runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-18:
Tak for ordet, og tak for forslaget til Danmarksdemokraterne.
Forslaget om at give udflyttede statslige arbejdspladser mulighed for at fravælge de centrale statslige indkøbs- og serviceaftaler har som formål at styrke de lokalsamfund, som har fået tilført de statslige arbejdspladser, ved at sikre, at statens penge også kan bruge i nærområdet, og som der i forslaget til citat står: »... hvilket vil styrke landdistrikterne og sikre, at lokalsamfundene opnår større økonomiske fordele ved udflytningerne«.
I den forbindelse er det nok værd at bemærke, at det er de færreste statslige arbejdspladser, der er flyttet ud i selve landdistrikterne, men at de typisk er flyttet ud til en større provinsby, som f.eks. Nota i Nakskov, som også bliver nævnt i forslaget.
Et andet eksempel er Vurderingsstyrelsen i Herning, og Herning kan man kalde meget – det hører man jo lige i øjeblikket – men man kan ikke kalde det et landdistrikt.
Fordelene ved fælles aftaler er, at der kan opnås nogle gode vilkår og skarpe priser, hvis altså volumen er stor nok.
Statsrevisorerne var så sent som i juni ude med en kritik af, at flere styrelser ikke bruger de fælles indkøbsaftaler med den risiko, at pengene ikke bliver brugt mest optimalt.
Med forslaget er der desuden den risiko for, at vi skaber en situation, hvor vi har to statslige arbejdspladser, der ligger i den samme by, og som kan have forskellige vilkår, alene fordi den ene statslige arbejdsplads er blevet udflyttet, mens den anden har ligget der i årevis og er bundet af de her statslige aftaler, og det giver ikke rigtig mening.
Der, hvor det kunne give mening at løsne båndene i forhold til kravet om forpligtende indkøbsaftaler, er i den situation, hvor en vare eller en service helt åbenlyst er billigere end den, der kan købes ind på en fælles aftale.
For det er omvendt ikke forsvarligt, hvis vi skal ud at støtte indkøb hos forretninger og virksomheder, som ikke er konkurrencedygtige.
Så kan vi jo lige så godt give dem statsstøtte, hvilket vi ikke må.
Derfor anbefaler vi, at vi forholder os pragmatisk til forslaget.
Vi bør ikke åbne for, at alle udflyttede arbejdspladser bare kan vælge indkøbsaftalerne fra, men vi kan godt være åbne over for, at alle statslige institutioner kan købe ind andre steder, hvis der er åbenlyst billigere og dokumenterbart bedre alternativer end i indkøbsaftalen.
For det vil sikre, at vi ikke låser os fast i nogle dyre aftaler, samtidig med at vi bevarer en fair og gennemtænkt styring af statens indkøb.
Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-02-18:
I Liberal Alliance er vi positive over for en ambition om, at flere af de statslige arbejdspladser kan ligge uden for hovedstadsområdet.
Vi tror på, at der er opgaver, som kan løses bedre og billigere væk fra København, og vi vil gerne bidrage til, at det er attraktivt at bosætte sig i hele Danmark.
Men det er også ekstremt vigtigt for LA, at vi sørger for at få mest muligt for skatteborgernes penge.
De statslige arbejdspladser eksisterer ikke for de offentligt ansattes skyld, og de eksisterer heller ikke af hensyn til de områder, de ligger i.
De eksisterer for de borgere, de betjener.
Borgerne bør kunne forvente en ordentlig og kompetent behandling, når de er i kontakt med skattevæsenet, Naturstyrelsen eller en af de mange andre dele af den statslige forvaltning.
Derfor synes vi, at man i forbindelse med udflytningsprocesser skal tænke sig rigtig godt om.
Man skal ikke bare smadre velfungerende faglige miljøer i udflytningens navn.
Det primære er god offentlig service – det sekundære er placeringen.
Vi mener godt, man kan forene de her to hensyn.
Mange synes, at det er attraktivt at bosætte sig uden for hovedstaden, og man kan også spare på huslejeudgifterne, hvis man ikke skal betale de priser, der er på det københavnske ejendomsmarked.
Man kan godt have velfungerende udflytning.
Princippet om, at den offentlige forvaltning handler om borgeren, betyder også, at det offentlige skal købe ind til de bedst mulige priser.
