runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-10-24:
Nå, så det skal alligevel være det danske parlament, der bestemmer over grønlandske forhold.
Det synes jeg er et interessant standpunkt, der lige kom op her sidst på eftermiddagen.
Det kan jeg så tilkendegive at regeringen ikke mener.
Og derfor er jeg faktisk lidt rystet over, at Dansk Folkeparti stiller sig der, hvor de gør.
That aside, for heldigvis er det kun et enkelt parti, der tilkendegiver det her fra talerstolen, og jeg er glad for det utrolig gode og respektfulde samarbejde, der er mellem Grønland og Danmark.
Og det mener jeg bl.a. beror på, at vi finder løsninger på tingene, hvor vi respekterer de opfattelser, der er, af, hvordan lovgivningen skal være i de respektive lande.
Derfor er det også en stor glæde for mig, at der er så bred opbakning i Folketinget til at vedtage de nye regler, som vi behandler her i dag.
Og jeg skal sige, at børneloven sættes i kraft for Grønland, stort set som den gælder i Danmark.
Den tilpasses forholdene i Grønland, og det vil sige, at det er Grønlands Rigsombudsmand og ikke Familieretshuset, der behandler sager om faderskab og medmoderskab.
Og det er sådan, at gifte og ugifte forældre og deres børn ligestilles i relation til faderskabet, hvorfor betegnelserne ægte børn og børn uden for ægteskab afskaffes.
Så er det sådan, at hvis forældrene er ugifte, registreres faderskabet på grundlag af en skriftlig erklæring fra forældrene, og det vil sige, at krav om fremmøde for domstole og politi således vil blive afskaffet.
Og der skal jeg sige som svar på det spørgsmål, der blev rejst vedrørende medfaderskab, at det ikke findes som retligt begreb i dansk ret.
Det er bare for at sige, at det ikke er sådan, at der er forskellige regler i Grønland og i Danmark, hvad det angår, efter vedtagelsen af de her regler.
Men samlet set giver det her en lang mere smidig mulighed, som også blev understreget af de grønlandske medlemmer, for at registrere og etablere faderskab i Grønland.
Og jeg mener også, det er helt afgørende, at ugifte forældre umiddelbart kan få fastslået faderskabet ved fødslen bare ved at sende en erklæring ind til den præst, der registrerer fødslen.
Jeg står selvfølgelig til rådighed til besvarelse af yderligere spørgsmål, heriblandt de spørgsmål, der var fra det ene af de grønlandske medlemmer, og selvfølgelig også, hvis der dukker andet op i forbindelse med behandlingen af det her lovforslag.
Men mest af alt vil jeg gerne takke for den brede opbakning til forslaget og vil gerne takke for det gode samarbejde både med de grønlandske folketingsmedlemmer og selvfølgelig også med den grønlandske regering.
Tak for det.
Mattias Tesfaye (S), 2023-10-24:
Tak for ordet, og tak til alle ordførere for de indlæg, der har været afholdt.
Det er jo afgørende for alle os, der er her i Folketingssalen, at børn får en god skolestart, som understøtter deres faglige og sociale udvikling.
Vi ønsker så fra regeringens side at sænke klasseloftet i folkeskolen til 26 elever i børnehaveklassen og 1. og 2. klasse, dog med mulighed for op til 28 elever i særlige tilfælde.
Konkret foreslår vi at indsætte en ny paragraf i folkeskoleloven, hvorefter elevtallet i børnehaveklassen og på 1. og 2. klassetrin ved skoleårets begyndelse ikke må overstige 26.
Klasseloftet på grundskolens øvrige klassetrin vil forblive uændret.
Det vil fortsat være 28 elever, dog med mulighed for op til 30 elever i særlige tilfælde.
Den foreslåede model for børnehaveklassen til og med 2. klassetrin betyder, at der i udgangspunktet vil være maks. 26 elever i klassen.
Men i lighed med den gældende retstilstand kan man i særlige tilfælde tillade et højere elevtal, dog ikke over 28.
Det er ikke hensigten med lovforslaget at ændre forståelsen af begrebet særlige tilfælde, som det i dag benyttes i den gældende bestemmelse i folkeskoleloven.
»Særlige tilfælde« skal også fremover forstås sådan, at det f.eks. omfatter nytilflyttede elever i løbet af skoleåret.
