runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2018-11-23:
Det var sådan set det, jeg prøvede at sige, nemlig at det jo er det, vi allerede har aftalt.
Altså, vi har jo gennem det sidste halvandet års tid og også på baggrund af handlingsplanen tilbage fra 2014 og løbende derefter taget en række initiativer.
I sidste samling tog vi et initiativ om at tillade anonym nyredonation i Danmark for at sikre, at vi forhåbentlig kunne få flere nyrer til gavn for nogle af de mennesker, der mangler en nyre.
For vi ved desværre også, at der er mennesker, der dør på venteliste.
Vi har taget initiativer i fællesskab om at sikre, at vi løbende skal opfordre folk, også via e-Boks, til at tage stilling til organdonation og også målrettet køre kampagner om det.
Vi har sammen med Dansk Folkeparti afsat flere penge til, at vi kan få flere informationskampagner og mere materiale og til, at Dansk Center for Organdonation bliver styrket.
Vi har også på finansloven afsat penge til at styrke den indsats yderligere.
Og vi har så sent som i dag behandlet et lovforslag, som giver også de 15-17-årige mulighed for at tage stilling.
Det her er jo ikke bare små initiativer.
Det er en række af initiativer, som vi fra regeringens side ønsker at se resultaterne af, fordi vi faktisk mener, det er vigtigt, at vi også løbende tager bestik af, om debatten rykker, og om den rykker nok, i forhold til at vi skal have flere til at tage stilling.
Lotte Rod (RV), 2018-11-23:
Det er ikke nok, at vi alle sammen snakker om, at organdonation er vigtigt, og at vi tager nogle små initiativer, for det betyder jo stadig væk, at der er mennesker, som venter på at få et organ.
Derfor vil jeg gerne spørge regeringen: Hvis ikke man kan se sig selv i hele det her forslag, kan vi så i det mindste blive enige om det, der er en vigtig del af forslaget, nemlig at vi jævnligt skal spørge folk for at få flere til at tage stilling?
Socialdemokratiet siger, at I er utålmodige, men alligevel vil I ikke støtte det her forslag.
Derfor får jeg så lyst til at spørge ordføreren, om vi så i det mindste kan blive enige om at lave en model, hvor vi aktivt spørger danskerne i situationer hos lægen, om de vil være organdonorer eller ej.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-23:
Tak for det.
Jeg kan høre, at ordføreren ikke er så glad for forslaget om, at man automatisk er tilmeldt organregisteret.
Men ville ordføreren kunne bakke op om et forslag, hvori vi beslutter, at alle danskere skal tage stilling, eksempelvis ved udstedelse af kørekort eller f.eks. som en forudsætning for, at man kan modtage NemID, og at man så er blevet bedt om at tage stilling, for de fleste af os ved jo godt, at en af årsagerne til, at folk ikke får det gjort, er sjusk.
Så hvis vi nu ligesom kunne fastsætte sådan et tidspunkt, hvor folk får taget stilling, vil ordføreren så være med til det, for så har vi i hvert fald imødekommet Det Etiske Råds bekymringer, i forhold til om folk måske bare ikke er opmærksomme på, at de automatisk bliver tilmeldt.
Men kunne det være en løsning?
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-11-23:
Ja, det kan vi, og det mener jeg ikke vi er uenige om.
Jeg synes, vi skal bede sundhedsministeren om at sætte det på dagsordenen næste gang, som De Radikales ordfører foreslår, så vi får pindet direkte ud, hvordan vi gør det her.
Og så kan vi også sende et signal til de mere end 50.000 borgere, som er lige så utålmodige, som jeg er som Socialdemokratiets sundhedsordfører.
Og så synes jeg, vi kan prøve at se, om vi ikke kan få lavet en fælles beretning til det her beslutningsforslag, så vi kan sende et signal, også som følge af beslutningsforslaget, hvor vi kan prøve at lave en opsamling på nogle af de ting, der indgår konstruktivt i drøftelsen her i dag.