Vi skal ikke betale overpriser, for at statslige organisationer kan støtte bestemte butikker.
Deler man ambitionen om, at f.eks. Nota, Nationalbibliotek for mennesker med læsehandicap, skal levere en så god service til borgerne som muligt for så få skattekroner som muligt, så skal nationalbiblioteket altså købe deres kontorartikler, hvor priserne er bedst.
Vi synes, at det modsatte princip er uheldigt.
Hvis udflytningerne handler om, at lokale erhvervsdrivende skal kunne tjene på at sælge til staten, så helliger man sig et helt andet princip end det, LA bekender sig til.
Så handler udflytningen jo om at begunstige bestemte områder på skatteborgernes regning.
Det synes vi er et dårligt princip, som gør selve udflytningerne til et stort sognepolitisk slagsmål om at hive flest mulige skattekroner hjem til sit lokalområde.
Derfor støtter LA ikke det her beslutningsforslag.
Susie Jessen (DD), 2025-02-18:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg er også enig i, at når man udflytter statslige arbejdspladser, skal det ske på en fornuftig måde, og det er også derfor, vi bl.a. har foreslået her i Folketinget at lave en forundersøgelse med henblik på udflytning af 10.000 statslige arbejdspladser, sådan at man får defineret, hvilke statslige arbejdspladser der kunne være gode at flytte ud.
Så tak for indledningen i forhold til det.
Det, jeg bare lige vil spørge til, er det her med, at man jo med det her forslag vil frisætte de her statslige institutioner til selv at kunne indkøbe og finde nogle gode kontorartikler, frokostordninger osv., og det er jo selvfølgelig stadig inden for den økonomiske ramme.
Så hvorfor vil LA ikke være med til at teste det her af, altså prøve at se, om det kan virke på den ene eller anden måde?
Det er jo det, vi lægger lidt op til i vores beslutningsforslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-02-18:
Det har jeg i hvert fald ikke fundet.
Derfor frygter jeg lidt, at der går lokale vennetjenester i den, hvis man tillader en statslig leder et sted i Danmark at købe ind i den butik, der ligger på den anden side af gaden, eller hos den, som måske er indehaver af nabobutikken, og at der ikke er nogen kontrolmekanismer, som sikrer, at staten indkøber der, hvor det bedst og billigst.
Jeg ser ikke, at der er sådan nogle kontrolmekanismer i Danmarksdemokraternes beslutningsforslag.
Susie Jessen (DD), 2025-02-18:
Jeg kan så konstatere, at de selvfølgelig ville skulle arbejde inden for en økonomisk ramme.
Så der kan jeg betrygge ordføreren i, at det ville i hvert fald ikke ske med vores beslutningsforslag.
Så det var jo egentlig bare en kommentar til det.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-02-18:
Når fru Karina Lorentzen Dehnhardt fortæller, at hun har haft en oplevelse af, at hun fra en lokal kunne finde nogle nye komfurer billigere end fra en indkøbsordning, så gør det da indtryk på mig, og hvis man på en eller anden måde kunne sige, at enhver statslig institution kan få lov til at udfordre den statslige indkøbsordning, hvis såfremt ifald den statslige institution kan finde noget, der er billigere end det, som den statslige indkøbsordning kommer med, så ville jeg nok være mere åben over for det, men det ligger ikke i selve beslutningsforslaget, som det er formuleret.
Susie Jessen (DD), 2025-02-18:
Tak til fru Charlotte Bagge Hansen, som har kæmpet for landdistrikterne i 25 år.
Jeg vil så sige, at fru Charlotte Bagge Hansen måske er lidt i det forkerte parti nu, men det kan vi jo måske diskutere lidt senere.
Hvis man har den dagsorden, er det måske ikke lige Moderaterne, man skal være i.
Jeg bemærker også, at regeringen heldigvis stadig deler talepapirer, fordi man jo har fremhævet de her småtterier, som man har fået gennemført her i den her valgperiode, så selv om der er lidt knas i regeringen, så er det godt, man stadig kan dele sine talepapirer.