Der kan nemlig være behov for en vis fleksibilitet.
I særlige tilfælde kan kommunen derfor danne klasser med lidt over 26 elever.
Bestemmelsen skal altså sikre, at elev nr. 27 ikke automatisk udløser to meget små klasser, som kan medføre en uhensigtsmæssig anvendelse af ressourcerne.
Der er derfor foreslået et maksimum på 28 elever.
Det er i de første år i skolen, at det rummelige fællesskab bliver skabt.
Vores børn skal starte med at lære, blive gode klassekammerater, og vi skal fastholde det engagement og den videbegærlighed, som vores børn møder ind med på første skoledag; de skal lære, at skolen er et dejligt sted, forhåbentlig, og at det er sjovt at lære noget sammen med kammeraterne.
Alt det vil vi gerne give bedre rammer for med det her lovforslag.
Jeg vil gerne takke for debatten.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2023-10-24:
Når ordføreren begynder at sige, at der helst skal være en linje igennem hele uddannelsessystemet, kunne jeg godt tænke mig at spørge: Mener SF, at bæredygtighed og grøn omstilling skal skrives ind i alle formålsparagrafferne?
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-24:
Jeg beklager meget, men det er en rookiefejl; jeg er stadig væk ved at lære det, hr. formand.
I forbindelse med det her lovforslag, som er meget, meget teknisk, kan jeg ikke lade være med – når alle sådan roser det og siger, at det er et godt forslag, der rykker ved noget – at tænke på kompleksiteten i de her modeller og på nødvendigheden af at have de her modeller.
Det vil jeg gerne adressere, for jeg synes, at vi skal stoppe op; jeg synes, at vi skal trække tilbage.
Det er en djøfisering, som sker, af noget, som burde være meget, meget mere simpelt derude.
Hvis rammerne var der for et erhvervsliv, som havde brug for lærlinge og elever,
så skulle de nok komme der.
Det her med at skulle styre det, i forhold til at det er 0,83 der, 1,17 der og 1,37 der, tror jeg ikke på er den rigtige vej at gå for vores samfund.
Jeg tror, at vi skal tage kompleksitet ud af samfundet.
Jeg tror, at vi skal tage kompleksitet ud af de systemer, som bygges op omkring vores institutioner.
Jeg tror ikke på, at det gavner på lang sigt.
Tak for det.
Jeg vil starte med at beklage over for de unge mennesker, som sidder oppe på tilhørerpladserne, at hvis de er kommet i Folketingssalen i dag for at høre en sådan god ideologisk debat om alt muligt andet, så skal de sidde herinde og høre om det her lovforslag.
Det er meget, meget teknisk, og jeg beklager, at vi ikke kan lave en bedre debat for dem, som kommer og hører om, hvordan folkestyre også kan være.
Men det her er også noget af det arbejde, som bliver lavet herinde.
Astrid Carøe (SF), 2023-10-24:
Ja, det mener vi.
Og må jeg ikke bare lige knytte en enkelt kommentar mere til det.
For ud fra det, den tidligere ordfører sagde, lyder det, som om man bare skal vide, at der er noget, der hedder grøn omstilling, eller at man skal være bekymret for, at vi ikke lykkes med vores klimamål, eller hvad ved jeg.
Men det handler jo også om de tekniske ting i det, og det gør det både på erhvervsuddannelserne, men det gør det også, i forhold til hvis man går på en ingeniøruddannelse, eller hvad ved jeg.
Det handler altså om nogle mere tekniske ting end det, man godt ved som menneske i Danmark i dag, nemlig at vi står over for nogle klimaudfordringer.
Anni Matthiesen (V), 2023-10-24:
Det er godt nok lige at blive lidt klogere på SF her i dag.
Hvad med daginstitutionerne?
Tænker SF, at det også her skal skrives ind i en form for formålsparagraf?
Det er bare for at finde ud af, hvor langt SF er parat til at gå i forhold til at skrive bæredygtighed og grøn omstilling ind.
Jeg tænker på, om man ikke i stedet for kunne vælge at have tillid til, at det er noget, man selvfølgelig helt naturligt arbejder med, for den sags skyld også i virksomhederne?
