runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-02-07:
Er hr. Naser Khader så parat til at gå så vidt som til at afratificere konventionen?
Er hr. Naser Khader det?
Og skal vi i det hele taget ikke blive enige om, at vi nogle gange er lidt for hurtige til at tiltræde konventioner i det her Folketing?
Bare for at tage et andet eksempel: Statsborgerskabskonventionen er f.eks. ikke tiltrådt af Frankrig, men den er tiltrådt af Danmark.
Hvis Frankrig ikke har tiltrådt en konvention, er det så magtpåliggende, at Danmark er med i en konvention?
Jeg spørger bare.
Naser Khader (KF), 2017-02-07:
Jeg tror ikke, at jeg har gemt mig bag juraen.
Det, jeg siger, er, at grænsen går ved de konventioner, som vi har tilsluttet os, og så længe vi er medlem af dem, er vi nødt til at indordne os de konventioner, der er.
Jeg gav også udtryk for, at det er et af de tilfælde, hvor man bliver irriteret på de internationale konventioner.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-02-07:
Tak for det.
Jeg tror faktisk, at mange af de danskere, som har siddet og fulgt den her debat i dag i Folketingssalen, tager sig lidt til hovedet, fordi mange, herunder ordføreren, siger, at det er jura, der forhindrer os i at gøre det eneste rigtige, nemlig at adskille de her mennesker.
Men det er jo os her på Christiansborg, der laver juraen, så vi kan sådan set ikke bare gemme os bag juraen og sige, at fordi der er noget jura, der siger et eller andet, så kan vi ikke gøre det, som al sund fornuft tilsiger.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren, hvad det er for en indsats, ordføreren ser skal foldes ud for at ændre den jura, der gør, at vi står handlingslammede tilbage.
Det må aldrig være sådan, at vi som politikere, der laver juraen, gemmer os bag juraen.
Naser Khader (KF), 2017-02-07:
Hvis vi skal forebygge det, skal vi samtale med dem alle sammen og få en helhedsvurdering.
Det, jeg også har forstået, er, at der under samtale er to par – sådan som jeg husker det – der har valgt skilsmisse, fordi de erkendte, at der var tale om tvang.
Så ved at tage en samtale med dem, både sammen og hver for sig, kan man måske godt finde ud af, om det er frivilligt eller tvang.
Men det er enormt svært at dokumentere det.
Pernille Bendixen (DF), 2017-02-07:
Så kan man jo i realiteten have været gift som 8-årig og være kommet herop som 15-årig eller 20-årig.
I forhold til vurderingen af, om det er tvang: Vi ved jo alle sammen, hvor svært det er f.eks. for en kvinde at bryde ud af et voldeligt ægteskab, eller hvor svært det er for et barn at fortælle om overgreb i hjemmet eller sådan noget.
Hvordan kan man tro, at de lige kan trylle ovre i et asylcenter og på 14 dage vurdere, om der er tale om tvang, når vi kæmper med det her alle andre steder i systemet i forhold til hele den negative sociale arv og sådan noget?
Det er lidt mærkeligt.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-07:
Tak for det.
Senest har vi jo set det i Brøndby Strand, som er det første sted, hvor der er et postnummer, hvor danskerne er kommet i mindretal.
Vi har jo set igennem en årrække – det kan være i Mjølnerparken, det kan være i Vollsmose, det kan være i så mange andre områder i Danmark – at man på grund af den tilstrømning, der har været til Danmark, primært via asylsystemet og fordi der er kommet mange familiesammenførte til Danmark, men selvfølgelig også fordi der er kommet mennesker i 1960'erne og 1970'erne til Danmark for at arbejde fra bl.a. Tyrkiet og Pakistan osv., at der simpelt hen er områder, hvor man vist godt kan tillade sig at sige at dansk kultur mildest talt er på retræte.
Myndighederne har svært ved at komme ind, danskere føler, at det er vanskeligt at stå fast på deres egen kultur, og nogle steder bliver danskere også chikaneret, simpelt hen fordi de er danskere, og fordi de måske har tilladt sig at sige fra over for nogle, som laver ballade og skaber uroligheder i det pågældende boligområde.
