runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2021-03-23:
Tak for det.
Venstre kan heller ikke støtte borgerforslaget.
Det er ikke, fordi der ikke er problemer med fyrværkeri.
Det er der.
Problemerne er blevet færre, og som det er blevet nævnt, er det et historisk lavt antal personer, der kommer til skade.
Men det betyder jo ikke, at der ikke er udfordringer og problemer forbundet med fyrværkeri: Hunde er ikke begejstrede, enkelte brande er forårsaget af fyrværkeri.
Det skal så holdes op mod, at det er en tradition, vi har haft i ganske mange år i Danmark, og at det er noget, der er smukt og flot og bringer glæde i ikke mindst mange, tror jeg godt jeg tør sige, fædre og deres sønners øjne, når de sætter ild til det store batteri ude på vejen.
Men vi anerkender, at der er forskellige holdninger til fyrværkeri.
Nogle bryder sig ikke om det, mens andre som mig selv elsker det og virkelig ville synes, det vil være ærgerligt, hvis vi ikke længere må fyre fyrværkeri af.
Men så skal man jo også holde sig for øje, at bare fordi vi forbyder fyrværkeri i Danmark, hvis vi valgte at gøre det, skal man ikke tro, det forsvinder.
Jeg har svært ved at forestille mig, at politiet skulle kunne stoppe alle dem, der måtte vælge at køre til Tyskland og købe ulovligt fyrværkeri, som jo er af en anden kaliber end det, der må sælges lovligt i Danmark.
Der er bl.a. tilladt kanonslag og andet i Tyskland.
Så der ville formentlig blive fyret en masse fyrværkeri af alligevel, men det ville så være ulovligt, og man ville risikere at skulle ud at dømme familiefædre osv. for noget, som de fleste trods alt betragter som forholdsvis uskyldigt.
Så vi kan ikke støtte beslutningsforslaget og synes, at de begrænsninger, vi har lavet på perioden, hvor man må fyre fyrværkeri af osv., er fornuftige nok, men yderligere begrænsninger støtter vi ikke fra Venstres side.
Det er næppe realistisk at forestille sig, at der skulle uddannes en masse fyrværkere, som kunne stå rundtomkring i Danmark og sikre, at det blev fyret af.
Og hvis det er folk selv, der skal hen til et centralt affyringssted for at fyre fyrværkeri af, må jeg gøre opmærksom på, at en anden tradition nytårsaften er, at folk som regel er sanseløst berusede.
Derfor er det næppe klogt at sætte sig ud i et køretøj – i hvert fald ikke i eget køretøj – for at køre til et eller andet centralt affyringssted.
Så det er næppe noget realistisk forslag.
Det er vi ikke tilhængere af.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-03-23:
Jeg synes selvfølgelig helt klart ikke, at man skal sætte sig ud i en bil, når man er sanseløst beruset.
Men vi har jo ligesom fået en kultur, der har udviklet sig i retning af, at der bliver fyret fyrværkeri af til byfester og store fester i øvrigt, så selv om vi har afgrænset affyringsperioden til at være i forbindelse med nytåret, er der efterhånden mange andre perioder, hvor man også fyrer fyrværkeri af.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-03-23:
Nu er jeg københavner, og der bliver fyret fyrværkeri af i Tivoli.
Da jeg var dreng, var det hver onsdag og hver lørdag.
Nu er det ikke så ofte længere.
Det er også noget, der bliver brugt til bryllupper osv.
Det er jo festligt.
Det er derfor, folk gør det.
Det er flot og giver en oplevelse og en helt særlig afslutning på en god fest.
Det er jo noget, man skal søge om tilladelse til i de enkelte tilfælde.
Det synes vi er okay.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-03-23:
Hvad mener ordføreren om at lave centrale affyringssteder, så der er et område, hvor der er professionelle til at fyre fyrværkeri af, og så der bliver mulighed for, at man andre steder kan blive fri for at høre lyden fra fyrværkeriet?
Tak, og tak til ministeren.
Hvis man ser på året før, så var der faktisk 60 børn, som kom til skade.
Synes ministeren, at det er acceptabelt?
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-23:
Jeg kan se, at der oppe på skærmen står: Vi har en opdatering til dig.
Jeg håber ikke, det er Folketinget, der er ved at blive helt opdateret her; så er der noget, der kommer bag på mig i hvert fald.
Jeg ville egentlig gerne spørgeren taleren om noget.
