runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2020-06-22:
Det er jeg sådan set enig i, og jeg tror, at vejen til det kan være mange.
Hvorfor har vi bildt os selv ind, at one size fits all, når det kommer til den danske folkeskole?
Hvorfor kan det ikke være sådan, at ét sted skal man gå i skole en time kortere, men til gengæld have mere åben skole eller have mere tæt samarbejde med foreningslivet, mens en anden minder mere om en heldagsskole?
Hvorfor giver vi ikke den frihed til folkeskolerne?
Det minder om noget af den frihed, som statsministeren før har talt om her i salen.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Det er helt rigtigt, at hvis man gerne vil gøre mig i godt humør i en politisk diskussion, skal man gerne pege på mindre bureaukrati
, fordi, som vi har diskuteret det før, har vi overbureaukratiseret vores offentlige sektor og ikke opnået de resultater, som man lagde til grund for den bureaukratisering, der er sket.
Jeg er sådan set også meget, meget grundlæggende enig i, at vi ikke kan sidde og detailstyre alting ned i mindste detalje.
Vi skal bare holde fast i, at en del af de regler, vi har indført igennem tiden, har vi jo gjort af en god grund, f.eks. at der tidligere har været for mange udsatte børn, der ikke har lært at læse og skrive og regne, og det mål er jo stadig væk det allervigtigste.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-06-22:
Jeg vil egentlig gerne lidt tilbage til statsministerens manglende svar på spørgsmålet om, hvordan man skal finansiere en ny efterlønsordning.
Når jeg spørger til det, er det jo, fordi vi har indført en seniorpension, sådan at de borgere, som har haft et langt arbejdsliv, er blevet nedslidt og har behov for at gå på tidlig pension, jo netop kan gå på tidlig pension.
Og det er den gruppe, som statsministeren bliver ved med at omtale, men de er jo dækket ind.
Så når man nu vil finansiere, at alle andre bare sådan selvvalgt kan gå på efterløn, synes jeg jo også, at statsministeren skylder ikke bare Folketinget, men også befolkningen, et svar på, hvordan det skal finansieres, og hvad det så er, der ikke skal bruges penge på.
For man kan jo kun bruge pengene én gang, som statsministeren siger.
Så er det minimumsnormeringerne, er det skoleområdet, eller er det højere skatter?
Hvem er det, der skal finansiere det her?
Det vil jeg egentlig gerne spørge statsministeren om.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Point for, at man har forberedt sig til debatten i dag og sagt, at man ligesom vil være enige om at sige tre ting: Vi skal sige efterløn, vi skal sige finansiering, og vi skal sige, at der ikke svares på spørgsmålet.
Point for det, men det bringer os jo ikke nødvendigvis et sted hen, hvor vi bliver klogere, hverken på indholdet eller for den sags skyld på, hvad Venstre ønsker at gøre.
Svaret fra vores side bliver ved med at være det samme.
Når vi fremlægger vores pensionsforslag, er det fuldt finansieret.
Man må lige vente lidt på at se, hvordan vi finansierer det.
Det kommer vi til at lægge frem.
Det svar har jeg givet efterhånden nogle gange.
Nu kan det jo så være, at Venstres ordfører vil svare bare på et enkelt spørgsmål.
Når man kan sige nu – ret friskt, vil jeg sige – at alle, der er nedslidte, er dækket af seniorpensionsordningen, er man så helt sikker på, at det holder?
Altså, vil man stå i dag og påstå eller for den sags skyld garantere eller love, at enhver, der er nedslidt, er dækket af den ordning, der allerede findes i dag?
Ellen Trane Nørby (V), 2020-06-22:
Jamen jeg synes da, det er ærgerligt, at statsministeren nu også bliver sur.
Jeg kan forstå, at man helst skal beskrive sådan et blødt, nuttet dyr, der er sort og hvidt, hvis man gerne vil have et svar fra statsministeren i dag.
Men jeg vil egentlig gerne forsøge igen: Hvordan skal det finansieres?
Det er da et helt simpelt spørgsmål.
Statsministeren har lige givet et stort, stort interview til Berlingske, hvor statsministeren tager bekymringsbrillerne på og siger, at der ikke er råd til det hele, og man vel nærmest har fået milliardblindhed, og hvad der ellers er.
