runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2024-11-06:
Jo, men når jeg siger, at jeg ikke kan afvise det, så er det jo også en imødekommelse af Danmarksdemokraterne og deres forslag
Selvfølgelig afspejler det også, at jeg ikke er parat til at konkludere på det, fordi jeg ikke selv har fået belyst, hvad de juridiske muligheder i det her er, eller hvad de samfundsøkomiske implikationer er – alle de ting, som vi altid skal have belyst, inden vi træffer politiske beslutninger.
Men hvis du spørger mig til, om jeg synes, at det er fornuftigt, at vi strammer yderligere op, så er svaret entydigt ja.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-06:
Så vi opererer nu med noget nyt.
Oven i de 10 pct. strengt beskyttet natur har vi noget, som miljøministeren nu har sagt er meget beskyttet, men på et andet niveau end det, vi kalder strengt beskyttet.
Det er det, jeg hører ministeren siger – for at få det til at hænge sammen – og det var jo derfor, jeg startede mit spørgsmål sådan.
For med hensyn til de 10 pct., der lå i havplanen, gik jeg jo ud fra, at de partier, der var med i denne aftale, så sagde, at det var en del af det, som miljøministeren har været ude at kalde marine naturnationalparker.
Men skal jeg forstå det sådan, at det f.eks. i forbindelse med ministerens idé om en naturnationalpark kunne være o.k. med råstoffer eller spildevandsudledning osv. i det område?
Magnus Heunicke (S), 2024-11-06:
Det vil ikke være en del af de 10 pct.
De 10 pct. ligger jo, når vi udmønter bl.a. havplanstrategidirektivet.
Det handler om at lokalisere, hvor vi har værdifuld havnatur, og det har vi jo nogle søkort der viser, og vi har nogle trapper.
Vi har allerede nu øget den strengt beskyttede havnatur, og det er jeg meget, meget tilfreds med, og jeg er også tilfreds med, at vi går videre op på de 10 pct. strengt beskyttet natur.
Det er en anden form for beskyttelse end det, vi foreslår i de marine naturnationalparker.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-06:
Nu ved ministeren jo godt, at jeg meget nemt bliver forvirret qua min opvækst i Nordjylland.
Så er det, jeg skal forstå
ministeren nu siger, at havplanen lover 10 pct. strengt beskyttet hav, og at der så er en procentdel i det store område mellem det sydlige Sjælland og hele vejen op omkring Fyn, som det stort set strækker sig over, og hvor det jo kan give meget god mening, som skal lægges oven i de 10 pct., så det bliver 10 pct. plus?
For det, spørgsmålet går på, er jo, om de partier, der har været med til at lave havplanen om de 10 pct., så skal forvente, at det, miljøministeren nu har været ude at love, er noget ekstra, altså oven i de 10 pct. Eller er det en del af de 10 pct.?
Magnus Heunicke (S), 2024-11-06:
Nej, de marine naturnationalparker er ikke et af de formål, der planlægges for med havplanen.
Som udgangspunkt vil der ikke blive udlagt zoner i havplanen til marine naturnationalparker, og det vil sige, at det, hvad angår de to parker, vi forhandler om, vil lægge sig oven på de zoner, der i forvejen vil ligge i havplanen, altså de zoner, vi kender som naturbeskyttelseszoner eller områder med et trawlforbud.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-06:
Jeg er jo ikke uenig i meget af det, som ministeren siger.
For det er jo fuldstændig korrekt, at havplanen både lægger op til de her 10 pct.s strengt beskyttet miljø under vandet og også en reduktion i de områder, hvor der bliver frembragt råstoffer.
Men hvis vi for forklaringens skyld så nu tager området ved Køge Bugt, som vi jo er i gang med at tale om her, skal jeg så forstå det sådan, at det, der bliver udlagt i ministerens plan om den her marine naturnationalpark, skal indgå i de 10 pct., der som udgangspunkt er strengt beskyttet, sådan at det, ministeren er ude at sige, når han kalder noget for en marin naturnationalpark, er, at det er strengt beskyttet natur?
Magnus Heunicke (S), 2024-11-06:
Nej, jeg mener ikke, at havplansaftalen skal genåbnes for forhandlinger, og det er heller ikke nødvendigt i forhold til de to kommende marine naturnationalparker.
