden af deres studier ved at forhøje fribeløbet med 1.000 kr. pr. måned.
Vi giver dem mere frihed og fleksibilitet, end de har i dag, og vi sikrer, at de uddannelsessøgende, der kan og vil arbejde mere ved siden af deres uddannelse, har bedre muligheder for det, uden at de skal betale dele af deres su tilbage.
Begge elementer i lovforslaget kommer de uddannelsessøgende til gode, og jeg er stolt over, at vi kan være enige om det, og at vi blev enige i forligskredsen.
Jeg har et par kommentarer til de spørgsmål, der er blevet stillet.
Jeg synes ikke, vi skal opdele det, for jeg synes faktisk, at de to elementer ligger meget tæt på hinanden, da de begge handler om arbejde ved siden af studierne.
Vi giver den ene gruppe, der på grund af funktionsnedsættelse ikke har mulighed for arbejde ved siden af, et tillæg på 5.500 kr. om måneden, og den anden gruppe, som har muligheden for at arbejde ved siden af, og måske gerne vil arbejde mere, end de gør i dag, giver vi også mulighed for at gøre det.
Så derfor synes jeg faktisk, de hænger sammen.
Jeg håber stadig væk, at Enhedslisten kraftigt vil overveje at stemme for det, for jeg synes, det er et rigtig, rigtig godt forslag.
Der var også et spørgsmål fra hr. Jens Henrik Thulesen Dahl om, hvorvidt der er mere, vi kan gøre, og det var hr. Jacob Mark også inde på.
Det tror jeg at vi kan, og derfor har vi også som en udløber af den tidligere folketingsbeslutning, som der blev refereret til, og diskussionen i forligskredsen jo også over for den ekspertgruppe, som vi har nedsat, og som skal kigge på det her, gjort det eksplicit, at de også skal kigge på, hvad su gør for uddannelsestilbøjeligheden for personer med en funktionsnedsættelse.
Jeg håber, at vi på baggrund af det kan få et konkret grundlag at fortsætte diskussionerne ud fra.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-03-12:
Jeg vil starte med at sige helt utvetydigt, at vi sådan set grundlæggende bakker op om alle de initiativer, som Enhedslisten selvfølgelig har skrevet i det her beslutningsforslag, men som vi faktisk også selv har været med til at skrive under på på vegne af det danske Folketing.
Det har socialdemokraten Erik Christensen nemlig gjort som formand for Europaudvalget.
Og vi står også fuldstændig inde for alle de fire specifikke tiltag, der gerne skulle øge åbenheden om Rådets arbejde.
Altså, det er sådan set fair nok, hvis et land ender med at bruge den vetoret, man har i særlige spørgsmål, men så skal det ikke kunne ske i hemmelighed.
Vi synes omvendt også, det er vigtigt, at vi, som hr. Nikolaj Villumsen nævnte, lidt ligesom det nederlandske parlament får samlet et så vidt muligt fuldstændig enigt Folketing om det her spørgsmål.
For det mener vi rent faktisk vil stå stærkest.
Selvfølgelig skal der findes en balance mellem, at der på den ene side er så meget åbenhed om lovgivningsprocessen som overhovedet muligt, og at der på den anden side også er nødt til at være en smule livrem, for at regeringer kan forhandle med hinanden.
Så bare for at summere op: Vi bakker grundlæggende op om forslaget fra Enhedslisten,
men bakker også op om udenrigsministerens tilkendegivelse af et ønske om, at man under udvalgsbehandlingen kan finde et fælles fodslag for regering og Folketing i den her sag.
Anders Samuelsen (LA), 2019-03-12:
Jeg deler som sagt ambitionen, som jeg også sagde i min indledende tale.
Jeg tror på, det kan lade sig gøre med nogle justeringer i forhold til det, som ligger på nuværende tidspunkt, faktisk at samle et meget bredt flertal i Folketinget.
Det er min ambition.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-03-12:
Jamen det er jo godt at høre, at ministeren vil lytte til debatten og vil gå konstruktivt ind i udvalgsarbejdet.
Og så håber jeg rigtig meget, at vi så kan komme til en enighed.
Det er jo lidt svært, djævelen befinder sig nogle gange i detaljen, men jeg håber, at vi kan få en situation, hvor vi kan ende med, at det er et samlet Folketing, som giver den danske regering et stærkt mandat til at kæmpe for åbenhed, for det er der virkelig, virkelig behov for, desværre, i den situation, vi befinder os i i dag.
Anders Samuelsen (LA), 2019-03-12:
Vi arbejder sammen med ligesindede lande.
