runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stén Knuth (V), 2020-05-13:
Spørgsmålet kommer efter sidste uges aftale, som ministeren jo refererer til.
Jeg har haft det samme job som den tidligere spørger – ikke i den samme kommune – og kender jo kvaliteten og det ejerskab, man kan få ud af at lave kompromiser og inddrage.
Og jeg tror ikke, det er nogen hemmelighed – det nævner ministeren jo også – at vi stod her i sidste uge, og jeg føler mig i hvert fald ikke særlig inddraget som ordfører i processen her.
Jeg har ikke set det, der er sendt ud.
Jeg har dog set, at ministeriet har sendt retningslinjer ud på kulturområdet for, hvordan de forskellige områder, som nu får lov til at åbne op, skal agere, og det er supergodt.
Men jeg har jo ikke været en del af det, ligesom jeg har været på børne- og undervisningsområdet, hvor jeg faktisk har været inddraget.
Og det gør mig ikke i bedre humør i forhold til det her med at føle mig inddraget.
Når jeg kigger på baggrunden for aftalen fra torsdag-fredag og kigger specielt på fase tre og fire, synes jeg, det er interessant, for det er jo her, sektorpartnerskaberne bliver nævnt.
Jeg læser lige op om det, der hedder indendørs-, idræts- og foreningsliv: På baggrund af sektorpartnerskab vurderes det, hvilke aktiviteter der kan foregå sundhedsmæssigt forsvarligt.
Og jeg læser også den næste linje: Såfremt udviklingen er mere gunstig end ventet og de matematiske modeller viser plads til en større genåbning i fase tre, må man overveje, hvad det så er.
Længere fremme står det jo netop, at for hver fase skal det drøftes med partilederne.
Og det er også derfor, jeg vil spørge til det igen.
Jeg synes ikke, det er særlig inddragende, og hvad tænker ministeren om selve den aftale, som ligger her?
Joy Mogensen (S), 2020-05-13:
Mange tak.
Da vi stod her i sidste uge og talte om det samme, lovede jeg jo, at så snart det hele var færdigt og spillet ind til forhandlingerne med partilederne, skulle ordførerne selvfølgelig også have mulighed for at se, hvad det er, aktørerne har spillet ind med.
Og det er heldigvis sådan, at det nu ligger klart – og ordførerne skulle faktisk have fået det sendt ud på mail her for en lille halvanden times tid siden – så vi kan vende det på det ordførermøde, vi har på fredag.
Men jeg vil også gerne slå fast, at de her sektordialoger jo i virkeligheden primært er aktørerne selv, der har spillet ind med, hvordan de kan leve op til sundhedsmyndighedernes retningslinjer.
Og der har vi lidt været, hvad kan man sige, organisatorer og også videreformidlere af deres input i forhold til sundhedsmyndighederne og i forhold til Arbejdstilsynet, sådan at både dem, der arbejder der, og dem, der kommer der som frivillige – publikum og deltagere – føler sig trygge ved de her retningslinjer.
Men spørgeren skulle faktisk meget gerne have fået de første konkrete produkter i sin mailboks, og jeg glæder mig til at diskutere det videre på ordførermødet.
Stén Knuth (V), 2020-05-13:
Tak for det, formand.
Hvordan og hvornår regner ministeren med at inddrage Folketingets partier i sektorpartnerskabsaftalen på kulturområdet, så vi i fællesskab kan løse de udfordringer, de står over for som følge af covid-19?
Morten Bødskov (S), 2020-05-13:
Altså, hvis det er den platform, der handler om crowdfunding, er det jo en helt anden sag, og derfor kan det slet ikke sammenlignes.
Det her handler om donationer, som bliver samlet ind, som man giver til en virksomhed, og som så er med til eksempelvis at betale for udgifter til medarbejdere, afholde varelager, betale husleje eller andet.
Det er en anden sag.
Men spørgeren er velkommen til at spørge, hvordan det helt konkret forholder sig i forhold til det, som jeg tror man spørger til, altså ideen om, at man sammen med Dansk Industri, tror jeg, laver en platform for crowdfunding.
Joy Mogensen (S), 2020-05-13:
Jeg tror, at man i kulturen måske i virkeligheden var nogle af de første, der var fortalere for hele den grønne dagsorden, som præger den politiske debat generelt i dag.
