runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2018-01-11:
Tak for det.
Det er en rigtig god dag i dag, hvor vi skal behandle dette forslag om retten til sorgorlov, og med forslaget ligestiller vi begge forældre.
Vi indfører ret til fravær på 14 uger, hvis barnet er dødfødt eller bortadopteres inden 32. uge efter fødslen, således at forældrene ligestilles efter barselsloven.
Det er en kæmpe sorg, når man som forældre mister et barn, uanset hvilken alder barnet har.
Det er et vigtigt emne, som vi før har drøftet – også under den tidligere regering – men vi fandt ikke en løsning.
Men det har vi så fundet nu.
Regeringen og Dansk Folkeparti har afsat midler i finansloven til at ligestille forældre, for uanset om man er mor eller far, er det en stor sorg at miste et barn.
Den lovgivning, vi har i dag, tilgodeser moren, som har ret til 14 ugers fravær, mens faren kun har ret til 14 dage.
Dansk Folkeparti finder det både rimeligt og retfærdigt at ligestille forældrene, så de får mulighed for i hvert fald at kunne vælge at tage orlov – en reel ligestilling mellem kønnene på det her område.
Der er mange forskellige måder at tackle sorgen på, og der er ikke noget, der er forkert eller mere rigtigt end noget andet, og det er meget forskelligt, hvad den enkelte familie har behov for i den sorg, de står med.
Derfor er det også vigtigt at respektere forældrenes valg, uanset om de vælger at afholde deres sorgorlov.
Der har været en række bemærkninger fra høringsparterne vedrørende varslingsreglen.
De mener, at det er uhensigtsmæssigt at fastsætte en varslingsfrist, i forbindelse med at man mister et barn, og opfordrer til, at denne bestemmelse udelades eller eventuelt blødes op.
Det er noget, vi i Ligestillingsudvalget også følger op på, og vi har sendt spørgsmålet over til ministeren i går.
Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Vi synes, det er et rigtig godt lovforslag, og vi synes også, vi har haft en god dialog og en god drøftelse på tværs af partierne her i Folketinget.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2018-01-11:
Tak for talen.
Det er i virkeligheden bare en kvittering for, at Dansk Folkeparti også har øje for de problemstillinger, der kan være ved en varslingsfrist.
Der vil jo være mange steder, hvor man bare løser det helt fornuftigt.
Hvis vi i loven her kan gardere os imod, at der ikke lige pludselig er nogle, der vil komme i klemme i det her, vil det jo være rigtig godt.
Så det er bare en kvittering for, at I også har øje for det.
Mattias Tesfaye (S), 2018-01-11:
Sidste sommer indgik Venstre, Liberal Alliance, Dansk Folkeparti og De Konservative en aftale under overskriften »Flere år på arbejdsmarkedet«.
I den forbindelse blev det aftalt at nedsætte integrationsydelsen med 3 pct. og begrænse antallet af måneder, som modtageren af ydelsen kan få tillæg for for at kunne dansk på et vist niveau.
Forslaget er, at tillægget omlægges til en bonus, der kun kan udbetales i 6 måneder.
Ifølge lovforslaget, vi nu skal diskutere, er det en besparelse på ca. 10-20 mio. kr. årligt.
Socialdemokratiet er enig i, at niveauet for de sociale ydelser har betydning for tilstrømningen til Danmark, og Socialdemokratiet er også enig i, at der skal være et væsentligt incitament for at komme i arbejde og uddannelse for de nyankomne, hvis vi skal have brudt det, at alt for mange af vores nye medborgere går arbejdsløse.
Socialdemokratiet mener også, at det kan være fornuftigt at have optjeningsprincipper for nogle ydelser, sådan som vi allerede har det med folkepension og førtidspension og senest med børnechecken.
Alt det vejer i den ene vægtskål for integrationsydelsen.
Men vi har også siden integrationsydelsens start i sommeren 2015 fastholdt, at nogle børnefamilier bliver ramt alt for hårdt.
De børn har simpelt hen for mange afsavn.
Det er ikke kun samfundets ansvar, men det er også samfundets ansvar, at de kan komme på lejrskole og få en ordentlig skoletaske eller noget varmt tøj til det danske januarvejr.
