runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
Som jeg sagde før, kan det være en studieopholdstilladelse, så skal man bare selv betale sin uddannelse, eller det kan være på beløbsordningen, og så skal man tjene mere end ca. 430.000 kr. om året.
Der er også noget, der hedder positivlisten, som gælder, i forhold til hvis man har en uddannelse, som vi efterspørger, og det kan være ingeniør, sygeplejerske, læge eller it-supporter.
Det kan også være, fordi man har fast tilknytning til arbejdsmarkedet, men det kræver, at man har haft beskæftigelse i 2 år.
Det er klart, at jo flere flygtninge, der kommer i arbejde og forsørger sig selv – det er jo statistik – jo flere vil også have mulighed for at leve op til de her erhvervsordninger, det giver sig selv, men så er deres opholdsgrundlag ikke mere knyttet til, at de er flygtninge, så er det knyttet til, at de er en del af det danske arbejdsmarked.
Og jeg synes altså ikke, at vi skal tude over, at det heldigvis ser ud til, at beskæftigelsestallene for flygtninge og familiesammenførte går i den rigtige retning.
Særlig for kvinderne har vi set en positiv udvikling.
Jeg medgiver, at glasset stadig væk er halvtomt, men det er dog værd at glæde sig over en positiv udvikling.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-08:
Formålet med uddannelsen er jo, som jeg forstår ministeren, at folk efterfølgende skal komme i varig, fast beskæftigelse.
Hvis flygtninge kommer i varig beskæftigelse og er det i to år, kan de, sådan som jeg forstår ministeren, søge, selv om de får midlertidig opholdstilladelse, om at være her, så længe de er i beskæftigelse.
Vil det ikke med ministerens ord også betyde, at der vil være flere, der vil kunne blive i Danmark?
Marie Krarup (DF), 2021-04-08:
Det ville alt sammen være rigtigt, hvis det var sådan, at man rent faktisk blev sendt hjem, i det øjeblik der var mulighed for det.
Men det er sådan, at hvis man er i lønnet arbejde, kan man få udsat sin hjemsendelse.
Det er det, der er problemet.
Så derfor er det her er en svækkelse af udlændingepolitikken, som Det Konservative Folkeparti ikke burde stemme for.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-08:
Jamen jeg sagde jo netop i min ordførertale, at den del af Socialdemokratiets politik, hvor man gør det nemmere at blive i Danmark, såfremt man har arbejde, er vi lodret imod.
Men det ændrer jo ikke på det grundlæggende, at mens man er i Danmark, skal man arbejde, man skal bidrage, man skal dygtiggøre sig, og derefter skal man tilbage til sit hjemland.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-08:
Tak, formand.
Jeg skal starte med at sige, at Nye Borgerlige ikke kan støtte forslaget.
Vi mener grundlæggende, at uddannelsen burde ligegyldiggøres, vi skal ikke tage imod flygtninge her i Danmark, og derfor vil uddannelsen også være overflødig.
Tilmed er vi meget, meget bekymrede over, at det her er en glidebane, for vi ved, at regeringen med deres parlamentariske grundlag ikke ønsker at sende de her mennesker hjem reelt set, for ellers ville man ikke have vedtaget en lovgivning, der gjorde, at de kunne blive, så længe de var i arbejde.
Og det er trist at se, at der er partier, der lægger stemmer til at forbedre en ordning, som gør, at der vil være flere af dem, som vil blive og forblive i landet.
Så kan det godt være, at Konservative siger, at det her enkelte lovforslag ikke ændrer noget.
Nej, men konsekvensen – konsekvensen – af lovgivningen er, at det bliver lettere for folk at blive i landet.
Og vi ved jo ud fra historien, at bliver de i længere tid i landet, kommer de ikke hjem igen.
Så Nye Borgerlige kan absolut ikke på nogen måder støtte dette forslag.
Henrik Dahl (LA), 2021-04-08:
Tak for ordet.
I lighed med Venstre og Konservative Folkeparti mener vi ikke, at det her lovforslag svækker det princip om midlertidighed, som lå bag det såkaldte paradigmeskifte, som trådte i kraft, mens vi var i en fælles regering.
Og når det her princip om midlertidighed ikke bliver svækket, synes vi, at det er en fordel, at man gør sig selv nyttig i den midlertidige periode, hvor man er i Danmark, og derfor bakker vi lovforslaget op.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
Derved var der skabt det, som jeg i en anden sammenhæng har kaldt en lille perle i dansk integrationspolitik.
