runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Elholm (V), 2024-02-06:
Jeg skal bare lige høre om noget.
Hr. Alex Ahrendtsen sagde, at hr. Alex Ahrendtsen ikke havde hørt fra Sambandspartiet og Anna Falkenberg, men så vidt jeg forstår det, er det svar, som hr. Alex Ahrendtsen fik fra Sjúrður Skaale, på vegne af begge partier.
Det står der i mailen.
Så derfor ville jeg bare høre, om hr. Alex Ahrendtsen ikke har læst mailen grundigt nok, eftersom hr. Alex Ahrendtsen ikke havde en opfattelse af at have fået svar fra Sambandspartiet.
Sjúrður Skaale (JF), 2024-02-06:
Tak for de rosende ord.
Det er, som jeg nævnte i mit spørgsmål til ministeren lige før, de her formaliteter, som nogle gange gør sig gældende i politik, altså med hensyn til hvor et ønske kommer fra, hvor et forslag kommer fra, hvad den præcise ordlyd i forslaget er, og om det her kan læses, som at man fra Folketingets side vil blande sig i et overtaget sagsområde, som handelspolitikken er osv. osv.
Det var den tvivl, jeg havde.
Men jeg støtter intentionen i det her forslag.
Jeg mener, at man fra færøsk side støtter intentionen, fra Folketingets side støtter man intentionen, og fra regeringens side støtter man intentionen, og derfor burde man bare stemme for, men så kan der være nogle formalister, der siger: Nå, nu blander Danmark sig i handelsforhold, som er et overtaget sagsområde.
Det var de betænkeligheder – de nogle gange dumme formalistiske betænkeligheder – som jeg havde.
Louise Elholm (V), 2024-02-06:
Det, jeg læste op på vegne af fru Anna Falkenberg, lød: Derfor mener vi, at dette forslag har den rigtige intention, men ikke er det rigtige redskab i denne sag.
Der sagde hr. Alex Ahrendtsen også, at Sambandspartiet ikke støttede intentionen, men jeg læste jo netop op, at fru Anna Falkenberg støttede intentionen, men fru Anna Falkenberg har brugt andre metoder til at nå resultatet, og der arbejdes faktisk også på den her sag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Jeg synes også, at man som politiker har brug for at give de rigtige signaler, og det rigtige signal fra det færøske folketingsmedlem ville jo være at støtte dette beslutningsforslag, for så ville man også lægge pres på regeringen.
Sådan ville jeg selv have gjort.
Sjúrður Skaale (JF), 2024-02-06:
Tak for det.
Jeg ved godt, at den her proces har været i gang, og det er meget vigtigt for mig, ligesom det også er det for ordføreren, at der kommer en bedre aftale, og jeg vil gerne sige, at jeg har tilkendegivet og gjort det meget, meget klart over for regeringen og dens ministre, at der er et ønske om det fra Færøernes side.
Så det er ikke således, at jeg ikke er gået ind i sagen, og at jeg ikke har gjort, hvad jeg kan, og jeg har heller ikke sagt, at jeg vil stemme imod det, når det kommer til stykket, men jeg tror også, at ordføreren godt kan forstå, at det jo kan bruges imod mig.
Hvis jeg stemmer for det uden at have fået alle aftaler på plads, så vil nogle sige, at jeg støtter et forslag om, at regeringen skal gøre noget på et overtaget sagsområde, uden at der formelt set er et klart ønske om det fra landsstyrets side, og at jeg på en eller anden måde overtrumfer det færøske demokrati.
Det er den fælde, jeg ikke vil ende i, og jeg tror også godt, at ordføreren forstår min position.
Jeg støtter det, og vi er fuldstændig enige, men der er bare en formalitet, som skiller os.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Det er muligt, det er gået hen over hovedet på mig.
Jeg har jo bare set afsenderen, og det kan være, at jeg ikke har fået læst, at der også stod, at det var fra Sambandspartiet.
Det må hr. Sjúrður Skaale lige kunne berigtige.
Jeg beklager, hvis det var en mail fra begge.
Tak for den fine tale.
Da vi havde færdiggjort beslutningsforslaget, sendte vi det til Sambandspartiets fru Anna Falkenberg, og vi sendte det også til Javnaðarflokkurins hr. Sjúrður Skaale.
Til gengæld var hr. Sjúrður Skaale meget venlig at svare ret hurtigt, at man støttede intentionen, men at man ikke var interesseret i at være medforslagsstiller på beslutningsforslaget.