Det har været det her hensyn til børnene, som har fået Socialdemokratiet til at stemme imod integrationsydelsen, og det er med de samme argumenter og bekymringer, vi nu også afviser det her lovforslag.
Vi ser frem til en god debat.
Laura Lindahl (LA), 2018-01-11:
Det tror jeg det giver sig selv at der er.
Jeg synes sådan set, at vi, når vi taler om niveauet for integrationsydelsen for enlige ikkeforsørgere, er nede ved en nedre grænse.
Men jeg synes stadig væk, at det er vigtigt at have fokus på, at vi generelt set har høje ydelser i Danmark, og at det har haft nogle konsekvenser, i forhold til at incitamentet til at tage et arbejde ikke har været i det omfang, som vi mener det skal være.
Martin Henriksen (DF), 2018-01-11:
Tak for det.
Jeg kan allerede nu røbe, at Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Det er selvfølgelig ærgerligt, at Socialdemokratiet ikke kan støtte lovforslaget, for det havde vi da fra Dansk Folkepartis side gerne set, så der var kommet et endnu bredere flertal bag nogle af de stramninger, som vi taler om her i dag.
Men det, som det bl.a. helt grundlæggende handler om for Dansk Folkeparti, er, at det skal være mindre attraktivt at komme til Danmark som asylansøger og som flygtning og som familiesammenført, og det bidrager det her lovforslag til.
Vi har jo allerede genindført starthjælpen, vi kalder det så for integrationsydelsen, men det er jo dybest set en genindførelse af starthjælpen, og så kom der så et dansktillæg oveni.
Det var ikke noget, der skete med Dansk Folkepartis gode vilje, men det var en del af et kompromis.
Så vi har genindført starthjælpen eller startydelsen.
Så sker der så også det, at noget af dansktillægget bliver omlagt til en danskbonus, fordi man i nogle tilfælde har set, at der har været nogle enkelte på integrationsydelsen, som, fordi de har fået dansktillægget, har fået mere, end hvad en dansk kontanthjælpsmodtager har fået, men det retter man op på med det her forslag.
Så alt i alt synes vi, det er et ganske udmærket forslag, og Dansk Folkeparti kan naturligvis stemme for.
Marianne Jelved (RV), 2018-01-11:
Da Det Radikale Venstres ordfører ikke kan deltage i mødet her i dag, skal jeg fremføre partiets synspunkter ganske kort.
Som vi allerede har hørt det fra de foregående ordførere, drejer lovforslaget sig om at nedsætte de ydelser, der i dag tildeles flygtninge og andre udlændinge for at give dem – og jeg citerer: et større incitament til at arbejde og blive integreret i det danske samfund.
Citat slut.
Det er bemærkelsesværdigt, at et flertal her bliver ved med at tro på, at den nuværende lave integrationsydelse kan fremme integrationen på arbejdsmarkedet.
Nu nedsætter man den altså med 3 pct., og så kan man jo tillade sig at overveje, om man i flertallets gruppe tror, at man dermed tilskynder de pågældende, der bliver berørt af det, til at blive 3 pct. mere integreret på arbejdsmarkedet i det danske samfund – for ellers må man kalde det symbolpolitik af værste skuffe.
Og der er selvfølgelig konsekvensændringer for de gældende kontanthjælpslofter, så de også må følge med ned.
Det, der er tankevækkende, er, at vi ellers i den senere tid har hørt medlemmer af Dansk Folkeparti give klart udtryk for, at man slet ikke skal forsøge at integrere flygtninge på arbejdsmarkedet, men at man i stedet for skal holde dem adskilt fra resten af samfundet og sørge for, at de bliver sendt hjem hurtigst muligt uden at få egentlig forbindelse med det danske samfund.
Men det er altså måske kun til nytårstaler, man hører den slags for tiden.
Det er ikke en værdig politik over for de mest sårbare mennesker i Danmark.
Det Radikale Venstre mener ikke, at fattigdom kombineret med traumer og alt det, der følger af være flygtning og skulle klare sig med sin familie under fantastisk vanskelige forhold, inden man kommer til et land som f.eks. Danmark – eller et andet europæisk land – hvor man så kan prøve at få et andet liv, en anden verden, er vejen til integration på arbejdsmarkedet, og vi stemmer imod.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-01-11:
Vi kan ikke støtte det her lovforslag.
