runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-21:
Jeg er enig i, at det kan være udmærket, at man har skrevet en henvisning til Ankestyrelsens principafgørelse ind, men det ændrer bare ikke på retsgrundlaget, for det er jo en ret under alle omstændigheder.
Så på den måde skaber det ingen forandring, medmindre man også har et tilsyn, der sikrer, at man faktisk også gør det.
Men det andet, jeg vil spørge ordføreren om, er den her konstruktion: jo større funktionsnedsættelse, jo højere betaling.
Er det ikke en fuldstændig skævvridning, at jo større et handicap, du har, desto større skal din brugerbetaling være?
Er det ikke også noget, der kan kigges på i den videre lovbehandling?
Jeg synes, det er en himmelråbende forskelsbehandling, som vi da burde gøre noget ved.
Trine Torp (SF), 2017-03-21:
Det er fuldstændig korrekt, at det er risikoen ved det, og det er da også noget af det, vi også skal følge i lovens implementering: Hvad kommer det egentlig til at betyde?
Det kan være, jeg tager fejl, men det er jo en af de ting, vi skal følge.
For hvis der er noget, jeg er optaget af, så er det, at mennesker, uanset om de har et handicap eller ej, har ret til et frit liv.
Det er jo ikke sikkert, at de andre beboere, man bor på botilbud med, også holder rigtig meget af heavy metal-koncerter, og at man kan blive enige om, at det er det, man tager af sted til.
Der skal være den her mulighed for at have et frit liv, også hvis man har et handicap.
Jeg vil da følge med i, om det rent faktisk betyder, at dem, som har det største hjælp behov, kommer til at stå med nogle meget store udgifter.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-21:
Jeg tror ikke, jeg har sagt noget om, at jeg mener, at kommunerne snyder.
Altså, når KL kunne dokumentere i en undersøgelse for et par år siden, at der var 18 eller 19 – antallet må man ikke hænge mig op på – kommuner, som ikke havde afsat en krone til socialpædagogisk ledsagelse, så har jeg jo ikke givet udtryk for, at det var snyd, for det er jo sådan, lovgivningen har været.
Min bekymring er, at man benytter sig af det her til at sænke serviceniveauet.
Og mener ordføreren, at der med det her er nogen som helst garanti for, at kommuner ikke kan sænke serviceniveauet, hvis de synes, at de bruger for mange penge på handicapområdet?
Orla Østerby (KF), 2017-03-21:
Jeg gentager: Tilkøb af socialpædagogisk ledsagelse til ferier skal ligge ud over den indsats efter § 85 om social service, som beboerne er visiteret til i døgntilbuddet.
Altså, det er det, der ligger ud over det her tilbud, som borgeren har i dag, som man nu kan tilkøbe.
Og der har jeg en tiltro til at kommunerne behandler borgerne, som de har gjort hidtil.
Men jeg synes ikke, der er grund til her at mistænkeliggøre 98 kommuner – det er helt unødvendigt, og det giver ingen mening.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-21:
Det er jo netop problemstillingen med det, der ligger ud over, som jeg har forsøgt at bore i nogle gange.
Problemet er, at man kan visitere borgeren til nul, og derfor er det sådan, at hvis man er visiteret til nul, er 1 dag ud over jo også nul, og det vil sige, at så betaler den enkelte borger fra dag et.
Er det rimeligt?
Og hvis det ikke er rimeligt, vil ordføreren så tage initiativ til, at der skabes den sikkerhed, at der er noget at lægge tilkøbet oven i?
Først vil jeg da lige sige, at jeg glæder mig over bemærkningerne om tilsynet.
Jeg synes også, det er et af de store problemer, og det håber jeg da at forligskredsen kan opnå enighed om, ellers kan Enhedslisten måske være behjælpelig med et forslag, man kan få mulighed for at støtte.
Når man blandt ordførerens kollegaer erkender, at der er et hul i lovgivningen, når man kan visitere til nul, er der så ikke tale om, at vi har det problem, at vi netop ikke kan sikre, at det ikke sker på bekostning af andre borgeres ledsagelse?
Orla Østerby (KF), 2017-03-21:
Jamen hvis borgeren er visiteret til nul efter § 85 i en kommune, er det jo sådan, det er.
