runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Abildgaard (KF), 2021-06-02:
Jamen jeg har fuld forståelse for, at politik handler om kompromiser, og dem skal vi strække os efter.
Forleden læste jeg om Anne og Per, der har naturbørnehaven Mulvarpen i Ry, og de har eksempelvis trukket 106.000 kr. ud i overskud i 2018, og det var penge, der skulle gå til at kompensere for deres løn.
De har simpelt hen udbetalt en lavere løn til sig selv, end hvad man ellers ville have af løngrundlag.
Det er jo forældrene selv, der har valgt at have deres børn i det her tilbud.
Skal forældrene ikke også have den frihed fremadrettet?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-06-02:
Tak for de første bemærkninger.
Jeg er egentlig meget, meget glad for, at vi sikrer den aftale på det sociale område i forhold til institutionerne der.
Vi er imod at forbyde private dagtilbud, og vi afviste det også, da det kom i forhandlingerne.
Det er rigtig vigtigt for os, at de mange gode private institutioner, selvejende institutioner ikke kommer i klemme.
Så det, som vi indgik et kompromis om, var jo at sikre et frit valg til den enkelte institution, i forhold til om man vil omlægges til privat, selvejende eller ej, og vi fik så også sikret, at midlerne fra minimumsnormeringerne gik med til de private institutioner.
Det var helt afgørende for os, og det var så det kompromis, som vi indgik.
Mette Abildgaard (KF), 2021-06-02:
Tak for en fin og modig tale, og tak for det mod, som også kommer til udtryk i de tanker, man gør sig i Berlingske.
Og jeg vil også gerne sige tak for, at man fik sat en stopper for det de facto forbud mod leverandører af sociale botilbud, som man gjorde, og at man fik forhindret, at koblingsprocenten blev sænket, hvilket også var på tale.
Jeg kan så ærgre mig over, at man ikke havde modet til at sige fra, da der skulle laves en aftale i forhold til vores dagtilbud.
Vi ved, at vi frem mod 2030 får 18 pct. flere børn i dagtilbudsalderen, og der har man altså nu lavet et forbud mod at opstarte nye private institutioner, hvor overskud trækkes ud, og det har jeg helt grundlæggende svært ved at forstå Det Radikale Venstre bakker op om, ligesom man også har lavet et forbud mod, at nuværende, eksisterende private dagtilbud trækker overskud ud.
Hvad er tankerne bag, at Det Radikale Venstre bakker op om det her?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-06-02:
Jeg synes ikke, jeg har opfordret til andet end alliancer hen over den berømte midte her og meget gerne sammen med de blå partier om det, vi kan blive enige om, for netop at skabe den forandring.
For der er da ikke noget så kedsommeligt som stilstand, for det kan vi da ikke bruge til noget, og det kommer ikke til at hjælpe de 20 pct. af vores børn og unge, som nu, jeg ved ikke på hvilket år, stadig ikke får en folkeskole, hvor de kan læse, skrive og regne.
Vi har en social mobilitet på samme niveau som USA.
Så den mission deler jeg, men jeg er måske et andet sted indimellem, og vi er derfor et socialliberalt parti, for der har også virkelig været behov for eksempelvis at geninvestere i uddannelse.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-06-02:
Jeg tror godt, at de blå partier og Det Radikale Venstre kunne blive enige om en uddannelsespolitik, som også ville stille Det Radikale Venstre tilfreds.
Folkeskolen har vi tidligere været noget uenige om, men der er vi måske på vej mod det samme.
Så er det, fordi det med reformpolitikken og den reformalliance, man kunne skabe, ikke vægter så højt hos Det Radikale Venstre, at man bliver ved med at sige: Nej, vi skal hellere samarbejde med Enhedslisten om at føre økonomisk politik i Danmark?
For det kommer der jo ikke nogen reformer ud af.
Den eneste reform, der kommer ud af et samarbejde med Enhedslisten, er, at der bruges nogle flere penge på steder, hvor man i forvejen bruger rigtig mange penge.
Mai Villadsen (EL), 2021-06-02:
Det, jeg ærlig talt synes er grotesk, er, at der findes partier i Danmark, som ikke synes, vi skal leve op til internationale konventioner.
Det synes vi selvfølgelig i Enhedslisten.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-06-02:
Men det er jo ikke de danske domstole, der har vurderet det.
De danske domstole har jo sagt, at somalieren skal udvises af Danmark.
Det er jo det, domstolene har sagt.