Et eksempel var, at vi blev enige om, at der i 2030 skal være udpeget i alt 10 pct. strengt beskyttet natur.
Vi har taget det første trin, og vi skal videre op til 10 pct. strengt beskyttet havnatur.
Et andet eksempel var, at vi blev enige om at reducere arealerne til råstofindvinding.
I dag er det 7 pct. af havarealet, og det skal ned på 5 pct. – det står også i havplansaftalen – med et ærligt fokus på de kystnære områder.
Så ligger der også skriftligt i aftalen, at det, når det drejer sig om indvindingen af råstoffer specifikt i Køge Bugt, skal reduceres.
Derfor er det allerede aftalt og planlagt, hvilke løbende ændringer der skal ske i havplanen.
Så det er ikke en genåbning af selve aftalen, men det er en udmøntning af de ting, vi har aftalt og sat på skinner.
Jeg har foreslået – det er rigtigt – at der skal være en stor marin naturnationalpark i Lillebælt og også en i Øresund, altså to marine naturnationalparker i alt, og at den i Øresund også skal inkludere Køge Bugt ud til tre sømil fra kysten.
Vi er jo stadig i gang med de her forhandlinger om de to kommende marine naturnationalparker.
Jeg har inviteret alle Folketingets partier med, og forhandlingerne er bl.a. om en afgrænsning af de kommende marine naturnationalparker, og hvad de forskellige partier mener de parker skal kunne rumme.
Det ligger allerede i havplansaftalen, at vi skal reducere både råstofszonerne og klapningen i Køge Bugt, og derfor mener jeg jo altså også, at det er her, vi må have et særligt fokus på at reducere disse aktiviteter inden for den marine naturnationalpark.
Så må vi jo, når vi skal drøfte det i havplanskredsen, se på, hvordan reduktionerne kan udformes i praksis.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-06:
Tak for det, og tak for, at ministeren er kommet for at besvare spørgsmålet.
Mener ministeren, at havplanen skal genåbnes for forhandlinger for at gøre plads til miljøministerens egne planer om at lave en maritim naturnationalpark i Øresund?
Peter Hummelgaard (S), 2024-11-06:
Tak for det, og endnu en gang tak for spørgsmålene.
Jeg tror, vi grundlæggende er meget enige om behovet for, at der skal strammes op.
Det at udsætte andre menneskers liv og lemmer for fare, fordi man kører hasarderet, er fuldstændig uacceptabelt, og det er også derfor, vi i regeringen har sat et arbejde i gang, der skal munde ud i at stramme reglerne på området.
Michael Rosenmark (DD), 2024-11-06:
Jeg vil gerne kvittere for, at ministeren er imødekommende over for stramninger på det område.
Vi mener selvfølgelig, at det skal have konsekvenser, når udlændinge kører vanvidskørsel i Danmark, og at de bør udvises hurtigst muligt.
Vi håber, at ministeren er villig til at følge op på det snarest.
Peter Hummelgaard (S), 2024-11-06:
Det er jo også alt sammen rigtigt, og når hr. Peter Skaarup derfor spørger til, hvad min holdning er, så er min holdning entydigt, at der er behov for at stramme op.
For det er helt åbenlyst, at vi stadig væk har meget store problemer med vanvidskørsel blandt udlændinge og også blandt folk, der ikke er udlændinge.
Så det erklærer jeg mig meget, meget enig i.
Når jeg her i Folketinget i dag, i øvrigt under ministeransvar, ikke bare kan stå og skrive under på et konkret forslag, hvis juridiske eller samfundsøkonomiske implikationer for mig er uoplyste, så ved hr. Peter Skaarup jo også, at så er det helt almindelig gængs, at det er jeg lige nødt til at bore mig ned i.
Men grundlæggende er vi enige i, at der skal strammes yderligere op på reglerne, vi har i dag.
Peter Skaarup (DD), 2024-11-06:
Nu kan man sige, at det måske ikke er så svært at overskue, at vi går fra, at det umiddelbart ikke har nogen konsekvenser for en, hvis man kører spirituspåvirket som udenlandsk bilist, til, at vi gerne vil have, det skal have konsekvenser med det samme, altså ubetinget fængsel.
