runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2017-09-07:
Tak for det.
Det var måske ikke så overraskende, at Enhedslisten ikke er enig i regeringens udspil, for det havde jeg nok også forventet.
Men det, jeg måske synes er mere interessant at tale om, er, at Socialdemokraterne kom med deres, man kan sige udspil, her til formiddag – der var godt nok ikke lige så mange tal i, men ikke desto mindre var det et udspil.
Og i det udspil er der taget udgangspunkt i regeringens finansiering, og det vil sige, at det er det moderne kontanthjælpsloft en del af.
Derfor synes jeg, det er relevant at vide, hvad Enhedslisten synes om, at Socialdemokraterne lader til at ville fortsætte det moderne kontanthjælpsloft.
Pelle Dragsted (EL), 2017-09-07:
For det første er der ikke noget spor moderne ved det kontanthjælpsloft.
Det er lige så usselt som det kontanthjælpsloft, der blev gennemført sidst, og lige så ødelæggende for mange danske familier, som er ramt af ledighed og sygdom.
Jeg noterede mig, at Socialdemokraternes ordfører heroppe før sagde, at der sidste år var blevet fremlagt et ændringsforslag til finansloven om netop det her, og det forventer man også at gøre i år.
Det synes jeg er positivt.
Jeg ville ønske, at Socialdemokraterne var endnu klarere i spyttet på at ville tilbagerulle det kyniske kontanthjælpsloft som det første, men vores politik er klar.
Det skal rulles tilbage, og det skal gerne ske på den første finanslov, når vi har fået en ny regering.
Louise Schack Elholm (V), 2017-09-07:
Men er det noget, Enhedslisten vil tage op, hvis det er sådan, at Enhedslisten skal støtte en rød regering?
Er det spørgsmålet om, om den røde regering vil fortsætte med kontanthjælpsloftet og integrationsydelsen, eller er det noget, som man først vil vente med til en finanslov for så at se, om man kan få det igennem?
Vi har jo før set, hvordan det går med finansloven under røde regeringer.
Det er ikke altid, det lykkes at få de ting igennem, man gerne vil have igennem, og det kan jeg godt forstå, men derfor er det måske interessant at vide, om det også er et krav til en eventuel støtte til en regering.
Pelle Dragsted (EL), 2017-09-07:
Nu kommer jeg selv ud af en familie af socialrådgivere, og mig bekendt er der ikke nogen af dem, der igennem hele deres liv har været i nærheden af f.eks. at betale topskat.
Det er jo ikke sådan, at vi alle sammen lige bliver direktører eller får aktieinvesteringer, der giver os et afkast på over 50.000 kr. om året.
Det er de færreste.
Ja, vi bevæger os, nogle gør, men der er også mennesker, der f.eks. er ramt af handicap og er på førtidspension hele deres liv, og det er nogle af dem, der intet har fået.
Der er også dem, der er født ind i rigdom, dem har vi mange af i Danmark, og som er rige i hele deres liv.
Så selvfølgelig er der en social dynamik, men det ændrer altså ikke ved, at hvis du opgjorde de skattelettelser, der er blevet gennemført siden starten af det her årtusinde – også hvis man så på den enkelte person, men det ved jeg ikke om man har registermateriale til – ville du kunne finde nogle mennesker, som har fået enorme rabatter, og så vil du kunne finde en meget, meget stor gruppe af mennesker, som har oplevet, at deres indkomst er blevet mindre.
Det lykkedes jo sådan set at få fjernet fattigdomsydelserne på den første finanslov, sidste gang en socialdemokratisk regering trådte til, bl.a. fordi Enhedslisten sagde, at det skulle ske på den første finanslov, for vi ville ikke vente.
Vi er jo i gang med en diskussion i vores parti, bl.a. med vores næsten 10.000 medlemmer, om, hvordan vi skal håndtere vores relation til en kommende socialdemokratisk regering.
Og en af de ting, vi diskuterer, er da, om selve regeringsdannelsesprocessen skal bruges mere offensivt, mere aktivt, og om vi skal spille en mere aktiv rolle der og allerede der, på et lidt tidligere tidspunkt, om jeg så må sige, få kigget hinanden i øjnene.
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Tak for det.
Er der en målsætning om, at Ginikoefficienten skal være på et eller andet niveau?
