runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Paulin (S), 2023-05-10:
Tak for det.
Der er ikke noget, der kan sætte sindene i kog, som en god debat om atomkraft; det skulle da lige være en om Statens Kunstfond.
Det er stærke følelser, som der er i både slagordene om nej tak og ja tak til atomkraft – det ved alle, der bevæger sig ind i den debat – men for at holde snuden i sporet i forhold til B 91 så handler det jo om et forslag om at nedsætte en kommission til at belyse fordele og ulemper ved anvendelse af atomkraft i Danmark, og jeg kan starte med at sige, at Socialdemokratiet ikke støtter B 91.
Vi ser ikke atomkraft som en teknologi, som kan være med til at løse klimaudfordringerne i en dansk kontekst og med de tidsperspektiver, som med vores ambitiøse klimamål er sat op.
Atomkraft er en vigtig energikilde i mange andre landes energimiks, og ligesom vi sælger vores energi fra f.eks. vindmøller til vores nabolande, er der også atomkraftenergi i den energi, som Danmark køber fra udlandet; sådan er det jo, når vi udveksler energi.
Men som sagt ser vi ikke atomkraft som vigtig for den danske klimapolitik og heller ikke for energiplanlægningen.
I Danmark har vi nogle af verdens bedste vindressourcer, og Klimarådet har jo også netop konkluderet i en analyse, at atomkraft ikke er en nødvendighed for at sikre den danske elforsyning, og det er også, selv om vi snart skal sige farvel til kullet og også på sigt til naturgassen.
Som bekendt tager atomkraft også lang tid at etablere, og det vil næppe kunne konkurrere prismæssigt med de havvindmølleparker, som vi ser i en dansk kontekst.
Så det er svært at se den her brændende platform, i forhold til hvorfor det skulle være så vigtigt for Danmarks grønne omstilling, at der står et dansk atomkraftværk, som jo nok først ville kunne være færdigt i slutningen af 2030'erne eller starten af 2040'erne: Hvorfor er det så vigtigt for den danske klimaindsats og for de mål, som vi har i den danske klimalov?
Det fremstår stadig væk ret utydeligt for os.
Men hvorfor ikke bare nedsætte en kommission alligevel? kan man jo så spørge om.
For er det ikke altid godt med mere viden, som forslagsstillerne efterspørger her?
Og jo, det kunne man jo måske sige, hvis vi havde uanede ressourcer, men kommissioner er ressourcekrævende; de tager tid, de koster penge.
Siden vi lavede aftalen om klimaloven og 70-procentsmålsætningen, har vi sat gang i uendelig mange konkrete initiativer og analysearbejder, og det kræver virkelig mange ressourcer, det kræver virkelig meget mandskab, og der er rigtig, rigtig meget pres på med de ting, som vi allerede har sat i gang, og som vi ved er vigtige for, at vi kan nå vores klimamål.
Så lad os bruge kræfterne og ressourcerne der, hvor det gør en forskel og er med til at rykke os endnu tættere på at nå de mål, vi har sat i klimaloven.
Det er store, vigtige projekter som f.eks. den udbygning af havvind i Nordsøen, Østersøen, som vi ved kan være med til at sikre grøn strøm til millioner af danske og europæiske hjem.
Derfor støtter Socialdemokratiet ikke B 91.
Lars Aagaard (M), 2023-05-10:
Jamen som jeg sagde i min indledende tale, skal man have et åbent sind.
Det er godt med debat, det er godt, at forskningen spiller ind, og kommercielle aktører på markedet må også have lov til at spille ind.
Det er i øvrigt et selskab, der qua de investeringer, de laver, investerer i noget, som dansk erhvervsliv kan være og er store underleverandører til, og som driver danske job og dansk beskæftigelse frem.
Det synes jeg da er enormt positivt.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-10:
Ministeren begyndte at sige, at han var liberal og grøn, og hvis der er noget, der er grønt, så er det atomkraft.
Det er vi enige om er grønt.
Så kan ministeren være bekymret for, at der er noget affald eller nogle med badges rundtomkring, der ikke synes, at det er fedt.
Og ministeren siger, han er liberal.
Hvad er problemstillingen så med at nedsætte en kommission for at undersøge, om vi skal have atomkraftværker i Danmark?
For der kunne være en privat investor, der har en god businesscase.
Så hvorfor svigte den her liberalisme, når det kommer til atomkraft, hvis det f.eks. er drevet af private investorer?
