runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2019-10-03:
Fordi det jo ikke er enkelt at indføre den, hvad vi har sagt fra starten – det kan ikke være nyt for hr. Kristian Thulesen Dahl.
Men hidtil har det jo været lidt rystende, hvor man egentlig havde Dansk Folkeparti henne.
Og må jeg bare sige, at den eneste grund til, at vi har den her debat nu, jo er, at vi kom med det forslag.
Vi mener det alvorligt, og vi kommer til at gennemføre det – gerne med opbakning fra Dansk Folkeparti.
Selv tak for det gode samarbejde, også om klimaet.
Finanslovsforslaget her rykker jo også på det, og der er yderligere at gøre i de forhandlinger, der vil være der.
Her er grøn forskning et eksempel.
Og også når det handler om miljø, er der fremskridt.
Med hensyn til nordsøolien er det jo ikke nogen enkel beslutning.
Det har ret stor rækkevidde.
Og der er vi i gang med en afklaring, nemlig det forarbejde, der bliver lavet i forbindelse med den beslutning, der er truffet, om at give de muligheder for at se, hvad man kan.
Men regeringen vil overveje det her grundigt og selvfølgelig også gøre det med klimabrillerne på for at se, hvad konsekvenserne egentlig vil være ved at skulle fortsætte en ottende udbudsrunde.
Så vil vi tage stilling, når det arbejde og den vurdering er gjort ordentligt.
Pernille Skipper (EL), 2019-10-03:
Tak for det.
Jeg vil også gerne sige mange tak for talen, for forståelsespapiret og for en god start, synes jeg, på et nyt flertal.
En af de ting, vi allerede er gået i gang med at forhandle om, er ikke finansloven, men en ny klimalov, hvor vi, som ordføreren også nævner i sin tale, har forpligtet os på at lave en af verdens mest ambitiøse klimalove med et mål om en reduktion på 70 pct. senest i 2030.
Det er jeg rigtig, rigtig stolt af, og jeg er glad for, at vi bliver ved med at stå ved det, og at det øjensynligt også smitter andre i salen.
Samtidig foregår der altså en diskussion om et andet vigtigt klimaemne, nemlig nordsøolien.
Jeg var til klimamarch her for et par uger siden sammen med rigtig mange af de unge mennesker, som har kæmpet det 70-procentsreduktionsmål hele vejen herind i Folketingssalen, kan man vist godt give dem æren for, og som nu står og råber på den socialdemokratiske klimaminister, fordi de vil have ham til at stoppe den ottende udbudsrunde i Nordsøen.
Spørgsmålet om, om vi skal lede efter ny og mere olie, end der allerede er fundet, er altså en beslutning, der rækker langt ud i fremtiden.
Der vil jeg bare gerne vide, hvad Socialdemokraterne egentlig synes om det.
Jesper Petersen (S), 2019-10-03:
Jeg vil sige to ting som svar på det.
Det ene synes jeg må handle om kommuneaftalen.
Det er jo kommunerne, der skal levere det.
Og der er lavet en kommuneaftale nu, som altså løfter deres økonomi med mere i 1 år, end den tidligere regering gjorde tilsammen på 4 år – mere end de ekstra omkostninger, der kommer, ved at der bliver flere ældre og flere børn, bliver der lagt oveni.
Det giver nogle muligheder for at forbedre f.eks. normeringerne dér.
Så skal vi drøfte det i finanslovsforhandlingerne, og der inviterer vi jo SF indenfor til at være med til at prioritere inden for de midler, der er til rådighed: Skal det gælde normeringerne?
Hvor meget skal det være?
Er der andre emner, som man gerne vil have med?
Og det ser jeg frem til.
Jacob Mark (SF), 2019-10-03:
Det er rigtigt, at der har været en diskussion om minimumsnormeringer.
SF mener, at der er brug for at sikre, at uanset hvilken vuggestue det drejer sig om, uanset hvilken børnehave det drejer sig om rundtomkring i det ganske land, så er der voksne nok.
Men man kunne jo godt have sat penge af til normeringer.
Man kunne godt fra Socialdemokratiets side, selv om man ikke er den store tilhænger af minimumsnormeringer,
have sagt: Nu prioriterer vi altså nogle midler til normeringer.