Er der et mål om, at hvis vi f.eks. sendte de 1.000 rigeste danskere ud af landet – sådan rent teoretisk – ville det være at foretrække?
Eller hvad er Enhedslistens mål i forhold til at opnå mere lighed end det, der er i dag?
Pelle Dragsted (EL), 2017-09-07:
Vi har ikke et mål på Ginikoefficienten for, hvor vi vil hen.
Men vores mål er, at man skal have en højere grad af lighed end i dag.
For det er rigtigt, som ordføreren sagde tidligere, at vi stadig væk ligger højt i sammenligning med andre lande.
Men det, som ordføreren jo glemmer at fortælle, er, at det er ud fra en bevægelse, hvor man i alle de lande, der tidligere havde en høj grad af lighed – det gælder Sverige, det gælder Norge, det gælder Tyskland, det gælder Danmark – har oplevet den samme udvikling, altså en øget afstand mellem indkomsten hos særlig den allerøverste del af toppen og så almindelige mennesker.
Den er stukket af, ikke kun i forhold til dem, der er udenfor, men det er jo almindelige lønmodtagere, der har oplevet, at deres løn har stået stille, mens indkomsterne hos ham, de arbejdede for, eller de aktionærer, som tjente penge på deres arbejde, er galoperet derudad.
Det synes vi er uretfærdigt.
Vi synes, at folk skal have frugterne af deres eget arbejde så meget som muligt.
Desuden tror vi sådan set, at lige samfund fungerer bedre end ulige samfund.
Der er en grund til, at Danmark, Norge og Sverige – alle tre lande – ligger i topti i forhold til verdens rigeste lande.
Det er næppe tilfældigt, at det lige præcis er velfærdssamfund med en høj grad af lighed, der er placeret dér.
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Det lød meget godt: Frugterne af eget arbejde, som man skulle beholde så meget som muligt af.
Så må det da være lige til højrebenet for Enhedslisten at støtte en massiv skattelettelse på arbejdsindkomst.
Det tager jeg til mig.
Så vil jeg sige, at der da må være en eller anden form for målsætning om en lighed.
Nu nævnte jeg før, og det var selvfølgelig lidt polemisk, men at der ikke desto mindre jo ville være en konsekvens, hvis man tog de her meget omtalte 1.000 rige danskere eller Mærskfamilien, LEGO-familien, Grundfosfamilien, Danfossfamilien, og de af forskellige grunde blev sendt til Tyskland.
Så ville vi jo have et mere lige Danmark.
Pelle Dragsted (EL), 2017-09-07:
Nej, det ville ikke være godt.
Jeg synes, det er udmærket, at der er mennesker, som driver store virksomheder, og jeg synes også, det er helt rimeligt, at de mennesker betaler for at være med til at finansiere det samfund, som har skabt rammerne for deres mulighed for at skabe rigdom.
Der er jo ikke nogen, der skaber rigdom alene.
Man kan jo ikke tage ud på en øde ø og skabe den, og vi kan jo ikke alle sammen være direktører.
Vi skal også have nogen, der arbejder for os.
Hvis vi alle sammen ville være direktører, kunne vi overhovedet ikke skabe rigdom.
For hvem skulle så skabe værdierne?
Så det er jo en gensidig afhængighed.
Vi har brug for velfærden, vi har brug for, at der bliver skabt noget, og i forhold til det her med at beholde frugten af sit eget arbejde, vil jeg sige: Husk, at der før skat jo sker en anden fordeling.
Det er den, der er mellem løn og profit, og den er desværre stukket af i den helt forkerte retning i en årrække.
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Tak for det.
Og tak for ordførertalen.
Jeg synes faktisk også, det har været en ret interessant debat, der har været her, med de sidste ordførere, om SKAT, for vi har hørt, hvor Enhedslisten står.
Der har været tegnet det her billede af, at enten er det skattelettelser eller velfærd, og de to ting er sort-hvidt.
Men nu hører jeg jo også, at mange af de mennesker, man taler om, og særlig dem i lavtlønsgruppen, faktisk er nogle af dem, vi vil have flere af.
