runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-04-20:
Det vil jeg bestemt gerne, og jeg mener, at der har været to hovedspor, som i den her sammenhæng er vigtige at nævne.
Det ene er lærlingeaftalen, og der mener jeg ikke trepartsaftalen fra 2016, men den seneste lærlingeaftale, der er lavet, hvor vi jo også har haft de offentlige arbejdsgivere med om bord, og hvor jeg mener, at vi har haft en meget positiv dialog omkring det og i øvrigt også en utrolig positiv dialog med de private arbejdsgivere, og det buldrer derudad med uddannelsesaftaler.
Så er der også nogle huller i osten, og det er jo dem, som vi taler om her.
Men det er det ene kompleks.
Det andet kompleks, som regeringen har taget initiativ til, og som den jo også har landet en aftale om, bl.a. med SF, er om det med klausulerne, som jeg personligt synes er enormt vigtigt.
For én ting er jo, hvad man selv kan ansætte af lærlinge i det offentlige, men en anden ting er, at man, når man er storforbruger – det offentlige indkøber alligevel for 380 mia. kr. – så godt kunne stille nogle krav i den forbindelse, og det er bl.a. det, som aftalen handler om.
Så den dialog har vi haft med de offentlige arbejdsgivere.
Så er det klart, at vi her mangler et stykke arbejde, og det tilkendegav jeg også i svaret på det tidligere spørgsmål, og det er simpelt hen at få blotlagt, hvorfor det er, at der i det offentlige på den ene side er en kæmpe stigning på sosu-området – så man har altså i kommunerne en velvilje til at tage masser af nye lærlinge ind – og at der på den anden side er et fald inden for nogle af de andre fag.
For det tyder jo egentlig på, at man er velvilligt indstillet, og det vil jo så sige, at det kan have noget at gøre med nogle helt andre mønstre, og det er der bare ikke noget klart svar på endnu.
Det synes jeg egentlig – det har jeg i hvert fald en følelse af – at jeg skylder et klart svar på, så det vil vi gerne undersøge nærmere.
Karsten Hønge (SF), 2022-04-20:
Det er jo sådan mildest talt lidt i familie med det andet spørgsmål, og det lyder: Vil ministeren redegøre for, hvilken dialog der har været mellem regeringen og de offentlige arbejdsgivere med henblik på at opfylde målene for antallet af lærepladser i 2025?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-04-20:
Jeg mener jo så, at det starter og slutter med folkeskolen.
For når vi efterhånden har indrettet folkeskolen på en måde, så den fuldstændig ligner gymnasiet, så er der vel heller ikke noget mærkeligt i, at det trygge valg for eleverne er at tage det almene gymnasium.
Derfor mener jeg også, at der ligger en opgave forude, og derfor har vi sat et kæmpe inddragelsesprojekt i gang med folkeskolens parter, forældre, elever, lærere og lokalsamfund, i øvrigt også i fællesskab med SF, for at få lavet en mere praktisk folkeskole.
For hvis ikke man som barn og ung lærer, hvilke andre forskellige fag der findes end de boglige, så bliver gymnasiet det naturlige valg.
Peter Hummelgaard (S), 2022-04-20:
Som jeg tror spørgeren udmærket også godt er klar over, er arbejdsskadesystemet hyperhyperkomplekst.
Det er jo også derfor, at vi har bedt parterne om at bidrage med input oven på de temadrøftelser, som vi har haft, og at vi på den baggrund, lige så snart vi er parate til det, vil indkalde til politiske forhandlinger, i øvrigt også forhandlinger, som jeg håber spørgeren eller spørgerens medspørger på den ene eller den anden måde kan deltage i, også selv om de lige nu står uden for gruppe.
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-20:
Jeg vil også godt understrege, at det jo ikke er det normale.
Normalt får man opholdstilladelsen først, og så har man adgang til arbejdsmarkedet.
Men der er kommet så mange mennesker på så kort tid, at sagsbunkerne er blevet så høje, at jeg ikke rigtig synes, det giver nogen mening at bede folk om at vente på, at det bliver deres tur.
Men det er jo samtidig også en tillidserklæring til det danske arbejdsmarked, og jeg håber så, at danske virksomheder vil tage godt imod ukrainerne, og at vi ikke skal slå op i avisen om få uger og se, at folk bliver misbrugt, og at lovgivningen ikke bliver overholdt og det ene med det andet med det tredje.
