runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2017-04-28:
I Dansk Folkeparti anerkender vi, at regeringen arbejder i den rigtige retning, men vi er jo også uenige om nogle ting.
I forhold til de udgifter, der er i forhold til ikkevestlig indvandring i det her land, på 33 mia. kr., er det unægtelig noget af en kostelig affære.
Og der er det, at vi i Dansk Folkeparti siger, at vi har haft integrationsplan på integrationsplan, der ikke har virket, så hvad er det nu, der skal til?
Jamen i Dansk Folkeparti mener vi, at der skal en aktiv hjemsendelsesstrategi til, så det er, at man ikke gør flygtninge til indvandrere, men altså sikrer, at vedkommende kommer hjem igen, når det er, at vedkommende kan gøre det med hensyn til den sikkerhed, der er i hjemlandet.
Hvordan vil beskæftigelsesministeren og regeringen bidrage til at sikre, at det sker?
Christian Langballe (DF), 2017-04-28:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at vi sammen har gennemført mange gode ting, og det vil jeg godt rose regeringen for.
Jeg synes faktisk, at vi ved fælles hjælp har fået gjort mange ting.
Det er der ikke nogen tvivl om.
Når vi så tager debatten, er det selvfølgelig, fordi vi også er utålmodige, for vi vil gerne videre.
Jeg tror, at ministeren forstår, at vi presser på, for at der gerne må ske noget.
Det er sådan set derfor, vi tager debatten.
Det er ikke en kritik af det, vi har gennemført, men problemet er så stort i øjeblikket, at jeg synes, det kræver en eller anden form for adressering.
Jeg må bare sige, at det ikke er regeringen som sådan, jeg kritiserer – det kunne jeg egentlig ikke drømme om – men det er jo egentlig en politisk mentalitet, jeg kritiserer, nemlig det forhold, at man har sagt, at når flygtninge kommer hertil, skal de pr. definition gøres til indvandrere, og så kommer der på et eller andet tidspunkt – trip, trap, træsko – et statsborgerskab i den anden ende.
Det har jo stort set været den modus vivendi, man har arbejdet ud fra i det her spørgsmål, og det er ikke en farbar vej.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens mening om det.
Jeg blev forleden dag spurgt af en journalist om, hvad min løsning er på, at de ikkevestlige indvandrere koster 33 mia. kr., og så siger jeg bare: Ved du hvad, kære journalist, det har jeg simpelt hen ikke noget svar på.
Jeg kan ikke se nogen vej ud af det.
Det kunne jeg også godt tænke mig at ministeren lige prøvede at adressere.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-04-28:
Regeringen vil jo gerne hæve pensionsalderen.
Det bliver debatteret flittigt, og imens bruger vi så 33 mia. kr. i udgifter netto, det var i 2014, på ikkevestlige indvandrere og efterkommere.
Og jeg synes bare, at der er noget her, som ikke rigtig dur.
Altså, på den ene side skal vi andre raske mennesker gerne arbejde noget længere, men så er der altså også nogle mennesker, der er kommet her til Danmark, som ikke bidrager væsentligt i forhold til os andre.
Det er så dem, der er raske og rørige, der, ifølge regeringen, skal bidrage til at betale den regning, som den ikkevestlige indvandring til Danmark koster.
Hvad er ministerens kommentar til det?
Christian Langballe (DF), 2017-04-28:
Jeg vil så godt spørge om noget andet i forhold til den måde, som vi i dag modtager flygtninge på.
De bliver jo, så vidt jeg kan forstå på Center Sandholm, sat til at se en 40 minutter lang video, en filmstrimmel, eller hvad det nu er, om, hvilke rettigheder de har i forhold til det danske samfund, når de kommer.
Man gør det altså simpelt hen klart fra begyndelsen.
For det tror jeg faktisk kunne klargøre utrolig mange ting, og jeg tror også, at forventningsafstemningen ville være en anden, hvis man gjorde det klart fra begyndelsen af.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-04-28:
For i realiteten har vi nogle regler, som, har jeg indtryk af, i hvert fald i praksis giver de fleste af dem, der kommer hertil, permanent opholdstilladelse i sidste ende, og det er jo der, problemet ligger.
For jeg synes, det er et kæmpe problem.
