runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Uffe Elbæk (ALT), 2018-04-10:
Altså, jeg vælger at tolke det her som et meget positivt svar fra statsministeren, nemlig at man anerkender både problemet og den kompleksitet, der ligger i det.
Og som sagt mener vi, det berettiger, at man nedsætter sådan et uafhængigt dataetisk råd, fordi det er så vigtig en debat, ikke bare for os her i Folketinget, men også i befolkningen som sådan.
I forlængelse af det, som statsminister også sagde, om databeskyttelsesforordningen, som jo er sådan et lidt nørdet ord, så er der rigtig, rigtig mange gode ting i den, og regeringen er i gang med at implementere den.
Men der er en ting, som jeg ikke forstår, og som jeg håber statsministeren så kan prøve at give sit bud på en forklaring på.
Det er, at indtil nu har det været sådan, at når man beslutter, hvilke data der skal samkøres, så har det været op til os her i Folketinget at debattere det.
Det vil sige, at der er en demokratisk kontrol i forhold til overhovedet at få mulighed for at få indsigt i, hvad der er på spil.
Og nu ønsker man at flytte det over til, at det er en fagminister sammen med justitsministeren, der kan afgøre, hvilke data der skal samkøres.
Det synes jeg rejser et stort demokratisk problem.
Så hvad er statsministerens holdning til det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-04-10:
Jamen jeg tænker et og andet, og jeg er jo helt enig med hr. Uffe Elbæk i, at alle de her ting rejser en lang række spørgsmål, som nok ikke kan afklares inden for spørgetidens rammer, og hvor vi skal finde nogle balancer.
For det er klart, at hele den her datamængde, der opstår, også i så reguleret et samfund, som vi har, også skaber nogle muligheder, og så skal man gå til det med forsigtighed.
Men det skaber nogle muligheder.
For jeg tror også, vi er mange, der tænker, at hvis de forskellige hjørner af den offentlige sektor sådan set har puslespilsbrikker liggende, og at man, hvis man lagde dem sammen, kunne se et billede, der kunne gøre, at man kunne tage hånd om et barn, der mistrives, og som, hvis ikke man greb ind i tide, ville ende med at blive tvangsfjernet, så er der et eller andet, der taler for, at det ville være rart at kunne lægge de brikker sammen.
Altså, det tror jeg da.
Over for det står selvfølgelig, at vi skal kunne afgive vores data, i tillid til at de ikke bliver misbrugt.
Så det her er i den grad ikke sort-hvidt, og jeg tror, vi bare har taget hul på en politisk diskussion – og hilser velkommen, at Alternativet melder sig ind i den – som der ikke er nogle meget hurtige måder at afklare på.
Der er en national dimension, der er en international dimension.
For så vidt angår det nationale, har vi jo lige nedsat et dataetisk udvalg med afsæt i diskussioner i regeringens Disruptionråd for at få den her diskussion, også om, hvordan virksomhederne skal håndtere det.
For så vidt angår det internationale, har Europa jo med alle mangler været i den grad first mover med den her dataforordning, der træder i kraft i maj.
Det løser ikke alle problemer, der er sikkert også noget, der går for langt i forhold til det frivillige foreningsliv og andet, men der er jo ingen anden kraft ude i verden, der kan tage det på sig.
Det er det, man kan se i disse dage, også med Facebook.
Så der er brug for at få den her debat sat i rammer.
For hvis ikke man gør det, ender man i en af grøfterne, nemlig at man bare accepterer hvad som helst og siger, at det må forbrugerne selv tage stilling til.
Man siger jo: »I confirm terms and conditions« , men har ikke læst det igennem.
Eller også ender man i den anden grøft, hvor man vender ryggen til fremtiden og ikke får gevinsterne.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-04-10:
Tak, formand.
Vi kommer vidt omkring i spørgetimen i dag.
Jeg tror, alle her i salen følger med i den aktuelle debat om Facebook og om, hvordan den virksomhed har reageret i forhold til at beskytte Facebookvennernes personlige data.
Det rejser en masse, masse spørgsmål.
Men også herhjemme har vi set en række sager, som ikke er drevet af en privat virksomhed, men af offentlige myndigheder.