Det har jeg kaldt den, fordi den har givet og fordi den fortsat giver mulighed for, at flere flygtninge kommer i gang med et ærligt arbejde.
For der er trods navnet tale om en fuldstændig regulær ansættelse på elevløn.
Man kommer ud på en arbejdsplads, møder danskere, lærer mere dansk, får et større kendskab til landets normer og vores værdier, og på den måde udgør integrationsgrunduddannelsen en trædesten både til det danske arbejdsmarked og til at kunne fungere i det danske samfund.
Med ordningen er de ansatte sikret en løn, der er aftalt i overenskomster, men som altså ligger på niveau med elever og lærlinges, og der er også egentlige rettigheder til uddannelse, f.eks. igennem amu-systemet, og alt det er en del af forløbet.
Indtil nu har ordningen kun omfattet dem, der har været i landet i op til 5 år.
Det er forventningen, at det vil øge målgruppen, som pr. 31. december 2019 udgjorde omkring 8.500 personer, til i alt 12.100 personer.
Jeg er glad for, at vi sammen med fagbevægelsen og arbejdsgiverforeningerne før jul fik lavet den her trepartsaftale på trods af en pandemi og travlhed med meget andet.
Jeg er glad for, at det lykkedes os at få lavet aftalen og styrke ordningen, og jeg er som sagt også glad for, at der i dag lyder til at være en bred opbakning til lovforslaget, som jo implementerer den her trepartsaftale, som igen er en udløber af en finanslovsaftale, som regeringen har indgået med Enhedslisten, SF, Radikale og Alternativet for over et år siden.
Tak for ordet.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-08:
Tak, og tak til ministeren.
Vi er jo rigtig glade for lovforslaget, som det står separat her.
Men som jeg også sagde fra talerstolen, er jeg bekymret over den anden lovgivning, som Socialdemokratiet har indført, og som netop gør det nemmere at blive i Danmark, hvis man som flygtning har et arbejde.
Kan ministeren garantere, at den anden lovgivning, hvis det er sådan, at man bevæger sig fra en igu og over i arbejdsmarkedet, rent faktisk ikke gør, at der er nogle, som kan blive, som ministeren ellers ville have hjemsendt?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
Folk, der kommer hertil som flygtninge, får jo en midlertidig opholdstilladelse.
Når den skal fornys, søger man om at få den fornyet, og så foretager myndighederne en ny vurdering af, hvorvidt man har brug for beskyttelse.
Hvis de vurderer, at man ikke har brug for beskyttelse, bliver det automatisk påklaget til Flygtningenævnet, og hvis de stadfæster den afgørelse, bliver opholdstilladelsen ikke forlænget, og så har man ikke nogen opholdstilladelse.
Men så har man jo mulighed for at søge en ny.
Der er jo mange forskellige opholdstilladelser.
Indtil videre er der ikke nogen flygtninge, der har benyttet sig af den ordning.
Jeg ved ikke, om der er nogen flygtninge, der har benyttet sig af beløbsordningen eller positivlisten, men det kan vi jo undersøge.
Det er jo nogle langt større ordninger end den her nye erhvervsordning.
Men det kræver, at man lever op til betingelserne.
Men det er der også nogle flygtninge, der har et helt almindeligt arbejde, der gør, heldigvis.
Jette Gottlieb (EL), 2021-04-08:
Jeg vil bare spørge, om ministeren lagde mærke til den lille pointe, der handlede om, at det offentlige måske ikke er alt for gode til at lave igu-aftaler, og om det er noget, ministeren vil kigge på i praksis.
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
Jeg bemærkede godt den lille pointe, for når det handler om den her ordning, så er det private arbejdsmarked faktisk bedre til at få oprettet de her uddannelsespladser, end det offentlige arbejdsmarked har været, og jeg har selvfølgelig også været optaget af, at vi både som stat, regioner og kommuner benytter os af integrationsgrunduddannelsen, og jeg tror, at der særlig dér er et større potentiale.
Jeg vil så sige, at når man kigger ned i statistikkerne, kan man se, at det er blevet markant bedre.
Der er markant flere kvinder i fag, som typisk vil være i den offentlige sektor, som har benyttet sig af i igu-aftalen, men det tog et stykke tid at få løbet i gang, hvor det på det private arbejdsmarked gik ret hurtigt med at få ordningen i gang.