Socialdemokratiet havde et udspil før valget, der hed »Altid på børnenes side«, hvor man faktisk selv foreslog at sætte penge af til normeringer.
Så er det ikke lidt skævt, at man så fremlægger et finanslovsudspil, hvor der ikke er en eneste krone til normeringer i vuggestuerne og børnehaverne?
Jesper Petersen (S), 2019-10-03:
Tak for de gode ord i indledningen; dem vil jeg egentlig godt returnere til SF, i forhold til at de har været så insisterende på at sætte hele det her område omkring børn på dagsordenen igennem lang tid.
De gode ord fortjener andre partier og fagforbund og andre også at få.
Jeg synes faktisk, det har været et lidt overset emne.
Som småbørnsfar synes jeg også selv, jeg støder på nogle af de problemer, der bliver peget på.
Vi er i forståelsespapiret blevet enige om, at vi går efter at indføre minimumsnormeringer.
Kommunernes Landsforening har ikke været sådan vildt begejstrede for tanken, men vi har jo i den aftale, der dér er lavet med dem, taget fat på, at det er den vej, vi skal.
Vi vil have det indført fra 2025 – der vil vi være i mål med den model, vi kan blive enige om.
Og det må vi jo drøfte.
Der er midler at forhandle om i finansloven til velfærdsområdet.
Der er jo kommet mange ønsker – der var nogle andre fra hr. Morten Østergaard for et øjeblik siden, og der er også andre gode ønsker.
Det må vi jo drøfte.
Jeg forstår, at det er 0,5 mia. kr., SF mener det handler om.
Jeg er sikker på, at finansministeren har noteret, at det er udspillet, og så må drøftelsen fortsætte derfra.
Pernille Skipper (EL), 2019-10-03:
Hvis jeg må være så fri, vil jeg sige, at jeg faktisk har lidt svært ved at forstå, hvorfor det ikke er en enkel beslutning.
Vi sidder i dag og skal forhandle om en rigtig ambitiøs, men også fuldstændig nødvendig klimalov og derefter om en klimahandlingsplan.
Og en af de ting, vi kommer til at snuble over, er, at der var nogle mennesker, som sad herinde for 16 år siden og besluttede sig for ikke bare at lede efter ny olie og gas, men også for at give nogle for at sige det ligeud ret vanvittige kompensationsaftaler – det var højrefløjen, desværre sammen med Radikale Venstre – og det betyder, at den opgave, vi nu står over for, er rigtig meget sværere.
Er det ikke ret enkelt at lade være med på vegne af fremtidige generationer at træffe så dårlig en beslutning en gang til?
Jesper Petersen (S), 2019-10-03:
Det er jo heldigvis sådan, at vi har nogle prioriteringer.
Det var vigtigt for os at afskaffe omprioriteringsbidraget, sådan som vi sagde i valgkampen.
Vi sagde faktisk også under valgkampen, at vi mener, at man godt kan nedjustere det til niveauer, der ligner dem, der var tidligere, når det handler om friskolerne.
Det var jo meldt fuldstændig sådan ud.
Så er der en bevilling, der løber ud, når det bl.a. handler om de humanistiske uddannelser, som hr. Morten Østergaard drager frem.
Der må vi jo tage en diskussion om, om den bevilling, der udløber, skal fyldes op igen.
Det er der mulighed for at tage med i en finanslovsforhandling.
Det er en vigtig prioritet for Det Radikale Venstre, men så må vi jo drøfte det der.
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Jo, men man må vel sige, at hvis folk skal få tillid til os som politikere, skal der være en sammenhæng mellem det, vi skriver ned, det, vi siger, det, vi gik til valg på, og så det, vi konkret foretager os.
Og hvis det socialdemokratiske finanslovsforslag, der kom i går, gennemføres, må man vel sige, at der ikke er satset på uddannelse, men er sparet på uddannelse.
Og jeg går ud fra, at man fremsætter et finanslovsforslag, fordi man ønsker det vedtaget.
Jeg kan så bare sige, at det får vi jo så en diskussion om, for vi vil ikke spare på uddannelse og lægge stemmer til det.
Det er jo godt, at man stopper med at spare, men jeg forstår ikke, hvad meningen er med at skære ned på folkeskoleområdet, de frie skoler og på udvalgte uddannelser på universiteterne, hvis det, vi skal, er at satse på uddannelse.