Så er det jo ikke sikkert, at den visitation er okay fra den kommunes side, men jeg er da sikker på, at med det system, vi har i dag, og med alle de interesseorganisationer, der er på handicapområdet, så skal det her nok komme frem i lyset, altså hvis der er nogle kommuner, der ikke lever op til de lovkrav, der er.
Så derfor er jeg helt rolig, og jeg har stadig væk de bedste tanker om vores kommuner, i forhold til at de forvalter det her på den rigtige måde.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-21:
Det er fremgået af debatten, at der er et hul i serviceloven, hvilket betyder, at der er borgere, der risikerer at være blevet visiteret til nul timers ledsagelse og dermed kan komme til at betale for ledsagelse fra dag et.
Jeg vil blot høre ordføreren, om ikke han vil overveje at støtte et ændringsforslag fra Enhedslisten om, at man i lovforslaget her indarbejder et garanteret minimum, så man er helt sikker på, at der ikke er borgere, der kommer i den situation, at de alene har mulighed for at få ledsagelse på ferie, hvis de selv betaler.
Torsten Gejl (ALT), 2017-03-21:
Vi vil gerne være med til at drøfte, hvordan man kan lukke det hul, og det er jo i første omgang en drøftelse med forligsparterne og i anden omgang med min gruppe.
Altså, vi skal simpelt hen se på, hvordan det hul kan lukkes.
Men at stå her og lige love at støtte et beslutningsforslag, der ikke er finansieret endnu, synes jeg nok lige er i overkanten.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-21:
Det drejer sig om spørgsmålet om tildeling af minimumsrettigheder.
Jeg undrer mig lidt over, at ordføreren siger, at det er meget vanskeligt at lave – altså, vi har det jo i dag.
Der er jo tusindvis af borgere med et fysisk handicap, som er omfattet af en minimumsbestemmelse.
Det findes jo; det er meget klart defineret.
Men lige præcis i bekendtgørelsen om ledsagelse er socialpædagogisk ledsagelse jo undtaget; det vil sige, at de borgere, der har det allerstørste ledsagelsesbehov, sådan set er undtaget fra de minimumsbestemmelser, der er i dag.
Hvad er det, der teknisk set gør det vanskeligt at fastsætte et minimum her, når man kan gøre det for mennesker med et fysisk handicap?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Marianne Jelved (RV), 2017-03-21:
Det er jo et spørgsmål om, om man skal sige, at alle borgere har ret til fem hverdages ferie med socialpædagogisk ledsagelse.
Det er jo en minimumsrettighed, som er vanskelig at give efter min opfattelse.
For det er ikke rimeligt, at vi giver den minimumsrettighed til alle.
Der er nogle, der selv er i stand til at betale det, og jeg kan egentlig ikke se, hvorfor en minimumsrettighed af den karakter er et lovgivningsanliggende.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-21:
Svaret undrer mig lidt, og jeg skal jo ikke komme med gode ideer, men hvorfor er det så sådan, at mennesker, der har et fysisk handicap og har krav på ledsagelse, ikke selv skal punge ud?
Jeg forstår simpelt hen ikke synspunktet.
Det kan godt være, at jeg er for bekymret.
Det er mennesker nogle gange, og det er jo ikke altid, man har ret, men jeg er nu engang bekymret for, at der er kommuner, som vil spare på den her ydelse.
Der foreslås i dag i et indlæg på Altinget fra formanden for LEV, at der laves et tilsyn, der sikrer, at borgeren udnytter den ret, som Ankestyrelsens afgørelser har givet, til at få ledsagelse, inden man kan begynde at opkræve brugerbetaling.
Hvis vi er så trygge, er der vel ikke noget problem i at indføre et tilsyn, som mangler i lovforslaget i dag?
Marianne Jelved (RV), 2017-03-21:
Altså, man kan jo føre tilsyn på mange forskellige måder.
Vi er jo også en slags tilsynsmyndighed.
Vi bliver jo også kontaktet af borgerne, som har høstet erfaringer med lovgivningen, og vi tager det op som ordførere på forskellige måder.
Så det er jo ikke, fordi der i den forstand er hemmeligheder.
Vi er jo også med til det – det er det, jeg står og siger her – og vi vil meget nøje følge, hvordan den her lov bliver gennemført, fordi der har været mange forsøg på at finde de gode løsninger i fællesskab.
Det kan godt være, at vi ikke har gjort det, men så må vi holde øje med det.
