runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Horn Langhoff (S), 2019-03-26:
Venstres ordfører taler jo varmt for, at vi skal gøre noget ved vold og krænkelser og i det hele taget skabe mere tryghed, og det kan jeg jo kun være enig i.
I den forbindelse nedsatte regeringen her sidste år et ekspertpanel, som i regi af Justitsministeriet skulle kigge på samtykkebaseret voldtægtslovgivning.
Efterfølgende var justitsministeren ude at sige, at det ville Justitsministeriet gerne fremme, det skulle være regeringens politik; ligestillingsministeren var ude at sige, at det var ligestillingsministeren enig i.
Hvad er partiet Venstres holdning til det her spørgsmål?
Villum Christensen (LA), 2019-03-26:
Jeg er ikke ordfører på området og har sådan set heller ikke beskæftiget mig så meget med det.
Men ikke desto mindre tak for redegørelsen.
Jeg synes da godt, man kan blive lidt forpustet, når man læser om alle de her mange initiativer.
Hvis man sådan skal skære debatten ud, når man sidder og lytter, tror jeg ikke, vi er i en situation, hvor vi er utrolig uenige om målene.
Det er mere et spørgsmål om, hvor stor en hammer man skal slå med, hvor meget man vil give køb på det frie valg.
Det er ligesom de to modpoler, som jeg oplever i diskussionen.
Jeg må sige, at når jeg hører sådan et ord i en ligestillingsdiskussion i et af verdens mest lige lande i forhold til kønskampen, synes jeg, at det er proportionsforvrænget.
Hvis man laver en analyse, som tager udgangspunkt i, at det er det største problem, vi har at beskæftige os med herinde, så tror jeg, at vi bruger tiden forkert.
Ikke dermed sagt, at der ikke er ting at tage fat på, men om vi lige rammer nogle få procent skævt, om man er mand eller kvinde under forskellige forhold, får ikke mig til at ligge søvnløs om natten – lad mig sige det sådan.
Noget, jeg måske i højere grad synes man bør se lidt nøjere på, hvis man skal have proportionalitet i det, er etniske minoriteter, og hvad vi kan se der.
Men nu er det så heller ikke mit område.
Jeg vil bare reflektere lidt over proportionerne i det og mener, at vi langt hen ad vejen kan nå målene ved dialog og de frihedsværdier, vi jo i virkeligheden står på i det her samfund.
Efterhånden som samfundet bliver rigere og mere veludviklet, vil man jo heller ikke finde sig i meget store skævheder på området.
Vi diskuterer nogle gange kønsneutrale lyskryds og mange – synes jeg – mærkværdigheder i det store billede og glemmer ofte de diskussioner i forhold til de etniske minoriteter, som er så påtrængende.
Det er allerede blevet nævnt, at sådan noget som parallelsamfundspakken, som vi har vedtaget med et ret stort flertal i Folketinget, måske i virkeligheden er noget af det vigtigste, man også kan gøre for at få brudt op i de normer og kulturer, som er forudsætningen for mange af de problemer, vi ser på ligestillingsområdet.
Med de ord vil jeg sådan set
sige tak til ministeren for rigtig mange flotte initiativer.
Jeg har bestemt ikke forstand på dem alle sammen, men jeg synes, vi kan være stolte af det niveau, vi har lagt.
Og så har jeg skrevet her, at jeg skal hilse fra De Konservative.
De kunne ikke være her i aften.
Det var ordene.
Pernille Skipper (EL), 2019-03-26:
Bare for at vi er helt enige, vil jeg sige, at reglerne jo er sådan, at der er en mængder uger til fordeling mellem mor og far, og ud af dem er der 14, som ikke kan overføres fra moren til faren, og 2 uger, der ikke kan overføres fra faren til moren.
Det vil sige, at hvis man som par ønsker, at moren tager mindre end de 14 ugers barsel, så går de uger tabt, så kan man ikke overføre dem til faren, så får man samlet set mindre tid til barselsorlov.
Det er jo rigtigt nok, at det er godt, at kvinder kan gå hjemme og restituere sig, hvis de har behov for det, men jeg begriber ikke, hvorfor det skal være et »kan«, når det kommer til fædrene, mens det skal være et »skal«, når det kommer til kvinderne.
Hvorfor skal vi ikke have ligestilling, så man bestemmer helt selv, hvis det er det, man ønsker?
