runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (DD), 2023-01-19:
Nu håber jeg lige, vi er enige om, at i valgkampen slog Moderaterne – af alle – sig op på, at hvis bare de kom med i regeringen, ville alting blive godt, og så ville der bare komme en sundhedsreform sådan her.
Og jeg har aldrig hørt et menneske, tror jeg, tale sundhedsvæsenet så meget ned – i øvrigt et sundhedsvæsen, som hr. Lars Løkke Rasmussen selv har været med til, må man sige, at lave rammerne for – som hr. Lars Løkke Rasmussen gjorde her i den her valgkamp.
Det er bare derfor, jeg siger, det måske er lidt fattigt, at man så, når man kommer ind i regeringskontorerne, læner sig tilbage – ja, og rejser til udlandet, kan man sige, for hr. Lars Løkke Rasmussens vedkommende.
Det kunne måske egentlig have været en fordel, hvis hr. Lars Løkke Rasmussen så havde taget sit ansvar på sig og var blevet sundhedsminister.
Det var alt det, han stod og plæderede for i valgkampen.
Men sådan skulle det ikke være.
Nogle af de ting, som vi har fremhævet, er jo netop at få øget lægedækningen i yderområderne.
Jeg er selv en af dem, der har prøvet ikke at have en praktiserende læge i en tid, og det går bare ikke.
Derfor kunne det jo være sådan noget som at få slettet sit su-lån, eller det kunne være sådan noget som at prøve at øge mulighederne for aflønning af de læger, der er i yderområderne – sådan nogle ting, hvis det er den del, vi taler om.
Monika Rubin (M), 2023-01-19:
Mange tak.
Nu var det egentlig en regelret sundhedsreform, jeg spurgte ind til, ikke bare hvordan vi løser lægedækningen inden for almen praksis.
Det er også hospitalerne; det er også kommunerne; det er også hele forebyggelsesområdet.
Jeg vil gerne høre, hvad Danmarksdemokraternes tanker på sundhedsområdet er, hvis det er, at man mener, at man kan løse det i morgen, uden at gå i dybden og uden at komme helt til bunds.
Karin Liltorp (M), 2023-01-19:
Men vi er helt enige om, at det ikke bare skal være på bekostning af landbruget, men at vi skal finde nogle fornuftige løsninger.
Jeg håber også, at I vil være med i de fremtidige aftaler.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-01-19:
Jeg synes generelt, det er en god idé at bruge trepartsinstitutionen.
Vi har kunnet se, at det tidligere er lykkedes at løse store problemer, og det er oplagt i den her sammenhæng.
Det var også oplagt, da vi havde corona i Danmark, hvor arbejdsmarkedets parter i den grad tog ansvar for at løse de store problemer.
Jeg tror, at noget af grunden til, at Danmark kom så godt igennem coronakrisen, også var, at arbejdsmarkedets parter i den grad tog ansvar, selvfølgelig også regeringen, men at de gik ind og så på, hvordan det her med lønkompensation og andet kunne løses, så virksomhederne kunne fastholde deres medarbejdere.
Jeg tror, det er det samme, vi er nødt til at gøre her, for det er jo dem, der kommer til at mangle de hænder efterfølgende.
Så vi er nødt til at vide, hvad det er for kompetencer, der skal til, og hvordan vi kan tænke anderledes.
Jeg tror faktisk, at undervisningsministeren er den helt rigtige at sætte i spidsen for det.
Anna Falkenberg (SP), 2023-01-19:
Jeg vil meget gerne drikke en kop kaffe med ordføreren.
I forhold til videre udvikling er der blevet oprettet et kontaktudvalg mellem regeringerne i rigsdelene.
Jeg ser for mig, at vi også laver et slags parlamentarisk kontaktudvalg mellem udenrigsudvalgene, altså Det Udenrigspolitiske Nævn og pendanterne på Færøerne og i Grønland.
Det synes jeg ville styrke inddragelsen af den brede sikkerheds- og udenrigspolitik i hele kongeriget.
Det ser jeg i hvert fald som en oplagt mulighed, der er til at gå til med det samme.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-01-19:
Tusind tak for svaret.
Jeg synes, det var godt.
