runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Aagaard (M), 2025-12-03:
Sådan som jeg har fået det oplyst, er det i løbet af 2026, men ministeriet har også skrevet til mig, at vi ikke har så dyb viden om, hvad det er for nogle overvejelser, Kommissionen gør sig.
Men det synes jeg skal være en del af det møde, vi kan tage, og jeg tænker, vi skal holde det, når vi kommer på den anden side af nytår.
Der er en rimelig presset kalender op mod nytår, men vi skulle nok, tænker jeg, finde tid i januar måned til, at vi kan sætte os sammen, og så skal jeg nok fortælle det, vi ved om både tidsplaner, og hvad det er for nogle emner, man diskuterer – herunder har jeg også et håb om, at vi ved noget, som er lige en smule mere præcist, end jeg gør i dette sekund, i forhold til hvad forventningerne er til den regulering, man har lavet i Letland, og om den nu også indeholder det, som overskrifterne lover.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-03:
Jeg vil takke for invitationen og også gerne takke ja.
Så vil jeg spørge ministeren, hvad det er for en tidshorisont, vi kan forvente, både i forhold til invitationen, men også i forhold til hvad det er for en tidshorisont, ministeren forventer der er for arbejdet i EU.
Lars Aagaard (M), 2025-12-03:
Der tror jeg, man bliver nødt til at åbne motorhjelmen lidt på problemstillingen.
For jeg vil ikke være afvisende over for, at der kan være nogle hjørner, hvor vi kan gøre noget meningsfuldt nationalt, men en del af det, vi snakker om, kan være produkter, der, når først de er inde i EU's indre markeder, kan handles frit på tværs af landegrænser.
Der skal vi lige have boret ordentligt ud, om det også overhovedet er teknisk muligt, om det er for let at omgå osv. osv.
Så jeg afviser ikke noget nationalt, men min hovedpræference er, at vi går sammen i Europa om at få lavet de regler, får beskyttet Europa og indfører køb europæisk-klausuler, hvor det er relevant.
Det er i øvrigt også ud fra en betragtning om, at det her jo ikke kun handler om at beskytte kritisk infrastruktur.
Men alt det vil jeg meget, meget gerne fortsætte drøftelsen med spørgeren om.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-03:
Så er det jo lidt svært at stå her og være sur opposition – og i øvrigt tak for det svar.
Vi er meget enige i, at det her er vigtigt.
Der er jo to elementer i det.
Der er vores suverænitet, altså at vi selv er i stand til at kunne levere på vores kritiske energisystemer, men også den it-sikkerhed, der ligger i at kunne opretholde vores energiforsyning, hvis vi skulle komme under pres.
Jeg vil gerne spørge ministeren lidt mere ind til den del, der handler om Danmark, altså om ministeren også vil tage initiativ til, at vi får en drøftelse af, hvad vi kan gøre lokalt, inden vi nødvendigvis venter på, at der også kommer noget fra EU.
Lars Aagaard (M), 2025-12-03:
Tak til spørgeren for spørgsmålet, og tak for interessen for emnet.
I virkeligheden kunne jeg jo bare svare ja og så stoppe der, for det er et super, super vigtigt emne, som spørgeren har taget fat i.
Vi har en proces i Europa nu.
Europa-Kommissionen er ved at kigge på det spørgsmål, som svarer til spørgerens.
Det støtter regeringen.
Man kigger bl.a. på, om man i større omfang kan indføre køb europæisk-klausuler i noget af det her.
Så henvises der specifikt til Litauen som eksempel.
Der har jeg bedt mit ministerium om at hjemtage lidt mere præcis viden om, hvad det er, de har besluttet, men også hvordan det virker, og om de reelt er i stand til at håndhæve det.
Noget af det, vi snakker om her, er også i en kategori, hvor nogle af informationerne er følsomme.
Så jeg kan love spørgeren, at jeg, hvis der er interesse for det, meget gerne vil tage initiativ til et møde ovre i mit ministerium, hvor vi kan folde det mere ud.
Lige såvel vil jeg også love spørgeren i forhold til den proces, der følger med det arbejde, der pågår i EU, at spørgeren i det omfang, der er interesse for det, også bliver inviteret ind i de overvejelser, i takt med at Kommissionen kommer fremad.
