Signe Munk (SF), 2023-12-14:
I disse dage kan SVM-regeringen fejre 1-årsfødselsdag, og jeg er sikker på, at regeringspartiernes medlemmer i Socialdemokratiet, Moderaterne og Venstre går rundt og klapper hinanden venskabeligt på skulderen og siger: Godt gået, nu har vi taget ansvar for Danmark.
Jeg tænker, at I siger det, fordi jeres regeringsgrundlag jo hedder »Ansvar for Danmark«.
Men ord gør det som bekendt ikke i sig selv, og ser man nærmere på den politik, der bliver ført, er det jo så langt væk fra at tage ansvar for klimakrisen, som man næsten kan komme, for den danske regering tager ikke ansvar for at løse klimakrisen eller bringe Danmark tilstrækkeligt fremad i den grønne omstilling.
Det vidner det her års klimaredegørelse jo klart og tydeligt om.
Opsummerende kan man sige, at regeringen får løst de opgaver, som blev besluttet i sidste folketingsperiode, og ellers bevæger sig behændigt uden om en ny og ambitiøs klimapolitik, og med nærmest kirurgisk præcision undgår regeringen at stille krav til landbruget om at passe bedre på vores klima, vores natur og vores havmiljø.
I klimaredegørelsen har klimaministeren fremhævet regeringens arbejdsprogram for klimaet.
Her fremgår det, hvad regeringen vil tage fat på de næste 3 år.
Man finder bl.a. et genbesøg af aftalen om en grøn skattereform, en udmøntning af omstillingsstøtte til erhvervslivets og afrapportering fra ekspertgruppe om udtagning af lavbundsjorder – alt sammen pligtopgaver fra den tidligere regeringsperiode og fra tidligere klimaaftaler.
Men ret skal selvfølgelig være ret: Der er også nye tiltag i klimaplanen, f.eks. – og hold så fast – status på grøn vejtransport i Danmark og en skovplan.
Det er ualmindelig svært at blive blæst bagover af regeringens klimapolitiske tempo og kampgejst: status på grøn vejtransport og en skovplan.
Det er jo milevidt fra den handlekraft, som regeringen ellers mener de er skabt ud af.
Så vi andre må se måbende til, mens tiden går og opgaverne vokser sig større og større.
Et godt eksempel er jo, at de lavbundsjorder – altså de der CO 2 -holdige jorder, som bliver dyrket i dag – forsvinder i hastigt tempo.
Jorden når ganske enkelt at frigive CO 2 'en til luften, mens regeringen venter på endnu en afrapportering fra ekspertgruppen om udtagning af lavbundsjorder og den grønne ekspertkommission med Michael Svarer i front.
Mens regeringen taler om et nyt klimamål i EU i 2040, er der ikke lavet en troværdig plan for at nå 2025-klimamålet i Danmark, som nogen andre end regeringen selv tør tro på.
Klimarådet er bekymret over regeringens planer, og den grønne tænketank CONCITO har skrevet flere faglige notater, hvor de beskriver de mange usikkerheder.
I Folketinget er vi fem partier, som ikke vil skrive under på regeringens seneste udspil til at nå 2025-klimamålet.
Vi mener kort og godt, at CO 2 -reduktionerne er for små og tiltagene er for usikre.
Det eneste håndfaste element i udspillet er, at SVM-regeringen nu er klar til at hæve dieselafgiften med 50 øre i 2025.
Så en klar besked fra os fem partier, som vi har givet, er, at regeringen må finde flere og mere sikre CO 2 -reduktioner.
Det er jo påfaldende, at der har været radiotavshed, siden vi kom med den besked, og det er altså ikke, fordi der ikke har været ugedage nok at tage af, men i dag skal vi høre fra klimaministeren, at jo, jo, der skal nok komme nye forhandlinger.
Så langt, så godt, men vi har altså også en mailadresse, man kan skrive til, og man kan også bare tage telefonen og ringe, når vi beder om at få noget mere klimahandling.
Kort og godt er tempoet i Danmark jo altså fodslæbende, og så er det jo trods alt godt, at EU findes.
Det er også påfaldende, at klimaministeren flere gange fremhæver effekten af EU's nye kvotesystem, som forventes at give CO 2 -reduktioner på 0,1 mio. t i 2025 og 0,4 mio. t i 2030.
Og det er også positivt, men det er jo netop også klimahandling, der kommer udefra og ikke fra regeringen selv.
Når det kommer til kravene fra EU på klimaområdet, ser det meget sværere ud, for der skal regeringen jo selv til at komme med nogle løsninger.
Og når den ikke kommer synderlig hurtigt ud af startboksen, vokser udfordringerne med at nå EU's klimamål for transport, boliger og landbrug sig bare større.