Jeg synes, det er et kæmpe problem, at det, at folk har fået midlertidigt ophold i Danmark, fordi de er flygtninge, fordi der er krig i deres hjemland, ender med at betyde, at de så er her i al fremtid og også fremtidige generationer.
Det er jo slet ikke meningen, og det gør, at byrden ved at tage flygtninge i Danmark bliver tifold eller måske 100 gange større, end den ville være, hvis de rejste hjem igen, efter at der var blevet fred i deres hjemlande.
Så på det område er der enormt langt igen.
Jeg er helt enig med hr. Christian Langballe i det synspunkt.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-04-28:
Jeg er rigtig glad for, at ministeren netop nævner bl.a. den her udsendelse fra i går, hvoraf det fremgik, at der er nogle, som skal deltage i virksomhedspraktik, som bare ikke kommer.
Men tror ministeren vitterlig, at det i essensen hjælper at skrue på de her værktøjer omkring økonomiske incitamenter?
Var det ikke bedre, at man lavede en hjemsendelsesstrategi for dem, der reelt ikke har lyst til at være her?
Christian Langballe (DF), 2017-04-28:
Jeg er jo enig med ministeren i, at det her Folketing er delt mellem utopisterne og realisterne.
Det er simpelt hen det, det drejer sig om i forhold til det her spørgsmål.
Altså, det er jo nærmest et mareridt at tænke tilbage på perioden fra 2011-2015, hvor en regering, der i virkeligheden var anført af De Radikale, nedrev alt det, vi havde forsøgt at bygge op.
Så på den måde synes jeg bestemt, at der er sket noget.
Jeg har så prøvet ligesom at adressere problemet, og jeg synes, det er et problem, at man ikke indprenter for de folk, der er kommet hertil, at de kun er her midlertidigt.
Jeg synes altså, det er noget, man bliver nødt til at tage fat på, altså hvor man siger: Kære venner, I er her, men I her midlertidigt.
I skal hjem, når der er fred i jeres land.
Og så skal der holdes fast ved det synspunkt, i stedet for at det bare kører, så man først er flygtning, så er man indvandrer, og på et eller andet tidspunkt bliver man så dansk statsborger.
Inger Støjberg (V), 2017-04-28:
Jo, for dem, der kan komme hjem.
For de skal hjem.
Men så længe der ikke er fred, f.eks. i Syrien, kan vi jo ikke sende de mennesker hjem.
Men så må man bidrage.
Så skal de bidrage, så længe de er her.
Jeg mener, det er helt afgørende, at de forsørger sig selv og deres familier.
Så er det mindste, man dog kan forlange, sådan set, at man også selv bidrager til at forsørge sig selv.
Altså, jeg har jo det helt grundlæggende synspunkt, at så længe man er i Danmark, skal man bidrage.
Og når der så er blevet fred i hjemlandet, skal man naturligvis hjem igen, og det er jo der, hjemsendelsesstrategierne kommer ind.
Og det er jo også der, at vi med Dansk Folkeparti – senest ved finanslovsaftalen sidste år – allerede har styrket indsatsen omkring f.eks. repatriering.
Det har i øvrigt lige været til første behandling her i Folketinget.
Men lad mig bare lige slå fast, at jeg synes, der er tre ting, der må gøre sig gældende, når man kommer til et nyt land som flygtning.
Det er for det første, at man skal være taknemlig, for det andet at man skal være ydmyg, og for det tredje at man skal gøre sig umage.
Heldigvis for det.
Det så vi også i aftes.
Men der er søreme også nogle, der ikke gør det, og det er jo der, vi bliver nødt til at sætte ind og sanktionere, når man f.eks. ikke dukker op til den praktik, man skal, ved at sørge for at have nogle ydelsessystemer, der gør, at det kan betale sig at arbejde.
Det er jo derfor, vi sammen har indført integrationsydelsen, 225-timersreglen og kontanthjælpsloftet.
Men der er åbenbart kun os til det, fordi den røde blok ikke vil noget.
De vil kun sniksnakke.
Bent Bøgsted (DF), 2017-04-28:
For god ordens skyld skal jeg selvfølgelig starte med at hjælpe ministeren.
Min kollega hedder Christian Langballe.
Det var hans far, der hed Jesper.
Det er bare til almindelig oplysning.
Vi har en fantastisk god mand i Christian Langballe.
Tilbage til spørgsmålet.