Så spørger jeg bare som formand for Dansk Folkeparti: Synes Enhedslisten ikke ligesom jeg, at det er fuldstændig grotesk?
Han er jo en af de her 130 mennesker, vi taler om, i forbindelse med Kærshovedgård.
Synes Enhedslisten ikke, at det er grotesk, at vi tilbyder naboerne, de lovlydige danskere, at de kan få hegn rundt om deres hus for at være i fred for sådan en type som ham her, i stedet for at det er ham, der bliver spærret inde, indtil han vil være med på at blive udvist?
Mai Villadsen (EL), 2021-06-02:
Jeg havde egentlig sagt til mig selv, at jeg ikke ville gå ind i enkeltsager, når jeg stod her, men det er da selvfølgelig fuldstændig forfærdeligt og horribelt, hvad der blev begået.
Jeg må også sige, at vores domstole dømmer, som de gør, og det vil jeg lade dem gøre.
Og når de vurderer, at den mand kan være på fri fod – godt nok på et udrejsecenter – så må det jo være sådan.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-06-02:
Tak til ordføreren, fru Mai Villadsen, for talen.
Den 1. januar 2010 angreb somalieren Mohammed Geele bladtegneren Kurt Vestergaard med en økse i hans hjem i Aarhus, og kun fordi Kurt Vestergaard havde fået indrettet et rum i huset, hvor han kunne gå ind og lukke døren, og som var angrebssikret, så overlevede han. Ellers må man gå ud fra, at han var blevet myrdet.
Mohammed Geele blev efterfølgende i Vestre Landsret, hvilket blev stadfæstet i Højesteret, idømt 10 års fængsel og udvisning af Danmark.
I slutningen af 2019, altså for halvandet års tid siden, blev Mohammed Geele løsladt og kan nu vandre frit rundt i det danske samfund, selv om den her somalier er blevet udvist på grund af den her terrorhandling.
Synes Enhedslisten, det er rimeligt?
Vi står normalt langt fra hinanden i udlændingepolitikken, men det kunne jo være, at vi her kunne finde en eller anden fælles forståelse af, at det her simpelt hen ikke er rimeligt for danskerne og slet ikke for Kurt Vestergaard.
Mai Villadsen (EL), 2021-06-02:
Jeg vil bare gerne lige understrege, at i Danmark kan man altså ikke bare være på passiv forsørgelse, for der skal man tage et arbejde, når man bliver tilbudt et.
Man kan ikke bare ligge hjemme på sofaen og se Netflix, som jeg har hørt højrefløjspolitikere udtale, og det bekymrer mig rigtig meget, at der er mange, der har den opfattelse.
Jeg vil faktisk gemme forhandlingerne til forhandlingslokalet, og dem ser jeg meget frem til, for der skal virkelig ske noget.
Jeg vil så også sige, at jeg er fuldstændig enig med Venstres formand i, at vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at hjælpe folk med at komme i arbejde.
Jeg synes, det er sådan lidt en pudsig borgerlig logik, man har, hvor man mener, at rige mennesker motiveres til at arbejde mere ved at få flere penge, og at fattige mennesker motiveres til at arbejde ved at få færre penge.
Det synes jeg er pudsigt.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-06-02:
Men fattigdom handler jo om andet og mere end økonomi.
Fattigdom handler om fravær af evnen til eller muligheden for at påvirke sin egen situation.
Det allerbedste, man kan gøre der, er at få et arbejde.
Det er den allerbedste hånd, vi kan give.
Det er derfor, jeg gerne vil gentage mit spørgsmål – det druknede vist lidt før: Hvor meget synes ordføreren et ægtepar uden børn, som er på integrationsydelse i dag, skal have i samlet disponibel indkomst, hvis Enhedslisten skal kunne se sig selv i en aftale?
Mai Villadsen (EL), 2021-06-02:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi i Enhedslisten var enormt meget imod de fattigdomsydelser, som den tidligere regering og dens parlamentariske grundlag indførte.
Det er integrationsydelsen, det er kontanthjælpsloftet, og det er 225-timersreglen.
Derfor synes jeg, det er rigtig godt, at vi skal lave et nyt ydelsessystem.
I Enhedslisten mener vi ikke, at det at sætte personer i fattigdom kommer til at hjælpe dem videre til et ordentligt arbejde.