Astrid Carøe (SF), 2023-10-24:
Jeg kan ikke lige på stående fod huske, om vi mener, at det skal skrives ind i formålsparagraffen for daginstitutionerne, men i forhold til uddannelsessystemet mener vi det, ja.
Jeg ved ikke, om jeg synes, det er langt at gå.
Altså, det er en kæmpe udfordring, vi står over for, og rigtig mange andre udfordringer skriver vi ind i vores formålsparagraffer i vores skole- og uddannelsessystem for at sikre, at eleverne lærer om det.
Det her er altså ikke et problem, der går væk i morgen, og derfor er vi nødt til at tage det alvorligt og sikre, at de unge mennesker, uanset hvilken uddannelse de går på, lærer om klima, grøn omstilling og bæredygtighed.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-24:
Det er til det, som ordføreren sagde om den økonomiske incitamentsstruktur og skoler, der ligger i belastede områder.
Som jeg har forstået det, får man med den her ordning jo ikke midler, hvis folk kommer og har en læreplads på hånden, når de begynder på skolen.
Jeg tror sagtens, at man kan antage, at nogle af de elever, som går på skoler, som ligger i belastede områder, og som ikke har ressourcestærke forældre, ikke har fundet en læreplads.
Det vil sige, at skolerne så har en bedre mulighed for at få den økonomiske hjælp, ved at det netop er skolen, der finder lærepladsen, og at det ikke er eleverne, der kommer og har fundet en læreplads i forvejen.
Astrid Carøe (SF), 2023-10-24:
Ja, og hvis eleven så ender med at skulle et par måneder i skolepraktik imellem grundforløbet og hovedforløbet, fordi det har været svært at finde en læreplads eller man har haft behov for det, så får man ikke et tilskud, og det er der mange unge fra socialt udsatte hjem der har behov for.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-24:
Ja, men det har måske ikke så meget med skolen at gøre; det har måske mere at gøre med de unge mennesker og deres kompetencer, kvalifikationer eller vilje til at stå op og køre langt for det arbejde, som de skal finde.
Men er det ikke korrekt, at skoler, der ligger i belastede områder, hvor færre har fundet elevpladser, når de kommer, vil have en større mulighed for at få en større indtjening, end hvis alle eleverne havde fundet deres elevpladser, når de kom?
Astrid Carøe (SF), 2023-10-24:
Jo, hvis eleverne får en læreplads, mens de går på grundforløbet, men hvis de får den efterfølgende, er man jo så heller ikke lykkedes med det.
Spørgeren siger det jo meget præcist, nemlig at det ikke nødvendigvis er skolerne, der er afgørende for, om man får en læreplads, mens man går på grundforløbet, eller om man får den lidt senere.
Det kan der være rigtig, rigtig mange gode grunde til.
Men jeg tror ikke på, at man bliver bedre til at lave lærepladsopsøgende arbejde ved at få færre penge.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-10-24:
Tak for det.
Som en række ordførere før mig også har redegjort for, bunder det her forslag jo i en trepartsaftale, og det er af teknisk karakter og skal bl.a. sikre en række årligt tilbagevendende justeringer, som er forudsat i lovgivningen, men også i forskellige trepartsaftaler på erhvervsuddannelsesområdet.
Konkret skal forslaget fastsætte det fleksible uddannelsesbidrag og det aktivitetsafhængige veu-bidrag, fastsætte modelparametre i det lærepladsafhængige AUB-bidrag for 2024 samt afskaffe færdiggørelsestaxameteret på grundforløbet som led i omlægningen af tilskuddet til erhvervsskolerne.
godt støtte.
Når det så er sagt, er det for Danmarksdemokraterne rigtig vigtigt, at vi løfter erhvervsskolerne og erhvervsuddannelserne.
Produktionsdanmark er landets rygrad, og der skriger man på faglærte.
Samtidig kommer faglærte jo til at spille en nøglerolle i de kommende år, hvis vi skal i mål med den grønne omstilling, ligesom de bliver helt afgørende, hvis vi fortsat skal opleve en værdig velfærd.
Derfor afsætter vi i Danmarksdemokraterne 200 mio. kr. på vores finanslovsforslag, som kommer oven i regeringens løft næste år.
Der er nemlig brug for, at vi er ambitiøse og investerer massivt i udstyr, materialer og kvalitet i undervisningen, så de unge møder en skole, der er tidssvarende og i tråd med den virkelighed, de rent faktisk møder ude i virksomhederne.