Jesper Petersen (S), 2019-10-03:
Jamen vi skal da satse på uddannelse, det skal vi.
Og valgkampen handlede jo bl.a. meget om det emne og om at få stoppet det omprioriteringsbidrag, som har kørt de sidste 4 år, mens den anden side havde magten.
Var det 7,9 mia. kr. tilsammen, man kom op på at have sparet ved hjælp af omprioriteringsbidraget i de 4 år?
Så ja, vi skal satse på uddannelse, og vi kommer da til at have et godt samarbejde.
Det fremgår af både forståelsespapiret og forslaget til vedtagelse – og også af finanslovsforslaget, synes jeg jo – at det gør vi så absolut.
Så kan der være andre og yderligere ønsker, og dem forhandler vi meget gerne med Det Radikale Venstre om.
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Først og fremmest tillykke til hr. Jesper Petersen med den nye titel af politisk ordfører.
Jeg har set meget frem til debatten i dag, ikke mindst fordi vi jo har forberedt et forslag til vedtagelse, som hr. Jesper Petersen også læste op, hvoraf det bl.a. fremgår, at det flertal, der står bag forslaget til vedtagelse, vil satse på uddannelse.
Og det forslag til vedtagelse har vi jo forberedt gennem noget tid, og derfor tror jeg også, at vi var lidt overraskede over at se, at det finanslovsudspil, der kom i går, ikke blev det, som vi i hvert fald ligesom mange andre havde drømt om, nemlig den første finanslov i efterhånden 5 år, hvor der ikke var besparelser på uddannelse.
Og jeg vil bare spørge hr. Jesper Petersen, hvad der gælder: Er det finanslovsforslaget eller forslaget til vedtagelse, som vi skal vedtage senere?
Skal vi satse på uddannelse, eller skal vi spare på uddannelse?
Hvad er Socialdemokratiets politik egentlig, når det kommer til uddannelse?
Jacob Mark (SF), 2019-10-03:
Tak for talen, og tak for samarbejdet om et rigtig godt forståelsespapir, der sætter en ny retning for Danmark, og også tak for et godt forslag til vedtagelse.
I SF er vi lidt interesseret i spørgsmålet om minimumsnormeringer!
Inden valgkampen og under valgkampen var der historisk store demonstrationer, ikke kun i København og Aarhus, men faktisk i rigtig mange provinsbyer rundtomkring i hele Danmark.
Forældre, der ikke tidligere havde engageret sig i politik, gik på gaden med budskabet: Hvor er der en voksen?
fordi de oplevede, at der ikke var voksne nok i daginstitutionerne til deres børn.
Der er undersøgelser, der viser, at en pædagog i gennemsnit 1 time om dagen står alene med en børneflok på 17 børn.
Der var dokumentarer før valgkampen, men også under valgkampen, der viste, at pædagogerne ikke følte, at de kunne nå hele vejen rundt og give den omsorg til børnene, som børnene har brug for.
Så nu er det tid til – ligesom vi har aftalt i forståelsespapiret – at indføre minimumsnormeringer.
Og derfor vil jeg gerne spørge hr. Jesper Petersen: Hvorfor er der ikke afsat en eneste krone i finanslovsudspillet til normeringer?
Signe Munk (SF), 2019-10-03:
Når jeg tænker på en reel grøn omstilling, tænker jeg også på de anbefalinger, Klimarådet er kommet med.
I går advarede de f.eks. imod, at man skulle bruge CO 2 -kvoteannulleringer og kreditter.
Noget af det, som hr. Jakob Ellemann-Jensens ordfører på klimaområdet, hr. Thomas Danielsen, har bragt med til forhandlingerne om klimaloven, er netop annullering af CO 2 -kvoter og kreditter.
Så jeg vil bare høre i forhold til en reel grøn omstilling, hvordan hr. Jakob Ellemann-Jensen så forholder sig til, at Klimarådet siger, at det ikke er en reel omstilling at annullere CO 2 -kvoter og bruge kreditter, når det netop er det, som ordføreren for Venstre har bragt til forhandlingerne.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-10-03:
Altså, det der med tiltaleformerne er der knas med for os alle sammen, og det er der også for mig indimellem.
Jeg forstår godt spørgsmålet fra fru Signe Munk.