Lars Aagaard (M), 2023-05-10:
Jamen svaret på spørgsmålet ligger jo bl.a. i, at jeg ikke har mødt den private investor.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-10:
Hvis man nu er investor og man kigger på dansk lovgivning, der siger, at man gerne må forske i det og man godt må sælge det, men man ikke må bruge det i Danmark, så kunne det jo godt tænkes, at investoren så sagde: Så køber jeg altså ikke et stykke grund oppe i Jerslev i Nordjylland og laver et atomkraftværk, fordi jeg ikke må det.
Og så er det jo kun, fordi man er der, hvor ministeren startede med at sige, at han ønskede ikke, at det var for eller imod atomkraft, for så må jeg gå ud fra, at ministeren så heller ikke er hverken for eller imod, men liberal.
Lars Aagaard (M), 2023-05-10:
Med de analyser, jeg kender til, og Klimarådets rapport her forleden, tyder tallene på, at med de priser, som man bygger atomkraftværker til i dag, de priser, man har bygget til i Vesteuropa, med de forsinkelser, der har været med projekterne, med de enorme budgetoverskridelser, der har været, med den enorme afstand, der er imellem de ting, som historisk er blevet lovet fra den industri, i forhold til hvad de kan levere, så har jeg ikke set nogen sandsynlighed for, at det kan konkurrere i vores del af elmarkedet med det, som vi kan, nemlig udbygge med vind og sol.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-10:
Jeg vil gerne lidt længere ind i ministerens liberale hjerte for at forstå, præcis hvordan det banker.
Altså, Ørsted er, forstår jeg, ejet 50,1 pct. af staten og gennemfører jo masser af investeringer i udlandet, altså store havvindmølleparker i England osv.
Betyder det, ministeren sagde, at man så ikke vil have, at Ørsted f.eks. investerer i kernekraft i Tyskland eller andre steder?
Lars Aagaard (M), 2023-05-10:
Altså, der er en ejerskabspolitik for Ørsted, der betyder, at det drives kommercielt i armslængde af det politiske.
Og ifald Ørsted vil have den strategiske tanke, mener jeg, at de vil forelægge det for ejeren, og så vil man håndtere det.
Men det er jo et teoretisk spørgsmål, spørgeren stiller, og jeg vil ikke gå ind i den leg.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-10:
Jamen det er jo ikke helt irrelevant, i forhold til hvad det er for en strategi, ministeren lægger an til.
For ja, så længe vi ikke ved, hvordan forholdene reelt hænger sammen, er det teori, men det er jo derfor, det er en god idé at lave en kommission.
Altså, hvis nu den danske stat kunne tjene penge på at investere i kernekraftproduktion og måske ovenikøbet få noget af den kernekraft til Danmark – det gør vi jo trods alt i dag – hvorfor skulle det så være en dårlig idé?
Det forstår jeg da ikke.
Vil det ikke netop være godt, at vi i Danmark fik klarlagt, hvordan kernekraft kunne spille ind i forhold til det energimiks, vi har, så det ikke bare bliver sådan rent von hørensagen og fugle på taget?
Lean Milo (M), 2023-05-10:
Tak for ordet.
Min tidligere svigermor var SF'er, og jeg havde mange gode debatter med hende omkring netop klimaet.
Jeg fik en oplevelse af, at miljøforkæmpere til tider godt kan være lidt farveblinde, og jeg kunne godt tænke mig lige først at få bekræftet, om SF mener, at atomkraft er en grøn energikilde.
Signe Munk (SF), 2023-05-10:
Jeg kom til at tænke: Gad vide, om spørgeren bare ikke har den svigermor mere, eller om hun ikke er SF'er mere – men det var ikke det, der blev spurgt til.
Nej, vi betegner ikke atomkraft som en grøn energikilde.
Jeg anerkender, at den er CO 2 -neutral, men der er jo stadig væk et affaldsproblem med atomkraft.
Lars Aagaard (M), 2023-05-10:
Nej, det vil jeg overlade til transportministeren selv at fremlægge.
Anne Paulin (S), 2023-05-10:
Det gælder jo f.eks. i forhold til elbiler, hvor vi kan se, at den teknologiske udvikling og resultaterne af vores politiske aftaler virker på en måde, som gør, at der ser ud til at komme endnu flere grønne biler ud på vejene og i et hurtigere tempo, end vi havde regnet med for bare få år siden.
Infrastrukturen bliver også bedre og bedre.