Vi vil gerne have, at folk kommer i arbejde, men jeg tror simpelt hen ikke, at fattigdomsskabelse er det, der fører derhen.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-06-02:
Mange tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg tænker også ofte tilbage på de gode gamle dage før den 5. juni 2019, da Danmark på mange områder var et bedre sted.
Ordføreren nævner til sidst det her med Ydelseskommissionens anbefalinger, og ordføreren har også været ude at sige: »I sidste ende – hvis og såfremt det går helt galt, og de trækker i den forkerte retning – så kan det jo selvfølgelig ende med et mistillidsvotum, men jeg håber da ikke, at det er dér, vi kommer hen.«
Det sidste ser vi så lidt forskelligt på.
Så skal jeg bare spørge sådan mere konkret, for der bliver løftet lidt af sløret her til sidst i ordførertalen, men så alligevel ikke: Hvor meget er det, vi taler om?
Hvor meget synes ordføreren at et ægtepar uden børn, som er på integrationsydelse i dag, skal have i samlet disponibel indkomst, for at Enhedslisten kommer til at støtte sådan et udspil?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-06-02:
Jamen hr. Ole Birk Olesen, lad os sætte os ned og skitsere, hvor meget vi kan blive enige om.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-06-02:
Tak til fru Mai Villadsen for talen.
Jeg vil også sige tak for samarbejdet, ikke bare til ordføreren, men også til de gode landmænd i partiet, som jeg jo tilbringer mange timer med for tiden.
Der er noget, jeg er lidt nysgerrig efter at vide.
Det er 2 år siden, der var folketingsvalg, men det er også 2 år siden, der var europaparlamentsvalg, hvor Enhedslisten jo for første gang fik en plads i parlamentet.
Når vi ser på dagsordenen i dag vedrørende biodiversitetskrise og natur, må man sige, at det er EU, der hjælper os med at skubbe på i Danmark i forhold til at beskytte.
Der er lige nu sager på vej om, at vi skal beskytte 30 pct. og særlig beskytte 10 pct. af arealerne i Europa.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om de her 2 år i parlamentet har gjort, at Enhedslisten har revurderet sin dagsorden vedrørende udmeldelse af EU, så man nu kan se Enhedslisten være en del af os andre, der egentlig kæmper for et grønnere og mere solidarisk Europa.
Jens Joel (S), 2021-06-02:
Tak for talen, og tak for at starte den med en stor konservativ statsminister.
Ære være Poul Schlüters minde.
Jeg ved, at nogle af de målinger, der har været på det sidste, jo har fået nogle til at spekulere i, om hr. Søren Pape Poulsen var den nye Schlüter.
Jeg ved, at det selvfølgelig er en vanskelig diskussion at gå ind i, men et af de områder, hvor jeg er sikker på hr. Søren Pape Poulsen gerne vil sammenlignes med Schlüter, er jo i forhold til en økonomisk ansvarlighed, og derfor vil jeg egentlig gerne i mit spørgsmål her give hr. Søren Pape Poulsen muligheden for at gøre os lidt klogere på, hvordan den økonomiske politik hænger sammen.
Vi har ikke kunnet finde en samlet oversigt over forslagene, som De Konservative har støttet, og som er udgiftsdrivende, men vi har talt det sammen til, at det er omtrent 20 mia. kr. på skatteområdet, som De Konservative ønsker at nedsætte skatter og afgifter med, men råderummet er jo kun 17 mia. kr. frem til 2025.
Så kan hr. Søren Pape Poulsen ikke lige forklare os, hvor det er, der skal skæres, og hvad det er, der skal ud – hvad det er, der mangler?
Mai Villadsen (EL), 2021-06-02:
Nu er min egen kæreste selv landmandssøn, og jeg ville synes, det var rimelig uretfærdigt, hvis han fik en skattefordel ved at kunne få lov til at overtage gården fra sin far, end hvis Rasmus Vestergaard Madsen eller en anden landmand skulle.
Jeg synes simpelt hen ikke, det er fair.
Men der er et kæmpestort problem; der er et kæmpestort problem med udenlandske kapitalfonde, der kommer og opkøber vores landbrug.
Jeg er rigtig, rigtig bekymret over det, og det skal vi gøre noget ved.
Det er derfor, vi, bl.a. også sammen med Konservative, har foreslået en jordbrugerfond, hvor man så derefter kan sælge jord videre til eksempelvis danske landmænd.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-06-02:
Det forstod jeg ikke helt, så jeg vil prøve at spørge på en anden måde.