Jeg synes generelt, der er et problem, og det ville jeg egentlig også have sagt noget om, men nu bliver jeg så inspireret til at sige det her på grund af spørgerens spørgsmål, nemlig at det da også er et problem, at vores samfund mere og mere bærer præg af en mistillid mellem det kommunale system og borgerne, som er afhængige af det kommunale system.
Og det er ikke kun, når vi taler om mennesker med handicap; det er jo også på mange andre områder.
Det synes jeg da er et kæmpeproblem i vores samfund, altså at der er den mistillid, som man i hvert fald støder på med jævne mellemrum, imellem det kommunale system – kommunalbestyrelse, sagsbehandlere, medarbejdere i kommunerne – og så borgerne.
Det synes jeg da også vi er nødt til at tage op på en eller anden måde og få diskuteret, hvordan vi forhindrer det eller får vendt den udvikling.
Mai Mercado (KF), 2017-03-21:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne starte med at rette en stor tak til ordførerne og også kvittere for modtagelsen af de to lovforslag, som udmønter aftalen om revisionen af servicelovens voksenbestemmelser.
Jeg vil også sige mange tak for den gode og konstruktive debat, vi har haft her i dag.
Det er en vigtig debat, for den har rigtig stor betydning for mennesker med handicap.
Jeg ved også – det kan jeg jo høre fra flere – at aftalen om revisionen ikke er gået så langt, som nogle havde ønsket, f.eks. i forhold til at tage overvågning med i servicelovens § 95 om kontant tilskud til ansættelse af hjælpere eller at have automatisk opsættende virkning under Ankestyrelsens behandling af klagesager som en del af varslingsordningen.
Jeg vil gerne kvittere over for Dansk Folkeparti og fru Karina Adsbøl, som har taget det op mange gange undervejs, og som også samtidig påtager sig det økonomiske ansvar.
For det er jo lige præcis sådan, at det vurderes at koste mellem 80 og 240 mio. kr., og det har været vanskeligt at pege på en finansiering i forhandlingen.
Men aftalen er udtryk for det, som alle partierne rundt om forhandlingsbordet kunne blive enige om, og jeg synes, at vi står med et godt resultat, som er et skridt i den rigtige retning.
F.eks. styrker vi borgernes retssikkerhed ved indførelse af en varslingsforordning, og vi laver en række regelforenklinger og noget afbureaukratisering, bl.a. et forenklet udmålingssystem for merudgiftsydelsen.
Jeg tror, det var hr. Orla Hav, som sagde, at det jo er en svær balance, for på den ene side er der hensynet til den enkelte, altså det at sikre, at der er den helt nødvendige hjælp, og på den anden side er der også hensynet til økonomien og til detaljeringsgraden.
Så giver vi med det her lovforslag også beboere på botilbud mulighed for at tilkøbe deres personale, som de kender, med på ferie.
Der er altså her tale om to lovforslag, som rummer en række mærkbare forbedringer for såvel borgere som kommuner, og som jeg er glad for at konstatere at i al fald størstedelen af Folketings partier bakker op om.
Jeg står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, som udvalget måtte ønske at få nærmere belyst under udvalgsbehandlingen.
Marcus Knuth (V), 2017-03-21:
Tak, formand.
Jeg vil sige det samme, nemlig at der ingen grund er til at gentage den fine opsummering, vi fik af fru Karin Gaardsted.
Så jeg vil sige, at vi selvfølgelig også støtter op om det her.
Vi er rigtig, rigtig glade for, at det allerede er blevet behandlet i Grønland, og er glade for, at forslaget nyder bred opbakning både i Grønland og i Danmark.
Vi synes selvfølgelig, det er fornuftigt, at regeringen med lovforslaget kommer med en fremtidig sikring i forbindelse med stigningen af storskalaprojekter i Grønland i møde, for sikkerhed koster nu engang penge.
På den baggrund er det fornuftigt at indføre et gebyr, således at regningen for den fremtidige kontrol ikke havner hos den danske regering, men hos de rettighedshavere, der ønsker at gennemføre projekter med udnyttelse af vandkraft og råstoffer i Grønland.
Der står bl.a. også, og det er meget interessant, at vi skal sikre, at de ansatte skal kunne forlade arbejdet i tilfældet af fare.
Det er noget, som jeg tror at vi alle sammen er enige i.