Men det er klart, at jeg også oplever, at kulturinstitutioner er i gang med at lave energirenovering og med generelt at omstille hele deres virksomhed til mere bæredygtighed, og jeg oplever, at man i forbindelse med kulturbegivenheder, f.eks. ironman sidste år, prøver at indtænke mere bæredygtighed og mindre engangsemballage.
Kim Valentin (V), 2020-05-13:
Jeg opfatter det sidste svar som værende et udtryk for, at ministeren alligevel har ændret lidt syn på tingene som følge af coronaen, for noget er der jo sket.
Det sidste spørgsmål, jeg har, går på, om ministeren kan indtænke det grønne område i kulturen, for det har jo været et ønske fra kulturens side rigtig mange steder fra: Hvor konkret ønsker ministeren at indtænke det grønne i kulturen?
Joy Mogensen (S), 2020-05-13:
Noget af det, jeg var i gang med at komme med et eksempel på, var faktisk, at jeg synes, vi i kulturen finder en balance i det, som på andre politikområder kan være så svært, nemlig hvordan vi er rigtig danske og stadig nysgerrige på verden.
Det mener jeg vores kulturliv er rigtig, rigtig dygtigt til, ikke alene som identitetsmarkør, men også i forhold til at have det vækstpotentiale, der ligger i kreativiteten.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-13:
Det er overhovedet ikke faktuelt forkert, at der er gået den lange tid, der er gået, og at ministeren først indkalder her i forgårs, efter hun blev mødt med et mundtligt spørgsmål i spørgetimen – det er overhovedet ikke faktuelt forkert.
Man må ikke referere fra forhandlingerne, men under forhandlingerne fik jeg af ministeren det indtryk, at det her handlede om at lave en bekendtgørelsesændring, og at det ville gå ret hurtigt, før det kunne lade sig gøre.
Det kunne vi se ministeren kunne gøre den 1. maj, for der ændrede ministeren bekendtgørelsen, så anbragte børn kunne se deres familier, men ministeren valgte så ikke at tage botilbuddene med i den omgang.
Morten Bødskov (S), 2020-05-13:
Det er jo rigtigt nok, at når man ser på de kreditter og garantier, der er givet, og udskudte betalingsfrister, der er givet, særlig på skattevæsenets område, så står skattevæsenet jo for ca. 200 mia. kr., altså cirka halvdelen af de hjælpepakker, der er.
Det er klart, at det selvfølgelig er noget, som med den usikkerhed, der er omkring dansk og international og europæisk økonomi, kan vække en vis bekymring, i forhold til hvor mange der kommer igennem den her krise.
Men regeringens holdning har jo været den, at vi skal holde hånden under danske lønmodtagere og danske arbejdspladser og sikre, at de kommer bedst muligt ud på den anden side af krisen.
Vi kan jo ikke afvise, at der er nogle, der går konkurs, og hvor man havner i en gældssituation, men min opfattelse er trods alt også den, at det jo ikke ligefrem er spørgerens parti, der har holdt sig tilbage med ønsket om, at pengene skulle ud hurtigst muligt, nærmest inden der var foretaget nogen af de tjek, som er nødvendige i den her sammenhæng.
Kim Valentin (V), 2020-05-13:
Nu er det i virkeligheden nok mere vigtigt at få dem ind igen, for det er godt nok, at de kommer ud og hjælper.
Så mit sidste spørgsmål er: Er det sådan, at ministeren har tænkt på måske at inddrage kommunerne i inddrivelsen af nogle af de her tilgodehavender?
Morten Bødskov (S), 2020-05-13:
Det kan spørgeren være fuldstændig forvisset om.
Jeg ville ønske, at alle kommuner bare ville koble sig på systemet.
Altså, systemet fungerer jo nu.
Jeg kan ikke på stående fod svare på, om spørgerens egen kommune så at sige allerede er koblet på systemet.
Det kan man starte med at gøre.
For det er jo meget effektivt – det er automatisk lønindeholdelse.
Så jeg vil da opfordre til, at spørgeren tager den her med tilbage – er spørgerens hjemkommune koblet på systemet?
Ellers er der en mulighed for det.
Det er det ene.
Det næste spørgsmål, man kan stille, er, om man er sikker på, at de ting, man sender videre til Skatteforvaltningen, til Gældsstyrelsen, til inddrivelse, er helt uden fejl, når de bliver sendt af sted.