Vi så i starten af året, hvordan man havde lavet en national trivselsmåling af skoleelever, hvor eleverne havde svaret på nogle meget personlige spørgsmål, i forventning om at de var anonyme, og så viste det sig, at en række kommuner ikke respekterede den anonymitet.
Vi har set, igen også for nylig, at PET har forsømt at slette oplysninger om borgere, som de burde have slettet, men til gengæld har overflyttet dem til et nyt arkiv.
De bruger sådan en helt Orwellsk formulering om, at det er en logisk sletning, hvad pokker det så end betyder.
Undskyld, jeg kom til at sige pokker.
Det sidste var Gladsaxe Kommune, som jo ønsker at profilere alle børnefamilier og tildele dem point i forhold til data om f.eks. skilsmisse, ledighed og tandlægebesøg.
Alt det her rejser en lang række moralske og etiske spørgsmål
: Altså, hvordan deler vi data?
Hvilke data skal man absolut ikke dele?
Hvilke vil være fornuftige at dele?
Og i Alternativet foreslår vi, at der bliver nedsat et uafhængigt dataetisk råd, som simpelt hen undersøger et helt nyt felt, som mange af os ikke helt ved hvordan vi skal håndtere, heller ikke de offentlige myndigheder.
Så hvad tænker statsministeren om det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-04-10:
Jo, det siger sig selv, og derfor skal vi behandle vores medarbejdere ordentligt.
Det sidder man så og forhandler nu, og jeg håber, man finder en løsning på det.
Jeg er helt med på, at det jo ikke kun handler om løn, det handler også om arbejdsvilkår, som fru Pernille Skipper også er inde på.
Det er klart, at detogså er et spørgsmål om kroner og øre, det er også spørgsmål om, hvor mange hænder, der er der.
Det er jo også derfor, at jeg er glad for, at vi har ansat ekstra sygeplejerske hver eneste dag, siden jeg blev sundhedsminister i 2001, og en læge alle ugens dage på nær søndag.
Nu tror jeg, at der ligger et stort arbejde i at sørge for, at de hænder så også får lov til at række ud, altså at man sikrer, at der er god ledelse, at der afbureaukratiseres, at man får en ny snitflade mellem det, der er patientvendt, og det, der bare er administration.
Det er også en vigtig parameter.
Så er der selvfølgelig hele spørgsmålet om, om der kan investeres mere i sundhedsområdet fremadrettet, og der er jo den sammenhæng også, at hvis man bruger hele råderummet på lønstigninger, så kan man ikke bruge det samme råderum på at foretage flere ansættelser.
Pernille Skipper (EL), 2018-04-10:
Men så alligevel, for det er også et spørgsmål om kroner og øre, og investeringerne i sundhedsvæsenet er altså ikke fulgt med de nye opgaver, der er.
På landets største fødeafdeling er der jordemødre, der siger op, fordi det simpelt hen er blevet for ringe til, at det fagligt er i orden.
De kan ikke være med og kan ikke se sig selv i øjnene.
Det har vi hørt mange andre fra sundhedsvæsenet fortælle om.
Jeg er oprigtig bange for, at hvis et flertal herinde bliver ved med at ignorere det, de fortæller, så vil vi se rigtig mange forlade deres arbejde – så kan de ikke være i det længere.
Derfor er det selvfølgelig også relevant at tage den her diskussion om antallet af hænder i sammenhæng med de generelle løn- og arbejdsforhold på vores sygehuse og i vores offentlige sektor.
Siden 2013, da der var den sidste offentlige overenskomstforhandling, hvor lærerne blev – undskyld mig – tromlet og kørt over, har vi altså set folkeskolelærere forlade folkeskolen i en foruroligende hast, og jeg kunne bare tænke mig at høre, om statsministeren ikke er enig i, at det kunne risikere at ske på alle mulige andre områder også, hvis vi ikke giver nogle ordentlige forhold.
Jeg hører nemlig rigtig tit statsministeren argumentere med, bl.a. hvis jeg foreslår, at vi skal have nogle anderledes pensionsforhold herinde, at man bliver nødt til at have en vis standard for at rekruttere de dygtigste.
Hvis man ikke giver sundhedspersonalet nogle ordentlige forhold og en ordentlig løn, er statsministeren så ikke bange for, at de går?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-04-10:
Næh, det er udtryk for, at jeg tillader mig at udtrykke mig nuanceret om tingene.
Altså, nogen skal jo gøre det i det her Folketing.