Jette Gottlieb (EL), 2021-04-08:
Er det en statistik, som vi kan få del i?
For så vil jeg da meget gerne se dem.
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
Og jeg vil da opfordre alle til, hvis de deltager i forhandlingerne og i andre sammenhænge, lige at huske at spørge de offentlige myndigheder, om de husker, at den her ordning findes, for den er god.
Og jeg synes jo, det er lidt pinligt for os som politikere, at det faktisk er den offentlige sektor, der har haltet bagefter.
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-08:
Det kommer den ikke til at blive vedtaget med et afsnit om, og det vidste fru Marie Krarup sikkert udmærket.
Men det skyldes jo det faktum, at vi ikke går enegang her i forhold til resten af vores allierede i Europa og USA.
Det ville vi gøre, hvis vi begyndte at tvangsudsende til Syrien ved at lave en samarbejdsaftale med Assad, fordi det ville af Assad blive udlagt, som om vi anerkendte ham, så han både internt i Syrien og eksternt over for andre lande ville udlægge det, som om han var den legitime sejrherre i den syriske borgerkrig, og det er altså ikke regeringens rolle at udråbe sejrherren i den forbindelse.
Derfor kommer vi ikke til at lave sådan aftale.
Vi deler jo intentionen om, at folk, der ikke længere har et beskyttelsesbehov, skal tilbage – aktuelt drejer det sig om folk, der kommer fra Damaskusregionen – men det, man jo kan sige der på bundlinjen er det afgørende i den forbindelse, er, at de, der nægter at rejse frivilligt, når de får inddraget deres opholdstilladelse, må bo på et udrejsecenter, indtil det er muligt at få dem udsendt eller de selv rejser hjem.
Det vigtige er jo at få stoppet det, at de optjener tilknytning til Danmark og dermed så at sige kan vente sig til et ophold.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-08:
Jeg hører tit Enhedslisten sige det der med, at de bliver sendt hjem til død og ødelæggelse, at systemet tager dem, og at de bliver tortureret og alt muligt.
Hvor mange konkrete eksempler har Enhedslisten på, at folk, der er rejst hjem til Syrien, er blevet taget af systemet, er blevet tortureret og dræbt?
Rosa Lund (EL), 2021-04-08:
Jamen altså, vi håber jo ikke, at der er nogen eksempler.
De sager, vi taler om, er jo de sager lige nu, hvor folk får frataget deres opholdsgrundlag, og hvor de siger, at de er forfulgte, og vurderer, at det ikke er sikkert for dem at være i Syrien.
De rejser jo netop ikke tilbage, fordi der ikke er sikkert; derfor er de jo ikke rejst tilbage.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-08:
Nej, jeg kan da godt forstå, at de helst vil blive i Danmark, men det er bare ikke altid, at folk kan det.
Jeg kan da godt forstå, at de kæmper med næb og kløer for at blive, og det, at folk så siger, at det er usikkert, og at de frygter det ene og det andet, kan man da ikke fortænke dem i.
Men jeg spørger til de mennesker, som er rejst tilbage, de der 137 mennesker, som er rejst tilbage.
Altså, hvad er det for et erfaringsgrundlag i forhold til de mennesker, der er rejst tilbage, som gør, at man siger, at det er usikkert at rejse tilbage?
Altså, jeg hører en masse floskler om, at det tror man, at det mener man.
Men den konkrete vurdering af, hvad der er sket for de mennesker, der er rejst tilbage, er jo ikke en del af det, som Enhedslisten står og siger.
Rosa Lund (EL), 2021-04-08:
Og det er egentlig det, vi er modstandere af i Enhedslisten.
Vi har sådan set ikke noget imod, at folk rejser tilbage til det land, de er flygtet fra, og derfor er vi også store tilhængere af repatrieringsordningen.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-08:
Tak, hr. formand.
Jeg skal prøve at gøre det her kort.
Vi synes, det er et rigtig fint lovforslag.
Det giver god mening, at det fremover er Hjemrejsestyrelsen, der skal rådgive afviste asylansøgere om hjemrejse.
Vi synes også, som jeg nævnte før, at regeringens tiltag for at få visse flygtninge tilbage til Damaskusområdet er rigtig fint; når der er fred i hjemlandet, skal man selvfølgelig hjem igen.