Derfor har vi rettet følgende forespørgsel til ministeren: Hvordan forholder regeringen sig til, at der i Brøndby Strand bor flere med indvandrerbaggrund end med dansk baggrund, og giver dette anledning til nye tiltag, som skal stoppe den voldsomme indvandring?
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-07:
Jeg kan fortælle, at så sent som i går var jeg i selvvalgt praktik i en daginstitution i Brøndby, og tro mig, jeg kan godt se problemerne.
Jeg kan godt få øje på, hvad de har af problemer, når børn kommer sent i daginstitution, når de ikke kan snakke dansk, når de kommer fra hjem, hvor forældrene ikke deltager i forældremøderne.
Det kan jeg sagtens få øje på.
Jeg ønsker ikke at tegne et billede af, at der bare er en velfungerende multikultur i Brøndby Strand.
Jeg kan sagtens få øje på problemerne.
Jeg kan også fortælle Dansk Folkepartis hr. Kenneth Kristensen Berth, som jeg ved bor lige rundt om hjørnet i nabokommunen, at Socialdemokratiet i Brøndby er fuldt ud opmærksom på, hvordan man kan inddæmme Hizb ut-Tahrir i kommunen, og gør et fremragende stykke arbejde med at sørge for, at Hizb ut-Tahrirs organisation ikke slår rødder i Brøndby Strand.
Det er i øvrigt et arbejde, der foregår i tæt samarbejde med en række indvandrerforeninger, som udmærket ved, hvad der sker, hvis islamisk fundamentalisme begynder at slå rod i det lokale samfund.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-02-07:
Tak for det.
Nu taler hr. Mattias Tesfaye om, at Folketinget skylder Brøndby Strand en undskyldning.
Det er nu først og fremmest Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre her på Christiansborg, der skylder Brøndby Strand en undskyldning, for det er jeg sådan set enig med ordføreren i.
Og jeg synes, det ville have klædt ordføreren, hvis han var startet med at give Brøndby Strand en undskyldning på vegne af sit parti, der i årevis har medvirket til den udvikling, som vi ser i Brøndby Strand.
Ansvaret hviler centnertungt på hr. Mattias Tesfaye og hans kammerater i Socialdemokratiet.
Det er det billede, han forsøger at tegne.
Men, hr. Mattias Tesfaye: Der er gevaldige problemer i Brøndby Strand, og hvad har hr. Mattias Tesfaye tænkt sig konkret at gøre ved dem?
Hizb ut-Tahrir nævnte hr. Mattias Tesfaye selv.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-02-07:
Det er utroligt, at vi skal have sådan en debat, fordi ordføreren opfatter det som et kulturelt problem.
Så skal man ud at tælle, hvor mange juletræer der er i Brøndby Strand, for ligesom at vurdere, om det her er et problem eller ej.
Jeg har forståelse for, at man kan sætte fokus på det og sige: Her er nogle sociale problemer, og dem skal vi gøre noget for at afhjælpe.
Det er jo derfor, at det er godt at have helhedsplaner, som man har i Brøndby Strand.
Men der er noget andet: Der er lige blevet lavet en tryghedsundersøgelse derude, der viser, at det ikke er et utrygt område.
Jeg forstår ikke, hvorfor ordføreren peger så hårdt på det, bare fordi man er kommet op på 50,1 pct.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-07:
Det har vi ikke umiddelbart nogen planer om fra Dansk Folkepartis side, og jeg vil gerne anfægte det synspunkt, at der i udgangspunktet altså er tale om sociale problemer.
Det er noget, som Dansk Folkepartis socialordfører tager sig af.
Her er der tale om kulturelle problemer først og fremmest.