Det kan jo ikke nytte noget, at alle bare graver sig ned i den ene eller den anden grøft og ser sort-hvidt på tingene.
Hvis man ser nuanceret på det, ser man et billede af dansk sundhedsvæsen, som er i fremgang og har været det igennem en betydelig årrække, og som leverer bedre behandlingsresultater både absolut vurderet, men også relativt målt op mod andre lande.
Kan det, at man tillader sig at sige det, tages som et udtryk for, at man negligerer alle udfordringer?
Nej, selvfølgelig kan det ikke det.
Der er da masser af udfordringer.
Det er bl.a. en af grundene til, at regeringen har iværksat et stort arbejde om en sammenhængsreform, som i sig har flere dimensioner.
Der er hele spørgsmålet omkring ledelse.
Der sidder en ledelseskommission, som vi håber på kan barsle med nogle anbefalinger senere i foråret oven på vellykkede overenskomstforhandlinger.
For det handler jo ikke kun om, hvor mange medarbejdere vi har.
Det handler jo også om, hvordan vi bringer deres ressourcer i anvendelse, hvor godt arbejdsklimaet er, og hvor stort sygefraværet er.
Og der er hele arbejdet med at se på bureaukrati.
Noget af det, jeg lytter meget til, når jeg taler med læger og sygeplejersker og sosu-assistenter på vores sygehuse, er, at de føler, at for meget af deres arbejdstid er knyttet op på nogle administrative rutiner, som ikke har noget med patientbehandling at gøre.
Så jeg står ikke og tegner et rosenrødt billede.
Pernille Skipper (EL), 2018-04-10:
Jeg vil starte med at give statsministeren ret i, at så er der selvfølgelig heller ikke mere at være glad for.
Jeg tror da også, at hvis statsministeren vil gøre de offentligt ansatte rigtig glade, så vil han sørge for, at der bliver afgivet et forhandlingsmandat, som sikrer, at de kan få en lønstigning svarende til den i den private sektor – jævnfør de slagteriarbejdere, der bliver talt om her.
Det er sandt nok, at der er tilført ekstra personale i sundhedssektoren.
Det er fuldstændig rigtigt, og det ville også være fuldstændig uansvarligt andet.
Det, der er problemet, er, at der jo ikke er tilført nok.
Vi bliver ældre, der kommer flere opgaver, og i virkeligheden – skidt med tallene – er realiteten jo, at der bliver skåret.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om statsministeren slet ikke ser det her som et problem, for jeg hører svaret sådan, at det slet ikke er et problem, og at det ikke er udtryk for et problem, at den daglige bemanding ikke kan leve op til normen for nødberedskab.
Er det så, fordi statsministeren ikke har hørt på nogen af de sygeplejersker eller sosu-assistenter eller læger, som har været ude at råbe op om, hvor dårligt det egentlig står til?
Thomas Danielsen (V), 2018-04-10:
Det er jo sådan, at det her er en overgangsordning.
Vi skal jo snart se regeringens energiudspil, og derefter skal vi så forhandle med bl.a. Det Radikale Venstre, og der er alle muligheder i spil.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at den grønne ordning forsvandt ud sammen med PSO-afskaffelsen.
Men vi skal snart starte op på energiforhandlinger, der skal være fra 2020 til 2030, og i den forbindelse er vi naturligvis åbne over for alle ønsker og drøftelser på det her område.
Ida Auken (RV), 2018-04-10:
På en eller anden mærkelig måde tror jeg det betød ja.
Så jeg tager et nyt spørgsmål.
Med hensyn til de 235 MW, som man her mener man cirka kan få for 1 mia. kr., kunne man med den model, vi har foreslået, med de almindelige energiprisscenarier, som Energistyrelsen arbejder med, altså det, som man regner med bliver prisen for el, faktisk i stedet have fået 400 MW, altså næsten dobbelt så meget vind, og så kunne man i stedet have fået indtægter på 1,5 mia. kr.
Kan vi ikke lige bede ordføreren forklare, hvorfor det er smartere at bruge flere penge og få færre megawatt, end det er at bruge færre penge og få mere vind, sådan som vi foreslår?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-04-10:
Så er der et andet aspekt.