Det er den linje, som vi altid lægger fra dansk side.
Jeg har prøvet at fremhæve – og dermed har jeg også sagt lidt om, hvad det er, vi ikke lægger så meget vægt på – hvor det er, vi synes man skal rette fokus hen, også for at opnå nogle realistiske, brugbare resultater, som balancerer hensynet til demokratisk kontrol, åbenhed osv. med den effektivitet, som selvfølgelig også er et vigtigt mål at have.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-03-12:
Jeg håber også rigtig meget, at vi vil kunne ende i en situation, hvor vi står som et samlet Folketing, der kan være enige om at sende den danske regering af sted med fuld opbakning til at kæmpe for mere åbenhed, for det er i virkeligheden det, man faktisk har gjort i Holland, som vi også henviser til i bemærkningerne her.
Altså, det, der heldigvis er sket, er, at det hollandske underhus har taget initiativ til at samle en lang række nationale parlamenter om et krav om mere åbenhed.
Det har vi bakket op i Folketingets Europaudvalg, og det er jo oplagt, at den danske regering også får Folketingets opbakning til at bakke op om det hollandske forslag.
Så jeg håber, vi kan ende med at være samlet.
Men bare for at forstå regeringens position: Er det sådan, at regeringen bakker den hollandske regering op i de forhandlinger, der pågår i Parlamentet lige nu, og hvad er det for dele af det her forslag, som den danske regering ikke synes er gode?
Tommy Ahlers (V), 2019-03-12:
Nej, der er ikke en generel holdning i Venstre om det.
Der er en generel holdning i Venstre om, at vi altid skal se på, hvordan vi skruer det hele bedst muligt sammen, og derfor har vi bedt en ekspertgruppe om at kigge på det her, for man skal huske, at su'en er sat i verden for at sikre, at vi har en uddannelsestilbøjelighed og en gennemførelse, som er høj, fordi vi har en ambition om, at mere end 50 pct. af de 30-årige skal have en videregående uddannelse, og det er det, su'en skal støtte op omkring.
Der har vi så bedt ekspertgruppen, som består af både økonomer og sociologer, om at se på sammenhængen i det.
Det er det arbejde, jeg ser frem til at modtage resultatet af.
Malou Lunderød (S), 2019-03-12:
Så vil jeg egentlig bare spørge: Er der generelt den holdning i Venstre om, at su'en skal være lavere, end den er i dag?
Tommy Ahlers (V), 2019-03-12:
Det, vi har sagt i Venstre, er, at vi gerne vil have en diskussion om det, og man ville gøre det på et ordentligt fagligt grundlag, og derfor har vi bedt en ekspertgruppe om at kigge ordentligt på, hvad su'en gør ved uddannelsestilbøjeligheden for alle grupper af studerende, som jeg nævnte før, inklusive studerende med en funktionsnedsættelse.
Så det er det arbejde, vi vil vente på, og så håber jeg, at vi kan have en fælles diskussion om det, afhængigt af hvad den ekspertgruppe kommer med.
Thomas Jensen (S), 2019-03-12:
I forhold til om der er et paradigmeskifte på vej: Skal vi ikke sørge for, at vi her i Folketinget bestemmer, hvordan udviklingen går, og laver reguleringen på det?
Som ministeren også var inde på, er der jo visse problemer, hvis vi tager de skridt, som man med det her beslutningsforslag vil undersøge om vi skal tage: Netop det der med bankrun, altså at det er Nationalbanken, folk kommer rendende til i tilfælde af en finanskrise.
Der skal vi jo tænke på, hvordan vi får indrettet den danske banklovgivning, også omkring Nationalbanken, sådan at vi sikrer os, at hvis der kommer nogle stød til dansk økonomi og den danske finanssektor, skal vi også være robuste nok til at sikre, at økonomien ikke ramler i Danmark, sådan at det transformerer sig til en realøkonomisk krise.
Der vil jeg måske hellere se på, hvis der kommer nogle erfaringer ude i verden, som vi kan lære af, så vi undgår, at vi kommer i de her situationer, hvor det kan skubbe til dansk økonomi.
Så lad os se på det til den tid.
Men jeg synes ikke, at Danmark skal være frontrunner i det her og gamble med dansk økonomi.
Pelle Dragsted (EL), 2019-03-12:
Jeg synes, at der er forskellige diskussioner, der bliver rodet lidt sammen her.