Så der er meget, vi kan nå sammen, men jeg er i meget tæt dialog med kommunerne, og jeg håber, at vi snart får alle kommuner koblet på.
Marie Bjerre (V), 2020-05-13:
Det er jo rigtigt, at der har hersket tvivl om de her donationer, men jeg hører også ministerens svar sådan, at ministeren synes, det er rimeligt, at der skal gælde skattepligt for sådanne donationer; at man i hvert fald ikke vil se på at lave nogle særregler, så der er skattefrihed for donationer givet i anledning af coronakrisen.
Det bringer mig så videre til mit næste spørgsmål.
Jeg har jo lagt mærke til, at regeringen har lanceret en national platform, som skal lave nogle indsamlinger.
Har man i den forbindelse gjort sig nogle overvejelser om, hvorvidt der skal gælde skattefrihed eller som det mindste, at der ikke skal være modregning i de beløb, der fås fra hjælpepakkerne?
Morten Bødskov (S), 2020-05-13:
Tak, formand, og tak for spørgsmålet.
Indledningsvis vil jeg gerne tilkendegive, at jeg faktisk synes, det er ret imponerende at se alle de initiativer, der udfolder sig lige i øjeblikket i hele landet, og som jo har til formål at holde hånden under de mange små virksomheder, som findes rundtomkring i vores kære land.
Det er glædeligt at se, at der er så mange, som gerne vil støtte op, ikke mindst i vores lokalsamfund, om lokale forretningsdrivende.
Regeringen ser også løbende på, hvilke tiltag der kan være nyttige for at afhjælpe den nuværende økonomiske krise, og er selvfølgelig optaget af, som jeg lige har sagt før, at holde hånden under både danske lønmodtagere og danske virksomheder.
Derfor har regeringen også, i øvrigt med bred støtte her i Folketinget, etableret en lang række økonomiske hjælpepakker.
I forhold til beskatning er det klare udgangspunkt jo, at de midler, en virksomhed modtager, er skattepligtige.
Det gælder også donationer fra private initiativer såsom offentlige indsamlinger, og jeg mener, at en beskatning af sådanne donationer er ganske naturlig og også rimelig.
En tilsvarende beskatning gælder også i forhold til de udbetalinger, som virksomhederne modtager via de statslige hjælpepakker, og jeg mener også, at det i den forbindelse, med de statslige hjælpepakker, er fornuftigt at tage højde for, at en virksomhed eventuelt får dækket noget af sit tab på en anden måde.
Beskatningen bør efter min mening også ses i sammenhæng med, at donationerne jo har til hensigt at udgøre en form for erstatning for en mistet indtægt i virksomheden, og en sådan indtægt ville jo også have været skattepligtig, hvis virksomheden havde fået den, om man vil, på normal vis.
Det er også værd at bemærke, at de udbetalinger, som virksomhederne får, ofte vil blive anvendt til at dække fradragsberettigede omkostninger såsom f.eks. udgifter til løn til medarbejdere eller husleje.
I de her tilfælde vil beskatningen af donationen på den måde jo reelt ikke udløse en skattebetaling.
Endelig må jeg jo erkende, at de virksomheder, der er hårdt ramt af krisen, i mange situationer næppe kommer til at få et positivt skattepligtigt overskud i år.
Det vil sige, at beskatningen nok ikke er det, der er det største problem for virksomhederne.
Men samlet set er der ingen tvivl om, at de mange initiativer, der bliver taget, er positive, og fra regeringens side har vi sikret ekstra likviditet i omegnen af hele 200 mia. kr.
Marie Bjerre (V), 2020-05-13:
Tak for svaret.
Der har jo hersket en del usikkerhed om, hvorvidt donationer var skattepligtige.
Jeg tror, det startede med Søren Brostrøm, som sendte en donation til sin frisør uden at være blevet klippet, og nu var spørgsmålet så, om frisøren kunne tage imod den her donation – om det var skattepligtigt.
Var det skattepligtigt som en gave eller skattepligtigt som en forudbetaling?
Svaret fra ministeren i dag svarer ikke helt på mit spørgsmål, for jeg lægger mærke til, at ministeren siger, at det som udgangspunkt er skattepligtig indkomst.
