runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Victoria Velasquez (EL), 2023-04-27:
Jeg må sige, at jeg synes, at det er fantastisk at skulle diskutere, hvordan vi kan styrke og udvide rettighederne på arbejdsmarkedet.
Det her beslutningsforslag handler bl.a. om at tildele familierne 9 ugers ekstra barsel.
Så vil man afskaffe seniorpensionen; så vil nogle andre afskaffe Arnepensionen; så vil nogle afskaffe efterlønnen; så vil nogle have, at dagpengeperioden forkortes; nogle vil have, at nogle bliver skåret i deres dagpenge; der bliver nuppet en fridag, ved at man tager store bededag; og pensionsalderen skal bare blive ved og ved med at stige.
Der må jeg indrømme, at jeg synes, det er positivt at have en debat, der faktisk handler om det modsatte.
Sammen med stillerne af det her beslutningsforslag og øvrige oppositionspartier har vi haft et andet forslag fremsat her i salen, som vi er blevet enige om at trække, der handler om at styrke barselsrettighederne, og som nu med finansloven ser ud til at blive til virkelighed.
Lad os få flere af den slags beslutninger.
Og som et af de rigeste lande, der har udbyttet andre lande, har vi selvfølgelig et ansvar, og derfor kan vi ikke bakke op om finansieringen.
Det tror jeg ikke er breaking news for nogen.
Men forslaget om at udvide barslen støtter vi.
Så hvis forslagsstillerne i udvalgsbehandlingen vil være friske på at se på en anden finansiering, hvor vi ikke tager fra verdens fattigste, så vil vi være meget positive over for at se på det.
Der er i hvert fald brug for, at vi får skabt nogle bedre rammer for børnefamiliers arbejdsliv.
Så bliver jeg da også sådan lidt nostalgisk.
Jeg kommer til at tænke tilbage på, dengang jeg var lokal ungdomsformand for HK, hvor vi lavede en kampagne for øremærket barsel for far.
Det er jo et kæmpe skridt på vej mod ligestilling; det øger kvinders adgang til arbejdsmarkedet, og samtidig styrker det mænds og medforældres andel i familielivet.
Men vi er slet ikke færdige.
Nu må vi se.
Helle Bonnesen (KF), 2023-04-27:
Selv tak.
Vi ville ønske, vi kunne skrue tiden tilbage til før det EU-direktiv.
Det er ærgerligt, at vi er der, hvor vi er i dag.
Victoria Velasquez (EL), 2023-04-27:
Det var ikke lige det, jeg havde set komme, altså at der kunne komme en alliance omkring store bededag eller andre tiltag.
Men hvis man kan være enige om at gøre noget, der kan skabe bedre forhold, så er det jo kun godt, og så håber jeg, at det kan være noget, der kan sættes fokus på i en valgkamp, der forhåbentlig kommer snart, og måske noget, der kan blive til virkelighed, når mandaterne ændrer sig i salen.
Charlotte Munch (DD), 2023-04-27:
Tak for ordet, formand.
Først og fremmest vil jeg gerne starte med at takke for tilkendegivelserne og debatten.
Som vi i Danmarksdemokraterne har været ude at sige ved flere lejligheder, er vi måske i nogles optik lidt kedelige.
Vi mener nemlig det samme før et valg, som vi gør efter et valg.
Vi gik bl.a. til valg på, at vi ville arbejde for at give danske familier de 9 ugers barsel tilbage, som nogle familier står til at miste som en direkte konsekvens af EU's nye barselsregler.
I Danmarksdemokraterne mener vi nemlig ikke, at EU på nogen tænkelig måde skal diktere, hvordan de danske familier skal tilrettelægge deres barsel.
Det mener vi fint at de danske familier selv kan tage stilling til.
I Danmarksdemokraterne er vi på de danske familiers vegne ærgerlige over, at orlovsdirektivet pålægger alle medlemslande at øremærke mindst 9 ugers barsel til såvel moren som faren.
Derfor går vores forslag ud på, at de danske familier tildeles 9 ugers ekstra barsel, så vi sikrer, at de danske familier tildeles de bedst mulige rammer for selvstændigt at kunne sikre den bedst mulige start i verden for deres børn.
Vi havde jo nok forventet, at udfaldet af dagens debat ville blive, som det er blevet, men når det er sagt, er vi selvsagt dybt bekymrede for, at danske familier står til potentielt at måtte vinke farvel til 9 ugers barsel.
