runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-28:
Når jeg siger, at Dansk Folkeparti har udviklet sig til et enkeltsagsparti med Inger Støjberg på dagsordenen og ikke så meget andet, er det, fordi det er det, man kan se i offentligheden, det er det, partiet indrykker annoncer om, og det er det, partiet bruger masser af tid på på partilederniveau og højt op i partiet.
Så det er det, at man konstant og hele tiden beskæftiger sig med fru Inger Støjberg.
Det gør vi ikke i Liberal Alliance.
Det har selvfølgelig været nødvendigt for mig at svare på de spørgsmål, der stilles i den her sag, men jeg har da hele tiden masser af alle mulige andre ting – skattepolitik, minksagen, transportpolitik osv. – på dagsordenen.
Og jeg forsøger efter bedste evne også at komme i medierne med det, men for øjeblikket interesserer medierne sig mest for fru Inger Støjberg, og derfor er der mere om det.
Jeg anerkender fuldstændig, at man kan nå til den konklusion, at der ikke skal rejses rigsretssag, på baggrund af en juridisk vurdering af tingene.
Når jeg siger det her med, at man må passe på, at venindeforhold ikke fylder for meget i politik, når vi har med sådan nogle sager at gøre, er det, fordi mange har sagt, at det, at de har arbejdet tæt sammen med fru Inger Støjberg, gør det svært for dem at træffe denne beslutning, og at det, at hun er en god kollega, har gjort det svært for dem at træffe denne beslutning.
Der er det, jeg siger: Det bliver man nødt til som et voksent folketingsmedlemmer at kunne sætte sig ud over.
Britt Bager (V), 2021-01-28:
Det er jeg da glad for at ordføreren trods alt anerkender.
Så vil jeg bare knytte en sidste kommentar til det, nemlig at vi jo skal huske, at når man går ned og trykker på den grønne knap, så trykker man på den knap, der betyder, at man forventer, at der kan fælles dom over fru Inger Støjberg, og at anklagemyndigheden kan løfte den bevisbyrde.
Og er man juridisk uenig i det materiale, der ligger, så trykker man selvfølgelig på den røde knap – venskab eller ej.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-28:
Ja, jeg forventer, for det er det, man kan læse ud af Instrukskommissionens beretning, at der kan fældes dom, og at der vil blive fældet dom.
50 pct. chance for frifindelse er stadig væk 50 pct. chance for domfældelse, og man skylder retssamfundet, at en domstol tager stilling til det.
Peter Skaarup (DF), 2021-01-28:
Tak til hr. Ole Birk Olesen for indlægget.
Som jeg kan forstå, er det sådan, at hr. Ole Birk Olesen mener, at Dansk Folkeparti er et enkeltsagsparti, og det er så Inger Støjberg-sagen, vi udelukkende går op i, og det må jeg vist sige står for hr. Ole Birk Olesens egen regning, for jeg husker mange, mange andre sager, som jeg beskæftiger mig med – også transportpolitik af og til.
Men uanset det vil jeg sige til hr. Ole Birk Olesen, at når der bliver sagt her fra Folketingets talerstol, at grunden til, at tidligere justitsminister hr. Morten Bødskov ikke kom for en rigsret, var, at han »kun« havde overtrådt ministeransvarlighedsloven, altså havde givet en løgn over for Folketinget, så er det simpelt hen ikke korrekt.
Jeg står her med den beretning, som Udvalget for Forretningsordenen, som Liberal Alliance selv var med i, afgav dengang, og som Liberal Alliance selv støttede.
Den handlede jo bl.a. om, at hr. Morten Bødskov som justitsminister forhindrede Folketingets Retsudvalg i at passe deres arbejde.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-28:
Hr. Ole Birk Olesen har stor tillid til institutionerne, og det er der jo almindelig vis god grund til.
Men jeg kender også hr. Ole Birk Olesen som en mand, der alligevel har en kritisk sans.
Når vi nu ved, at den ombudsmandsafgørelse, der blev truffet af den tidligere ombudsmand, ikke indeholder det notat, vi kender i dag, fra den 9. februar, men alene forholder sig til pressemeddelelsen, undrer det så ikke hr. Ole Birk Olesen, at Instrukskommissionen på trods af gentagne opfordringer afstod fra at afhøre den daværende ombudsmand?
Altså, der er strid om, hvorvidt det er notatet af 9. februar eller pressemeddelelsen af 10. februar, der er instruksen.
