runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-18:
Tak for det.
Det her forslag ser vi som et angreb på det danske boligmarked og de mange danskere, der drømmer om at få foden indenfor i en andelsbolig.
Hvis vi går med den her idé om at lade andelsboligforeninger frit opdele deres boliger i ejerlejligheder, så er resultatet jo selvfølgelig helt åbenlyst, at der vil være færre andelsboliger, og at det vil være endnu sværere at få adgang til boligmarkedet for helt almindelige danskere.
Andelsboligen er bare noget særligt i Danmark.
Det er jo en boligform, der sikrer, at mennesker uden millionlønninger kan få en ordentlig og en tryg bolig uden at blive ruineret af de skyhøje boligpriser, som jo præger ejerlejlighedsmarkedet, især i de store byer.
Det tror jeg vi alle sammen kender til.
Det er en solidarisk og en dansk måde at eje på, og det er en, som vi i Dansk Folkeparti vil værne om.
Forslaget her er jo endnu et eksempel på en politik, der favoriserer dem, der allerede har, og ignorerer dem, der kæmper for at få en chance.
Og hvem er det så, der står til at vinde på det her forslag?
Jamen det er jo dem, der allerede har en andelsbolig, og som kan score kassen ved at omdanne den til en ejerlejlighed og sælge den til højeste bud.
Og hvem er taberne så i det her forslag?
Jamen det er jo alle de unge og helt almindelige danskere, der står uden for boligmarkedet og bare ønsker at komme til en overkommelig bolig.
Det er jo os som politikere, der har ansvaret for at sikre, at Danmark ikke kun er for dem med penge på lommen og gode forbindelser.
Selvfølgelig er der udfordringer på andelsboligmarkedet.
Det kan være svært at få fat i en andelsbolig, og der er jo eksempler på lukkede netværk, hvor det hele foregår igennem private kontakter.
Men løsningen er altså ikke at smadre hele boligformen; løsningen er at sikre mere gennemsnitlig og bedre adgang til markedet, så flere danskere får glæde af den her boligtype.
At lade andelsboliger omdanne til ejerlejligheder er at tage en vigtig boligmulighed fra folk og gøre markedet endnu mere utilgængeligt, end det i forvejen er.
Det er at forære gevinsten til dem, der allerede er med, og efterlade de andre på perronen.
Så Dansk Folkeparti siger nej til det her angreb på den danske boligtradition, vi siger nej til at udhule andelsboligmarkedet, og vi siger nej til at gøre boliger endnu dyrere og utilgængelige for ganske almindelige danskere.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2025-02-18:
Jeg synes, man endelig skal have lov til at flyve.
Jeg har ikke noget imod, at danskerne flyver.
Jeg har sådan set heller ikke noget imod, at regeringen flyver på arbejde – til EU-topmøder og alt muligt andet.
Men hvis man skal sige, man er en foregangsregering også på klimaområdet, hvis man skal kræve ting af danskerne, hvis man skal lave lovgivning, der gør ondt på danskerne, så må man også engang imellem lave noget, der gør ondt på en selv.
Derfor kan jeg undre mig over, at nogle af de her flyrejser er flyrejser til europæiske hovedstæder, hvor der er masser af daglige forbindelser både frem og tilbage.
Man kan vælge forskellige selskaber, man kan vælge forskellige klasser, der er enormt stor frihed.
Hvorfor er det så sådan, at den her regering ikke skal underkastes det, men selv flyver?
Lars Aagaard (M), 2025-02-18:
Hvor er jeg er glad for at få lov til at svare på, om jeg mener, at det her er en foregangsregering.
Jeg er enormt stolt af den her regering og at være en del af en flertalsregering hen over midten, der laver balancerede, ansvarlige løsninger.
I det ligger også, at en regering skal fungere.
Jeg har intet at udsætte på mine ministerkollegers brug af fly.
Det er en del af det at passe arbejdet, og jeg noterer mig, at det på ingen måde er anderledes end det, der er foregået tidligere, og jeg kan heller ikke se, er det anderledes end det, der sker fra andre regeringers side i Europa.
Så nej, jeg synes, det er en del af en fornuftig verden, at man kan flyve.
Vi har lavet en passagerafgift, der begrænser flyvningen en lillebitte smule, men jo slet ikke gør det umuligt at flyve.