Det, jeg vil spørge om, er de her serviceaftaler, som jo er forholdsvis nye i virkeligheden, altså om ordføreren tror, at det, at man med de her serviceaftaler f.eks. ikke kan bidrage til den lokale café med en aftale om at hente frokost, har bidraget positivt eller negativt til f.eks. lokalsamfund, hvor der er statslige arbejdspladser?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-02-18:
Jamen der er jo ingen tvivl om, at det, at vi har flyttet statslige arbejdspladser ud i provinsen og ud i landdistrikterne, har styrket big time, det må jeg ikke sige, i stor stil ude i landdistrikterne.
Der er mange ting, vi kan gøre.
Der er mange tiltag, vi kan gøre.
Men vi mener bare ikke, at det forslag, som man kommer med her fra Danmarksdemokraternes side, er noget, som vil kunne flytte noget.
Det eneste, det vil kunne flytte, er f.eks., at hvis vi hiver nogen ud, så er der jo nogen, der ikke er med til at levere til den samlede pulje, for det er jo ren købmandskab.
Det vil sige, at de vilkår, man har, når man går ud og laver en aftale med en virksomhed, bliver forringet.
Vi har nogle supergode aftaler, der går ind på mange forskellige parametre, bl.a. i forhold til grøn omstilling, og som der også bliver sagt her, handler det jo ikke om, at alle virksomhederne, der leverer til de enkelte kommuner, handler i København; det er jo i hele landet, at de indkøbsaftaler er.
Og ja, det kan godt lade sig gøre at byde ind, selv om man er en lille virksomhed.
Susie Jessen (DD), 2025-02-18:
Det er jeg så ikke helt enig i.
Altså, jeg tror, det ville være urealistisk, at en lille boghandler i en provinsby vil kunne byde ind på de her meget, meget store indkøbsaftaler, som bliver sendt ud her.
Det er jeg ikke enig i.
Til gengæld tror jeg, at de vil kunne levere til en enkelt statslig institution i den pågældende by.
Så det, jeg bare vil spørge om, er det, jeg spurgte om før også.
Mener ordføreren, at det har været positivt eller negativt for lokale erhvervsdrivende, som jo før kan have bidraget på en anden måde til de statslige arbejdspladser, der skal have frokost?
Thomas Monberg (S), 2025-02-18:
Jeg har sammen med ordføreren deltaget i en del samråd, som har været indkaldt omkring det her, og jeg har fulgt debatten her.
Jeg synes, at der fra regeringens side er vendt rigtig, rigtig mange sten i den sag omkring Egholmforbindelsen, og der er blevet svaret på rigtig, rigtig mange spørgsmål.
Jeg tror også på, at den opmærksomhed, der har været her, gør, at regionerne også blevet opmærksomme på, at det her er noget, de skal gå ud og holde øje med, og det skal kommunerne også.
Så det er da helt klart.
Hvis der har været et problem her, er jeg rimelig tryg ved, at de nok skal gøre noget ved det, altså hvis der ligger noget, som er forurenet og forurener vores miljø.
Erling Bonnesen (V), 2025-02-18:
Tak for det.
Asbest er en væsentlig problemstilling.
Og det er noget, som jeg tror vi selvfølgelig alle sammen også tager meget alvorligt.
Derfor har vi også, som det allerede er gennemgået, omfattende lovgivning og regler på området, der skal sikre en ansvarlig håndtering af bade asbestaffald og så de eksisterende forureninger.
Der kan jeg henvise til den debat, der allerede har været om sagen.
Det synes vi er en ganske fornuftig tilrettelæggelse af det.
Jeg skal ikke gå ind i en konkret sagsbehandling af enkeltstående sager her, men blot holde mig til, som det også har fremgået, at det på samme tid er afgørende at både målemetoder og grænseværdier osv. er fastsat efter både danske og internationale standarder, således at vi sikrer både ensartethed og kvalitet i det.
Så vi vil fortsat arbejde for, at asbest håndteres både ansvarligt og i overensstemmelse med de bedste standarder.
På det grundlag kan Venstre ikke støtte forslaget.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-18:
Jeg er bare lidt interesseret i det her med, at ordføreren refererer til regionerne, for det handler også om, at Folketinget har givet regionerne en pose penge til faktisk at kigge på de her generationsforureninger.
Der er det bare, at meget af det her med kun at give kommunen ansvar for asbest er jo en meget, meget stor byrde, for der er i flere tilfælde sandsynligvis tale om det, vi burde kalde generationsforurening.
