runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Egelund (LA), 2017-06-02:
Ja, det er rigtigt.
Det er jo et forsøg, og som jeg også sagde i mit svar til hr. Rune Lund, synes jeg, at det her er en lov, som man skal revidere efter et stykke tid og se hvordan så virker i praksis.
Men jeg står gerne ved, at der på den ene side er nogle principielle ting, i forhold til hvor hårdt man straffer stakkels forhutlede mennesker, som står og beder om 1 eller 2 kr. til at klare dagen og vejen, men at vi på den anden side altså også bare har et reelt problem, som vi skal løse, og så må vi se, hvordan vi rammer det med det her.
Vi kan bare se indtil videre, at det altså ikke er lykkedes nogen at komme med bedre ideer, og at det ikke er lykkedes med den nuværende lovgivning at komme det her problem til livs.
Christina Egelund (LA), 2017-06-02:
Ordføreren sagde, at man med det her lovforslag gør det mere ulovligt at tigge.
Ordføreren sagde også, at man kriminaliserer tiggeri yderligere.
Det er simpelt hen ikke rigtigt, for det er i forvejen kriminelt at tigge.
Man udvider ikke området for, hvad der er strafbart med det her lovforslag.
Man ændrer ved straffen, altså en strafskærpelse, men man kriminaliserer ikke yderligere.
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Vil ordføreren ikke bekræfte det?
Tak for det.
Så adresserede ordføreren nogle andre veje, man kunne løse det her problem på, og det er jo selvfølgelig godt.
En af de ting, som ordføreren sagde, var, at man eventuelt kunne stille krav om, at hvis EU-borgere kommer hertil, skal de have en fast bopælsadresse, og der er mit meget åbne spørgsmål bare: Hvordan i alverden har man tænkt sig at håndhæve det?
For vi har fri bevægelighed i Europa.
Det synes jeg er en god idé, det synes Liberal Alliance er en god idé, og det tror jeg også Alternativet synes er en god idé.
Så hvordan i alverden har man tænkt sig at håndhæve, at EU-borgere, der kommer hertil og tager ophold, skal have en fast bopælsadresse?
Så er det jo ude i noget vild grænsekontrol-setup.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-06-02:
Jeg ønsker mig ikke nogen vild grænsekontrol, men jeg hæfter mig bare ved, at det er nogle forslag, der er blevet stillet af bl.a. Socialdemokraternes overborgmester, Frank Jensen, og når jeg nævner det heroppefra, er det bare for at åbne nogle muligheder for, om vi kunne komme efter det her på andre måder.
Det kan godt være, at det viser sig, at det slet ikke kan lade sig gøre, og så må vi jo tage det til efterretning.
Min pointe herfra er sådan set bare at brede viften ud i forhold til at sige, om der kunne være andre måder, hvorpå vi kunne komme den organiserede kriminalitet til livs.
Marcus Knuth (V), 2017-06-02:
Mange tak.
Jeg kan først og fremmest ikke lade være med at undre mig over, at ordførerens parti er så kritisk over for det her.
Mig bekendt er en stor del af partiet Alternativet jo netop populært i København.
Så det undrer mig, at partiets bagland ikke er særdeles positivt over for løsningsforslag som det her, netop fordi det i høj grad er et problem i København og andre storbyer.
Men det, jeg bemærker, er, at ordføreren taler meget eventyragtigt om den stakkels danske landevejsridder osv.
De går jo ikke rundt og tigger.
De kommer typisk hen og tilbyder at fikse en dør eller slibe dine knive og gøre dem skarpe eller et eller andet.
Hvad angår danske hjemløse, har de jo netop organiseret sig, og bl.a. fordi tiggeri allerede ulovligt, har de organiseret sig ved at kunne indsamle penge gennem f.eks. at sælge Hus Forbi.
Så problemet er jo ikke den danske landevejsridder eller den danske hjemløse.
Problemet er utryghedsskabende grupper af unge mænd, som f.eks. går igennem S-togene og på en meget anmassende – hvis vi holder os bare til tiggerispørgsmålet – vis tigger.
Hvis ordføreren er enig i, at det er utryghedsskabende, hvorfor skal vi så ikke hæve straffen for det?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-06-02:
Jo, det beklager jeg.
Det er mig, der fortaler mig.
Jeg mente selvfølgelig, at det er en skærpet straf, vi giver.
Christina Egelund (LA), 2017-06-02:
Det er fuldstændig korrekt husket.