Vi er i Danmarksdemokraterne også med i reformen af kandidatuddannelserne, hvor vi tager ansvar og gør vores universitetsuddannelser bedre og mere erhvervsrettede, mens vi samtidig frigiver rigtig mange ressourcer til erhvervsskolerne.
Vi skal sikre flere faglærte, og det er en klar målsætning for os i Danmarksdemokraterne at blive ved med at være vedholdende i forhold til at kæmpe for flere faglærte og for Produktionsdanmark.
Med disse ord er meldingen fra Danmarksdemokraterne, at vi støtter lovforslaget.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-10-24:
Tak for det.
I Liberal Alliance ønsker vi, at der er flere unge mennesker, der får øjnene op for vores fantastiske erhvervsuddannelser, og at vi styrker dem.
Og det her er en del af en trepartsaftale, så vi kommer selvfølgelig til at stemme for.
Noget af det, vi synes er rigtig godt, er AUB-ordningen.
Tidligere har der været debat om AUB og om, at det ikke må blive til en opsparingsordning, og vi synes, det er godt, at man lader virksomhederne bidrage til AUB og styrer efter det forventede udgiftsniveau for året, så man regulerer det i sammenhæng mellem udgifter og indtægter i forhold til det seneste regnskabsår.
Der er ikke så meget andet at sige, end at Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Lise Bertelsen (KF), 2023-10-24:
Tak for ordet.
Ja, det er jo sagt mange gange fra talerstolen, men nu gentager jeg lidt af det, der er blevet sagt.
Lovforslaget har til formål at udmønte flere elementer med baggrund i forskellige trepartsaftaler.
Det Konservative Folkeparti bemærker, at ministeriet har fulgt Rigsrevisionens tidligere anbefalinger, og vi har ganske og helt konkret, som det også er sagt tidligere, brug for langt flere lærepladser, for at vi kan uddanne flere faglærte i fremtiden.
Og det er noget af det, der ligger til grund for lovforslaget.
Det Konservative Folkeparti bakker derfor op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Nick Zimmermann (DF), 2023-10-24:
Tak for det.
Det her lovforslag om justeringer af loven om arbejdsgivernes uddannelsesbidrag og erhvervsuddannelser er selvfølgelig en nødvendig del af det løbende arbejde med at sikre, at erhvervsuddannelser er finansieret på en forsvarlig og retfærdig måde.
Og det er klart, at det her lovforslag jo er et skridt i retning af at sikre, at vores erhvervsuddannelser har de nødvendige midler for at uddanne den næste generation, selvfølgelig samtidig med at der bliver taget hensyn til arbejdsgivernes økonomiske situation.
For det er jo vores pligt at sikre, at vores uddannelsesinstitutioner og vores erhvervsskoler har de nødvendige ressourcer til at levere uddannelser af høj kvalitet.
Så det er af helt afgørende betydning for at sikre, at de borgere er veluddannede, og at de er klar til at træde ind på arbejdsmarkedet, og derfor stemmer vi i Dansk Folkeparti for det her lovforslag.
Christina Olumeko (ALT), 2023-10-24:
Tak for ordet.
Vi skal bl.a. justere uddannelsesbidraget for 2024, vi skal justere veu-bidraget, og vi skal fastsætte modelparametrene i det lærepladsafhængige AUB-bidrag.
Og til sidst skal vi også med lovforslaget afskaffe færdiggørelsestaxameteret på grundforløbet.
I Alternativet har vi en opmærksomhed på, at nogle af erhvervsskolerne kan opleve en dårligere økonomi, som følge af at færdiggørelsestaxameteret i sin tid blev finansieret af en større rammebevilling på hele området, og det er altså en problematik, som vi kommer til at være opmærksomme på, særlig i de forhandlinger, som ministeren vil invitere til senere på året omkring erhvervsskolernes økonomi.
Vi er glade for, at der bliver investeret i erhvervsskolerne, men den her problematik mener vi der skal tages hånd om i de forhandlinger.
Ellers vil jeg bare fra talerstolen sige ganske kort, at vi fra Alternativets side kommer til at støtte lovforslaget.