Jeg synes, det var en meget saglig tale, der blev holdt, for så vidt angår minimumsstraffe.
Noget af det, der også kan være uhensigtsmæssig indblanding i domstolenes vurderinger, er jo spørgsmålet om dobbeltstraf, som er meget aktuelt i øjeblikket.
Jeg har så også læst noget, jeg var mindre enig i, da jeg læste videre på ordførerens partileders facebookside, om det samme.
Derfor vil jeg bare høre, hvor Nye Borgerlige egentlig står, når det kommer til dobbeltstraf vedrørende kriminalitet begået ved et arrangement, der har med coronakritik at gøre, eksempelvis kritik af magthavernes håndtering af situationen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-23:
Jeg kan godt referere, hvad der står på min side, men jeg må ærligt indrømme, at jeg ikke lige har læst så grundigt, hvad der står på min partileders.
Den skal jeg nok lige gå hjem og læse helt præcist igen, altså hvad forskellene er.
Så kan spørgeren konkretisere helt præcist, hvad forskellen er?
Jeg vil meget gerne svare og også svare helt præcist, men kan spørgeren måske helt konkret sige, hvad forskellen på det, som jeg har skrevet, og det, som min partileder har skrevet, er?
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-23:
Nu er det så begge skærme, hvor der står, at vi bliver opdateret.
Jeg håber ikke, det er, fordi der er udskrevet valg eller et eller andet, at vi er i gang med at blive opdateret, men lad det nu ligge.
Det, jeg læste fra ordførerens partileder, var i hvert fald, at der var en større enighed, fornemmede jeg, omkring vurderingen af, at der skulle foreligge dobbeltstraf i den konkrete situation.
Derfor vil jeg bare høre: Hvad er Nye Borgerliges holdning til dobbeltstraf for kriminalitet begået ved et arrangement med coronakritik, eksempelvis kritik af magthavernes håndtering af den konkrete situation?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-23:
Som jeg forstår det, er der ikke noget, der giver en dobbeltstraf, ved at man kritiserer nogle myndigheder eller noget til en demonstration.
De dobbeltstraffe henviste til vold mod tjenestemænd, som jeg forstår det.
Vi er tilhængere af, at straffen for vold mod tjenestemænd bliver forhøjet, og forhøjet generelt.
Det har vi intet imod.
Jeg kan huske, da den her lov trådte i kraft – jeg mindes, at jeg rejste det – at hovedområdet i loven var, at det skulle være en sikring mod, at folk ikke økonomisk misbrugte de hjælpepakker, der ville komme ud, fordi der skulle udbetales rigtig mange penge rigtig, rigtig hurtigt.
Det var det, det handlede om, og et lille element af det var så det med vold mod tjenestemænd.
Men der står jo ikke noget om, at man skal have dobbeltstraf, fordi man ytrer sig i en tale eller noget andet, og det mindes jeg heller ikke – jeg har som sagt ikke læst domsudskriften, og jeg ved faktisk ikke, om hele domsudskriften overhovedet er kommet endnu – var det, der lå til grund for den dom.
Det var de handlinger, der var bagefter, og som så hørte under den anden paragraf, nemlig om vold mod tjenestemænd.
Nick Hækkerup (S), 2021-03-23:
Tak, formand, og tak for debatten, som vel kan opsummeres i, at vi som samfund over de sidste mange år har bevæget os væk fra minimumsstraffe.
Alene i perioden fra 1961 til 2004 er der ophævet 15 minimumsstraffe i straffeloven, og det betyder, at vi i dag står i en situation, hvor vi har tre paragraffer tilbage, som indeholder minimumsstraffe, og nogle har i dag sagt to, og andre har budt på lidt flere.
Den ene er § 112, hvor der, hvis man slår et statsoverhoved ihjel, så er en minimumsstraf på 6 år, den anden er, som det bl.a. blev nævnt af hr. Peter Skaarup i nogle spørgsmål, våbenlovgivningens § 192 a, stk. 1, hvor der er en minimumsstraf på 2 år, og endelig er der den, som de fleste jo refererer til og kender, nemlig den klassiske manddrabsparagraf, § 237, hvor der er en minimumsstraf på 5 år.
Men tendensen og retsudviklingen har været, at man går væk fra minimumsstraffe, og hvorfor det?