Som elbilejer gennem snart et par år er det en fornøjelse at se, at livet på landevejene bliver lettere og lettere, i takt med at der er flere lademuligheder, der skyder op.
Den grønne omstilling af vores transportsektor er i en rivende udvikling.
Alligevel er det nok lidt til den urealistiske side at foreslå et forbud mod nysalg af benzin- og dieselbiler, som skal træde i kraft om bare halvandet års tid.
I Socialdemokratiet er vi mere til resultater end til resolutioner, og derfor støtter vi heller ikke B 97.
Dels er vi jo en del af EU's indre marked, og det vil ikke være muligt at lave et forbud fra 2025.
Dels ser vi det heller ikke som praktisk muligt at have infrastrukturen klar til et forbud fra 2025.
Det europæiske samarbejde er noget af det allervigtigste, som vi har i kampen mod klimaforandringerne.
I Socialdemokratiet har vi arbejdet meget hårdt for, at det fælles EU-forbud mod salg af nye fossile biler skulle være allerede fra 2030, og det ønsker vi os i princippet stadig.
Men landene er blevet enige om et stop i 2035, og selv om vi gerne så det tidligere, er det også meget afgørende, at vi nu har en stopdato, og at vi også har de store bilproducerende lande med i den beslutning.
Elbiler bliver stadig billigere og bedre og et økonomisk mere attraktivt valg for mange danske familier.
Vi skal gøre det endnu mere attraktivt, bl.a. ved at fortsætte det politiske pres for udrulning af mere ladeinfrastruktur.
Men B 97 er ikke praktisk gennemførligt, og derfor stemmer Socialdemokratiet nej til beslutningsforslaget.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-05-10:
Tak for ordet.
Fremtiden for vores biler er el, og faktisk skal alt det, som kan køre på el, elektrificeres.
Vi ser en kæmpe udvikling omkring elbiler, som er i fuld gang.
Biler og varevogne står for 15 pct. af EU's CO 2 -udledning.
Og når vi har løsninger, som virker, er det jo bare med at komme ud over stepperne.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at EU netop har vedtaget et forbud mod salg af nye fossilbiler i 2035.
Og det er jo lidt humlen i det her beslutningsforslag, at man foreslår en dansk enegang, og at man foreslår noget, som potentielt er på kant med EU-lovgivningen.
Jeg har selv været rimelig tæt på en ny EU-lovgivning om bilers udledning, da vi forhandlede »Fit for 55« i Europa-Parlamentet.
Der var en liberal hovedforhandler på forslaget, og jeg arbejdede selv for en tidligere udfasning inden 2035.
Men jeg mener også, at det er vigtigt med fælleseuropæiske svar på klimakrisen, og at vi i Danmark ikke vedtager noget, som er i strid med det indre marked.
Nu var det jo Europadag i går, så jeg vil også lige slå fast, hvor vigtigt det er med det stærke forpligtende europæiske samarbejde.
Det gør en kæmpe forskel, også for klimaforandringerne, når vi træffer beslutninger med den vægt, EU har bag sig.
Jeg tror godt, vi kan fremme udbredelsen af grøn transport uden at arbejde imod EU's regler, f.eks. ved at se på, hvordan vi bedst muligt lever op til de nye også EU-målsætninger for ladeinfrastruktur og sikrer, at både ladeinfrastrukturen og elnettet kan følge med – noget, som jeg tror er helt afgørende for tempoet i udskiftningen af bilparken.
Venstre vil af disse grunde stemme imod beslutningsforslaget.
Karin Liltorp (M), 2023-05-10:
Tak for ordet.
Jeg vil jo nødig stå og gentage det, de to tidligere ordførere allerede har sagt.
Vi ved godt alle sammen, at elbiler er fremtiden, og jeg tror ikke, at der er mange, som er imod, at vi gør alt, hvad vi kan for at støtte den udvikling.
Men jeg ser nok mest dette beslutningsforslag som værende af symbolsk karakter.
For ja, vi skal have ambitioner for den grønne omstilling, og vi skal elektrificere vores transportsektor, men det skal gerne gøres sådan, at det harmonerer med den virkelighed og den lovgivning, vi er omgivet af.
Så derfor støtter Moderaterne ikke op om forslaget.
Signe Munk (SF), 2023-05-10:
Tak for det.
Der er utrolig meget brug for grøn omstilling af bilparken i Danmark.