Kunne hr. Sjúrður Skaale forklare mig hvorfor?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-02-06:
I virkeligheden er der jo tre forskellige parter, der i givet fald skulle besvare det spørgsmål, hvis det skulle besvares udtømmende, nemlig Færøerne, EU og Danmark.
Så jeg kan jo svare for min del.
Jeg har så i øvrigt fuld respekt for, at Færøerne ikke er en del af EU, og at det er på Færøerne, man sætter kadencen for, hvad for en integration man skal have.
Men på alle måder er jeg varm tilhænger af, at Færøerne er så integreret som overhovedet muligt, og det er både for at sikre Færøerne udviklingsmuligheder – det går jo i øvrigt ganske godt, og Færøerne er rykket forbi Danmark målt på bnp pr. indbygger – men det er selvfølgelig også ud fra nogle geopolitiske overvejelser.
Og det, som hr. Alex Ahrendtsen sagde i starten omkring Rusland osv., hvor jeg i øvrigt også deler analysen af, at der ikke er grund til at udskamme Færøerne, som har ydet støtte til Ukraine og har taget imod ukrainske flygtninge og har skåret ned på samhandelen med Rusland, er selvfølgelig også et element i det, og jeg tror i øvrigt også, at det er et element, der gør, at Europas appetit på at have en tættere relation er steget, snarere end at den er svækket.
Anders Kronborg (S), 2024-02-06:
Først og fremmest vil jeg sige tusind tak til ordføreren for at bringe det her beslutningsforslag på banen.
Jeg ved jo gennem mit samarbejde med ordføreren i både Færøudvalget og Grønlandsudvalget, at ordføreren har et meget stort engagement, når vi snakker rigsfællesskabet og vores to lande i rigsfællesskabet.
I forhold til udenrigsministerens tale for lidt siden kan jeg sige, at Socialdemokratiet er fuldstændig på linje med udenrigsministeren.
Og vi bakker naturligvis helhjertet op om Færøernes ønske om en tættere relation til EU, herunder på handelsområdet; det skal der overhovedet ikke herske nogen som helst tvivl om.
Men i mit arbejde med rigsfællesskabet vil jeg også gerne understrege, at jeg tror, at det er meget vigtigt at betone, at rigsfællesskabet består af tre lande: Grønland, Færøerne og Danmark.
Vi har tre forskellige sprog.
Vi har en kulturel historie hver især.
Og så har vi også forskellige forhold til EU.
Selv om vi har rigtig meget i vores historie og i vores daglige samarbejde, som binder os sammen, har de tre landes forhold til EU været forskellige.
Færøerne har fra begyndelsen af det danske medlemskab stået udenfor som et tredjeland, hvis samarbejde med EU primært er baseret på bilaterale aftaler om handel, fiskeri og forskning.
Så selv om vi er ét rigsfællesskab – og vi har jo også herinde i Folketingssalen et, synes jeg, fortrinligt samarbejde om de tre lande – gælder der som udgangspunkt forskellige vilkår på f.eks. handelsområdet mellem EU og Danmark som medlemsland og Færøerne.
Som udenrigsministeren allerede har redegjort meget fyldestgørende for, synes jeg, har regeringen en løbende og tæt dialog og et meget tæt samarbejde med landsstyret om at fremme færøske interesser i Bruxelles.
Det fremsatte beslutningsforslag indebærer, som udenrigsministeren også har været inde på, at det er Folketinget, der ligesom skal beslutte det.
Her synes jeg, at det er vigtigt, at Folketinget og regeringen ikke beslutter noget, men samarbejder om noget.
Derfor er det vigtigt, at regeringen bistår Færøerne med et tættere samarbejde, når Færøerne anmoder om det fra deres landsstyre.
Jeg forstår også på de færøske repræsentanter, at det er den vej, de helst ser.
Jeg kan forstå, at der allerede er en meget tæt dialog.
Jeg kan også forstå, at regeringen har en dialog med kollegaerne på Færøerne.
Men jeg vil gerne takke ordføreren for at bringe det her beslutningsforslag op her i Folketingssalen, for jeg synes faktisk, at selv om Socialdemokratiet ikke med de her begrundelser kan støtte beslutningsforslaget, er det nærliggende, at vi viser en interesse både for Færøerne, men også for Grønland.