Det er selvfølgelig, fordi der fra Folketingets side er et behov for at signalere, hvor hård straffen skal være, og det kan man gøre med strafferammen, og det har ikke været noget særlig effektivt middel, men man kan gøre det ved i bemærkningerne at sige, hvad vi forventer at normalstraffen er.
På den måde opnår man dels at få et strafniveau, som man gerne vil have, dels at domstolene kan tage hensyn til de konkrete omstændigheder, som der måtte være i sagen, hvilket jo fuldt ud er rimeligt.
Men vi står, kan man sige, altså tilbage med en situation, hvor vi har en strafferamme, som i en række tilfælde ikke bliver udnyttet fuldt og helt.
Og det er jo også derfor, vi i bred, bred enighed, nemlig i vores aftale om politi og anklagemyndighed, har sagt, at vi simpelt hen skal have en uafhængig undersøgelse af forholdet mellem strafferammerne og strafniveauet og ikke mindst lovgivers anvisning af strafudmålingen, altså for at få afdækket, om det, som vi antager, nemlig at domstolene faktisk er ret lydhøre over for, hvad Folketinget siger, også passer i virkeligheden.
Det tror jeg er en klog enighed, vi har nået i aftalen, og jeg glæder mig til at se resultatet af den undersøgelse.
Men tak for debatten.
Peter Skaarup (DF), 2021-03-23:
Jeg takker selvfølgelig for, at vi står fast på, at der bliver en uafhængig undersøgelse af forholdet mellem strafferammerne og de udmålte straffe.
Men jeg kunne bare godt lige tænke mig at anholde det, som ministeren siger, om, at minimumsstraffe er på vej ud.
Er det i virkeligheden ikke snarere tværtimod?
Jeg tror faktisk, det var den gode gamle hr. Villy Søvndal, der nu frister en lidt anden politisk tilværelse, der slog et hul ind i muren i forhold til minimumsstraffe for besiddelse af skydevåben på grund af bandekriminalitet.
Det byggede Dansk Folkeparti jo for nogle år siden sammen med den tidligere regering oveni, hvor vi forhøjede dem fra 1 års fængsel, som det oprindelig var, til 2 års fængsel.
Det har sendt et meget markant og godt signal – det er i hvert fald det, jeg får at vide fra forskellige politifolks side – til nogle af de bandekriminelle, altså at det har en effektiv virkning.
Så er det bare, jeg spørger justitsministeren: Hvorfra kommer det så, at justitsministeren siger, at det er på vej ud?
Tværtimod har vi jo fået flere minimumsstraffe med de to initiativer, jeg her nævner.
Nick Hækkerup (S), 2021-03-23:
Jeg prøvede også at sige i min tale, at i perioden fra 1961 til 2004, hvilket dog er en relativt lang periode, er erfaringen altså, at minimumsstraffe er ophævet.
Jeg tror faktisk – det kan godt være, at jeg tager fejl, men sådan som jeg erindrer det – hvis vi går tilbage til Danske Lov, og jeg ved godt, det sådan er meget langt tilbage, at hovedreglen var, at man sagde, hvad straffølgen af den konkrete overtrædelse er.
Peter Skaarup (DF), 2021-03-23:
Jo, men ikke desto mindre er det jo, når man diskuterer sådan noget, ret afgørende, hvad der er sket inden for de seneste år
Og det er mit klare indtryk her fra folketingsarbejdet og fra Folketingets Retsudvalg, at vi i de seneste år har revet os selv i håret over nogle af de strafferammer, hvor vi egentlig har syntes, at vi sendte et godt signal, eksempelvis med 8 år og 12 år for voldtægt ved skærpende omstændigheder, og hvor man i dag giver nede omkring de 3 års fængsel.
Der har vi revet os selv i håret over, at man ikke dømmer efter de strafferammer, og så er det jo meget godt at bruge det værn, som minimumsstraffene inden for de seneste år faktisk har været, fordi vi dermed har sendt et signal.
Ja, ja, og det er jo måske så muligheden, men det er i hvert fald vigtigt, at vi siger til domstolene, hvad de skal dømme.
For de kan ikke altid selv finde ud af det.
Nick Hækkerup (S), 2021-03-23:
Det lyder jo her på kanten til afslutningen af den her udmærkede forespørgselsdebat, som om vi nærmer os hinanden, idet jeg hører en anerkendelse af, at hvis bemærkningerne om strafniveauet i lovgivningen er et virksomt middel, så er det en fornuftig vej at gå.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-03-23:
Det er altid klogt, synes jeg, også at få en evaluering ind, når det handler om sådan nogle ting, som man laver her, faktisk også når det har en principiel karakter.