Det er ikke så svært at overskue.
Det kan ministeren jo godt have en holdning til her i dag, ikke mindst fordi regeringen også netop har bebudet, at man vil komme med sådan en strafreform.
Så man har vel netop siddet og gjort sig nogle tanker om, hvor der er brug for at stramme op henne, kunne jeg forestille mig.
Og ellers er det måske på tide, at man gør det.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-11-06:
Men vi handler jo også.
Vi handler jo bl.a. ved at øge vores humanitære støtte, i øvrigt også til UNRWA, som altså nu aktuelt af det israelske parlament ved lovgivning er dømt ude.
Vi handler ved at deltage i det internationale initiativ, når den tidligere israelske udenrigsminister pludselig omtaler FN's generalsekretær som persona non grata.
Vi handler ved at støtte EU-sanktioner mod ekstremistiske bosættere på Vestbredden og forholder os åbent til mere, for sanktioner er noget, der laves i en EU-mæssig sammenhæng.
Så er det rigtigt, at man vil kunne finde lande ude i Europa, der i forhold til hele den her tilgang til Israel og Mellemøsten står i nogle positioner, der er mere yderligere end vores, og det gælder altså, jeg vil næsten sige desværre, i begge hjørner.
Der har jeg følt, at det har været min opgave at prøve på at trække Europa et sted hen, hvor Europa taler med den samme stemme.
For det kan selvfølgelig lyde flot at stå og sige et eller andet her på Danmarks vegne, men hvis ikke vi får Europa med, så flytter det ingenting; og vi er også åbne over for flere sanktioner.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-11-06:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Finder ministeren det tilfredsstillende, at formanden for Folketinget, Søren Gade, som var forsvarsminister fra 2004 til 2010, ikke ønsker at besvare spørgsmål fra forskere fra Dansk Institut for Internationale Studier, DIIS, som alle de nuværende partier i det nuværende Folketing har anmodet om at gennemføre en uvildig historisk udredning af Danmarks indsats i Afghanistan?
Troels Lund Poulsen (V), 2024-11-06:
Nu var det ikke mig, der nåede at spritte mig af, det var udenrigsministeren, og jeg tror, der var en god grund til det.
Derfor synes jeg sådan set, at det, jeg også har givet udtryk for i dag med min besvarelse, står meget tydeligt.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-11-06:
Bekymringen står rimelig tydeligt.
Det, det handler om, er jo, hvad vi gør ved det, altså hvis vi har den bekymring og der ovenikøbet er en rimelig god risikovurdering, der understreger, at Danmark er i fare for at bryde de regler, vi er forpligtede af.
Så mit sidste spørgsmål til forsvarsministeren er, om det F-35-program og de sikkerhedspolitiske og måske erhvervspolitiske interesser, der er bundet op på det, går forud for Danmarks efterlevelse af vores forpligtelser over for både FN og EU, når det gælder kontrol med vores eksport af våben og våbendele.
Troels Lund Poulsen (V), 2024-11-06:
Som jeg også tidligere har oplyst til Folketingets Forsvarsudvalg, arbejder Forsvarsministeriet under inddragelse af Udenrigsministeriet og Justitsministeriet på en juridisk vurdering af rammerne for F 35-reservedelene på lageret i Skrydstrup.
Når den afdækning er færdig, kommer jeg selvfølgelig også til at orientere Folketingets Forsvarsudvalg omkring vurderingen.
Christina Olumeko (ALT), 2024-11-06:
Hvad er regeringens holdning til, at israelske styrker ifølge øjenvidner adskiller familier i det nordlige Gaza?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-11-06:
Tak for spørgsmålet.
Jeg og regeringen er dybt bekymrede over den katastrofale humanitære situation i Gaza helt generelt.
Det gælder ikke mindst i den nordlige del af Gaza, hvor situationen er blevet ganske markant forværret bare inden for den sidste måned.
Hele det nordlige Gaza er underlagt israelske evakueringsordrer, og mere end 71.000 vurderes at være blevet fordrevet fra området alene i løbet af oktober.