For alt det her om bekæmpelse af hvidvask og bankernes adfærd er selvfølgelig utrolig vigtigt, og det tror jeg vi alle sammen er optaget af – vi har så forskellige ønsker om, hvor vidtgående de ting der skal ske, bør være.
Men uanset om de private banker havde opført sig fuldstændig uproblematisk, er den her diskussion om e-kronen i mine øjne stadig væk en relevant diskussion, fordi kontanterne forsvinder.
Jeg vil bare citere den svenske centralbankdirektør Ingves, som siger: Hvis kontanterne forsvinder, så har borgerne ikke længere adgang til nationalbankspenge, centralbankspenge, altså penge garanteret af staten.
Det er altså en fuldstændig markant forandring af forholdet mellem pengevæsen, borgere og centralbank, hvis vi kommer i retning af et kontantløst samfund.
Derfor siger han også efterfølgende: Derfor bliver det naturligt at spørge sig selv, om Nationalbanken burde tilbyde et sikkert elektronisk alternativ, som skulle fungere på omtrent samme måde, som kontanter fungerer i dag.
Det er det, der er baggrunden, i hvert fald for den debat.
Det er ikke, om bankerne opfører sig dårligt eller godt, men at vi er i gang med et ret stort paradigmeskift i forholdet mellem penge, borgere, private banker og stat.
Thomas Jensen (S), 2019-03-12:
Som det er i dag, er der faktisk også nogle rigtig, rigtig gode forbrugsvalg for de danske forbrugere.
Jeg har selv inden for de sidste år skiftet bank, fordi den bank, hvor jeg har mine penge stående, er der, hvor jeg kan se at man opfører sig ordentligt, og det er der, hvor jeg synes at man driver bank på en måde, som jeg synes er den måde, man skal drive bank på i Danmark.
Nu skal jeg ikke stå og opfordre til, at nogle bestemte banker skal miste deres kunder, eller at folk skal søge et bestemt sted hen.
Men jeg håber da på, at folk gør sig klart, hvor de helst vil have deres penge, eller hvor de vil låne deres penge, og på den måde får vi også sørget for, at bankerne i Danmark opfører sig ordentligt.
For jeg tror på, at det, når folk stemmer med fødderne, også har en indflydelse på, hvordan bankerne opfører sig.
Men først og fremmest skal vi sørge for at lave en lovgivning herindefra, som bankerne skal holde sig inden for, sådan at vi har en ordentlig bankdrift i Danmark.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-03-12:
Men det, jeg synes er så vigtigt, når vi ser på den finansielle sektor lige nu og vi ser på de skandaler, der har været, og som selvfølgelig gør, at vi bliver nødt til at stoppe op og se, om der er noget andet, vi skal gøre, er jo at se på, hvordan det er vi giver den enkelte borger en reel mulighed for et andet valg ved at sige: Hvis ikke jeg vil støtte og være afhængig af de private banker og ikke vil tage alle mine penge ud i kontanter og sy dem ind i madrassen, vil jeg sådan set gerne kunne gemme nogle af dem som e-kroner.
Det er jo det, det er: I stedet for at folk tager alle deres kontanter ud og syr dem ind i madrassen, laver vi et e-rum til dem, som de kan lægge de penge ned i.
Thomas Jensen (S), 2019-03-12:
Jeg vil sige til det sidste omkring reguleringen, som den er i dag, og det, som vi er ved at lave på hvidvaskområdet f.eks. – sørge for at holde bankerne i en kortere snor – at vi der tager ret drastiske skridt i de aftaler, vi har lavet hidtil, og det kommer vi også til i de kommende aftaler, simpelt hen fordi lovgivningen har været for slap.
Så der er helt sikkert behov for en regulering på det område.
I forhold til Nationalbanken er der en armslængde; det er en uafhængig bank i forhold til staten.
Men vi skal alligevel ikke have offentlige lønkonti på den måde, som jeg synes der bliver lagt op til i det her forslag.
Vi mener, at det er bedre, at man har private banker, der holder prisen nede og konkurrerer om at levere god service til folk, samtidig med at vi fra politisk hold sørger for, at de banker opfører sig ordentligt og holder sig inden for den lovgivning, som vi vedtager her i Folketinget.
Helt konkret i forhold til e-kroner, og hvad der er fokus på ude i verden, og om der er andre lande, der går videre end os, skal vi selvfølgelig følge med i, om der kommer en udvikling et sted, og om der er noget, vi skal se på i Danmark.
Men Nationalbanken har som sagt lavet en undersøgelse af det her.
Så vi har faktisk noget relativt godt nationalt at forholde os til her i Danmark.