Altså, det er da et meget simpelt spørgsmål, fru statsminister.
Hvordan skal det finansieres?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Helt principielt synes jeg, det er helt forkert at diskutere navngivne medarbejdere i centraladministrationen i Folketingssalen – helt principielt.
Når det er sagt, synes jeg da egentlig, der rejser sig principielle spørgsmål, når eksempelvis en departementschef i centraladministrationen siger sit arbejde op og får ansættelse i en vigtig virksomhed, for skal vedkommende så stoppe sit arbejde for den til enhver tid siddende regering?
Det er da et interessant perspektiv.
Det ville være mig utrolig meget imod, og min klare vurdering er også, at det ville gøre skiftende regeringers arbejde betydelig ringere.
Martin Geertsen (V), 2020-06-22:
Ja, det kan jeg garantere statsministeren for at vi gør.
For det er jo lige præcis det, det gør, altså det handler om mennesker.
Statsministeren er jo en populær person, så der er mange, der lytter til statsministeren.
Og jeg tror sådan set gerne, de vil have et svar fra statsministeren på, hvor de penge skal komme fra, for statsministeren har stillet befolkningen noget i udsigt her.
Og helt grundlæggende er der sådan set to kasser, altså der er jo to steder, pengene kan komme fra.
Det ene sted, de kan komme fra, er, at man forringer den offentlige service andre steder – det kan være sygehuse, det kan være hr. Jacob Marks minimumsnormeringer, der ryger sig en tur.
Det andet sted er fra højere skatter og afgifter.
Det er ikke mere kompliceret, statsminister.
Og de mennesker, som statsministeren taler brændende for og om, hvad jeg godt kan forstå, synes jeg sådan set et eller andet sted har krav på et svar fra statsministeren, i forhold til hvordan statsministeren vil finansiere det, hun gerne vil.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Nu kom vi så faktisk lidt tættere på det.
Og på den måde var det jo meget godt, at der var ti, der skulle have ordet, for nu begynder der så at blive udtrykt forståelse for de mennesker.
Det er da på en eller anden måde et fremskridt her lidt i midnat.
Det er jo næsten sådan en askepothistorie, hvor vi lige når det, inden tingene forandrer sig i eventyret.
For hvis man har forståelse for de mennesker, har man vel egentlig også en forståelse for, at Socialdemokratiet ønsker at forbedre deres vilkår de sidste år på arbejdsmarkedet.
Når vi fremlægger vores forslag, vil det være fuldt finansieret – nøjagtig som det er blevet sagt gentagne gange.
Så kunne vi måske lige runde et sidste spørgsmål.
For sidste år fremlagde Venstre mig bekendt ikke et finanslovsforslag.
Der var ikke en finansiering af de initiativer, man ønskede at fremme.
Får vi sådan et at se til efteråret?
Martin Geertsen (V), 2020-06-22:
Jeg synes ikke, vi er kommet en tøddel nærmere det, som jeg egentlig prøvede at bibringe dels salen her, dels mig selv, men måske i virkeligheden også dem, der sidder og følger med i den her debat, altså et svar fra statsministeren på, hvordan i alverden statsministeren havde tænkt sig at finansiere det, hun gerne vil.
For ellers kan folk derude jo sidde og tænke: Det her er sådan set bare fugle på taget.
Altså, de savner vel grundlæggende to svar her, statsminister.
Det handler om: Hvornår det, statsministeren gerne vil, kommer, og hvordan statsministeren havde tænkt sig at finansiere det.
Svære er politik jo heller ikke, statsminister.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
I forhold til spørgsmålene om, hvor danskerne er, og hvad de tænker om det sidste, så skal man jo være varsom med at udlægge det.
Vi har tænkt os at præsentere vores forslag om en ret til tidligere pension efter sommerferien.
Og jeg tror faktisk – og her kan jeg selvfølgelig tage fejl – at der er en rigtig stor forståelse hos danskerne for, at vi ikke har nået alt endnu på det første år.