Jeg har også noteret mig, at FN's Kontor for Koordinering af Humanitære Anliggender henviser til rapporter om – og det er også det, der ligger i spørgsmålet – at et stort antal familier er blevet adskilt, og det vidner jo om en ganske forfærdelig situation.
I det hele taget er det nogle dybt foruroligende meldinger, vi får aktuelt om de humanitære forhold i Gaza.
Det gælder ikke mindst den manglende humanitære adgang.
Verdensfødevareprogrammet har i oktober kunnet nå ud til mindre end en fjerdedel af de 1,1 million mennesker, der er i Gaza, som de havde udset til at modtage fødevarer assistance.
Og WFP, altså UN World Food Programme, Advarer om, at den nuværende humanitære krise snart kan udvikle sig til egentlig hungersnød, hvis ikke der sker akutte ændringer af situationen.
Derfor bakker regeringen op om alle bestræbelser, der er for en våbenhvile, ikke mindst de bestræbelser, som USA, Egypten og Qatar har engageret sig aktivt i.
Christina Olumeko (ALT), 2024-11-06:
Vi er fuldstændig enige om, at der er behov for en akut våbenhvile lige nu.
Når vi stiller det her spørgsmål, er det, fordi vi er rigtig mange mennesker, både her i Folketinget, men jo også mange borgere i Danmark, der ikke kan forstå Danmarks position over for Israel i krigen.
En af de personlige henvendelser, jeg har fået blandt de mange, er fra en borger ved navn Salah Eleyan .
Salah kan ikke få nogen information om sin brors og sin nevøs helbred.
Det meste af Salahs familie er enten på flugt, dræbt, sultet ihjel eller kidnappet.
Som ministeren er inde på, har FN's Menneskerettighedskontor skrevet, at der er indikationer på, at massevis af palæstinensiske mænd bliver varetægtsfængslet af det israelske militær, og kontoret frygter, at de bliver vilkårligt tilbageholdt, tortureret og mishandlet.
Faktisk er der ifølge FN's Menneskerettighedskontor lige nu risiko for, at befolkningen i det nordlige Gaza bliver udslettet.
Det er jo frygtelige beretninger, som berører rigtig mange mennesker både i verden og i Danmark og ikke mindst i det nordlige Gaza.
Samtidig ser vi, at andre lande i Europa i langt højere grad end Danmark tager affære over for Israel.
Så mit spørgsmål til ministeren er: Hvorfor tænker regeringen så meget anderledes end andre europæiske regeringer?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-11-06:
Det gør vi heller ikke, og det er simpelt hen en falsk narrativ at stille op.
Altså, jeg kan bare pege på et eksempel: Da Knesset her for nylig vedtog loven om UNRWA, var jeg ude i meget klart sprog og fordømme det.
Så kan spørgeren jo selv sidde og nærstudere, hvilke andre udenrigsministre i Europa der gjorde det.
Christina Olumeko (ALT), 2024-11-06:
De her beretninger om, at israelske styrker adskiller familier i Gaza, herunder også børn fra deres forældre, er jo dybt foruroligende og strider imod basale menneskerettigheder.
Danmark har tidligere haft en stærk tradition for at værne om menneskerettigheder og fredelig konfliktløsning, og det er jo essentielt, at vi ikke blot ser passivt til, men også handler, når vi ser de her grusomheder finde sted.
Vi mener jo, at regeringen i højere grad bør bruge de internationale platforme, vi har i EU og FN, til aktivt at rejse den problematik og presse på for, at menneskerettighederne bliver overholdt.
Så kan ministeren ikke komme ind på, hvilke konkrete initiativer ministeren tager efter de nylige begivenheder i det nordlige Gaza?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-11-06:
Men altså med al respekt kan det jo ikke nytte noget, at man bare lige beslutter sig for, at vi forholder os passivt, og så står man bare og gentager det budskab, når det forholder sig omvendt.
Vi har selv været i direkte dialog.
Vi har arbejdet i regi af EU og på EU-udenrigsministermøder, senest det sidste, jeg deltog i, for at få Europa til at steppe op i forhold til de udfordringer, der er med Israel.
Det er derfor, at jeg var ude at fordømme den her Knessetafstemning omkring lovgivning.