Altså, når jeg taler om en ægte grøn omstilling – og det er rigtigt, at der ikke er en eller anden modsætning til det, som er falsk grøn – er det, fordi det her handler om at forbedre verden.
Det handler ikke om at forbedre vores mavefornemmelse.
Og jeg synes, at nogle af de ting, som er fremme i debatten rundtomkring, både politisk, men også i medierne rundtomkring, meget handler om at se på tiltag, som gør, at vi får det bedre, men som ikke har en reel effekt.
I forhold til nogle af de ting, som vi producerer i Danmark med et lavt tryk på klimaet, vil jeg bare advare imod, at man siger: Jamen vi kan nærme os de 70 pct. ved at skubbe det ud til nogle andre lande.
Hvis vi fortsat skal være et grønt foregangsland, er vi nødt til at vise andre lande, at man kan gøre det her på en attraktiv måde, som gør, at folk ikke går rundt i sækkelærred og synes, at livet er træls, men sådan at vi faktisk er et land, man har lyst til at være som.
Signe Munk (SF), 2019-10-03:
Jeg vil gerne kvittere for en god tale fra hr. Jakob Ellemann-Jensen, hvor klimaet heldigvis fik lov til at fylde meget – og særlig for Venstres opbakning til 70-procentsmålet i 2030.
Vi er jo nogle, der har gået og ventet lidt spændt, men det er ingen skam, at den beslutning tager tid, bare man kommer det rigtige sted hen.
Hr. Jakob Ellemann-Jensen lægger vægt på, at det skal være en ægte og reel grøn omstilling.
Det er jo svært at mene, at det skal være en uægte grøn omstilling, men jeg bliver alligevel lidt nysgerrig efter at høre, hvad hr. Jakob Ellemann-Jensen præcis mener.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-10-03:
Jeg hører på danske virksomheder, at der er et stort behov for arbejdskraft udefra, fordi det går godt, ja.
Og forudsætningen for, at det bliver ved med at gå godt, er, at vi har den kvalificerede arbejdskraft, vi har brug for, fordi det også skaber flere arbejdspladser.
Det synes jeg i den grad vi skal samarbejde om.
Jeg vil foreslå hr. Morten Østergaard også at tage det op med statsministeren, for det er jo der, man også skal påvirke lidt for at få regeringen til at indse, at det har vi brug for.
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Jeg synes, der er mange ting i det, som hr. Jakob Ellemann-Jensen i dag også siger på Venstres vegne om at tilslutte sig ambitionen om at reducere Danmarks udledning af drivhusgasser med 70 pct. i 2030 – en kæmpe opgave, som kræver bredt samarbejde, hvis det skal blive til noget.
Men det fører mig så også frem til et af de steder, hvor jeg synes der er et stykke arbejde at gøre, nemlig at tage bestik af, at virksomhederne mangler arbejdskraft.
Derfor vil jeg gerne spørge, om det brede samarbejde også kunne udstrækkes til de to ting: at hjælpe virksomhederne med at få mere udenlandsk arbejdskraft hertil og at lade dem beholde den udenlandske arbejdskraft, de har i forvejen, også hvis den er kommet hertil som flygtninge, altså flygtninge, der bidrager?
Kan vi samarbejde om det?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-10-03:
Det er altid farligt at kaste sig ud i sådan en karriere som valgforsker – især fra den her talerstol – så det vil jeg lade være med at gøre mig mere klog på end at sige, at når ting går godt, så tør folk jo også at gamble lidt mere, og det har man så gjort.
Jeg er mere interesseret i, hvad vi samarbejder om, end hvem jeg samarbejder med.
Jeg synes, det er emnerne, der er vigtige, og jeg samarbejder – og det var også det, jeg forsøgte at signalere til statsministeren før, som også kvitterede herfor ved ivrigt at nikke.
Jeg ønsker altså at stille vores mandater til rådighed der, hvor vi trækker Danmark i den rigtige retning.
Til gengæld kommer jeg da også til at gøre mig besværlig og gøre os besværlige de steder, hvor vi mener det går i den forkerte retning.
Selvfølgelig gør vi det.
Det har vi en fælles interesse i.
Men det er vigtigere, hvad vi samarbejder om, end hvem vi samarbejder med.
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Også herfra er der et stort tillykke til hr. Jakob Ellemann-Jensen med de fine nye opgaver.
Men det er jo egentlig også et tillykke til Venstre med et flot valg.