Så Venstre støtter selvfølgelig lovforslaget, og jeg skal hilse fra De Konservative og sige, at det gør de også.
Laura Lindahl (LA), 2017-03-21:
I Liberal Alliance tilslutter vi os også den gode og fine gennemgang af lovforslaget, som nogle af de foregående ordførere har givet.
Jeg kan tilføje, at vi sådan set er glade for ethvert tiltag, som sparer den danske stat for merudgifter, store som små, og derfor kan vi i Liberal Alliance også støtte dette lovforslag.
Christian Juhl (EL), 2017-03-21:
Jeg vil gerne spørge Liberal Alliances ordfører, om ikke det burde være mere rigtigt at sige, at alt, hvad der kan gavne arbejdernes sikkerhed og sundhed, vil vi sætte alt ind på, og hvis der så skulle være nogle udgifter, er det jo godt, vi har sparet nogle penge.
Jeg mener, at den primære indsats her er at sørge for, at ingen arbejdere kommer galt af sted og får ødelagt deres helbred.
Og så er der en bisætning, og med den mener jeg, at hvis man vender det på hovedet, har man misforstået, hvad det egentlig drejer sig om.
Laura Lindahl (LA), 2017-03-21:
Det er en fuldstændig fair pointe, og det er egentlig ment sådan, at vi i Liberal Alliance også bemærker, at der er den bieffekt, at vi sparer den danske stat for nogle merudgifter, og det er vi også tilfredse med.
Roger Matthisen (ALT), 2017-03-21:
Tak for det, formand.
Jeg synes, der har været en fin gennemgang og nogle fine kommentarer fra de foregående ordførere på lovforslaget.
Grønlands Selvstyre overtog med virkning fra 1. januar 2010 råstofområdet og har ejendomsretten til at råde over og udnytte mineraler i undergrunden i Grønland, og derfor er det rigtig, rigtig fint, at Inatsisartut også ønsker at tilslutte sig ILO's ratificering.
Jeg har et enkelt spørgsmål, som jeg måske kan få svar på fra ministeren, og det handler om, at Arbejdstilsynet ikke haft indvendinger angående beslutningskompetencen, der fjernes fra tilsynet og lægges over til Beskæftigelsesministeriet.
I forslaget til lovændringen står der, at det går fra »Arbejdstilsynet fastsætter« til »Beskæftigelsesministeren kan fastsætte«, når det gælder obligatoriske tilsyn, men er der så nogle obligatoriske tilsyn her, som kan blive tilsidesat eller negligeret, fordi lovgivningen ikke siger, at det skal fastsættes, men at det kan fastsættes?
Det kan være, at det bare er mig, som er pedantisk med hensyn til formuleringen, men jeg vil gerne spørge om det for en sikkerheds skyld.
Martin Lidegaard (RV), 2017-03-21:
Også fra radikal side er vi positive over for forslaget.
Det giver rigtig god mening at være på forkant med den udvikling, vi ser på råstofområdet og i forhold til vandkraft.
I parentes bemærket
går det jo ikke helt så hurtigt med de investeringer i Grønland, som vi kunne ønske os, men det skal ikke hindre, at vi er på plads, når og hvis de måtte komme.
Og så lægger vi ligesom Venstre afgørende vægt på, at det her er et forslag, der også nyder opbakning fra alle partier i Grønland, og derfor vil vi også støtte forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2017-03-21:
Tak for det, formand.
Nu har den tidligere ordfører, fru Karin Gaardsted, jo så glimrende gennemgået det her forslag om arbejdsmiljø i Grønland, og det har selvfølgelig betydning for den indsats, der skal laves i forbindelse med råstof-, vandkraft- og storskalaprojekter dér.
Vi skal selvfølgelig sikre, at arbejdsmiljøet er i orden, og det er også efter Grønlands eget ønske.
Men jeg skal ikke begynde at gentage det, som fru Karin Gaardsted så glimrende har fortalt heroppefra.
Det synes jeg ville være lidt spild af tid, men jeg vil blot sige, at Dansk Folkeparti selvfølgelig støtter forslaget.
Karin Gaardsted (S), 2017-03-21:
I forventning om, at der inden for en overskuelig fremtid vil blive gennemført flere projekter med udnyttelse af f.eks. vandkraft og råstoffer i Grønlands undergrund, så må vi gøre lovgivningen parat til, at der vil komme flere arbejdsmiljømæssige udfordringer.