Jeg er helt enig i, at der jo er en diskussion her, som handler om, om det er et spørgsmål om flere sløjdtimer, eller om det er et spørgsmål om, at det praktiske i højere grad skal integreres i eksisterende timer – noget af det, som vores borgmester, men som også undervisningsministeren har udtalt sig om.
Det er rigtig positivt.
I regeringsgrundlaget har vi også nedsat en permanent trepartsinstitution, som også skal kigge på den her problemstilling med de 45.000 unge mennesker.
Har SF et bud på, hvordan en permanent trepartsinstitution kan bruges i forhold til også at løse det her problem, som vi taler om?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-01-19:
Da en kreds af partier – Socialdemokratiet, Venstre, Radikale Venstre, SF og Konservative – så sent som i marts sidste år indgik det nationale kompromis om sikkerhed og forsvar, lød det sådan på det efterfølgende pressemøde: »Det her, det handler jo om at finde en økonomisk ansvarlig måde, som vi alle sammen kan stå inde for, og hvor vi ikke klatre op i nogle træer for at melde hinanden ud af denne her aftale.«
Mit spørgsmål er derfor til ordføreren: Mener ordføreren det samme som ordførerens formand, som jeg lige har citeret, den nuværende vicestatsminister, som sagde de her ord for mindre end et år siden om pengene til forsvaret?
Morten Dahlin (V), 2023-01-19:
Ja, det gør jeg, for jeg mener, det er bedst, hvis man kan samles i en bred kreds af partier om noget så vigtigt som at opruste Danmarks forsvar.
Og den situation, forsvaret står i, er jo ikke bare almindelig svær; altså, der er en ekstra udfordring.
Ikke nok med, at vi skal opruste vores eget forsvar, så har et flertal herinde jo valgt at påtage sig opgaven med også at hjælpe ukrainerne med oprustning.
Så det er en ekstraordinær udfordring, forsvaret står over for, og derfor har jeg da en forhåbning om, at en række af Folketingets partier ønsker at bidrage til det, præcis ligesom man gjorde med det nationale kompromis.
Nu er vi klar til at tage skridtet videre, og det håber vi at der er andre der også er.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-01-19:
Tusind tak til Venstres ordfører for at hjælpe vicestatsministeren, også med at klatre ned fra det træ, som man ellers var på vej op i i forhold til koblingen mellem store bededag og forsvaret.
Jeg hører det faktisk som en imødekommelse: Lad os nu finde sammen og lave et bredt forsvarsforlig.
For jeg er sådan set enig med ordføreren i, at det er vigtigt i en helt ekstraordinær situation.
Det var også derfor, at vi indgik det nationale kompromis, og det var derfor, at vi i fællesskab fandt økonomi i det nationale kompromis, der jo så efterfølgende lige pludselig har fået ekstra betingelser, hvilket har overrasket mig.
Men jeg er sådan set helt enig i det, ordføreren siger, og jeg tager faktisk imod den fremstrakte hånd.
Jeg synes, det var vigtigt, ikke mindst for dansk forsvars skyld, men også på grund af Danmarks situation i verden, for det nationale kompromis handler jo ikke kun om forsvar; det handler også om sikkerhed, og det handler også om, hvad vi skal investere i i fremtiden.
Så tusind tak for det.
Inger Støjberg (DD), 2023-01-19:
Jeg tror ikke lige, at jeg fik tallet med på en skala fra 1 til 10 for, hvor magtfuldkommen hr. Morten Dahlin egentlig synes at statministeren var.
Men det kan jo godt hænge lidt sammen med, at det er en lidt underlig oplevelse nu her at få sat en pistol for panden af selv samme parti, endda med den selv samme formand for partiet, nemlig vicestatsministeren.
For hvis man vil ind til forsvarsforhandlingerne, skal man lige afskaffe store bededag.
Hvis statministeren var magtfuldkommen til et 8-tal sådan cirka på en skala fra 1 til 10, som jeg hørte det fra hr. Morten Dahlin, hvor ligger så den nuværende regering, når man fører politik med en pistol for panden og et ultimatum og sådan noget, på den skala?
Morten Dahlin (V), 2023-01-19:
Jeg bærer ikke rundt på håndvåben, hverken i Folketingssalen eller uden for Folketingssalen.
Jeg har faktisk ikke engang en tilladelse til at bære en pistol.