Så det korte svar er: Ja, det vil jeg rigtig gerne forfølge, og jeg vil rigtig gerne forfølge det sammen med spørgeren og spørgerens parti.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-03:
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren arbejde aktivt for, at der både i Danmark og på europæisk plan etableres en ramme for beskyttelse af kritiske digitale komponenter i energiinfrastrukturen med inspiration fra Litauen, herunder en EU-hvidliste over pålidelige leverandører og oprindelseslande?
Steffen W. Frølund (LA), 2025-12-03:
Tak for det.
Hele missionen her er jo, at energipolitik er vigitigt for vores sikkerhedspolitik og vores velstand , og i virkeligheden for Danmarks fremtid, og derfor skal de her undersøgelesr jo stå på et fuldstændig solidt fagligt grundlag, som man ikke kan sætte spørgsmålstegn ved.
Det synes jeg i virkeligheden kun kan løses på én måde, og det er med fuld åbenhed og transparens i metodevalget, så andre kan efterprøve det.
Det hører jeg også ministeren er enig i, så tak for det.
Lars Aagaard (M), 2025-12-03:
Det er lige vigtigt at slå fast, at det notat, som spørgeren henviser til, er ikke er et regeringsnotat.
Det er noget, som nogle forskere selv har sat sig sammen og lavet, og det skal selvfølgelig tåle al den kritik i forhold til en peer review og offentligt.
Så jeg siger ja til fuld transparens, men jeg synes, det skal bredes ud til mere end Folketingets medlemmer, for der er jo mange udenfor, der også vil have interesse i, hvad er det for nogle forudsætninger, der er regnet på.
Så det kan jeg love spørgeren at jeg vil sikre.
Jacob Jensen (V), 2025-12-03:
Det er fuldstændig rigtigt, at det er under 24 timer siden, at vi havde en anden diskussion omkring et tilsvarende emne, nemlig omkring, hvordan man avler på grisene, om det er gået for voldsomt for sig, og om man derfor, kan man sige, går på kompromis med dyrevelfærden i forhold til at få den sidste profit ud af det.
Det er jo også et af de emner, som vi i vores aftalekreds har aftalt at vi skal mødes om først i det nye år for at konkretisere, hvordan vi arbejder videre med det, bl.a. i forhold til avl.
Så det er jo en anerkendelse af og dermed også en konstatering af, at der stadig væk er udfordringer, og det sagde jeg også i et tidligere svar, i forhold til at opretholde dyrevelfærden.
Man kan selvfølgelig spørge, om det er reglerne, der er noget galt med.
Det er det jo ikke nødvendigvis.
Det er måske snarere den måde, som man, som spørgeren også siger, arbejder med tingene på, hvor det er komplekst, og hvor det mange steder er store produktionsformer, som vi har med at gøre.
Det gør så også, at vi netop har sat ind i forhold til kontrollerne, ikke bare i antal – det har vi gjort, hvor vi cirka har dobbelt op – men vi har også gjort det mere målrettet, så vi får mere ud af de kontroller og gør det meget mere risikobaseret og dermed finder flere af de fejl, der stadig væk bliver begået.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-12-03:
Det interessante er jo, at det her er de præcise ord, som ministeren brugte om Landbrug & Fødevarers formand på Facebook.
Det skete i sidste uge, hvor det kom frem i TV 2's dokumentar »Hvem passer på grisene?«, at formanden, Søren Søndergaard, var en af de landmænd, der blev taget i at mishandle sine dyr.
Jeg må sige, at jeg blev ret bekymret over ministerens udtalelse, fordi det tydeligt viser, at båndene mellem landbrugslobbyen og Venstres top er ekstremt tætte, så tætte, at det lader til, at ministeren er mest optaget af at støtte landbrugslobbyens topmand i stedet for at støtte dyrene og god dyrevelfærd.
Så hvad er egentlig det vigtigste for ministeren, som også her lægger op til, at langt de fleste gør det ordentligt?
Men kan ministeren overhovedet se, at det er muligt at have ordentlig dyrevelfærd i den produktion, vi har i dag, når ikke engang landbrugets egen top formår det?
Jacob Jensen (V), 2025-12-03:
Også tak for det spørgsmål.
Der skal igen ikke herske nogen tvivl om, at dyrevelfærd er en af mine absolut vigtigste dagsordener som minister, og derfor er jeg også stolt over, at jeg netop som minister har indgået Danmarks første dyrevelfærdsaftale tilbage i 2024.