Det, der så har ændret sig, er, at det lovforslag, som bliver førstebehandlet her i dag, ikke er en kopi af det lovforslag, som lå på bordet dengang, og det er jo lige præcis, fordi vi var imod det.
Det er derfor, der er indført den her afgrænsning af særlige steder, nemlig for at forsøge at ramme dem, som vi gerne vil ramme, men ikke ramme dem, som vi helst ikke vil ramme.
Zenia Stampe (RV), 2017-06-02:
Jeg kan ikke rigtig huske, hvordan forløbet var, men det kan være, at fru Christina Egelund kan forklare mig det.
Men der var jo noget med, at Dansk Folkeparti og måske også den tidligere justitsminister kom med det her forslag for et års tid siden, og at grunden til, at det ikke endte med at blive fremsat, var, at der ikke var flertal, fordi Socialdemokratiet, men også Liberal Alliance, ikke var for forslaget.
Derfor vil jeg bare gerne høre, hvad der har ændret sig i mellemtiden.
Rune Lund (EL), 2017-06-02:
Som jeg klart og tydeligt sagde i min ordførertale, så ja, vi har et problem.
Ja, vi har en udfordring.
Den udfordring skal vi håndtere, og vi kan håndtere den på forskellige måder.
Det handler f.eks. om, at de lejre, der er, som ikke må være der, og som politiet allerede i dag kan rydde, skal ryddes.
Men de skal ryddes på en nænsom måde og på en ordentlig måde, hvor man f.eks. ikke bare, sådan som vi så det i et tilfælde ude på Amager Fælled, bulldozer det hele, sådan at folks identitetspapirer også forsvinder.
Det udgjorde et stort problem for de folk, som det gik ud over.
Vi skal sørge for, at de mennesker, som er her, og som egentlig ikke bør være her, fordi de kommer op og bor på gaden og lever en kummerlig tilværelse, kan blive sendt hjem på en værdig måde.
Det er derfor, vi har forslaget om transitrum, som jeg beskrev temmelig tydeligt i min ordførertale.
Så er der det internationale aspekt, som handler om at lave en omfordeling, både i Europa, men for så vidt også i resten af verden, hvor man ser på, hvordan man kan fjerne årsagerne til den ulighed, som jo gør, at der alt andet lige er mennesker, som ønsker at komme herop for at se, om de kan få en bedre tilværelse ved at tjene nogle penge, selv i det små, ved at sælge flasker eller ved at samle flasker og komme dem i flaskeautomater.
Så er der selvfølgelig også dem, der er kriminelle, men det er jo sådan i dag, at er man kriminel, bliver man udvist.
Sådan er reglerne, og sådan skal det også være.
Det, jeg synes er problemet, er, at når hr. Martin Henriksen f.eks. i sin ordførertale siger, at vi skal gøre noget ved romaproblemet og de voksende problemer med romaer.
Prøv lige at tage jødetesten på nogle af de formuleringer, som hr. Martin Henriksen bruger: Vi skal gøre noget ved de voksende problemer med jøder.
Hvordan spiller etnicitet ind i den her diskussion?
Jeg fatter simpelt hen ikke, at hr. Martin Henriksen ikke kan føre den her debat på et mere ordentligt niveau.
Martin Henriksen (DF), 2017-06-02:
Altså, debatniveauet er højt her i Folketingssalen, det må man sige.
Eller man kan sige, at hr. Rune Lund lige bidrog til, at det blev endnu højere.
Når man bruger den slags argumenter, er det jo dybest set, fordi man ikke har nogen argumenter.
Men fred være med det.
Altså, det er jo sådan i dag, at man i forskellige frivillige organisationer – og mig bekendt også fra Københavns Kommunes side – eksempelvis forsøger at hjælpe folk tilbage til deres hjemlande.
Og ja, vi taler bl.a. om romaer.
Det er jo dem, vi taler om.
Lad os nu kalde tingene ved deres rette navn, uden at vi alle sammen skal konkurrere om, hvem der kan blive mest forarget, for så kan det blive en meget, meget lang dag.
Så man har forsøgt nogle af de her ting.
Men det virker jo ikke, for problemet er der stadig væk.
Så det, der er behov for, er, at vi kommer med nye regler, der giver bedre muligheder for myndighederne til eksempelvis at kunne udvise nogle af de her mennesker, fordi vi kan se, at det i dag er meget vanskeligt.
Det kan vi jo alle sammen gøre.
Rune Lund (EL), 2017-06-02:
Jeg synes, man skal passe meget på med at prøve at nedtone, hvor vigtigt det er, hvordan man taler om etniske minoritetsgrupper.