Kun den ene bliver oversendt til Ombudsmanden, der således altså træffer en afgørelse på et halvfærdigt grundlag.
Instrukskommissionen forsømmer at spørge ombudsmanden, om han ville have lavet en anden vurdering, hvis han havde haft kendskab til notatet af 9. februar.
Peter Skaarup (DF), 2021-01-28:
Hvor ved hr. Ole Birk Olesen fra, at den ikke handlede om det?
Nu kan jeg lige læse op, hvad det var, vi skrev i beretningen; Liberal Alliance var selv med: Flertallet kan bakke op om de ovenstående synspunkter.
Flertallet finder dog ikke at kunne medvirke til en afslutning af sagen uden at fremkomme med nogle betragtninger om det utilfredsstillende i selve Christianiasagens forløb.
Navnlig finder flertallet det utilfredsstillende, at det øjensynlig – trods mange beklagelser og bred tilslutning til, at det, der skete, ikke måtte ske – ikke har været muligt at få placeret et klart ansvar hos nogen af de implicerede.
Det var jo bl.a. et ansvar for, om hr. Morten Bødskov som minister pålagde nogle embedsmænd at sige noget eller det var omvendt.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-28:
Igen: Det her med, at fru Pia Kjærsgaard ikke kunne komme på Christiania, udgjorde ikke en ulovlighed, som hr. Morten Bødskov havde bedt de ansatte om at udføre.
Altså, det har vi ikke nogen idé om var det, der var tilfældet i den sag.
Vores idé er, at de ansatte handlede på eget initiativ, uden at det var på ordre fra justitsministeren, og dermed er der ikke den parallel, som hr. Peter Skaarup forsøger at lede efter.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-01-28:
Tak, hr. formand.
Nu var ordføreren inde på, at vi brugte al vores tid på at diskutere rigsret og Inger Støjberg.
Så nævnte ordføreren i øvrigt både erhverv og mink og transport, tror jeg det var.
Der vil jeg bare lige som en god serviceoplysningen meddele, at de ting er noget, jeg bruger min tid på.
Jeg har ikke brugt sådan særlig synderlig meget tid på rigsretsdiskussioner.
Nu er hr. Hans Christian Schmidt jo gået med de 5.000 sider.
Men det er jo rigtigt – og det var også et kuriosum – at Liberal Alliance inden for 1 døgn kunne meddele, at de ville støtte en rigsretssag, altså under et døgn efter at man havde offentliggjort den her store rapport.
Det betyder faktisk, at Liberal Alliance har skullet læse omkring 208 sider i timen for at nå op på det her antal, vel at mærke hvis man har været vågen hele døgnet, naturligvis, og ikke har holdt nogen tissepauser.
Jeg vil gerne høre ordføreren i forhold til det.
Hvordan kan man som ordfører for Liberal Alliance stå hernede og vitterlig påstå, at man inden for 1 døgn kan gå alle de her ting igennem, altså 5.000 sider med juridiske konklusioner, og så frejdigt sige: Vi støtter det?
Når jeg på tirsdag trykker på den røde knap og stemmer i forhold til det her, betyder det, at det i hvert fald ikke påfører staten 100 mio. kr. i en ekstraregning – plus de 40 mio. kr., man har brugt på den første kommissionsundersøgelse.
Når man bare stemmer ja, sådan som hr. Ole Birk Olesen tilkendegiver at han vil, så kommer pengene altså til at rulle ud af pengekassen.
Og der vil jeg bare citere ordføreren og sige: Det er jo ikke det samme.
Altså, hvis du har en luftkaptajn herude i lufthavnen, som skal til at starte et fly med 200 passagerer ude på startbanen, og han er det mindste i tvivl, letter han så med den flyvemaskine, eller gør han ikke?
Nej, han bliver på jorden.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-28:
Ja, nu har vi mange gange hørt Dansk Folkeparti tale om, hvor meget den her sag koster.
Og der kan man altså forstå, at det her med at holde magthaverne i ørerne og sørge for, at de ikke overtræder loven, hvilket vi i grundloven har nedfældet en procedure omkring, synes Dansk Folkeparti ikke rigtig at vi behøver at gøre, fordi det kan være, at det er for dyrt.
Altså, retsstaten er for dyr, til at man kan vedligeholde den.
Man vil hellere have, at der spreder sig den opfattelse hos magthaverne i det her land, at det er konsekvensfrit at administrere i modstrid med loven.
For det andet er for dyrt.