Man kan se og høre på det forslag til vedtagelse, som er fremsat i dag – og det er jo rigtigt – at Danmark på mange måder er i god gænge.
Man fornemmer næsten en frustration over, at det åbenbart ikke er gået op for befolkningen, siden man ønskede sig et andet flertal i Danmark, og det må man jo så prøve at komme over, at komme i gang med arbejdet.
Men mit spørgsmål går egentlig på, at det jo var meget markant, at Venstre i valgkampen brød med nogle signaler, altså forsøgte at signalere – hvilket jeg synes er meget positivt – at man ønskede at bryde med de vante rammer i Folketinget, ønskede at bryde med blokpolitikken.
Der skulle et andet flertal til.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-10-03:
Jeg synes, at den måde, det blev håndteret på under den tidligere regering og den daværende udlændinge- og integrationsminister, illustrerer meget godt, at der er den vilje til at sige: Kære venner i EU-systemet, vi er altså nødt til at opretholde den her grænsekontrol i en længere periode.
Og det står vi selvfølgelig ved.
Vi kan se, at der også er andre lande, som har været nødt til at indføre en grænsekontrol.
Det er derfor, jeg siger, at selv om jeg i bund og grund synes, det er ærgerligt at lægge restriktioner på vores frie bevægelighed, fordi vi gode, almindelige lovlydige borgere skal have ret til at bevæge os, så er det altså et nødvendigt onde, og det tror jeg også det vil være fremover.
Så det står vi bag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Jo, men det er jo noget, vi har diskuteret i årevis, og der er jo den der diskussion om, hvad der er en klog grænsekontrol
Jeg tror bare, at rigtig mange danskere oplever det, at man har en fysisk kontrol, også på selve grænsestregen, som en del af en klog grænsekontrol.
Jeg tror også, det var det signal, Venstre fik sendt til danskerne, da man pludselig stod med den daværende formand og den nuværende næstformand – og tillykke med det – på grænsestregen i valgkampen og sagde til danskerne, at Venstre står bag grænsekontrollen og fortsat også vil have grænsekontrol.
Grunden til, at det er lidt aktuelt at diskutere det her og nu, er jo, at der er røster i EU-systemet om, at man vil komme til Danmark på et tidspunkt og sige, at nu er det slut med den grænsekontrol, vi har i dag.
Der er det jo vigtigt for os i Dansk Folkeparti, at vi ved, at vi har nogle gode partnere herinde, som er parat til at stille sig op over for EU og sige: Nej, vi ønsker at fortsætte grænsekontrollen.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-10-03:
Altså, meget af det her er selvfølgelig noget, vi kommer til at tage i forhandlingerne, men man kan grundlæggende sige, at hvis man annullerer kvoter, fører det jo til en mindre CO 2 -udledning.
Og det er det, der er formålet med det hele.
Nu har 70 været sådan et meget magisk tal – jeg tror, at vi i vores iver for at nå dertil skal passe på med at fraskrive os forskellige områder, og at vi nok også skal være enige med resten af verden om, hvad det er, der kan regnes med, og hvad det er, der ikke kan regnes med.
For ellers er vi ikke dem, der kan tillade os på et tidspunkt at pege fingre ad andre lande, hvis de begynder at regne lidt kreativt.
Så jeg tror, vi skal holde os til de standarder.
Pernille Skipper (EL), 2019-10-03:
Tak for det.
Og tillykke med det nye formandskab.
Undskyld.
Det var ikke engang med vilje, det er jeg virkelig ked af.
Ja, godt.
For det er nemlig det, mit spørgsmål egentlig skulle dreje sig om.
Danmarks liberale parti synes jeg altid har været en lidt fed titel, og derfor har det også gjort ekstra ondt på mig, når vi i den forgangne regeringsperiode, hvor Venstre jo har siddet på magten, har oplevet historisk mange indgreb i ytringsfriheden.
Det kommer så ved siden af håndtrykstvang og regler om, hvordan vi må klæde os, og hvad ved jeg – mere overvågning, også af lovlydige borgere.
Derfor vil jeg bare gerne vide, om den nye formand kunne tænkes at være lidt mere liberal end den gamle.
Kunne vi få lov til at se lidt mere af titlen blive til virkelighed nu?
Pernille Vermund (NB), 2019-10-03:
Tak for ordet.