Jeg vil også godt anfægte det synspunkt, at vi i forslaget ikke har anvist nogen løsningsforslag, fordi vi siger jo sådan set i det sidste afsnit af forslaget til vedtagelse, og nu læser jeg det op igen:
»Folketinget opfordrer regeringen til at arbejde videre med en politisk målsætning om at reducere antallet af asylansøgere og antallet af familiesammenførte, der kommer til Danmark.«
Det er jo det, der på lang sigt er løsningen; det kommer vi simpelt hen ikke udenom.
Grunden til, at vi står med de problemer, som vi står med nu – integrationsproblemer, sociale problemer, kulturelle problemer, uanset hvad man vil kalde dem – er jo, at der har været en for stor indvandring og tilstrømning til Danmark primært fra lande, som kulturelt og mentalt ligger langt væk fra dansk mentalitet og fra dansk kultur og fra vestlig kultur, og det er jo i høj grad fra muslimske lande.
Så det har skabt problemet.
Hvis vi vil løse problemet, skal vi begrænse den del af indvandringen
mest muligt.
Jeg synes ikke, at Enhedslisten skal tale juletræer ned.
De skaber god stemning alle steder, når de kommer frem, så det skal man da ikke kimse ad.
Altså, det her er jo ikke en forespørgsel, som handler om, hvorvidt der er tryghed i et bestemt område, eller om folk i et bestemt område overholder lovgivningen.
Det er selvfølgelig vigtigt, at de gør det, det er da klart.
Selvfølgelig er det vigtigt.
Det er da en væsentlig forudsætning for, at man kan blive godt integreret i det danske samfund, at man overholder landets lovgivning.
Men det vigtigste er – set med Dansk Folkepartis øjne – at man er parat til at tage kulturen til sig, at tage normerne til sig og tage traditionerne til sig.
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-07:
Jeg er enig med ordføreren i, at det er bekymrende, at der er områder i Danmark, hvor indvandrere og efterkommere af indvandrere nu er i flertal.
Det er jeg enig i.
Men så siger ordføreren også, at det så betyder, at danskerne er kommet i mindretal.
Skal det forstås sådan, at de plus 50 pct. af indvandrere og efterkommere, der bor i Brøndby Strand, alle sammen ikke er danskere?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-02-07:
I det forslag til vedtagelse, jeg hørte læst op, synes jeg ikke rigtig, at jeg kunne høre så mange forslag til løsninger på det problem, som hr. Martin Henriksen åbenbart ser, når der i et boligområde er mere end 50 pct. af beboerne, der er af ikkevestlig herkomst.
Jeg synes jo, man skulle sætte fokus på, hvad det er for nogle vilkår, kommunerne har.
Kommunerne har jo i lang tid haft mulighed for at anvise folk med behov for bolig i 25 pct. af boligerne i den almene sektor, og det har selvfølgelig medført, at der er nogle almene boligforeningsafdelinger, hvor der er en høj grad af folk, der er blevet anvist bolig.
Så er der nogle bestemte områder, hvor nogle af dem har en ikkevestlig baggrund.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ordføreren er positiv over for, at den anvisningsret også bliver udvidet til at gælde det private udlejningsbyggeri, for så vil kommunen nemmere kunne sprede, hvad skal man sige, de folk med sociale problemer, hvoriblandt der også er en del af fremmed herkomst.
Astrid Krag (S), 2017-02-08:
Skal det forstås sådan, at da ministeren var plejehjemsleder, havde hun ikke indblik i økonomien på sit eget plejehjem og i de forskellige beslutninger, der blev truffet for at sikre økonomien omkring det plejehjem?
Thyra Frank (LA), 2017-02-08:
Det skal forstås sådan, at da jeg var forstander for plejehjemmet Lotte, brugte jeg ikke kræfterne på at undersøge udgiftsniveauet, men brugte de penge, der var til rådighed, til at sørge for et godt og værdigt ældreliv for de beboere, som jeg var forstander for.
Garantier giver man ikke inden for politik, men jeg er ikke gået ind på den her afbureaukratiseringstanke, som om det var en spareopgave.
Det her handler om, at fire ud af ti medarbejdere har tænkt på at holde op, fordi de ikke magter at vende ryggen til noget, de føler de burde handle på.