Vi mener, at det betyder yderligere fattigdomsgørelse af mennesker, der i forvejen er meget, meget svage og er i en meget svær situation.
Argumentet med, at de kommer ud på arbejdsmarkedet, køber vi ikke.
Derfor kan man sige, at det skyldes den uhellige alliance, der er lavet mellem regeringen og Dansk Folkeparti, at det her forslag er blevet fremsat og er et yderligere led i den politik, lige så vel som vi ikke kan se, at det er særlig hensigtsmæssigt, at tilskyndelserne til at lære dansk, bliver forringet, som det er tilfældet her.
Derfor synes vi, at det her er et ualmindelig skidt lovforslag, som vi stemmer imod.
Inger Støjberg (V), 2018-01-11:
Tak for denne, må man sige, lidt korte debat her i Folketingssalen i dag.
Men rigtig meget af kritikken af det her lovforslag handler i virkeligheden om et for eller imod integrationsydelsen som sådan, og min holdning er jo ganske velkendt: Det høje ydelsesniveau har været en hindring for at få nye flygtninge og indvandrere ind på arbejdsmarkedet, fordi det simpelt hen ikke har kunnet betale sig at arbejde.
Og så er det for mig helt grundlæggende ikke rimeligt, at man fra dag et får adgang til et tag selv-bord af meget høje danske velfærdsydelser.
Derfor indførte vi jo i 2001 i VK-regeringen med stærk støtte fra Dansk Folkeparti start- og introduktionsydelsen, som gav et betydeligt løft i beskæftigelsen i målgruppen.
I 2015 genindførte den nytiltrådte Venstreregering så starthjælpen i form af en integrationsydelse, og jeg er af den klare opfattelse, at integrationsydelsen kan tildeles en stor del af æren for den fremgang, der har været i beskæftigelsen blandt flygtninge her på det seneste.
Med det her lovforslag styrker vi incitamentet til at gøre en aktiv indsats for at komme i arbejde, fordi vi jo netop har en tiltro til, at det vil medføre, at endnu flere opnår tilknytning til arbejdsmarkedet, når ydelsen bliver sat ned.
De fleste har jo været vant til at arbejde og klare sig selv der, hvor de kom fra, og derfor mener jeg ganske enkelt – og regeringen mener det –
at vi gør de her mennesker en bjørnetjeneste i ordets oprindelige betydning ved at tage ansvaret fra dem.
Udviklingen går præcis i den retning, som vi ønskede, for der er fra august 2015 og frem til august 2017 sket en markant stigning i lønmodtagerbeskæftigelsen blandt flygtninge og familiesammenførte til flygtninge fra 20 til 36 pct., efter man har været i Danmark i 3 år.
Andelen af jobparate er gået fra 3 pct. i januar 2016 til 74 pct. i november 2017.
Og det synes jeg sådan set klart bekræfter, at integrationsydelsen og for den sags skyld også både kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen har været den helt rigtige vej at gå, samtidig med at en stram udlændingepolitik og selvfølgelig også, vil jeg sige, gode konjunkturer og massiv virksomhedsrettet fokus i kommunerne ser ud til at have skabt en grobund for en bedring i forhold til at få de her mennesker ud på arbejdsmarkedet.
Så vil jeg bare sige, at helt grundlæggende må man da forvente, at så længe folk er her i Danmark, forsørger de sig selv.
Det er nogle af de stærkeste fra flygtningeområderne, der kommer hertil.
De har alle sammen forsørget sig selv, inden de kom hertil, og derfor må vi også forvente, at det gør man også, når man er i Danmark.
Josephine Fock (ALT), 2018-01-11:
Tak til ministeren.
Jeg ville egentlig have spurgt om noget andet, men talen får mig til at stille det her spørgsmål: Jamen med den argumentation er der så planer i regeringen om at nedsætte kontanthjælpen yderligere?
For hvis det er det eneste saliggørende, der får folk til at komme ud på arbejdsmarkedet, så ligger det jo lige for.
Eller er det kun flygtninge, vi skal udsætte for en nedtrapning i størrelsen?
Inger Støjberg (V), 2018-01-11:
Jeg synes egentlig, at det er noget underligt noget at sige, når man spørger: Er det kun flygtninge, vi skal udsætte for, at der skæres i ydelsen, og nu er det så her i integrationsydelsen, men altså i ydelsen generelt?