Og tillykke med formandsposten – det er vel næppe en hemmelighed, at den er jeg glad for er gået videre.
Jeg skal ikke følge op på spørgsmålet her, men stille et andet.
I valgkampen og også op til valgkampen
sagde tidligere formand for Venstre og daværende statsminister Lars Løkke Rasmussen, at han ønskede et nyt asylsystem med et stop for spontan asyl i Danmark.
Det sagde han også i sin grundlovstale i 2018.
Jeg vil sådan set bare høre, om det stadig er Venstres politik, at man ønsker et stop for spontan asyl i Danmark.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-10-03:
Vi er modstandere af højrepopulisme, venstrepopulisme, og skulle der komme en alternativ populisme, er vi sandelig også modstandere af den.
Vi står også vagt om internationale konventioner.
Som et lille land kan det nogle gange virke besynderligt at følge en debat, der handler om, at konventioner skulle være skidt for os, for de er sådan set netop sat i verden for at beskytte små lande, små folk som os, og det har vi en klar interesse i.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-10-03:
Når jeg spørger, er det selvfølgelig for at få en fornemmelse af, hvilke helt grundlæggende principper Venstre står på.
Vil Venstre fortsat stå op for konventionerne, vil Venstre klart markere humanistiske værdier og holdninger?
Fastholder Venstre linjen med, at højrepopulisme er man meget klare politiske modstandere af?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-10-03:
Jeg er modstander af enhver form for populisme, enhver form for ekstremisme, og det deler jeg med min forgænger.
Det gælder sådan set alle fløje, og det er vel sådan set det.
Og nej, jeg er heller ikke en, der synes, at ultimative krav er en fornuftig måde at forhandle på.
Men ekstremisme og populisme er jeg en ivrig modstander af, og det tror jeg egentlig vi alle sammen er.
Jeg har stadig væk til gode at se resten af den der video, og det glæder jeg mig meget til.
Jeg har kun fået den beskrevet, men begejstringen for sødt bagværk deler vi, og jeg havde det derfor også med til vores møde i går.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at jeg synes, at grænsekontrollen er et nødvendigt onde, men dog med en streg under »nødvendigt«.
For i min optik er vi nødt til – også inden for den sådan nærmeste overskuelige fremtid – at fortsætte med en grænsekontrol.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi gør den grænsekontrol så klog som muligt, så lidt belastende for gode, lovlydige borgere som overhovedet muligt, og så effektiv som muligt, og jeg vil meget gerne lytte til de indspark, der er fra politiet, bl.a. i forhold til en baglandspatrulje, og hvilke ting der er mere effektive værktøjer end dem, vi bruger i øjeblikket.
Men grænsekontrollen er vi i min optik desværre nødt til at opretholde, i hvert fald i en periode.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-10-03:
Jeg anede ikke, at fru Pernille Skipper havde været VU'er.
Det er virkelig breaking news
Hvad angår spørgsmålet, synes jeg, der var tre ting, der virkelig var opmuntrende ved det her valg, og det ene var, at det var et grønt valg, at vi fik en ny regering, og det andet var, at jeg oplevede den tidligere formand for Venstre så klart tage afstand fra højrepopulismen.
Som yderligere et spørgsmål har jeg lyst til at høre, om det med den nye formand stadig er tilfældet, for jeg oplevede virkelig, at hr. Lars Løkke Rasmussen var meget præcis i de debatter, vi havde, under valgkampen, nemlig at nok er nok, hertil, og at Venstre ikke ønsker at indgå i et tættere samarbejde med nogen, der har den type holdninger og værdier.
Er det også tilfældet med Venstre i dag?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-10-03:
Altså, jeg deler med hr. Søren Pape Poulsen begejstringen, når ældre mennesker er så tilpas friske, at de har lyst til at deltage på arbejdsmarkedet.
Min egen mor er 82 år gammel og har netop gået Caminoen – dog ikke den hele.
Men jo flere friske ældre mennesker, vi også kan få tilbage på arbejdsmarkedet, des bedre.
Derfor synes jeg da, det her er et emne, som vi bestemt skal tale om.
Vi har brug for den erfaring, som de her mennesker repræsenterer, og vi har brug for dem på arbejdsmarkedet.
Så det er noget, vi gerne skulle finde nogle løsninger på.