Når man sådan lige kigger på CO 2 -udledningen fra transportsektoren, er det altså privatbilismen, der boner ud, og i det hele taget boner transportsektorens CO 2 -udledning efterhånden ret godt ud i det danske klimaregnskab.
Så der kan ikke rigtig herske nogen tvivl om, at der er brug for markant flere tiltag for at omstille transporten i Danmark.
Det er der ikke meget diskussion om mere, og det er sådan set meget positivt.
Det, der så er det spørgsmål, der står tilbage, er, hvordan vi politisk kan accelerere den omstilling af den danske bilpark, vi heldigvis ser.
For det er faktisk også sådan, at da der blev lavet en aftale mellem Socialdemokratiet, SF, Radikale Venstre og Enhedslisten om en grøn omstilling af den danske bilpark, var forventningerne til, hvordan det ville gå, markant mere konservative, end hvad virkeligheden viste sig at være.
Danskerne er mere villige til at købe elbiler, end vi havde håbet på.
Det gør det bare ikke alene.
Der er selvfølgelig også altid nogle, der i den her debat om elbiler indvender, at det jo ville være bedst, hvis folk ikke havde brug for en bil.
Derfor er SF positive over for Enhedslistens forslag om et stop for salg af nye diesel- og benzinbiler i 2025.
Jeg vil dog appellere til, at man stadig væk fortsætter ad EU-vejen for at få en mulighed for, at Danmark kan implementere et forbud før det alt for uambitiøse mål, der jo desværre er sat i EU.
Lise Bech (DD), 2023-05-10:
Tak, formand.
Nu er det, lige før i dag bliver til i morgen, så vi har da været her i en del timer.
Med det her forslag fra Enhedslisten foreslår man at pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag om forbud mod import og salg af nye benzin- og dieselbiler fra 2025.
Det lyder sympatisk, at vi i klimaets navn skal se bort fra, at det ville være i strid med EU-reglerne.
Men – for der er jo et men – ude i den virkelige verden er det her forslag jo, pænt sagt, umuligt at gennemføre.
Vi er nødt til at have for øje, at de grønne biler stadig ikke er noget, alle har råd til, også selv om det nogle steder i København jo ikke er til at sparke sig frem for ladestandere.
Så er det altså noget mere problematisk der, hvor jeg kommer fra, altså i yderområderne
Hvis man forbyder import og salg af nye fossilbiler, bliver det jo også på sigt meget svært at købe en brugt bil, hvis det er det, man har brug for som dansker i et af de mindre landsbysamfund uden alt for mange ladestandere – for slet ikke at snakke om, at vi vel nærmest er ude i noget, der ligner ekspropriation, når vi taler om bilforhandlernes fremtidige virke, med et forslag, der skal træde i kraft om blot halvandet år.
Det vil jo være katastrofalt for autobranchen, hvis Danmark skal gå enegang 10 år før alle de andre medlemslande i EU.
Der findes kun ganske få elbiler til under 250.000 kr., og det er der altså rigtig mange danskere der ikke kan betale for en bil.
Og for os, der bor i landdistrikterne, er en bil nødvendig.
Vi har ingen S-tog eller metro og bor heller ikke i cykleafstand til alting.
Danmarksdemokraterne kommer til at stemme imod det her forslag, og det er ikke, fordi vi er uenige i, at den danske bilpark skal omstilles.
Vi er enige i, at bilparken skal være grøn og grønnere , men vi vil hellere gøre det attraktivt at købe en elbil end at gøre det umuligt at købe en benzin- eller dieselbil.
Så derfor kommer vi til at stemme imod forslaget.
Mona Juul (KF), 2023-05-10:
Tak for ordet.
Og tak til forslagsstillerne.
Det er klart, at vi skal udfase fossile brændstoffer og dermed også benzin- og dieselbiler – det giver sig selv.
De fleste af os vil også gerne have, at den grønne omstilling går lidt hurtigere, end den gør, og at vi kan se bedre og tydeligere resultater hurtigere.
Udfordringen her er, at der allerede er planer for udfasningen.
At fremskynde det med 10 år giver nogle voldsomme udfordringer.
For hvad kan producenter og forbrugere så egentlig stole på?
Pejlemærkerne i den grønne omstilling er og bliver også hamrende afgørende.
Vi kan ikke ændre på rammevilkår og planer hele tiden, for det er jo ikke bare at udfase; det er også at få elbiler og ladestandere og ikke mindst grøn strøm nok, til at det kan tage over.