Jeg var ikke ordfører for den sag dengang, men jeg har dog alligevel fået det indtryk, at den sag ikke handlede om, at hr. Morten Bødskov som justitsminister, selv om han af sine embedsmænd fik at vide, at det ville være ulovligt at gøre sådan, sagde: I skal gøre sådan her.
Det handlede den ikke om, og det, der er årsagen til, at der skal være en rigsretssag i den her sag, er, at ifølge Instrukskommissionen har fru Inger Støjberg vel vidende, at der ville være tale om en ulovlig administration, bedt om at få den ulovlige administration, og det er det, der er anledningen, og selve det, at hun efterfølgende har talt usandt om, hvad der skete, er ikke i sig selv nok til, at der bør rejses en rigsret.
Jens Joel (S), 2021-01-28:
Men det, som vi politisk beslutter, er jo, hvad det er for nogle rammer, man eksempelvis giver vores læreruddannelse.
Altså, hvad er det for nogle rammer, vi giver, for, at man har mindre uddannelsessteder og man sikrer en bred dækning, eller giver man nogle rammer, som gør, at den eneste måde, man kan drive skole på, er ved at centralisere det hele?
Det er vores opfattelse, at vi i for mange år har trukket for langt i den retning, og at uddannelsesinstitutionerne med hånden på ryggen og rigtig tit af økonomiske grunde, men nogle gange også af nogle andre grunde er kommet til at centralisere for meget.
Det er jo det, vi i virkeligheden forsøger at sende et signal om, altså at vi gerne vil vende bøtten, og det er også det, som statsministeren annoncerede i nytårstalen, og som ministeren vil vende tilbage til i løbet af det år, vi er i.
Astrid Carøe (SF), 2021-01-28:
Tak for det.
Jeg har et par enkelte spørgsmål.
Først og fremmest er jeg rigtig glad for at høre, at det ikke nødvendigvis behøver at være i Herning, og jeg kan også forstå på ordføreren, at det er enormt vigtigt at få mere dannelse ind i den nuværende læreruddannelse, og man synes også, at den læreruddannelse, altså den offentlige læreruddannelse, er blevet ringe i forhold til kvalitet.
Men er svaret på det så ikke at bruge de penge, ordføreren vil bruge på en fri læreruddannelse, til netop at styrke den offentlige læreruddannelse, til netop at få uddannelse ind, til netop at få fokus på de her ting, som ordføreren snakker om, i stedet for at bruge penge på et privat tilbud?
Marianne Jelved (RV), 2021-01-28:
Vi bruger ikke penge på et privat tilbud, vi bruger penge på en fri læreruddannelse, vil jeg gerne skynde mig at understrege.
Og for de penge, som det koster, kan man ikke få almen dannelse ind på alle de andre lærerseminarier – der skal meget mere til end det.
Vi kan gå tilbage og se, hvad det egentlig kostede i starten, da KLM-faget var nyt og var noget, der fungerede på alle institutioner – hvad kostede det egentlig at have det fag dengang?
Det kunne være interessant at undersøge det, og det kan man jo stille spørgsmål om til ministeren og få svar på, og så kan vi jo vurdere, hvordan vi skaffer de penge tilbage igen til hele læreruddannelsen.
Astrid Carøe (SF), 2021-01-28:
Jeg tror ikke, at jeg forstår, at løsningen på, at der er kommet mindre dannelse på den offentlige læreruddannelse, er at oprette en fri læreruddannelse.
Jeg skal nok lade være med at kalde den en privat uddannelse, selv om det er det, der står i beslutningsforslaget.
Men egentlig vil jeg gerne stille et andet spørgsmål som mit spørgsmål nummer to, for ordføreren siger også, at man skal kunne gå direkte ud og undervise i vores alle sammens folkeskole.
Derfor vil jeg gerne høre ordføreren om, hvordan man vil sikre kontrollen med kvaliteten af den her frie læreruddannelse, ligesom som man gør på den offentlige læreruddannelse.
Marianne Jelved (RV), 2021-01-28:
Man kan jo se på, hvad de går til eksamen i, hvilke karakterer de får, hvilke fag de har osv., og så kan man jo danne sig et indtryk af det.
Det kan man godt finde ud af bare på ét sted, så det synes jeg ikke er noget problem.
Men jeg vil meget gerne bidrage til, at vi løfter den diskussion om den almene dannelse, for den er altså virkelig vigtig under alle omstændigheder.