Det er SOSU-assistenter, og for mange af dem gælder, at de faktisk ikke kan få fuld tid, de kan ikke få 37 timer om ugen, og det samme, når vi snakker om pædagogmedhjælpere i daginstitutioner, i skoler og andre steder.
Ser ordføreren det ikke som en mulighed for at kunne være sikre på, at vi kan rekruttere personale også til velfærd, at det gøres attraktivt at tage de her jobs?
Så får vi mere velfærd, også for en lille skattelettelse til dem i bunden.
Pelle Dragsted (EL), 2017-09-07:
Vi vil meget gerne være med til at lave en skattelettelse i bunden af indkomstskalaen, og når vi siger i bunden, betyder det ikke helt det samme, som når regeringen og måske heller ikke Dansk Folkeparti siger i bunden, for vi mener faktisk alle mennesker, også folkepensionister, også førtidspensionister.
Så det, vi har foreslået meget klart, er jo, at man, i stedet for at man sænker beskæftigelsesfradraget, forøger personfradraget.
Og vi har fremlagt en plan, der betyder, at man vil kunne sikre de allerlaveste indkomster 5.000 kr. mere om året.
Vi vil bare ikke finansiere det ved råderummet, som vi ikke engang aner om er der i fremtiden, eller ved velfærden.
Vi vil så gerne finansiere det ved igen at øge progressionen i vores skattesystem lidt mere, for marginalskatten er jo altså faldet voldsomt over de seneste årtier, og vi synes egentlig, at man godt kunne bede dem i toppen om at være med til at finansiere en lidt lavere skat for dem, som også har mange af de opslidende og hårde job og vigtige job i vores samfund.
Så vi er sådan set helt med på at give lavere skat til de laveste indkomster, men det skal bare hverken finansieres ved at tage pengene op af lommen på folkepensionister, eller ved hvad det nu er, regeringen forestiller sig, og heller ikke ved at tage pengene fra velfærden.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
Tak for det.
Hr. Pelle Dragsted er en klog mand, som jeg respekterer meget, fordi hr. Pelle Dragsted er meget vidende.
Derfor undrer det mig en gang imellem, når hr. Pelle Dragsted siger noget, som hr. Pelle Dragsted må vide er forkert.
For når hr. Pelle Dragsted siger, at man giver skattelettelser til de samme mennesker igen og igen - det tror jeg var formuleringen fra hr. Pelle Dragsted, og jeg forstod det sådan, at det var skattelettelser til de samme mennesker igen og igen i toppen – så ved hr. Pelle Dragsted godt, at det er forkert.
Det er forkert, fordi der, som hr. Pelle Dragsted ved, er en meget, meget stor dynamik i gruppen af folk med høje indkomster.
Det er ikke de samme mennesker, der har høje indkomster år efter år, der er en stor dynamik i det.
Når man er ung, har man typisk en lav indkomst, men når man kommer ud på arbejdsmarkedet, får man en højere indkomst.
Sådan er det i den virkelige verden.
En del af ligheden i Danmark er, at langt de fleste af os faktisk prøver meget af det samme.
Vi prøver at have lave indkomster på et tidspunkt i vores liv, og vi prøver at have høje indkomster i løbet af vores liv, så det er ikke de samme konkrete mennesker, der får skattelettelser.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-09-07:
Jeg vil gerne spørge ordføreren lidt til ulighed, for Venstre havde jo en tidligere socialminister, Eva Kjer Hansen, som sagde, at ulighed skabte dynamik, og hun blev så banket på plads, med hensyn til at det ikke var Venstres politik, af tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen.
Nu siger skatteministeren så, at den her reform skaber ulighed, og at man gør det med åbne øjne.
Hvad er Venstres holdning til ulighed?
Og hvor stor skal den være, før man er glad i regeringen?
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Men også her skal vi jo have proportionerne på plads.
Jeg tror – uden at ordføreren må hænge mig op på det – at vi, som det er nu, ligger på en tredje- eller fjerdeplads på listen over de mest lige lande i verden.
Hvis det her bliver gennemført, ligger vi, som jeg husker det, på en fjerde- eller femteplads – langt foran Sverige og Tyskland.
Så det vil sige, at hvis det her, som ifølge Socialdemokratiet og andre er så skævt, så skævt, så skævt, bliver gennemført, som det ligger, så vil man kunne tage over til Sverige og kigge over Øresund til Danmark, og der ville skulle gennemføres enorme ændringer, for at Sverige skulle komme op på niveau med Danmark.