I høringssvarene er der udtrykt et ønske om, at branchen bliver involveret i den evaluering, som helt naturligt bør laves, hvis det er sådan, at man igen ønsker at lave et udbud, der minder om det her, eller måske et udbud, der er ændret væsentligt.
Der svares der så: »Det noteres i den forbindelse, at branchen ønsker at blive inddraget.«
Ja, det har I noteret jer.
Kunne ministeren ikke garantere, at branchen vil blive inddraget og ikke bare, at man har noteret sig, at branchen gerne vil inddrages?
Jeg synes, det ville være godt at få det på plads her ved førstebehandlingen af lovforslaget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-04-10:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan garantere spørgeren, at vi arbejder på højtryk, for at det her kommer på plads, således at dem, der går ind i det her udbud, ved, hvad det er for et udbud, de går ind til.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-04-10:
Det er jo en sag, hvor oppositionen giver regeringen det gule kort, og det er der mange gode grunde til.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren om de her vilkår for nettilslutning.
Er det korrekt, at der endnu ikke er blevet offentliggjort retningslinjer for udbuddet, herunder regler for, hvordan vindmøller og solceller kan tilsluttes det kollektive elnet?
Jeg synes, det er meget væsentligt, at vi ikke ender i en situation, hvor der vedtages et lovforslag så sent, at de regler, der skal gælde, ikke er klare, sådan at dem, der skal afgive bud på, hvad de kan tilbyde af løsninger, ikke har kendskab til, hvad det er for en nettilslutning, og hvad det er for nogle omkostninger, der er i forbindelse med nettilslutningen.
Kan ministeren garantere, at det snart er på plads, så dem, der skal byde, ved, hvilke vilkår der gælder?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-04-10:
Endnu en gang tak for spørgsmålet.
Vi har gjort det så godt, vi overhovedet kunne.
Vi ønsker at skabe en konkurrence mellem sol- og vindenergi for at sikre, at vi får mest mulig udbygning for færrest mulige skattekroner.
Hvorfor andre lande har valgt andre måder at gøre det på, vil jeg trygt overlade til andre lande at udtale sig om.
Det afgørende for os har været, at vi har set, at der har været et stort budgetunderskud, kan man sige.
Det kostede ganske mange penge med den anden model, og vi så, hvordan PSO-udgifterne eskalerede meget, meget kraftigt, og det var svært at styre omkostningerne.
For os er det helt afgørende, at vi har en model, hvor vi sikrer størst mulig sikkerhed for skatteborgernes penge.
Christian Poll (ALT), 2018-04-10:
Ja, så lige som muligt.
Det lyder for mig, når jeg læser høringssvarene, som om man ikke er nået særlig langt.
Det vil sige: Der er ikke lige muligheder.
Så på mig virker det, som om man ikke er klar.
Men jeg ville i virkeligheden også gerne høre ministeren om, hvorfor ministeren tror, at man de fleste andre steder vælger den anden udbudsmodel med feed in-tariffer i stedet for den, som regeringen har valgt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-04-10:
Tak for spørgsmålet.
Det er faktisk et emne, som jeg som minister er ret optaget af, og derfor har det også været helt afgørende for regeringen, at vi sikrer, at der er så lige vilkår, som det nu engang kan lade sig gøre, når det er forskellige teknologier, der er tale om, og derfor er der jo en række af de her forskellige ordninger, der er, som nu er blevet rettet til, således at der er et så lige konkurrencemæssigt grundlag som overhovedet muligt at byde ind på den her opgave på.
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil sige, at jeg er i løbende dialog med alle dele af energibranchen, herunder vindmølleindustrien og alle de andre interessenter, der kunne være interessante i den her sammenhæng.
Hvis jeg er minister til den tid, vil jeg som noget helt naturligt selvfølgelig sætte mig ned og også inddrage dem og tage en diskussion med dem om det udbud, der har været.
Christian Poll (ALT), 2018-04-10:
Tak for det.
Ministeren og regeringen går jo meget op i teknologineutralitet, og man vil gerne med det her udbud forsøge at se, hvor langt man kan trække det.
Men der er jo i hvert fald to ting her, som ikke ser særlig neutrale ud.
Den ene er, at man ikke har samme vilkår for nettilslutning for sol og for vind, og den anden er, at man nu vil indføre en værditabsordning, som vi kender det fra vindmøller, også på solcellerne, selv om der er klart færre gener, mindre alvorlige gener ved solcelleanlæg.