Og de familier, som måtte se ind i den virkelighed, skal vide, at vi i Danmarksdemokraterne ikke har opgivet kampen.
Eva Kjer Hansen (V), 2023-04-27:
Fru Charlotte Munch var så begejstret over Enhedslistens positive omtale af at forlænge med de 9 uger, så jeg skal bare spørge, om Danmarksdemokraterne så også – hvis det med de der ekstra 9 uger blev til virkelighed – ønsker at øremærke de 9 uger, så de bliver fordelt mellem moren og faren, som Enhedslisten foreslog.
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-27:
Okay, så som jeg forstår det, har regeringen ingen planer om at finde ud af, hvordan man inddriver den her misligholdte su-gæld.
Det er i hvert fald det, jeg kan høre på ministeren, altså at der ikke er nogen som helst planer om det, hverken fra ministerens side eller generelt fra regeringens side.
Det synes jeg da i virkeligheden er brandærgerligt.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, hvor mange mennesker med gæld der egentlig har fået et statsborgerskab i Danmark.
Kan ministeren mon svare på det?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-27:
Jeg kan jo svare for mit eget ressort, og det er det, vi diskuterer her.
Hvis man tager de her 27 mennesker, så har de 8 af dem under 1.000 kr. i gæld, 10 af dem har mellem 1.000 kr. og 10.000 kr. i gæld, 6 af dem har mellem 10.000 kr. og 100.000 kr. i gæld, og 3 af dem har over 100.000 kr. i gæld.
Det vil sige, at den samlede gæld med et slag på tasken måske er 400.000 kr.
Det koster mere for det danske samfund, hvis vi skal til at lave en selvstændig lov for at gøre det umuligt for dem at få statsborgerskab, end det gør at lade de her gældsposter forfalde helt.
Så jeg ved ikke, om det ikke bare er bedre, at man siger, at det i Danmark af og til er sådan, at vi ændrer indfødsretsreglerne og reglerne om permanent ophold, og når vi skal til det igen på et tidspunkt, er det her en af de ting, vi kan kigge på.
Et selvstændigt lovforslag vil jo i omkostning langt, langt overstige den gæld, som der er tale om her.
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-27:
Jeg synes, det er lidt mærkeligt at høre ministeren negligere det og sige, at det kun drejer sig om 27 personer, og at de 8 skylder under 1.000 kr.
Det forstår jeg ikke helt hvorfor ministeren gør.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge generelt til den kæmpestore misligholdte su-gæld, rigtig mange af dem, der kommer til Danmark for at studere og tager tilbage til der, hvor de kommer fra, har.
Hvorfor har regeringen ikke været lidt mere obs på at gøre noget ved det?
Skatteministeren er blevet spurgt ind til det, udenrigsministeren er blevet spurgt ind til det, og der er ligesom ikke sket noget som helst fra regeringens side.
Vi snakker jo lige nu om i omegnen af 1-1,3 mia. kr. i su-gæld om året; det er penge, der sådan set bare ryger ud af Danmark og ikke bliver betalt tilbage.
Det er man da nødt til at gøre noget ved.
Hvad er planerne for at prøve at gøre noget ved det?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-27:
Jeg skylder jo at sige af hensyn til nuanceringen, at de otte af personerne har en gæld på under 1.000 kr., og der synes jeg ikke, at man, fordi man skylder, lad os sige 500 kr. til det offentlige, sådan nødvendigvis skal placeres i kategorien af folk, der har svært ved at overholde regler og normer.
Jeg tror da også, at jeg har haft en gæld af den størrelse til eksempelvis det lokale kommunebibliotek, uden at jeg selv sådan betragter mig som en, der er uden for systemet.
Men jeg synes som sagt, at det er fornuftigt nok.
Jeg synes bare – også i betragtning af den sidste debat, vi havde hernede, om, at der var for mange lovbehandlinger klodset sammen – at det vil være meget sundt at sige, næste gang vi reviderer de her regler, at så kigger vi på at få det her med.
Jeg mener, at man skal betale de penge, man skylder, tilbage, både for su og andre ting, som man har et mellemværende med øvrigheden om.
Men jeg vil også sige, at hvis man søger om permanent opholdstilladelse eller statsborgerskab, skal man have været i arbejde i 3½ ud af de foregående 4 år.