Det er vigtigt ikke at slække på tilsynet med andre virksomheder, altså de virksomheder i Grønland, som allerede i dag kontrolleres af Arbejdstilsynet, når udvindingen af råstoffer for alvor tager fart.
Derfor er der brug for flere penge til Arbejdstilsynet i Grønland.
Disse ekstra midler foreslår regeringen skaffes til veje, ved at rettighedsindehavere og andre, der har fået tilladelse til udnyttelse m.v. efter råstofloven og vandkraftloven, skal betale et gebyr til dækning af Arbejdstilsynets omkostninger til tilsyn og myndighedsbehandling i forbindelse med råstof- og vandkraftaktiviteter, ligesom det også er tanken, at visse af Arbejdstilsynets faktiske udgifter i forbindelse med udførelsen af tilsynet skal betales på denne måde.
Det er vi enige i i Socialdemokratiet.
Lovgivningen indføres for at undgå, at de danske skatteydere skal betale de ekstra omkostninger.
Det er vi også enige i.
Derudover har Grønlands Selvstyre ønsket, at ILO's minekonvention skal ratificeres for Grønland.
I konventionen understreges det, at de ansatte skal kunne forlade arbejdet i tilfælde af fare, og hvis denne ret, som de så får med konventionen, alligevel krænkes, skal de ansatte kunne få erstatning.
Det er naturligvis helt afgørende for de ansattes sikkerhed og helbred.
I forbindelse med råstofudvindingen vil der blive brugt farlige stoffer og materialer, og med lovforslaget gøres det helt tydeligt, at beskæftigelsesministeren har adgang til at fastsætte regler om anvendelse af stoffer og materialer, herunder bl.a. krav om substitution af farlige stoffer og materialer.
En skærpelse bliver der også i forbindelse med at godkende anvendelse af farlige kemiske stoffer og materialer.
Her er Arbejdstilsynet igen
i spil, fordi det er dem, der skal godkende anvendelsen af disse stoffer og materialer, hvis der skulle opstå behov for det, f.eks. i forbindelse med kommende udvindingsprojekter
Skulle der forekomme arbejdsskader – hvilket vi jo ikke håber at der gør, men skulle det alligevel forekomme – som bliver anmeldt til Arbejdsmarkedets Erhvervssikring, lægger lovforslaget op til, at disse oplysninger skal gives videre til Arbejdstilsynet i Grønland.
Socialdemokratiet støtter op om lovforslaget, som i sin helhed er med til at sikre de ansattes arbejdsvilkår, sikre deres helbred og sikkerhed, og at de ikke udsættes for unødig fare med farlige kemikalier og materialer.
Karina Adsbøl (DF), 2017-03-21:
Tak til ministeren for hendes tale.
Altså, hvordan kan vi mødes efterfølgende?
Nu mangler vi jo at få nogle notater, så vidt jeg har forstået på ministeriets embedsværk, og jeg har også efterspurgt noget om økonomien og om BPA.
For i min verden vil det jo være logisk at genindføre en hjemmel til den praksis, der hidtil har været.
Så derfor tænkte jeg, at det ville være en god måde at gøre det på, men det kan åbenbart ikke lade sig gøre.
Men hvilke andre måder tænker ministeren så at vi fremadrettet kan løse det her på?
For vi har en udfordring i forhold til det med overvågning og også i forhold til de sager, som er havnet på ministerens bord.
Mai Mercado (KF), 2017-03-21:
Jeg respekterer fuldt ud, at der er partier, som har større ambitioner, og at der også er flere partier, der har det.
Jeg synes, det er rart, at vi har fået en udmøntning af den aftale, og at den er blevet loyalt udmøntet.
Jeg sad jo ikke med i forhandlingerne i efteråret, men jeg ved, at det blev drøftet.
Jeg ved også, at det ikke kom med.
Mit bedste bud må være, når vi taler om et beløb i størrelsesordenen 80-240 mio. kr., at det vil være et finanslovsanliggende.
Altså, når man går til finanslovsforhandlingerne, kan man tage forslaget med under armen, for vi er oppe i en størrelsesorden, som er markant.
Karina Adsbøl (DF), 2017-03-21:
Jeg forstår simpelt hen ikke ministerens svar.