Desuden har vi også under det danske formandskab, som vi jo stadig væk har lidt endnu, arbejdet målrettet for at få dyrevelfærden i hele Europa på dagsordenen og dermed også højnet dyrevelfærden for hele Europa.
Men lad mig gøre det klart, at jeg, som jeg også sagde i forbindelse med et tidligere spørgsmål, blev berørt, ligesom jeg også tror de fleste andre blev det, af at se de billeder, som TV 2 har vist for nylig.
Da blev der vist forhold, der tydeligvis ikke var i orden, og det går ud over dyrene, og det går også ud over tilliden til landbruget og de landmænd, som i øvrigt godt kan finde ud af at passe godt på deres dyr, og som heldigvis er de fleste.
Fødevarestyrelsen reagerer og sanktionerer, når noget ikke er, som det skal være, og i sidste ende er det op til anklagemyndigheden og de danske domstole at sørge for, at overtrædelserne bliver straffet efter de gældende regler.
Vi skal også huske på, hvad der er det store billede, nemlig at de fleste landmænd rent faktisk godt kan passe deres grise ordentligt, og at de overholder de regler, som vi her i Folketinget har besluttet.
Dyr skal behandles ordentligt, og det skal menneskene også gøre.
Derfor vil jeg, som jeg også har sagt tidligere, gerne igen sige, at jeg tager afstand fra, at man tyer til selvtægt og indbrud på folks private ejendom, som vi har set i det her tilfælde i forbindelse med TV 2-dokumentaren, og det håber jeg sådan set også at spørgeren er enig med mig i.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-12-03:
Noget af det mest interessante i den her dokumentar, som TV 2 har lavet, er faktisk den totale afmontering af landbrugslobbyens spinfortælling nummer et, som ministeren også selv er inde på, at mishandling af dyr kun sker hos nogle få brodne kar i landbruget.
Men det er jo bare ikke kun nogle få brodne kar.
Det her foregår simpelt hen hos landbrugets top og i rigtig mange svinefabrikker, som derfor burde lukkes.
Så spørgsmålet er jo så: Hvilken konsekvens skal det her have?
Jacob Jensen (V), 2025-12-03:
For det første går der lige et par uger endnu, inden jeg har siddet som minister i 3 år, men det skal så ikke skille os ad.
Noget af det absolut første, jeg gjorde, da jeg trådte ind i Fødevareministeriet, var at sige, at vi skal gøre noget i forhold til dyrevelfærden, og at vi skal gøre det på en ordentlig måde, hvor vi netop målrettet går ind både i forhold til regelændringer, sanktioneringer og også kontroller, hvor vi ikke bare sætter flere kontroller ind, men vi også få noget mere ud af de kontroller, vi foretager, altså gør det mere risikobaseret.
Alt det har vi gjort, og det er vi nu i fuld gang med at få implementeret.
Så kan man jo tillade sig at spørge modsat.
Dengang gjorde man ikke noget.
Først da jeg kom til, skete der noget, og det er jeg glad for, og det er jeg stolt over, men det er nu engang det, det der er sket, og det er et faktum.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-12-03:
Nu er ministeren inde på, at det er på hans vagt, men vi må jo også sige, at ministeren nu har været minister i over 3 år, og at det her ikke er ny viden, men det har man vidst rigtig, rigtig længe.
Så man kunne også spørge: Hvorfor først nu?
Hvorfor var det ikke det første, ministeren gjorde, da han satte sig i ministerstolen, eftersom det, som ministeren også selv siger, ikke er nye billeder, det ikke er ny information, og vi længe har vidst, at det her var en industri med store problemer?
Jacob Jensen (V), 2025-12-03:
Det gælder lige så vel, at ingen kan sige, at hvis man straffer hårdere, undgår man enhver form for kriminalitet i det her land.
Selvfølgelig gør man ikke det.
Men jeg må også bare sige, at det jo ikke kun er i de store svineproduktioner, som der bliver henvist til, at der er udfordringer, eksempelvis med pattegrisedødelighed.
Det er jo også i andre produktionsformer som f.eks. den økologiske, som vi ellers hylder.
Og den har mange gode fordele i forhold til dyrevelfærd, men der er også udfordringer der.
Så vi skal jo have fat hele paletten rundt og se, hvordan vi kan gøre det her endnu bedre.