Hvordan ser ministeren på de uligheder, og hvordan kan det så gå hen og blive teknologineutralt?
Orla Østerby (KF), 2018-04-10:
Tak for det.
Dyrere for skatteborgerne?
Ja, det vil jo vise sig, hvad den her udbudsform kommer til at give af resultat, når vi når frem til 2020.
Jeg har også talt med Dansk Industri.
Det, vi står over for, er jo, at vi kan få energineutral grøn energi til nul støttekroner om ganske kort tid.
Derfor er det vigtigt, at vi laver den her overgangsordning som en sikker ordning, og så siger jeg bare endnu en gang: Vær nu opmærksom på, at de her møller vil blive stillet op, hvor det blæser allerallermest, for der giver de
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-04-10:
Det, jeg klart sagde, var, at Finansministeriet ikke skal bestemme, men at det er Folketingets flertal, der skal bestemme.
Jeg kunne godt tænke mig her at læse noget op af høringssvaret fra Dansk Industri.
DI opfordrer til, at pristillægget udformes som et variabelt pristillæg baseret på en contract for difference-model.
Det vil resultere i lavere bud fra investorerne samt lavere omkostninger for staten.
Det, som er relevant her i forhold til det, ordføreren siger, er jo, at ordføreren siger, at det ikke bliver dyrere for skatteborgerne.
Men det gør det jo.
Selv den fodslæbende regering har jo en vision om, at vi skal have mindst 50 pct. vedvarende energi i 2030.
Det vil sige, at når man laver det udbud her og får færre megawatt, end hvis man lyttede til aktører i branchen, så vil man være nødt til at udbygge med de megawatt på et senere tidspunkt, og så bliver det jo sådan set dyrere for skatteborgerne.
Kan ordføreren ikke se det?
Orla Østerby (KF), 2018-04-10:
Jeg vil godt gentage, hvad jeg sagde tidligere: Der er ingen herinde i salen, der kan forudsige, hvor mange megawatt vi får af den ene model og den anden model.
Det vil tiden vise os.
Men en ting er sikkert, og det er, at vores finanser i det, vi laver her, kommer til at holde.
Jeg forstod lidt på Enhedslisten før, at det er helt forkert, at Finansministeriet skal have lov til at se på det her, men så er jeg bare nødt til at sige, at hvis vi fortsat skal have en grøn energipolitik, bliver vi også nødt til at se på pengeflowet, og vi bliver nødt til at se på, hvad vi afsætter af milliarder på den her konto.
Christian Poll (ALT), 2018-04-10:
Med den model, som regeringen vælger, kommer der i hvert fald en regning på omkring 1 mia. kr., som er helt fast, og som vi ikke kan forvente at spare på, fordi den er skruet sammen, som den er.
Hvis man i stedet læner sig op ad Energistyrelsens scenarier, som understøttes af internationale vurderinger, er der meget lille sandsynlighed for, at det skulle blive så dyrt at bruge den anden model.
Det vil sige, at vi med ret stor sikkerhed kan sige, at hvis man bruger den anden model, vil det blive markant billigere, mens det med den model, regeringen har valgt, helt sikkert vil koste 1 mia. kr. Er det fornuftigt?
Orla Østerby (KF), 2018-04-10:
Det er der simpelt hen ikke nogen af os der ved.
Men jeg kan love forbrugerne og skatteborgerne, at de ikke skal betale regningen, hvis det er sådan, at der er noget her, der ikke kommer til at holde, og at det bliver dem, som opstiller møllerne, og dem, som kommer til at drive møllerne, der får regningen.
Og jeg synes, det er ret sund politik, at vi siger, at skatteborgerne ikke skal betale regningen, for det har vi set nok af, hvorfor vi vælger den sikre model.
Der er ingen, der har talt om det i dag, men man skal være opmærksom på, at det her også er incitament til, at dem, der stiller møllerne op, sørger for at finde et sted, hvor vinden blæser allerallermest.
Så det, jeg kan love spørgeren, er, at de her møller vil blive sat op på de mest optimale steder, fordi det vil give det mest optimale afkast af de investerede millioner, man nu sætter ind i det her.
Christian Poll (ALT), 2018-04-10:
Tak for det.
Jeg tænker, at ordføreren har læst høringssvarene.