Det er derfor, jeg i spørgetiden her forrige eller sidste gang satte mig bag også præsident Bidens meget klare markering over for Israel, om, at der skal gang i den humanitære access til Gaza inden for en 30-dagesfrist; ellers kommer det med en effekt.
Så jeg synes, der bliver tegnet et forkert billede af, hvor Danmark står i den debat, også i en europæisk sammenhæng.
Sascha Faxe (ALT), 2024-11-06:
Tak, og tak til ministeren for svarene.
Jeg vil starte med også at sige tak for fordømmelsen efter Knessets udmelding.
Det er ikke, fordi vi betvivler det.
Jeg tror, vi står en situation, og den har vi nok stået i før, hvor vi også har snakket om, hvad handling i det her er.
Som fru Christina Olumeko også siger, står vi en situation, hvor rigtig mange mennesker, os selv inklusive, har svært ved at se, at ord er handling nok.
Hvornår er vi villige til at tage nogle af de andre redskaber, der ligger i værktøjskassen rent diplomatisk og internationalt, i brug, såsom sanktioner, hvor f.eks. handelssanktioner fra EU's side jo ville være rimelig vigtige i forhold til Israel, fordi det har en stor økonomisk vægt i forhold til det samhandelsmønster, vi har med Israel.
Det er den vej, vi spørger ind i.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-11-06:
Det er jo interessant, når forsvarsministeren siger, at det også peger over mod andre ministerier, for ministerens kollega, udenrigsministeren, der sidder ved siden af, siger jo det omvendte, altså at det også peger ind i Forsvarsministeriet.
Så det er jo et spørgsmål, hvor man skal gå hen.
Nu kan jeg ikke lade være med at sige, at der jo var lidt travlt med håndspritten lige før, og det bliver meget symbolsk for den her diskussion.
Jeg vil egentlig gerne spørge, om forsvarsministeren vil svare på spørgsmålet: Hvordan kan hans bekymring på det her område bringes ud af verden?
Troels Lund Poulsen (V), 2024-11-06:
Dele af det, der bliver spurgt om nu, vedrører jo også andre dele af regeringen end mit ressortområde alene.
Derfor har jeg også tidligere oplyst, at hele spørgsmålet omkring F-35-programmet har vi besluttet at lave en kortlægning af.
Men når det så er sagt, er jeg af den klare opfattelse, at der ikke er noget belæg for, at Danmark skulle udtræde af F-35-programmet.
Det mener jeg ville være alvorligt, både for Danmarks sikkerhed, men ikke mindst også, fordi det ville være den forkerte beslutning at træffe.
Så det har jeg ikke nogen planer om at Danmark skal gøre.
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne starte med at understrege, at beslutninger om at udsende danske soldater er, synes jeg, de sværeste beslutninger, vi kan træffe som folketingspolitikere.
Derfor er det også afgørende at drage læring af missioner til brug for fremtidige beslutninger om at udsende danske soldater til verdens brændpunkter.
Derfor er det også klogt, at der bliver gennemført en udredning af Danmarks og forsvarets indsats i Afghanistan.
Det er vigtigt, at vi kan drage den nødvendige læring af Danmarks indsats, og Forsvarsministeriet bidrager selvfølgelig også til udredningsarbejdet.
Som forsvarsminister anser jeg det ikke som min opgave at have en holdning til, hvem der bidrager, eller hvordan enkeltpersoner bidrager til den udredning.
Det må være op til de enkelte personer.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-11-06:
Tak for det.
Jeg er glad for, at forsvarsministeren også mener, at det er vigtigt at lære af historien og de interventioner og andre aktiviteter, man foretager sig både forsvarspolitisk og på anden måde internationalt.
Formålet med den her udredning er jo netop at få afklaret, hvad vi kan lære af det forløb, som var op til, at Danmark sammen med andre måtte trække sig ud af Afghanistan og overlade magten til Taleban.
Vi ved, at 37 danske soldater mistede livet i kamp i Afghanistan, og selv efter 20 års krigsførelse er Taleban igen ved magten, som de var det tilbage i 2001.
Der er milliarder af danske skattekroner, der er brugt i et angiveligt forsøg på at skabe demokrati i Afghanistan, og det er vel ganske ædrueligt at sige, at man må kalde det forsøg ganske mislykket, og styrkerne trak sig så ud i et, kan man sige, ret ydmygende tilbagetog tilbage i 2021.