Men jeg er også opmærksom på, at der gælder en række særregler, hvis donationer er ydet i tilfælde af ulykke, katastrofe, tilskadekomst osv., ikke på modtagerens initiativ, som en engangsbetaling osv., og jeg havde egentlig håbet, at ministeren i dag ville sige, at man gerne ville se på, hvordan man kunne få de her donationer ind under sådan en særregel, så der var sikkerhed for, at de netop var skattefrie.
Men jeg hører også ministeren sige, at ministeren egentlig synes, det er rimeligt, at der ikke gælder en skattefrihed, og det synes jeg er ærgerligt, for der er netop rigtig mange, som ønsker at støtte de lokale butikker.
Der, hvor jeg kommer fra, er udfordringen, at hvis en butik lukker, kommer der ikke bare en ny.
Til gengæld er der et meget ihærdigt civilsamfund, som støtter op om de lokale erhvervsdrivende, og jeg er helt sikker på, at der er rigtig mange – der er mange borgere, der er netværk, der er andre virksomheder – som gerne vil støtte op, og jeg synes egentlig, at vi skal tilskynde til, at man gør det, at det er lokalt, man støtter, i stedet for at vi bruger af fællesskabets penge.
Er ministeren ikke enig i det?
Morten Bødskov (S), 2020-05-13:
Tak for det, formand.
Altså, først og fremmest er det jo rigtigt nok, at der er forskellige regler for de her forskellige donationstyper.
Hvis man er i tvivl om det, er man jo altid velkommen til at henvende sig til Skatteforvaltningen, og så får man svar på, hvilken hylde det så at sige passer ind på.
Men jeg tror helt generelt, at det rigtigste er at håndtere det på den her måde, for de donationer, som man får ind, som jeg sagde, dækker jo udgifter, som i anden sammenhæng, hvis man havde fået dem på normal vis, ville være skattepligtige.
Så det er det, der er den generelle holdning, men det er klart, at hvis man har spørgsmål til bestemte donationer eller bestemte indsamlinger – om de er skattepligtige eller ej – er man selvfølgelig velkommen til at henvende sig til Skatteforvaltningen og få svar på det.
Marie Bjerre (V), 2020-05-13:
Tak for det.
Mener ministeren, at virksomheder, som modtager donationer fremskaffet ved offentlig indsamling og givet til virksomheder som økonomisk støtte i forbindelse med nærværende coronakrise, skal beskattes af denne donation, og bør denne donation kunne udbetales til virksomheder uden modregning i udbetalinger fra statens coronarelaterede hjælpepakker?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-13:
Jamen det kan jeg kun tage afstand fra.
Jeg kan kun tage afstand fra, at de her regler bliver brudt.
Og vi har lavet reglerne på en måde, så vi alle sammen må give vores ofre, for at vi kan sikre, at vores samfund kan fungere, at vi kan passe på de svageste, og at vores sundhedsvæsen kan fungere.
Så der er al mulig grund til at tage afstand fra de brud, der er på reglerne.
Peter Skaarup (DF), 2020-05-13:
Jeg synes, det er meget godt, at man konstaterer her fra justitsministerens side, at det var en fejl, at man ikke var til stede.
Men det indgår i det samlede billede, hvor mange danskere er dybt oprørte over at opleve, at man skrider hårdt ind over for små overtrædelser, mens der så er store grupper, der kan hævde deres dominans, f.eks. i Gellerup, ved at køre rundt, holde bønnemøder og så også lave et reelt bønnemøde, hvor de slet ikke overholder reglerne.
Så vil ministeren sikre, at vi får undersøgt, hvordan det kan være, at man ikke kommer ud og tilser det?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-13:
Jeg har ikke kendskab til den konkrete episode, men jeg har dog noteret mig, at det fremgår af en artikel, som blev bragt i B.T. den 11. maj i år, at Østjyllands Politi har tilkendegivet, at det var en fejl, at politiet først ankom til stedet, efter at fællesbønnen var blevet afbrudt.
Og jeg har også noteret mig, at Østjyllands Politi angiveligt vil være særlig opmærksomme på lignende begivenheder i de kommende aftener.
Peter Skaarup (DF), 2020-05-13:
Og tak for svaret.
Når vi har valgt at stille spørgsmål om det her fra Dansk Folkepartis side, er det, fordi vi har set – og det er velbegrundet – at politiet har måttet uddele bøder i nogle situationer, hvor mennesker har overtrådt de regler, som man har vedtaget.
