Holger K. Nielsen (SF), 2017-03-14:
Jeg synes, at hr. Peter Hummelgaard Thomsen havde nogle rigtige betragtninger om risikoen for, at vi går sådan en protektionistisk tid i møde, efter at Donald Trump er kommet til.
Og vi er også nødt til at have det i baghovedet, når vi diskuterer de her ting.
Personligt er jeg og SF enige i, at det er vigtigt med frihandel.
Vi er enige i, at det er vigtigt at få afskaffet toldbarrierer og få afskaffet tekniske handelshindringer.
Vi tror på, at der politisk og økonomisk er store fordele i, at lande og virksomheder handler mere med hinanden.
Så det her skulle bare være på den flade hånd.
Det er det jo ikke alligevel.
Det hænger vel nok lidt sammen med, at det her jo indgår i en kontekst, hvor globaliseringen er kommet til større diskussion.
Hvor der indtil nu har været sådan en ret bevidstløs opbakning bag enhver form for globalisering, er der kommet en sådan mere globaliseringskritisk tilgang til mange ting, hvor man siger, at globaliseringen også skal kunne give fordele for de mennesker, som i dag måske bliver ramt af den.
Det er jo det, der sådan ligger bag populisternes fremmarch forskellige steder i verden, også ved det amerikanske valg.
Så der er jo kommet en større opmærksomhed på, at vi på den ene side skal være tilhængere af, at vi får større økonomisk samvirke, og at globaliseringen udvikler sig – det er jeg tilhænger af – men jo også, at vi skal tage de der sociale og miljømæssige problemstillinger op, som også er en konsekvens af globaliseringen.
Det er jo der, at det her i virkeligheden kommer ind i den der sådan lidt mere overordnede diskussion.
Jeg tror, vi skal passe på med at gøre en sådan frihandelsaftale til, om jeg så må sige, både det, som er årsagen til de mange problemer, vi står med, og det, som kan løse problemerne.
Så vigtige er handelsaftaler altså heller ikke.
Det er derfor, jeg så vil sige, at miljøproblemerne ikke bliver løst af en handelsaftale.
Jeg tror heller ikke, at det nødvendigvis betyder det modsatte, lige så vel som at vores økonomiske situation skulle blive løst.
Der er sådan meget fantasifulde beregninger over, hvor stor en økonomisk fremgang det her vil give.
Det er efter min vurdering meget, meget spekulative beregninger, der er.
Det er der ingen der ved i denne verden.
Men vi er sådan set tilhængere af store dele af det her og synes også, at vi skal tage en jordbunden diskussion af det.
Der, hvor vi har problemet i det, er med hensyn til investeringsbeskyttelsesdelen.
Det er altså, må jeg sige, et problem i forhold til et demokrati, der skal kunne fungere på en ordentlig måde.
Det vil jo ofte være tilfældet.
Det vil sige, at man er i en fantastisk gråzone her, med hensyn til hvad det kan få af konsekvenser.
Det handler jo både om de sager, der kan komme, men nok så vigtigt, at det, om jeg så må sige, vil betyde, at mange regeringer og mange folketingsflertal, før de vedtager en lovgivning, vil gå ind og vurdere, om det kan give dem erstatningsproblemer efterfølgende –
hvad vil det betyde?
Det vil sige, at det medvirker til, at man ligesom lægger bånd på sig selv og ikke vil gennemføre en bestemt lovgivning, som man ellers synes kunne være progressiv, fordi det kommer til at stride imod de interesser, som nogle store selskaber kan få varetaget, ved at de går til den her ICS-domstol.
Det synes vi er et demokratisk problem, og det er derfor, vi sådan set ikke kan støtte det her.
Men vi synes, det er vigtigt, at vi får en ordentlig diskussion, og derfor opfordrer vi også meget til, at vi mellem første- og andenbehandlingen får en grundig diskussion, også i offentligheden, af det, for vi er nødt til at få debatten ned på et jordnært niveau og finde ud af, hvad der er fordele og ulemper, og hvad konsekvenserne er her og der.