runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Klaus Markussen (V), 2017-03-21:
Tak for det.
Det her beslutningsforslag har jo egentlig de bedste intentioner.
Jeg tror, at vi alle kan blive enige om, at vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at skabe mest mulig tryghed for vores børn.
Jeg kan derfor godt forstå, hvorfor Socialistisk Folkeparti kommer med det her forslag.
For selvfølgelig skal vi beskytte vores børn mod dårlige vilkår.
Det er jeg helt på linje med.
Beslutningsforslaget kan jo lidt forenklet sagt, og det er også sagt tidligere i dag, inddeles i tre punkter.
Første del af forslaget handler som bekendt om, hvilken myndighed der skal vurdere og eventuelt give tilladelse til, om børn under 13 år kan få en arbejdstilladelse.
Jeg synes selvfølgelig, at det er vigtigt, at vi hele tiden sørger for, at vi har indrettet os på den bedst mulige måde.
Det gælder egentlig vores samfund generelt.
Derfor synes jeg også, det er positivt, at ministeren vil drøfte den her del med justitsministeren.
Men jeg hæfter mig særlig ved, at politiet har oparbejdet en meget stor viden og erfaring i de årtier, de har haft ansvaret for arbejdstilladelser til børn under 13 år.
Og det er jo netop med til at skabe – i mine øjne – mest mulig tryghed og de bedste vilkår for børnene, som er det, forslagsstillerne efterspørger.
Anden del af forslaget handler om, at børn over 13 år, der deltager i talentshows, skal være omfattet af arbejdsmiljøloven.
Som ministeren var inde på for et øjeblik siden, gælder arbejdsmiljølovgivningen, så længe der er tale om et arbejde.
Og er der ikke tale om et arbejde, jamen så gælder jo præcis de samme vilkår, som hvis barnet deltog i en hvilken som helst anden konkurrence.
Derfor kan jeg ikke se, der er grundlag for at lave særregulering udelukkende for børn, der deltager i talentshows.
Og det er da værd at bemærke, at produktionen bag talentshows er omfattet af kravene i reglerne i arbejdsmiljølovgivningen.
Det smitter forhåbentlig af på hele arbejdspladsen, også på de børn og unge, der deltager i talentshows, omend det er i kortere eller længere tid.
Den sidste del af SF's forslag handler om klageadgang, nærmere bestemt for børn under 13 år og deres forældre.
Dertil vil jeg egentlig bare sige, at der allerede i dag eksisterer gode muligheder for at klage til Arbejdstilsynet, hvis det er sådan, at man mener, at arbejdsmiljøreglerne ikke bliver overholdt.
Som jeg nævnte indledningsvis, forstår jeg, og jeg har sympati for og er enig i intentionerne i SF's beslutningsforslag, men på trods af at vi forstår hensigten bag det her forslag, kan vi ikke på baggrund af de betænkeligheder, jeg har været inde på nu, støtte op om forslagets konkrete indhold.
Så skal jeg endnu en gang på vegne af ordføreren for Det Konservative Folkeparti meddele, at de heller ikke kan støtte op om beslutningsforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2017-03-21:
Hvilket indtryk gør det på hr. Klaus Markussen, at de mennesker, der arbejder med det, nemlig politiet, i hvert fald igennem politiets formand siger, at de ikke mener at have de kompetencer, som ordføreren mener at de har oparbejdet gennem årtier?
Dem, der har med den her gruppe at gøre, nemlig Børnerådet, der har fået en ekspertgruppe til at lave en rapport om det her, peger entydigt på, at politiet ikke har kompetencen, og Politiforbundets egen formand siger også, at det har de ikke, og derfor synes de, det er en god idé at flytte det over til Arbejdstilsynet.
Hvilket indtryk gør det på ordføreren?
Klaus Markussen (V), 2017-03-21:
Det er ikke mit indtryk, at det bliver påpeget, at politiet ikke skulle have kompetencerne.
Det er tværtimod mit indtryk, at politiet har kompetencerne, og at de gennem årtier har oparbejdet en enorm viden på det her område.
Så jeg deler ikke opfattelsen af, at politiet ikke skulle have kompetencerne.
Karsten Hønge (SF), 2017-03-21:
Hvilke kompetencer er det, politiet har oparbejdet inden for arbejdsmiljøområdet, andet end at de giver dispensation?