Og det gør vi også ved at få en god dialog med hinanden, partierne imellem og med repræsentanterne for Færøerne og Grønland.
Tak for ordet.
Louise Elholm (V), 2024-02-06:
Tak for ordet.
I Venstre støtter vi op om Færøernes ønske om et stærkere samarbejde på handelsområdet med EU.
Det vil have stor betydning for Færøerne at få bedre muligheder for at handle med EU.
Venstre glæder sig derfor over, at regeringen støtter det færøske ønske om et styrket forhold til EU.
Statsministeren har således allerede sendt et støttebrev til kommissionsformanden, og regeringen, landsstyret på Færøerne og den danske og færøske repræsentation i Bruxelles samarbejder tæt om sagen.
I Venstre glæder vi os ligeledes over, at der er fremdrift i sagen.
Dialogen er i gang imellem EU og Færøerne.
Jeg kan bl.a. forstå, at Færøerne kan forvente besøg af kommissionsformanden inden for de kommende uger.
Det ser jeg som værende et positivt tegn.
Der arbejdes således på sagen, og der er fremdrift i sagen.
Jeg noterer mig ligeledes, at partierne bag den europapolitiske aftale har sikret sig, at det af aftalen fremgår, at Færøerne og Grønland hver for sig igennem mange år har haft et direkte bilateralt samarbejde med EU.
Det fremgår altså derfor ganske tydeligt, at partierne bag den europapolitiske aftale allerede har sikret sig, at regeringen arbejder sammen med Færøerne og Grønland for de færøske og grønlandske interesser.
Jeg skal på vegne af Anna Falkenberg fra Sambandspartiet sige, at Sambandspartiet deler intentionen i DF's forslag om, at Danmark skal gøre en indsats for at bane vejen for det færøske ønske om en ny handelsaftale med EU.
De er af den opfattelse, at den danske regering gør rigtig meget for at viderebringe vores ønske i EU-systemet, og det er de rigtig taknemlige for.
Sambandspartiet noterer sig også, at aftalepartierne bag den europapolitiske aftale har inkluderet at stå bag det færøske ønske og vil bistå og fremme Færøernes interesser i EU.
Derfor mener de, at dette forslag har den rigtige intention, men ikke er det rigtige redskab at bruge i denne sag.
Derfor støtter Sambandspartiet ikke beslutningsforslaget.
Marianne Bigum (SF), 2024-02-06:
Tak for ordet.
Det er ikke nogen hemmelighed, at der de seneste år har været en ofte ret intens debat om, hvilke middagsborde færøsk fanget fisk er landet på.
Den ret markante eksport af fisk til Rusland blev først efter annekteringen af Krim og de østlige regioner og siden efter den fulde invasion af Ukraine kritiseret hårdt og ofte med rette.
SF har været ret markante, når det handlede om at lade færingerne forstå, hvad vi mente om denne praksis.
At Færøerne ikke er og aldrig har været med i EU, bør ikke fritage dem fra kritikken af de manglende sanktioner, ikke for manglende solidaritet med Danmark og EU, men med Ukraine.
Den situation har dog ændret sig markant.
Det har været dejligt at opleve, at rigsfællesskabet nu står sammen i fordømmelsen af Ruslands ulovlige krig, og det vil jeg her fra talerstolen gerne anerkende det færøske folkestyre for.
Når SF har kritiseret den færøske fiskerieksport til Rusland, har vi hele vejen igennem haft det perspektiv, at Danmark og rigsfællesskabet måtte søge at hjælpe med nye eksportmarkeder.
Vi har flere gange luftet idéen om at lade Danmark bruge EU-medlemskabet til at forhandle bedre aftaler på plads for Færøerne, og vi har flere gange her i salen haft gode drøftelser med de færøske medlemmer om behovet for den løsning.
Det er altid sket i en god tone og med efterfølgende enighed.
SF kan derfor støtte beslutningsforslaget, da det er vores opfattelse, at intentionen også deles af den færøske regering og det færøske Lagting.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2024-02-06:
Tak for ordet, formand, og tak til hr. Alex Ahrendtsen for forslaget.
Jeg er meget ny udi det her, men jeg er allerede meget klar over engagementet fra forslagsstillerne og ordførerne her.
Moderaterne bakker helt og fuldt op om Færøernes bestræbelser på og ønske om gode og også gerne de bedst mulige handelsvilkår, også i forhold til EU.