Så det er også en appel til det danske erhvervsliv om at vise sig fra sin bedste side, når man modtager ukrainerne.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-04-20:
Tak for det.
Jeg vil sige til ministeren, at vi er rimelig utålmodige nu.
For vi skal tilbage til december 2019, hvor min kollega og jeg indkaldte til en forespørgselsdebat her i Folketingssalen om netop arbejdsskadesystemet.
Siden da er der ikke sket noget i arbejdsskadesystemet i form af forbedringer for dem, der er kommet til skade.
Ministeren har jo sat det her arbejde i gang, og det har simpelt hen taget al, al for lang tid.
Derfor vil jeg godt høre ministeren: Mener ministeren selv, at det her er tilfredsstillende over for alle dem, der har fået en arbejdsskade?
Det er jo også sådan, at den tidligere regering under Helle Thorning-Schmidt lavede om på førtidspensionsreformen og flexjob, og det vil sige, at nu skal du simpelt hen være 5 år i et afklaringsforløb og få bevilget et fleksjob, inden du endeligt kan få afsluttet din afgørelse omkring en arbejdsskade.
Er det rimeligt?
Peter Hummelgaard (S), 2022-04-20:
Jamen det er en væsentlig opgave både for partsudvalgets drøftelser, men jo også i de politiske forhandlinger, vi skal have, så snart partsudvalget afrapporterer, at få justeret og ændret i systemet, sådan at man får nedbragt sagsbehandlingstiden.
Det er jeg meget enig med spørgeren i.
Bent Bøgsted (UFG), 2022-04-20:
Det, der ligger i det, er jo, at der er rigtig mange, der er kommet til skade, og som har nogle sager, der trækker i langdrag.
De kan ikke se nogen ende på, hvornår de får en afgørelse.
Men det her forløb, der har været,
betyder jo så, at der fra den tidligere regering og så til nu er ved at være gået 4 år, hvor der ikke er sket noget som helst.
Og dem, der er kommet til skade, venter stadig væk.
Peter Hummelgaard (S), 2022-04-20:
Lad mig starte med at sige, at vi ikke har noget ønske om, at vi skal starte forfra.
Parterne er blevet sat til i forening at komme med nogle input til Folketingets partier om, hvordan vi bedst muligt kan reformere arbejdsskadesystemet, noget, der bygger oven på de temadrøftelser, vi har haft.
Så lige så snart partsudvalget afrapporterer, indkalder vi til egentlige politiske drøftelser og forhandling om, hvordan en ændring af arbejdsskadesystemet kan se ud.
Bent Bøgsted (UFG), 2022-04-20:
Tak for det, minister.
Det er netop det, der er interessant.
For der var jo en række temamøder, hvor man gik igennem, hvordan arbejdsskadesystemet fungerer i dag, og hvor der var nogle problemer.
Noget af det sidste, ministeren sagde, var jo, at ministeren så ville tage kontakt til arbejdsmarkedets parter og tage en drøftelse med dem om det.
Det er jo ved at være et års tid siden eller sådan noget, og så er spørgsmålet, hvor lang tid de egentlig skal have for at finde en løsning.
Det, der sker, er, at det bliver trukket i langdrag, og så ender det jo med, at statsministeren udskriver valg, inden der er kommet noget resultat, og så kan vi starte forfra efter et valg med at se på arbejdsskadesystemet.
Så er spørgsmålet, om vi så skal igennem en ny omgang med temamøder og en ny proces med arbejdsmarkedets parter, for der er ikke sådan udsigt til, at der kommer til at ske noget her i foråret i hvert fald.
Og så ved jeg ikke, om ministeren forventer, at der kommer noget resultat fra arbejdsmarkedets parter til efteråret, altså om der er sat en deadline for, hvornår de skal komme med et input til ministeren om det.
Det er sådan set også det, der er interessant, altså om ministeren selv deltager i de forhandlinger med arbejdsmarkedets parter, eller om det er noget, de skal snakke sammen om og så komme med et input til til ministeren.
Det har vi set tidligere.
Den tidligere regering var også i gang med at snakke om, at der skulle ske noget i form af en ny arbejdsskadereform.
Det druknede dér, og så blev der udskrevet valg, og så kunne vi starte forfra.