Så jeg vil egentlig høre Enhedslisten, om man vil være med på et andet forslag, hvor man laver sådan en revisionsklausul på det her, hvilket kunne være 1 år frem eller 2 år frem, for trods alt at få kigget på, om det så har haft den ønskede effekt.
Kunne det så være noget, man kunne bakke om op?
Susanne Zimmer (UFG), 2021-03-23:
Tak til ordføreren.
Vil ordføreren bakke op om at få lavet et analysearbejde af de økonomiske incitamenter i forhold til at få flere folk på cykel for at spare sundhedsomkostninger, eller er det også helt udelukket?
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-03-23:
Det er jo sådan – nu kommer jeg til at gentage mig selv – at vi vedtog, at der skulle udarbejdes en national cykelstrategi, hvor det bl.a. fremgår, at strategien skal behandle det store potentiale for CO 2 -reduktion på transporten, men jo også kigge på, hvor der er andre incitamenter i forhold til at øge cykeltrafikken.
Så det vil vi jo gøre i forbindelse med det.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-03-23:
Så det vil sige, at hvis vi i forbindelse med cykelinfrastrukturen kommer frem til, at det her kunne være et godt håndtag, så vil ordføreren godt bakke op om det?
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-03-23:
Så vil ordføreren kigge på det sammen med alle de andre gode forslag, der sikkert også kommer i forbindelse med den nationale cykelstrategi.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-23:
Nye Borgerlige er et parti, der godt kan lide decentralisering, og jeg undrer mig lidt over det her forslag, for hvis der er nogle kommuner derude, der synes, det er en god idé, synes jeg sådan set bare, de skal køre løs med det.
Så nævner man, at der er et forsøg ovre i Randers, som har gjort det.
Jeg ved, at ordføreren efterlyser sådan nogle analyser på det.
Så der er ikke nogen grund til at sætte et stort analysearbejde i gang herinde centralt fra, hvis der rent faktisk er nogle kommuner, der har erfaring med det, for så kan man jo trække på de erfaringer derfra.
Men som jeg ser det, har Randers Kommune gjort det, og hvis de er glade for det, skal de da gøre det.
Det er vores holdning til det.
Men at skulle ordne det centralt støtter vi ikke.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-03-23:
Nu er det så bare sådan, at i Københavns Kommune siger man, at det ikke er muligt.
Så vil ordføreren være interesseret i at se på, hvad det så er, der gør, at det ikke bare er ligetil at gøre for Københavns Kommune?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-23:
Det er nok, fordi de ikke vil betale for det, tror jeg.
Det vil bare være mit bud.
Og jeg kan godt forstå, det ikke er så ligetil, hvis ikke man selv vil betale regningen.
Det kan godt være, det handler om, at Københavns Kommune hellere vil have, at statskassen skal betale regningen, end at de selv skal betale regningen.
Men ordføreren kan jo tage kontakt til Københavns Kommune og spørge, om det er det, der er problemet.
Malte Larsen (S), 2021-03-23:
Det er jo en rigtig god ordning, at der mange steder er reserveret parkeringspladser tæt på indgangen til indkøbscentre, forretninger, offentlige institutioner til folk med et fysisk handicap.
Sådan er det jo desværre ikke altid, og derfor fremsætter vi første del af dette lovforslag.
Anden del af lovforslaget handler om, at der ofte er ubetalte parkeringsafgifter for ulovlig parkering langs statsvejnettet.
Det forsøger vi med dette lovforslag at ændre ved at øge incitamenterne til at betale hurtigt.
Med lovforslaget indføres en bestemmelse om, at også standsning på en parkeringsplads reserveret til handicapparkering pålægges en forhøjet afgift svarende til det dobbelte af normalafgiften.
Ændringen vil komme til at gælde for alle parkeringspladser, der enten via en tavle eller markering på asfalten angiver, at parkeringsbåsen udelukkende må benyttes til standsning og parkering af køretøjer, der er forsynet med en tilladelse hertil.
Anden del af lovforslaget handler så om nedsættelse af parkeringsafgiftens størrelse ved standsning inden for nærmere fastsatte frister ved ulovlig parkering langs statsvejnettet.