Ministeren snakker om større ambitioner og om at løse de udfordringer, der er.
Skal det så forstås sådan, at ministeren ikke har nogen ambitioner om at finde løsninger på det her område, men bare henviser til finansloven?
BPA-ordningen er finansieret i satspuljeregi, og derfor vil jeg da mene, at det ligger inden for vores kreds, kan man sige, at finde en løsning på den her udfordring.
Jeg har lidt svært ved at tyde, om ministeren ikke ønsker at finde en løsning på det her, når ministeren henviser til finansloven.
Men BPA-ordningen er finansieret i satspuljeregi, så jeg tænker da, at det er i satspuljeregi, vi på en eller anden måde skal finde en fælles løsning.
Mai Mercado (KF), 2017-03-21:
Først og fremmest er vi jo i gang med at afsøge, om der er mulighed for at finde løsninger sammen med KL, og det er også det, der er baggrunden for, at vi ikke kan levere et præcist notat.
Om det vil lykkes, kan jeg ikke sige.
Jeg tror, det bliver rigtig vanskeligt, og jeg må bare sige, at når vi er oppe i størrelsesordenen 80-240 mio. kr., så er det mere, end jeg umiddelbart kan lægge billet ind på.
Men jeg accepterer jo og respekterer også, at der er et politisk ønske om at drøfte det.
Når jeg så bliver spurgt om, hvor det vil være en mulighed at gøre det, så svarer jeg egentlig bare i al sin enkelhed, at det vil være en mulighed at tage det med ind til finanslovsforhandlingerne til efteråret.
Jeg må erkende, at jeg heroppefra ikke kan de eksakte tal, men bliver der stillet et spørgsmål til det under udvalgsbehandlingen, vil vi selvfølgelig bestræbe os på at svare så præcist, som det overhovedet er muligt.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-21:
Der vil blive spurgt til det.
Mai Mercado (KF), 2017-03-21:
Det bliver meget spekulativt, og det kan jeg jo ikke give noget bud på, fordi det fuldstændig kommer an på, hvad det er for en situation, den enkelte står i.
Når det er, at vi i dag har lovforslag nr. L 151 omkring ledsagelse, så handler det om spørgsmålet om tilkøb.
Det er jo også blevet sagt rigtig mange steder fra, at det altså ikke er et spørgsmål om at forringe kerneydelsen, og det står jeg sådan set også på mål for.
Vi har lavet en aftale, som vi i partierne står på mål for, og så er det klart, at vi også er parate til følge op på den aftale.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-21:
Noget af det, som kan stå lidt uklart i dag, er, hvad det egentlig koster for en borger, der skal have ledsagelse på 1 uges ferie.
Der har været en beregning fra ministeriet, som jeg har forstået det, som viser, at det gennemsnitligt koster et par og fyrretusind for 1 uges ledsagelse for en borger.
Er det et tal, som ministeren kan bekræfte?
Karsten Hønge (SF), 2017-03-21:
Det er godt, at vi i den her situation har en parallel behandling i Grønland og i Danmark, og at lovforslaget har opbakning i Grønland.
SF synes, at det er et godt princip, at man lægger nogle udgifter over på de mennesker og firmaer, der potentielt har mulighed for at tjene på projekterne.
Det kunne vi da vist godt lære lidt af i Danmark.
Ganske som andre ordførere har jeg da også hæftet mig ved, at der nu kommer til at stå, at en lønmodtager har ret til at gå væk, hvis det bliver for farligt.
Jeg synes, at det er en lidt sjov formulering, men intentionen er vist okay.
Laura Lindahl (LA), 2017-03-21:
Jeg kan jo ikke stå her på talerstolen og forhandle videre ud fra det, der nu ligger.
Vi har lavet en aftale i efteråret.
Det har alle partier i Folketinget været enige om på nær Enhedslisten.
De overvejelser, man har haft i forhandlingslokalet, går jeg ud fra udmøntes her.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-21:
Det glæder mig, hvis det ikke er tilfældet.
Så vil jeg godt spørge ordføreren om noget: Hvis det er sådan, at det ikke har været intentionen, er der vel ikke noget i vejen for, at vi i det forslag, der nu ligger, tilføjer en bestemmelse om tilsyn og almindelige klagemuligheder?
Så er man jo også ude over den kedelige mistanke, jeg måske måtte rejse her.