Romaerne har gennem historien været udsat for forfølgelser, for etnisk udrensning.
Hundrede tusinder af romaer døde under anden verdenskrig i nazisternes koncentrationslejre.
Det er meget, meget vigtigt, hvordan vi taler om bestemte etniske minoritetsgrupper – for ikke at skabe en hetzstemning, for ikke at skabe et indtryk af, at der er nogle befolkningsgrupper, som er specielt mærkelige eller kriminelle eller til skade for det danske samfund.
Der bor masser af romaer i Danmark.
De går på arbejde hver dag.
Der er mange af dem, som ikke vil vedkende sig deres etniske identitet, forstået på den måde, at det ikke er noget, de går og skilter med, fordi de oplever den hetz, der ofte er mod romaer.
Men de skal håndteres på en ordentlig måde, f.eks. ved de transitrum, som vi foreslår, og som ikke er mulige i dag, bl.a. fordi Dansk Folkeparti ikke vil støtte op om det, fordi Dansk Folkeparti ikke vil hjælpe mennesker, som ikke har lovligt ophold i Danmark.
Det vil vi gerne.
Vi vil gerne hjælpe dem til at komme ud på en ordentlig og værdig måde.
Christina Egelund (LA), 2017-06-02:
Tak for det.
Flere ordførere har allerede været inde på, hvad det er for en problemstilling, som det her lovforslag adresserer.
Set med mine øjne er det en problemstilling, som kræver en nuanceret tilgang, så man på den ene side rammer det organiserede tiggeri, hvor bagmænd sender andre mennesker på gaden for at tigge for sig og laver de her lejre, som andre også har beskrevet, men på den anden side ikke rammer dem, som mange også har adresseret, altså en forhutlet stakkel på gaden, som står og gerne vil bede om en femmer.
Den afvejning er jeg sådan set også optaget af. Som debatten her i salen jo også afspejler, er det en afvejning, som kan være svær at hegne ind i lovgivningen.
Men det er lige præcis med den afvejning in mente, at der ligger den afgrænsning i lovforslaget, at de strafskærpelser, som det her lovforslag medfører, kun træder i kraft, når handlingen sker særlige steder.
Det er et forsøg på at ramme lige præcis den afvejning, som vi i Liberal Alliance også synes er vigtig.
Så skal vi huske på, som andre også har nævnt, at tiggeri i forvejen er strafbart.
Jeg står gerne ved, at der er dilemmaer i det her, og det kan sagtens være, at det rammer nogle, som ikke er dem, vi ønsker at ramme med lovforslaget.
Men sådan er det jo, når man har et princip, som vi jo alle sammen er enige om – det tror jeg da – om, at lovgivningen er ens for alle.
Så jeg står fuldstændig ved, at det kan ramme uproportionalt.
På den anden side synes jeg også bare, at vi har en pligt til at handle, når vi kan se, at der er et problem, som er utrolig vanskeligt at håndtere, og det er jo så det dilemma, som det her lovforslag forsøger at adressere.
Så samlet set og med de her forskellige afvejninger in mente støtter Liberal Alliance lovforslaget.
Så kunne man jo sætte straffen for simpel vold op, for jeg er sådan set enig i, at der er et proportionalitetsaspekt dér, som ser lidt underligt ud.
Så vil jeg hellere sætte straffen for simpel vold op.
Men som jeg også sagde i min ordførertale, står jeg fuldstændig ved, at det her lovforslag i tilfælde kan komme til at ramme uproportionalt.
Det synes jeg på den ene side er vigtigt, men på den anden side synes jeg også, at vi har en pligt til at forsøge at adressere det her problem, som jeg tror alle anerkender er et reelt problem, men som jeg har bare ikke fra venstrefløjens side har hørt rigtig mange gode ideer til hvordan man så ellers skal adressere.
Rune Lund (EL), 2017-06-02:
Så var det, fordi fru Christina Egelund ikke lyttede efter, da jeg holdt min ordførertale.
Jeg synes nu ellers, det så ud, som om fru Christina Egelund rent faktisk lyttede efter, hvad jeg sagde.
Men det her lovforslag er så ikke proportionalt.
Den indrømmelse er dog kommet fra ordføreren.
Hvis jeg sætter mig hen og tigger på Christianshavns Torv foran metrostationen, når det her er vedtaget, så skal jeg 14 dage i fængsel.