Derfor bliver vi nødt til at kigge på, om der er unødige regler og krav, som vi kan få fjernet, for det er ikke rimeligt, at det her personale igen og igen føler, at de ikke kan gøre det arbejde, de i virkeligheden er ansat til.
Jamen så kan fru Lea Wermelin få det samme svar en gang til: Som ældreminister er det ikke min opgave at gå ind i en vurdering af økonomien på Frederiksberg Kommunes forskellige plejehjem.
Så vil jeg sige derudover: Ældreområdet er blevet højt prioriteret de seneste år.
Kommunerne har samlet set brugt flere penge på ældreområdet under denne regering end under den socialdemokratisk ledede regering.
Jeg vil som ældreminister nu have fokus på, hvordan vi bruger de samlede ressourcer i ældreplejen.
Jeg er overbevist om, at det er afgørende, at vi får de kolde hænder gjort til varme hænder igen, og at vi kommer al unødvendig administration og skrivebordsarbejde til livs.
Derfor har vi nedsat en arbejdsgruppe, som skal kigge på afbureaukratisering.
Lea Wermelin (S), 2017-02-08:
Det er jo meget behændigt, at man gerne som minister vil udtale sig om sin tid på Lotte, når det handler om sygefravær eller nogle af de ting, som man selv synes gik rigtig godt.
Men når det handler om økonomien, som jo også er ret grundlæggende, fordi ministeren nu er minister for de ældres område og derfor også for de vilkår, som vi tilbyder vores ældre rundtom i landet, så er det jo ikke urimeligt at bede ministeren om at forholde sig til, hvad økonomien betyder for at kunne drive et plejehjem.
For det er jo ikke rigtigt, som ministeren siger, at den her regering er de ældres ven og finder massevis af penge til de ældre.
I forhold til den afbureaukratisering, som ministeren var inde på, har ministeren jo selv tidligere sagt, at man ikke kan garantere, at de penge, man finder dér, bliver på ældreområdet – eller kan ministeren garantere det i dag, for så vil vi da gerne have det at vide?
Ministeren synes, at det er mærkværdigt, at Socialdemokratiet spørger ind til, at ministeren har stået i spidsen for et plejehjem, hvor man havde 20 pct. mere til drift og 50 pct. mere til mad, når hun samtidig er minister for et område, hvor man i regeringen lægger op til, at der skal være færre penge til de ældre.
Så er det jo ikke så mærkeligt, at vi er interesserede i, hvad ministeren mener i forhold til økonomien på landets plejehjem.
Jeg tror da, at der er rigtig mange plejehjemsledere rundt om her i landet, som ville ønske, at de havde det samme budget, som ældreministeren havde, dengang hun var leder af et plejehjem.
Så kan ministeren ikke bare bekræfte for det første, at der var den her øgede økonomi, da ministeren var leder, og for det andet så også berige os med et svar på, hvilken betydning det har for den service, man leverer, at man har et forhøjet økonomisk budget både til drift og til mad?
Thyra Frank (LA), 2017-02-08:
Det er efterhånden en hel del år siden, at jeg var forstander på Lotte, og dengang brugte jeg ærlig talt ikke kræfterne på at undersøge udgiftsniveauet på de forskellige plejehjem.
Jeg brugte de penge, der var til rådighed, på at sørge for, at beboerne kunne få et dejligt og værdigt liv.
Astrid Krag (S), 2017-02-08:
Tak for det.
Jamen øv, var jeg lige ved at slutte af med at sige her, for når jeg greb bolden efter ministerens udtalelser på samrådet, var det selvfølgelig, fordi jeg lidt hørte ministeren sige, at der måske skulle kigges mere grundlæggende på nogle af de styringsværktøjer, der er i ældreplejen.