For os Konservative er emnet hjemrejse en fuldstændig topprioritet.
Vi synes også, det er fint, at man gør mere for at få sendt flere hjem, men hvad vi også gerne så – og det kan ministeren måske gøre – er, at man registrerer eller i hvert fald er bedre til at registrere nogle af dem, der rejser ud af landet uden at oplyse, at de har forladt Danmark.
Der er desværre for mange, der stadig væk går under jorden, måske rejser til Tyskland eller andre lande og så lever der.
Vi er nødt til at have bedre styr på, hvor folk egentlig er henne.
Så som sagt er der rigtig mange gode tiltag her.
Det sagt, er det, som jeg også nævnte for ordføreren fra Socialdemokratiet, jo ikke i orden, når man så kigger på nogle af de andre situationer i forhold til hjemrejse.
Kærshovedgård har jeg nævnt; der et hul i hegnet, og jeg håber, ministeren, når han kommer på talerstolen, kan fortælle mig, om der stadig væk er hul i hegnet, og fortælle om computersystemet, der ikke virker, og om Mohamed Geele, den såkaldte øksemand, som prøvede at slå Kurt Westergaard ihjel, og som stadig væk ikke er hjemsendt, på trods af at det lykkedes for os at få Said Mansour hjemsendt.
Så der er rigtig meget i den virkelige verden at gå i gang med.
Det sagt, er lovforslaget, som det ligger her, rigtig fint.
Vi håber, det kan få rettet op på nogle af de andre kritikpunkter, jeg er kommet med.
Vi bakker op om lovforslaget, som det foreligger her.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-08:
Vores sædvanlige ordfører kunne ikke være her i dag, så jeg har lovet lige at sige et par ord til det her.
Det er jo et stort lovforslag, og der er en masse forskellige ting iblandt, og noget af det mener vi faktisk er positivt i det, og så er der også noget, som vi ikke er store tilhængere af.
Vi mener, at det her potentielt kan være endnu en lappeløsning, som ikke løser de ting, som man gerne vil løse, i forhold til at der rent faktisk sker en større hjemsendelse ved det.
Jeg vil godt lige slå ned på et af de punkter, som jeg faktisk synes er ganske fornuftige, f.eks. det punkt med, at man kan afbryde straffuldbyrdelsen, hvis man synes, at man kan sende folk hjem.
Det synes vi faktisk er ganske, ganske positivt.
Så hvis det lykkes SF at dele det her lovforslag op, vil der helt sikkert også være elementer herfra, som vi kan støtte i det lovforslag.
Henrik Dahl (LA), 2021-04-08:
Helt tilbage i 2002 skrev jeg et bidrag til en antologi, som handlede om det indvandringsproblem, som et stort flertal i Danmark på det tidspunkt efterhånden godt kunne se var på vej ud af kontrol, og i det bidrag står der bl.a., at spørgsmålet om at rejse ud af Danmark bør længere op på hele indvandringsdagsorden, f.eks. i de tilfælde, hvor man har boet her i en længere årrække og fundet ud af, at det ikke lige er sagen at leve i en sekulær retsstat eller i et land, hvor man skal forsørge sig selv.
Og alt godt kommer jo til den, der venter.
For det her lovforslag er jo et hjørne af problemstillingen, altså de sager, hvor man ikke har grundlag for at opholde sig i Danmark, og hvor man derfor selvfølgelig så bør forlade landet.
Men selve det, at vi får sat udrejse mere på dagsordenen, er meget, meget positivt og et skridt i den rigtige retning.
Det er jo ikke de sager, hvor udvandringen fra et eller andet land til Danmark har været en fiasko og man bør rejse hjem til sit eget land, som er mere kongenialt, men det drejer sig om mennesker, som ikke har noget grundlag for at være her, og som ikke skal kunne opnå et grundlag for det gennem omgåelse eller fiksfakserier af den ene og den anden slags.
Det trækker alt sammen i den rigtige retning, og derfor støtter Liberal Alliance lovforslaget.