Som udenrigsministeren allerede har redegjort for, sker det også allerede.
Opbakningen er der.
Regeringen bistår tæt og ligeværdigt, bliver der sagt, i respekt for rigsfællesskabet, hvor det er muligt og ønsket af landsstyret.
Så Moderaterne kan ikke støtte forslaget.
Vi takker igen for det og bakker fuldt og helhjertet op om Færøernes bestræbelser på at få de bedst mulige handelsvilkår, alt indberegnet.
Alexander Ryle (LA), 2024-02-06:
Tak for ordet.
Med forslaget foreslås det at pålægge regeringen at arbejde for en frihandelsaftale mellem EU og Færøerne.
Det er jo ingen hemmelighed, at vi i Liberal Alliance er store tilhængere af frihandel.
Frihandel skaber grobund for større frihed og økonomisk vækst, og vi ser gerne, at EU indgår endnu flere frihandelsaftaler, også med Færøerne, så færingerne kan blive mindre afhængige af Rusland.
Der er brug for mere frihandel og mindre protektionisme, og vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at nedbryde toldmure – protektionistiske tiltag, som skader frihandelen.
Derfor støtter vi også det her forslag.
Så må jeg også bare sige, at jeg synes, den undskyldning, vi har hørt fra regeringspartierne indtil videre, er noget formalistisk, som det også blev sagt af en af de andre ordførere, for vi har jo netop lige lavet den her europapolitiske aftale, som alle refererer til, hvor der på side 2 står, at fra dansk side er det vigtigt, at vi i et tæt og ligeværdigt samarbejde med Færøerne og Grønland står klar til at bistå med at fremme henholdsvis færøske og grønlandske interesser i EU, og det er det her forslag jo netop et eksempel på.
Men altså, vi støtter forslaget.
Tak for ordet.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-06:
Tak for ordet.
Og tak til hr. Alex Ahrendtsen og Dansk Folkeparti for at fremsætte det her forslag.
Jeg mener, og Danmarksdemokraterne mener, at det her faktisk er et rigtig, rigtig godt forslag.
Det er ud fra vores synspunkt noget, der kan være med til at styrke rigsfællesskabet, det kan styrke Færøerne, og det kan styrke fødevaresikkerheden i EU i den situation, vi står i i dag.
Og vi er egentlig utrolig positivt indstillet over for det her forslag.
Vi har dog også den holdning, at vi ikke laver lovgivning om Færøerne uden færingerne, og da vi hører lidt om, at der kan være lidt tvivl om, præcis hvor færingerne står, i hvert fald ud fra det, jeg er oplyst om lige nu, så kommer vi til under udvalgsbehandlingen at stille flere spørgsmål omkring det her.
Hvor er det, færinger står i forhold til det her?
Er det præcis det her forslag, der gør, at det går i den rigtige retning, eller er det et forstyrrende element?
Det kommer vi til at stille spørgsmål om, inden vi tager endeligt stilling til, om vi stemmer for eller imod forslaget.
Tak for ordet.
Niels Flemming Hansen (KF), 2024-02-06:
Mange tak for det, formand.
Jeg er her som vikar.
Tak til forslagsstillerne for forslaget, som jo er yderst aktuelt og relevant.
Forslaget handler om, at regeringen skal arbejde for en frihandel mellem EU og Færøerne.
Færøerne har længe ønsket en opdatering af deres 26 år gamle handelsaftale med EU, for mens EU kan eksportere toldfrit til Færøerne, er forarbejdede fisk toldbelagt, når de eksporteres den anden vej.
Færøerne har frivilligt tiltrådt de europæiske sanktioner mod Rusland efter den russiske invasion af Ukraine, selv om landet som tredjeland ikke er forpligtet hertil.
Færøerne har fået mange stryg for fortsat at handle med Rusland, men et stærkere samarbejde med EU er afgørende, hvis de skal vende ryggen helt til det russiske marked.
Og Færøernes lagmand, Aksel V. Johannesen, har udtalt, at man gerne vil begrænse samhandelen med Rusland yderligere, men at det kræver, at man får en bedre frihandelsaftale med EU.
Vi kan sådan set godt støtte forslaget om at arbejde for en frihandelsaftale mellem EU og Færøerne, så længe det foregår i samarbejde med Færøerne.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-06:
Tak for det.
Der er jo et gammelt ordsprog, der siger, at man ikke skal skyde budbringeren.