Heldigvis, når vi taler pattegrisedødelighed, har vi set en nedadgående tendens, men vi er slet, slet ikke i mål endnu, og det agter jeg selvfølgelig at arbejde videre med, så længe jeg har noget med det her at gøre i mit ministerium.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-12-03:
Vi har fuldstændig tillid til, at alle mennesker er født med deres egne bias og holdninger, og det er fuldstændig, som det skal være.
Problemet er selvfølgelig bare, at hvis der ikke er åbenhed omkring, hvordan sådan noget foregår, så vil spørgsmålstegnet bestå, og det er det spørgsmålstegn, vi ønsker at få fjernet.
Det lyder, som om ministeren er enig i den hensigt.
Men vil ministeren så sikre, at der kommer den transparens i alt fra opgavebeskrivelsen til udbudskriterierne og til, at energisystemmodellen, der bliver arbejdet på, bliver lagt offentlig frem, så følsomheder kan testes af andre, hvis forudsætningerne skulle ændre sig?
For vi har jo faktisk lige set et stort notat ryge til jorden med et brag pga. bortfaldne forudsætninger, og alt fra regeringspartiernes egne energiordførere til et stort energiselskab i Danmark har brugt det som sandhedsgospel.
Det viste sig ikke at være et sandhedsgospel, når forudsætningerne ændrede sig, så det er jo vigtigt, at tingene kan efterprøves.
Vil ministeren love, at man kan efterprøve modellen?
Lars Aagaard (M), 2025-12-03:
Der lå i mit svar, at Ea Energianalyse skal dokumentere de metodiske valg, herunder også de analyseforudsætninger, som de regner på.
En del af opgaven er jo at prøve og give et bud på, hvad kapitalomkostningerne er, hvad driftomkostningerne er, hvordan de her nye typer af reaktorer under givne forudsætninger kan passe ind i el-systemet, og hvor fleksibelt vi tror de kan køre.
Alt det der har jeg en klar forventning om at Ea Energianalyse dokumenter skriftligt, og det vil jeg selvfølgelig insistere på skal lægges frem, så offentligheden kan efterprøve det.
Men spørgeren skal også passe på ikke lige at tage den langt nok.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-12-03:
Med andre ord er ministeren opmærksom på det, og tak for det.
Samtidig må vi sådan set egentlig stole på, at det arbejde, der foregår, egentlig bare sker i ordentlighed.
Det kan man jo sådan set kun modvirke med én ting, og det er fuld transparens i det arbejde, der foregår, både på metoder og alt muligt andet i forhold til åbenhed.
Vil ministeren sikre det?
Lars Aagaard (M), 2025-12-03:
Tak til spørgeren.
Jeg har mere lyst til at sige tak til hr. Steffen W. Frølund for spørgsmålet.
Lad mig lige starte med bare at få lidt fakta på plads om, hvordan opgaven er tildelt.
Energistyrelsen har afholdt udbud af analyseopgaven.
Det er korrekt.
Det er også Energistyrelsen, der har valgt leverandør.
Det er så ikke noget, ministeren har gjort.
I de artikler, der henvises til, kan jeg se, at en del af kritikken af Ea Energianalyse i den her sammenhæng skulle være, at det er et dansk og ikke et internationalt analysebureau.
De har, skal jeg for en god ordens skyld oplyse, et partnerskab med en finsk forskningsinstitution, der har erfaring med og viden om atomkraftteknologi.
Så det er ikke bare nogle danskere, der gør det.
Jeg har tillid til, at Energistyrelsen har håndteret den opgave rigtigt.
Jeg er generelt også tryg ved, at den virksomhed, man indkøber konsulentopgaver af, er bevidst om, at de skal gå fagligt til opgaven.
Det har jeg tillid til i det her tilfælde.
Derfor er det en ledelsesopgave i den pågældende virksomhed selvfølgelig at sørge for, at personlige synspunkter ikke spiller ind i det faglige.
Når alt det er sagt, er det ekstremt vigtigt for mig, at vi har transparens omkring også den her opgave.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-12-03:
Tak for det, formand, og tak til ministeren.
Kan ministeren virkelig være tryg ved, at Ea Energianalyse, som har vundet udbuddet af regeringens atomkraftundersøgelse, er hundrede procent uvildige, når deres analytikere liker og deler antiatomkraftopslag på LinkedIn?
Jacob Jensen (V), 2025-12-03:
Jamen jeg kommer af alle grunde til ikke at gå ind i konkrete sager.