Liselott Blixt (DF), 2018-11-23:
Nej, jeg er ikke enig i, at det her forslag betyder, at man skal tage aktivt stilling.
Det her betyder, at man, når man ikke gør noget, automatisk er donor.
Der skal være en respekt, der skal være en taknemmelighed, når der er en, der faktisk giver liv til andre.
Den respekt skal vi blive ved med at have, og den er jeg bange for glipper, hvis vi bare mener, at alle er mulige donorer.
Og det vil være socialt skævt.
Det vil være nogle af dem, som ikke tager stilling, som man bare beslutter er donorer, fordi de ikke selv har taget stilling, fordi de måske har det socialt dårligt eller nogle andre ting.
Lotte Rod (RV), 2018-11-23:
Jeg er meget enig med Dansk Folkeparti i pointen om, at der er flere, som skal tage aktivt stilling, så det ikke er sådan, at når man står som forældre til en, der er død, skal man tage stilling i det øjeblik, hvor man har fået at vide, at der ikke er mere at gøre.
Og det er jo hele pointen i det borgerforslag, der er her, altså at der er mange flere, der skal tage aktivt stilling, og at det er derfor, at man skal blive ved med at spørge folk.
Og det, at vi har automatisk tilmelding, ændrer jo intet ved, at man stadig skal tage aktivt stilling.
Tværtimod er det en del af modellen, at man skal tage mere aktivt stilling, end man gør i dag.
Er Dansk Folkeparti ikke enige i det?
Liselott Blixt (DF), 2018-11-23:
Der er mange grunde til, at folk ikke tager stilling, og det er, fordi de ikke ved, hvad de skal sige.
Jeg ville være mere bange for, at de så siger nej, fordi de er i tvivl, og så vil vi aldrig nogen sinde få den hjælp.
Når vi taler om studier, så har jeg et studie her fra en lektor i medicinsk antropologi, som netop er lavet, og som viser, at 90 pct. af danskerne er positive, men at 60 pct. er imod formodet samtykke.
Det er bare lige for at sætte det på plads, fordi vi tror, at en afstemning i Ekstra Bladet, som viser, at flere gerne vil have det, er sandheden.
Her har vi i hvert fald et studie om det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-23:
Sikke et dramatisk svar.
Jeg kan såmænd godt leve med, at der er en afkrydsningsmulighed, der hedder ved ikke, men det er trods alt et faktum, at 90 pct. af danskerne synes, at organdonation er vigtigt, og mener, at det er vigtigt, at vi tager stilling til det, men det er kun omkring 22 pct. af danskerne over 18 år, som rent faktisk har taget stilling.
Og det er jo da et udtryk for, at der er nogle, der bare ikke lige får det gjort.
Det giver vel en god anledning til at sige, at hvis der nu var et naturligt tidspunkt – og det kan godt være, at det ikke er kørekortet, det kan godt være, at det er NemID – men at der er et tidspunkt, hvor vi ved, at mennesker har sat sig ned og overvejet det her spørgsmål, og at de så får taget stilling.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-11-23:
Det er jo korrekt, at vi har diskuteret det i årevis, men vi har også handlet løbende på det her.
Altså, vi fik handlingsplanen i 2014, og i den sammenhæng er det utrolig vigtigt at sige, at patientorganisationerne var med ved bordet, de faglige organisationer var med ved bordet, Sundhedsstyrelsen sad med, og man prøvede at lave en liste over de bedste initiativer og trædesten, og vi har jo lagt rigtig mange af dem ud.
Derfor siger vi også, at det her med en aktiv fravalgsordning slet ikke er noget vi afviser.
Vi vil blot have undersøgt tingene grundigere, og det behøver ikke at tage lang tid.
Lotte Rod (RV), 2018-11-23:
Jeg synes, det er godt, hvis vi trods alt kan blive enige om det.
Og så håber jeg bare, at Socialdemokratiets ordfører er enig med mig i, at vi også godt kan gøre det rimelig hurtigt.
Når man står her og siger, at man er utålmodig, er det jo, fordi vi har diskuteret det her i årevis og årevis, og alligevel har jeg i hvert fald en oplevelse af, at tingene går meget langsomt.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-11-23:
Mange tak.
