runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stén Knuth (V), 2021-02-09:
Jeg tror ikke, at Kasper Sand Kjær hørte mig sige, at der ikke er nogen, der har et ansvar her.
Det tror jeg faktisk vi alle sammen har, og derfor er det også en fælles løsning, vi skal finde på det.
Som jeg også nævnte, da Kasper Sand Kjær var på talerstolen, så tror jeg faktisk, at der er rigtig mange banker, der gerne vil være en del af et lokalsamfund og være med til at løfte en social opgave, men simpelt hen på grund af den administration, de skal udføre på grund af de her regler, bliver de også nødt til at tage et gebyr.
Om det er for stort eller det er for lille, er en diskussion, jeg ikke kan gå ind i, for jeg kender simpelt hen ikke grundlaget nok til at kunne svare på det.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-02-09:
Jeg synes også, det er en rigtig god debat.
Vi er jo meget enige om problemet.
Vi ønsker at finde fælles løsninger, og vi ser også frem til behandlingen i udvalget af, hvordan vi finder en vej videre.
Jeg er bare lidt nysgerrig på, om Venstres ordfører slet ikke anerkender, at bankerne også har et ansvar og jo også har et valg, i forhold til hvilke gebyrer de ønsker at opkræve fra foreningerne.
Det er jo ikke noget, de er pålagt i lovgivningen, altså at opkræve så høje gebyrer.
Det er jo et valg, den enkelte bank træffer om, at de vil opkræve et så højt gebyr fra en lille forening.
Stén Knuth (V), 2021-02-09:
Søren Søndergaard rammer jo essensen af alt det, vi taler om, altså at der er en masse frivillige og foreninger, der gerne vil løfte noget, men at det, de bliver sat til, er at administrere og betale penge for at have penge i banken.
Så jeg er helt enig, og lad os blive ved med at have samarbejdet omkring det her, og lad os blive ved med at mase på med den dagsorden, som ligger her.
Søren Søndergaard (EL), 2021-02-09:
Altså, det er bare for at Venstres ordfører, hr. Stén Knuth, ikke skal misforstå mig.
Jeg er rigtig glad for, at vi står sammen i den her sag, og jeg synes, det er positivt, uanset hvad der har været af forhistorie.
Måske er det svært for bankerne og måske er det også svært for folk, som arbejder i større organisationer, helt at forstå, hvor meget det betyder for folk, der er gået frivilligt ind i et foreningsarbejde for at samle nogle penge ind til en bordtennisklub eller et eller andet, hvad det nu er – der går nogle penge ind, fordi de sælger nogle lodder, og der går nogle faste penge ud til den samme klub; altså, det er så let at overskue, så det halve kunne være nok – at man så lige pludselig bliver bebyrdet med et kæmpe administrativt arbejde.
Så jeg er rigtig glad for, at vi er enige i den her sag om at gøre noget ved det.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-02-09:
Jeg kan i hvert fald sige, at vi rigtig gerne vil være med til at kigge på en beretning.
Det synes jeg i det hele taget er vejen videre, også med de udfordringer, der ligger i den danske lovgivning, og det arbejde, som er sat i gang, både i forhold til GDPR, og hvilke undtagelser man eventuelt kan gøre brug af dér, men også i forhold til den arbejdsgruppe, der nu er nedsat, vedrørende implementeringen af hvidvaskreglerne i forhold til foreninger.
Det vil jeg i hvert fald meget gerne gå i en dialog om.
Peter Skaarup (DF), 2021-02-09:
Det vil være fint med lidt mere tid sammen.
Og så vil jeg også bare lige sige, at det jo er vigtigt, at vi her i Folketinget finder noget, der virker.
Derfor vil jeg bare sige, at jeg oplever sådan en debat som ret frustrerende, fordi vi har nogle partier – og det tror jeg at fru Pernille Vermund er enig i – som hæger sig fast i de der tudsegamle konventioner, der blev skrevet lige efter anden verdenskrig.
Og så står vi her og river os selv lidt i håret over, at der kommer advarsler om udvisning, men at der aldrig sker udvisning.
Det er bare nødvendigt, at der kommer noget hård justits.
Det er i øvrigt også en del af forslaget til vedtagelse.
Vi er nødt til at se det øjnene.
Vi kan ikke leve med, at det er betonagtige konventioner, der er skrevet lige efter anden verdenskrig, som bestemmer, om vi kan gøre det rigtige her i Folketinget.