Så på den måde vil der jo være en række redskaber, som det offentlige kan bruge i den sammenhæng.
Jeg har fået oplyst, at det drejer sig om et samlet antal på 27 mennesker, som har su-gæld, og som har fået permanent ophold, men som ikke har fået statsborgerskab.
Så man kan sige, at problemets omfang måske ikke nødvendigvis er af en karakter, som direkte hjemler sit eget lovforslag.
Men jeg synes, det er relevant at kigge på, når vi i en anden sammenhæng skal ændre reglerne, f.eks. for indfødsret eller permanent ophold, altså at vi så også kigger på den her regel.
Men nogen stor volumen, der vokser i omfang, er der jo ikke tale om.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-27:
Tak for det.
Jeg syntes umiddelbart, at jeg fornemmede positive toner fra ministeren i forhold til det her forslag.
Jeg synes bare ikke, at ministeren sådan helt blev konkret omkring regeringens holdning til det her spørgsmål.
Hvad er regeringens holdning egentlig i forhold til det?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-27:
Dansk Folkeparti foreslår med beslutningsforslaget her, at regeringen inden udgangen af 2023 skal fremsætte et lovforslag om, at misligholdt su-gæld skal være til hinder for opnåelse af permanent opholdstilladelse og statsborgerskab.
Dansk Folkeparti anfører som formål at stramme reglerne, så udlændinge, der opholder sig i Danmark, ikke får yderligere adgang til det danske samfund, hvis de ikke har tilbagebetalt deres gæld til det danske samfund.
Når man som udlænding i dag søger permanent opholdstilladelse, er det et grundlæggende krav, at man ikke har forfalden gæld til det offentlige, medmindre der er givet henstand med hensyn til tilbagebetaling af gælden og gælden ikke overstiger 128.000 kr. i 2023-niveau.
Som forslagsstillerne også nævner i bemærkningerne, er ikke al offentlig gæld imidlertid omfattet af bestemmelserne, herunder heller ikke misligholdt su-gæld.
Forklaringen på det er, at det i bemærkningerne til bestemmelserne er udtømmende afgrænset, hvilke typer af forfalden su-gæld, der er omfattet, og det har været uændret siden 1998.
Har man optaget gæld eller uberettiget fået udbetalt en ydelse, skal man naturligvis tilbagebetale, hvad man skylder, inden for de frister, der gælder.
Det kan vi ikke have to meninger om.
Derfor er det også godt, at der gælder beskæftigelseskrav, både i sager om permanent opholdstilladelse og statsborgerskab.
Det giver myndighederne mulighed for at inddrive misligholdt gæld til det offentlige gennem lønindeholdelse og modregning i overskydende skat.
Ønsker man at bo og leve i Danmark, skal man overholde de normer og regler, der gælder, og man skal selvfølgelig bidrage til samfundet og yde til vores fællesskab.
Derfor synes jeg i og for sig, at beslutningsforslaget er fremsat i den rette ånd, om end det selvfølgelig skal undersøges nærmere, i hvilket omfang formålet om at få flere skyldnere til at tilbagebetale deres su-gæld vil kunne opfyldes med de ændringer, der foreslås.
Jeg tror, man skal være påpasselig med at gennemføre en ændring i reglerne uden først at undersøge, om formålet også opnås.
Og når det er sagt, har regeringen fremlagt et arbejdsprogram, der indeholder regeringens prioriteter.
Derfor kan vi på nuværende tidspunkt ikke støtte beslutningsforslaget, men jeg vil gerne anerkende hensigten og tanken bag det, da jeg grundlæggende synes, det er en sund idé.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-27:
Tak for svaret.
Jeg synes bare stadig, at ministeren var lidt vævende, i forhold til om regeringen egentlig bakker op om det her forslag.
Så vil jeg sige, at når vi taler om 27 mennesker, kan det godt være, at det umiddelbart ikke lyder af så meget, men særlig hvis vi taler om statsborgerskab, følger der jo ualmindelig mange privilegier med det at have et dansk statsborgerskab, og derfor kan 27 mennesker godt ende med på sigt at udgøre en kolossal udgift for det danske samfund, hvis det her er mennesker, der generelt har en mentalitet med, at man bare kan tage lån og ikke betale pengene tilbage.
Tak for det.