Det vigtigste hensyn i overgangen hen imod eliminering af omskæring bør være de pågældende børns helbred, herunder minimering af uautoriserede indgreb.«
Hvordan forholder ordføreren sig til det?
May-Britt Kattrup (LA), 2018-11-23:
Det er blot et opklarende spørgsmål, og det er muligt, at jeg ikke har hørt ordentligt efter.
Er det fru Pernille Schnoor, som ikke er afklaret, eller er det Alternativet, som ikke er afklaret?
May-Britt Kattrup (LA), 2018-11-23:
Et forbud mod omskæring af raske mindreårige drenge er et utrolig følelsesladet emne.
Der findes mange forskellige holdninger til det her, både i Folketinget generelt og også i Liberal Alliance.
Derfor er vi i Liberal Alliance fritstillet på området.
Jeg vil meget gerne takke gruppen, som har rejst det her forslag.
Det er en meget vigtig sag, og vi må sige, at der findes mange lange religiøse traditioner for at omskære drenge, og det skal man selvfølgelig have respekt for.
Omskæring er for nogle en ekstremt vigtig religiøs og identitetmæssig markør.
Derfor mener mange, også i min folketingsgruppe, at et forbud er alt for voldsomt.
I Liberal Alliance er folketingsmedlemmerne fritstillet.
Selv mener jeg, at man bør vedtage en aldersgrænse på 18 år.
Debatten vedrørende omskæring er kompleks, og mange følelser og argumenter fremføres.
Jeg mener klart, at retten til egen krop og religionsfrihed står over alle andre hensyn og argumenter, og at der derfor bør være en aldersgrænse på 18 år for rituel omskæring af drenge, så de selv kan tage en beslutning om, hvorvidt de vil omskæres eller ej.
En omskæring er et mærke for livet; det kan ikke ændres.
Hvis man senere i livet skulle være ked af sin omskæring af en eller anden årsag, kan den mig bekendt ikke ændres.
Vælger man senere i livet en anden trosretning, er man stadig omskåret og fysisk mærket med en anden religion end den, man selv vælger.
Det er for mig ikke religionsfrihed.
Men selv om der for mig ikke er tvivl om, at man bør indføre en 18-årsaldersgrænse for omskæring af drenge uden medicinsk grund, mener jeg, at debatten er blevet for skinger.
Ingen almindelige forældre ønsker deres børn noget ondt, og ingen tvivl om, at omskæringen sker med kærlighed til barnet.
På trods af dette eller i kraft af dette, eller hvordan man nu vender det, vil jeg selv stemme for det her forslag, men bare ikke, som det ligger nu, fordi der er tvivl om, om der indebærer en lovliggørelse af omskæring af kvinder, hvilket jeg under ingen omstændigheder ønsker.
Men kommer der en ændring, eller bliver det afklaret, vil jeg personligt stemme for en aldersgrænse på 18 år for drengeomskæring uden medicinsk årsag.
Jane Heitmann (V), 2018-11-23:
Ja, vi havde jo debatten i foråret, og der var en fælles vedtagelse, som Venstre også stemte for, og jeg vil da godt lige tillade mig her kort at citere de to første afsnit i forhold til initiativer.
»Folketinget konstaterer, at debatten om rituel omskæring af drengebørn er kompleks, og at der er mange vigtige hensyn, der skal afvejes.
Så ja, vi kan da fra Venstres side sagtens forestille os at tage de initiativer, som jeg vil tro Enhedslistens ordfører efterspørger.
Stine Brix (EL), 2018-11-23:
Okay, så Venstre støtter ikke, at man har omskæring af drenge, som er raske, altså hvor der ikke er en medicinsk begrundelse.
Vil man så gøre noget andet fra Venstres side, for at vi har mindre omskæring af drenge uden en medicinsk begrundelse?
Jeg forstår, at man ikke synes, at et forbud er en god idé.
Men kan man se nogle andre former for initiativer for sig?