Jeg hører ikke sådan om de helt store udfordringer i Sverige, hvad ulighed angår.
Lad mig bare komme med sådan et enkelt citat af hr. Jesper Petersen, som nu er blevet socialdemokrat, men tidligere var SF'er – jeg nævnte det også i min indledning: »Uligheden bliver næppe mindre med skattereformen.
Det er muligt, at det medfører en stigning i den økonomiske ulighed.
Men jeg vil ikke betragte det som et nederlag, hvis det sker for at give hårdtarbejdende, lavtlønnede danskere mere i lønningsposen.«
Det var altså om den reform, som S stod bag i 2012, og jeg er helt enig.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-09-07:
Det er da godt, at der kan blive citeret andre SF'ere end Karsten Hønge.
Men det ændrer jo ikke ved, at uligheden stadig væk bliver større mellem folk, der går på arbejde.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at hvad angår hårdtarbejdende folk, så bliver uligheden mellem de her grupper på arbejdsmarkedet – mellem direktører og HK'ere – markant større med den reform, Venstre lægger frem?
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Men jeg vil bare holde fast i, at det her for mig handler om andet end den tredje decimal på en teknisk Ginikoefficient, og jeg er enig i det citat af hr. Jesper Petersen, jeg lige læste op tidligere.
Og jeg kan jo spørge modsat: Hvad var det, der var så forfærdeligt ved den skattereform og den aftale, hvor man gik ind og skar ned på kontanthjælpen for at finansiere topskattelettelser, da Socialdemokratiet havde rorpinden i det her land?
Der steg Ginikoefficienten og uligheden i samme omfang, som vi nu her taler om.
Det var ikke noget problem, for, som hr. Jesper Petersen sagde, var det ikke et nederlag, hvis det gav hårdtarbejdende, lavtlønnede danskere mere i lønningsposen.
Det forstår jeg ikke helt logikken i.
Henning Hyllested (EL), 2017-09-07:
Er man nået til den position, hvor man nærmest er klimafornægter?
Når jeg spørger, er det selvfølgelig, fordi den her finanslov jo, jeg vil næsten sige historisk sender mange flere tusinde biler på vores veje ved at nedsætte registreringsafgiften, ved at nedsætte taksterne på Storebælt, ved at gøre plads til mere motorvej, ved at gøre plads til hastighedsforøgelser osv. osv. – alt sammen noget, der sender flere og flere biler på vejene, samtidig med at man jo skærer ned på DSB med 2 mia. kr. over årene, fortsætter besparelserne på 125 mio. kr. om året på Banedanmark, som om vores danske skinnenet er i orden osv. osv.
Og det skal også ses i lyset af, at man jo har lavet nogle aftaler, hvor man har sat elbilsalget fuldkommen i stå.
Så derfor spørger jeg: Tager man overhovedet ikke den der grønne omstilling inden for transportsektoren alvorligt i Venstre?
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Jo, det gør vi så absolut.
Og det er slet ikke for at drage nogen paralleller, men vi kan jo se de store orkaner og alt, hvad der dertil hører, i USA og Caribien i disse tider.
Og det tror jeg har noget med klimaforandringerne at gøre.
Jeg er overhovedet ikke ekspert i det, men jeg tror, det har noget med det at gøre.
Derfor er det også vigtigt, at vi som land er foregangsland i forhold til at sikre ny teknologi, nye muligheder, nyt udstyr.
Det er jo en milliardeksport, Danmark har inden for det her område – en milliardeksport.
Vi er et af de lande i verden, som, når vi producerer, sætter det mindste klimaaftryk, bl.a. fordi vi har været med til at udvikle noget af det udstyr, nogle af de teknologier og metoder, som man bruger i forskellige sektorer.
Så jo, det tager vi absolut alvorligt.
Jeg er rigtig glad for, at vi også, i øvrigt relativt bredt i Folketinget – selvfølgelig med nuancer, i forhold til hvor man ligger – har den ambition, også i forhold til at nedbringe CO2-udslippet, at vi er i førersædet blandt verdens lande.