Pernille Vermund (NB), 2021-02-09:
Jeg synes, det er helt fint, at man prøver at åbne sig for, hvad andre måtte tænke.
Det, der bare undrer mig, er, at udlændingepolitikken slet ikke fremgår, at der slet ikke står noget om udvisning af kriminelle, at det ikke ligesom er åbenbart i vedtagelsesteksten, at en fjerdedel af de bandekriminelle i Danmark har ikkevestlig baggrund.
Dermed har det her jo enormt meget med udlændingepolitik at gøre.
Og så kom der en vedtagelsestekst fra et flertal, som tilmed er mere præcis, hvad det angår.
Så tænkte jeg, at det måtte være en fejl, og at jeg måtte mangle noget, men det var det så ikke.
Næste gang tænker jeg vi måske skal have bedre tid sammen til at få det strikket rigtigt sammen.
Stén Knuth (V), 2021-02-09:
Tak for det, og tak til ministeren for den fine tale.
Jeg er helt sikker på, at Folketinget er fuldstændig enig i, at her er der noget, vi skal gøre.
Ministeren nævner selv foreningerne, men der er jo også en helt anden gruppe, som det her også rammer, og det er en gruppe, som jeg ved ministeren også kender.
Når kommunerne giver § 18-midler til frivillige, som vil bære et socialt ansvar i det lokalområde, som de gerne vil være i, får de tildelt 2.000 kr. i § 18-midler og skal betale 2.200 kr. for at få fat i dem.
Det giver ikke nogen mening, og derfor skal vi jo også huske at få hele den del med.
Jeg er bare ked af, at der skulle gå halvandet år, inden vi sådan rigtig fik fat i det.
Jeg er ikke sikker på, at det hele hviler på bankerne her.
Pernille Vermund (NB), 2021-02-09:
Tak for det.
Jeg er faktisk glad for, at ordføreren for forslagsstillerne nævner to ting, der skal tages med fra debatten.
For jeg må indrømme, at da jeg fik DF's forslag til vedtagelse, tænkte jeg: Det her kan ikke være fra DF.
Altså, vi har en forespørgselsdebat, som handler om ungdomskriminalitet, religiøs radikalisering og bandekriminalitet, og så handler forslaget til vedtagelse udelukkende om ekstrauddannelse inden for pædagoguddannelsen og uddannelsen til socialrådgiver, moduler i diplomuddannelse osv.
Det er ikke, fordi jeg overhovedet betvivler, hvad DF mener, men hvor blev det af?
Så kan ordføreren berige mig med et indblik i, hvad der er sket?
Nick Hækkerup (S), 2021-02-09:
Men det er lidt den der med, om glasset er halvt fyldt, eller om glasset er halvt tomt.
For jeg tror også, at vi kan mødes om en anden fælles erkendelse, nemlig at der sker udvisning i videre omfang nu, end der gjorde tidligere, alene fordi man har sagt: Vi bliver nødt til at gå til stålet, og vi bliver nødt til at bruge de værktøjer, som der faktisk er for at foretage udvisning, altså det her med tilknytning osv., sådan at vi kan løfte bevisbyrden, og sådan at vi faktisk kan få folk udvist, når de begår kriminalitet i Danmark.
Peter Skaarup (DF), 2021-02-09:
Jeg fornemmer egentlig, at vi er enige så langt, at det sender et dæmpende signal i forhold til nogle af de grupperinger, hvis der falder en udvisning, altså nogle af de grupperinger, der er med i bander – dem, der laver kriminalitet.
Hvis vi er enige om det, er det så ikke for træls og for fattigt, at vi her i Folketinget har et flertal, åbenbart, som vil leve med den situation, at de pågældende alligevel ikke bliver udvist, selv om de laver rigtig grov kriminalitet, på grund af nogle forældede konventioner, som stammer tilbage fra tiden lige efter anden verdenskrig?
Altså, en helt anden tid er bestemmende for, at vi i dag ikke kan gøre det rigtige selvstændigt.
Ser justitsministeren ikke det samme som jeg: at her er et kæmpeproblem?
Og hvad vil regeringen gøre ved det?
Ja, nu sendte jeg forslaget til vedtagelse rundt til ordførerne i morges, og jeg var meget parat til at snakke med dem, der måtte vende tilbage med gode forslag og idéer, og så kunne vi have kigget lidt nærmere på det.