Flyvning vil være en del af verden fremover.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-02-18:
Pointen i de her spørgsmål handler om, at vi politisk sådan set ikke har været uenige.
Vi er blevet smidt ud, på grund at vi ikke passede ind i regeringens billede, og det synes jeg er en ny praksis.
Det tredje spørgsmål kommer som sædvanlig udefra, og her stiller jeg det på vegne af Alma, som er en del af Alternativets ungdom i København.
Hun har et spørgsmål, og det lyder sådan her: Mit navn er Alma.
Jeg er 15 år og går i 9. klasse.
Når jeg åbner mine sociale medier, når jeg læser nyheder, og når jeg snakker med min familie, så handler det tit om Grønland, da Donald Trump har givet udtryk for, at han vil købe Grønland eller tage landet med militær magt.
Jeg ved, at Grønland er en del af rigsfællesskabet, og jeg ved, at grønlandske børn lærer dansk i skolen.
Men i modsætning til grønlandske børn og unge, kender jeg ikke ret meget til Grønland, og jeg kan ikke sige noget som helst på grønlandsk eller fortælle særlig meget om Grønlands historie eller kultur.
Hvis vi skal skabe rigtig lighed i rigsfællesskabet med Grønland og Færøerne, burde vi så ikke lære mere om deres sprog og kultur og historie i Danmark?
Mette Frederiksen (S), 2025-02-18:
Må jeg ikke først glæde mig over, at vi har en 15-årig, Alma, der formulerer så godt og præcist et spørgsmål og er så velinformeret.
Det kan man da ikke andet end at blive glad for som statsminister som folketingspolitiker i det hele taget, tænker jeg.
Jeg synes jo faktisk, at Alma har en ret vigtig pointe her.
Jeg havde også lejlighed til at diskutere det lige her tidligere med fru Aaja Chemnitz; vi kan sagtens blive klogere på rigsfællesskabet, som danskere, og både på rigsfællesskabet og henholdsvis Færøerne og Grønland.
Jeg synes, det er helt oplagt at diskutere i forbindelse med kanon, med pensum og den måde, vi tilrettelægger vores skole på, selvfølgelig i respekt for, at lærerne nu engang er dem, der bedst tilrettelægger undervisningen.
Men til Alma – og nu svarer jeg jo til spørgeren, men også dig, Alma –
vil vi da meget gerne være med til at snakke om, hvordan vi kan gøre endnu mere, f.eks. i vores skoler.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-02-18:
Tak for det.
Statsministeren sagde i dag, at danskerne skulle forvente en ny virkelighed, og at det bliver dyrt at finansiere forsvaret.
Vi hører også takterne fra socialisterne, som mener, at danskerne skal til lommerne og betale mere i krigsskat, og der bliver også talt om at efterlade en regning i børneværelset.
På Borgernes Partis vegne vil jeg gerne anbefale, at vores generation tager ansvaret på os, og at vi måske kigger lidt på, hvordan vi prioriterer de midler, som vi allerede har, og som borgerne afleverer herinde til politikerne.
Et oplagt sted at kigge på det er at kigge på de mennesker, som kommer fra MENAPT-landene.
Vi kan se på den seneste opgørelse fra 2023, at der er et nettooverskud på 24 mia. kr. over en livscyklus for de mennesker.
Vi mener ganske enkelt ikke, at det er holdbart, hvis man beder danskerne om at bidrage mere, hvis man ikke også leverer konkrete løsninger på, hvordan vi kan sikre, at folk, der kommer hertil, bliver til en positiv økonomisk gevinst for landet.
Så mit spørgsmål til statsministeren er: Hvad vil man konkret fra regeringens side gøre, således at vi får nedbragt det fra de 24 mia. kr., eller hvad tallet nu er, til at det bliver 0 og gerne et plus?
Mette Frederiksen (S), 2025-02-18:
Først vil jeg sige velkommen til hr. Lars Boje Mathiesen.
Det er første spørgetime, og jeg ser frem til samarbejdet.
Velkommen til.
Er der en økonomisk udfordring med dele af dem, der er indvandret eller flygtet til Danmark?
Ja, det er der, og den er også for høj.