Astrid Carøe (SF), 2021-01-28:
Tak for det.
Jeg tror, jeg vil starte med at sige, og det er der vist heller ikke så meget tvivl om, at SF stemmer imod det her beslutningsforslag, og det er der en række årsager til.
For det første, og det siger jeg, fordi der i pressen tydeligt har været givet udtryk for, at den her læreruddannelse skulle ligge i Herning, er der risiko for, at der bliver lukket uddannelsessteder i det lokalområde.
Der er læreruddannelser i Skive, Nørre Nissum, Silkeborg, Jelling, Esbjerg og Holstebro, og særlig Nørre Nissum, Holstebro og Skive er udfordret, siger de selv i lokalområdet.
Så bider jeg også mærke i, at en række borgmestre i området ikke ønsker den her uddannelse i Herning.
Men selv hvis uddannelsen kommer til at ligge et andet sted i Danmark, kan vi i SF ikke bakke op om det her.
Vi mener, at alle kræfter skal sættes ind på at styrke den nuværende læreruddannelse efter den evaluering, som ministeren har sat gang i, i stedet for at bruge penge på en ny privat eller fri, men statsfinansieret læreruddannelse.
Der bliver sagt, at der skal være fokus på dannelse og på høj faglighed, at man skal kunne være et forbillede for eleverne, når man kommer ud og er lærer.
Løsningen for SF er ikke at oprette en ny uddannelse.
Derudover synes vi ikke, man skal bruge penge på det.
Det koster det samme som en offentlig læreruddannelse med det her forslag, men med en mulighed for brugerbetaling, som vi også kan læse i pressen måske skal bruges på en ret i kantinen eller flere undervisningstimer.
Det får det til at stritte på en SF'er som mig.
Uddannelse skal i udgangspunktet være gratis i Danmark, og vi vil langt, langt hellere bruge de her penge på at sørge for, at alle lærerstuderende får flere undervisningstimer.
Så bed jeg mærke i, som det også allerede er blevet sagt, at Frie Skolers Lærerforening ikke ønsker en ny skole.
De siger, at den bedste måde, man kan oprette et nyt privat tilbud på, er, hvis det kommer nedefra.
Det er ikke min oplevelse, at det her har gjort det i særlig høj grad.
Frie Skolers Lærerforening har tilstrækkeligt i den private læreruddannelse i Ollerup, som netop uddanner til de frie skoler.
Så kan man jo, hvad jeg også tidligere har stillet spørgsmål om, på skolen i Ollerup ikke uddanne lærere til at undervise i folkeskolen uden den her overbygning.
Og med den nye skole kan jeg læse mig frem til at man skulle kunne komme direkte ud og undervise i folkeskolen.
Jeg er altså bekymret for, hvordan man kvalitetssikrer og kontrollerer, at de er gode nok til det, og det synes jeg ikke vi får svar på i beslutningsforslaget.
Så må jeg sige, og det har jo heller ikke noget med beslutningsforslaget at gøre, at det med den debat, der har været også i pressen, virker, som om der skal være meget fokus på kristendomsundervisning, og det synes jeg ikke der i højere grad er behov for end rigtig mange andre ting, som det er vigtigt at nye lærere tager med sig, når de kommer ud at undervise.
Alt i alt kan SF ikke bakke op om det her forslag, uanset om uddannelsen ligger i Herning eller ej.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-01-28:
Nu taler ordføreren rigtig meget om den generelle uddannelse, vi har, og den er selvfølgelig også relevant at se på.
Derfor har jeg brug for et svar på et enkelt spørgsmål.
Vil ordføreren og SF være med til at styrke KLM-faget markant i den nuværende uddannelse, så man kommer tilbage til de tanker, der var i det fag, da det blev skabt oprindelig?
Astrid Carøe (SF), 2021-01-28:
Jeg synes, det er enormt vigtigt, at vi sikrer, at der er ordentlig dannelse på læreruddannelsen.
Og hvis man gør det rigtig godt gennem KLM-faget, skal vi da kigge på det, og vi skal kigge på, at kvaliteten er i orden, og at der er dannelse igennem den offentlige læreruddannelse.
Så lad os da endelig snakke om det.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-01-28:
Når jeg spørger, er det jo, fordi vi i de tidligere forhandlinger om folkeskolen har haft nogle udfordringer med, at bl.a. SF ikke ønskede, at det skulle have nogen voldsom styrke.