Dér er vi helt ærligt ikke helt endnu, og derfor stemmer Konservative desværre ikke for det her forslag.
Og jeg skal netop hilse fra Liberal Alliance og sige, at de heller ikke kan stemme for.
Samira Nawa (RV), 2023-05-10:
Tak til Enhedslisten for det her beslutningsforslag.
I Radikale Venstre mener vi, at den grønne omstilling naturligvis også skal omfatte transportsektoren, ikke mindst privatbilismen, og her er elbiler fremtiden.
Vi er også grundlæggende meget positive over for den ambition, som fremgår af beslutningsforslaget, nemlig et stop for nysalg og import af benzin- og dieselbiler.
Ligesom SF mener vi også, at vi skal afsøge muligheden for at gøre EU langt mere ambitiøse, for det er der, det virkelig batter, og som ministeren var inde på i sit oplæg, er der også nogle begrænsninger for, at vi kan lave national politik uden at have resten af EU med.
Signe Munk (SF), 2023-05-10:
Det der med at gøre aftalen mere effektiv er en spændende formulering.
Det er jo spændende, hvad den kommer til at indeholde; det glæder jeg mig til at se.
Lars Aagaard (M), 2023-05-10:
Det, vi har skrevet i regeringsgrundlaget, er, at vi ønsker at se på, om vi kan gøre aftalen om grøn omstilling og vejtransport endnu mere effektiv, og den retter sig jo i høj grad mod persontransporten.
Så ja, det er der jo et signal om.
Det vil så i behørig tid blive lagt frem til politisk debat, og det vil være min kollega transportministeren, der vil være i spidsen for det.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-05-10:
Tak for det.
Det er vores ambition.
Jeg ikke sikker på, at vi opnår det med den måde, vi går til det på i dag, og det, der jo egentlig er problemstillingen, er, at vi aktivt har fravalgt at kigge på en komponent.
Og så ligger der en masse analyser, som siger, at der er den ene kostpris, den anden kostpris eller den tredje kostpris, alt efter hvem man spørger, og det synes jeg da er en rodebutik, og vi vil gerne blive klogere på, hvordan landet ligger.
Men det er lidt den her metafor, jeg prøver at bruge i min tale, med badeværelse og køkken: Det kan jo godt være, at det er dyrere at have et køkken end et badeværelse, men det kan også være, at det optimale hus har begge dele.
Signe Munk (SF), 2023-05-10:
Men nu er det jo bare sådan, at man ligesom bruger en levelised cost of energy-beregning til at kunne sammenligne på tværs af energisystemer.
Så vil jeg spørge om noget andet.
Ordføreren sagde i talen, at Danmark har en komparativ fordel inden for vindkraft.
Er der opstået den tanke i ordførerens hoved, at det kunne handle om, at Danmark i 1990'erne satsede så stærkt udvikling af vindkraft, og at det bl.a. er derfor, at vi nu faktisk rådgiver f.eks. Kina i forhold til at indpasse vindkraft i deres energisystem?
Steffen W. Frølund (LA), 2023-05-10:
Det har jeg da ikke noget problem med at anerkende, nemlig at vi i Danmark har satset meget massivt på vindkraft og dermed har opnået en komparativ fordel ved det.
Det gælder jo både i forhold til vores geografi og vores politiske sats på det.
Men vi fravalgte at lave et sats på atomkraft.
Det kunne da være, at vi havde haft den komparative fordel dér, hvis vi havde gjort det dengang.
Hvad angår det her med priserne, er det rigtigt, at man kan sammenligne vind- og atomkraft, og så kommer der nogle priseksempler frem.
Men hvis man skal bruge begge dele, er det ikke så meningsfuldt at kigge på, hvad de koster hver især.
Så er det jo helheden, vi skal se på.
Jette Gottlieb (EL), 2023-05-10:
Tak for det.
Hvis vi i Danmark skal nå i mål med vores CO 2 -reduktionsmål for 2030, er omstillingen af transportsektoren en meget afgørende faktor.
Ifølge Energistyrelsen stod transportsektoren for 27 pct. af den samlede CO 2 -nettoudledning i 2020.
Heraf kom 91 pct. af udledningerne fra vejtransporten.
Hvis vi skal i mål med vores ambitioner om en grøn omstilling af den danske bilpark, er det derfor helt nødvendigt, at vi handler og handler hurtigt.