Jeg skal bare lige høre, om ministeren er enig i, at et af de vigtigste krav, der skal stilles til flygtninge og indvandrere, er, at de skal lære at tilpasse sig det danske arbejdsmarked.
De skal lære, at der ikke er noget, der hedder særregler for deres vedkommende, og at de skal indordne sig under de regler, der er på det danske arbejdsmarked, og de krav, der bliver stillet.
Det er en af de betingelser, der skal opfyldes, for at det kan lykkes at få dem ud på arbejdsmarkedet.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-04-28:
Det er jeg ethundrede procent enig i, og jeg er sådan set enig i den betoning, som hr. Bent Bøgsted også har.
Det her er ikke alene sørgeligt, det er også tragisk.
Det er tragisk ikke at stille krav til mennesker, for alle har godt af, at der bliver stillet krav til dem og får at vide, hvad der er ret og rimeligt, og hvad man skal leve op til.
Derfor er det her et svigt, og det er et svigt også af kommunerne, hvis ikke man benytter sig af de sanktionsregler, der er.
Det kan være, der er brug for at gøre de regler både skarpere og mere klare, og det er jeg optaget af at diskutere.
Men det er altså nu engang kommunernes ansvar at sanktionere, når man bevidst ikke ønsker at være en del af det her samfund.
Bent Bøgsted (DF), 2017-04-28:
Tak for det.
Og for en god ordens skyld bliver det i familien med Christian Langballe og Jesper Langballe.
Det er så det.
Jeg synes, det er rigtig godt, at ministeren siger, at det er det krav, der skal til, og at det bliver pointeret over for kommunerne.
For det er jo sørgeligt at høre, at selv flygtninge og indvandrere siger, at der jo ingen konsekvens er, for vi får pengene alligevel.
Det er noget af det mest sørgelige, der er, for så kan de lige så godt være ligeglade med det hele.
Og når vi kan se, at en integrationskonsulent siger, at danskerne er konfliktsky, at de ikke tør tage konfrontationen, så er det netop, vi skal sige, at selvfølgelig er vi ikke konfliktsky, selvfølgelig vil vi tage den konfrontation, og selvfølgelig skal vi lære dem, at der er nogle regler, nogle spilleregler, de skal indrette sig efter, for ellers er de kommet til det forkerte land.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-04-28:
Tak for rådgivningen, den er helt nødvendig.
Og undskyld til Jesper Langballe, der ikke længere er her.
Ja, jeg kommer til det.
Der må jo ikke diskuteres med ministeren på talerstolen, går jeg ud fra.
Og undskyld igen, for svaret var til Christian Langballe.
Men svaret er stadig væk det samme, vil jeg sige.
Det skal ikke gentage sig i den her debat, at jeg ikke kan huske folks navne.
Jeg er sådan set ethundrede procent enig i, at man jo hverken kan eller skal bruge, om man så må sige, sin religion for ikke at være en del af arbejdsmarkedet.
Det er sådan set det, der ligger i hr. Bent Bøgsteds spørgsmål.
Det er også det svar, som jeg nu har skrevet rundt til landets kommuner, bl.a. på baggrund af spørgsmål til selv samme tema fra medlemmer af Dansk Folkepartis folketingsgruppe, hvor man har spurgt om det her, og hvor man også har spurgt om, hvad jeg som beskæftigelsesminister har gjort for at præcisere det.
Nu vælger jeg at læse det op her i dag for at sige, at det brev er sendt, og jeg har også meget klart sagt til kommunerne, hvordan reglerne er.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-04-28:
Tak til ministeren for en tale fyldt med realisme og realitetssans.
Noget af det, jeg gerne vil spørge ind til, er, at vi jo har haft utallige integrationsplaner i dette lille land, og det er integrationsplaner, som ikke har virket.
Vi ser i hvert fald stadig væk et meget stort antal personer af ikkevestlig oprindelse, som ikke er i arbejde.
Og ministeren er selv inde på, at det koster 33 mia. kr. årligt netto.
Så det ser rigtig forfærdeligt ud.
Var det ikke bedre, i stedet for at man sådan gentog en integrationsplan igen og igen, som jo ikke virker efter hensigten, at man udarbejdede en aktiv hjemsendelsesstrategi for den enkelte flygtning, der kom her til landet, frem for at gøre denne til indvandrer?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-04-28:
Det er vi jo fuldstændig enige i.