Det stammer vist fra et Shakespeareskuespil.
På dramatisk vis vil jeg her gøre en undtagelse – ikke skyde budbringeren i bogstavelig forstand, men skyde forslaget ned, fordi det er den forkerte budbringer.
Vi er for forslagets indhold.
Vi skal have en stærkere handelsaftale mellem Færøerne og EU.
Vi skal støtte færingerne i at frigøre sig fra den russiske aftale og dermed presse hårdt på for, at de bliver langt mere integreret og får en langt bedre status i det europæiske samarbejde på handelsområdet.
Havde det været et enigt Folketing, der stod bag det her beslutningsforslag, kunne vi have støttet det.
Havde det været de færøske medlemmer af Folketinget, der i tæt samspil med landsstyret havde fremsat et ønske her i Folketinget, havde vi stået bag.
Men det gør vi ikke, når det bliver båret frem på den måde, fordi handelsområdet er et ansvar for landsstyret.
Det er dem, der skal stå i spidsen for at fremsætte forslagene, og det vil vi så til hver en tid støtte.
Beklager, hr. Alex Ahrendtsen.
Det er ikke hr. Alex Ahrendtsen som personlig budbringer, jeg vil skyde, men jeg vil skyde forslaget ned, fordi det ikke er den rigtige måde.
Som vi også hørte fra fru Anna Falkenberg, er det ikke det rigtige redskab at fremme den sag med et beslutningsforslag i det danske Folketing fremsat af et enkelt parti.
Men tak for at rejse debatten, og tak for, at vi dermed kan sende det budskab, som vi allesammen sender, nemlig at vi ønsker den handelsaftale.
Men vi kommer ikke til at stemme for.
Sjúrður Skaale (JF), 2024-02-06:
Flaget følger flæsket.
Den bemærkning hørte Jens Otto Krag jævnligt i 1972, da han agiterede for et ja til dansk EF-medlemskab, og det var hånligt ment.
For Krag agiterede med argumenter om økonomiske fordele for eksporten og flere arbejdspladser.
Kritikerne, både fra højre og fra venstre og endda fra hans eget parti, mente, at han ofrede værdierne, selvbestemmelsen, demokratiet og identiteten og deraf bemærkningen: Flaget følger flæsket.
Flæsket først, flaget siden.
Krag forstod godt den hånlige bemærkning, og han var endda enig i den.
Det var også en værdikamp for ham, men han mente ikke, at Danmark tabte med EF-medlemskabet.
Han mente, at Danmark vandt både økonomisk og værdimæssigt.
Han gik ind for EF af både økonomiske og ideologiske grunde, men han vidste, fremgår det af Bo Lidegaards biografi om Krag, at de ideologiske argumenter ville virke fjerne og abstrakte for mange vælgere, og derfor solgte han idéen med de økonomiske argumenter og vandt jo en klar sejr.
Da Rusland i 2014 gav Færøerne meget gunstig adgang til det russiske marked, har man tænkt på samme måde.
Men flaget har heldigvis ikke fulgt fisken.
Færøerne står på Vestens side i kampen mod Ruslands aggression, men den økonomiske afhængighed, som Rusland hele tiden har haft en plan om at skabe for Færøerne, er nu en faktor, som Rusland bruger over for Færøerne.
Man bruger helt, helt åbenlyst den økonomiske afhængighed politisk.
Derfor er det nødvendigt, at man i EU tænker, som man gør i Kreml, ikke når det gælder vold, mord og krig, men når det drejer sig om at se sammenhængen mellem det økonomiske og det strategiske.
På den måde bør man indtænke det politiske og det værdimæssige i sin handelspolitik over for Færøerne.
EU's varer flyder, som det er nu, frit til Færøerne, men forædlede varer fra Færøerne til EU rammer en toldmur, en høj toldmur.
Intet land i Vesteuropa har så dårlig adgang til EU's marked som Færøerne.
For flaget følger flæsket, og flaget kan også følge fisken.
Det er det kun Rusland der har en strategisk interesse i.
Derfor vil jeg gerne takke Dansk Folkeparti for det her forslag.
Jeg støtter intentionen i det fuldt og helt, og jeg takker ligeledes regeringen for at støtte det, som forslaget går ud på, nemlig at arbejde for en bedre handelsaftale mellem Færøerne og EU.
Ja, det var nemlig smart formuleret.
Det vil jeg give ordføreren.