Men vi må så bare sige her i dag, at ministeren mødte frem og fortalte om, hvorfor det er godt, som det er, og hvorfor det er gode redskaber, og så er kommet med nogle meget overordnede betragtninger om, at man skal se på tingene bredt og se på tingene samlet, men uden rigtig at ville forpligte sig til at gå ind i nogen af de her diskussioner, som er sindssyg vigtige og afgørende, både for borgerne og for medarbejderne, som jeg tror i meget høj grad oplever, at der er nogle af de her styringsværktøjer, der går imod sund, faglig fornuft i mødet med borgerne.
Jeg skal bare lige være helt sikker på, jeg forstod det, ministeren sagde rigtigt, i forhold til bestiller-udfører-modellen.
Man må altså kommunalt indrette sig, som man vil, men man må alligevel ikke slække på, at der skal være den her adskillelse mellem visitationsleddet og udførerleddet, altså at det ikke kan være sådan, at visitationen siger, at det ikke skal være dem, der er mellemled i forhold til at vurdere genoptræning, eller at det ikke kan være dem, der skal være mellemled i forhold til vurderingen af personligt plejebehov.
Det må man ikke, siger ministeren, det vil være ulovligt, eller hvad?
Nu diskuterer vi jo heldigvis ældrepolitik i rigtig mange forskellige sammenhænge.
Men jeg er rigtig glad for, at jeg i dag hører ministeren sige, at hun har læst dokumentet her.
Det har ministeren altså ikke villet forholde sig til indtil nu.
Nu har vi da ministerens ord for, at hun har læst det notat fra Frederiksberg Kommune, hvor det står sort på hvidt.
Det er jo klart, at hvor mange penge man har, betyder noget for, hvilke muligheder man har for at drive plejehjem og gøre godt med.
Så lad mig bare gentage den del af spørgsmålet, som ministeren stadig væk ikke har svaret på: Hvad giver det anledning til af overvejelser fra ministerens side om den økonomi, man har på plejehjemmene derude, set i lyset af ministerens egne erfaringer, som baserer sig på et plejehjem, der altså brugte 20 pct. mere på driften og 50 pct. mere på forplejning?
Thyra Frank (LA), 2017-02-08:
Tak for spørgsmålet.
Jeg finder det faktisk mærkværdigt, at Socialdemokratiet bruger så mange gode kræfter på at stille de samme spørgsmål igen og igen.
Jeg har læst det omtalte dokument, men det er ikke min opgave som ældreminister, synes jeg, at skulle vurdere det konkrete dokument eller økonomien på plejehjem i Frederiksberg Kommune tilbage i tiden.
Hvis jeg var blevet spurgt til, om jeg som ældreminister kunne redegøre for og sammenligne økonomien for alle landets plejehjem, så havde svaret været nej.
Det tal er hverken jeg eller ministeriet i besiddelse af.
Jeg vil opfordre til, at vi i stedet for skal prøve at kigge fremad og i fællesskab arbejde for, at vores ældre får en tryg og værdig ældrepleje.
Det er i hvert fald det, der betyder utrolig meget for mig.
Astrid Krag (S), 2017-02-08:
Tak for det.
Vil ministeren, i forlængelse af, at ministeren fire gange i Folketingets spørgetid den 25. januar 2017 nægtede at svare på, hvorvidt hun havde læst det korte 3-siders økonominotat fra Frederiksberg Kommune – som beskrev, hvordan plejehjemmet Lotte, hvor ministeren var chef, før hun blev valgt til Folketinget, havde 20 pct. højere driftsbudget end de andre plejehjem i kommunen og 50 pct. højere forplejningsbudget, og hvor der var linket til tre forskellige mundtlige § 20-spørgsmål stillet til ministeren den 25. januar 2017 – svare på, hvorvidt hun nu har læst det tidligere oversendte papir, og hvad beskrivelserne i papiret om de økonomiske rammer for plejehjemmet Lotte giver ministeren anledning til at gøre af overvejelser omkring økonomien på såvel plejehjemmet Lotte som landets øvrige plejehjem?
