runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2018-11-13:
Den ros, jeg gav til Socialdemokratiets ordfører, hr. Peter Hummelgaard Thomsen, kan jeg desværre ikke give til Venstres ordfører.
Det må jeg sige.
Venstres ordfører sidder stadig væk solidt plantet højt op i træet og bliver derfor nødt til at sige ting, som er højst besynderlige.
Så kan man søge hele tiden.
Hvorfor gør man ikke det?
Altså, Rigspolitiet mener ikke, det er vigtigt, men hr. Jan E. Jørgensen mener, det er meget vigtigt.
Hvorfor får vi så ikke et forslag fra hr. Jan E. Jørgensen?
Måske fordi det ikke er så vigtigt.
Jeg har også et andet spørgsmål.
Hvor mange var det?
Altså, når hr. Jan E. Jørgensen taler, lyder det næsten, som om enhver politimand havde lov til det.
Hvor mange personer var det helt konkret, der havde lov til at søge direkte i Europols register?
Jan E. Jørgensen (V), 2018-11-13:
Nej, det har jeg ikke sagt.
Jeg siger, at når QUEST-løsningen implementeres, så vil der være direkte søgeadgang hos den enkelte betjent på mobil enhed.
Som systemet var, før det her blev opfundet, hvor vi skulle ansætte personer direkte i Europol, var der omkring 100 betjente ansat ved dansk politi, der havde den direkte søgeadgang.
100 er altså mere fleksibelt og hurtigt end 4, det tror jeg også at hr. Søren Søndergaard må give mig ret i.
Men det var ikke mit parti, der gik ud og sagde, at pædofile ville vælte ind over grænserne osv., hvis ikke vi stemte ja, så derfor havde jeg ikke samme behov for at bede om syndsforladelse som nogle af de andre ordførere.
Jeg taler om, at den løsning, der er nu, ikke er så god, som den kunne have været, men politiet må selvfølgelig konkret vurdere, om det giver mening at have to mand siddende hele natten lang, fordi der en gang imellem kommer en henvendelse.
Der har de så vurderet, at kræfterne vil være brugt bedre på, at de pågældende betjente får deres nattesøvn og så laver politiarbejde dagen efter.
Det vil jeg ikke blande mig i, men selvfølgelig ville det da være bedre – det siger sig selv – at man havde den direkte søgeadgang 24-7.
Det kan selv ikke Enhedslisten være uenig i.
Søren Søndergaard (EL), 2018-11-13:
Nu må jeg sige, at Venstre sådan set også var leveringsdygtige i alle mulige dommedagsprofetier, og man fortsætter dem nu på samme måde som sidste år ved at sige, at snart vil det være helt katastrofalt osv.
Den diskussion skal jeg tage op i min ordførertale lige om et øjeblik.
Men jeg vil godt sige, at jeg i virkeligheden synes, at det er en meget hård kritik, hr. Jan E. Jørgensen rejser af dansk politi.
For hvis det var et reelt problem, hvis det overhovedet betød noget for kriminalitetsbekæmpelsen i Danmark, så ville dansk politi selvfølgelig udnytte den aftale, der er med Europol, og ikke nøjes med at have fire ansatte.
De ville udnytte den fuldt ud for at bekæmpe kriminalitet.
Det gør de altså ikke, og når de ikke gør det, synes jeg, det er meget mærkeligt at høre Venstres ordfører stå og gøre det til et kæmpestort problem og kalde det molboagtige løsninger, og hvad ved jeg.
Det er altså ikke noget, dansk politi opfatter som et så stort problem, at de vil udnytte den mulighed, der ligger lige foran dem, nemlig at ansætte nogle flere.
Jan E. Jørgensen (V), 2018-11-13:
Det er da molboagtigt.
Det svarer jo til, at hr. Søren Søndergaard, hver gang han skulle ind på Google, skulle ringe til en kollega eller en nede i sekretariatet og bede vedkommende foretage en søgning.
Selvfølgelig kunne det lade sig gøre, men det er da mere bøvlet end at have direkte søgeadgang.
Med hensyn til skræmmekampagner er jeg jo oppe mod en sand ekspert, der i valgkampen eksempelvis mente, at hvis vi stemte ja til at afskaffe retsforbeholdet, så ville det kunne indebære, at adgangen til registreret partnerskab i Danmark, at folk af samme køn kunne blive gift med hinanden, ville blive fjernet.
Så der tror jeg, at jeg har mødt min overmand her i hr. Søren Søndergaard.
Rosa Lund (EL), 2018-11-13:
Og tak til SF for at fremsætte det her beslutningsforslag, som jo netop handler om en forhandling med henblik på at afskaffe uddannelsesloftet.
Det er en forhandling, som vi i Enhedslisten meget gerne vil deltage i, fordi uddannelsesloftet for os at se er en komplet elendig opfindelse.
Det afskærer muligheden for at vælge om for de unge, der har truffet det forkerte valg.
Og det afskærer uddannelsesmulighederne hos de unge, som vurderer, at endnu en uddannelse kan styrke deres faglighed.
Uddannelsesloftet giver også et velfærdstab, for nogle gange giver det altså mening, at en pædagog gerne vil uddanne sig til lærer, eller at en sygeplejerske gerne vil uddanne sig til jordemor.
Uddannelsesloftet bygger barrierer ind i vores uddannelsessystem, selv om det, vi har brug for, er fleksibilitet.