Men jeg synes i hvert fald, at det forslag til vedtagelse, som vi har her, går på to ben.
Jeg vil også sige, at det er vigtigt med udlændingepolitik.
Det er vigtigt med udvisninger, og det har jeg også talt for her i Folketingssalen i dag, men vi må også erkende, at når det handler om unge kriminelle, er der også unge kriminelle, der ikke er indvandrere.
Så vi er jo nogle gange nødt til i Folketinget at se på, hvordan det ville være, hvis vi fik vores vilje 100 pct. og alle dem, der begår kriminalitet, og som ikke er danske statsborgere, blev udvist, eller hvis vi fik vores vilje 50 pct. og ikke alle udlændinge, der begår kriminalitet, endte med at blive udvist.
Derfor er vi her i Folketinget nogle gange nødt til at tage nogle redskaber i brug, som virker i den virkelige verden.
Hovedsagen er, at der sker noget på de to fronter, som jeg har nævnt.
Joy Mogensen (S), 2021-02-09:
Mange tak, og tak for spørgsmålet.
Jeg er enig i, at det har været frustrerende, at der skulle gå det her stykke tid, men som hr. Stén Knuth også ved, har vi jo alle sammen, også hr. Stén Knuth, været travlt optaget af at sikre, at det her foreningsliv i det hele taget overlevede coronakrisen, før vi kunne samle dem til den her konference, som egentlig var planlagt til efteråret.
I forhold til hvidvaskreglerne kan jeg slet ikke udelukke, at hr. Stén Knuth har en pointe, i forhold til at Finanstilsynet måske også kunne være med til at finde den her løsning, men netop den pointe har vi jo som regering også taget højde for ved at sikre, at den her arbejdsgruppe både har deltagelse af PET, altså dem, der kan vurdere de potentielle problemer, hvis de her penge har nogle andre strømme, som ikke er gode, f.eks. terrorfinansiering, men også Finanstilsynet sidder med, sådan at man kan få afklaret, hvad det er foreningerne oplever, hvad det er bankerne oplever, og hvad det så er de forskellige tilsynsmyndigheder ser af problemer, men selvfølgelig også kan være med til at finde løsninger.
Det håber jeg.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-02-09:
Det var faktisk helt oprigtigt ikke for at lave konflikt ud af det.
Men det er trods alt ikke en naturlov.
Altså, det er noget, der kan ændres.
Jeg er med på, at der godt kan gå 2 eller 3 år, inden det kan lykkes, men vi kunne sammen sætte et skib i søen nu for at få ændret de her ting.
Vi kunne sende vores regering af sted med en opgave i EU om at få lavet en bagatelgrænse.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-02-09:
Jeg skal ikke stå her og gøre mig til ekspert på EU's hvidvaskregler.
Hvordan positionerne var, da EU vedtog lovgivningen, ved jeg ikke.
Men der kan da givet også være elementer i den europæiske lovgivning, som kan forbedres.
Det kan vi for min skyld sagtens kigge på.
Det ændrer jo bare ikke på – for det vil uanset hvad have lange udsigter – at vi har en situation her og nu, hvor foreningerne bruger alt for mange af deres penge på gebyrer, som ender i bankboksen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-02-09:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at ordføreren gerne vil sende et klart signal til bankerne.
Hvis man ikke kan støtte det, fordi det er EU, der har fastsat et direktiv, som gør det umuligt for Folketinget at gøre nogle ting, hvorfor så ikke sende et klart signal til der, hvor vi kan lave det om?
Jeg tror, vi sådan bredt er enige om, at det faktisk er ret skørt at ville pålægge vores foreningsliv så mange regler.
Kunne man ikke gå til EU og sige, at vi faktisk gerne vil have mulighed for at lave en bagatelgrænse, så vi ikke belemrer vores små foreninger med de her ting?
Det ville da også være et godt initiativ, vi måske kunne stå sammen om.
Joy Mogensen (S), 2021-02-09:
Nej, det har jeg ikke.
Og jeg sagde også i min indledning, at i det gode embedsværk er de jo altid diplomatiske, når de fremlægger de her forskellige løsninger.
Så jeg ved ikke, præcis hvor de kommer fra – om de har været fremlagt af tidligere regeringer.
Men det spørgsmål vil jeg opfordre hr. Søren Søndergaard til måske at stille til andre partier.