Så ganske meget er faktisk gået galt.
Spørgsmålet til forsvarsministeren lyder jo sådan set: Hvis også forsvarsministeren mener, at grunden til, at man laver de her udredninger, er, at man skal blive klogere, bør vi så ikke alle sammen, inklusive den, der var forsvarsminister på daværende tidspunkt, bidrage til og gøre vores yderste for, at kendsgerninger kommer på bordet, så vi kan lære af historien?
Troels Lund Poulsen (V), 2024-11-06:
Der er jo ikke nogen uenighed om, at det er helt nødvendigt og også naturligt, at vi lærer af de udsendelser, danske soldater har været i, hvad enten det har været i Afghanistan, Irak eller for den sags skyld også her for nylig, da vi udsendte en fregat til Det Røde Hav.
Så selvfølgelig har jeg som forsvarsminister en interesse i, at vi gør det, og også i den størst mulige åbenhed omkring, hvordan vi kan gøre det bedre i fremtiden.
I forhold til hvorvidt jeg som forsvarsminister skal gøre mig til dommer over, hvem der skal deltage og hvordan, vil jeg sige, at det har jeg sådan set ikke nogen planer om.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-11-06:
Man kan forstå, at Anders Fogh Rasmussen, som også i første omgang sagde nej til at deltage, og at Per Stig Møller, som også har sagt nej til at deltage, nu er begyndt at åbne op for, at de måske alligevel godt vil stille op til interviews, hvis der kan findes tid i kalenderne til det.
Ud over at forsvarsministeren jo er forsvarsminister, er forsvarsministeren også formand for det parti, som den nuværende folketingsformand og tidligere forsvarsminister er medlem af, nemlig Venstre.
Så vil forsvarsministeren som partiformand gøre sit til, at hr. Søren Gade også deltager og lader sig interviewe, sådan at vi kan få besvaret de spørgsmål, som Folketinget faktisk har bedt om at få besvaret?
Troels Lund Poulsen (V), 2024-11-06:
Jeg deltager jo i dag i spørgetiden i kraft af at være forsvarsminister.
Det er trods alt ikke nok at være formand for Venstre.
Det påkalder sig ikke en selvstændig ministerpost i Danmark endnu.
Det kan være, at det kommer.
I forhold til spørgsmålet om, hvem der skal deltage og hvordan, vil jeg sige, at der kommer jeg ikke til at have nogen holdning til, hvorvidt Per Stig Møller, Anders Fogh Rasmussen eller Søren Gade skal deltage – eller for den sags skyld andre.
Det er ikke noget, jeg kommer til at blande mig i.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-11-06:
Så vil jeg bare spørge forsvarsministeren: Når Danmark har været ude i en militæroperation af så lang varighed og med så store omkostninger både menneskeligt, økonomisk og i øvrigt også politisk internationalt – en aktion, der er gået rimelig galt – og vi har lavet en udredning, og det er Folketinget, der har bedt om den udredning, er det så ikke en smule arrogant, at den, der på daværende tidspunkt var forsvarsminister, ikke ønsker at deltage og lægge sin viden frem for de forskere, der skal lave udredningen?
Troels Lund Poulsen (V), 2024-11-06:
Jeg synes måske, det er lidt malplaceret kun at tage afsæt i en enkelt person, i det her tilfælde den tidligere forsvarsminister hr. Søren Gade.
Jeg kommer ikke til at være dommer over, hvem der skal deltage i den her udredning, i forhold til at jeg skal beordre nogen til det.
Det må nu engang være op til den enkelte at træffe beslutning om, hvorvidt man vil deltage i den her udredning eller ej.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-11-06:
Det omhandler en udtalelse fra forsvarsministeren selv, og spørgsmålet lyder: Vil ministeren uddybe den udtalelse, som han fremsatte i et interview i Politiken den 17. oktober 2024, hvor han bl.a. sagde, at »det er bekymrende«, at Danmark i Israel leverer våben til en krigsførelse, der bryder FN’s regler, og vil ministeren forklare, hvordan han mener at hans bekymring på dette område kan bringes ud af verden?