Jeg har nemlig aldrig hørt om det.
Har de nogen øvrige erfaringer inden for arbejdsmiljøområdet?
Ikke mig bekendt.
Det ligger jo hos Arbejdstilsynet.
Og det er måske også derfor, de peger på, at det ikke er der, den skal ligge – plus at der er nogle andre fordele forbundet med det.
Men der er også forskel på det her.
Der er jo nogle, der som i talentshows er ulønnede, og så er der andre, der medvirker i film, hvor man får betaling for arbejdet.
Her synes jeg jo at vi kan rumme det i det samme forslag, men det er jo forskellige situationer, vores børn og unge er i.
Andre steder ligner det jo rent arbejde, bare til en lavere løn.
Klaus Markussen (V), 2017-03-21:
Jeg tror, det er meget vigtigt, at vi holder tingene adskilt og er præcise, med hensyn til hvad vi taler om.
Jeg synes selv, jeg var meget tydelig, da jeg sagde, at det handlede om, at politiet har ansvaret for udstedelse af arbejdstilladelser – det var den kompetence, jeg henviste til i min ordførertale.
Vi siger, at der har politiet en årelang, grundig og stor erfaring, og vi ser ingen anledning til at ændre på noget i den forbindelse.
Karsten Hønge (SF), 2017-03-21:
Det er simpelt hen en utrolig dårlig undskyldning, og det er at lukke øjnene at sige: Nej, men det er jo bare forældrenes ansvar, de må bare gå ud og gøre det derude.
Virkeligheden er den, at der bruges børn i underholdningsindustrien.
Det her handler om at beskytte dem så godt som muligt, og jeg synes, det er decideret helt uansvarligt bare at sige: Det må forældrene tage sig af.
For når man nu flere gange vender tilbage til at omtale talentshows, hvilket indtryk gør det så på ordføreren, at Børnerådet skriver, at det undrer og bekymrer Børnerådet, at børn og unge i talentshows hverken betragtes som arbejdende for en arbejdsgiver eller som frivillige og dermed ikke er omfattet af arbejdsmiljøloven?
Men til gengæld kan jeg fortælle hr. Bent Bøgsted, at alle mulige andre i et talentshow, alle de voksne, er beskyttet både igennem arbejdsmiljøloven og igennem de faglige organisationer, der kan forsvare deres interesser.
Men for dem, der er under 13 år, siger man: Nåh nej, men det er vel ikke et rigtigt arbejde!
Det er også godt, at de deltager i det, men hvorfor ikke sørge for at lægge en beskyttelse hen over det?
Og når det nu entydigt anbefales både af Børnerådet og af formanden for Politiforbundet, kunne det så ikke gøre, at man også i Dansk Folkeparti tænkte, at det kunne være, der var noget om det?
Bent Bøgsted (DF), 2017-03-21:
Tak for det, formand.
Jeg synes jo, at når man skal se på det, er det selvfølgelig vigtigt at sikre, at børn har ordentlige forhold.
Det skal ikke være sådan, at de føler sig misbrugt og udnyttet, men når det så er sagt, må jeg også sige, at i Dansk Folkeparti mener vi absolut, at det er forældrenes ansvar at sige fra, hvis der er noget, børnene ikke skal være med til.
For deltager man i et talentshow eller noget lignende, er det jo forældrenes ansvar.
Mange gange er det forældrene, der sender børnene af sted, og så må det også være forældrenes ansvar at være klar til at sige fra.
Selvfølgelig er det urimeligt, hvis de får nogle tider, som ikke holder, som hr. Karsten Hønge nævner, men igen er det forældrene, der må sige fra.
Det skal ikke være sådan, at det er Arbejdstilsynet, der skal ind og kontrollere de ting.
For øvrigt er det også sådan, at hvis der sker et eller andet, er de måske allerede færdige med det talentshow, eller hvad det nu er, inden Arbejdstilsynet kommer.
Sammenligner man med andre ting, som børnene deltager i, så er og bliver det jo forældrenes ansvar i sidste ende.
Det skal ikke være det offentlige, der skal ud og kontrollere, hvad børnene nu deltager i i deres fritid.
Jeg betragter ikke et talentshow som et arbejde.
Det er en fritidsfornøjelse, som man deltager i, og det er udelukkende forældrenes ansvar.