Det gør vi, fordi det er en udmøntning af en trepartsaftale.
gerne istemme det meget fine opråb, der kom fra talerstolen fra min kollega Astrid Carøe fra Socialistisk Folkeparti, omkring det, at det fremgik af høringssvarene, at sektoren jo sådan set ønsker, at bæredygtighed bliver skrevet ind i formålsparagraffen, som et flertal i Folketingssalen var med på i sidste valgperiode.
Den tidligere minister på området var meget fremme i skoene på det her område, og det er noget af det, jeg savner at den her regering bliver igen.
Så Alternativet kommer til at arbejde videre for, at vi selvfølgelig får bæredygtighed skrevet ind i formålsparagraffen på erhvervsskoleområdet, som både elever, lærere og ledere sådan set selv har efterspurgt.
Vi synes kun, det er fair og retfærdigt, at de unge mennesker på uddannelserne, der skal leve i vores bæredygtige fremtid, også har redskaberne til at opbygge den bæredygtige fremtid.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-10-24:
Tak for det, formand.
Det gjorde vi også, dengang man afskaffede store bededag; det syntes vi også var en dum idé.
Der er nogle partier herinde, som i dag er vilde med den danske model, men som tidligere på året ikke var så vilde med den, men sådan er det.
Tingene kan skifte i dansk politik, og det lever vi med.
Jeg bliver bare nødt til lige at sige en ting nu, og alle jer akademikere, der sidder i Folketingssalen lige nu, må lige holde fast i stolen.
Det er ikke skolerne, der uddanner håndværkere.
Det er virksomhederne, der uddanner håndværkere.
Vi skal have bedre skoler.
Vi skal sørge for, at de har bedre maskiner, og at de er toptrimmet til at kunne uddanne vores unge mennesker til at være bedre håndværkere end de svende, de går sammen med, sådan at vi bliver bedre i fremtiden.
Vi behøver ikke at lære dem, at de skal lave vegetariske retter eller vide, hvordan man støber fundament til en vindmølle.
Vi skal bare lære dem at støbe et fundament og bruge en pande, og så skal markedet, deres mestre og hele deres liv nok klæde dem rigtig godt på til at bruge deres viden og deres hænder, som de blev udlært til på de bedste erhvervsskoler med de bedste maskiner og de bedste lærere, og så skal de nok blive brugt til både at lave vindmøller og vegetariske retter, forhåbentlig primært i København, så jeg kan få mit kød i Nordjylland, men det er en anden snak.
Det er altid godt, når vi herinde i Folketinget får øjnene op for, at vores erhvervsskoler har brug for en hjælpende hånd.
Det har de haft i 20 år.
Jeg ved godt, at folk tror, det er skrøner, men altså, der er mennesker, far og søn eller mor og datter, som er uddannet på de samme maskiner, og virkeligheden er, at det kun er på erhvervsskolerne, tiden kan stå så stille så længe.
Det er der, vi skal gøre det bedre.
Så skal vi sikre, at vores folkeskoler gør, at vores unge mennesker synes, det er fedt at få en erhvervsuddannelse, og at det ikke er blevet talt ned.
Og jeg er ikke tilhænger af, at vi skal give dem flere penge.
Jeg er helt med på, at vi kan kigge det hele igennem, og at hvis flere penge er løsningen, finder vi nok dem
, men mon ikke også, og nu tænker jeg ud af boksen, vi kan komme til at se på et system, som er blevet så socialistisk i sin opbygning, at man kunne finde på at indkalde elever under corona til deres skoleophold, hvorefter man sendte dem hjem, fordi de ikke måtte være på skolen?
Jeg siger det bare.
Der er måske nogle af vores systemer nu, der er blevet så systemtænkende, at de glemmer deres formål.
Det kunne måske frigøre nogle penge at se på det, så vi kunne gøre dem alle sammen bedre.
I Nye Borgerlige kommer vi til at støtte forslaget, og så håber jeg, at jeg har fået rettet den misforståelse, der var herinde, med, at det var erhvervsskolerne, der lavede håndværkere, og ikke de lokale håndværkervirksomheder.
Tak for ordet.
Jens Joel (S), 2023-10-24:
Jeg er enig i, at det er rigtig komplekst.