Men skal vi ikke bare være enige om, at vi er enige om målet, og at jeg forfølger målet, så godt som jeg kan, og at ordføreren gør sit?
Jeg siger tak for det, og jeg har ikke kritiseret ordføreren for noget som helst.
Jeg tror, at vi, når vi alle er enige, så måske kunne undgå sådan at sætte etiketter på hinanden.
Alle er enige om målet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Jeg håber jo, at de færøske folketingsmedlemmers vej fører til målet, nemlig at Færøerne får den frihandelsaftale.
Men håbet er lysegrønt, også for mit vedkommende, og når vi i mål, skal jeg være den første til at skåle for hr. Sjúrður Skaale.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-06:
Det, jeg er ude efter, er selvfølgelig at høre hr. Henrik Møller, om ikke det er rettidig omhu at forberede danskerne på en afstemning, fordi det retsforbehold virkelig står i vejen for, at vi kan engagere os stærkt i retsstatsprincipperne, at vi kan lave migrationsaftaler, og at vi kan bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet og terror.
Ser ordføreren ikke, at de udfordringer begynder at tårne sig op, så vi derfor faktisk skal begynde at tale om det på en måde, så vi også forbereder danskerne på, at der kommer en afstemning på et tidspunkt?
Henrik Møller (S), 2024-02-06:
Det sværeste at spå om er fremtiden.
Det var, tror jeg nok, Storm P, der sagde det.
Men med det arbejde, der er sat i gang, får vi et overblik over, hvilke begrænsninger det i givet fald kan give.
Så lad os få det, og lad os tage en diskussion i forbindelse med det.
Men det ligger ikke lige for, at Socialdemokratiet siger, at nu er det nu, vi går ud og ophæver forbeholdet.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-06:
Tak for det, og tak for en meget fin tale og også for det stærke fokus på demokrati og menneskerettigheder – det var godt at høre.
Nu står landene klar, de nærmer sig, og forhandlingerne stiger i intensitet, men i forhold til det her med at gøre EU klar kan vi jo strande på nogle ting, herunder spørgsmålet om en ny traktat.
Jeg har noteret mig, at der er indtil flere af regeringspartiernes europaparlamentarikere, der har støttet ønsket fra Parlamentet om en ny traktat.
Er det ikke rettidig omhu også der at komme i gang med at se på, hvordan vi tilpasser os til et EU med måske 35 lande?
Kim Valentin (V), 2024-02-06:
Altså, jeg kan godt fristes til at sige ja til sådan et spørgsmål der, for så vil det gå meget hurtigere.
Jeg tror, at hvis man åbner for en ny traktat, vil de små lande få mindre at skulle have sagt.
Det skal vi selvfølgelig passe på med, for Danmark er et lille land.
Der er faktisk muligheder inden for den traktat, som vi har skrevet under på, for at arbejde med nogle andre typer beslutninger – det står også i den europapolitiske aftale, og det er nævnt af den tidligere ordfører fra Socialdemokratiet.
Jeg mener, det vil være godt for Danmark, at vi arbejder inden for den traktat og prøver at skabe de flertal, der skal til, på de områder, der er nødvendige, for at vi får lavet den her udvidelse.
Jeg tror, det er muligt, men det er jo ikke sikkert, og så må vi mødes igen.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-06:
Der var trods alt en lille åbning, tænker jeg, i og med at ordføreren tror, det er muligt, men ikke føler sig sikker.
Ville det ikke give god mening, at vi fik sat et arbejde i gang i Danmark, måske bredt politisk, sammen med forskere og foreninger for at have den drøftelse om, hvordan en ny traktat skulle forme sig og se ud, for at vi både kunne styrke EU på områder, hvor vi ønsker at styrke det – coronakrisen viste os et behov for sundhed, og forsvarspolitikken skal styrkes – men også i forhold til at hele strukturen skal ændres for at skabe et stærkere og samlet EU.
Var det ikke en god idé, at vi fik sat gang i en proces omkring det?
Kim Valentin (V), 2024-02-06:
Men det er ikke Venstres ønske, at vi skal have en ny traktat.
Når jeg siger det på den måde, jeg siger det, er det, fordi jeg mener, at den udvidelse, vi står over for, er meget vigtig, for at vi kan fastholde demokratiet i Europa.
Der er alt for mange lande, som vil være på usikker grund, hvis ikke vi i EU hjælper dem.