Og tænk, jeg tror egentlig, der er rigtig mange danskere, der også sidder og tænker: Hvor er det godt, at statsministeren og regeringen prioriterede kampen mod corona og dermed gemte nogle af de andre vigtige politiske spørgsmål til et senere tidspunkt – det tror jeg.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-22:
Tusind tak.
Nu til et andet spørgsmål.
Og det er jeg rigtig glad for af flere grunde.
Der er flere af statsministerens mærkesager, som også er Nye Borgerliges.
Vi ønsker de syge og nedslidte ud af jobcentrene, så de kan få en værdig behandling og blive fri for de ydmygende ressourceforløb og nidkære kommunale sagsbehandlere.
Vi vil som bekendt meget gerne hjælpe med at få indført et stop for spontan asyl, og en nærhedsreform, som statsministeren flere gange har talt varmt og engageret om, er også i centrum for Nye Borgerliges politik.
Til det sidste punkt vil jeg gerne spørge statsministeren om, hvordan regeringen vil gribe det arbejde an, så vi kan komme i gang med at flytte indflydelse og magt tilbage til de nære samfund, give fagpersonalet lov til at bruge deres kompetencer og få ryddet ud i overfloden af unødvendige regler og love.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Tak for det.
Det er jo helt rigtigt.
I den gennemgang kan man se, at der er ganske meget ud over håndteringen af corona, vi bør kunne samarbejde om, også fremadrettet.
Det glæder vi os til.
Til det konkrete spørgsmål om, hvordan man konkret vil se vores ideer omkring en nærhedsreform i forhold til den offentlige sektor, så bør det første eksempel – i hvert fald i vores øjne – blive den flerårsaftale om politiet, vi skal i gang med at lave, forhåbentlig også i fællesskab her i Folketingssalen.
Politiet har rigtig mange opgaver, og jeg er glad for de meget fine ord om dansk politi, der er blevet sagt i salen i dag.
Vi er jo af den overbevisning, at vi skal have bragt politiet tættere på danskerne igen.
I respekt for de mange forskellige opgaver, der er, så har vi behov for et politi, der er tættere på – ikke mindst f.eks. i forbindelse med vold og nogle af de problemer, der også er i udsatte boligområder.
Så det kunne være et oplagt sted at starte, synes vi.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-22:
Tusind tak for svaret.
Det glæder mig rigtig meget at høre, at statsministeren er oprigtigt optaget af at gøre noget ved den centralisering, som har svækket noget, der tidligere var meget stærkt i Danmark, nemlig civilsamfundet.
Tilbage står så tidsplanen.
Kan statsministeren løfte sløret lidt for, hvad vi kan forvente af fremdrift i forhold til en nærhedsreform?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Hvis der stadig er tilhørere til denne debat, håber jeg, at man lige hørte, hvad det var, der skete her.
Man gentager et spørgsmål, jeg har svaret på.
Man kan være utilfreds med svaret, man kan være uenig i svaret, men ikke desto mindre er der svaret.
Og man undgår fuldstændig at forholde sig til de mennesker, det handler om.
Det er helt rimeligt at have en økonomisk diskussion, og den vil jo komme.
Når vi foreslår vores finansiering, vil der være nogle, der er enige, og nogle, der er uenige – det er helt fair.
Men det er jo nogle mennesker, vi taler om.
Det er jo egentlig et interessant udsagn, der bliver sagt her, nemlig at der ikke er nogen nedslidte, der skal arbejde.
Betyder det i Venstres optik, at der i dag ikke er lønmodtagere på det danske arbejdsmarked, som er nedslidte – at de allerede er omfattet af en af de ordninger, der er?
Som jeg sagde før: Når vi fremsætter vores forslag, er det selvfølgelig finansieret krone til krone.
Rosa Lund (EL), 2020-06-22:
Danmark skal jo have en ny voldtægtslovgivning, en samtykkelov.
Men det er vigtigt for Enhedslisten, at det ikke bare bliver en samtykkelov af navn, men også af gavn.
Og derfor skal der jo ikke være nogen undtagelser.
Derfor vil jeg bare gerne høre statsministeren bekræfte, at passivitet aldrig kan tolkes som et ja til sex.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Først og fremmest vil jeg gerne have lov til at takke for det samarbejde, vi har på det her område.