Jeg kunne jo lige så godt have bedt ministeren om at lade sin tale blive liggende heroppe, så jeg kunne have læst den op, for det var en udmærket tale.
Jeg er enig med både ministeren og Lennart Damsbo-Andersen i, at hvis der er nogle gråzoner, skal vi selvfølgelig se på det i arbejdsmiljøforligskredsen, for selvfølgelig skal det ikke være sådan, at der er noget, som man kan sige vi burde rette op på.
Men at begynde at sige, at det i stedet for politiet skal være Arbejdstilsynet, der skal give tilladelse til de forskellige ting, synes jeg er at gå i den anden grøft.
For jeg synes egentlig, at hvis vi har Arbejdstilsynet inde over og de skal godkende et talentshow, så er det det samme som at sige, at det er et arbejde, og så er det børnearbejde, og det har vi ikke her i Danmark.
Men lad nu fritidsbeskæftigelse og fritidsfornøjelse være én ting, og så decideret arbejde en anden ting.
Det synes jeg i hvert fald er det, vi skal gøre.
Vi er klar til at se på det, hvis der er nogle gråzoner, vi kan rette lidt op på, i den lovgivning, der er gældende i dag, men vi kan ikke støtte forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2017-03-21:
Det må vi så vende tilbage til, men jeg kan bare bekræfte, at ministeren selv har været i dialog med Børnerådet, hvor ministeren sagde, at det netop var forkert, hvad han sagde den 16. januar.
Så har vi bare slået det fast for resten at debattens skyld, for den rette ordfører kunne måske finde på at komme ind på, at det EU-retsligt ikke kan lade sig gøre, og så bare herfra sige, at ministeren jo selv over for Børnerådet har sagt, at det, han sagde den 16. januar, ikke passede.
Jeg har bare brug for at få det som et faktum for resten af debatten.
Nu kan man så sige, hvem der har de rigtige kompetencer, og ministeren mener bestemt at vide, at det så er politiet.
Det siger Politiforbundets egen formand og Børnerådet i fællesskab.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-21:
Jeg lægger jo heller ikke skjul på, at det selvfølgelig altid kan gøre indtryk.
Jeg er jo selv optaget af, at hvis man tilfører Arbejdstilsynet nye opgaver og man så er sikker på, at Arbejdstilsynet er i stand til at varetage de opgaver og ikke mindst, hvis man skal fjerne opgaver, at det så er med god grund.
Derfor lægger jeg sådan set heller ikke op til nogen konfrontatorisk kurs.
Jeg lægger op til, at man under udvalgsbehandlingen måske også kunne skrive en beretning, hvor man ikke kan imødekomme alle de dele, som regeringen har redegjort for her, men hvor man godt kunne omfavne nogle af de ting, som handler om den her problemstilling, som hr. Karsten Hønge påpeger.
Det er sådan set blot en venlig pote, der bliver rakt ud i lokalet, til, at man godt kan prøve at lave en beretning, som jeg tror vil kunne få opbakning blandt en bred vifte af partier her.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2017-03-21:
Tak, formand.
Allerførst vil jeg gerne sige tak til hr. Karsten Hønge for at have fremsat det her beslutningsforslag, så vi får mulighed for at tale arbejdsmiljø her i salen.
Det synes jeg faktisk vi gør alt for lidt, så det er en rigtig god anledning, og tak for det.
Jeg kan forstå, at forslaget her er fremsat med baggrund i Børnerådets arbejde for at sikre børn ordentlige vilkår – også i arbejdssituationer og særlig med fokus på deltagelse i det, som er nævnt i beslutningsforslaget, nemlig talentshow.
Jeg vil gerne understrege, at det er vigtigt, at arbejdsmiljøet er i orden – også og ikke mindst for unge og for børn, der ikke selv kan påtale eller reagere på deres arbejdssituation.
Vi socialdemokrater er imod børnearbejde.
Børn skal ikke arbejde; de skal lege og gå i skole.
Men under særlige omstændigheder og under helt klart beskrevne vilkår kan det lade sig gøre for børn også under 13 år at arbejde f.eks. på et teater, ved en filmoptagelse eller i forbindelse med andre kulturelle tiltag.
Og det er der helt klare regler for: Det kræver en godkendelse af politiet, og de meget skrappe arbejdstidsregler, der gælder for skolesøgende børn, kan kun afviges, når man har en dispensation fra Arbejdstilsynet.