Det er prisværdigt, at ministeren satte de her temamøder i gang, men min frygt er jo, at vi så ender med at stå i samme situation, nemlig at vi kan starte forfra efter et nyt valg.
Peter Hummelgaard (S), 2022-04-20:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg er, som jeg også håber at spørgeren er klar over, meget optaget af at skabe et arbejdsskadesystem, hvor mennesker, der er kommet til skade på deres arbejde, møder et system, som behandler den tilskadekomnes sag hurtigst muligt, og hvor der er fokus på gode sagsforløb.
Samtidig er det vigtigt, at der er fokus på, at flere fastholder tilknytningen til arbejdsmarkedet også efter en arbejdsskade.
Der er behov for ændringer på arbejdsskadeområdet.
Derfor nedsatte jeg også i foråret 2021 en teknisk arbejdsgruppe med arbejdsmarkedets parter, som skulle afdække udfordringerne på området.
De skulle belyse og afdække de faktiske forhold på arbejdsskadeområdet med afsæt i tal og fakta.
Jeg håber, at det på den baggrund bliver muligt at indgå en politisk aftale med forbedring af arbejdsskadesystemet, som vil føre til kortere sagsforløb.
Bent Bøgsted (UFG), 2022-04-20:
Tak for det, formand.
Anni Matthiesen (V), 2022-04-20:
Nu skal jeg jo ikke komme med flere gode råd til ministeren, men i de her tider, hvor man kan lave digitale møder, også for den sags skyld med repræsentanter fra KL, og hvis det er det, der mangles for egentlig at kunne sætte prikken på landkortet i Syd- og Sønderjylland for, hvor det her nye kontor skal ligge, kan ministeren så ikke få det på plads nu?
Så er jeg også fri for igen at skulle stille spørgsmål til ministeren her i onsdagsspørgetiden om samme emne.
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-20:
Ja, og det, som også har været lidt udfordringen her, er, at Udlændinge- og Integrationsministeriet og KL også har haft opgaver til op over begge ører med modtagelsen af ukrainerne.
Det kan jo ikke være nogen undskyldning for evigt, men det har i hvert fald været en forklaring indtil nu.
Men det er en prioritet for mig af indlysende årsager at få åbnet de her to nye centre, hvoraf det ene skal ligge i Sønderjylland.
Jeg synes, det er helt åbenlyst, at der i en grænseregion, hvor der af åbenlyse årsager er mange udlændinge, også er let adgang til de forskellige myndigheder.
Anni Matthiesen (V), 2022-04-20:
For det har jo været mennesker, som måske netop har rettet henvendelse i Aabenraa tidligere, og hvor de synes, der er ret langt, hvis de enten skal bevæge sig til Odense eller for den sags skyld andre af de store byer for at få hjælp.
Men som jeg kan forstå det, siger ministeren, at det er, fordi det kræver dialog med KL, inden man kan træffe beslutningen.
Er det en dialog, som ministeren vil tage fat på?
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-20:
Det kan jeg desværre ikke løfte sløret for, altså sætte en dato på.
Det er noget, der skal besluttes, efter at der har været dialog med Kommunernes Landsforening, fordi centrene bliver drevet i et samarbejde med den kommune, hvor centeret ligger.
Det eneste, jeg har sagt, er, at der kommer to nye centre, og det ene skal i hvert fald ligge i Sønderjylland.
Det er, fordi de eksisterende centre ligger i de fire store universitetsbyer, og det giver meget god mening af mange forskellige årsager, for der er rigtig mange udenlandske studerende, der kommer til de byer.
Anni Matthiesen (V), 2022-04-20:
Der er jo tidligere blevet spurgt ind til det, og jeg tror egentlig, at det er helt naturligt, når man som jeg bor i Sydjylland, men også er valgt i det område, at man holder øje med de her ting.
Det vil sige, at man jo får henvendelser med jævne mellemrum om, hvorfor det er, der ikke er blevet skabt det her nye kontor endnu.
Jeg har også tidligere selv spurgt ind til det.
Der er også nogle af mine kolleger, der har spurgt ind til det.
Nu har ministeren så i det tidligere spørgsmål løftet sløret for, hvordan man nu kan få ukrainske flygtninge i arbejde fra på fredag.
Kunne ministeren så også i dag løfte sløret for, hvornår den endelige beslutning træffes om, hvor de her nye kontorer skal placeres?