Karina Adsbøl (DF), 2019-03-26:
Nej, det handler ikke om det.
Som den socialdemokratiske ordfører sagde tidligere, handler det jo bl.a. om, at man har båret det her barn i lang tid, og det er jo derfor, man har indrettet det på den måde, at kvinderne kan restituere sig bagefter.
Nu er det jo sådan, at en far godt kan gå hjemme og tage nogle af de 32 uger, så de får fordelt de uger.
Han kan jo godt tage sine 2 uger efterfølgende, for der er ikke noget, der taler imod, at han skulle kunne det, så moren kan starte på arbejde.
Sådan kan man jo godt indrette sig.
Pernille Skipper (EL), 2019-03-26:
Jeg tror ikke, jeg kan nå at opregne alle de ting, vi gerne vil gøre på ligestillingsområdet, og hvem der er imod i den såkaldt røde blok, på det minut, jeg har.
Som ordføreren også godt kunne høre, holder det mig heller ikke tilbage fra at slå hr. Rasmus Horn Langhoff oven i hovedet med det – ikke bogstavelig talt, men indirekte.
Så det er noget, vi vil blive ved med at kæmpe for, også under en ny regering, og vi får en bedre fordeling af barselsorloven.
Jeg kan ikke se, hvorfor den argumentation ikke gælder fædrene, og derfor må det jo være, fordi man mener, at moren er bedre.
Karina Adsbøl (DF), 2019-03-26:
Grunden til, at jeg tager ordet, er, at fru Pernille Skipper ligesom antydede, at jeg fra talerstolen skulle have sagt, hvem af forældrene der er bedst, og at mor skulle være bedst.
Ordføreren sagde: Jeg køber ikke, at det er mor, der er den bedste.
Jeg vil bare lige pointere, at det har jeg ikke udtalt mig om, og det synes jeg heller ikke man skal.
Men når det nu er sagt, vil jeg sige, at jeg ikke var ligestillingsordfører i sidste samling, så kan ordføreren ikke lige fortælle mig noget: Hvorfor fik man, da man støttede den forrige regering, ikke gennemført alle de ting, man gerne ville?
Hvis vi nu snakker om barsel og alle de ting, som Enhedslisten gerne vil have ændret, hvem var så imod det?
Martin Geertsen (V), 2019-03-26:
Jeg er sådan set et langt stykke hen ad vejen enig med den socialdemokratiske ordfører i, hvad man skulle gøre, hvis man skulle gøre noget her.
Jeg er ikke interesseret i at røre ved det, som vi kan definere som barsel, altså det, der er af orlov lige omkring fødslen.
Men jeg synes egentlig godt, at man kunne tale positivt ind i , hvordan det så er, man fordeler den der forældreorlov, eller rettere sagt: Hvordan er det, man i udgangspunktet fordeler den?
For jeg synes, at vi stædigt må holde fast i, at det altså må være forældrene selv, der ligesom fordeler forældreorloven og de midler, man kan få til det.
Men hvordan Udbetaling Danmark så fordeler midlerne, synes jeg sagtens vi kan have en diskussion af.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-03-26:
Tak for det.
Jeg vil slet ikke sætte en konkret person i spil.
Det var egentlig bare for at nævne, at der er et medlem af Venstre, som synes det er problematisk med den situation, der er.
Men ordføreren siger, at det skal vi tale ind i.
Jeg blev ikke klogere på, hvordan vi taler ind i at få mere ligestilling på bestyrelsesområdet.
Det var det ene.
Det andet er om barsel.
Jeg har talt med et andet Venstremedlem, som siger, at det er problematisk.
Og igen vil jeg sige, at det virker, som om det ikke er helt proaktivt eller progressivt med den politik, der føres, i forhold til medlemmer i hvert fald.
Barsel: Hvordan løser vi den udfordring?
Martin Geertsen (V), 2019-03-26:
Men helt generelt vil jeg sige, at jeg tror, at det med at få flere kvinder i bestyrelser er noget, vi skal tale ind i.
Jeg tror, at mange virksomheder ad åre vil opleve, at det i virkeligheden kan være en klar fordel for deres egne kommercielle interesser, hvis det er sådan, at de har sammensat en bestyrelse, som nogenlunde afspejler den befolkning, som virksomheden er en del af.
Men jeg fornemmer lidt, at der ligger det i spørgerens spørgsmål, om jeg vil ind og lovgive på det her område.