Ordførerens kollega Peder Hvelplund problematiserede før den udvikling, ordføreren har været med til at skyde i gang, med, at dansk landbrugsjord bliver solgt til f.eks. udenlandske kapitalfonde, fordi familierne ikke har råd til at beholde det på dansk ejerskab.
Tror ordføreren, at udenlandske kapitalfonde er bedre til at forvalte den danske jord, eller at udenlandske kapitalfonde er bedre til at tage lokalt ansvar, end LEGO og Danfoss er?
Mai Villadsen (EL), 2021-06-02:
Jamen jeg vil holde fast i, at jeg synes, det er mest fair, at man bliver beskattet lige, og ikke, at folk, der arver, får fortrinsret eller fordele i forhold til andre.
Jeg er rigtig glad for, at der nu endelig er kommet et forslag til at gøre noget særlig på boligområdet.
Det er jeg godt klar over ikke er det samme, men det betyder så uendelig meget, for der er simpelt hen områder i vores land, hvor man nærmest ikke kan få lov til at låne til en bolig.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-06-02:
Tak for ordet.
Jeg vil følge lidt op på, at ordføreren stillede sig op og roste og nærmest var stolt af den her tredobling af afgiften på generationsskifte af virksomheder, som man har fået igennem sammen med resten af rød blok.
Problemet her er jo, at det ikke er penge, der er tjent, man bliver beskattet af, det er jo en fremtidig indtjening.
Så jeg vil egentlig bare spørge ordføreren, om ordføreren ikke kan se udfordringen i, at alle de her familieejede virksomheder lukker i vores landdistrikter, fordi man enten ikke kan låne pengene eller ikke tør at binde an med at drive en virksomhed med en kæmpe gæld.
Mai Villadsen (EL), 2021-06-02:
Altså, undskyld mig, men det er jo sådan i dag, at det er mennesker, der har udstået deres straf, og derfor kan de rejse frit rundt i vores land.
Så det kan de da allerede gøre – de kan allerede tage til København eller til Sorø eller tage andre steder hen, så spørgsmålet synes jeg er lidt skørt.
Vores politik er, som vores retsordfører har sagt, og når den ikke kan blive gennemført, fordi der ikke er et flertal for det, så synes jeg, det vil være bedre at dele dem op i mindre enheder.
Louise Schack Elholm (V), 2021-06-02:
Det bekymrer mig jo selvfølgelig noget, at man vil sende dem hjem med fodlænke.
Jeg forstår sagtens ønsket, men problemet er, at man ikke kan hindre dem i at tage fodlænken af, og så har vi overhovedet ikke styr på, hvor de her meget kriminelle udviste befinder sig henne.
Derfor er det noget bekymrende, at man bare vil lade dem rende rundt sådan over det hele.
Hvordan vil man så sikre trygheden for danskerne?
Tager de ikke netop de steder hen, hvor der i forvejen er rigtig stor utryghed?
Er det ikke de steder, mange af dem typisk vil finde hen igen?
Mai Villadsen (EL), 2021-06-02:
Kort fortalt: Ja, det er vores politik, men vi ved godt, at der ikke er flertal for det, og så må man jo finde en løsning.
På den udrejsecenterproblematik, der er i dag, foreslår vi mindre enheder.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-06-02:
Jamen jeg kan da godt forstå, at jeg bliver spurgt, for nu kunne man jo tro, at jeg har samme økonomiske tilgang til verden som Enhedslisten, og nu bliver de også sure; jeg ved jo godt, at vi vil have skattelettelser, og at det vil de ikke
, osv.
Men til det her med, at vi bare bruger penge, vil jeg sige, at det gør vi ikke.
Når vi forholder os til de enkelte sager, er det selvfølgelig ud fra vores politik, og vi har jo fremlagt et finanslovsforslag for 2021 om, hvad vi vil.
Det gjorde vi her i år, for nu syntes vi, at vi havde sådan lidt luft til, at vi som parti skulle prøve det, og så har vi altså fremlagt et forslag for det, og det er fuldt finansieret.
Det vil jeg gerne fremsende, og det kan også findes på vores hjemmeside.
Jens Joel (S), 2021-06-02:
Mange tak for finanslovsforslaget, som jeg godt selv kan finde – ellers tak.
Men det, jeg refererer til, er jo, at man i Folketinget i det her folketingsår har støttet og/eller fremsat forslag, hvormed man hiver 20 mia. kr. op af kassen, og vi har kun 17 mia. kr.