Vi har i den her regering, lige fra den blev nedsat, haft det som en del af vores grundlag i vores forståelsespapir, og det var også noget, vi meget gerne ville have taget fat på allerede for et år siden, hvis ikke coronaen i virkeligheden havde sat hele foreningslivets eksistensvilkår til debat.
Søren Søndergaard (EL), 2021-02-09:
Hvad er grunden til, at de ikke blev gennemført under den tidligere regering?
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Var man ikke interesseret i at gennemføre det?
Altså, hvorfor blev det ikke fremlagt under den tidligere regering, når nu der i flere år blev insisteret på, i hvert fald fra dele af oppositionen, at det her, man var i gang med, var fuldstændig vanvittigt i forhold til de små foreninger, som ville komme til at lide under Venstres og De Konservatives og Dansk Folkepartis og Liberal Alliances regimente?
Hvorfor blev det ikke gennemført?
Har ministeren fået et indtryk af det?
Joy Mogensen (S), 2021-02-09:
Mange tak.
Først vil jeg bare gerne anerkende, at vi i forståelsespapiret jo netop tog den problemstilling, som der så også har været en omfattende debat om i den tidligere regering, med ind som grundlag for den her regering.
Men noget af det, som jeg i hvert fald blev præsenteret for – og jeg ved ikke, om det er fra den tidligere regering, eller hvor det er kommet fra – er f.eks. den her mulighed for at bruge digitale løsninger til at løse op for den her gordiske knude.
Det kunne f.eks. være øget brug af det her MitID, som er på vej, eller CVR-registeret, sådan at bankernes kundekendskabsprocedurer simpelt hen bliver mindre omstændelige.
For det skulle, sådan som jeg har fået det præsenteret, være sådan et sted, hvor man én gang indtaster alle oplysninger, og så kan bankerne derfra hente oplysningerne, i stedet for at man gang på gang, som alle os foreningsmennesker sikkert har prøvet, skal ned i banken med kørekort og sundhedsbevis, og hvad der ellers måtte skulle til.
Men det er nogle af de forslag, der ligger, og som den her arbejdsgruppe også vil kigge på.
Søren Søndergaard (EL), 2021-02-09:
Man diskuterer ikke med formanden, men jeg vil gøre opmærksom på, at jeg trykkede mig ind, mens ministeren stod på talerstolen.
Nej, det var mens ministeren stod på talerstolen – det må jeg bare konstatere.
Og jeg diskuterer i øvrigt ikke med formanden.
Grunden til, at jeg har et spørgsmål til ministeren, er, at når man overtager et ministerium, går man jo ligesom alle skufferne igennem og ser, hvad den gamle regering efterlader af gode idéer.
Og der var det jo sådan, at vi gang på gang var nogle, der spurgte den tidligere regering, den borgerlige regering: Hvad kan I gøre ved det her problem?
Hvordan undgår vi det der enorme bøvl?
Jeg står her med et spørgsmål fra den 14. juni 2018 fra Rune Lund, hvor Rune Lund skriver: Ministeren bedes redegøre for, hvordan det går med arbejdet i forbindelse med bankernes hvidvaskkontrol med at sikre, at omfanget af den administrative byrde bliver så lille som muligt for både kunden og banken, når der er tale om foreninger, der ikke driver erhverv, og som intet foretager sig, der vækker mistanke om hvidvask og terrorfinansiering.
Jeg kunne nævne en lang række andre spørgsmål og debatter, hvor vi tog det op over for den borgerlige regering.
Og så er det bare, at jeg vil have ministeren til at svare på: Hvad lå der egentlig i skufferne, som ministeren kunne have brugt til at undgå, at det er gået så galt, som det er gået, og som ministeren altså ikke har lyttet til?
Joy Mogensen (S), 2021-02-09:
Tusind tak for erkendelsen af, at den her arbejdsgruppe kan være en del af løsningen.
Jeg håber så bare også, at vi kan være enige om at afvente den arbejdsgruppe, at den arbejdsgruppe får lov til at arbejde, så vi kan balancere hensynet til at være førende inden for at bekæmpe hvidvask, men samtidig også lette betingelserne for vores foreningsliv.
Det er den balance, vi skal have.
For begge dele er utrolig vigtige for os alle sammen, og der tror jeg også, at netop den her sammensætning kan være med til at finde en god løsning.
Så det ser jeg frem til i debatten.