I Socialdemokratiet er vi faktisk helt trygge ved den arbejdsfordeling.
Ud over at forslagsstillerne mener, at Arbejdstilsynet både skal godkende og dispensere for regler i forbindelse med unges arbejde, foreslås det også, at 13-15-årige, der deltager i talentshow, skal være omfattet af arbejdsmiljøloven, og at forældre skal have mulighed for at klage.
I mine forberedelser til dagens møde har jeg læst Arbejdstilsynets vejledning om undervisningspligtige unges arbejde.
Det er heri, hele regelsættet er beskrevet.
Af vejledningen fremgår de helt klare regler, der gælder for unges arbejde – både hvornår der er tale om arbejde, hvilket arbejde der tilladt, og hvilke regler der gælder for udførelsen af arbejdet, herunder arbejdstid og hviletid.
Jeg synes faktisk, at feltet er dækket rimelig godt ind, men jeg er også med på, at der kan være en gråzone i forhold til de aktiviteter, der ikke i lovens forstand kan betegnes som arbejde, f.eks. deltagelse i talentshow.
Alle, der laver programmet, er ansatte og omfattet af arbejdsmiljøloven, men deltagerne – det gælder både unge og gamle – er ikke omfattet.
Her hviler der efter min opfattelse et meget stort ansvar på arrangørernes og forældrenes skuldre for at varetage ikke mindst børnenes interesse.
Eftersom det er frivilligt at deltage, må man stoppe, hvis der er noget, man er utilfreds med.
Vi kan ikke støtte beslutningsforslaget, som det ligger, men jeg vil gerne åbne op for en drøftelse i forligskredsen af, om den afgrænsning, der er af arbejde, i bekendtgørelsen fra 2007 stadig væk er fyldestgørende.
Men jeg vil ikke gå på kompromis med princippet om, at børn ikke skal arbejde.
Karsten Hønge (SF), 2017-03-21:
Jo, jo, det kan da være fint, at man kan diskutere det i forligskredsen, men jeg vil hellere tage imod det, som ministeren sagde til allersidst.
Nu kom det til sidst, og der havde jeg ikke mulighed for at spørge mere, men så vil jeg spørge hr. Lennart Damsbo-Andersen fra Socialdemokratiet, hvad hans holdning er til det, som jeg til allersidst i ministerens forelæggelse trods alt opfattede som en fremstrakt hånd, nemlig at vi kunne lave en fælles beretning om det i udvalget.
Det kan godt være, at hr. Lennart Damsbo-Andersen har læst, at Arbejdstilsynet skriver, at der er helt klare regler, men jeg må spørge hr. Lennart Damsbo-Andersen om noget.
Har hr. Lennart Damsbo-Andersen læst Børnerådets rapport?
I Børnerådets rapport siger f.eks. Elin på 12 år: »Tit stod der, at vi skulle møde kl. 9 og kunne gå hjem kl. 16. Men så blev det fra kl. 9 til 21.
Og så skulle jeg tage toget hjem.
Så jeg var i seng kl. 24.«
Videre siger hun: »Tidsplanen kommer sådan løbende, når de finder ud af, hvad man skal.
Det er ikke sådan, at der i kontrakten står, at det er de og de dage, du skal øve.
For så går man videre den dag, og så kommer der lige en ekstra øvedag dér, fordi så missede vi en dér.«
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2017-03-21:
Lad mig tage det allerførste først.
Jeg er sådan set både åben for det, som ministeren siger, og det, som jeg selv siger om drøftelsen i forligskredsen.
Det, der er vigtigt, er at finde ud af, om der er behov for at ændre på noget.
I forhold til den sidste del har jeg læst rapporten, og det er jo netop derfor, jeg siger i min ordførertale, at der hviler et stort ansvar på forældrene.
For så vidt det, der bliver aftalt, ikke bliver overholdt, er der jo nogle, der skal sige fra, og børnene kan ikke gøre det.
Karsten Hønge (SF), 2017-03-21:
Jeg skal bare lige høre, om der dér var en villighed fra Socialdemokratiets side til, at vi laver en fælles beretning, hvor vi prøver at gå ind i substansen i det her, og at man i stedet for at have så travlt med at sige, hvad man ikke vil være med til, prøver at åbne op for, hvad det er, man dog vil være med til.