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-20:
Tak for spørgsmålet.
Vi er selvfølgelig optaget af, at kontakten med myndighederne i Danmark skal være så ubesværet som muligt, og det gælder også for internationale arbejdstagere og for de fordrevne personer fra Ukraine.
Vi har en klar ambition om, at fordrevne fra Ukraine skal ud på arbejdsmarkedet hurtigst muligt, og derfor har vi i alt fire centre til modtagelse af internationale tilflyttere.
Det er dem, vi i daglig tale kalder ICS-centre, og som ligger i Aarhus, Aalborg, Odense og København, og her kan udenlandske arbejdstagere og jobsøgende få vejledning og hjælp til det nødvendige papirarbejde.
Centrene drives i dag i et samarbejde mellem den værtskommune, de ligger i, og den styrelse, der hedder SIRI, som hører til under Udlændinge- og Integrationsministeriet.
For mig at se er den her ICS-center-model en rigtig god løsning, fordi alle relevante borgerservicer for internationale tilflyttere er samlet under ét tag.
Derfor er det også naturligt, at SIRI's tilstedeværelse i Sønderjylland tænkes ind i den her centermodel, og dermed får vi skabt den bedste og den nemmeste løsning for internationale tilflyttere, når de rejser ind i Danmark og skal i gang med deres arbejds- eller studieliv.
Derudover har SIRI siden 2019 været til stede i Borgerservice i Aabenraa Kommune, hvor styrelsen kan yde de samme servicer, som de gør i de her centre.
Men lejemålet for SIRI udløb her den 1. marts 2022, og derfor arbejder vi på at få oprettet to nye centre, hvor internationale tilflyttere kan få de samme servicer, som de i dag kan i Aabenraa, plus lidt ekstra.
F.eks. vil det i et ICS-center også være muligt at få vejledning om relevante emner, der ligger uden for SIRI's område, som eksempelvis udstedelse af skattekort og det danske skattesystem.
Der er ikke truffet endelig beslutning om, hvor centrene skal placeres, men for mig er det helt naturligt, at det ene placeres i Sønderjylland, når vi allerede har placeringer i Nordjylland, i Østjylland, på Fyn og på Sjælland, og derfor er jeg også rigtig glad for, at regeringen i januar kunne indgå en aftale med SF, Radikale og Kristendemokraterne, hvor vi afsætter flere penge til etablering og drift af to nye centre.
Når vi nu står her på Anni Matthiesens initiativ og drøfter netop internationale tilflytteres vilkår, vil jeg også bare sige, at jeg også håber, at Venstre kan bakke op omkring det lovforslag, der netop handler om at styrke rekrutteringen af international arbejdskraft, og som behandles i Folketingssalen i de her uger.
Anni Matthiesen (V), 2022-04-20:
Er ministeren enig i, at det er særdeles uholdbart, at der fortsat ikke er etableret en ny afdeling af SIRI i Sydjylland, når tusindvis af ukrainske flygtninge i disse uger passerer den dansk-tyske grænse?
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-20:
Jeg ville meget gerne kunne have placeringen, næste gang vi mødes i onsdagsspørgetiden.
Jeg er også bare nødt til at være sikker på, når vi træffer beslutningen om placeringen, at det så selvfølgelig er en både sagligt og fagligt rigtig beslutning, hvor centeret placeres, men også at det sker i et samarbejde med de kommuner, som bliver involveret.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-04-20:
Det er jo helt rigtigt, at det er afgørende, at man tænker det igennem.
Problemet er, at det har man ikke gjort.
Altså, man sammenligner med dansk lov, og hvis man bryder dansk lov, er der en klar retspraksis.
Der er en domstol, der kan dømme ud fra en klar lovgivning.
Men det er jo det, der netop er problemet, at det er der ikke.
Hvem er det af enkeltpersoner rundtomkring i verden, man skal anklage for det?
Det kan man jo ikke.
Altså, der er jo ikke nogen bevisbyrde at løfte på enkeltpersonsniveau.
Der er et kollektivt ansvar som samfund i hele verden for, at det sker – men hvem er det, en domstol skal komme efter?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-21:
Kan fru Marie Krarup uddybe, hvordan det, at vi ikke vil give su til danske studerende, der studerer i de to lande, kan føre til atomkrig?