Og når så fru Josephine Fock spørger om, om man også kunne skære i kontanthjælpen, og om ikke det ligesom ville være i lige forlængelse, kan man sige, af det her, vil jeg sige: For mig at se er der en kæmpestor forskel på, om man lige er kommet til landet, eller om man f.eks. er født og opvokset her i landet, for er man lige kommet til landet, mener jeg ganske enkelt ikke, at man skal have det her store tag selv-bord af velfærdsydelser, som man så kan gå om bord i.
Jeg mener, at man skal gøre sig fortjent til det.
Men allerbedst ville det jo være, at man forsørgede sig selv, og derfor har vi lagt ydelsen, som vi har lagt den, nemlig sådan, at det meget, meget hurtigt kan betale sig at komme ud på arbejdsmarkedet i stedet for at sidde derhjemme og ikke være en del af det her samfund.
Josephine Fock (ALT), 2018-01-11:
Jeg håber, at ministeren er enig med mig i, at det jo ikke er det eneste, der er blevet sat i verden, for at vi netop prøver at få mennesker ud på arbejdsmarkedet i Danmark.
Der er bl.a. også lavet integrationsgrunduddannelsen, som jeg også går ud fra ministeren tænker er en ordning, der sikrer beskæftigelse.
Jeg er jo af den opfattelse, at det i hvert fald ikke er den lave integrationsydelse, som er det, der får folk ud på arbejdsmarkedet.
Jeg er sådan set af den opfattelse, at de flygtninge, der kommer til Danmark, rigtig gerne vil det.
Men mit spørgsmål vil så egentlig gå på, om ikke ministeren anerkender, at det, at man er flygtet og eventuelt er traumatiseret osv., også kan have nogle konsekvenser, der gør, at man aldrig nogen sinde, ligegyldigt hvor lav ydelsen så måtte blive, vil kunne varetage et job.
Inger Støjberg (V), 2018-01-11:
Det skal vi nok tage hensyn til.
Men man skal også bare huske på, at det altså er de allerstærkeste, der er kommet hertil.
De allersvageste kommer slet ingen steder, de sidder stadig væk i Homs eller i Aleppo og lever en kummerlig tilværelse, i det omfang de overhovedet overlever, sådan groft sagt.
Hvis man groft deler det op i tre grupper og tager mellemgruppen, er mellemgruppen den, der er i nærområderne, hvorimod de allerstærkeste er dem, der er nået hertil, og de har alle sammen forsørget sig selv forinden, og derfor skal man da også forsørge sig selv, når man kommer til Danmark.
Så vil jeg i øvrigt lige sige, at integrationsydelsen jo også er lavet for netop at sikre, at vi ikke bliver en magnet i forhold til at komme til Danmark og søge asyl, fordi vores ydelser er høje.
Vi kan jo også se, at det, at vi har halveret ydelsen fra kontanthjælp til integrationsydelse, helt sikkert også har haft en stor betydning for tilstrømningen til Danmark.
Jesper Kiel (EL), 2018-01-11:
Jeg har to spørgsmål.
Det er mit ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål retter sig til den her bemærkning »i stedet for at sidde derhjemme«.
Mange af de tiltag, som man har sat i gang på integrationsområdet, som også er med til at sætte gang i den her bevægelse, betyder jo faktisk, at flygtningene jo enten er på sprogskole, på uddannelse, i virksomhedspraktik eller ude hos en anden aktør eller nogle andre, der er i gang med et integrationsforløb.
Hvor mange flygtninge sidder derhjemme?
Jeg har ikke mødt nogen endnu.
De går på arbejde hver dag.
De tager bussen.
De cykler.
De afleverer deres børn i daginstitution og møder op på arbejde og får integrationsydelse for at gøre det og vil hellere end gerne have et arbejde.
Hvor mange flygtninge sidder derhjemme?
Inger Støjberg (V), 2018-01-11:
Nej, men jeg anerkender da fuldstændig, at der er rigtig mange, der er i virksomhedspraktik, men jeg ved jo så også, at det er noget af det, Enhedslisten ofte stiller sig meget, meget kritisk over for, fordi man mener, at de ligesom skal have en eller anden løn for det.