Der vil jeg sige, at jeg har sådan et grundlæggende liberalt udgangspunkt, når det handler om lovgivning.
Nej, det skal vi ikke.
Men skal vi altid i alle sammenhænge bruge lovgivning?
Nej, det synes jeg heller ikke vi skal.
Jeg vil ikke bruge lovgivningsredskabet i forhold til at diktere, hvem der skal sidde i private virksomheders bestyrelser.
Det vil jeg ikke.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-03-26:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Det går fremad med ligestillingen i Danmark, siger ordføreren, og det gør det jo også på mange områder, men nogle steder går det jo tilbage, f.eks. i bestyrelser, hvor vi har en negativ vækst.
Martin Geertsen (V), 2019-03-26:
Jeg synes, man skal rette sig efter, hvad Venstres formand siger i den her sammenhæng.
Det tror jeg i virkeligheden vil gøre det hele lidt nemmere.
Så jeg kan kun understrege en gang til, at jeg synes, at statsministeren har sagt det meget klogt – og han er i øvrigt også formand for Venstre!
Rasmus Horn Langhoff (S), 2019-03-26:
Se, det er jeg jo glad for at høre om det indholdsmæssige, og jeg er også blevet klogere i dag, for jeg læste nemlig i avisen, at Venstre var imod forslaget her, og det kom bl.a. fra Venstres politiske ordfører, der på vegne af partiet kunne fortælle, at Venstre ikke gik ind for samtykkebaseret voldtægtslovgivning.
Efterfølgende var statsministeren, som i øvrigt faktisk er formand for partiet Venstre, så ude og fortælle, at det gjorde regeringen i hvert fald.
Men nu siger Venstres ligestillingsordfører, at ordføreren selv er for.
Jeg mangler at høre, hvad det store parti Venstre mener i det her spørgsmål.
Vil ordføreren ikke svare på det?
Martin Geertsen (V), 2019-03-26:
Jeg kan i hvert fald konstatere, at den socialdemokratiske ordfører har fulgt med i den levende debat, vi har haft i Venstre, om det her spørgsmål.
Det har andre ordførere sikkert også.
Jeg er fuldstændig enig med statsministeren, når han siger, at sex skal baseres på samtykke og frivillighed, men så kan der være, og jeg er ikke ekspert, nogle juridiske ting, som man bliver nødt til at få afklaret i den forbindelse.
Men helt overordnet er jeg fuldstændig enig med statsministeren, når han siger, at seksuelt samkvem skal være baseret på samtykke og på frivillighed.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2019-03-26:
Det er jo altid godt at høre, når der er en ordfører, der ikke ligger søvnløs om natten.
Det kan jeg jo kun glæde mig over på ordførerens vegne.
Men derfor skal jeg høre, om Liberal Alliances ordfører ikke alligevel deler regeringens opfattelse af, at vi faktisk har nogle ligestillingsproblemer i Danmark, hvad angår et løngab mellem mænd og kvinder og et kønsopdelt arbejdsmarked, et kønsopdelt uddannelsesvalg – i virkeligheden et stort spild af potentiale, spild af gode penge, spild af folks muligheder – og at vi også har skæve rettigheder eller manglende rettigheder til, at fædre kan holde orlov.
Deler Liberal Alliance regeringens opfattelse af, at det faktisk er nogle problemer, som kalder på politisk handling og lederskab?
Villum Christensen (LA), 2019-03-26:
Det var jo næsten hele paletten, vi fik her, synes jeg.
Der tror jeg da lidt på de mange små skridt.
Jeg tror ikke på den store hammer.
Som jeg sagde før: Om der er nogle få procent forskel på det ene og det andet, synes jeg ikke er så afgørende.
Bare vi bevæger os i den rigtige retning.
Og det synes jeg vi har vist igennem rigtig mange år at vi gør.
Så helt skævt er det ikke, og jeg ser ikke store elefanter i rummet på det her område, jeg er ked af at sige det.
Og jeg ser slet ikke store elefanter, hvis det kræver, at man skal tage en stor hammer op og banke ned i hovedet på folk, som dermed ikke har mulighed for selv at træffe deres valg i familierne.
Redegørelsen peger på rigtig mange fornuftige indsatser.
Men som jeg startede med at sige, tror jeg lidt på de små skridt.
Jeg tror på, at kommunikationen betyder meget.
Vi har med metoobevægelsen på de sociale medier set, hvordan tingene kan ændre sig, uden at man slår hinanden oven i hovedet med regler.