F.eks. tror jeg, det ville gøre en forskel, at man fra myndighedernes side sagde, at vi ikke støtter, at drenge omskæres, uanset at man lovgiver eller ej, eller at man fra myndighedernes side gjorde opmærksom på, at der også er nogle hensyn til barnet, som forældre bør tage med i de overvejelser, de gør sig.
Altså, kan man fra Venstres side forestille sig at tage nogle initiativer, der mindsker religiøst eller kulturelt betinget drengeomskæring?
Jane Heitmann (V), 2018-11-23:
Jeg vil meget gerne gentage, hvad jeg sagde til fru May-Britt Kattrup.
Jeg sagde, at i Venstre støtter vi ikke omskæring af raske drenge uden medicinsk begrundelse, men vi støtter heller ikke et forbud.
Betyder det så, at det er problematisk, at vi har et jødisk mindretal i Danmark f.eks., som praktiserer omskæring af drenge som en vigtig identitetsmarkør?
Nej, jeg synes i udgangspunktet ikke, at det i sig selv er problematisk.
Men jeg synes, det vil være problematisk, som jeg sagde tidligere, hvis man ikke følger Sundhedsstyrelsens vejledning.
Stine Brix (EL), 2018-11-23:
Nu er jeg faktisk lige pludselig blevet meget i tvivl om, hvad det egentlig er, Venstre mener.
For jeg synes, at ordføreren før sagde til fru May-Britt Kattrup, at man fra Venstres side faktisk ønsker mindre omskæring af drenge i Danmark.
Men nu har fru Jane Heitmann lige sagt til fru Kirsten Normann Andersen, at man ikke synes, det er et problem, at der er rituel omskæring.
Jeg har forstået, at Venstre ikke er tilhænger af et forbud, så det, jeg spørger til nu, er: Hvad er holdningen til, at man omskærer raske børn?
Altså, synes man, at vi skal have mindre af det i Danmark, som vi har hørt helt klart fra Dansk Folkeparti og helt klart fra Socialdemokratiet at man mener?
Hvad mener Venstre om drengeomskæring?
Lotte Rod (RV), 2018-11-23:
Men det er jo forkert.
Og hvis man ikke har taget stilling, er det på samme måde som i dag, altså at man jo også spørger de pårørende.
Så det burde jo hjælpe Dansk Folkeparti med at kunne være med i det her forslag, fordi det vil styrke, at flere får taget aktivt stilling, så vi får færre af de situationer, hvor de pårørende sidder i den situation og skal tage stilling.
Jane Heitmann (V), 2018-11-23:
Altså, jeg deler faktisk ikke spørgerens udgangspunkt om, at rituel omskæring af drenge er problematisk.
Vi lever i Danmark, og hvis man kigger på det ud fra f.eks. religiøse perspektiver, synes jeg, det er vigtigt, at vi også i et land som Danmark kan rumme, at der er mindretalsreligioner, som, hvad skal man sige, har rituel omskæring af drenge som en identitetsmarkør.
Og det synes jeg i udgangspunktet ikke er problematisk.
Så jeg deler simpelt hen ikke spørgerens udgangspunkt.
Men jeg ville synes, det var dybt, dybt problematisk, hvis man ikke fulgte Sundhedsstyrelsens anbefalinger, og derfor synes jeg sådan set også, det er helt fint i forhold til den vejledning, man har, som er fra 2013, at man opdaterer den, og at man ser på, om der er nogle ting, man kan justere, ligesom vi fra Venstres side gerne så, at det kunne være specialuddannede, som kunne foretage indgrebet.
Erik Lund (KF), 2018-11-23:
Tak for det.
Da jeg i løbet af ugen her skulle forberede mig på det her lovforslag, var det faktisk et af de nemmeste lovforslag, jeg nogen sinde har set, at forberede sig på.
Lovforslaget var kort, og min ordførertale var lige så kort.
Men i løbet af debatten her har den udviklet sig lidt.