Men jeg har til gengæld en tilladelse til at kræve ansvarlig økonomisk politik, og det er nu engang sådan, særlig hvis man er et borgerligt menneske, at vil man være med til at bruge pengene, skal man også være med til at finde pengene.
Og det er i øvrigt helt kutyme, både her på Christiansborg – jeg ved ikke, hvordan det er hjemme hos spørgeren – men også hjemme hos mig, at hvis man foreslår en udgift, skal man jo også foreslå en indtægt.
Det synes jeg er logisk.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-01-19:
Tak for det, og tak for en fantastisk tale, altså retorisk stærk – man kan godt høre, ordføreren har vundet DM i debat engang, inden jeg selv begyndte at stille op i den konkurrence.
Det var en tale, der var liberal og optimistisk om, at vi kan løse vores udfordringer.
Det synes jeg er tiltrængt, og jeg håber blot, at ordføreren ikke får problemer med sin statsminister på grund af denne optimisme.
Jeg vil også gerne tale om magtfuldkommenhed, for det var noget, der fyldte meget i sidste valgperiode, og der kunne vi jo forstå, at når ordføreren og andre kritiserede den daværende statsminister for magtfuldkommenhed, så lød svaret, at den daværende regering pr. definition ikke kunne være magtfuldkommen, fordi det var en mindretalsregering, der skulle søge flertal.
Det syntes vi var noget vrøvl.
Nu har vi så hørt fra forsvarsministeren – eller faktisk selve landets vicestatsminister – at denne regering pr. definition heller ikke kan være magtfuldkommen, fordi den har et flertal.
Så jeg vil blot høre ordføreren: Er ordføreren enig i statsministerens udtalelse om, at en mindretalsregering pr. definition ikke kan være magtfuldkommen, og er ordføreren enig med forsvarsministeren i, at en flertalsregering pr. definition heller ikke kan være magtfuldkommen?
Inger Støjberg (DD), 2023-01-19:
Tak for det.
Venstre brugte jo virkelig meget tid i sidste valgperiode på at tale om statministerens magtfuldkommenhed og den socialdemokratiske regerings magtfuldkommenhed.
Kan hr. Morten Dahlin nu i dag sådan på en skala fra 1 til 10 indplacere, hvor magtfuldkommen regeringen Mette Frederiksen I og statministeren egentlig var i sidste valgperiode?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-01-19:
Jeg tror ikke, længden af høringstiden har så meget at gøre med den debat, der er om selve indholdet i forslaget.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at der da helt åbenlyst er stærke argumenter, der taler for, at man både i forbindelse med det konkrete forslag og helt generelt har en 4 ugers høringsfrist.
Men der kan også være tilfælde, hvor der er stærke argumenter for, at man fraviger det princip og laver en kort høringsfrist, og de argumenter, mener jeg, taler for, at man i det konkrete eksempel har en kortere høringsfrist.
Susie Jessen (DD), 2023-01-19:
Det er dejligt, at regeringen har noteret sig, at der nu er kommet et alternativt finansieringsforslag, men det ville også bare være rigtig dejligt, hvis man så kunne acceptere, at de to ting ikke behøver at høre sammen, altså de her to ting behøver ikke at blive kørt sammen.
Hvorfor kan man ikke bare gå ud og sige, at nu adskiller vi de her to ting, så vi kan få lavet et ordentligt og et stærkt forsvarsforlig med så mange partier som overhovedet muligt?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-01-19:
Fra Socialdemokratiets side ønsker vi et bredt forsvarsforlig, og jeg er glad for, at den opfattelse bliver delt af spørgeren.
Jeg tror, det er vigtigt for Danmark.
Det ændrer imidlertid ikke på, at hvis man skal bruge penge, skal man også være med til at finde dem.
Og regeringens forslag, i forbindelse med at vi skal finansiere løftet af forsvaret, er, at vi afskaffer store bededag.
Nu er der kommet alternative forslag, og så tager vi en drøftelse af dem.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-01-19:
Hr. Christian Rabjerg Madsen fortalte i sin tale om Oliver, som er god til at skille en motor ad og samle den igen.
Den evne kan han jo bruge på forskellige måder.
Man kunne forestille sig, at han kunne blive maskiningeniør måske, men han kunne også blive mekaniker.