Det kan man da ikke, hvis man vil kalde sig økonomisk ansvarlig.
Så kan hr. Søren Pape Poulsen ikke lige forklare mig en gang til: Hvor er den oversigt, hvor er den sammenhæng, og hvad er det, der ikke bliver råd til?
Eva Flyvholm (EL), 2021-06-02:
Tak for det.
Vi har her i de seneste dage set en ny skandale udrulle sig omkring Forsvarets Efterretningstjeneste, hvor det i hvert fald er sandsynligt, at der er blevet spioneret mod politikere i Tyskland, Norge, Sverige og Frankrig fra amerikansk side og via danske kabler.
Og det er jo noget, som man også i vores nabolande har noteret sig med meget, meget stor bekymring.
Erna Solberg har været ude at sige, at man selvfølgelig skal have undersøgt det her til bunds, og både Macron og Merkel har sagt, at det er helt uacceptabelt.
Det er jo også noget, der betyder rigtig meget for vores relation til vores nabolande, at vi kan give dem den betryggelse om, at det her faktisk vil blive undersøgt ordentligt og tilbundsgående.
Så derfor vil jeg gerne høre: Vil Konservative være med til at bakke op om at sikre, at man i forhold til det kommissorie, der i øjeblikket ligger for at undersøge Forsvarets Efterretningstjeneste, rent faktisk også skal ind at se på spørgsmålet om spionage?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-06-02:
Jeg tror godt, at man fordomsfrit kan se på, om vi, hvad angår de uddannelser, vi kender i dag, f.eks. i store byer, har været så heldige, at vi lige har ramt det perfekte tal?
Her i 2021 har vi så lige det perfekte tal, eller er det, fordi man kun kan uddanne sig de her steder, at der også har været så stor søgning til det?
Jeg synes, det er lidt mere komplekst end som så, for nu bare at være helt ærlig, og derfor vil jeg gerne have lov til, at vi går ind i det rum og spørger ind til det, kigger på søgning og måske også kigger lidt på, hvad muligheden kunne være for de studerende.
Men vigtigst af alt er, at vi også sikrer gode uddannelser alle steder i Danmark.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-06-02:
Den tanke er vi også enige i i Radikale Venstre, og det har vi også selv spillet ud med.
Nu er grundpræmissen her jo noget, vi så virkelig er nødt til at se på, for mener ordføreren, at det, erhvervslivet efterspørger, er at skære ned i de byer, hvor der er størst andel af færrest rekrutteringer – jeg behøver ikke et procenttal fra ordførerens side – altså hvor man går glip af flest rekrutteringer, og at det så er der, vi skal skære ned for at kunne oprette de andre?
Ser ordføreren ikke muligheden for, at vi faktisk kunne oprette de uddannelser, vi har behov for i hele landet, uden at vi skulle skære ned på dem i byerne?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-06-02:
Vi har jo set det, der er kommet fra regeringen, og som udgangspunkt tager vi det sådan set positivt ned, for vi synes sådan set, at det er helt reelt, at der er nogle steder i Danmark, hvor vi har brug for, at man kan uddanne sig til mere.
Engang kunne man uddanne sig til mere flere steder, og vi har alle sammen ansvar for, at der er blevet centraliseret meget.
Vi kommer til at gå positivt ind i forhandlingerne om det udspil, regeringen har, og jeg vil simpelt hen ikke gøre den debat til noget så enkelt, at vi kan stå og sige et procenttal herfra, og så kan vi lave en aftale, for jeg synes, det er komplekst.
Louise Schack Elholm (V), 2021-06-02:
Jeg kunne forstå på fru Mai Villadsens svar til min kollega fru Heidi Bank, at Enhedslisten ønsker, at de udviste kriminelle asylansøgere og flygtninge skal sendes i mindre enheder.
Men jeg kan også forstå, at retsordføreren for Enhedslisten har foreslået, at de skal sendes hjem med fodlænke.
Så er det det, som Enhedslisten mener, altså at man skal sende dem hjem til der, hvor deres familier bor rundtom i Danmark, og så skal de have fodlænke på?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-06-02:
Tak for det, og tak for de pæne ord også her.
Jeg er egentlig optaget af det, som jeg tror ordføreren og jeg også deler, altså ud over behovet for arbejdskraft, nemlig at vi skal have gode uddannelser, fordi det netop er nødvendigt, bl.a. for vores virksomheder at kunne aftage dygtige, vidende folk fra alle niveauer af uddannelse.