Dansk Folkeparti har fremsat beslutningsforslag B 41, der har til formål at forhindre udlændinge med misligholdt su-gæld i at opnå permanent opholdstilladelse eller indfødsret i Danmark.
Det er et særdeles fornuftigt princip, der af uransagelige årsager ikke fuldt omfatter misligholdt su-gæld.
Med de gældende regler for opnåelse af opholdstilladelse anses gæld til det offentlige som værende tilbagebetalingspligtige ydelser efter lov om social service eller lov om aktiv socialpolitik.
Imidlertid er forfalden gæld i form af studielån ikke omfattet og dermed ikke en hindring for at opnå permanent opholdstilladelse i Danmark.
Skiftende regeringer har i årevis kæmpet med at inddrive su-gæld fra udenlandske studerende.
Problemet er endnu ikke løst, og udlændinges samlede gæld er nu steget til 1,3 mia. kr.
Det er en kæmpe byrde for det danske samfund, og det er ikke fair over for hverken skatteydere eller alle de studerende, der betaler deres su-gæld tilbage som aftalt.
Vi kan ikke tillade, at personer, der ikke har tilbagebetalt deres gæld til det danske samfund, får permanent opholdstilladelse eller indfødsret.
I Dansk Folkeparti mener vi, at udlændinge uden dansk statsborgerskab ideelt set slet ikke burde kunne modtage ydelser i Danmark.
Den model er der desværre ikke opbakning til, og derfor er det vigtigt, at vi strammer reglerne for at sikre, at udlændinge, der kommer til Danmark, bidrager til samfundet og ikke bare tærer på vores offentlige ydelser og samfundsmæssige gæstfrihed. Tak for ordet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-27:
Jeg er sikker på, at jeg kan lave et skriftligt svar, hvor jeg kan sige, hvor mange der har fået statsborgerskab.
Jeg har det ikke lige i hovedet på nuværende tidspunkt.
Jeg vil også bare sige, at vi har seks beslutningsforslag foran os, og det bliver noget af et teaterstykke, hvis man skal stå og blive forarget og lægge mig nogle ord i munden om, at jeg slet ikke vil gøre noget, når det er en helt anden ministers område, vi snakker om, når det handler om at inddrive su-gæld fra udenlandske studerende, som tager ud af landet igen.
Lad os nu holde det på det leje, hvor det hører hjemme, i stedet for at starte sådan her, for ellers bliver det altså virkelig en lang aften.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-04-27:
Tak for ordet.
Med beslutningsforslaget her foreslår Dansk Folkeparti, at der fremsættes den nødvendige lovgivning, der kan forhindre udlændinge med misligholdt su-gæld i at få permanent opholdstilladelse eller indfødsret i Danmark.
Som det jo står anført i beslutningsforslagets bemærkninger, er udlændinges misligholdte su-gæld steget med 800 mio. kr. på 3 år, hvilket efterlader dem med en stor gæld til statskassen på hele 1,3 mia. kr.
Det er naturligvis fuldstændig uholdbart, det skal der ikke være nogen tvivl om.
Det er en vigtig problemstilling, og det er jo også en problemstilling, som flere regeringer tidligere har forsøgt at løse – desværre uden held.
Som reglerne er indrettet i dag, kan udlændinge, der er omfattet af EU-reglerne om fri bevægelighed, opnå en permanent opholdstilladelse, på trods af at de har su-gæld.
Det samme gør sig gældende for udlændinge fra tredjelande, da gæld i form af su-lån ikke er omfattet af betingelserne for permanent ophold.
Trods al sympati for forslaget vil jeg sige det sådan, at vi i Socialdemokratiet ikke for nuværende har nogen planer om, at der skal ændres på betingelserne hverken for opnåelse af permanent ophold eller dansk statsborgerskab.
Reglerne er jo blevet strammet flere gange.
Det er godt, at de er blevet det, og det er et bredt flertal i Folketinget, som står bag de nuværende regler.
Så for nuværende kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget, men tak for at rejse debatten, og jeg vil bestemt ikke afvise, at det i forbindelse med en revision af reglerne på et tidspunkt kunne indgå i de drøftelser, både hvad angår permanent ophold og dansk statsborgerskab.
Tak for ordet.
Men det er bare ikke en seriøs måde at arbejde med et vigtigt politikområde på.
Altså, det her handler om, hvordan vi passer på vores velfærdssamfund, og hvordan vi sikrer stramme regler for, hvem der kommer hertil, hvem der opnår rettigheder i vores samfund, og hvem der kan få et dansk pas.