Og afhængig af om han vælger det ene eller det andet, kommer de individuelle lønaftaler eller de kollektive lønaftaler til at fylde noget meget forskelligt i hans liv.
Altså, ingeniører er hovedsagelig lønnet og har fridage i henhold til individuelle aftaler – overenskomster fylder ikke så meget for ingeniører.
Men hvis han vælger at blive mekaniker, er det en kollektiv aftale, der fylder noget.
Der har regeringen så lagt ud med, at folk, der har individuelle løn- og ferieaftaler, er upåvirket af et forslag om, at en store bededag skal afskaffes, og hvilken løn der skal være store bededag.
Men kollektive aftaler er påvirket.
Hvorfor må folk ikke aftale kollektivt, at de skal have højere løn store bededag, uden at regeringen skal fortælle dem, at det må de ikke?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-01-19:
Ja, man kan på arbejdsmarkedet aftale det, man vil.
Det, vi lægger op til, er, at vi ønsker at afskaffe store bededag, fordi vi skal finansiere et løft af forsvaret og af hensyn til den strukturelle beskæftigelse.
Så vil vi samtidig sikre, at man rent faktisk får løn for at gå på arbejde, når man gør det.
Det gør vi ved at sikre, at hvis man går på arbejde, er der en løn.
Hvor meget man så skal have i løn er et spørgsmål, man aftaler imellem parterne.
Det kan så være arbejdsmarkedets parter, og det kan være mellem en arbejdsgiver og en arbejdstager, afhængigt af hvordan ens situation er, og det kan være, som ordføreren også siger, afhængigt af om man er mekaniker eller maskiningeniør.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-01-19:
Hr. Christian Rabjerg Madsen siger, at arbejdsmarkedets parter kan aftale, hvad de vil, men de har jo aftalt, at der er ekstra løn store bededag.
Og så er det, at regeringen vil komme med et lovforslag, der siger, at den aftale skal annulleres, så ifølge regeringen må de ikke aftale, hvad de vil.
Regeringen ønsker at annullere den aftale, de har lavet, og så er det bare, jeg spørger: Hvorfor er det sådan, at når man laver en kollektiv aftale, hvor man ligesom uddelegerer det at forhandle sin løn og sine arbejdsvilkår til en fagforening, så skal den overrules af et lovforslag fra regeringen, men hvis man laver en individuel lønaftale, kan man selvfølgelig gøre det, og det gør regeringen ikke noget ved?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-01-19:
Det er sådan, at når store bededag overgår fra at være en helligdag til at være en arbejdsdag, har det nogle konsekvenser, også på arbejdsmarkedet, og det har vi været helt ærlige om, også i lovforslaget.
Helle Bonnesen (KF), 2023-01-19:
Jeg står her med den nye regerings politiske grundlag, og der er oplistet nogle principper.
Der står bl.a.: »Regeringen vil derfor have fokus på, at den vejledende høringsfrist på fire uger som klar hovedregel overholdes.«
Der står også: »Vi ønsker at formidle et bredt samarbejde med alle Folketingets partier og med alle dele af Danmark ...«
Mener hr. Christian Rabjerg Madsen ikke, at det er hurtigt, man fraviger egne principper, når man gør det allerede her i januar måned og endda i så vigtig en sag?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-01-19:
Jo, det er ganske hurtigt, og jeg kan fuldt og helt tilslutte mig begge principper, både det for lovbehandlingen i Folketinget og høringsfrister og det for det brede samarbejde.
I forhold til høringsfrister kan der jo så være forhold, der taler imod, at man har den almindelige tid til høringsfrister til rådighed, og imod taler i den konkrete sag vedrørende store bededag, at vi i øjeblikket har overenskomstforhandlinger.
Vi ønsker af hensyn til de forhandlinger, at lovprocessen bliver kortere.
På den måde kan der jo stå forskellige principper over for hinanden, som man så må afveje.
Jeg mener, at de principper, vi har skrevet ned, for høringsfrister, er vigtige.
Jeg kan garantere, at dem kommer regeringen til at arbejde efter, men der kan, som det også har gjort sig gældende under tidligere regeringer, være hensyn, som taler imod, og som gør, at man fraviger de principper, som spørgeren beskriver.