For mig er det et grundlæggende problem, at man kommer til det, jeg jo mener er verdens bedste land, nemlig Danmark, som er et fantastisk land at leve i, hvor der er masser af muligheder, også selv om man er ny i vores samfund, og man så kvitterer for den velkomst ved enten at begå kriminalitet eller ved ikke at ville arbejde.
Jeg forventer, at alle, der kommer her til Danmark, hvis de overhovedet kan, arbejder og forsørger sig selv.
Jeg er rigtig, rigtig glad for, at vi nu endelig har fået gennemført en arbejdspligt, f.eks. til ikkevestlige kvinder med et integrationsbehov, for det skulle vi have gjort for længst, for længst af hensyn til samfundsøkonomien, men faktisk også af hensyn til deres børn og til ligestillingen mellem mænd og kvinder.
Alt, hvad vi kan gøre endnu mere for at sikre, at folk, der så er her, bidrager positivt, vil jeg altid gerne være med til at diskutere.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-02-18:
Hvis jeg nu lige skal oversætte fra christiansborgsk til almen dansk for alle dem, der lytter med, så var det jo ikke nogen konkrete tiltag, som man rent faktisk vil gøre.
Jeg efterspurgte, hvordan man vil få det her tal ned på nul, inden man beder danskerne om at bidrage mere.
Et andet område, som vi i Borgernes Parti mener, at man kan lave en ændring på, er udviklingsbistanden, som man kan gøre frivillig for danskerne.
Jeg har stor forståelse for folk, der gerne vil bidrage, og man kunne jo vinge af på sin forskudsopgørelse, hvis man gerne vil bidrage; men jeg har godt nok også stor forståelse for de pensionister, der sidder derude, som har det svært, og de børnefamilier, som har svært ved at se, at de skal bidrage med mere, samtidig med at vi sender milliarder ud af landet.
Og hvis man har statsministerens ord på, at borgerne mener, at det er en god idé, så vil pengene jo komme ind alligevel, men det vil frigøre måske omkring 20 mia. kr. på vores statsbudget, som vi så kunne bruge til et forsvar.
Mette Frederiksen (S), 2025-02-18:
Men det er jo helt frivilligt.
Vi lever i et repræsentativt demokrati, og jeg kan også godt oversætte fra christiansborgsk til dansk – hr. Lars Boje Mathiesen er jo lige så meget politiker, som jeg er.
Jeg kan snart ikke huske, hvornår hr. Lars Boje Mathiesen Matthiesen kom ind i Folketinget.
Jeg kan efterhånden ikke huske tiden, før hr. Lars Boje Mathiesen kom i Folketinget.
Det er jo frivilligt, for når man går ned og stemmer, kan man stemme på partier, som ønsker, at der skal være udviklingsbistand, og man kan stemme på partier, der ikke ønsker, at der skal være udviklingsbistand.
Men ligegyldigt hvad man måtte mene om udviklingsbistand – jeg er personligt tilhænger af den, fordi der er rigtig mange mennesker rundtomkring på jorden, som vi også har en forpligtelse til at hjælpe – så har det faktisk en sammenhæng med det, vi netop diskuterede, for hvis vi vil undgå meget, meget store migrationsstrømme, indvandring mod Europa, så bliver vi nødt til at være med til at sikre, at der er bedre levevilkår, f.eks. i Afrika, og til at undgå de meget store konsekvenser af krige eller klimaforandringer og sikre, at endnu flere piger kommer i skole.
Når jeg nævner de her konkrete eksempler, er det, fordi det er noget af det, vi bruger vores udviklingsbistand på; det er at sikre, at der er flere unge mennesker i Afrika, der kan se en fremtid i Afrika i stedet for i Europa.
Så jeg er uenig i den politiske tilgang, men jeg bliver nødt til at sige, at der er fuld frihed i Danmark i forhold til udviklingsbistand, for hvis ikke man ønsker udviklingsbistanden, kan man stemme på et parti, som ikke ønsker den.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-02-18:
Jamen jeg er da glad for, at jeg har sat sådan et varigt indtryk hos statsministeren, at hun ikke kan huske tiden, før jeg kom i Folketinget.
Det tager jeg som et kompliment.
Men til gengæld synes jeg, det er trist, at man som venstrefløjen siger, at danskerne skal til lommerne og betale en krigsskat.
Vi vil efterlade en regning med den her nye krigsfond, som reelt set bare bliver en smart anordning på en øget statsgæld og øget gældsætning, i børneværelset.