Lovforslaget lægger op til, at der indføres differentierede parkeringsafgifter udstedt af Færdselsstyrelsen for ulovlig standsning og parkering for lastbiler og busser på statslige veje.
Med denne nye bestemmelse vil den, der har modtaget en parkeringsafgift, skulle betale en mindre afgift, jo hurtigere en afgift indbetales.
Det er et tiltag for at fremme god betalingsadfærd i forbindelse med parkeringsafgifter ved at fremme chaufførens og køretøjsejerens incitament til hurtigt at betale afgiften.
Siden den 1. januar 2019 har Færdselsstyrelsen varetaget opgaven med parkeringskontrol på statsvejnettet.
Færdselsstyrelsens kontrol er rettet mod danske såvel som udenlandske køretøjer.
I forbindelse med Færdselsstyrelsens kontrol kan det konstateres, at der er en udfordring med at inddrive parkeringsafgifter, som udstedes til udenlandske køretøjer trods motorvejsnettets rastepladser.
Det foreslås derfor, at parkeringsafgiften nedsættes, hvis afgiften betales inden for en nærmere fastsat frist.
Konkret foreslås det, at afgiften vil udgøre 1.530 kr., hvis afgiften betales inden for 6 til 24 dage fra udstedelsen, og 1.020 kr., hvis afgiften betales inden for 5 dage fra udstedelsen.
Der vil således være tale om en nedsættelse af afgiften på henholdsvis 50 og 25 pct. sammenholdt med det almindelige afgiftsniveau på 2.040 kr.
Differentieringen vil gælde for både danske og udenlandske køretøjer.
Hvis andre ulovligt gør brug af dem, falder hammeren hårdere.
Samtidig øger vi sandsynligheden for, at afgifterne for ulovlig parkering langs statsvejnettet reelt også bliver indbetalt af især udenlandske chauffører – alt sammen gode tiltag, som Socialdemokratiet støtter med dette lovforslag.
Jeg skal hilse fra Radikale Venstre og sige, at de også støtter forslaget.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-03-23:
Mange tak til ordføreren for hans fremragende tale i dag.
Jeg er lidt spændt på at høre, om ordføreren rent faktisk mener, at det har en effekt at lave hurtigere betalinger og dermed billigere betalinger for udenlandske chauffører og udenlandske vognmænd – i forhold til den situation, vi har i dag, hvor en meget, meget stor del af regningerne ikke bliver betalt.
Malte Larsen (S), 2021-03-23:
Ja, ellers ville vi jo ikke lave det her.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-03-23:
Mange tak.
Forslagsstillerne vil med beslutningsforslaget sidestille taksten for kørselsgodtgørelse ved anvendelse af cykel med taksten for anvendelse af bil.
Uden at det nødvendigvis kommer som en stor overraskelse for forslagsstillerne, vil jeg gerne herfra meddele, at det kan vi i Det Konservative Folkeparti ikke støtte.
Det er der naturligvis flere grunde til.
Vi ser meget gerne, at folk, for hvem det kan lade sig gøre, vælger cyklen.
Kørselsgodtgørelse derimod er jo noget, man får for at afholde nogle udgifter.
Udgifterne til at holde og bruge en cykel er alt andet lige noget lavere, end de er ved brug af bil.
Min udmærkede kollega fra Venstre fortalte tidligere om, hvad udgifterne er til bil, og det er rigtigt, hvorimod der til cykel er lidt dæk og lidt olie, og det er jo nogle helt, helt andre udgifter, der er forbundet med det.
Med det her forslag ønsker man rent faktisk at give et tilskud til de udgifter, der ikke er nogen, der har.
Det synes vi er en lille smule skævt.
For det andet har vi jo lige for mindre end en måned siden her i Folketingssalen vedtaget, at der skal udarbejdes en ny national cykelstrategi, hvor det bl.a. fremgår, at strategien skal behandle det store potentiale for CO 2 -reduktion fra transporten, ved at flere skal anspores til at tage cyklen frem for bilen – en strategi, som vi i Det Konservative Folkeparti støttede at få udarbejdet, og som forslagsstillerne til dette forslag jo også støttede.
Derfor mener jeg, at vi burde afvente, hvad den samlede strategi peger på, inden vi begynder at vedtage beslutningsforslag, der kan kortslutte det arbejde, som vi sammen har sat i gang.
For det sidste mener vi ikke, at man skal give folk cool cash, ovenikøbet skattefrit, for at adfærdsregulere folk til at vælge en cykel frem for alle mulige andre transportmidler.