Helle Bonnesen (KF), 2023-01-19:
Vi står i en situation, hvor regeringen har fået rigtig mange imod sig, altså biskopperne, folkekirken, masser af familier og ungdomsbevægelser og også fagbevægelsen.
Mener regeringen virkelig, at man er lykkedes med netop at holde de her ting adskilt ved at forkorte høringsfristen?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2023-01-19:
Tak for spørgsmålet.
Vi har en udfordring rent økonomisk, når vi skal løfte vores investering i forsvaret, og når vi skal betale den højere pris, som vi mener, vi skal betale, når vores sikkerhed og tryghed er truet.
Der har regeringen lagt et forslag på bordet, og vi mener i al beskedenhed, at det er et fornuftigt forslag, både fordi det tilvejebringer finansiering, men også fordi det styrker den strukturelle beskæftigelse.
Så er der så kommet alternative forslag.
Forsvarsministeren har kvitteret for dem og har positivt sagt, at det tager man en drøftelse med partierne om.
Jeg synes, det er en fornuftig tilgang.
Morten Dahlin (V), 2023-01-19:
Jeg er pr. definition altid enig med landets siddende forsvarsminister.
Og så vil jeg bare have lov at sige, at jeg synes ikke, der er noget galt med, at et flertal i Folketinget fremlægger en politik, man ønsker at få vedtaget.
Og det synes jeg slet ikke, når den politik rent faktisk har en masse gode ting gemt inde i sig, selv om det kan virke svært.
Altså, det er en politik, der gør Danmark rigere, en politik, der øger den strukturelle beskæftigelse, og en politik, der frembringer noget finansiering, vi kan bruge til den helt nødvendige investering i vores forsvar.
Og jeg har noteret mig, at der nu er kommet et såkaldt alternativt finansieringsforslag.
Den tidligere ordfører havde ikke haft tid til at læse sig ned i det, men jeg har haft tid til at læse mig lidt mere ned i det.
Der er eksempelvis ikke noget med arbejdsudbuddet i det alternative finansieringsforslag.
Der er overskrifter om erhvervsstøtteordninger, men ikke noget bud på, om det er klimaet eller skattelettelserne til virksomhederne, der skal holde for.
Der står noget om tilbagerulning af offentlige investeringer.
Er det børnehaverne, vejene, broerne, infrastrukturprojekterne?
Jeg glæder mig til at læse ned i det, og jeg håber, der er mere end bare de her overskrifter.
For man kan jo ikke være et seriøst parti, hvis man bare afleverer et stykke papir med nogle overskrifter uden noget konkret finansiering.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-01-19:
Jeg kan forstå, ordføreren har haft den samme oplevelse, som vi andre havde, da vi læste regeringsgrundlaget: at det jo bare var gode overskrifter det hele.
Men jeg vil egentlig bare gerne høre: Hvorfor er det, at en flertalsregering pr. definition aldrig kan være magtfuldkommen, hvad ordføreren er enig i?
Martin Lidegaard (RV), 2023-01-19:
Jeg kan høre, at Morten Dahlin hænger lidt fast i den gamle verden, hvor det at lave grøn omstilling er noget, der koster penge.
Det er jo sådan nu, at hvis regeringen i øvrigt kan komme i gang med at opstille nogle havvindmølleparker og udbygge vedvarende energi, kommer staten til at tjene penge på den udbygning, ligesom dansk erhvervsliv tjener milliarder af kroner på den.
Men mit spørgsmål var egentlig – jeg helt med på, at man står på regeringsgrundlaget, det er fair – om det stadig er partiet Venstres politik at afskaffe den sidste rest af efterlønnen.
Så har man lavet nogle kompromiser i regeringen, det er helt fair, og det forstår jeg godt, det ikke for at drille med det, men er det stadig væk partiet Venstres politik, at man egentlig principielt set ønsker at afskaffe den sidste rest af efterlønnen?
Morten Dahlin (V), 2023-01-19:
Det vil jeg hjertens gerne svare på, men lad mig lige starte med det første.
Jeg tror på, at den grønne omstilling kan blive århundredets erhvervseventyr for Danmark og for danske virksomheder.
Men det betyder ikke, at vi bare kan fjerne alle poster på finansloven, der hedder grøn omstilling.