Er det sådan et samfund, vi skal leve i, hvor mennesker, som sidder uskyldigt og stikker hånden frem med en kop eller en plastikbøtte, nu skal 14 dage i fængsel for at sidde og bede om 5 kr.?
Christina Egelund (LA), 2017-06-02:
Vi lever i forvejen i et samfund, hvor det at stille sig op et sted og bede om 5 kr. faktisk er strafbart, så det er der jo sådan set ikke noget nyt i.
Så synes jeg måske, at hr. Rune Lund mistolkede mit tidligere svar en lille smule, når han siger, at jeg siger, at lovforslaget i sig selv er uproportionalt.
Jeg sagde, at det kan ramme uproportionalt.
Vi må jo se, hvordan det virker, og derfor synes jeg også, at vi i udvalgsbehandlingen skal overveje eventuelt at indføre en revisionsbestemmelse i det – vi kunne også tale om en solnedgangsklausul – for at kigge på, hvordan det kommer til at virke i virkeligheden.
Til det, at Enhedslisten har et forslag til, hvordan man adresserer det her, vil jeg sige, at det, jeg hørte – for jeg hørte faktisk efter, hvad hr. Rune Lund sagde i sin tale – var, at så skulle man kigge på omfordelingen i verden, og hvis der ikke var nogen fattige, så var der heller ikke nogen grund til at tigge.
Jeg vil bare sige, at hvis vi skal vente på, at vi har udryddet fattigdommen i verden, før vi kan adressere det meget konkrete problem, vi har i gadebilledet i København, så kommer det til at tage lang tid.
Rune Lund (EL), 2017-06-02:
Synes fru Christina Egelund, at straffen for tiggeri er proportional, når den nu som udgangspunkt skal være 14 dages fængsel, og når man også får omkring 14 dages fængsel for simpel vold i Danmark?
Josephine Fock (ALT), 2017-06-02:
Grunden til, at jeg vælger at tage ordet, er, at jeg vil forklare, hvorfor Radikale Venstre, Enhedslisten og Alternativet stemmer nej til det her lovforslag.
Vi har haft to lukkede samråd, først et med udlændinge- og integrationsministeren, derefter et med udlændinge- og integrationsministeren og børne- og socialministeren, hvor vi har spurgt ind til den problemstilling, at man nu laver en parallellovgivning for anbragte børn og unge, som søger asyl i Danmark.
Efter vores opfattelse bør man i stedet henvise til serviceloven.
Derudover er der også lavet særskilte sanktionsmuligheder, bl.a. at man kan tage lommepengene fra de her børn.
Og vi kan ikke få noget svar på, hvad det er for et pædagogisk sigte, der er med det.
For man skal huske på, at det er børn og unge, vi taler om.
De er lovligt i Danmark, og dermed mener vi at de skal behandles i overensstemmelse med de regler, der er i serviceloven.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2017-06-02:
Det er jo en glimrende diskussion at have i forhold til den type aflønning, som vi synes at vi skal have i Danmark.
Jeg vil så bare sige, for at vi kan få diskuteret det på et ordentligt grundlag, at der, når nu ordføreren vælger at bruge eksemplet fra Nakskov og Vestas, hvor det i øvrigt går rigtig, rigtig godt, i den seneste uge har været artikler i avisen, hvor det netop er blevet beskrevet, at der vil komme mange nye jobs på Vestas i løbet af de kommende år, og at de arbejder på at få dem besat.
Og så siger de: Vi har fået besat de første 70 stillinger.
Det er alt lige fra dem, der står og polerer og pudser – det kræver ikke den store ledvogtereksamen at gøre det – til ingeniører og andre.
De er alle sammen besat.
Langt de fleste af dem, der handler om de – kan man sige – lavpraktiske og ufaglærte job, er dansk arbejdskraft.
Der, hvor man skal bruge den meget mere specialiserede arbejdskraft, er det rent faktisk arbejdskraft, der kommer fra udlandet.
Så det er bare, for at man ikke skal tro, at det hele er ved at gå ad Pommern til i kongeriget – heller ikke for ordføreren og mine kollegaer her i Folketinget – at jeg vil sige, at de 70 stillinger er besat, og at de forventer, at resten, cirka 200 stillinger, som skal besættes over det følgende år, også vil blive besat, netop i et samarbejde mellem jobcenteret, fagforeningen og Vestas.
Marcus Knuth (V), 2017-06-02:
Jeg kunne ikke selv sige det mere klart.