Men så har jeg også lige et supplerende spørgsmål om den dagsorden, som vi i hvert fald har i Dansk Folkeparti, altså at vi ønsker uddannelse bredt ud over hele landet, i høj grad velfærdsuddannelserne.
Og når nu det bliver et stort problem, at der bliver placeret en ekstra læreruddannelse et eller andet sted, betyder det så, at SF ikke ønsker den der udvikling, hvor vi faktisk skal have uddannelse flere steder i landet?
Astrid Carøe (SF), 2021-01-28:
Jeg håber virkelig, at spørgeren er klar over, at SF er meget bevidst om, at vi skal have uddannelser i hele landet.
Jeg bider mærke i, at lokale rektorer og lokale borgmestre er nervøse for, at en række offentlige uddannelsestilbud står til at kunne risikere at lukke, hvis man laver en ny, privat læreruddannelse i Herning, og det synes jeg at vi skal tage meget alvorligt.
Det betyder ikke, at vi ikke skal udvide udbuddene for særlig velfærdsuddannelserne i resten af landet, men vi skal gøre det smart, så det ikke lukker andre tilbud.
Marianne Jelved (RV), 2021-01-28:
Det er lidt ærgerligt, at det er så svært at tale sammen.
Der kommer ikke til at ligge en ny læreruddannelse i Herning.
Det er jo sagt flere gange.
Det er ikke planen.
Det er planen at finde et sted, hvor der er en bevægelse, der er parat til at tage imod sådan en læreruddannelse, og som gerne vil bidrage, ligesom man har det på de frie skoler.
For vi skal altid have en bevægelse, der kommer nedefra, hvis man skal have noget frit til at løfte sig.
Og det er ikke frit, hvis man bliver ved med at tale om læreruddannelsen på den måde, som det blev sagt der.
Astrid Carøe (SF), 2021-01-28:
Det var jo netop det, jeg sagde.
Jeg opfatter ikke, at der er en sådan meget stor grobund.
F.eks. bakker Frie Skolers Lærerforening ikke op om det her.
Fint, lad os stoppe med at snakke om Herning.
Men når man i så høj grad – både nogle af forslagsstillerne til beslutningsforslaget og andre initiativtagere – har snakket om Herning, så bliver vi jo også nødt til at gøre det her i salen og sige, at det er problematisk at oprette et nyt tilbud i Herning for de omkringliggende offentlige tilbud.
Det synes jeg vi skal tage meget alvorligt, for det er enormt vigtigt for SF, at vi har de tilbud rundtomkring i hele landet.
Marianne Jelved (RV), 2021-01-28:
Jamen jeg gentager gerne: Der kommer ikke til at ligge en ny læreruddannelse i Herning; heller ikke den frie læreruddannelse kommer til at ligge der.
Det har aldrig været planen, og det er ikke skrevet ned nogen steder, men det har bare spredt sig, fordi nogle af de mennesker, der står bag idéen, kommer fra Herning.
Men det er jo ikke ensbetydende med, at det sted, der skal udvikles, skal ligge i Herning.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-01-28:
Vi har i årevis drøftet, hvordan vi skal styrke læreruddannelsen.
Vi har fået en evaluering, som peger på en lang række udfordringer, både fagligt og i forhold til overførelsen af faglighed til praksis.
Der peges i evalueringen på, at der er et lavt ambitionsniveau hos både undervisere og studerende, og noget af det, jeg hører fra studerende, er, at kravene er meget lave, og at der er mange, der falder fra, netop fordi kravene er så lave.
Nu har ministeren så sat gang i et arbejde med, hvordan den kommende læreruddannelse skal være.
Til det arbejde havde jeg og Dansk Folkeparti et klart ønske om at få inddraget universiteterne, ikke fordi uddannelsen skulle lægges på universiteterne, på ingen måde, men fordi det er vigtigt, at fagligheden styrkes.
Ministeren har her ønsket at gøre det på sin egen måde, og det er selvfølgelig ministerens ret, men det får mig til at være bekymret for resultatet af uddannelsen.
Det lykkedes dengang at holde fast i faget, men i en reduceret version, og efterfølgende har praksis vist, at det udmøntes meget, meget forskelligt og mange steder reelt bliver nedprioriteret.
Det fremgår med stor tydelighed af censorkorpsets årlige redegørelser.
Jeg må desværre sige, at holdningen til at sikre uddannelse, dannelse og forståelse for den danske kultur er for svag i dag.