Tak for ordet.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-08:
Tak til ministeren, og ministeren kan næsten gætte sig til, hvad jeg vil spørge om; det er selvfølgelig, om der stadig væk er hul i hegnet ved Kærshovedgård, eller om der er kommet styr på det, og derudover selvfølgelig også, om ministeren synes, det er fair at udråbe sig selv som udvandringsminister, når man kan se, at der er massive problemer omkring Kærshovedgård med Mohamed Geele, der stadig væk sidder i Danmark, og med beboere rundtomkring, hvor af dem ifølge B.T. har brugt 150.000 kr. på at købe hund og på at sikre sin ejendom, fordi de her beboere på Kærshovedgård kan vandre ud af et hul i hegnet og stadig væk er i Danmark i stedet for at være blevet sendt hjem.
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
Der er ikke hul i hegnet.
Det blev selvfølgelig lappet, straks det blev opdaget.
Kærshovedgård er jo ikke et fængsel, så de mennesker, der bor der, kan egentlig bare gå frit ud og ind ad porten.
Men det er vigtigt at have et hegn rundt om centeret, dels for at kunne kontrollere opholdspligten, dels fordi det ikke er et sted, hvor uvedkommende bare skal vælte ind og ud.
Der er også nogle af dem, der bor på Kærshovedgård, der har kontakter ude i det danske samfund, som vi ikke ønsker skal rende rundt inde på Kærshovedgård.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-08:
Så kunne vi jo så også læse i, jeg kan ikke huske, om det var i Politiken eller i Jyllands-Posten her i påsken, at rekordfå inden for de sidste par år netop er rejst hjem, også blandt afviste asylansøgere.
Det er altså, vil jeg mene, på trods af corona.
Så vil ministeren stadig væk mene, at det er i orden at udnævne sig selv som udvandringsminister, når der faktisk er rekordfå, der er udrejst af Danmark?
Birgitte Vind (S), 2021-04-08:
Med den lov, vi behandler i dag, lægges der op til, at medarbejderne skal tænkes ind og skal have meget mere at skulle have sagt, i forhold til hvordan vi tilrettelægger hjælpen.
Så der vil helt klart kunne komme en anden styring.
Den medarbejder, som har givet mig det her eksempel, siger f.eks.: Bare det her ikke stod så firkantet på mit papir, for jeg bliver målt og vejet på, om jeg passer min tid, og om borgeren har fået leveret lige præcis det, der står på det her stykke papir.
Men jeg ved, at der er brug noget andet her i dag og noget andet i morgen, så hvis jeg bare havde den frihed.
Men den ansatte er jo hunderæd for at stikke uden for rammerne, så vi skal have fjernet de rammer, der gør, at de ansatte ikke kan tænke selv og få lov til at få deres faglighed til at udfolde sig.
Jeg kan høre, man er meget optaget af det der med at kunne klage.
Altså, hvis borgerne får mulighed for at blive taget meget mere med på råd i tilrettelæggelsen af ældreplejen, så er det da klart, at der vil være større tilfredshed.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-08:
Tak for ordet.
Og som serviceoplysning kan jeg sige, at nu kan man så stille spørgsmål til Radikale, hvis man har lyst til det i forhold til det, der var nævnt i starten.
Men det, der jo her er tale om, er en ny hovedlov for den situation, hvor en udlænding får en afgørelse om, at der ikke længere er opholdsgrundlag for den pågældende udlænding i Danmark, og at der derfor må ske udrejse til et hjemland eller tidligere opholdsland.
Får man en afgørelse, der resulterer i, at man ikke længere har ophold, så har det selvfølgelig den konsekvens, at man ikke kan have ophold i Danmark.
Det skal man selvfølgelig efterkomme, og i sidste ende, efter at alle andre indgribende foranstaltninger er anvendt, kan det selvfølgelig også betyde anvendelse af beføjelser.
Den grundintention tror jeg sådan set vi alle sammen står bag og er enige i.
Det, der bare er væsentligt, er, at det skal foregå på en måde, der afspejler basal retssikkerhed.
I forhold til det fremsatte lovforslag her, er meget af det jo kendt stof fra den nuværende udlændingelov, som man så bare rykker over i en ny hjemrejselov.
Og der er også en række nye initiativer i det.
Der er ting, vi bakker op om, men der er også ting, vi ikke bakker op om.
Det ene er det, jeg var inde på tidligere.
Den måde, man i dag strikker meldepligt osv. sammen på, savner simpelt hen sund fornuft, altså at folk skal et bestemt sted hen og angive deres meldepligt.