Henning Hyllested (EL), 2017-09-07:
Foregangsland
– jamen denne finanslov trækker jo, det må man da indrømme, i den stik modsatte retning.
Når man sender tusinder af nye biler på gaderne, forøger man CO2-udslippet, man forøger også partikeludslippet, og man forøger i øvrigt også trængslen, samtidig med at de midler, som er mest effektive til at bekæmpe f.eks. trængslen, netop er en god og velfungerende offentlig trafik.
Men det er jo en kendsgerning, at transportsektoren er smertensbarnet, og at det er transportsektoren, der i øjeblikket gør, at Danmark får svært ved at indfri sine egne klimamål på det her område.
Så hvordan harmonerer det med, at man siger, at vi skal være foregangsland?
Det forstår jeg ikke.
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Jamen det hænger da sammen, for som jeg har sagt flere gange her, insisterer jeg på at se tingene i en sammenhæng og ikke i siloer og sige: Nu har vi lige gjort noget præcis på det her område, og nu har vi gjort noget på det her område.
Det har selvfølgelig sin interne sammenhæng.
Og jeg vil bare lige sige, når hr. Henning Hyllested siger, at en god offentlig transport vil være med til at undgå trængsel, at jeg bor i en del af Danmark, hvor der kunne være en god offentlig transport, hvis vi fik tog, der kørte et par gange i timen, men jeg bor et sted – ligesom mange andre – hvor det simpelt hen ikke er realistisk at kunne få dækket det transportbehov ind, varetransport, mennesketransport, med den offentlige transport.
Så selvfølgelig skal der være mulighed for, at man kan komme til og fra eksempelvis sit arbejde.
Kirsten Brosbøl (S), 2017-09-07:
Det er jo dejligt, at regeringen gerne vil have, at vi bliver ved med at være i førersædet, når det gælder den grønne omstilling.
Det synes jeg er rigtig godt, og jo flere gange, vi kan blive enige om det, jo bedre.
Det, der kunne være med til at gøre os lidt klogere på den diskussion, der lige har været mellem hr. Henning Hyllested og hr. Jacob Jensen, ville jo være, hvis vi havde et godt datagrundlag at vurdere den slags ud fra.
Og det bringer mig tilbage til spørgsmålet om det grønne nationalregnskab.
Jeg skal bare være helt med på, hvad det er, Venstres overvejelser har været i den forbindelse.
Det grønne nationalregnskab ville jo netop gøre os i stand til at kunne foretage den her slags vurderinger af det, som hr. Jacob Jensen står og siger han gerne vil, nemlig sammenhængen mellem forskellige politiske initiativer, altså at vi kunne få nogle økonomiske modeller, som kunne tage højde for, hvad det, når vi tog et initiativ, f.eks. på transportområdet, så har af konsekvenser i forhold til vores miljø.
Det ville gøre, at vi netop kunne være i stand til at vurdere de miljømæssige konsekvenser af den økonomiske politik og i virkeligheden også omvendt.
Så hvad er det, overvejelserne fra Venstres side har været, ved at man nu vil sætte det her arbejde i står, og betyder det også, at det arbejde, der er i gang med en ny økonomisk model i Finansministeriet på baggrund af den reformmodel, der er under udarbejdelse, bl.a. med Københavns Universitet i spidsen, også vil blive sat i stå?
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Jeg vil gøre en ting, som der nok næppe er nogen, der gør herinde, og så vil jeg svare på den sidste del.
Den sidste del i forhold til det om den nye model, der foregår i Finansministeriet, har vi i Finansudvalget haft lange og fine og gode saglige snakke om, hvilke muligheder der er, og det er også noget af det arbejde, som finansministeren har taget ned og sat i gang for netop at kunne se, om der er nogen muligheder for at gøre de forskellige beregningsmodeller mere retvisende og tage forskellige elementer med ind, så længe det selvfølgelig giver faglig mening at gøre det.
Det skal jo ikke være noget, man trækker ned fra loftet.
Så spørger fru Kirsten Brosbøl – og det er så til den første del – om lige præcis den specifikke faglige overvejelse om, hvorfor man ikke fortsætter med miljøregnskabet, og så vil jeg bare sige, at det ved jeg ikke, og det er derfor, jeg ikke vil begynde at botanisere helt detaljeret i hvorfor, men jeg kan bare konstatere, at det er en del af den samlede prioritering, i forhold til hvordan man får tingene til at hænge sammen.