Og sagen er, at det ikke er ligegyldigt, hvordan vi danner og uddanner.
Der skal være større fokus på det dannende element, det indre kompas.
Vi har brug for unge med stærke specialistkompetencer.
Vi har også brug for unge med stærke menneskelige kompetencer, og i den sammenhæng er almendannelse, som det udmøntes i KLM-fag, særdeles vigtigt på læreruddannelsen.
Men min oplevelse af, at det er noget op ad bakke at sikre det på den nuværende læreruddannelse, gør, at jeg mener, at vi absolut har brug for et alternativ, og dette alternativ skal være med til at udvikle og udfordre den almindelige læreruddannelse, vise nye veje og inspirere den almindelige læreruddannelse.
For den nye læreruddannelse skal jo ses som et supplement til den eksisterende.
Det er på ingen måde tanken, at den skal erstatte den.
Med den nye uddannelse ønsker vi at være med til at skabe et bredere tilbud til dem, der ønsker at uddanne sig som lærer i enten folkeskolen eller de frie grundskoler.
Og som der også står i beslutningsforslaget, er det et uddannelsestilbud, som med udgangspunkt i en grundtvigiansk og koldsk skoletradition samt europæisk oplysningstradition skaber lærere ud fra et elevinddragende og kristent synspunkt.
Uddannelsens formål er at uddanne lærere, der som forbillede for skoleeleverne kan bidrage til dannelse, oplysning og åndsfrihed i Danmark.
Det tror jeg vi har brug for, og jeg ser frem til, at det kan blive til virkelighed.
Så skal jeg slutte af med to hilsner.
Tak for ordet.
Jens Joel (S), 2021-01-28:
Det synes jeg er rigtig godt.
Altså, man kan jo sige, at det ikke er sådan, at man som elev selv vælger, om man gerne vil have en lærer, der har været uddannet på den nye skole i Herning, eller om man gerne vil have en fra en anden læreruddannelse.
Og derfor synes jeg, at hvis man skal tage det alvorligt, at eleverne faktisk har brug for at blive inddraget, skal man jo sikre, at alle de lærere, vi uddanner i den danske folkeskole, i virkeligheden har det perspektiv med – den kvalitet, som det kan bibringe.
Så derfor synes jeg egentlig, det er klogt nok, at der er nogen, der sparker til de fordomme eller de måder, vi plejer at gøre det på.
Det tror jeg er rigtig gavnligt, og det er der jo heldigvis hele tiden på sådan et fagligt felt nogen der gør.
Men ambitionen må være, at det ligesom også kommer alle til gavn, hvis det er vigtigt.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-01-28:
Jeg undrer mig lidt.
For vi er jo fuldstændig enige om, at vi ønsker uddannelser ud over hele landet.
Vi vil også meget gerne have flere læreruddannelser ud over landet.
Kan ordføreren så forklare mig, når vi nu gerne vil have flere læreruddannelser og han i sin ordførertale siger, at det, når der kommer en her, ødelægger planlægningen, altså at så er det bare en, som skal ind blandt de mange nye, der skal til, hvordan det kan ødelægge planlægningen af, hvordan vi skal have læreruddannelser ud over landet.
Jens Joel (S), 2021-01-28:
Jeg er ikke sikker på, at jeg forstår, hvad det er, jeg ikke har formuleret klart nok.
Men det, der er budskabet, er jo, hvis man er en sektor og der i øvrigt er nogle politiske ambitioner om en bred dækning, at det så selvfølgelig er klart, at man i den sektor vil kigge på, hvad for et behov for lærere der er i det midt- og vestjyske – hvis det er det, der er eksemplet – hvad man har af ungdomsårgange, hvordan man kan lave en rekruttering, og hvordan man kan sikre et bredt udbud, så vi får flest mulige.
Det er jo en planlægning, som man som uddannelsesinstitution laver, og hvor man forsøger at servicere sit område så godt som muligt, og det er jo klart, at den planlægning bliver påvirket af det, hvis der kan komme nogen udefra, om man så må sige, og komme med et konkurrerende tilbud.
Det er jo det, der er risikoen ved det her, altså at man i virkeligheden ender med at få to læreruddannelser, som konkurrerer om det.
Så kan det jo godt være, at det, der sker, er, at man får en læreruddannelse mere i Herning.
Men hvis det betyder, at læreruddannelsen i Skive og i Nørre Nissum eller i Jelling skal lukke, så er det jo ikke nødvendigvis et godt bytte.