Det har været en diskussion igennem en årrække, hvordan vi skal indrette en lovgivning på voldtægtsområdet, så den bliver tidssvarende, så den beskytter ofrene.
I rigtig, rigtig mange år har vi konstateret, at der ikke bliver dømt nok – for at sige det ligeud – der står bag voldtægter, som er et af de værste overgreb, et menneske kan udsættes for.
Som jeg forstår det, har man i kredsen af retsordførerne for de partier, der står bag det her, og regeringen ikke kunnet blive enige om, hvordan den lovgivning præcis skulle se ud, og det må vi så blive på den anden side af sommerferien.
For lovgivningen skal på plads.
Rosa Lund (EL), 2020-06-22:
Tak for det.
Men uagtet de forhandlinger må statsministeren jo have en holdning til, hvordan sådan en lov skal se ud.
Socialdemokratiet, statsministerens eget parti, har, siden Enhedslisten fremsatte forslaget første gang, faktisk bakket det op.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Nu vil jeg nødig gå ind i et konkret eksempel.
Og med det samme der bliver sagt psykisk vold som præmis for det spørgsmål, giver konklusionen jo også sig selv.
Så er der givet et skævt magtforhold, og så er det nærliggende at tro og forestille sig og lægge til grund, at der også kan være tale om et seksuelt overgreb.
Det, der må være vores opgave, er at sikre, at ofre for voldtægt bliver beskyttet ordentligt af lovgivningen, og at man som gerningsmand ikke kan gemme sig bag det ord, der måtte være valgt eller ikke være valgt.
Vi nåede ikke i mål med det her inden sommerferien, og vi har en meget stærk og stor forpligtelse til i fællesskab at sikre det efter sommerferien.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-06-22:
Statsministeren er jo tydeligt irriteret over de her spørgsmål om, hvordan den nye efterlønsordning skal finansieres.
Jeg undrede mig også over, at statsministeren i sin grundlovstale talte om de sædvanlige skænderier her i Folketinget, og det er jo så, forstår jeg, statsministerens udtryk for den politiske debat, vi har her i dag.
Når vi kommer med hver vores holdninger og hver vores synspunkter, så kalder statsministeren det for skænderier – vel i en irritation over her at skulle forsvare de forskellige politiske udspil.
Vi spørger stille og roligt til, hvordan statsministeren vil finansiere en ny form for efterlønsordning.
Det er sådan set et meget simpelt spørgsmål.
Statsministeren, der ved, at det koster 3 mia. kr., kan jeg forstå, må jo så kunne sige, hvor det er, pengene skal hentes.
Ja, selvfølgelig skal det finansieres krone til krone, det siger sig selv, men hvor skal pengene hentes til det?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Først vil jeg gerne rette den misforståelse, at jeg skulle være irriteret eller utilfreds med at diskutere ret til tidligere pension.
Det er ingenlunde tilfældet.
Det er jo sådan set Socialdemokratiet, der på mange måder har sat det her på den politiske dagsorden.
Det undrer mig, at man stiller et spørgsmål om, hvordan vi skal finansiere noget, der koster 16 mia. kr., når det ikke er det, der er tilfældet.
Vi har ikke sagt det på noget tidspunkt, og det er ikke det, vi kommer til at foreslå.
Og nej, det er ikke sådan, at regeringen for de næste 3 år for nærværende og på nuværende tidspunkt kan lægge frem, hvordan vi præcis har tænkt os at finansiere vores forslag.
Men modsat den tidligere regering i øvrigt er det også finansieret, når vi lægger politik frem, og det vil det her selvfølgelig også være.
Marie Bjerre (V), 2020-06-22:
Det er naturligvis relevant at diskutere her i Folketingssalen.
Martin Rossen er den mest magtfulde politiske embedsmand, der er udpeget.
Og så forstår jeg ikke, at statsministeren ikke kan se, at der er habilitetsproblemer.
Danfoss er en stor international spiller på termostater, på sol- og vindenergi, så der er helt åbenlyst interesser i de klimaforhandlinger, der pågår og bliver ved med at pågå, og ikke mindst i forbindelse med forberedelse af den kommende finanslov.
Men hvis statsministeren ikke mener, at der aktuelt er habilitetsproblemer, kan det være, at statsministeren kan svare på, om ikke han i det mindste fremstår inhabil.