Hvis det virkelig er rigtigt, at hr. Lennart Damsbo-Andersen har læst Børnerådets rapport, må jeg spørge: Hvilket indtryk gør det så, når Børnerådet så entydigt peger på, at det er nødvendigt, at vi flytter kompetencen fra politiet til Arbejdstilsynet, og at det er nødvendigt, at vi i øvrigt gør nogle tiltag til, at der er nogle, der passer på børnene i den her underholdningsindustri?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2017-03-21:
Jeg tror, at jeg vil gentage det, jeg sagde lige før, nemlig at jeg synes, at der hviler et meget stort ansvar både på dem, der arrangerer tingene, og på de forældre, hvis børn deltager i de her aktiviteter.
Loven er jo klar.
Hvis man afviger fra det, der er aftalt med hensyn til arbejdstid eller de tider, børnene skal møde, så skal der gives en dispensation.
Hvis ikke man gør det, har man jo brudt loven.
Hvis aftalerne ikke bliver holdt, har man mulighed for at klage.
Det kan forældrene gøre, og i yderste konsekvens kan de jo vælge at sige til børnene: I skal ikke deltage i det her.
Der synes jeg netop at man beskytter børnene.
I forhold til rapporten er det rigtigt, at der bliver påpeget en lang række situationer, hvor der er nogle ting, der ikke fungerer, som de skal, men jeg vil godt stille det spørgsmål, om ikke vi ved hjælp af de midler, vi allerede har til rådighed, er i stand til at tage hånd om det, hvis folk gør det, som de skal.
Laura Lindahl (LA), 2017-03-21:
Tak for det.
I Liberal Alliance ser vi ingen politisk grund til at lade opgaverne med at give tilladelser overgå til Arbejdstilsynet, og vi præsenterer os heller ikke som enige i bemærkningerne til beslutningsforslaget.
Vi mener, at spørgsmålet om, hvilken myndighed der skal varetage denne opgave, må bero på nogle praktiske overvejelser, og her kan man jo bemærke, at bedømmelsen af enkeltpersoner ligger uden for Arbejdstilsynets nuværende fagområde.
Men jeg bemærkede også, at ministeren i sin ministertale sagde, at hun ville tage en drøftelse med justitsministeren om politiets nuværende varetagelse af det her område.
I forhold til arbejdsmiljødelen og talentshows må man bemærke, at det er en relativt detaljeret særlovgivning, man kræver på et ekstremt snævert område.
Når man som amatør deltager i en konkurrence, er der jo ikke tale om et arbejdsgiverforhold, hvor almindelige arbejdsmiljøregler altså ikke finder anvendelse.
Drejer det sig om en ansættelse, kan man jo klage til Arbejdstilsynet, og hvis det er møntet på de her talentshows, mener jeg, at det må være væsentlig lettere at tage en snak med producenterne, som jo også er interesseret i at tilbyde nogle ordentlige vilkår, så de også kan få deltagere i fremtiden.
Liberal Alliance støtter ikke beslutningsforslaget.
Stine Brix (EL), 2017-03-21:
Tak for det, og tak til ordføreren for en tale, der kom omkring mange ting.
Jeg hæftede mig især ved, at ordføreren lagde vægt på, at det ikke er nok at kigge på afbureaukratisering, det er ikke nok at kigge på velfærdsteknologi, hvis vi skal løse den udfordring, som vi ved der kommer, nemlig at der bliver flere ældre, som får brug for velfærdssamfundet til at hjælpe sig i den sidste del af deres liv.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre ordføreren om, er, hvad det konkret betyder ifølge Dansk Folkeparti.
Vi ved jo, at hvis man bare skal følge med den udvikling, at der kommer flere ældre, så skal vi minimum have en vækst i det offentlige forbrug på 0,6 pct.
Men vi har en regering, som siger, at man har en ambition om, at det kun skal være det halve.
Så hvordan stiller det Dansk Folkeparti, når nu regeringen skal til at forhandle økonomi med kommunerne her til sommer?
Kan Dansk Folkeparti støtte en aftale, som ikke som minimum lever op til, at man kan følge med den udvikling, at der kommer flere ældre?
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-03-21:
Det er klart, at der er en forskel på den politik, som vi gerne ser gennemført i Dansk Folkeparti, og den, regeringen fører på området her.
Det betyder ikke, at vi kommer til at stemme imod en aftale mellem kommunerne og regeringen.