Thyra Frank (LA), 2017-02-08:
Som jeg sagde, stiller serviceloven ikke nogen krav til kommunernes interne organisering, men det er selvfølgelig afgørende, at kommunen adskiller myndighedsopgaverne fra leverandøropgaverne for at kunne sikre de her lige konkurrencevilkår mellem offentlige og private leverandører og synliggør omkostningerne ved den kommunale leverandørvirksomhed.
Og så skal der – som spørgeren også sagde – være en meget vigtig opfølgning og dialog mellem myndigheder og leverandør.
Som jeg har svaret før, er det meget vigtigt for mig, at vi ser på det her bredt, og styringen på ældreområdet skal have fokus på resultater og effekter, der er vigtige for borgerne, og ikke bare på en processtyring og noget unødvendig dokumentation.
Jeg mener, det er vigtigt at få set på de forskellige styringsredskaber samlet.
F.eks. skal kvalitetsstandarderne ses i sammenhæng med, at det er kommunerne, der fastlægger et serviceniveau for personlig og praktisk hjælp, og derfor giver det også god mening, at kommunerne skal skabe gennemsigtighed omkring serviceniveauet og den hjælp, som borgerne som udgangspunkt kan forvente at få ved brug af kvalitetsstandarderne.
Lea Wermelin (S), 2017-02-08:
Som jeg skal forstå det, synes ministeren, at det er et godt redskab.
Det er jo rigtigt, at der allerede er nogle ting i gang, men det er så ikke en del af det arbejde, som ministeren har tænkt sig at kigge nærmere på.
Ellers må ministeren lige sige til, hvis det rent faktisk er noget af det, man vil kigge på.
Men kan ministeren i forlængelse af den her diskussion forstå de frustrationer, som noget af plejepersonalet har i forhold til styringsværktøjerne, og sige noget mere præcist om, hvor det så er, ministeren mener der er behov for vi kigger nærmere på tingene?
Jeg er helt sikker på, at FOA har en masse gode indspark, men hvad er det, ministeren vil sætte fokus på?
Astrid Krag (S), 2017-02-08:
Man må bare sige, at når ministeren ikke kan garantere, at de midler, der kan blive frigjort ved afbureaukratisering, kan blive på ældreområdet, kan det jo blive en skjult besparelse.
Men jeg vil tilbage til noget, som ministeren sagde til mig før, nemlig at hun ikke brugte kræfter på at undersøge sin økonomi, da hun var plejehjemsleder.
Så bliver jeg simpelt hen nødt til at spørge ind til noget, der også står i det dokument, som ministeren nu har bekræftet at hun har læst, nemlig at man på ministerens plejehjem fik et ekstra tillæg til mad oven i den lovgivningsmæssige ramme.
Det var ikke noget, ministeren som leder skulle gøre noget for; der kom bare pludselig et ekstra tillæg til det plejehjem, hvor ministeren var leder, uden at lederen af plejehjemmet behøvede at gøre noget.
Jeg synes da, at det lyder rigtig interessant, hvis det var sådan, tingene fungerede i Frederiksberg Kommune og på ministerens plejehjem.
Kan ministeren lige bekræfte, at hun ikke har brugt nogen kræfter på økonomi og på f.eks. at få ekstra tillæg, som det står beskrevet her i papiret at man gjorde?
Thyra Frank (LA), 2017-02-08:
Ministeren vil lægge sig i selen for at skaffe de bedste rammer for det ældreområde, som jeg nu står i spidsen for.
Og det vil jeg selvfølgelig arbejde for, det er klart, hvem vil ikke det som minister for et område.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-08:
Først og fremmest mange tak til ministeren for den her, synes jeg, positive og konstruktive tilgang til vores beslutningsforslag.
Jeg er udmærket med på, at når det er sådan, at oppositionen fremsætter et forslag, siger man ikke bare ja til det, men man er med på noget af det, og det er rigtig, rigtig positivt.
Vil regeringen gå så langt, at man også er med på sådan en strategi, at man simpelt hen sætter måltal for, hvordan de regionale trafikselskaber og andet indfrier det her, så vi har noget at måle op imod, og så vi har nogle sigtelinjer?
Vil ministeren være med på det?