Jeg noterer mig de billeder, der er blevet bragt frem i TV 2.
Jeg noterer mig også, at det er voldsomme billeder.
Men jeg noterer mig også, at vi har en samfundsopbygning i det her land, hvor det er Folketinget, der laver reglerne, det er myndighederne, i det her tilfælde Fødevarestyrelsen, der efterprøver, om reglerne efterleves, og det i sidste ende er domstolene, som afgør, hvad det er for en sanktion, man ifalder, inden for de regler, som vi her i Folketinget beslutter.
Det er derfor, jeg siger, at jeg ikke kan acceptere den slags dyremishandling, som vi har set i mange tilfælde, og derfor går vi nu ind med det lovforslag, der er sendt i høring, og tredobler strafferammen op til 6 års fængsel.
Det er første gang i historien, det er sket, og det er sket på min vagt, og det er jeg glad for.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-12-03:
Hvad er ministerens umiddelbare holdning til, at Landbrug & Fødevarers topmand, Søren Søndergaard, har en produktion, hvor den her form for mishandling af dyrene sker?
Rasmus Stoklund (S), 2025-12-03:
Jeg vil sige, det er klart, at det er svært at forene det at være medlem af Socialdemokratiet med, at man går ind for en eller anden meget fundamentalistisk udlægning af islam, for det gør vi ikke som parti.
Men der er jo ikke noget modsætningsforhold mellem at være muslim og være medlem af Socialdemokratiet.
Tværtimod vil jeg nærmest sige, at hvis man er en velintegreret muslim – lidt ligesom man nogle gange taler om kulturkristne, kunne man tale om kulturmuslimer, altså nogen, som har det religiøse tilhørsforhold, men som i øvrigt bidrager positivt til samfundet, har Danmark i hjertet og ønsker Danmark alt godt – så er der jo ingen modsætning.
Tværtimod vil jeg nærmest sige, at det giver mere mening for mig, at man som velintegreret udlænding så bakker op om og engagerer sig i nogle af de partier, der ønsker at føre en meget stram udlændingepolitik og en meget restriktiv udlændingepolitik over for udlændinge, der ikke vil Danmark det godt, fordi ellers risikerer de jo, at det smitter af på dem, at de har landsmænd, som vil Danmark det dårligt.
Derfor giver det for mig meget bedre mening, at velintegrerede udlændinge engagerer sig i partier som eksempelvis Dansk Folkeparti eller Socialdemokratiet.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-12-03:
Men vi er jo ikke uenige i, at der er mange udlændinge i Danmark, der gør det rigtig godt, og at der er mange muslimer, for hvem der ikke er noget modsætningsforhold mellem det at være dansk og være muslim, og som er det på en meget sekulær måde.
Det er jo rigtig fint.
De kan være lige så gode danskere som ministeren, mig og alle andre.
Men det er jo ikke det, vi taler om her.
Det, vi forholder os til, er alle de muslimer, som er kommet ind, og som ikke kan finde ud af det.
Når jeg spørger på den her måde, er det jo, fordi hr. Frederik Vad, der desværre ikke kan være iblandt os lige nu, er kommet med en tredje erkendelse, der handler om, at integration ikke kun handler om ydre omstændigheder med arbejde osv.
Man kan sagtens være en radikaliseret muslim og så have et arbejde og ikke være en del af samfundet i hjertet, men alligevel være det er sådan økonomisk.
Det er jo en erkendelse, vi langt hen ad vejen er fuldstændig enige i.
Men så er det næste spørgsmål, man vil stille: Hvad gør vi ved det?
Det er jo derfor, jeg spørger, om det kunne være en fjerde erkendelse, at man altså ikke både kan være socialdemokrat og så arbejde for islams udbredelse i samfundet.
For det handler jo ikke bare om, at man går rundt og hygger sig med at prøve at få nogle til at tro på islam på en sekulær måde.
Det, vi ser, er jo en islamisering af hele det politiske system, hvor man prøver at presse bønnemøder og kønsopdelte politiske møder ind, og hvor man vil have imamen til at spille en rolle som mediator i SSP-samarbejdet i stedet for offentlige medarbejdere eller politiet, eller hvad det måtte være.
Det er jo en fuldstændig omkalfatring af samfundet i islams navn, ligesom vi i øvrigt ser det i de muslimske lande.