Det skal vi have stramme regler for, og så kan vi jo ikke gå og ændre det, hver eneste gang Dansk Folkeparti har brug for en ny overskrift.
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-27:
Det bliver jeg nødt til at sige virkelig er en mærkelig holdning at have, altså at vi ikke kan ændre reglerne hele tiden.
Selvfølgelig kan vi da ændre reglerne, når det bliver krævet, at der er noget, der skal laves om.
Vi kan ikke ændre reglerne hele tiden, siger ordføreren, i forhold til danskerne.
Men danskerne har da virkelig et oprigtigt ønske i forhold til, at vi ændrer reglerne, hvis der er nogle ting, der er til gode for dem.
Så at sige, at vi ikke hele tiden kan lave nye udlændingeregler, fordi vi lavede nogle for 2 år siden, er da virkelig mærkeligt.
Er det seriøst regeringens holdning?
Så vil man ikke gøre det, fordi man lavede en udlændingelov for 2 år siden, der i øvrigt ikke havde nogen af DF's punkter om at lave den her inddrivelse af gælden med.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-04-27:
Som jeg har redegjort for i min tale, kan vi jo ikke ændre reglerne hele tiden og hver eneste dag, selv om der ville være et ønske fra et parti i Folketinget.
Jeg tror sådan set også, at danskerne har en forventning om, at vi tager vores arbejde herinde seriøst og dermed også behandler den lovgivning, som handler om folks liv og rettigheder, seriøst og ikke ændrer den, hver eneste dag der er et nyt påfund om, hvad der kunne ændres i lovgivningen.
Nick Zimmermann (DF), 2023-04-27:
Der må jeg så lige rette ordføreren.
Jeg tror bare ikke, der var en opbakning til at gennemføre det.
Men jeg synes sådan set, det minder lidt om en mangel på respekt over for danskerne, der bare skal holde for.
Altså, hvorfor skal danskerne rende og knokle sig selv
halvt ihjel og nu lige en ekstra dag om året med afskaffelsen af store bededag, for at der så kan være andre, der egentlig kan få nogle goder af det danske velfærdssamfund – tage noget su, bruge noget su-gæld og så lade være at betale det tilbage til danskerne
Det er da virkelig urimeligt.
Har ordføreren og regeringen seriøst ikke tænkt sig at gøre noget ved det?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-27:
Selvfølgelig kan vi det.
Hver eneste dag kunne vi vedtage ny lovgivning her i Folketingssalen, der strammede op på det her område, og det ville vi i Dansk Folkeparti gerne bakke op om.
Vi deltager også gerne i forhandlinger om et nyt statsborgerskabscirkulære, for selvfølgelig er danskernes tryghed og sikkerhed, og i det her tilfælde ikke mindst velstand, i deres eget land helt afgørende for os som parti her i Folketinget.
Vi er repræsentanter for danskere derude, som må lide under konsekvenserne af, at man ikke strammer op på det her område, når man har muligheden for det.
Så jeg synes, at regeringen skulle indkalde til forhandlinger, så vi kan få strammet op, og så folk ikke kan have gæld til det offentlige og på trods af det få statsborgerskab på et senere tidspunkt.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-04-27:
Nej, det skal forstås sådan, at vi for vel ikke engang 2 år siden lavede en stor aftale, der strammede reglerne for at opnå dansk statsborgerskab.
Det er rigtig godt; det er en rigtig god aftale.
Det er vigtigt, at det danske pas er noget særligt, og der skal være stramme regler for at kunne opnå det, men vi kan jo ikke hele tiden ændre reglerne for det.
Derfor kunne det sagtens være, at man på et tidspunkt kunne kigge på, om det kunne indgå i det, men vi har ikke tænkt os at åbne hele den lovgivning igen på grund af det her ene element.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-27:
Okay, så jeg skal forstå det sådan, at i forhold til en person, på trods af at han muligvis har en stor su-gæld til den danske stat, som han ikke har nogen som helst intention om at betale tilbage, mener Socialdemokratiet ikke, at der skal strammes, således at han ikke kan få et dansk statsborgerskab.