Det er nogle trælse regler om, at man ikke må samles alt for mange mennesker, maks. ti personer, og det er der så nogen der lige kan finde ud af at overholde.
Når vi så kigger på visse muslimske grupper i Danmark samlet til begravelser, bønnemøder og lignende, må man sige, at der har det været tydeligt for enhver, at de grundlæggende krav, som vi taler om her – altså afstandskrav, krav vedrørende antallet af forsamlede personer – ikke har været overholdt.
Så er det ministeren siger – og det er så rigtigt – at for så vidt angår begravelsesoptog, må man godt være flere end ti personer.
Det, der så er problemet, er, at der er danskere, der har oplevet, at det har været meget svært at være et tilstrækkeligt antal personer til stede i forbindelse med nogle af de begravelser, som danskere har været en del af i en kirke.
Og det er selvfølgelig meget, meget skidt, også fordi der har været skiftende signaler og der er blevet givet forkerte svar i Folketinget, for så vidt angår det.
Det, som jeg godt kunne tænke mig at høre justitsministeren om, er den episode, som også har været fremme i medierne, vedrørende et bønnemøde i Gellerup i Aarhus.
For det, som sker der, er jo, at det tydeligvis er sådan, at politiet er blevet gjort opmærksom på, at der skal være et bønnemøde, og at det tydeligvis er sådan, at der er rigtig mange mennesker forsamlet meget tæt på hinanden, nemlig til bøn, men at politiet tilsyneladende ser igennem fingre med det.
Jeg kender ikke begrundelsen – om der er tale om manglende ressourcer, eller hvad det er – men jeg vil godt spørge justitsministeren, om regeringen vil sikre, at der kommer bud ud om, at det simpelt hen skal blive bedre, for ellers er der ikke lighed for loven.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-13:
Jeg vil først og fremmest gerne slå fast, at der gælder de samme regler for alle, og det gælder selvfølgelig også for de regler og forbud, som sundheds- og ældreministeren har fastsat med henblik på at begrænse smittespredningen med coronavirus.
Som spørgeren er bekendt med, er det som udgangspunkt forbudt at afholde og deltage i indendørs og udendørs arrangementer, begivenheder og aktiviteter eller lignende, hvor der er flere end ti personer til stede.
Forbuddet omfatter f.eks. udendørs fodboldtræning og andre aktiviteter i idræts- og foreningslivet.
Det betyder, at sådanne aktiviteter skal foregå i grupper på maksimalt ti personer.
Desuden omfatter forbuddet en fællesbøn eller lignende med flere end ti personer til stede.
Forbuddet mod forsamlinger på flere end ti personer omfatter derimod ikke begravelser og bisættelser; det gælder både indendørs og udendørs, og det gælder både folkekirken og andre trossamfund.
Herudover må også forsamlinger med et politisk eller andet meningsbefordrende øjemed afholdes, selv om der deltager flere end ti personer.
Der kan dermed være nogle tilfælde, hvor forsamlinger på flere end ti personer ikke er ulovlige, og hvor politiet derfor ikke griber ind.
Men helt generelt har politiet iværksat en markant forøget patruljering med henblik på at håndhæve bl.a. forbuddet mod forsamlinger på flere end ti personer.
Politiet kan ikke være alle steder på én gang, men politiet yder altså en stor indsats for at håndhæve reglerne konsekvent.
Peter Skaarup (DF), 2020-05-13:
Tak for det.
Jeg skal læse spørgsmålet op her: Kan ministeren forklare, hvorfor der tilsyneladende gælder to regelsæt for den p.t. indskrænkede forsamlingsfrihed, hvor danskere, der forsamles og eksempelvis spiller fodbold sammen, tildeles bøder, mens indvandrerunge med rødder i Mellemøsten tilsyneladende kan forsamles i store grupper til begravelser og fællesbøn og generelle manifestationer, uden at politiet griber ind?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-13:
Det synes jeg faktisk er en fornuftig tilgang – altså, i stedet for at sige, at enten skal alt være åbent, eller også skal alt være lukket, synes jeg, at det med at sige, at vi må vurdere, hvad de anerkendelsesværdige formål er, er fornuftigt.
Og der har vi jo arbejdet med anerkendelsesværdige formål, og vi har i øvrigt udvidet, hvad der er anerkendelsesværdige formål, og det er noget af det, man kunne kigge på.