Det er vel fair nok at have en holdning om, at det ikke altid er regler herindefra, der løser samfundets problemer.
Trine Torp (SF), 2019-03-26:
Jamen har vi ligestillingsproblemer i Danmark?
Villum Christensen (LA), 2019-03-26:
Det er rigtigt, at der står mange ting i den redegørelse, men der står også, at det går den rigtige vej.
Trine Torp (SF), 2019-03-26:
Tak for det.
Punkt 2 er, at man er interesseret i den viden, der er.
Og punkt 3 er, at man faktisk vil handle på det.
Der er faktisk en god parallel til det her.
I den her redegørelse står der jo, at der er en lønforskel, som ikke kan forklares.
Der står også, at et kønsopdelt arbejdsmarked har konsekvenser både for den enkelte og for de virksomheder, der efterspørger kvalificeret arbejdskraft.
Der står, at 17 pct. af topposterne i bestyrelser og direktioner er varetaget af kvinder.
Der står, at det hovedsagelig er kvinder, der udsættes for voldtægt, at det hovedsagelig er kvinder, der bliver udsat for menneskehandel, og at det også hovedsagelig er kvinder, der bliver udsat for vold.
Så jeg tænker bare: Hvad er det i den her redegørelse, som ikke gør det klart for ordføreren og ordførerens parti, at der er ligestillingsproblemer?
Villum Christensen (LA), 2019-03-26:
Det er næsten ligesom i klimadebatten: I det enogtyvende århundrede vil der ske det og det, hvis man fremskriver sådan og sådan.
Det giver jeg faktisk ikke ret meget for.
Lige så snart ting og sager er baseret på teknologier – og det er jo meget tit det, der ændrer verden og ændrer vores adfærd – skal man passe rigtig meget på med lineært at fremskrive tingene, sådan som jeg kan høre ordføreren er i gang med her.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-03-26:
Tak for det.
Og mange tak for, at ordføreren anerkender, at mangfoldighed i bestyrelserne jo faktisk viser sig at være et mere driftssikkert valg.
Men »ad åre« er ifølge SFI 108 år fra nu, med hensyn til hvornår der er opnået ligeløn.
Er det et »ad åre«, der er acceptabelt for ordføreren og ordførerens parti,
eller skulle vi prøve at begrænse den »ad åre«-periode?
Villum Christensen (LA), 2019-03-26:
Man kan jo forske i rigtig meget og finde rigtig mange variable årsag-virkning-forhold og mønstre i stort set alt.
Jeg er gammel metodelærer fra universitetet, og der er ikke grænser for, hvad man kan splitte op og finde interessante mønstre i.
Og det er da meget interessant, men jeg tror i virkeligheden på, at de folk, der vil investere, bedst selv har evnen til at vurdere, hvad der er rigtigst, og om de vil høre på det ene eller det andet, for det vil jo falde tilbage på dem selv, hvis de har så kønsstereotype holdninger, at de vælger skævt, og så vil man jo ad åre opleve, hvem der klarer sig bedst – man har også set, at nogle af de bestyrelser, hvor der er mange kvinder, klarer sig bedst – og så vil markedet på den måde jo også regulere det her helt af sig selv.
Så det er ikke nødvendigvis regler, der løser det problem, som ordføreren rejser her.
Villum Christensen (LA), 2019-03-26:
Jeg ser ikke, at der er så enorme udfordringer i det, at det skal ændres.
Pernille Skipper (EL), 2019-03-26:
Jeg synes, det er fint, at vi er kommet dertil, hvor Liberal Alliance dog trods alt kan se, at der er nogle grunde til at gøre nogle ting på nogle områder.
Jeg bliver provokeret af den her form for negligering, samtidig med at ordføreren så også prøver at postulere, at alle, der går op i ligestilling, bare taler om lyskryds.
Jeg tror i virkeligheden, at det er dem, som ikke går så meget op i ligestilling, som prøver at negligere ligestillingskampen til at handle om lyskryds, og ikke alle os andre.
Det bliver faktisk en lille smule træls at høre på.
Når nu ordføreren siger, at friheden og familiernes ret til selv at vælge er vigtig, og at man ikke skal pålægges, at et bestemt antal uger skal gå tabt, hvis faren ikke vil tage dem, så må jeg spørge Liberal Alliances ordfører: Betyder det så, at de 14 uger, der er øremærket til moren, men ikke til faren, skal fjernes, så familierne helt frit selv kan fordele ugerne imellem sig?