Jeg mener heller ikke, at det skal være sådan, at det, blot fordi man på et tidspunkt har fået opholdstilladelse som flygtning i Danmark, så skal medføre en permanent ret til at være i landet og statsborgerskab på et eller andet tidspunkt, overhovedet ikke.
Jeg mener faktisk, at man, hvis man netop var sikker på, at flygtninge rejste hjem igen, så med større ro i sindet ville kunne tage imod flygtninge og måske endda tage et større antal, fordi man vidste, at det kun var midlertidigt og ikke handlede om, at man permanent skulle ændre Danmarks demografi.
Så det synspunkt er jeg helt enig i.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-28:
Jeg kan starte med at sige, at fru Marlene Harpsøe overhovedet ikke skal blande sig en snus i hverken længden eller indholdet af SF's ordførertaler.
Overhovedet ikke!
Som det første i min ordførertale var, at de udgifter, som er forbundet med den mislykkede integration, selvfølgelig er noget, som betyder rigtig meget for SF.
Christian Langballe (DF), 2017-04-28:
Jeg anerkender helt, at Det Konservative Folkeparti har taget ansvar, og jeg synes også, jeg i ordførertalen hørte en meget ædruelig og virkelighedsnær beskrivelse af, hvad der rent faktisk foregår i Europa, hvilket jo er en katastrofe, og det kan jeg se at ordføreren er fuldstændig enig med mig i.
Men jeg synes også, at vi bliver nødt til at gribe det mere realistisk an.
For jeg synes så, at ordføreren alligevel nævner noget med, at de folk, der kommer til landet, altså de flygtninge, der kommer til landet, skal integreres, og at de skal blive danske statsborgere, og så er det bare, jeg spørger: Hvorfor egentlig?
Jeg sætter ikke spørgsmålstegn ved, at jeg synes, det er en god idé, at folk arbejder, hvis de kommer til landet, og det kan flygtningene sådan set også godt gøre, det er ikke det, jeg anfægter.
Jeg anfægter selve den trappestige, som har været, altså den måde, man så at sige har tænkt på i årtier, hvor man så bare har sagt, at folk, når de kommer til landet, skal have permanent opholdstilladelse, og at de på et eller andet tidspunkt skal have et statsborgerskab.
Og så er det bare, jeg spørger: Hvorfor egentlig?
Karsten Hønge (SF), 2017-04-28:
Jeg vil bare starte med at sige, at langt det meste af det, hr. Christian Langballe sagde, er jeg jo faktisk enig i.
Det er i et eller andet omfang et morads, vi er endt i, som det er svært at se bare én linje ud af.
Og det der med, at man kan pege på de nemme løsninger og sende dem hjem eller holde dem udenfor eller gøre et eller andet ved dem, tror jeg faktisk ikke på.
Som vi kan se, vil SF komme med nogle små bidrag.
Jeg skal ikke påstå, at det er noget columbusæg – det har jeg slet ikke noget behov for at sælge det under – men lige præcis det næste, som vi skal behandle her i Folketingssalen, er jo fire forslag fra SF, som vi i al beskedenhed tror på kan bringe nogle videre, men det er slet ikke en løsning på det. Jeg anerkender fuldstændig, at vi står over for en af de største både sociale, økonomiske og kulturelle udfordringer i Danmark.
Det mener jeg afgjort.
Så jeg har ikke på den måde en linje til det.
Til det, som hr. Christian Langballe spørger til, vil jeg sige: Nej, vi har ikke som mål, at fordi man kommer hertil som flygtning, skal man ende som dansk statsborger.
Nej, det har vi ikke som mål.
Christian Langballe (DF), 2017-04-28:
Ordføreren må da indrømme, at det var en lidt kort tale – det synes jeg da det var – men lad det nu få være.
Jeg vil sådan set godt være konstruktiv og sige, at jeg må indrømme, at jeg ikke på noget tidspunkt har foregivet, hvilket De Radikale også påstår, at jeg har nogen løsning på det morads, der er blevet skabt af en hovedløs flygtninge- og indvandrerpolitik igennem de sidste mange år.
Jeg har ikke nogen løsning.
Jeg har faktisk ikke nogen løsning på det, og jeg kan ikke se, hvad løsningen skulle være, fordi jeg simpelt hen mener, at det er alt, alt for svært.