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-21:
Nu refererer ordføreren til ude i befolkningen, men hvis vi nu ser på Klimaborgertinget og det, de kom med her i foråret, slår de jo hårdt på, at de trænger til nogle ændringer.
De kalder på ændringer, de kalder på handling herinde i Folketinget.
Så jeg synes faktisk, man kunne vende det om og sige, at vi er fodslæbende herinde i forhold til en stor del af befolkningen, selvfølgelig ikke alle, men en stor del.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-21:
Jamen det er jeg faktisk fuldstændig enig i.
Hvis det lykkes at udfase kød fra de offentlige køkkener på 3-5 år, synes jeg, det vil være et kæmpe skridt.
Det ville jeg virkelig, virkelig synes var fint.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-21:
Tak for det.
Det er presserende at få ændret vores måde at leve på, hvis vi skal nå frem til at skabe en verden, som også vores næste generationer kan leve i.
Vi har et landbrug, som bruger 60 pct. af vores landareal, og af de 60 pct. bliver 80 pct. brugt til den animalske produktion.
I runde tal udleder landbruget cirka en tredjedel af vores CO 2 -udledning.
En bæredygtig kost er i høj grad baseret på plantebaserede fødevarer og i begrænset grad på animalske fødevarer.
Bemærk, at jeg ikke har sagt, at det ikke skal til.
Vi siger netop i vores forslag, at det kan være tilbehør til aftensmåltidet, og at der skal være plads til undtagelser, hvis der er brug for det på f.eks. sygehuse, plejehjem eller bosteder.
Ved at omlægge vores landbrug kan vi skabe mere plads til vores natur – en natur, som er hårdt presset på plads.
Og det vil være et landbrug, som kan producere flere fødeenheder på mindre plads, så vi sagtens kan producere rigelig mad til os og også til at eksportere.
Forskningen peger på, at klimabelastningen for den globale landbrugsproduktion kan reduceres med 45 pct. i 2050, hvis alle verdens borgere spiser en bæredygtig kost.
Samtidig vil det kunne frigøre 60 pct. af klodens landbrugsareal, som vil kunne bruges til andre formål, f.eks. skovrejsning og natur.
Vi spiser meget kød i Danmark.
Vi spiser mere end de andre europæiske lande i gennemsnit, og vi spiser langt mere end en gennemsnitlig verdensborger, hvis vi sammenligner os med dem.
Vi spiser faktisk dobbelt så meget, og hvis man der tager i betragtning, at vi har rigtig mange verdensborgere, som ikke får særlig meget at spise, og som spiser meget plantebaseret, så har vi et kraftigt fodaftryk på vores klima.
Det er i det lys, det her forslag skal ses.
Vi har brug for en plantebaseret kost og en klimavenlig kost, og at den er målrettet dem, der skal spise den.
Det vil være til gavn for klimaet, hvis vi kan omlægge en del af kosten i Danmark, og lige så vigtigt vil det være, at det bidrager til vores sundhed, som jeg også har hørt Enhedslistens ordfører nævne flere gange.
12 mia. kr. om året kan man spare, hvis man bare følger de officielle kostråd.
Det har vi brug for af hensyn til klima, miljø og sundhed.
Eksempelvis foreslår FN's klimapanel, IPCC, at det globale fødevaresystem, som står for 30 pct. af den samlede globale drivhusgasudledning, bidrager til at begrænse vores klimaforandringer.
Hermed fremsætter jeg forslag om plantebaseret og klimavenlig kost i offentlige kantiner, og jeg henviser i øvrigt til de bemærkninger, der ledsager forslaget, og anbefaler det til Tingets velvillige behandling.
Rasmus Prehn (S), 2022-04-21:
Først og fremmest mange tak til forslagsstilleren, hr. Torsten Gejl fra Alternativet, for det her forslag til folketingsbeslutning om afskaffelse af okse- og lammekød i offentlige kantiner.
Igen – ligesom i den forrige debat – vil jeg gerne kvittere for, at klimavenlig mad sættes på dagsordenen her i Folketinget.
Det er en meget vigtig og meget relevant debat.
Og nu kommer jeg måske nok til at gentage mig selv lidt: Jeg er helt enig med forslagsstilleren i den retning, der er lagt frem i det her forslag.
Vi skal have flere til at spise klimavenligt, og det betyder, at vi skal gøre noget ved kødforbruget – ingen tvivl om det.