Prøv at høre:
Det er faktisk en hjælp til at komme ind på arbejdsmarkedet, at man får noget på sit cv, at man lærer dansk.
Man er kommet til et land, hvor man får sprogundervisning gratis.
Det er da et kæmpe tag selv-bord, man er kommet til.
Vi hjælper folk, lige fra at de er kommet hertil, og til at de skal rejse hjem til deres hjemland igen, hvis der bliver fred.
Og det synes jeg faktisk er utrolig flot.
Og at man så oven i købet også får en social ydelse oveni, synes jeg faktisk er rigtig, rigtig flot.
Jesper Kiel (EL), 2018-01-11:
Når ministeren nu anerkender, at flygtningene faktisk er i virksomhedspraktik og er stolt af det, skal vi så ikke holde op med at tale om – som ministeren gjorde det – at flygtningene sidder derhjemme, og at det er det, der er alternativet?
Så er det bare et spørgsmål om, hvordan vi skaffer dem et arbejde, de kan få løn for.
Det er det, som det her forslag jo ikke svarer på, fordi de er ude i virksomhedspraktik.
Det synes vi stadig væk er problematisk.
Der mangler vi jo så nogle svar på, hvordan vi skaber nogle arbejdspladser, som de faktisk har adgang til.
For de kommer på arbejde hver dag.
Eller de kommer på sprogskole eller uddannelse.
Så kan vi ikke holde op med at tale om, at de sidder derhjemme, for det gør de jo ikke?
Inger Støjberg (V), 2018-01-11:
Det er da i hvert fald en nyhed.
Det kommer noget bag på mig, og jeg tror også, at jeg hørte forkert.
Men når det er sagt, er det jo rent faktisk sådan, at der er langt flere, der er kommet til at forsørge sig selv.
Og jeg tror bare, man må anerkende, at det nok er på grund af en meget aktiv arbejdsmarkedspolitik, hvor vi rent faktisk kræver noget af de her mennesker, bl.a. at man deltager i virksomhedspraktik.
Jeg ved godt, at Enhedslisten er imod, men også det, at vi har et kontanthjælpsloft, en 225-timersregel, og at vi har nogle lave ydelser, betyder, at det kan betale sig arbejde, så man ikke sidder derhjemme.
Tænk, hvis Enhedslisten havde fået lov til at bestemme.
Det ville jo være frygteligt.
Så ville de netop bare sidde derhjemme.
De ville aldrig nogen sinde blive en del af det her samfund.
Så jeg er yderst tilfreds – både med sænkelsen her, med den arbejdsmarkedspolitik, vi fører, og generelt, kan man sige, det ydelsesniveau og det fokus, vi har på, at det ikke skal kunne betale sig bare at sidde derhjemme.
Laura Lindahl (LA), 2018-01-11:
Jeg tror bare, vi grundlæggende er uenige om, om vi gør nogle fattige med det her.
Så jeg synes sådan set ikke, at man kan tillade sig at kalde en enlig forsørger, der efter at have betalt vand, el, varme og husleje – og som har en friplads i daginstitutionen – har 10.000 kr. om måneden til forbrug, for fattig.
Så jeg er uenig i præmissen om, at de her mennesker er fattige.
Jesper Kiel (EL), 2018-01-11:
Jeg vil gerne spørge om noget igen.
Jeg kan forstå, at man for de enlige ikkeforsørgere mener, at man nu har ramt bunden.
Hvor langt er der så ned til bunden for forsørgerne?
Hvor meget længere skal de ned i deres ydelser, før man mener, at de har et incitament til at få arbejde?
Jeg har faktisk ikke mødt nogen flygtninge endnu, som ikke rigtig gerne vil have et arbejde.
Men det har jeg stadig væk til gode.
Men hvor langt ned vil man presse forældrene og gøre endnu flere børn fattige, før man mener, at man har ramt bunden?
Marcus Knuth (V), 2018-01-11:
Da regeringen indførte integrationsydelsen i 2015, var det både for at gøre det mindre attraktivt at søge om asyl i Danmark, men også for at få flere af de nyankomne flygtninge og udlændinge i arbejde.