Det er jo netop sådan, reglerne er, nemlig at man skal fremstå habil.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Jeg tror, det er vigtigt at få sagt, at det her handler om mennesker, som ikke kan blive ved med at arbejde, og som i dag kan være tvunget til at gøre det, fordi andre aktivt valgte at modarbejde den efterløn, som tidligere var et værn mod en i hvert fald i vores øjne for nogles vedkommende uværdig afgang fra arbejdsmarkedet.
Med andre ord har der tidligere været ført en politik, som har skabt problemer, som man ikke har taget ansvaret for at rydde op i.
Derfor er det en af de opgaver, vi har tænkt os at påtage os, og som jeg til stadighed mener er en af de vigtigste, også i forhold til at få sendt det klare signal om, at der er en retfærdig tilbagetrækning for alle grupper i det her samfund.
Peter Skaarup (DF), 2020-06-22:
Jeg synes jo, at det har været meget omtalt, at der snart er sommerferie, og statsministeren har til en avis udtalt, at det ikke er sikkert, at der bliver så meget sommerferie til statsministeren, for der skal jo forhandles et EU-budget, og at det jo er meget vigtig for regeringen at gøre Danmarks indflydelse gældende der.
Kommissionens udspil tyder jo ifølge finansministeren på en ekstraregning på 6,7 mia. kr. årligt til danskerne – 6,7 mia. kr.
Selv om det ikke måtte blive det, ligger der en kæmperegning på bordet til den danske befolkning, som vi skal betale til Sydeuropa, og som vi skal betale for mennesker, der på forskellig vis har haft et overforbrug.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Man kan jo håbe på, at man i almindelig kollegial ånd sender os, der skal være på arbejde en del af sommerferien, en kærlig tanke, hvis man selv får lejlighed til at holde lidt ferie undervejs.
Europa har behov for en recoveryfond efter corona.
Den skal være solidarisk.
Vi synes stadig væk, at det er et grundlæggende fornuftigt princip, at man, hvis man stifter gæld og får adgang til at stifte gæld, også betaler den tilbage.
Hvad angår budgettet, som jo er et 7-årigt budget, mener vi det, vi har ment hele vejen igennem, nemlig at vi, hvis Europa også går i gang med at modernisere sit eget budget, hvad der er behov for på eksempelvis landbrugsområdet, ikke har behov for så stort et budget som det, Kommissionen har lagt frem.
Det gælder f.eks. også, når vi kigger på det antal kroner og øre eller euro, man ønsker at bruge på administrationsudgifter.
Så det, vi går til forhandlinger med, er at få nedbragt det samlede budget.
Peter Skaarup (DF), 2020-06-22:
Jeg kunne godt tænke mig, at statsministeren kommer det lidt nærmere.
For jeg tror faktisk, at den danske befolkning er ret optaget af, at statsministeren også til en avis i dag siger, at nu skal vi til at passe på pengene, hvilket vi er fuldstændig enige i fra Dansk Folkepartis side.
Hvordan kan det så være, at EU pludselig skal have ekstra penge – også som gave?
For det er jo ikke bare nogle lån.
Det var måske regeringens oprindelige holdning, at det skulle være sådan, men den er jo blevet ændret hen ad vejen.
Så nu taler vi om gaveordninger, og nu taler vi om et væsentligt forhøjet budget.
Hvem skal finansiere det?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
For det første glæder jeg mig jo over, at vi har et bredt mandat i Folketinget bag regeringen, når vi skal forhandle.
Det er ikke lige så bredt, som vi kunne have ønsket os.
Jeg er personligt meget ærgerlig over, at Venstre har forladt det europapolitiske samarbejde for en stund, og jeg håber, at vi genfinder det, som har været gældende i årtier, og som måske ikke har omfattet Dansk Folkeparti, men mange andre partier, nemlig at man i fællesskab tager ansvar for europapolitikken.
Der er en grund til, at vi kæmper for et mindre budget, og den er, at vi mener, at vi kan løfte de opgaver, vi i fællesskab har, med et budget, der er væsentlig mindre end det, Kommissionen har foreslået.