Hvis den grønne omstilling ikke koster penge, bliver det meget svært at få sat elladeinfrastruktur op i Danmark, så vi kan lade vores elbiler op, og så bliver det meget svært at elektrificere vores jernbanenet, så togene kan køre på el i stedet for på diesel.
Derfor er der også nogle udgifter her og nu, der skal finansieres, hvis den grønne omstilling rent faktisk skal nå et sted hen, hvor vi kan begynde at tjene penge, massevis af penge, på den.
I forhold til Venstres politik om tilbagetrækning har vi jo nogle synspunkter, vi kom ind i regeringen med.
Så indgår man i en forhandling, og vi kommer frem til et resultat, vi står fuldstændig på mål for, både i forhold til tilbagetrækning og sikring af dansk økonomi.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-01-19:
Tak for det.
Venstre har jo både før og efter valget italesat klimakrisen som værende den største udfordring, vi står over for som samfund, og samtidig må jeg så også konkludere, at løsningerne på den glimrede ved deres fravær i ordførerens tale.
Jeg kunne godt nu tænke mig at give ordføreren mulighed for at give lidt mere plads til, hvad Venstres og regeringens ambitioner er for den grønne omstilling.
Og jeg vil gerne frabede mig at høre om ambitiøse mål i 2045, men høre om noget inden for de næste par år.
Hvad ønsker man rent faktisk helt konkret at gøre de næste par år, som er altafgørende, i forhold til at vi når vores 1½-gradsmålsætning?
Morten Dahlin (V), 2023-01-19:
Af hjertet tak for det spørgsmål, som jeg opfatter som en oprigtig interesse i, hvordan vi i fællesskab kan skubbe på den grønne omstilling og løse de massive klimaudfordringer, vi står over for.
Bare for at nævne et par eksempler på nogle af de tiltag, som den her regering kommer til at tage, og som vi i Venstre er glade for, så kommer vi til at kigge på, hvordan vi kan fjerne nogle af de bureaukratiske regler, der gør, at det er svært at bygge energiinfrastruktur, der skal hjælpe med at få et mere vedvarende energisystem rundtomkring i landet – selvfølgelig med respekt for at folk kan klage, og at der skal være en retssikkerhed.
Men det nytter jo ikke noget, når det lige nu ligger på bordet, at der ikke kan blive opsat en eneste vindmølle i hverken 2023 eller 2024.
Der må være nogle regler der, vi kan indrette på en smartere og mere smidig måde.
Det ved jeg godt ikke lyder lige så sexet som en målsætning i 2045.
Men jeg tror sådan helt ind i hjertet på, at det er nogle af de greb, vi skal over i, hvis vi skal i mål med den grønne omstilling.
For jeg er helt enig med ordføreren i, at én ting er at opsætte mål langt ude i fremtiden; noget andet er, hvordan man sikrer, at det rent faktisk bliver til virkelighed.
Derfor er jeg overbevist om, at Venstre kan være med til i den her regeringsperiode at skubbe på den grønne omstilling og levere nogle synlige resultater.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-01-19:
Tak for det.
Jeg er meget enig i, at afbureaukratisering er et af grebene.
Det skal være lettere og hurtigere at omstille os.
Må jeg så bede om ordførerens tanker om omstilling af landbruget.
Alt andet lige er det eneste, der lige nu er på bordet, en CO 2 -afgift.
Landbruget handler jo om levende dyr, det handler om vores alle sammens miljø, natur, vores areal.
Hvad tænker ordføreren der skal til ud over en CO 2 -afgift?
Hvordan skal landbruget omstille sig?
Morten Dahlin (V), 2023-01-19:
Det er rigtigt, at det, der står i regeringsgrundlaget, er en CO 2 -afgift.
Det er også rigtigt, at det er en svær øvelse at lave, for til forskel fra industrien, hvor det er lettere at udskifte en maskine, der før kørte på diesel, med en, der nu kører på el, så er det ganske svært at elektrificere en ko.
Derfor er der nogle helt særlige udfordringer, når det handler om landbruget.
Vi mener, at landbruget skal bidrage til den grønne omstilling.
Men det mener vi også bedst landbruget gør, ved at det er i Danmark, og ved at vi udvikler landbruget i Danmark i stedet for at skubbe arbejdspladser og udledning til udlandet.
Det løser vi ingenting ved.