Det er det, det handler om, og det er jo det, vi er dybt bekymrede for sker, og ikke bare sker i almindelighed, men sker på Socialdemokratiets mandater med borgmestre, byrådsmedlemmer osv.
Søren Søndergaard (EL), 2025-12-03:
Nu nævnte hr. Kim Valentin »Grønlands hvide guld«.
Det var jo ikke en DR-produktion.
Det var jo en produktion, der var købt udefra, og hvor problemet måske ikke var, at man viste den, men den måde, den var deklareret på.
Jeg synes også, at DR skal bringe provokerende dokumentarer, dokumentarer, der har et synspunkt, dokumentarer, der vil noget i den ene eller den anden retning, så længe de bliver deklareret som sådanne og de ikke bliver deklareret som et DR-produkt.
Det vil jeg høre om hr. Kim Valentin ikke er enig i.
Kim Valentin (V), 2025-12-03:
Der var, synes jeg, to spørgsmål i det.
Det første er spørgsmålet om »Grønlands hvide guld«, og det nævner jeg selv i min tale, og hvorfor nævner jeg det?
Fordi det er et eksempel på, hvilken vej jeg synes er svær for DR at gå, fordi det ikke bragte en troværdighed med sig.
Jeg mener, at man, når man laver udsendelser på DR, så altid skal have et syn for, hvad det er for en balance, man skal have i forhold til den bestemte debat, det er, og der er opgaven jo en gang imellem at lave debatten, men det er også at lave løsninger.
Gode, konstruktive nyheder er altså, at man ikke kun spreder, men at man også samler danskerne.
Søren Søndergaard (EL), 2025-12-03:
Nu bliver vi jo nødt til at holde fast i, at den dokumentar var købt udefra, og at den var hentet udefra.
Så det, der var problemet, var jo ligesom præsentationen, medmindre man vil til at censurere, hvad folk mener.
Der synes jeg jo ikke, der er noget galt i, at man præsenterer et synspunkt, hvis man så følger det op med en debat om det synspunkt, altså et provokerende synspunkt, hvor man bagefter har en debat om, om det er rigtigt, og man ikke ligesom præsenterer det som en eller anden sandhed.
Så har vi ikke et behov for, at DR i højere grad afspejler forskellige synspunkter og sætter dem til debat?
Kim Valentin (V), 2025-12-03:
Når jeg nævnte »Grønlands hvide guld«, var det jo for at belyse, hvad man ikke skal gøre, og jeg er da godt klar over, at det var købt ude i byen.
Men sådan er det jo, hvis man ikke laver sit arbejde ordentligt med hensyn til fakta.
Man kan have alle de meninger, man vil.
Det, jeg bare siger, er, at jeg mener, at der, når man laver en udsendelse, skal være en balance.
Jeg vil ikke blande mig i det redaktionelle, der har vi et armslængdeprincip og mediefrihed, men der skal være en balance i de debatter, man laver, så man får fortalt historien fra alle sider.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-12-03:
Når man sådan har siddet og lyttet lidt til debatten, har man gentagne gange kunnet høre nogle, også hr. Kim Valentin, tale om armslængdeprincippet, og vi står altså og diskuterer det her, og det synes jeg vi har ret til og pligt til.
Når vi betaler godt og vel 4 mia. kr. om året til DR, så er jeg simpelt hen så træt af at høre om et armslængdeprincip, og man står alligevel og siger, at »Den store bagedyst« synes man egentlig er okay.
Men den kan man også se på alle mulige andre kanaler rundtomkring i verden og ikke alene i Danmark, for det er noget, vi har taget udefra, og ikke noget, der er sådan specielt dansk.
Men kunne vi i den her debat ikke godt slippe for at høre om armslængdeprincippet?
Nu diskuterer vi, om DR skal privatiseres, og jeg synes, det er helt legalt, hvis man har det synspunkt, og det er det også, hvis man har et andet synspunkt, men lad os dog få det her diskuteret godt og grundigt, og jeg synes egentlig, det fortjener en diskussion, der er større end den, vi kan have her i Folketingssalen.
For det er et alvorligt proboem.
Jeg synes, det er et alvorligt problem, når man gentagne gange slår op på tv og man føler sig totalt gjort til grin over nogle af de udsendelser, som er gentagelser og gentagelser, og jeg synes ikke, vi får valuta for pengene.
Det drejer sig ikke alene om den kritiske dækning, men hvad vi får for pengene.