Et sidste sted, hvor vi også kunne finde pengene, er f.eks. hos Danmarks Radio.
Vi betaler lige nu 3,7 til 4 mia. kr. til Danmarks Radio.
Vi står i en tid, hvor statsministeren har sagt, at det er svære tider, og hvor vi skal fokusere på at levere den grundlæggende kernevelfærd, den grundlæggende borgernære kernevelfærd.
Og der må vi jo prioritere.
Vi skal ikke efter vores partis mening skære ned på sosu-assistenter, på sygeplejersker, på pædagoger og alt mulig andet, så længe vi også bruger 3,7 mia. kr. på Danmarks Radio.
Mon ikke tiden er til, at danskerne godt selv kan beslutte, hvilke tv- og radiokanaler de gerne vil købe til, og så få et opgør med det her stats-tv, som hører østblokken til?
Mette Frederiksen (S), 2025-02-18:
Jeg er sikker på, at de forskellige partier i Folketinget har forskellige holdninger til, hvordan man kan finansiere forsvaret.
Jeg vil allerede nu sige, at det ikke er gjort med det, vi kommer til at gøre i morgen.
Vi kommer til at skulle forøge vores forsvarsudgifter i Danmark på et senere tidspunkt igen – så alle gode idéer er selvfølgelig velkomne.
Jeg synes, at vi har været vidne til mange ting igennem de senere år.
Vi har både prøvet at lave politiske aftaler, hvor nogle af aftalepartierne er gået uden for døren, og så har man kun været kritisk over for den aftale, man selv har indgået.
Det tror jeg faktisk ikke at vi har oplevet med Alternativet, så nu taler jeg bare sådan generelt.
Det har da medført noget refleksion hos os i regeringen.
Vi bestræber os på ofte at lave brede aftaler, og så er der partier, der er med for i virkeligheden bare at kunne kritisere indholdet af aftalen eller de andre politiske partier.
Det synes jeg i sig selv er en lidt besynderlig ting.
Men jeg tror ikke, at Alternativet har gjort det, vil jeg gerne understrege.
Jeg synes kun, at vi har et godt samarbejde med Alternativet, så jeg har ikke noget at udsætte på det.
Jeg er ikke helt sikker på, hvor de her forhandlinger om den nye ungdomsuddannelse lander, men jeg har dog forståelsen af, at ud over regeringen er der fortsat flere partier med i forhandlingerne.
Og så er det jo en bred aftale.
Hvis en politisk aftale indeholder 3, 4, 5 eller 6 partier i Folketinget, er det da en bred politisk aftale.
Jeg synes ikke, at en bred aftale defineres af, om alle 12 partier er med.
Det efterstræber vi jo engang imellem, altså at have fuld enighed i Folketinget.
Men ofte vil der jo være partier, der af forskellige årsager ikke er med.
Det var egentlig bare for at sige, at jeg ikke helt anerkender den der præmis om, hvornår noget er bredt, og hvornår noget ikke er bredt.
Regeringen tilrettelægger jo sine forhandlingsforløb, som vi synes at vi gerne vil gøre det, og jeg ved, at Folketingets partier gør det samme.
Men vi skal selvfølgelig bestræbe os på at behandle alle ordentligt; det er klart.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-02-18:
Men det ender nemlig med ikke at blive en særlig bred aftale.
Det er langtfra første gang, at vi i Alternativet oplever, at regeringen smider os ud af forhandlinger.
Og det er ikke, fordi vi er politisk uenige eller vi ikke vil samarbejde, men simpelt hen, fordi det sender et forkert signal at inkludere os.
Det er sundhedsforhandlingerne, ældreforhandlingerne og nu ungdomsuddannelsesforhandlingerne.
Det samme skete også ved den seneste finanslovsforhandling.
Vi fik endda ros af finansministeren for at spille konstruktivt ind og for at møde velforberedt op og være klar til kompromiser.
Men det var åbenbart ikke nok, for vi passede åbenbart ikke ind i aftalens udtryk.
Man får en fornemmelse af, at regeringen har skiftet strategi, og at man har droppet traditionen om politisk pragmatik og snusfornuftige kompromiser og om at inkludere de partier, der er villige til at tage ansvar, og skiftet det ud med, hvad der er pænest på papiret.