Nu når der så kommer strammere lovgivning i forhold til vores arbejdsmiljø, er det problematisk, at der ikke er en spejlregulering, så jeg er ret ærgerlig over, at ordføreren ikke vil støtte et forsøg på at inddæmme det her problem, inden at det bliver værre, end det er i forvejen.
Erling Bonnesen (V), 2025-02-18:
Jamen jeg noterer mig da også, at Folketinget i forbindelse med finansloven har afsat flere penge til området, og regionerne arbejder også ihærdigt med det.
Så det synes jeg også at man, skal vi sige, skal anerkende, altså at der rent faktisk gøres en indsats.
Vi ved også alle sammen, at der mange forureninger rundtomkring, som der skal tages hensyn til.
Derfor er der så også lavet aftaler på området med f.eks. regionerne.
Så det, kan vi sige, burde også være adresseret på den facon.
Kunne man ønske, at det skulle gå endnu hurtigere?
Ja, det kan vi vel alle sammen.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-18:
Ja, men for at vi ligesom kan komme i dybden med det, kræver det, at man netop gør det til en del af forslaget, at vi får de rigtige målemetoder, som er anderledes for asbest, end de er for andre stoffer.
Og det handler om, at vi også får præciseret det mere i vores miljølovgivning, fordi det netop ikke er en del af den lige nu.
Men jeg er ærgerlig over, at ordføreren ikke vil støtte det.
Erling Bonnesen (V), 2025-02-18:
Som det allerede er fremgået af ministerens ret detaljerede gennemgang og også af den foregående ordførers gennemgang af det, så er der jo målemetoder og kvalitetsstandarder osv. for det.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Så er det jo åbenlyst, at forslagsstilleren her gerne vil have nogle andre metoder, men jeg er enig i, at vi skal fastholde de metoder, vi har.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-18:
Tak for ordet.
Der er fortalt rigtig meget om forslaget allerede, og da vores normale ordfører, Kim Edberg Andersen, er blevet forhindret, og jeg er her, så skal jeg ikke gennemgå det hele igen, men blot meddele, at fra Danmarksdemokraternes side anerkender vi faktisk intentionen bag det her om at sørge for, at der er endnu mere sikkerhed omkring behandlingen af asbest i Danmark.
Men vi har også et par bekymringer omkring forslaget, som det ligger her, bl.a. hvad det kommer til at betyde for husejere og mindre erhvervsvirksomheder.
Og på den baggrund skal jeg meddele, at Danmarksdemokraterne ikke kan støtte forslaget.
Claus Jørgensen (SF), 2025-02-18:
Tak for det, formand.
Jeg vil også takke ordføreren for at sætte asbest på dagsordenen.
Som ordføreren ved, ligger kemikalier mig på sinde, og asbest er jo et problem.
Som det fremhæves i bemærkningerne til forslaget, flyder det ude i Limfjorden tæt ved Aalborg med asbestholdigt affald fra et gammelt deponi fyldt med affald fra Dansk Eternit Fabrik.
Derudover er det, som det også er blevet nævnt, desværre ikke usædvanligt, at asbestholdige tagplader dumpes i naturen.
F.eks. er det for nylig blevet beskrevet i Jyllands-Posten, at den regionale afdeling af Naturstyrelsen alene inden for det sidste halve år har haft tre tilfælde, hvor ukendte personer har smidt asbestholdigt byggeaffald i østjyske skove.
Og bare ved en hurtig søgning på nettet kan man se, at TV 2 også har dokumenteret adskillige af de her sager med asbest i naturen.
Det er noget svineri, og det skal vi selvfølgelig have ryddet op i.
I SF er vi usikre på, om der er behov for yderligere lovgivning.
For som ministeren også remsede op, findes der rigtig meget lovgivning på området allerede, både fra Danmarks, men også fra EU's side.
Men vi vil meget gerne kigge på det i en udvalgsbehandling.
Hvis der ikke findes en ordentlig plan for, hvordan vi rydder op, og hvis det ikke bliver gjort tilstrækkeligt, skal myndighederne selvfølgelig have lavet en plan for, hvordan de vil rydde de her ting op.
Og hvis opgaven ikke kan løses inden for den ramme, som kommunerne og regionerne eller Miljøstyrelsen har i deres budgetter, så må vi jo kigge på, hvordan vi kan finde nogle flere penge til netop at få ryddet op her.