Og der er det jo, at jo højere man sætter beløbsgrænsen, jo sværere bliver det at besætte de ledige stillinger, som ikke allerede er besat.
Det er jo ganske enkelt logik.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2017-06-02:
Jeg synes bare, at konklusionen er forkert.
Konklusionen er netop, at der ingen problemer er med at få besat stillingerne.
De bliver netop besat.
Og det, som jeg for mit eget vedkommende og for Socialdemokratiets vedkommende – jeg kan også høre det på andre ordførere – netop siger, er, at det jo ikke kan være sådan, at vi skal have ufaglært arbejdskraft til at komme til Danmark og konkurrere direkte med de mange ufaglærte danskere.
Så passer det fint, at vi har en beløbsgrænse, der gør, at det netop er den specialiserede og kvalificerede arbejdskraft, der kommer til Danmark fra udlandet.
Marcus Knuth (V), 2017-06-02:
Det er jo netop ikke ukvalificeret arbejdskraft, der her er tale om.
For det første kom jeg med et eksempel tidligere, og for det andet synes jeg, vi skal tage en snak med Dansk Arbejdsgiverforening, der repræsenterer en meget, meget bred vifte af virksomheder.
Det må da alt andet lige være noget mere omstændeligt at tage til udlandet og finde en medarbejder, hvis det er sådan, at man bare kan finde en i Danmark.
Virksomhederne gør jo det her, fordi de har behov for det, fordi de ikke kan finde de præcise kompetencer, som en stilling kræver, på det danske arbejdsmarked.
Så det er jo ikke noget, virksomhederne gør, bare fordi de vil være onde mod den danske befolkning.
Det er jo noget, de gør, fordi de hungrer efter arbejdskraft.
Og ordførerens egen formand har sagt, at Danmark mangler kvalificeret arbejdskraft – jeg ved ikke, om ordføreren er uenig med sin formand.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-06-02:
Mener Venstre virkelig, at mange af de her virksomheder virkelig mangler arbejdskraften, og at det ikke er, fordi de vil have billig arbejdskraft?
Prøv at høre: De søger ikke i jobcenteret, de søger ikke i a-kassen, de sætter ikke jobopslag op – de tager kun udenlandsk arbejdskraft.
Er det virkelig sådan, at vi har et regeringsparti, der slet ikke forstår det her, selv om alle andre kan se, at det er fuldstændig rigtigt.
3F undersøger det.
Giv mig et eneste eksempel på, at 3F ikke har ret i det her – et eneste eksempel.
Marcus Knuth (V), 2017-06-02:
Det her er fuldstændig absurd.
Ordførerens egen formand siger, at Danmark mangler kvalificeret arbejdskraft.
Nu står ordføreren og siger mere eller mindre det modsatte.
Vi har den laveste arbejdsløshed i Danmark, i jeg ved ikke ved hvor mange år.
Jeg har svært ved at se, at ordføreren kan konkludere det diametralt modsatte.
Men i stedet for at Socialdemokratiet bare rejser sig op og stiller spørgsmål, det er jo Socialdemokratiet, der vil have det her igennem, hvorfor går Socialdemokratiet så ikke herop, således at vi kan stille spørgsmål til, hvad Socialdemokratiet mener om det her – i stedet for at det bliver en envejsbølge af spørgsmål fra Socialdemokratiet?
Leif Lahn Jensen (S), 2017-06-02:
På det område af arbejdsmarkedet, som jeg beskæftiger mig meget med, ser vi tit virksomheder gå ud og sige: Vi kan ikke få ansatte.
Og hvad sker der så?
Så går 3F og andre ind og undersøger det, og hvad ser vi hver eneste gang: Virksomhederne har ikke søgt, virksomhederne har ikke taget fat i a-kassen, virksomhederne har ikke taget fat i jobcentrene.
Hvad har de gjort?
Så hører jeg også ordføreren sige, at han gerne vil i dialog.
Dialog er jo også at svare på spørgsmål.
Har ordføreren et eneste eksempel – et eneste eksempel – på en virksomhed, som ikke kan få nogle ansatte på grund af beløbsordningen?
Svar på spørgsmålet, dét er jo dialog.
Peter Juel Jensen (V), 2017-06-02:
Og – ordføreren bør måske lige kigge op på tilhørerrækkerne her – vi har en meget skæv demografi i Danmark; vi bliver altså tvunget til inden for en kort periode at generationsskifte rigtig mange steder.
Det her er med til at gøre det nemmere.
Det, som ordføreren vil, er at gøre det sværere at generationsskifte, og det er landdistriktsfjendsk.