Stén Knuth (V), 2021-02-09:
Tak for det.
Det håber jeg så sandelig også vil ske.
For der er jo netop en gordisk knude i det her med, at det er bankerne, der risikovurderer og henter oplysninger ind fra foreningerne.
Den risikovurdering skal foretages ud fra det, som PET også har vurderet foreningsverdenen til at være, nemlig højrisiko, og derfor skal de jo hente rigtig, rigtig mange papirer ind, selv om de måske ikke har et ønske om det.
Og så er der Finanstilsynet, som så kommer og banker bankerne i hovedet, hvis det er, de ikke opfylder det her.
Så der er en gordisk knude her, som jeg tænker at vi også lovmæssigt skal kigge på, og jeg glæder mig til at se de forslag, der kommer fra den arbejdsgruppe, som lige er nedsat.
Nick Hækkerup (S), 2021-02-09:
Det sidste først: Jo, jeg tror altid, at hvis vi skal kunne have glæde af den indsats, som sker i Ungdomskriminalitetsnævnet, handler det om, at der så også er den opfølgning, som der skal være, og som det i øvrigt er kommunens forpligtelse at sørge for.
Og det er regeringens holdning, at kriminelle udlændinge i videst muligt omfang bør udvises.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-02-09:
Jeg synes, det var nogle rigtig, rigtig gode eksempler, der blev nævnt her, hvor man har oplevet borgere skænde historiske fortidsminder.
Det her er en ren antagelse, jeg aner ikke noget om det, men hvorfor tror ordføreren at det her forslag nu dukker op, hvorimod de andre sager ikke har ført til, at det var forslagsstillerne meget, meget magtpåliggende at diskutere, hvordan borgere i Jylland og andre gode steder har kørt op og ned ad vores gravhøje?
Er der nogen overvejelser over det?
Nick Hækkerup (S), 2021-02-09:
Jo, det synes jeg også jeg sagde præcis med min reference til kulturministeren, som har sagt, at vi skal se historien i øjnene og blive klogere af den, ikke fortie den eller forsøge at slette den.
Peter Skaarup (DF), 2021-02-09:
Tak, og tak for justitsministerens indlæg, ikke for støtten, som jeg forstår det, til vores beslutningsforslag.
Når jeg vil stille spørgsmål her, er det jo, fordi vi igennem de seneste måneder har set adskillige eksempler rundtomkring i verden på, at noget, vi betragter som vores historie – og man kan have sine meninger om de ting, der findes i form af statuer, eller hvad det nu er – bliver udsat for hærværk, bliver udsat for skænding.
Det er ikke bare i Danmark, det er også i en række andre lande, hvor det er gået endnu værre for sig.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge justitsministeren, om ikke det er meget fornuftigt at sende et klart signal fra regeringen og Folketinget til dem, der kan finde på at ødelægge gamle ting, som vi har stående, og som er en del af vores historie.
Nick Hækkerup (S), 2021-02-09:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne starte med at konstatere, at jeg naturligvis er enig med forslagsstillerne i, at hærværk mod statuer og monumenter skal retsforfølges og straffes, ikke mindst når det gælder hærværk mod vores fælles kulturarv.
At der er mennesker, både her og i udlandet, som mener, at de har ret til at skænde, nedrive eller smide kunstværker ud, fordi de er uenige i de holdninger, værkerne udtrykker, er mildest talt uforståeligt.
Man har ret til at være uenig, f.eks. i kolonitidens almægtige og enøjede verdenssyn, men det kan aldrig retfærdiggøre at ødelægge kunstværker og statuer for at protestere mod fortidens synder.
Som kulturministeren også har sagt, skal vi se historien i øjnene og blive klogere af den, ikke fortie den eller slette den.
Jeg er derfor enig med forslagsstillerne i, at den udvikling, vi har set i udlandet, hvor monumenter enten er blevet vandaliseret eller ødelagt, er bekymrende.
Med beslutningsforslaget foreslår Dansk Folkeparti, at strafferammen for at vandalisere kulturarvsminder, statuer, mindesmærker og lignende fordobles.
Dansk Folkeparti ønsker endvidere, at straffen for at begå hærværk mod mindesmærker i udgangspunktet skal være fængsel. Det kan regeringen ikke støtte, ikke fordi vi er uenige med Dansk Folkeparti her, men fordi det allerede i dag er sådan, at anklagemyndigheden påstår fængselsstraf for personer, der begår hærværk for beløb, der overstiger 15.000 kr. Og det må vi antage er tilfældet, når der er tale om kulturarvsminder.