Så SF ser på den baggrund frem til en konstruktiv drøftelse af forslaget i Miljø- og Fødevareudvalget, hvor vi også gerne vil vende udfordringerne med betaling af bortskaffelse af asbestholdige byggevarer, f.eks. hvis de bliver dumpet på privat grund, hvor der så også er nogle udfordringer for privatpersoner.
Og så skulle jeg hilse fra fru Leila Stockmarr fra Enhedslisten og sige, at de bakker op om forslaget.
Tak for ordet.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-18:
Tak skal du have, og undskyld for det.
Jeg vil bare sige tak for den konstruktive tilgang til forslaget.
Grunden til, jeg har fremsat forslaget, kommer netop ud af det her Limfjordsforbindelseslovforslag sidste år, som viste de her huller i lovgivningen og viste, hvordan store deponier slet ikke var regulerede.
Men det håber jeg at ordføreren har lyst til at høre mere om, sådan at man nok kan se begrundelsen for, hvorfor det er relevant med det her forslag.
Men tak for det.
Claus Jørgensen (SF), 2025-02-18:
Tak for det.
Som sagt ser vi frem til at drøfte det i behandlingen af forslaget.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-18:
Men sagen er jo bare den – og det var jo det, der kom ud af behandlingen af tredje Limfjordsforbindelse – at der er de her asbestdeponier, som ikke er ordentlig inddæmmede, og som flyder op på kysten i Aalborg.
Det betyder, at hvis det er henkastet affald, er det kommunens ansvar, men hvis det kommer fra et stort deponi, som er blevet dumpet dér ulovligt eller lovligt for mange år siden med en godkendelse fra amterne, så er det sandsynligvis staten, der er ansvarlig.
Det betyder, at der ikke er nogen, der vil undersøge det.
Derfor er det en del af forslaget også at sige, at bliver nødt til at få et bedre overblik over, hvad det er for nogle deponier, der er; for hvis det er ulovlig forurening i Limfjorden, er det statens ansvar, men det er ikke klart i vores lovgivning.
Thomas Monberg (S), 2025-02-18:
Mange tak for spørgsmålet fra spørgeren.
Jeg er rigtig glad for, at spørgeren anerkender, at mit parti kæmper rigtig meget for arbejdsmiljø, for det gør vi, og det betyder rigtig meget.
Så det har spørgeren ret i.
I forhold til det her tror vi også på, at de myndigheder, der er, skal være tæt på de steder, hvor forureningerne er.
Vi har nogle rigtig dygtige regioner, som arbejder med det her hver dag.
Vi har nogle dygtige kommuner, som arbejder med det her hver dag.
I forhold til den lovgivning, vi vedtager herinde, stoler vi på, at myndighederne i de processer og den myndighedsproces, der er her, udfører det, de skal.
Derfor nævnte jeg netop også, at de prøver at prioritere opgaverne, så de kan tage dem i rigtig rækkefølge.
Jeg er rigtig glad for, at myndighederne ikke kun kan lede efter asbest, når de er derude.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-02-18:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne sige mange tak for debatten i dag og for alle de gode indlæg.
Jeg kan forstå og desværre konstatere, at man ikke fra regeringens side ønsker at igangsætte yderligere initiativer for at undersøge den her underbelyste potentielle klimakatastrofe ved et kollaps af AMOC på trods af 43 forskeres opråb til de nordiske regeringer.
Det er ikke bare kritisk, det er simpelt hen uansvarligt, og jeg håber, at Tingets partier på torsdag vil bakke op om vores vedtagelsestekst for på den måde at sende et signal til landets ledelse om, at vi ønsker at undersøge det her til bunds.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-18:
Tak for ordet.
Som vi lige har hørt fra den tidligere debat, er klimapolitik langt væk fra det, der foregår her i Folketinget.
Det har jeg sådan set vænnet mig til.
Jeg ved også godt, at vores miljølovgivning er utilstrækkeligt implementeret, men derfor var det alligevel en overraskelse for mig, da jeg opdagede et hul i vores lovgivning i forhold til asbestregulering, for jeg troede faktisk, vi var enige om, at det var noget, der var farligt, og at det var noget, vi selvfølgelig skulle have reguleret.