Lea Wermelin (S), 2017-06-02:
Vi vil i Socialdemokratiet rigtig gerne have, og det har vi også foreslået, at danske virksomheder kan overdrages til en erhvervsdrivende fond, for det er jo der – og det var også noget af det, jeg nævnte i min tale – hvor vi rent faktisk har en rigtig god tradition for, at man så både kan sikre nogle langsigtede investeringer i Danmark, men jo også rent faktisk kan sikre arbejdspladserne.
Nu har jeg stillet et hav af spørgsmål, vi har haft flere samråd, og der er jo ikke nogen i regeringen eller af dem, som støtter det her forslag, som kan finde et sted, hvor der står, at det her rent faktisk giver arbejdspladser, for det gør det ikke.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-06-02:
Der tegner sig jo et velkendt mønster.
Socialdemokratiet har en masse sniksnak om pæne hensigter, men når det så kommer til den konkrete handling hernede, oplever vi det modsatte, uanset om det drejer sig om partiformandens tale om kvalificeret arbejdskraft, et socialdemokratisk vækstudspil, der taler om vækst, men som koster arbejdspladser, eller den smøre, vi hører nu.
Slipper man så for beskatning?
Kan Socialdemokratiet ikke bare svare på det simple spørgsmål i stedet for bare at tale udenom?
For det lyder, som om det her er en gavebod til folk, når de så tager pengene fra virksomheden og putter dem i egne lommer.
Det her handler om at sørge for, at der er kapital i virksomhederne, også efter et generationsskifte.
Kan ordføreren dog ikke bare bekræfte det, så vi er enige i forhold til det faktuelle?
Lea Wermelin (S), 2017-06-02:
Men det er jo, fordi spørgeren og de andre spørgere fra spørgerens parti bliver ved med at gå ind i det her på en sådan måde, at man taler om virksomhederne.
Men det her forslag handler om arvingerne, altså dem, som er datter eller søn af nogen, som har en virksomhed, og som vil overdrage den til næste generation.
Det er dem, vi taler om, og det er jo den arveafgift, som de skal betale, der nu bliver mindre.
Derfor kan man ikke lave den fidus, som man fra Venstres side taler om handler om virksomhederne, for det her handler om arvingerne.
Vi har netop lavet et vækstudspil fra Socialdemokratiets side, som giver arbejdspladser, altså, vi sikrer rent faktisk, at der vil være arbejdspladser i Danmark, og det er det, jeg egentlig ikke forstår at man fra borgerlig side ikke er optaget af.
For når man bruger fællesskabets penge på at give en skattelettelse, hvorfor er det så, at man helt ser bort fra det og helt har skyklapper på, i forhold til at alle dem, som man spørger, siger, at det her ikke giver arbejdspladser i Danmark?
Hvorfor er det, man ikke lytter til det, sådan at vi bruger vores penge klogere?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-06-02:
Det er selvfølgelig rart at bruge den sidste afstemningsdag i Folketingssalen, i hvert fald i den ordinære tid, til at sige, at det postfaktuelle altså også har gjort sit indtog her, når der ligger en gennemgang af det, der viser, at Socialdemokratiets vækstudspil koster arbejdspladser.
Det er så bare ærgerligt.
Det betyder ikke noget.
Væk med det.
Men vi kan stadig væk ikke få et klart svar, og jeg ved godt hvorfor.
Det er, fordi det selvfølgelig gør lidt ondt at indrømme, at virkeligheden er den, at når man tager pengene ud af en virksomhed, ja, så skal man selvfølgelig beskattes.
Jeg vil så bare slutte af med at spørge Socialdemokratiet: Mener Socialdemokratiet, at alle de virksomheder, der har ytret sig i den her sag, er fulde af løgn, når de siger, at generationsskiftebeskatning er vældig svær for dem?
Lea Wermelin (S), 2017-06-02:
Jeg har godt set, at man har gjort sig store anstrengelser og lavet alle mulige forudsætninger, sådan at man kunne få et eller andet regnestykke ud, som man kan bruge til noget.
Men hvis man kigger på den empiri, som der også ligger til grund for nogle af de forslag, som vi er kommet med, vil man se, at det netop giver arbejdspladser.
Så den køber jeg simpelt hen ikke.
Så må vi jo bare vende tilbage til det, vi sagde, nemlig at det simpelt hen ikke giver nogen arbejdspladser, at man nedsætter arvebeskatningen, og det har vi jo fået bevist igen og igen.