Så hvad er årsagen til, at regeringen på den her måde har ændret tilgang til politiske forhandlinger, så de brede politiske forlig ryger til fordel for bogstavleg eller kommunikationsstrategier?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-02-18:
Det sidste betragter jeg som decideret patetisk og ikke en statsminister værdigt.
Det næste, jeg vil sige, er, at da statsministeren blev valgt til Folketinget, var EU's og USA's andel af verdensøkonomien nogenlunde lige store.
I dag er USA's 50 pct. større.
Hvorfor er det sådan?
Det er det på grund af en perlerække af fejlslagne beslutninger, som er truffet i Europa af primært socialdemokrater og ofte med den danske statsminister som aktiv bidragsyder.
Hun siger, at hun er – med formandens tilladelse – hardliner på sikkerhedspolitikken.
Hvorfor har hun så ikke levet op til de løfter, hun gav amerikanerne om forsvaret af Grønland og Arktis?
På Londonmødet i 2019 lovede man det for halvanden milliard.
Man har ikke leveret.
Man ville gerne forbyde det, så Iran, Saudi-Arabien osv. ikke kan finansiere islamistiske aktiviteter i Danmark.
Integrationsministeren sidder her med lidt røde ører.
Det kunne være, statsministeren også burde have det.
Statsministeren er hardliner i sin retorik og i sine donationer, men i sin politik har hun ikke forandring under fødderne.
Mette Frederiksen (S), 2025-02-18:
Der er jo reelt kun én politisk røst i Danmark, der anfægter Europas hjælp til Ukraine, og det er hr. Morten Messerschmidt.
Der er truffet masser af beslutninger i Europa, jeg er uenig i, også af socialdemokrater.
Det er jo derfor, i al respekt, at det danske socialdemokrati har ændret position på en række områder igennem de senere år.
Men den splittelse af Europa, som hr. Morten Messerschmidt lægger op til i dag og også i andre sammenhænge, er der altså kun én mand, der bliver rigtig glad for, og det er ikke en europæer, det er ikke en allieret.
Det er Putin.
Derfor kan man selvfølgelig have diskussioner om europæisk politik – hvad der skal forandres, hvad der skal gøres anderledes, og hvad der skal gøres bedre – men når man bliver ved med at sætte spørgsmålstegn ved, om vi overhovedet skal have et stærkt Europa, og om de samarbejdsfora, vi indgår i, er de rette, for det er nu engang dem, vi har, så er det til glæde for Putin.
Så vi kan diskutere alt, og vi kan evaluere vores fortid, og vi kan blive klogere, men at anfægte det europæiske sammenhold eller forsøge på at underminere det kommer jeg aldrig til at bidrage til, og jeg glæder mig over, at så mange i det danske Folketing har den samme position.
Martin Lidegaard (RV), 2025-02-18:
Mange tak.
Må jeg ikke starte med at anerkende statsministerens enorme indsats i de forgangne uger, som jeg tror at vi alle sammen kan være tilfredse med.
Siden krigen i Ukraine startede, har man opgjort, at EU har bidraget med ca. 140 mia. euro til Ukraine i donationer.
Men i samme periode har vi bidraget med 205 mia. euro til Putins krigsøkonomi gennem vores import af olie og gas.
Derfor er det jo ikke nogen lille sikkerhedspolitisk detalje; det er faktisk det, der kan afgøre, om det bliver en sejr eller et nederlag for Putin.
Derfor er det også naturligt i forbindelse med den her nye skærpede indsats, vi står med, at spørge statsministeren om noget.
Der skal jo to ting til for at få stoppet det her vanvid: Det ene er, at hvert enkelt EU-land skruer helt ned for sit forbrug af naturgas, og det andet, der skal ske, er, at man i EU så bliver enige om, at det mindre forbrug selvfølgelig skal gå fra vores import af gas fra Rusland.
Og i forlængelse af det vil jeg spørge: Hvornår er det tid til, at Danmark stopper sin import af russisk gas og får nedbragt sit naturgasforbrug?
For i øjeblikket går det den modsatte vej; der stiger vores gasforbrug.
Og det andet, jeg vil spørge om, er, om det her spørgsmål overhovedet er noget, der er blevet diskuteret på de mange møder, der har været.
For det har jo så kolossal betydning for Ruslands evne til at fortsætte krigen.