Det er et system, som fungerer, og det er kommunernes mulighed for at have indflydelse på deres egen økonomi.
Men det er klart, at hvis vi ser en aftale, som peger i retning af, at ældreplejen ikke kan følge med, og at ældreplejen bliver udhulet, så må vi jo se på andre tiltag, som kan løfte området.
Det kan vi f.eks. gøre i forbindelse med en finanslovsforhandling, og det er jo så et af de redskaber, vi må gribe til.
Men vi har et stærkt fokus på, at ældreplejen ikke bliver udhulet, og vi vil selvfølgelig også opfordre regeringen til at prioritere området, som de jo selv siger, de gør, også i forbindelse med økonomiaftalen.
Stine Brix (EL), 2017-03-21:
Dansk Folkeparti har jo en gylden mulighed, når det gælder økonomiaftalen mellem kommunerne og regeringen.
Vi har jo en mindretalsregering, så den skal finde opbakning her i Folketinget til at kunne gennemføre en aftale med kommunerne.
Og vi ved alle sammen, at kommunernes mulighed for at få flere penge er rigtig dårlig, hvis der ikke er et flertal i Folketinget, som står bag den holdning, man nu engang har, om, at der skal være en bedre økonomi til kommunerne.
Så hvorfor udskriver Dansk Folkeparti, når det gælder kommuneaftalen, på den her måde bare en blankocheck til regeringen på, at den kan føre en hvilken som helst politik over for kommunerne og også en politik, som kan betyde nedskæringer?
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-03-21:
Vores forhold til økonomiaftalen mellem regeringen og kommunerne er, at hvis kommunerne selv mener, at de har en aftale, som de kan stå inde for, vil vi ikke på deres vegne underkende den aftale.
Hvis KL derimod siger, at de ikke kan opnå en aftale og overlader det til Folketinget at fastsætte den kommunale økonomi, er det jo den situation, vi må forholde os til.
Men sådan en aftale indeholder jo mange delaftaler, og man bliver derfor nødt til at se på summen af dem, og hvis vi på ét område ikke er tilfreds med aftalen, vil det på kommunernes vegne være at gøre vold på aftalesystemet at underkende alle de andre resultater, som kommunerne har opnået.
Derfor vil vi ikke på forhånd sige, at ældreområdet kommer til at være det, som en aftale står eller falder med.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-21:
Og tak til ordføreren.
Jeg synes jo altså, der er lidt bagvendt.
Først stemmer man for en økonomiaftale i KL og derefter for et aktstykke i Finansudvalget, som faktisk forringer kommunernes muligheder for at sikre en ordentlig ældrepleje, og så vil man rette op på det bagefter.
For faktum er jo, at Dansk Folkeparti gennem mange år, siden 2009, har stemt for alle de der kommuneaftaler, som faktisk har gjort, at kommunerne har langt færre penge til velfærd, end de havde i 2009.
Det er der ikke så meget at gøre ved, men det er Dansk Folkepartis tilgang til det.
Men det, jeg gerne høre, er: Hvad er det så for en vækst, Dansk Folkeparti vil slås for kommer ind i finansloven, og som kan sikre, at der også bliver taget højde for det stigende antal ældre og det stigende antal plejekrævende ældre, for gruppen af over 85-årige eksploderer jo også?
Hvor står Dansk Folkeparti der?
Altså, vi kan vel blive enige om, at forudsætningen for, at der kommer en bedre vækst end den, der er beskrevet i regeringsgrundlaget, jo ikke kommer af sig selv.
Det kræver, at det bliver vedtaget her i Folketinget i form af en finanslov og alt det, der hører til den.
Hvordan vil Dansk Folkeparti sikre, at der kommer en tilstrækkelig vækst, så man tager højde for den kraftige stigning, der er i antallet af ældre, og som jo fylder meget i økonomien, for sådan er det bare?
Det skal vi have løst, men hvordan vil Dansk Folkeparti gøre det?
Vil Dansk Folkeparti benytte sig af de flertalsmuligheder, som jo tegner sig, hvis man kigger over til venstre side af salen?
0,8 pct. – vi er med!
Det er der nok ikke så mange andre der er, men der er da udmeldinger fra Socialdemokratiet, der lyder på 0,6 pct.
Vil Dansk Folkeparti benytte sig af den for at sikre den fornødne vækst i den offentlige sektor?