Derfor er jeg nysgerrig efter, hvor Det Konservative Folkeparti står.
Mener Det Konservative Folkeparti som regeringen, at det er nødvendigt at skære ned på uddannelser i byerne for at kunne oprette nye nogle af de steder, hvor vi har behov for det?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-06-02:
Jeg tror, at partierne her og landbruget selv sådan set også tilkendegiver det.
Så skal vi bare gøre det på den kloge måde.
Jeg har det også sådan, at vi skal passe på, at vi ikke bare fodrer hunden med sin egen hale og siger, at nu tager vi hele baduljen, og så giver vi den fuld gas der.
Der skal jo penge ind.
Det her med at sige, at nu tager vi en masse penge ud, og så har vi nogle puljer, man så kan søge fra bagefter, skal vi da lige passe lidt på med for nu at sige det på den pæne måde.
Altså, kig på de andre aftaler, vi har lavet på klimaområdet.
Der er vi forhåbentlig enige om, at der har vi tilført betydelige beløb for at kunne lave de aftaler.
Det bliver da også nødvendigt her, tror jeg, hvis der nogen sinde skal komme en aftale på plads.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-06-02:
Nej, og vi løser det heller ikke uden at bruge den landbrugsstøtte, der bliver givet fra EU's side, til området.
Grunden til, at jeg spørger lidt ind til det her, er, at jeg gerne vil høre, hvad det er for en tilgang, man har til de forhandlinger.
Det, jeg har været lidt forundret over at se hos mange partier, er netop, at man ikke melder noget ud.
Det, jeg egentlig efterspørger hos Konservative, er, at man siger: Jo, landbruget skal yde sin fair del af det 70-procentsmål, vi har i 2030.
Og det kommer til at koste i landbrugsstøtten osv. osv.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-06-02:
Vi har jo ikke meldt et præcist antal ton ud – det har spørgeren fuldstændig ret i – og det gør vi nok heller ikke.
Men vi går jo ind i lokalet for at finde en løsning på det her.
Vi forventer jo, at de forhandlinger om landbruget ender med, at vi er en del af en aftale, hvor vi også sikrer, at landbruget skal levere sit.
Men vi er jo nødt til at kigge på det i en sammenhæng.
Vi skal kigge på, hvad der skal leveres i antal ton, og så skal vi også diskutere kvælstof, og hvordan det skal hænge sammen, og så selve økonomien i det.
For det her løser vi jo ikke, hvis der ikke bliver tilført nogle penge ved den her forhandling.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-06-02:
Tak, og tak for talen.
Noget af det, jeg vil spørge ind til, er noget, jeg har brugt i hvert fald 39 møder på sammen med fru Mona Juul, og det er klimaet og landbruget.
Man kan jo gribe de forhandlinger an på to måder.
Man kan enten sige, at vi kender xyz-virkemidler, og derfor kan vi sætte os et klimamål, eller man kan spørge, hvad der er nødvendigt at nå, sådan som vi har gjort i forbindelse med både 2030-målet i klimaloven og det 2025-delmål, som man har tiltrådt fra konservativ side.
Fra SF's side har vi meldt ud, at vi minimum skal have en reduktion på 8 mio. t CO 2 -ækvivalenter i den her aftale, og der kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre hvor Konservative står henne.
Er det på virkemiddelsdagsordenen, hvor vi først finder ud af, hvad vi kan, og så gør vi det til målet, eller har man et mål, man vil nå, og så må vi finde virkemidlerne til det?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-06-02:
Det er jo, fordi man skal kigge på vores samlede politik.
Det er jo ikke sådan, at vi, hvis der kommer et forslag i Folketinget, som vi synes er rigtigt, eller som vi selv har fremsat, så lige pludselig stemmer imod det.
Men vi har jo også på dagsordenen at lave reformer i det her land, der skal gøre det her samfund rigere, og det siger vi klart at vi skal gøre, samtidig med at vi prioriterer brugen af pengene.
Det tænker jeg at ethvert fornuftigt parti gør.
Der er noget, vi gerne vil, og så skal vi anvise finansiering.
Det var også derfor, jeg roste fru Sofie Carsten Nielsen tidligere i dag.
For der peger man jo på, hvordan vi skaber et arbejdsudbud, og hvordan vi kan sætte nogle skatter ned.
Det kommer så også med en pris, og der har vi jo bl.a. anvist en række områder, hvor vi vil spare.
Det er klart, at det skal man selvfølgelig også kunne.