Med de ord kan jeg konkludere, at vi altså ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Mange tak.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-03-23:
Dette beslutningsforslag ønsker at sidestille taksten for skattefri kørselsgodtgørelse ved anvendelse af arbejdsrelateret brug af cykel med taksten for bilkørsel.
Desuden ønskes der en analyse af, hvilke yderligere skattemæssige initiativer der vil kunne fremme cyklismen i Danmark.
Cyklisme ligger Enhedslistens hjerte meget nært, og vi er rigtig stolte over, at det lykkedes os at få afsat 520 mio. kr. på dette års finanslov til flere cykelstier, men det slutter absolut ikke her.
Vi vil have skabt en dansk cykelinfrastruktur i absolut verdensklasse.
Derfor vil vi også gå til de kommende infrastrukturforhandlinger med et krav om, at der afsættes 10 mia. kr. over de næste 10 år til flere cykelstier over hele landet.
Reglerne om befordringsfradrag er i dag meget tekniske og komplicerede, ligesom befordringsfradraget medvirker til, at der bliver kørt mere og længere i bil.
Det skaber trængsel og er samtidig til skade for klimaet.
Det er Enhedslistens opfattelse, at der helt generelt bør foretages en større gennemgang af reglerne.
Når vi ser på reglerne, som de er i dag, sker der i høj grad en overkompensation ved reglerne om skattefri kørselsgodtgørelse, og så er spørgsmålet jo, om Enhedslisten, når vi har nogle regler, der egentlig burde gennemses, og som i forvejen overkompenserer nogle pendlere, kan støtte en yderligere udbygning af de her regler i forhold til et jo ellers ædelt formål: at fremme cyklisme.
Forslaget her vil kunne føre til, at folk, der i dag modtager det skattefri kørselsfradrag, fortsat vil modtage den samme takst, bare for at cykle, hvilket også kan gøre forslaget relevant for folk, der pendler over lidt større afstande på cykel.
Det sidste punkt er sådan set også indeholdt i beslutningsforslaget, da forslagsstillerne jo foreslår en analyse af, hvilke yderligere skattemæssige initiativer der vil kunne fremme cyklisme i Danmark.
Vi synes dog fra Enhedslistens side, at det også er relevant at kigge på den overkompensation, som bilister i dag kan få ved f.eks. at vælge skattefri kørselsgodtgørelse frem for det almindelige befordringsfradrag.
Med de bemærkninger kan Enhedslisten støtte forslaget.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-03-23:
Det ville jo være rigtig fint, for så får vi flere redskaber i værktøjskassen og kan se på, hvad det er, der kan betale sig bedst.
Så det er jeg glad for.
I forhold til finansiering af cykling kan man sige, at det jo er rigtigt, at hvis man hæver cykelkørselsgodtgørelsestaksten til at være på niveau med taksten for bilkørsel, kommer man til at betale noget ekstra.
Men man kunne også vende det om og sige, at hver gang der er en, der kører 1 km i bil i stedet for at køre på cykel, koster det 8 kr. i samfundsomkostninger og sundhedsomkostninger.
Er det ikke en stor pris at betale, hvis man holder de to ting op imod hinanden?
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-03-23:
Nu er jeg glad for, at ordføreren hørte, at vi sådan set er interesserede i, at der bliver lavet en eller anden form for analysearbejde for at se på, hvad vi kan gøre for at fremme cyklisme i Danmark.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at lige netop med kørselsgodtgørelsen, når man kører i arbejdstiden, bliver man jo kompenseret for den udgift, man har, altså den enkelte person, så derfor synes jeg ikke, at vi skal til at blande det sammen.
Men vi er rigtig positive over for, at der er andre ting, man kan se på, og andre tiltag, der kan tages på området.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-03-23:
Tak til ordføreren.
Ordføreren har helt ret; jeg ser det som en god mulighed at prøve at lave et forsøg og se, hvordan det virker.
Og med hensyn til om folk snyder eller ej, tænker jeg, at vi jo snakker om arbejdspladser.
Der er jo ikke tale om sådan en eller anden stor masse, hvor man ikke forbindelse med hinanden.
Så jeg er meget positiv over for at lave sådan et forsøg.
I forhold til at få lavet et analysearbejde om, hvilke andre økonomiske incitamenter der kunne være, hvad mener ordføreren om det?