På den måde kan man sige, at det er en åben dør, som Dansk Folkeparti vil have åbnet.
I forhold til forslaget om at fordoble strafferammen er det heller ikke noget, regeringen kan støtte.
Strafferammen for hærværk er i dag 1 år og 6 måneders fængsel.
Er der tale om et betydeligt omfang eller mere systematisk, organiseret karakter, eller hvis gerningsmanden er tidligere straffet for hærværk eller en række andre forbrydelser, kan straffen stige til fængsel i op til 6 år.
Det skal ved fastlæggelse af straffen indgå som en skærpende omstændighed, at hærværket er begået i umiddelbar forlængelse af grov forstyrrelse af ro og orden på et offentligt sted.
Det er altså allerede i dag sådan, at hærværk, der har medført skadestørrelse på mere end 15.000 kr., henføres under den skærpede strafferamme på 6 år.
Dermed vil strafferammen for hærværk være højere end for langt de fleste personfarlige forbrydelser, som vi normalt som samfund anser for grovere.
Strafferammen vil f.eks. svare til den, der gælder for voldtægt under særlig skærpende omstændigheder.
Det synes jeg ikke er hensigtsmæssigt.
Regeringen vil altså på baggrund af de argumenter ikke støtte beslutningsforslaget.
Med de ord tak for beslutningsforslaget, og jeg stiller mig selvfølgelig til rådighed for de spørgsmål, der måtte være.
Peter Skaarup (DF), 2021-02-09:
Men synes justitsministeren ikke, at når nogle f.eks. finder på at smide en statue i havnen, så er det fuldstændig grotesk?
Synes justitsministeren ikke, at det så er vigtigt, at vi herinde fra Folketingets side klart markerer, at det vil vi ikke være med til, det vil vi ikke acceptere, også ved hjælp af vores strafferammer?
For, som vi også skriver i vores beslutningsforslag, er sagen jo faktisk den, at der er tilfælde, hvor det typisk vil give bøde, hvis man laver forskellige former for hærværk, og det gælder også over for vores kulturarv.
Der er det jo så, at vi i Dansk Folkeparti siger, at særlig i forhold til vores kulturarv, gamle statuer, hvad det nu er, skal vi passe på historien.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-02-09:
Nej, det skulle ikke forstås på den måde.
Og sådan er det også med det her lovforslag.
Vi giver kommunerne mulighed for at give en økonomisk håndsrækning og forbedre likviditeten i nogle af de virksomheder, som leverer til kommunerne.
Men det er den enkelte kommune, som træffer beslutningen.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-02-09:
Tak for svaret.
Men er det sådan, at man også kan bruge det i forhold til at bygge almene boliger, eller hvordan skal det lige forstås, i forhold til at det her skal hjælpe covid-19-håndteringen?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-02-09:
Men jeg vil da opfordre til, at kommuner og regioner bruger den ordning, vi behandler her, og som er i funktion.
For der er da kommuner, hvor mange lokale virksomheder er pressede og måske har det svært i forhold til især likviditeten.
Og det mener jeg sagtens jeg kan gøre uden at kræve det.
Jeg opfordrer også alle kommuner, også borgerlige kommuner, til eksempelvis at bygge almene boliger, men det betyder ikke, at jeg tvinger dem til at bygge almene boliger.
Det er jo bare, fordi jeg synes, det er en god idé.
Og jeg synes også, det er en god idé, at man benytter sig af den her ordning, uanset om man er den ene eller den anden type kommune.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-02-09:
Ja, der skal da lige være et spørgsmål til ministeren.
Og tak for orienteringen.
Nu hørte jeg, at ministeren på den ene side siger, at det er op til kommunerne – de må udmønte det selv; sådan er vores kommunale selvstyre – men på den anden side siger ministeren også, at han har en forventning om, at det også skal bruges som en økonomisk løftestang og også til ordrebøger til de mindre virksomheder.
Men hvordan kan man gøre det, hvis kommunerne har fuldstændig selvstyre?
Hvad er det så, ministeren gerne vil gøre og opfordre til?
Er der nogen konkrete forslag til, hvad ministeren vil opfordre kommunerne til at gøre i forhold til at få gang i den lokale økonomi rundtomkring?