Men når vi ser på, hvad vi har lavet i aftalen, så er det meget, vil jeg sige, ambitiøse målsætninger for at få reduceret sagsbehandlingstiden, men man har jo også haft den ydmyghed i Folketinget og i forligskredsen, at man ikke har sagt: Bare fordi vi beslutter, at sagsbehandlingstiden skal bringes ned, så bliver den bragt ned.
Derfor har man jo faktisk lagt det ind i aftalen, at dem, der sidder med det, skal lave en plan for, hvordan man konkret vil realisere de her målsætninger, og så komme tilbage til forligskredsen og drøfte, hvordan man gør det her i praksis.
Så jeg synes egentlig, det er et eksempel på, at vi nogle gange godt kan lave noget, som ikke er færdigt, fordi vi stadig væk skal implementere, men hvor vi som partier skal være meget interesserede i, hvordan det går med implementeringen.
Victoria Velasquez (EL), 2023-10-24:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Jeg er lidt nysgerrig på at høre, om ordføreren ser det som et brud på retssikkerheden, at man nu indfører en søgsmålsfrist på 12 måneder efter Ankestyrelsens afgørelse, når vi ved, at det typisk, hvis man skal have bevilget fri proces, tager mere end 12 måneder.
Mener ordføreren, at der er et problem ved det?
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2023-10-24:
Det er bl.a. også noget, man opererer med i patientskadesager, hvor man har søgsmålsfrister på henholdsvis 6 måneder og 1 år.
Jeg synes faktisk, det er ret relevant, at man som tilskadekommen kan rette sig efter den afgørelse, og at man ikke skal vente på, at kravet måtte blive forældet.
Victoria Velasquez (EL), 2023-10-24:
Anerkender ordføreren heller ikke hele det brud på retssikkerheden, og anerkender ordføreren ikke det ulighedsperspektiv, der åbner sig, ved at der nu er nogle, der så reelt set ikke kommer til at få muligheden for at anke?
Ser ordføreren ikke, at der er en forskel på den lige adgang til retssikkerhed her?
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2023-10-24:
Der synes jeg, man skal se på problemet lidt et andet sted fra, for så skal man jo se på hele retshjælps- og fri proces-institutionen, i forhold til at der også er alt for lange sagsbehandlingstider.
Som advokat går jeg meget ind for retssikkerhed, og jeg kan godt forstå, at hvis man er tilskadekommen og der går længere tid end et halvt år, så ender det med, at man ikke rejser en sag.
Det ser jeg som et problem for retssikkerheden, og det er derfor, jeg mener, at man også skal kigge på retshjælps- og fri proces-institutionen.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-10-24:
Tak for det.
Der er noget, jeg egentlig gerne vil have ordføreren til at gøre mig lidt klogere på.
Venstres ordfører sagde, at man kunne få den her uddannelseshjælp til sporskifte, så jeg skal bare lige have gjort det helt klart, for hvis det her kun er til sporskifte, går jeg ud fra – da ord jo betyder noget – at ham tømreren, du snakker om, med den ødelagte ryg så kan få 40 dages uddannelseshjælp, og det vil sige, at han kan blive buschauffør på en god dag.
Hvis man nu vil være folketingsmedlem og derfor har brug for først at være djøf'er og så skal være under uddannelse i 5 år, vil den her regel så sikre, at man kunne få den her hjælp under sin arbejdsskadeerstatning – f.eks. også til længerevarende uddannelser og ikke kun til et sporskifte og altså maks. 40 dage?
Jeg er næsten sikker på, at ordføreren var lige så usikker på det, som jeg selv er, så det kan vi håbe at ministeren kan klargøre, når hun kommer på efterfølgende.
For man kan sige, at hvis man har stået i lære i 3 år for at blive tømrer, og det, vi så tilbyder nu, er, at man kan få lov til at få et stort kørekort og blive lastbilchauffør, har det jo ingen interesse.
Det skal jeg bare lige være sikker på, men det får jeg ministeren til at svare mig på, for jeg kunne høre, at ordføreren også selv blev i tvivl om, hvor meget der er tale om.
For vi vil jo sikre dem, der kommer til skade, ordentlige vilkår og ikke bare korte uddannelser.
Det var bare det.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2023-10-24:
Jeg synes, det er svært at svare på spørgsmålet.
Jeg kunne se, at det sidste blot var en kommentar, og jeg synes egentlig, at jeg har svaret på spørgsmålet.