Peter Hummelgaard (S), 2022-03-31:
Mange tak for ordet, formand, og tak til Enhedslisten for at indkalde til den her forespørgselsdebat om kapacitetsudfordringer, arbejdsmiljø og patientsikkerhed i sundhedsvæsenet.
Jeg vil som beskæftigelsesminister forholde mig til den del, der omhandler arbejdsmiljøet i sundhedsvæsenet.
Indledningsvis vil jeg gerne understrege, at jeg har en enorm respekt for de ansatte i vores sundhedsvæsen.
De ansatte i sundhedsvæsenet har været med til at sikre, at vi i Danmark er kommet igennem pandemien med skindet på næsen.
De har ydet en helt ekstraordinær indsats, og det skylder vi dem meget stor tak for.
Det er desværre ingen hemmelighed, at sundhedsvæsenet er under pres.
Derfor er jeg også glad for den her anledning til at drøfte arbejdsmiljøet i sundhedsvæsenet.
De store og uforudsete opgaver i forbindelse med covid-19 og som følge heraf de mange udskudte operationer har heller ikke gjort udfordringerne lettere at håndtere.
Men jeg vil gerne slå fast, at alle har ret til et sundt og sikkert arbejdsmiljø.
Regionerne skal sikre et godt arbejdsmiljø for de ansatte.
Som arbejdsgivere er det nemlig deres ansvar at sikre, at arbejdsmiljøreglerne overholdes, så ingen bliver syge eller kommer til skade som følge af arbejdet.
Men vi har som regering og som Folketing et ansvar for at understøtte, at regionerne har rammerne til at skabe et sundt og sikkert sundhedsvæsen for alle, både patienter og ansatte.
For det første vil jeg nævne, at et bredt flertal af Folketingets partier i 2019 indgik en aftale om en ny og forbedret arbejdsmiljøindsats.
Som et resultat af arbejdsmiljøaftalen er der indgået en trepartsaftale om prioriterede nationale mål for arbejdsmiljøindsatsen.
Ambitionen med trepartsaftalen er at sætte en klar retning for samarbejdet om arbejdsmiljøet på danske arbejdspladser.
I den forbindelse har arbejdsmarkedets parter inden for branchen hospitaler bl.a. fastsat et måltal for, at færre udsættes for væsentlige psykiske belastninger.
Der er både sat måltal for, at færre oplever ubalance mellem høje krav i arbejdet og lav indflydelse, og at færre udsættes for krænkende handlinger.
Derved håber vi på at opnå den ønskede reduktion i de psykiske belastninger.
Regeringen har sammen med seniorpensionsforligskredsen afsat 95 mio. kr. i 2020 og 68 mio. kr. ekstra i 2021 til branchefællesskaberne for arbejdsmiljø, som bl.a. skal gå til at understøtte arbejdet med de nationale mål.
Midlerne kan også anvendes i år og i 2023.
Midlerne skal branchefællesskaberne bruge til arbejdspladsnære aktiviteter med fokus på at forebygge arbejdsulykker og nedslidning, både fysisk og psykisk, med afsæt i behovet på arbejdspladserne.
For det andet vil jeg fremhæve Arbejdstilsynets indsats.
Arbejdstilsynet har tilkendegivet over for mig, at deres samlede viden og erfaringer fra tilsynet med branchen peger på, at der er udfordringer med arbejdsmiljøet i sundhedsvæsenet.
Det betyder, at arbejdspladser i den her branche ofte udtages til tilsyn.
Arbejdstilsynet har oplyst mig om, at der i perioden fra 2019 til den 3. marts 2022 er gennemført over 1.000 tilsyn på hospitalerne, hvoraf næsten 400 er gennemført i 2021.
I samme periode har Arbejdstilsynet givet ca. 230 afgørelser og vejledninger om det psykiske arbejdsmiljø på hospitalerne.
Afgørelserne og vejledningerne har primært omhandlet vold og traumatiske hændelser og stor arbejdsmængde og tidspres.
Der er i den brancherettede indsats et styrket fokus på dialog med ledelsen og fokus på hjælp til selvhjælp, dvs. vejledning om, hvordan der kan arbejdes med forebyggelse af arbejdsmiljøproblemer på arbejdspladsen.
Arbejdsmiljøaftalen og Arbejdstilsynets indsats er dog ikke de eneste redskaber, vi har i værktøjskassen, til at understøtte et godt
arbejdsmiljø i sundhedsvæsenet.
Det er vigtigt, at vores indsats er helhedsorienteret, da arbejdsmiljø dækker over mange emner.
Med aftalen om en ny ret til tidlig pension blev der afsat en samlet ramme på 30 mio. kr. årligt i 2022-2024 til at forebygge sygefravær og tidlig nedslidning på risikoarbejdsområder i den offentlige sektor.
Puljen skal bidrage til, at udvalgte offentlige arbejdspladser med udgangspunkt i den sygefraværsindsats, de allerede har i dag, kan søge om yderligere midler til at arbejde målrettet og systematisk med sygefraværsindsatsen.
Det er penge, som endnu ikke er udmøntet.