Og det er det, der er den danske position.
Marie Bjerre (V), 2020-06-22:
Jeg kan forstå, at statsministerens særlige rådgiver og stabschef har sagt op.
Han har fået en ny flot stilling som lobbyist eller kommunikationschef i Danfoss, men han skal fortsætte til udgangen af august, og han skal stadig have arbejdstimer, kan jeg forstå, så han stopper altså ikke med det samme.
Jeg bliver nødt til at sige, at det kommer meget bag på mig.
Det må være helt åbenlyst, at ens interesser skifter, når der skrives kontrakt i forbindelse med et nyt job.
Martin Rossen er den mest magtfulde politisk udpegede embedsmand, vi har haft, og som tilmed er uden for demokratisk kontrol.
Ser statsministeren slet ikke nogen habilitetsproblemer i, at han fortsætter, selv om han har fået et nyt job som lobbyist?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Jeg vil sige to ting.
For det første synes jeg ikke, man skal diskutere konkrete personalespørgsmål i Folketingssalen.
Det synes jeg ikke i nogen sammenhænge og selvfølgelig heller ikke her.
Og så vil jeg derudover sige, at jeg faktisk overhovedet ikke – som i overhovedet ikke – ser noget problem i, at man i Danmark kan gå fra at være ansat i centraladministrationen eller for den sags skyld i et politisk parti til en af, vil jeg gerne sige her, Danmarks vigtigste virksomheder.
Tværtimod synes jeg, der er grund til at glæde sig over, at de mennesker, som knokler for vores folkestyre, og som har givet et væsentligt bidrag til vores land, kan få lov til at flytte sig til forskellige job, og det håber jeg også gør sig gældende i fremtiden.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-06-22:
Det er jo lige præcis til dem, vi har indført en seniorpensionsydelse, fordi vi netop syntes, det er vigtigt, at der er et godt tilbud og en god hjælp for dem, der bliver nedslidte på arbejdsmarkedet.
Vi befinder os i en kæmpe økonomisk krise.
Vi taler hele tiden om, hvordan vi skal få gang i hjulene, og hvordan vi skal håndtere de økonomiske udfordringer, vi har.
Vi har lige fået arbejdsløshedstallene.
Det, vi ser, er voldsomt, i forhold til folk der mangler et arbejde.
Og så vil statsministeren hive endnu flere ud af arbejdsmarkedet og over på en offentlig ydelse, men altså uden at fortælle, hvordan det skal finansieres.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Politiet starter vi med efter sommerferien.
Her er det i vores øjne naturligt at starte.
Vi har allerede snakket lidt folkeskole.
Sundhedsvæsenet har jo også oplevet, hvad det vil sige at få lov til at bruge mere faglighed – og i øvrigt også tværfaglighed – under corona.
Så også her vil der være behov for at sætte ind med nogle af de her tanker.
Morten Dahlin (V), 2020-06-22:
Tak for det.
Jeg vil gerne vende tilbage til diskussionen om statsministerens politisk udpegede stabschef, for det er jo ikke kun Venstre, der kan finde det problematisk.
Transparency International har sagt – og nu citerer jeg: Problemet er, at Rossen de kommende måneder vil have et ben i begge lejre, hos det private erhvervsliv og hos den udøvende magt, altså regeringen.
Med andre ord er der i disse måneder fare for, at Martin Rossen lander i en interessekonflikt.
Kan statsministeren vitterlig ikke forstå, at der kan være nogle, der sidder derude og ser, at der er muligheder for en interessekonflikt, og hvorfor ønsker statsministeren at gøre sig sårbar for den kritik?
Så et tillægsspørgsmål: Hvorfor tager Transparency International fejl i deres kritik af statsministeren?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Vi står fuldstændig ved det, vi gik til valg på.
Og ja, vi gik også til valg på, at nogle udvalgte skatter kunne sættes op.
Så er det klart, at i den situation, vi står i nu, er vi selvfølgelig forpligtet, i øvrigt ligesom alle andre er, til at genoverveje alting, herunder indfasning, profil: Hvad er det for nogle skatter, der vil være fornuftige at arbejde med i den her situation, herunder den grønne skattereform, som vi nu er blevet enige om at gennemføre?