Det var også baggrunden for, at en meget bred koalition af grønne civilsamfundsorganisationer – og jeg kan lige nævne, hvem der var med: Rådet for Grøn Omstilling, Mellemfolkeligt Samvirke, Greenpeace Danmark, Klimabevægelsen i Danmark, Verdens Skove, Dansk Vegetarisk Forening og Den Grønne Ungdomsbevægelse – op til folketingsvalget i 2022 gik sammen og krævede klimahandling nu ved at formulere en række helt konkrete klimakrav til de opstillede partier og kandidater.
Et af deres krav var – og jeg citerer: »... indfør fuld udfasning af nye fossile biler frem mod 2025.«
Heldigvis var der en del partier og kandidater, der bakkede op om dette forslag til valget, og derfor vil vi nu, hvor valget er passeret, gerne følge op, hvorfor vi fører dette forslag ind i Folketingssalen.
Det er kort fortalt baggrunden for, at vi har fremsat det her beslutningsforslag, der vil indebære et umiddelbart stop for salg af disse biler i 2025.
Lars Aagaard (M), 2023-05-10:
Tak for ordet.
Jeg deler Enhedslistens ambition om CO 2 -reduktioner på transportområdet.
Transportsektoren stod i 2019 for cirka 28 pct. af Danmarks samlede udledning, hvoraf vejtransporten udgjorde langt størstedelen.
De udledninger skal vi have ned.
Derfor er jeg også meget glad for, at EU i februar 2023 vedtog et forbud mod salg af nye fossilbiler gældende fra 2035.
Og jeg vil indrømme, at jeg tror, at i de fleste danskeres ører lyder 2035 lidt sent.
Det er dermed heller ikke nogen hemmelighed, at Danmark gerne havde set et EU-forbud allerede i 2030.
Omvendt vil et forslag om forbud mod salg af fossilbiler i 2025 også være for tidligt.
Derfor kan regeringen ikke støtte det.
Vi kan heller ikke støtte det, fordi det sådan set ville være ulovligt.
Det er ikke juridisk muligt med den nuværende EU-regulering.
Så af de to årsager kan regeringen ikke støtte forslaget.
Enhedslisten nævner selv, noterede jeg mig, et svar fra 2016, og retstilstanden har ikke rigtig ændret sig; det er fortsat ulovligt på nationalt plan at forbyde, begrænse eller hindre registrering, salg og ibrugtagning af køretøjer, der er typegodkendt.
Vi skal selvfølgelig skubbe EU i en mere ambitiøs retning, men at begå lovbrud er alligevel ovre i den revolutionære ende.
I Danmark er vi rigtig godt i gang.
Danskerne køber elbiler.
Elbilerne er stadig væk dyrere og har mindre rækkevidde end fossilbiler, og ladeinfrastrukturen skal udbygges i takt med stigningen i antallet af biler.
Der er tidligere lavet beregninger, der peger på, at et forbud fra 2025 kan kræve imellem 20.000 og 40.000 ladestandere og en deraf efterfølgende udbygning af elnettet.
Kompleksiteten i forhold til muligheden for at skalere det så hurtigt vil være betydelig.
En dansk enegang, hvor vi går meget forud for det europæiske marked, kan derfor blive dyr for den enkelte familie, der står over for at købe bil.
Jeg tænker, at lavindkomstgrupperne i Danmark også skal have adgang til en bil i nogle år endnu.
Men når vi ser på udviklingen af markedet for elbiler, er jeg alligevel optimistisk.
Elbiler er blevet langt mere markedsparate, end de var for få år tilbage.
Politisk har man også skubbet på udviklingen, bl.a. med aftalen om grøn omstilling af vejtransporten.
Man har justeret afgifter.
Man har øget støtten til grøn ladeinfrastruktur.
På EU-niveau har man i marts vedtaget en forordning om etablering af infrastruktur til alternative brændstoffer.
Jeg tror godt, at mange danskere nu ved, at fremtidens personbil er en elbil, og jeg noterer mig, at der for danskerne er en appetit på at tage ny teknologi til sig, også på transportområdet, og det er enormt positivt.
Det er en god udvikling.
Vi skal videre, og regeringen deler Enhedslistens ambition om at få flere elbiler på vejene.
Vi skal have lovgivning, der tilpasser sig et område, der udvikler sig teknologisk hurtigt, og her ser jeg frem til også i den kommende tid at være i konstruktiv dialog med Enhedslisten.
Tak for ordet.