Så det her forslag handler om at kigge på, hvordan vi spejler den lovgivning, der er i forhold til arbejdsmiljøområdet, hvordan vi kan få den i vores miljøregulering.
Jeg opdagede det sidste år under behandlingen af et lovforslag om den tredje Limfjordsforbindelse, hvor det netop viste sig, at der var en lang række deponier i særlig Aalborg, som i forbindelse med eternitfabrikkerne netop ikke har været tilstrækkeligt reguleret.
Og det viser, at vi i vores miljølovgivning ikke har tilstrækkelig regulering, men det viser også, at der ikke er et klart myndighedsansvar.
Vi ved simpelt hen ikke, om det er kommunerne, eller om det er staten, der er ansvarlig.
Jeg har tidligere haft et samråd med miljøministeren, hvor vi har diskuteret det, men der er den her uenighed om, hvorvidt det er kommunerne, eller hvorvidt det er staten.
Det mener jeg er politisk utilfredsstillende, især når vi taler om en sag, hvor vi alle burde være enige om det ikke er i orden.
Jeg er jo heller ikke i tvivl om, at det selvfølgelig er noget, alle tager alvorligt.
Folketinget har jo netop lige vedtaget en lovgivning om at stramme asbestregulering i forhold til arbejdsmiljøområdet, så det er selvfølgelig noget, der er opmærksomhed på, og vi har historisk taget meget ansvar for det, også i forhold til f.eks. sådan noget med erstatninger, hvis man får skader i forbindelse med asbest i relation til arbejde.
Derfor ser jeg meget frem til det, og jeg håber, at der vil være opbakning og støtte til det her hjørne af vores lovgivning, hvor det viser sig, at vi simpelt hen ikke har fået reguleret det tilstrækkeligt.
Det gælder både de konkrete sager i forhold til Aalborg, hvor der er de her deponier, som for manges vedkommende viser sig ikke at være lovliggjort, for efter amternes tid var det dem, der ligesom stod for ansvaret for dem, og derefter ved vi ikke, hvem der skal være ansvarlig for dem.
Så jeg håber meget og ser frem til at se, om der ligesom er en opbakning til, at vi spejler reguleringen i vores miljølovgivning.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-18:
Men er ministeren ikke bekymret for, at vi her har med en problemstilling at gøre, som ikke er reguleret i vores miljølovgivning?
Jeg er ærgerlig over, at ministeren ikke mener, at der skal tages et statsligt ansvar og et ansvar her i Folketinget for, hvordan vi håndterer asbestforurening, men skyder pilen videre til kommunerne og regionerne og siger, at de er ansvarlige for det.
Konkret siger ministeren, at den eksisterende lovgivning er dækkende, men det passer ikke.
Det var jo netop lige præcis det, behandlingen af en tredje Limfjordsforbindelse viste.
Regulering af vores asbestforurening i Danmark er ikkeeksisterende, og derfor kan man bygge en motorvej oven i nogle asbestdeponier, uden at der er blevet lavet en miljøkonsekvensvurdering, eller uden at man håndterer det; man kigger på det senere.
Det er, fordi det ikke er reguleret i vores miljølovgivning.
Vil ministeren ikke igen forholde sig til, hvorvidt han er bekymret for, at et så stort problem ikke skal være en del af vores miljølovgivning?
Jo, men det er jo helt normalt, ligesom at vi har et asbestdirektiv, der netop strammer lovgivningen på det her område og siger, at det her er et særlig farligt område.
Særlig i nogle områder er det en meget alvorlig trussel mod sundhed og miljø, og derfor er det naturligt, at man siger, at vi bliver nødt til at samle det et sted.
Ministeren ved jo også, at der er en grund til, at det, jeg starter forslaget med, handler om at fastsætte målemetoder.
Det handler jo om, at det er meget vigtigt, fordi asbest bliver detekteret på en helt anden måde end mange andre stoffer.
Der handler det om, at vi skal ned i de meget lave koncentrationer, og det er jo derfor, EU siger, at vi skal bruge elektronmikroskopi til det.
Så det handler jo om at få den her metode ind til at måle det korrekt.
Så det er ikke rigtigt, at vi har eksisterende lovgivning i tilstrækkelig grad i vores jordforureningslovgivning.