Det skal vi, fordi især oksekød og lammekød udleder for meget CO 2 og bidrager til klimaforandringerne.
Vi er nødt til at handle, og én af måderne er, at vi spiser flere plantebaserede fødevarer og mindre kød.
Jeg er også enig med forslagsstilleren i, at de offentlige kantiner bør spille en central rolle, når vi skal omstille danskernes kost i en mere klimavenlig retning.
Men jeg er altså, som jeg netop også har argumenteret for i forbindelse med beslutningsforslag nr. B 164, skeptisk over for forbudsvejen.
Jeg havde den her reference til Halfdan Rasmussen og Mågodtland og Forbudtland, over der foretrækker jeg så afgjort Mågodtland, og jeg er meget skeptisk over for Forbudtland.
I beslutningsforslag nr. B 177 er det altså forbudstænkningen, der dominerer.
Der er altså for meget Forbudtland og for lidt Mågodtland.
Der lægges op til, at oksekød og lammekød skal afskaffes i offentlige kantiner.
Jeg tror, at vi risikerer, at det kan demotivere kantinepersonalet, at man ikke stoler på deres professionsfaglighed.
Og jeg frygter, at et krav fra Folketinget om, at offentligt ansatte ikke må præsenteres for oksekød og lammekød i offentlige kantiner, vil føre til modstand mod klimavenlig mad derude.
Det ville være drønærgerligt.
Det, vi har brug for, er det modsatte, nemlig en positiv opbakning til, at vi i fællesskab og frivilligt ændrer vores kostvaner i en klimavenlig retning.
Jeg vil sige igen: Målet bør ikke være at eliminere oksekød og lammekød fra vores kost.
Det er præcis det, der er tanken bag anbefalingerne i de nye klimavenlige kostråd.
Spis mere grønt, flere bælgfrugter, skær ned på kødet, og begræns især okse- og lammekød.
Det er nogle af de gode budskaber, der er med her.
Det er ikke: Afskaf kød, så der kun er grønt og bælgfrugter tilbage.
Lad mig igen referere til den rigtig udmærkede forespørgselsdebat om F 30, initieret af Socialistisk Folkeparti og hr. Carl Valentin, hvor vi blev enige om at undersøge muligheden for, at der i offentlige køkkener kan vælges et 100 pct. plantebaseret måltid, hvis man ønsker det.
Det synes vi er positivt, og det er vi så ved at undersøge de økonomiske konsekvenser af med henblik på at gennemføre det.
Forbud duer ikke.
Derimod foretrækker vi den inspirationsvej, vi er slået ind på fra regeringens side, og den handler om at inspirere offentlige køkkener til at tilberede flere klimavenlige måltider og motivere danskerne til at spise mere klimavenlig mad.
Det er vejen til at ændre vores kostvaner, tænker vi.
Tak for ordet.
Jeg ser frem til debatten.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-21:
Jeg har lige været ovre i Sundhedsministeriet, hvor man foreslår at forbyde salg af alkohol til unge under 18 år.
Det er fuldstændig soleklar forbudspolitik.
Her foreslår vi at udfase lamme- og oksekød, som jo ikke kun er et sundhedsmæssigt problem ligesom alkohol; det er også et problem for naturen; det er et problem for miljøet; det er et problem for klimaet; og det er et problem for dyrevelfærden.
Det vil sige, at man gerne vil bruge forbud, når det handler om, at unge ikke må drikke alkohol, men man må ikke bruge forbud eller udfasning, når det handler om et problem, som ses som den største udfordring i vores tid.
Hvilken mening giver det?
En af de ting, der har været fremført her fra talerstolen i dag, er, at hvis man gør det ekstremt pludseligt, så risikerer man en modreaktion.
Man risikerer, at folk føler, at der er nogen, der tager noget fra dem.
Jeg kan mærke den reaktion, der er på den her debat ude i befolkningen.
Der er mange, der har det sådan: I skal dæleme ikke røre min bøf.
Så for ikke at få en modreaktion tror jeg, det skal masseres ind i befolkningen med nogle rigtig, rigtig gode argumenter, og især skal man kunne sandsynliggøre, hvad fordelen er ved det her.
Om det tager 3 år eller 5 år, ved jeg ikke, men jeg er klar på at prøve.