Det kunne tilrettelægges langt mere fornuftigt, nemlig at man kunne gøre det på en lokal politistation, så man måske kunne passe en uddannelse eller et arbejde, mens vi samtidig sikrede personens tilstedeværelse.
Det ville være sund fornuft.
Der er også lagt op til nye regler om en såkaldt hjemrejsekontrakt.
Hver gang man sådan taler om motivationsfremmende foranstaltninger i forhold til hjemrejse, er det jo primært pisk osv., der bliver anvendt.
Det giver simpelt hen ikke mening.
Og når man står i en fortvivlet situation med en afgørelse, der er gået en imod i første omgang, og man bliver vejledt til ikke at anke den, så presser det en unødigt til ikke at bruge de helt almindelige retsmuligheder, man har.
Så er der også nogle overvejelser i forhold til digital kommunikation, hvilket jo umiddelbart lyder ganske fornuftigt og sympatisk at gå over til.
Men der har været en lang række overvejelser i høringssvarene om, hvordan man så sikrer, at de personer, der kommer hertil, rent faktisk ved, at man skal gå ind på e-Boks, at det står rigtigt formuleret osv., sådan at man er bekendt med, at det har en retsfortabende effekt, hvis ikke man går derind.
Sådan nogle ting skal sikres først, inden man gør det, sådan at man sikrer den fornødne retssikkerhed.
Men selvfølgelig er det jo sådan, at hvis man ikke har et nyt opholdsgrundlag, så har det en retsfølge, og det er den intention, der jo altid er i myndighedsafgørelser.
Men det skal også bero på den fornødne retssikkerhed.
På baggrund af de her problematiske ting stiller Radikale Venstre sig kritisk over for det her lovforslag.
Marie Krarup (DF), 2021-04-08:
Jeg synes ikke, ordføreren kan tale sig ud af det.
Man prøver at have en retorik som Dansk Folkeparti og siger, at regeringen fører en stram udlændingepolitik, men i realiteten handler man på nogle områder, som om man var Radikale Venstre.
Det synes jeg er lidt hult.
Få dog gjort noget ved Kærshovedgård og Lindholm, og få dog sendt folk til Syrien, ligegyldigt om det er Assad eller en anden bandit, der sidder ved magten.
Det drejer sig jo om at forsvare Danmark.
Det er jo lidt lige meget, hvem der sidder ved magten i Syrien.
Det drejer sig om, at regeringen har et ansvar for at føre en stram udlændingepolitik for at forsvare Danmark som dansk.
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-08:
Men det, som vi jo trods alt er flere partier der er enige om, er, at det jo ikke er vores opgave her fra Folketingssalen i Danmark at udråbe en sejrherre i den syriske borgerkrig, og det er mit indtryk, at der er en bred tilslutning til, at det skal vi ikke gøre her i Folketingssalen, og det synes jeg selvfølgelig er positivt.
Men det vigtige er bare, at syrere, der skal hjem, sidder på et udrejsecenter, så de ikke opnår yderligere tilknytning til Danmark.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-08:
Tak for det, og tak for talen.
Mange af de ting, der jo er indeholdt i den her hjemrejselov er velkendte, herunder det, der har med eksempelvis meldepligt at gøre.
Der vil jeg bare høre, om ordføreren ikke synes, det ville være lidt smartere eksempelvis at indrette meldepligten på den måde, at man kunne gøre det på den lokale politistation eller et eller andet, i stedet for at det sådan skal være meget stift fastsat, hvilke steder det skulle være, altså at man kunne skabe en større fleksibilitet, der gjorde, at folk kunne indrette sig smartere og mere fleksibelt, end at det skulle være et bestemt sted, folk skal have deres meldepligt, altså så man på den måde har en mindre indgribende foranstaltning, men opnår samme formål.
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-08:
Jeg synes sådan set bare, at vi skal have tilrettelagt det her på en måde, så folk, der ikke har et lovligt ophold i Danmark, bliver sendt hjem.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-08:
Men det at have en meldepligt er jo for at sikre, at der er en tilstedeværelse af mennesker.
Så kan det være, at man i stedet kan passe et arbejde et andet sted, så man kan lægge nogle skattekroner i Danmark.
Det ville være fornuftigt, at man havde nogle flere, der bidrog til fællesskabet.
Men det, at man har en så rigid måde at indrette sig på med en meldepligt så centralt i stedet for lokalt, mangler da sund fornuft, gør det ikke det?