Villum Christensen (LA), 2019-03-26:
Som jeg startede med at sige, så er det ikke mit område.
Jeg har ikke beskæftiget mig med det, men jeg synes, at der ligger mange gode tiltag – det må jeg vel have lov at sige.
Jeg har jo ikke sagt, at der ikke er nogen problemer, men der er da rigtig mange gode tiltag.
Og en forskel efter skat på 4 pct. får mig stadig væk ikke til at ligge vågen om natten.
Jeg har indtryk af, at det er her, vi ligger, når man nu renser for de forskellige uddannelsesvalg mellem mænd og kvinder, når man kigger på arbejdsmarkedet generelt set.
Det har jeg da læst mig til, altså at vi er helt nede i nærheden af en forskel på 4 pct. Og når man så ser det, i forhold til hvor vigtigt det er, at familien selv kan træffe afgørelser i forhold til at skulle have et pålæg herindefra, så værner jeg mest om friheden på det her felt.
Pernille Skipper (EL), 2019-03-26:
Jeg følte mig simpelt hen også lige kaldet til at reagere på det der med de få procents forskel, som ikke får ordføreren til at ligge søvnløs om natten.
Som hr. Rasmus Horn Langhoff så fint sagde det, er det en forskel på 9 pct. til fædrene, hvilket er de få procent, ordføreren taler om.
Løngabet i Danmark er cirka omkring 15 pct.
Det er åbenbart også helt ligegyldigt ifølge Liberal Alliance – og så skal man ikke ind med den store hammer.
Altså, det første spørgsmål lyder simpelt hen: Kan ordføreren ikke pege på et eneste ligestillingsproblem?
Mener Liberal Alliance simpelt hen, at vi bare er i mål, når det kommer til ligestillingen i Danmark?
Villum Christensen (LA), 2019-03-26:
Nu synes jeg heller ikke, at det er det værste forslag, jeg har hørt fra Socialdemokratiets side.
Det vil jeg mene.
Det tør jeg godt sige her.
Men hvor skal vi lige lægge os?
Jeg tror aldrig nogen sinde på, at vi skal over i en 50-50 på det her område alene af biologiske årsager.
Men at gå ud og stadig væk pålægge folk, at de f.eks. bliver trukket i det antal uger, de samlet har som barsel, hvis ikke det er faren, der gør det, og sådan noget, det er ikke rigtig musik i min have .
Rasmus Horn Langhoff (S), 2019-03-26:
Hvis det var nogle få procents forskel, var der jo ingen grund til at problematisere det.
Hvad nu, hvis det var mange procents forskel?
Lad os f.eks. kigge på fordelingen af barsels- og forældreorloven, den samlede orlov.
Fædre holder 9 pct. af den samlede orlov, kvinderne holder resten.
Det er jo ikke nogle få procents forskel.
Det er faktisk mange procents forskel.
Er det så i ordførerens logik et reelt ligestillingsproblem?
Jeg kan sige til bagkataloget: Den model, som Socialdemokratiet har lagt frem, for lige fordeling af forældreorlov har selv CEPOS været ude og bakke op.
Var det ikke også på tide, at Liberal Alliance tilsluttede sig?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-03-26:
Tak for det.
Jeg ville bare høre lidt mere om den store hammer versus det frie valg.
Mit spørgsmål er, hvor frit det valg nogle gange er.
Nu er ordføreren jo fra Liberal Alliance, og I er kyndige i forhold til investeringer og kapitalistiske valg –
tror jeg.
MIT har dokumenteret, at når en kvinde kommer med en idé, kontra når en mand gør det, så har manden 60 pct. større chance for at få investering.
Hvis ideen bliver indtalt med en mandlig stemme versus en kvindelig stemme, er der tre gange større chance for, at den mandlige stemme får investeringen, selv om det er kvindens idé.
Det samme er man kommet frem til i Norge, hvor Hans og Hanna blev sammenlignet.
Der ville mandlige chefer hellere høre Hans – de syntes, at Hanna var en dårlig forælder, og de havde egentlig heller ikke lyst til at drikke en fredagsbajer med hende.
Det er nogle af de resultater, man er kommet frem til i undersøgelser af de kønnede strukturer, der er på vores arbejdsmarked.