En nedsættelse af integrationsydelsen vil dog betyde, at integrationsydelsesmodtagere vil få mere plads under de nuværende loftstørrelser til yderligere boligstøtte osv.
Derfor foreslår regeringen, at der foretages konsekvensændringer af kontanthjælpsloftet for modtagere af integrationsydelse, så de tilpasses den nye ydelsessats.
Dansktillægget fra 2015 er en anden ydelse, som skal tilskynde nyankomne udlændinge til at komme hurtigere ud på arbejdsmarkedet.
Regeringen foreslår nu også med det her forslag, at dansktillægget fremover skal udbetales som seks rater på ca. 1.500 kr. pr. måned.
Til slut foreslår regeringen, at der i integrationsloven indføres en skattefri danskbonus på 6.000 kr. til udlændinge, som er omfattet af integrationsprogrammet, men ikke modtager integrationsydelse.
De lovændringer, som regeringen her foreslår, skal sikre, at nyankomne asylansøgere og andre udlændinge får et større incitament til at arbejde i det tidsrum, hvor de er i Danmark.
Derfor støtter Venstre forslaget, og jeg skulle hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de også støtter det.
Jesper Kiel (EL), 2018-01-11:
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvis man mener, at det her fører til, at flere kommer i arbejde, hvor mange forestiller man sig så at der kommer i arbejde ved at nedsætte ydelsen med 3 pct.?
Og et andet spørgsmål er: Hvis det ikke hjælper, er der så en eller anden nedre grænse for, hvornår man synes at folk simpelt hen bliver for fattige i det her land, eller vil man fortsætte, indtil folk ingen penge har?
Marcus Knuth (V), 2018-01-11:
Jeg har ikke et præcist tal på, hvor mange flere det er på grund af nedsættelsen på de 3 pct., men vi har jo set, at reformen af integrationssystemet, som vi er kommet med over de sidste 2½ år, herunder integrationsydelsen, har bidraget til, at massivt flere er kommet i arbejde.
Det er i runde tal, hvis man kigger på flygtninge, der har været her i 3 år, gået fra at være en ud ti til at være omkring tre ud af ti.
Det er jo en massiv forøgelse.
I forhold til om der er en nedre sats: Målet her er ikke, at folk skal sidde parkeret på sociale ydelser.
Målet er, at i det tidsrum, hvor folk er i Danmark, skal en far og en mor ud på arbejdsmarkedet.
De skal ikke sidde parkeret derhjemme på sociale ydelser.
Jeg synes, at det er en langt, langt større katastrofe at sidde derhjemme, end det er at gå ud og bidrage på arbejdsmarkedet.
Jesper Kiel (EL), 2018-01-11:
Vi har prøvet at være kontaktfamilie for nogle flygtninge.
Jeg har faktisk talt rigtig meget med de her flygtninge, og det er altså virkelig ikke min oplevelse, at det er nogle, der sidder hjemme.
De tager hver dag på arbejde.
De afleverer deres lille barn i vuggestue eller børnehave og tager hver dag på arbejde.
De får bare ikke én krone for det, for det er virksomhedspraktik efter virksomhedspraktik og skole og virksomhedspraktik.
Der er jo ikke nogen af dem her, der ikke vil arbejde.
Der er bare ikke nogen af dem, som har dem i virksomhedspraktik, der ansætter dem.
For de er hver dag på arbejde, og de har ikke ferie, for de er også i virksomhedspraktik i hele deres ferie.
Marcus Knuth (V), 2018-01-11:
Jeg synes, at tallene meget fint taler for sig selv.
Vi så desværre for nylig, at blot 12 pct. af kvinderne fra Syrien, som er kommet til Danmark, er ude på arbejdsmarkedet efter 3 år – sådan som jeg husker tallene.
Det er ikke for at gentage mig selv, men den integrationsindsats, vi er kommet med, har jo netop bidraget til, at vi er gået fra, at rundt regnet en ud af ti til at tre ud af ti af flygtningene generelt er kommet i arbejde efter 3 år.
Men det er jo slet ikke nok.
Tre ud af ti er ikke nok.
Vi skal have langt flere ud på arbejdsmarkedet.
Vi kan se, at integrationsydelsen, siden vi indførte den, har haft en rigtig positiv effekt.
Det her vil være et yderligere skridt i den rigtige retning.