I øjeblikket vil vurderingen nok være, at hvis man sagde, at alle, der har en lejekontrakt i Danmark, også har et anerkendelsesværdigt formål, ville man i virkeligheden lave en åbning, som er for hurtig lige nu.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-13:
Jamen så lad mig spørge ministeren, om ikke det ville være klogt og begavet at betragte det at have en lejekontrakt til et dansk feriehus eller til en campingplads som et anerkendelsesværdigt formål.
Så ville ministeren i hvert fald have løsningen på det her med mængden.
Så er ministeren enig i, at det ville være et første skridt på vejen til en klog og begavet måde at åbne grænserne på, altså at anerkende en lejekontrakt som et anerkendelsesværdigt formål?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-13:
Lad mig svare på den sidste del: Forskellen er, at vi, hvis vi åbner grænserne og siger, at nu kan folk udefra, som potentielt er smittede, komme ind, risikerer, at de kommer ind og sætter nye smittekæder i gang.
Og dermed risikerer vi, at det, vi har opnået, bliver sat over styr.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-13:
Hvad er svaret?
Er det det, som vi har hørt her, eller er det bare, at det kan vi ikke, eller hvad vil svaret være, når nu tyskerne har meldt ud, at de er klar til at åbne grænsen den 15. maj?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-13:
Jamen svaret er, at vi ikke ønsker at have grænsen lukket længere end allerallerhøjst nødvendigt, fordi det jo, som det også er blevet nævnt af spørgeren og medspørgeren, har store økonomiske konsekvenser, at vi er i den situation, som vi er i.
Men svaret er også, at det her bliver vi nødt til også at koordinere med de øvrige lande, som vi har lukket grænserne til, sådan at vi sikrer, at den åbning, som der sker, sker koordineret og forsvarligt – hvilket jeg i øvrigt også hørte at der var anerkendelse af, altså at der også skulle være dialog med de øvrige omkringliggende grænselande, for at man kan sikre, at det foregår ordentligt.
Medspørgeren kender også udmærket tallene, og sådan som jeg forstår det, er smittetrykket i Tyskland i øjeblikket højere end smittetrykket i Danmark.
Men det ændrer jo ikke på, at man ikke kan måle på smittetrykket alene.
Der er jo, som det også ligger i spørgsmålet, en række andre faktorer, der spiller ind.
Og – ikke mindst – kan man ikke, selv hvis man sagde, at smittetrykket var det samme, sige: Så åbner vi, fordi så er der jo ingen risici.
For sådan er det jo ikke.
Det, der er risikoen, er, at hvis der kommer mange ind i Danmark, vil der alt andet lige statistisk set være nogle af dem, som er smittet med corona, og hvis de starter smittekæder i Danmark, risikerer vi at sætte alt det, vi har nået, over styr.
Derfor skal vi tænke os rigtig godt om, når vi foretager åbningen af de danske grænser.
Og det er præcis den slags overvejelser, som regeringen sidder og gør sig nu, og det er præcis den slags overvejelser, som vi jo også har en dialog med vores øvrige nabolande om, ligesom vi har det med Tyskland.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-05-13:
Så det er altså et spørgsmål om det antal, der må komme til Danmark.
Så kunne ministeren jo lave en kvote og så sige, at der må komme så og så mange dagligt eller på ugebasis, hvis det er det, det kommer an på.
For det er faktisk det eneste, jeg hører ministeren sige, altså at det er antallet af personer, der befinder sig i Danmark som helhed, som man gør sig nogle overvejelser om.
Statsministeren sagde i går, at man skulle åbne grænsen på en klog og en begavet måde.
Og det er så det, der er svaret – en klog og begavet måde er altså et spørgsmål om det antal, der må få lov til at passere grænsen, eller hvad?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-13:
Nej, det er det ikke.
Jeg kender medspørgeren godt nok til at vide, at den intellektuelle kapacitet er meget, meget større hos medspørgeren, end til at sige det her.
Altså, antal er relevant, smittetryk er relevant, men den kloge løsning ligger hverken i antal eller i smittetryk, den ligger jo i en flerhed af muligheder.
Nu nævnte medspørgeren det med kvoter – altså, der er jo alle mulige forskellige former for muligheder for at gøre det her klogt.
Jeg siger ikke noget om kvoter overhovedet, jeg siger bare, at det nævnte medspørgeren.