Jeg mener, det er en uoverkommelig opgave, vi står over for, og det kommer til at få nogle konsekvenser i de næste mange, mange årtier, hvor vi så har skubbet problemerne videre til vores børn og børnebørn.
Men jeg vil godt være konstruktiv og spørge: Er ordføreren enig eller uenig i, at det er en god idé, at man først kommer hertil som flygtning, så får man opholdstilladelse, så bliver man gjort til indvandrer, og til sidst får man statsborgerskab?
Er det en farbar vej i den kommende flygtningepolitik i forhold til, hvad vi skal gøre med hensyn til de her flygtninge?
Karsten Hønge (SF), 2017-04-28:
Jeg kan så sige, at det, der blandt rigtig mange andre ting viser forskellen på SF og Dansk Folkeparti, er, at vi ikke påstår at have et columbusæg.
For os er verden ikke delt op i sort og hvid og alle dem, og nu har vi en løsning på det hele.
I det næste beslutningsforslag, vi skal behandle, så snart vi er færdige med den her forespørgselsdebat, har vi jo fire forslag.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-04-28:
Det er da glædeligt, at det betyder rigtig meget for SF.
Hvad er det så for nogle løsninger, man vil komme frem til?
Vi har jo haft gentagne integrationsplaner i det her land, som ikke har virket.
33 mia. kr. i 2014 brugte vi på det her fuldstændig uhensigtsmæssige forsøg på at integrere mennesker, som er svære at integrere.
Så hvad er det for et columbusæg, som hr. Karsten Hønge på vegne af SF har fundet, og som skal gøre op med den her katastrofale udvikling?
Vi har jo alle sammen rigtig, rigtig travlt i dagligdagen, så jeg kan da have forståelse for, at hr. Karsten Hønge måske ikke har haft tid til at skrive en længere ordførertale.
Men jeg synes i hvert fald, at der udestår en række svar på spørgsmål, som vi i hvert fald i Dansk Folkeparti forventer at få svar på.
Vi står med nogle udgifter i 2014 til ikkevestlige indvandrere og efterkommere på 33 mia. kr. Er det noget, som hr. Karsten Hønge på vegne af Socialistisk Folkeparti vil uddybe sin holdning til?
Karsten Hønge (SF), 2017-04-28:
Det går en anelse fremad med beskæftigelsen for borgere med etnisk minoritetsbaggrund, men det går alt, alt for langsomt.
Tusinder er endt på kanten af arbejdsmarkedet og på bunden af samfundet.
Det skader samfundet økonomisk, og det efterlader familier med sociale udfordringer isoleret fra resten af det danske samfund.
Der er selvfølgelig brug for, at den enkelte borger tager ansvar for sit eget liv, og der er også brug for, at samfundet og virksomhederne rækker hænderne frem mod mennesker, som ikke sådan bare lige går den snorlige vej ind på arbejdspladserne.
Der er brug for flere forskellige, kan vi kalde det træningsbaner og indkørselsramper til arbejdsmarkedet, men de skal alle sammen bruges præcist.
Integrationen forudsætter først og fremmest, at virksomhederne åbner dørene.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-04-28:
Til det der med ja eller nej: Der er nok nogle, som det vil være rigtig svært at integrere, og så vil der være nogle, for hvem det vil være meget lettere at blive integreret.
Så jeg tror, det vil være muligt, at integrere langt, langt flere mennesker, end det sker nu, altså de mennesker, der allerede er her, og som ikke oplever at være ordentligt integreret, eller som vi som majoritetssamfund, må man vel sige, ikke oplever er ordentligt integreret.
Jeg tror, der kan gøres langt, langt mere.
Er der nogle mennesker, som vender sig væk fra vores samfund, og som ikke er en del af det?
Ja, åbenlyst.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-04-28:
Tak for svaret.
Mener Det Radikale Venstre, at det er muligt at integrere alle flygtninge her i landet – ja eller nej?
Inger Støjberg (V), 2017-04-28:
Jeg er fuldstændig enig i, at man skal rejse hjem igen, når der er fred i hjemlandet.
Så jeg tror ikke, vi er uenige, og det ville også være en særegen oplevelse; måske næsten på linje med, da jeg fik ros af fru Sofie Carsten Nielsen.
Der blev lidt furore på ministerbænkene, men det er også på mange måder en skræmmende oplevelse at få ros af De Radikale på den måde.