Selve ordførertalen kan jeg læse op:
Dette borgerforslag indeholder indførelse af en kønsneutral mindstealder på 18 år for omskæring, som ikke er nødvendig af helbredsmæssige årsager.
Konservative tager afstand fra forslaget, fordi forslaget med en kønsneutral mindstealder også vil medføre en lovliggørelse af omskæring af kvinder over 18 år, hvilket i dag er forbudt efter straffelovens § 245 a.
Det var meget kort, men derfor kan vi ikke stemme for det her lovforslag.
Men nu har det udviklet sig til, at der kommer et ændringsforslag.
Jeg synes, det er lidt mærkeligt, at man kan stille ændringsforslag til et borgerforslag, så debatten pludselig bliver helt anderledes end det, man har forberedt sig på.
Men sådan er det åbenbart, og det må jeg så forholde mig til.
Man jeg kan sige, at helt overordnet bakker Konservative op om regeringens linje i det her.
Men jeg kan også sige, at i den konservative folketingsgruppe er vi, ligesom mange andre er blevet, blevet fritstillet, når det kommer til tredje behandling og der skal stemmes om det her.
I løbet af ugen her, og da jeg tog hjem i går, var der nok nogle, der ville spørge: Hvad er din egen holdning til det her?
Jeg har været meget i vildrede
Men igen, som jeg har sagt: Den konservative gruppe er fritstillet, og det er min holdning.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-23:
Altså, det er en betragtning, og det er jo ikke et spørgsmål, som vi kan få svar på, for det ved vi faktisk ikke.
Mit udgangspunkt er, at jeg ikke tror, der er nogen forældre, der ønsker at skade deres børn, og derfor tror jeg også, at en mindstealder for omskæring af drenge vil fremme dialogen.
Og så er der rigtig mange fra andre sundhedsprofessioner, som med rette gør opmærksom på, at kirurgi aldrig er et urisikabelt indgreb.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-11-23:
Grunden til, at jeg rejser mig, er jo blot, at jeg synes, det her står i skærende kontrast til det, ordføreren siger er de sundhedsprofessionelles tilgang til det her.
Set med socialdemokratiske øjne er Lægeforeningens udsagn her klokkeklart: Det er dialog og ikke forbud, der skal til, for forbud gør bare, at indgrebene finder sted under andre forhold, og det er det, de kalder uautoriserede indgreb med risiko for drengenes sikkerhed.
Er ordføreren enig i den betragtning?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-23:
Så det vil i virkeligheden være et spørgsmål om hønen eller ægget.
Vi har snakket rigtig længe, og jeg lytter mig til, at alle mine kolleger i Sundhedsudvalget sådan set er enige i, at omskæring af børn er et irreversibelt indgreb, at det forudsætter kirurgi, og at kirurgi aldrig nogen sinde er godt, hvis ikke der er en medicinsk grund til det.
Vi skal starte et sted, og jeg tror, det er et rigtigt sted at starte.
Stine Brix (EL), 2018-11-23:
Det er et spørgsmål lidt i forlængelse af det: Er det alene i Alternativets folketingsgruppe, at man tager stilling til det her spørgsmål, eller har man også en debat i partiet om, hvad man mener?
Man kan jo godt fritstille sin gruppe, selv om man som parti har en officiel holdning til et spørgsmål.
Det kunne være en model.
Jeg spørger egentlig også, fordi Alternativet som oftest taler meget om at have et involverende partidemokrati, og det undrer mig lidt, hvis det her alene er en diskussion, der foregår i folketingsgruppen.
For jeg kunne forestille mig, at der var mange i Alternativet, der havde en holdning til det her spørgsmål.
Så arbejder man for at få en officiel holdning eller at inddrage partiet i den diskussion, man har, om, hvad man mener om drengeomskæring?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-11-23:
Tak for det.
Radikale Venstre er imod omskæring, Radikale Venstre er også imod et forbud mod omskæring.
Jeg vil i min fremstilling læne mig op ad det, vi fremførte fra radikal side, da emnet senest blev drøftet i foråret, da F 25 blev behandlet i salen.
Debatten om omskæring af drengebørn er dilemmafyldt, og den er kompleks og svær.