Altså, Socialdemokratiet mener, at det på trods af det bør være sådan, at den person vil kunne få et dansk statsborgerskab.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-04-27:
Nu er det jo hr. Mikkel Bjørn, der stiller spørgsmålene, og mig, der har svarene, men hvis jeg kunne spørge den anden vej, kunne jeg have lyst til at spørge, hvorfor Dansk Folkeparti ikke bare havde det med til bordet og indgik i den aftale, der blev lavet om indfødsret for få år siden.
Så kunne det jo sagtens have været, at det allerede nu havde været en del af reglerne.
Men vi kan jo ikke i tide og utide ændre på regler, som trods alt også har stor betydning for menneskers liv og fremtid, og derfor må vi gøre det ordentligt, når vi så gør det.
Charlotte Munch (DD), 2023-04-27:
Jeg tror sådan set ikke, at problemet ligger i den strukturelle fordeling her; jeg tror, at problemet ligger i – og det er jo i bund og grund derfor, forslaget er lavet – at far netop har sandsynlighed for at miste den her barsel.
Ved at give de 9 uger ekstra kan mor og far selv vælge, hvor de vil lægge deres barsel.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-27:
Som jeg også sagde fra talerstolen, er det jo i princippet rigtig ærgerligt, at vi står og har den her debat, som vi har i dag, for hvis der ikke var så mange politikere herinde på Christiansborg, som bukkede og skrabede for EU, så havde vi nok slet ikke stået i den her situation.
Og hvis der ikke var så mange politikere herinde på Christiansborg, som havde ekstremt travlt med at diktere ned i mindste detalje, hvordan familierne skal indrette deres liv, så ville vi heller ikke stå her i dag.
Men alligevel kommer vi nu i dag og skal diskutere det her forslag, hvor man vil udvide og sikre ordentlige barselsforhold – og som jeg siger, er det jo god, sund borgerlig familiepolitik.
Men kan Danmarksdemokraterne og fru Charlotte Munch ikke også se, at det er et problem, at vi faktisk står her i dag og skal rette op, som jeg siger, med et plaster på et åbent benbrud, fordi der sidder så mange herinde og lefler for EU?
Vil Danmarksdemokraterne være med til et opgør med EU?
Charlotte Munch (DD), 2023-04-27:
I Danmarksdemokraterne har vi den klare holdning, at EU-traktaterne skal overholdes.
Længere er den sådan set ikke.
Men når der så står det her, ja, så fremsætter vi et forslag, fordi vi har været imod den øremærkede barsel.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-27:
Men hvorfor har man så ikke fremsat et beslutningsforslag om, at regeringen skal genforhandle traktaten og tage den kompetence hjem?
Eller hvorfor man så ikke fremsat et beslutningsforslag om, at regeringen skal anlægge en traktatkrænkelsessag ved EU-Domstolen?
Eller hvorfor har man så ikke fremsat et beslutningsforslag om, at vi bare skal lade være med at følge afgørelsen?
Altså, det her er jo et forsøg på at sige, at EU gør et eller andet, vi ikke bryder os om, men så accepterer vi det alligevel og får danskerne til at betale ekstra for at få det, vi egentlig skulle have haft.
Charlotte Munch (DD), 2023-04-27:
Vi har i Danmarksdemokraterne fra starten sagt, at vi ikke mener, at EU skal blande sig i den danske barsel.
Så med det svar vil jeg sige, at vi naturligvis ikke vil acceptere alle former for indblanding der, hvor vi i hvert fald kan kæmpe imod det.
Jeg har stor respekt for, at Mette Thiesen kan stå til ansvar for sine egne udtalelser, og det ønsker jeg slet ikke at kommentere på.
Lige nu er vi her for at behandle et forslag, som vi har fremsat.
Eva Kjer Hansen (V), 2023-04-27:
Tak for at gøre det klart, at der er forskel på Danmarksdemokraternes og Enhedslistens ønsker til en eventuel forlænget barselsorlov.
Så skal jeg bare høre fru Charlotte Munch, om fru Charlotte Munch er enig i de udtalelser, der kom fra fru Mette Thiesen, om, at det er »EU's klamme hånd«, at det er »tosserier fra EU«, at »vi bukker og skraber i Bruxelles«, og at »EU nærmest er et monster«.
Er fru Charlotte Munch enig i sådanne udtalelser?
Charlotte Munch (DD), 2023-04-27:
Som forslaget går ud på, ønsker vi, at de 9 ugers ekstra barsel skal kunne vælges frit mellem moren og faren, altså hvordan de vil bruge dem.