Men lige så vel som det kan være en skræmmende oplevelse, ville det også være en skræmmende oplevelse at være meget uenig med hr. Christian Langballe.
Og det er jeg heller ikke.
Christian Langballe (DF), 2017-04-28:
Når jeg spørger, er det sådan set bare, fordi det er sådan, det har været.
Vi bliver ved med at arbejde ud fra den model rent praktisk.
Som udgangspunkt er I her kun midlertidigt, fordi I som flygtninge selvfølgelig skal tilbage til jeres lande, når der er fred.
Der er ikke nogen, der har fremført det synspunkt konsekvent, men man er blevet ved med bare at sige, at alt drejer sig om integrationsplaner, og på et eller andet tidspunkt bliver folk så statsborgere.
Det synes jeg er en katastrofal udvikling.
Radikale Venstre roser sig gerne af alle de der gyldne løsninger, de altid har, men det er jo det udgangspunkt, der har skabt alle de problemer, som bl.a. De Radikale repræsenterer.
Det har været med til at skabe det morads, vi står i i dag.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-28:
Der er jo også flygtninge, der vender tilbage til de lande, som de engang er flygtet fra.
Jeg har selv kendskab til nogle, jeg selv kendte, som er rejst tilbage til Chile, hvor de kom fra som flygtninge.
Så der er da flere eksempler på folk, der faktisk er flyttet tilbage.
Så virkeligheden er ikke helt så sort-hvid, som Dansk Folkeparti gerne vil gøre den til.
Men jeg vil gerne give hr. Christian Langballe ret i, at fordi de kommer hertil som flygtninge, er det ikke et mål for os, at de ender som statsborgere.
Men udfordringen for os alle sammen er jo bare, at en del af de her mennesker kommer fra lande, som vi ikke realistisk kan sende dem tilbage til.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-04-28:
Vi har bl.a. haft et forslag om, at vi skulle sætte et loft over, hvor mange der kommer til Danmark, nemlig på 5.000 om året, hvilket altså er et ret restriktivt loft i forhold til det antal, vi har set i de senere år.
Så vi tager det her ekstremt alvorligt – det gælder især i forhold til øget tilstrømning, især i forhold til udlændingepolitikken, men også i forhold til integrationspolitikken, selv om det kun er at lappe på problemet; man kommer ikke rigtig til bunds i det.
Vi har også aktivt taget skridt til hjemsendelse og har gjort det sammen med Dansk Folkeparti, ved at vi har gjort det nemmere at komme hjem igen.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-04-28:
Nu anser jeg normalt hr. Rasmus Jarlovs parti for at være et økonomisk ansvarligt parti, og det er så igen ros, der bliver givet her i dag.
Men det ser jo forfærdeligt ud.
Det ser forfærdeligt ud.
Det siger ordføreren også selv.
Hvor meget mere forfærdeligt skal det blive, før det er, at man også fra Det Konservative Folkepartis side anerkender, at der er behov for at lave en aktiv hjemsendelsesstrategi?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-04-28:
Det er jo meget svært at diktere, hvilken indstilling folk skal have.
Det synes jeg ikke vi kan gøre som politikere.
Det, vi kan gøre som politikere, er at indrette love og regler på en måde, så vi i hvert fald belønner den rette indstilling.
Men vi kan ikke styre, hvilken indstilling folk kommer med.
Jeg synes, vi har gjort meget for at belønne folk, som ønsker at komme i arbejde, og at straffe dem, som ikke ønsker at komme i arbejde – med de senere års opstramninger med integrationsydelse, også med kontanthjælpsloft og alle de andre tiltag, som vi for det meste har lavet sammen med Dansk Folkeparti.
Det er det, vi kan gøre.
Og så kan vi håbe, at indstillingen følger med.
I forhold til hjemsendelser er det da klart, at hvis vi har at gøre med nogle mennesker, som ikke har udsigt til nogen sinde at blive glade for at være i Danmark, og som ikke kommer til at bidrage til det danske samfund, så er det da bedre for begge parter – både det danske samfund og dem selv – hvis de rejser hjem igen.
Det kan endda også godt være en meget god økonomisk forretning at give dem tilskud til det, fordi man kan give ret store tilskud, før det bliver dyrere at gøre det end at have folk på kontanthjælp i flere årtier.