Børns ukrænkelige ret til egen krop og argumentet om, at man ikke bør lave indgreb på børn, medmindre der er en medicinsk begrundelse for det, er Radikale Venstre helt enig i.
Vi så helst, at forældre lod være med at lade deres børn omskære.
Det er svært at forstå, men er et forbud mod at lade drengebørn under 18 år omskære så løsningen? Det tror vi ikke det er i den radikale folketingsgruppe, og det er der flere grunde til.
Der er mange afvejninger at gøre, når man indfører et forbud.
En af de første er, hvordan man har tænkt sig at håndhæve loven, og hvordan en overtrædelse skal sanktioneres.
Og er vi sikre på, at det vil være til børnenes bedste?
Et forældrepar rejser til udlandet kort efter barnets fødsel for at få foretaget en omskæring, og herefter er de tilbage i deres helt almindelige dagligliv i Danmark.
Men hvad så med alle de børneundersøgelser, som man går til hos egen læge i de første 4-5 år af barnets liv?
Hvad skal lægen gøre, hvis hun opdager, at barnet er omskåret og det ikke står i journalen?
Eller kan vi risikere, at forældrene slet ikke møder op til de her børneundersøgelser af frygt for at blive indberettet?
Er det til barnets bedste?
Det synes jeg helt oprigtigt er svært at svare på.
Skal læger og sundhedspersonale til at indberette småbørnsforældre?
Vi er bekymret for, hvad det vil betyde for de vigtige relationer og for børnene.
Og hvad med straffen, hvis det bliver indberettet?
Skal det være bødestraf?
Hvis man gør noget forbudt og loven bliver overtrådt, skal der vel være en konsekvens, og hvad skal den være?
Skal man fjerne barnet fra forældrene?
Vi mangler svar på, hvad sanktionen skal være.
Vi lytter selvfølgelig også til Sundhedsstyrelsen, som ikke fraråder omskæring af drenge, ligesom ingen andre sundhedsmyndigheder i sammenlignelige lande gør det.
Der er endnu ingen lande i Europa, der har indført et forbud mod omskæring af drengebørn.
Vi er nødt til at have et overblik over konsekvenserne af en lov og være i stand til at håndhæve loven på fornuftig vis, når vi indfører den.
Ellers bliver det bare symbolpolitik.
Vi har som sagt i den radikale folketingsgruppe vendt argumenterne for at komme frem til et standpunkt.
Det har været svært, men alle er enige om, at vi ikke kan støtte et forbud mod omskæring af drenge under 18 år.
Det konkrete borgerforslag er desuden behæftet med en passus, der ville tillade kvindeomskæring fra det 18. år.
Denne sætning alene ville også få os til at stemme imod borgerforslaget.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-11-23:
Tak for det.
Jeg synes, at det er så vigtig en debat, at vi skal have alle nuancer med.
Så tak for det.
Jane Heitmann (V), 2018-11-23:
Jeg vil sådan set bare rose ordføreren for en meget fin og nuanceret tale.
Det er faktisk opløftende at høre de mange overvejelser, som der jo helt naturligt følger i kølvandet på den snak, som vi har her i Folketingssalen i dag.
Så jeg vil bare rose ordføreren for at bringe de mange fine nuancer i spil – det er ikke en sort-hvid debat – så tak.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-11-23:
Vi arbejder altid på at inddrage partiet.
Jeg tror ikke, vi arbejder på at få en officiel holdning på den måde, for det er et rigtig, rigtig svært spørgsmål.
Og jeg tror også, det er svært at sige, at 70 pct. af Alternativets medlemmer ønsker det og det, for så vil der stadig være 30 pct., som måske er fuldstændig lodret imod.
Og så er vi jo ikke fritstillet som gruppe, hvis vi går ud og hører, hvad hovedparten vil, og så skal stemme efter det i Folketingssalen. Så vi er inddragende i forhold til vores bagland, som man kalder det, men vi er fritstillede som medlemmer af Folketinget til at stemme det, vi vil.