Så spørgsmålet er: Hvor frit et valg er det så, hvis kvinden er begrænset alene på baggrund af sit køn?
Pause Pause (Pause), 2019-03-26:
Mødet er udsat.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-03-26:
Tak for det.
Altså, jeg er lidt ked af at skulle svare på det og lige slippe det andet, for hvis der er en tilståelsessag i det, jeg sagde før, så går den ud på: Ja, der er brug for mere personale; ja, der er brug for flere penge – og dem kommer vi også med.
Genvælg mig, og du vil se det i praksis, for sådan har det også været historisk.
Vi arbejder fuldstændig ligesom den regering, fru Pia Olsen Dyhr selv var medlem af.
Vi laver finanslove hvert år, og hvert år øger vi bevillingerne til sundhedsvæsenet, og det har vi tænkt os at blive ved med at gøre.
For da Helle Thorning-Schmidt var statsminister, sagde man, at man havde tænkt sig at bruge et givent beløb, og der sagde vi: Vi bruger 0,5 mia. kr. mere!
Så vil jeg sige, at jeg ikke synes, der er meget overraskende i, at Stephanie Lohse, som er formand for Danske Regioner, indtager den interesseorganisations grundsynspunkt i den her diskussion, der har været.
Hun ville da være en dårlig formand, hvis hun ikke gjorde det.
Grindstedværket ligger, hvor det ligger.
Harboøre Tange ligger, hvor det ligger.
Det bliver ikke flyttet med den her reform.
Det, der kommer til at ske med den her reform, er, at vi kommer til at investere mere i at få ryddet op.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-03-26:
Det er sjovt, som statsministeren gerne vil tale om biler og motorer.
Det der med benzin tager vi så hen ad vejen, men vi ved jo godt, at den offentlige sektor sådan set ikke fungerer, hvis der ikke er flere ansatte derude.
Men det har regeringen så ikke lagt op til i den her plan.
Det er jo sådan en tilståelsessag.
Derfor vil jeg gerne gå over til et andet spørgsmål, i virkeligheden en anden sag, i mit sidste spørgsmål.
Helt konkret handler det om at flytte opgaven med de mange giftgrunde, de store jordforureningssager, væk fra regionerne og ind i staten.
Der er fundet to udtalelser, som jeg indholdsmæssigt er ganske enig i, fra statsministerens partifælle Stephanie Lohse, som også er formand for Danske Regioner.
Formanden siger: En ingeniør, en geolog, en gravemaskine bliver ikke billigere af, at staten løser opgaven.
Og hun fortsætter: Hvis aftalen bliver til virkelighed, vil det medføre mere centralisering og mindre demokrati på miljøområdet.
Aftalen vil betyde, at opgaverne flyttes langt væk fra de tusindvis af borgere, der bor på en forurenet grund, tæt på en grusgrav eller er bekymret for det lokale drikkevand.
Jeg vil gerne spørge statsministeren: Er statsministeren enig med sin partifælle og formand for Danske Regioner, Stephanie Lohse?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-03-26:
Det er jo, som om det er ligegyldigt, hvad jeg svarer, for svarene bliver ikke taget ned.
Jeg tror, det er en bevidst misforståelse; det tror jeg.
Det kan ikke være så svært at forstå.
Vi prøver lige at tage billedet igen: Der er en motor, som vi investerer 8,5 mia. kr. ekstra i.
Hvis den skal køre, skal der benzin på, og vi forestiller os, at vi fra tankstation til tankstation – og det er så finanslove og økonomiaftaler – skal købe benzin.
Og ja, hvis ikke man tilfører sundhedsvæsenet ekstra driftpenge de kommende år, vil det, uanset hvor godt det danske sundhedsvæsen i øvrigt er indrettet, ikke hænge sammen, og derfor kommer der flere penge til det danske sundhedsvæsen end det, der ligger i aftalen.
Der kommer også flere penge, end hvis nogle andre kom til, for det, der er afgørende her, er, at vi investerer ekstraordinært ud over det, der skal puttes i driften de kommende år.
På grund af demografi investerer vi ekstraordinært 8,5 mia. kr. i 35 nye sundhedscentre, i 20 ekstra akutberedskaber, i at lave et løft af lægestudiet, i at øge normeringerne på vores sygeplejeskoler med 2.000 osv. osv., og så vil vi fremadrettet tage stilling til, hvordan der skal bruges flere penge.
Sådan har vi også gjort det historisk.