Der er jo adskillige høringssvar, der påpeger, at den model, som benyttes til udbud her, vil give langt mindre vedvarende energi pr. krone, og at man faktisk vil kunne tjene på at bruge den anden model, som det meste af resten af Europa i hvert fald bruger.
Så jeg vil spørge ordføreren: Tror ordføreren, at den anvendte udbudsmodel vil give mest vedvarende energi for pengene og også vil gøre det smart, som hr. Thomas Danielsen fra Venstre har fremhævet det?
Magnus Heunicke (S), 2018-04-10:
Tak, formand.
Det her lovforslags formål er at skabe bedre mulighed for de personer, som ønsker at forlade rocker-bande-miljøet.
Der skal ikke være en risiko forbundet med at opføre sig ordentligt, det skal være trygt at begynde forfra.
Forslaget er en udmøntning af den politiske aftale, der hedder bandepakke III, og som vi socialdemokrater er en del af.
Og derfor er vi tilfredse med, at lovforslaget her udvider muligheden for særlig adressebeskyttelse til særlig truede vidner i straffesager.
Det er jo sådan, at hvis ingen tør vidne, er der ingen, der vil blive dømt, og så kan vi ikke få trævlet det her uvæsen op.
Og i Socialdemokratiet vil vi godt gøre det nemt og trygt for de modige borgere, der tør stå frem i retten og vidne om rocker-bande-kriminalitet.
Lovforslaget ligger derfor i god forlængelse af vores ønske om en vidnepakke skræddersyet til ofre for bandekriminalitet.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at rocker-bande-miljøets kriminelle handlinger er noget, hvor samfundet ikke kan se den anden vej.
Det her lovforslag synes vi er et godt sted at starte, for det sikrer nemlig, at ofre og centrale vidner kan komme ud af det her miljø.
Og med de ord støtter Socialdemokratiet forslaget.
Mette Bock (LA), 2018-04-10:
Det er vi helt åbne over for at se på.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-10:
Jeg er selvfølgelig glad for, at ministeren vil indkalde til drøftelser i efteråret om det her, og der håber jeg på, at de øvrige partiers ordførere er lige så åbne, som ministeren er. Mit spørgsmål går på de to regionale fonde, som Dansk Folkeparti i finansloven er med til at understøtte.
Hvis det nu viser sig, at de er en succes, vil ministeren så være med til at øge regionaliseringen, sådan som vi bl.a. har foreslået i vores beslutningsforslag?
Mette Bock (LA), 2018-04-10:
Jeg vil jo sige til hr. Alex Ahrendtsen, at vi faktisk tager, om end de er små, skridt i den retning, som beslutningsforslagsstillerne her lægger op til, i og med at vi allerede på sidste års finanslov har afsat midler til at etablere to små regionale fonde, ikke med samme struktur, ikke med samme kompleksitet og slet ikke med samme økonomi, som der ligger i forslaget her, men netop med henblik på at se på, om vi kan gøre noget anderledes og bedre, så vi får en bedre balance end den, som vi måske har i dag.
Så blikket er altså rettet i den samme retning som beslutningsforslagsstillernes forslag her, men vi er bare ikke villige til at tage et så voldsomt skridt, som hr. Alex Ahrendtsen og forslagsstillerne lægger op til her.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-10:
Det var en lidt forsigtig, men også lettere åben minister, som jeg hører ministertalen, og det tager jeg selvfølgelig imod.
Jeg har dog et spørgsmål.
Regeringen ønsker et Danmark i balance, og det må jo så også gælde på kultur- og kunstområdet og især på kunststøtteområdet.
Men her ønsker man altså ikke at regionalisere, at decentralisere, men at beholde den stærkt centraliserede kunststøttemodel, som har til huse i København.
Hvordan hænger det sammen med regeringens ønske om et Danmark i bedre balance?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-04-10:
Vi skal som samfund gøre vores allerbedste for at beskytte mennesker, som har grund til at føle sig utrygge, og hvis det indebærer, at de menneskers adresse skal holdes hemmelig, så skal vi gøre det.
For den, der gerne vil opgive et liv i kriminalitet, skal trusler i hvert fald ikke være en hindring, så det er mit håb, at forslaget kan yde mennesker den tryghed, som er en forudsætning for et godt liv på trods af trusler.
SF støtter forslaget.