Også her ser jeg det i en sammenhæng i en samlet prioritering af, hvad der er til rådighed, og hvad man ser og vurderer for at få den største effekt af det, man gerne vil opnå, i det her tilfælde en bedre grøn omstilling.
Kirsten Brosbøl (S), 2017-09-07:
Jeg er ærgerlig over, at Venstres finansordfører ikke har været nærmere inde i de her overvejelser, for hvis man gerne vil have den største miljømæssige effekt eller mest miljø for pengene, eller hvad det nu er, regeringen bruger som udtryk, så er den investering, vi har lavet i at udvikle det grønne nationalregnskab, i virkeligheden peanuts, i forhold til hvilken betydning det her ville få, når vi så bygger det grønne BNP og reformmodellen ovenpå, som skulle gøre det muligt at udvikle en økonomisk model i Finansministeriet, som altså kan tage højde for, hvad det er for nogle konsekvenser, vores forskellige politikinitiativer har på det grønne område, og hvad det betyder for vores samfundsøkonomi, når vi investerer i f.eks. renere luft, rent vand, bedre natur.
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Jeg kan sagtens stå og bilde ordføreren en masse ting ind, men det, jeg prøver at sige, er, at jeg ikke vil foregive, at jeg ved det i detaljer.
Jeg vil bare så slutte med at sige, at også på det her felt handler finansloven selvfølgelig om noget, der er rigtig stort, og noget, der er mindre i kroner og øre, men for mig at se handler det om, at vi får tingene i en sammenhæng og ikke i siloer.
Og ja, der kan være noget på det grønne miljøregnskab, som så skulle have været gjort anderledes, hvis det havde stået til fru Kirsten Brosbøl.
Ja, der kunne have været noget på transportomstillingen i forhold til hr. Henning Hyllested, men så længe retningen peger den rigtige vej, også hvad den grønne omstilling angår, er jeg tilfreds, og derfor insisterer jeg på at se finansloven som et samlet hele og ikke i en eller anden siloopdeling, hvor man ser område for område.
Danmark hænger sammen, og det gør det også med vores finanslov.
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Det synes jeg sådan set var et befriende svar, i stedet for hele tiden at have den her diskussion om, hvorvidt det er sort eller hvidt, for sådan er der jo ikke ret meget, der er her i livet.
Så har jeg et principielt spørgsmål, der handler om Enhedslistens udgangspunkt.
Må der gerne være forskel på at være på passiv forsørgelse og være i aktiv beskæftigelse?
Pelle Dragsted (EL), 2017-09-07:
Ja, det må der gerne, men jeg tror, at et samfund fungerer bedst, hvis ikke afstanden bliver for stor.
Jeg tror ikke, at det er sundt for et samfund, at det at blive ramt midlertidigt af arbejdsløshed eller sygdom fører en ud i en økonomisk deroute.
Og jeg kender til, at rigtig mange mennesker har været i den situation, fordi de – og det oplever ordføreren helt sikkert også – skriver til os og fortæller os deres historier.
Det er jo de mennesker, ordføreren snakker om.
Mennesker, der har gået på arbejde og har betalt deres skat, bliver f.eks. ramt af en ulykke, og når der er gået 8 måneder, er de ude af sygedagpengesystemet og på kontanthjælp, og de må sælge deres bil, sælge deres hus, for ellers kan de ikke få kontanthjælp.
Det er sådan et samfund, jeg ikke vil have.
Selvfølgelig skal man kunne tjene mere, og for en almindelig LO-lønmodtager er kompensationsgraden altså også kun omkring 40 pct., så vidt jeg husker, og det vil sige, at der altså er rigtig meget at tjene ved at få et arbejde.
Louise Schack Elholm (V), 2017-09-07:
Ja, og det er sådan set lidt det, mit andet spørgsmål går på.
Mener ordføreren, at der også er en værdimæssig kamp i at sikre, at det bedre kan betale sig at arbejde?
Altså, jeg tænker på det her med, at der faktisk er en større forskel i, om man vælger at være derhjemme, eller om man hver morgen står op, smører sin madpakke og går på arbejde?
Er der en grund til, at man skal have fokus på den del?