Så er statsministeren ikke enig i, at det både er et nationalt ansvar at få gasforbruget bragt ned og et europæisk ansvar at få mindre import af russisk gas?
Og deraf følger det spørgsmål, jeg har stillet et par gange: Hvornår stopper den danske import af russisk gas?
Mette Frederiksen (S), 2025-02-18:
Ja, og jeg vil overhovedet ikke lade, som om jeg er uenig.
Det irriterer også mig – nu skulle jeg til at bande, og det må man ikke, så det gør jeg ikke – helt vildt, at vi bliver ved med at importere fra Rusland.
Jeg synes, at vi skylder at sige, når nu vi har den her scene sammen, at det er blevet nedbragt væsentligt i forhold til udgangspunktet, da krigen startede, og Kommissionen, som er dem, der sidder med den her opgave, har gjort rigtig, rigtig meget for at få andre energikilder ind, herunder jo også at importere gassen fra andre.
Det gælder bl.a. Norge, det gælder nogle lande i Mellemøsten, og det gælder også USA.
Så det er ikke, fordi der ikke er sket en masse og det ikke også er blevet reduceret.
Men skal vi gøre endnu mere?
Ja, det skal vi, og jeg vil ikke stå her og sige nej til nogen gode idéer.
Der er også en grund til, at vi fra dansk side har ønsket, at vores EU-kommissær blev energikommissær, og det er, at vi synes, det her er vigtigt, og jeg har meget store forventninger til, at Dan Jørgensen kommer til at fremlægge noget, der også får bragt Europa i den rigtige retning.
Så jeg tror, at jeg vil nøjes med at erklære mig enig i grundanalysen og sådan set også enig i konklusionen om, at vi skal videre, og jeg kommer ikke til at udelukke nogen gode idéer til, hvordan vi kommer derhen.
Det skal jo selvfølgelig også kunne fungere i en virkelighed for danskerne, for der er nogle, der har et gasfyr, som skal over på nogle andre energikilder, og vi ser desværre forsinkelser på fjernvarme, og priserne er steget, og der er jo sket alt muligt i løbet af de her 3 år.
Men vi er ikke uenige om udgangspunktet for den her diskussion, og det bliver vi altså heller ikke.
Martin Lidegaard (RV), 2025-02-18:
Det er jo rigtigt, at efter krigens udbrud skete der et stort fald i vores import af russisk gas i EU og i Danmark, men det er steget det seneste år.
Vi har foreslået at sige: Skal ikke stoppe installationen af nye gasfyr og i stedet for lave billigere fjernvarme?
Der er i stedet for kommet nyt prisloft på fjernvarme, og der er udløbne puljer på varmepumper, og den resoluthed og den handlekraft, som statsministeren har på forsvarsområdet, bliver jeg altså nødt til at sige at jeg savner på det her andet område, som er af lige så stor betydning for vores fremtidige sikkerhed.
Vi bliver nødt til at tage nogle ret kontante beslutninger, og derfor må vi jo starte med et mål.
Nu har jeg nævnt et par stykker af dem, og vi har et mål om det, og jeg så gerne, at det var inden for 2-3 år, at vi kunne stoppe i hvert fald den danske import af naturgas.
Det glæder mig, er der er et tilsagn om at diskutere et mål og måske også nye datoer.
Det er også, fordi regeringens klimaminister har været ude at sige, at han ikke mener, at det er det store problem, at vores gasforbrug er stigende, og han nærmest mener, det er manipulerende, at nogle mener, at der er en sammenhæng imellem vores gasforbrug og importen til EU, selv om det jo er den samme pulje, vi alle sammen tapper fra.
Så jeg er glad for, at der er den vilje, og jeg er selvfølgelig enig i det med de sociale balancer og i, at man ikke kan rulle fjernvarme ud til alle områder af Danmark – selvfølgelig ikke.
Jeg tror så i øvrigt, det ville give billigere energipriser, fordi gaspriserne og kvotepriserne stiger.
Én del af mit spørgsmål fik jeg ikke svar på, og det er, om det er noget, man har diskuteret på de mange møder i Europa, som statsministeren har deltaget i.
Er det overhovedet på radaren, og er det noget, at Danmark tager med ind, når man sidder med ved de mange gode borde, som statsministeren sidder ved?