Fleksibilitet er måske et ord, som mange af os, der er til stede i salen i dag, tit bruger, når vi snakker om uddannelse, og der er i hvert fald en eller anden grundlæggende enighed om, at det er det, der er brug for.
Uddannelsesloftet giver præcis det modsatte.
For der skal være plads til at lave fejl, og uddannelsesloftet betyder, at der kun er plads til at gå den lige vej gennem uddannelsessystemet; at der ikke er plads til at træde ved siden af; at der ikke er plads til at vælge om.
Men det mest alvorlige ved uddannelsesloftet mener jeg er den stress og det pres, det giver alle unge, der skal vælge uddannelse.
For lige pludselig bliver man konfronteret med, at uddannelse er et valg, som det er meget, meget svært at gøre om, og det giver et kæmpe pres, som jeg virkelig tror er skadeligt for de unge mennesker, der i forvejen oplever et meget stort pres fra samfundet.
Min og Enhedslistens holdning er, at uddannelse skal åbne døre – og ikke lukke dem, sådan som uddannelsesloftet gør.
Vi arbejder for et uddannelsessystem, hvor der er plads til at lave fejl, hvor der er plads til at tænke sig om, og hvor man kan uddanne sig hele livet.
Derfor er jeg jo også glad for, at der i dag har været en tilkendegivelse fra den socialdemokratiske ordfører om, at hvis der kommer et nyt flertal efter et valg, så bliver det her loft fjernet.
I Enhedslisten støtter vi det her beslutningsforslag.
Vi indgår meget gerne i forhandlinger om, hvordan vi kan afskaffe loftet – både før og efter et folketingsvalg.
Mads Fuglede (V), 2018-11-13:
Men det er min fornemmelse, at ministeriet følger det nøje, og at der er en stor interesse for at kigge ind i det her område, og det gør man også aktivt ude på uddannelsesinstitutionerne.
Hvis der dukker noget op i den forbindelse, tænker jeg også, at man vil reagere på det.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-11-13:
Tak for det.
For os i Radikale Venstre er det ikke bare, som hr. Jacob Mark sagde, en gammeldags tilgang til uddannelse.
Det er simpelt hen en grundlæggende misforstået og forstokket tilgang til uddannelse at indføre et loft.
Jeg forstår, at ministeren virkelig er loyal over for den her beslutning og også ville have kigget den her vej, hvis han var blevet pålagt at skulle finde pengene i øvrigt til noget helt andet end på hans eget ressort, og jeg kan afsløre, at dette forslag har fandtes længe.
Tidligere ministre er blevet præsenteret for det forslag før, og det er så blevet hældt ned ad brættet, indtil ministerens forgænger nok ikke blev spurgt, men i al fald blev orienteret om, at det var her, pengene skulle tages.
Jeg er meget optaget af, om det egentlig er det, der ligger i maven på ministeren, når han siger, at vi bliver nødt til at vejlede om, at man vælger det rette spor første gang.
For jeg tror, jeg er enig med ministeren i, at det egentlig ikke er så mange, det her omfatter, og det er også derfor, vi undrer os så meget over, hvorfor der så skal lægges en sådan begrænsning på uddannelse.
For den tankegang, der ligger i, at det rette spor skal vælges første gang, synes jeg vi ser konsekvenserne af i hele uddannelsessystemet.
Og vi er flere, der har været med til at træffe beslutninger, der også lægger det pres på systemet.
Skal vi ikke en anden vej end den?
Er fremtiden, at man vælger rigtigt første gang hver eneste gang og helt ned i 8. klasse?
Tommy Ahlers (V), 2018-11-13:
Tak til fru Sofie Carsten Nielsen.
Det er et rigtig, rigtig godt spørgsmål, det der med at vælge rigtigt første gang.
Jeg anerkender fuldt ud, at det kan være svært, og derfor er det også, jeg synes, at vi stadig væk har fleksibilitet, ved at man må lave omvalg.
Det har man jo stadig væk rig mulighed for, og det var også det svar, jeg gav til fru Rosa Lund.
Men jeg tror stadig væk, at mange uddannelsesvalg er lidt for tilfældige og sker lidt for hurtigt.
Og når vi så ser på, hvad der kan ske, når man f.eks. har et nyt optagelsessystem som det, de har på sdu, hvor de har øget deres kvote 2-optag helt siden 2008 for at prøve at teste det, og når vi kigger på de tal, de har, hvor vi ser meget mindre frafald, fordi der er et eller andet afklaringsforløb, så synes jeg, det er noget information, vi skal stille til rådighed. Så helt ned i maven har jeg det sådan, at jeg gerne vil stille meget mere information til rådighed for de unge, der skal træffe et valg.
Men jeg er helt med på, at det ikke er et mål at sige, at vi f.eks. har 0 pct. frafald, hvis det var det, vi skulle måle succesen på.
Det tror jeg aldrig vi kommer til at få, fordi der er så mange muligheder og så meget, man lærer, når man går i gang med en uddannelse.
Men jeg tror godt, at hvad den del angår, kan vi gøre det endnu bedre.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-11-13:
Vi er jo helt enige om det her, og i øvrigt også om sdu og optagelsessystemet.
Jeg er så glad for, at ministeren har vendt skuden 180 grader, for det er det, han har gjort, når han nu åbner for den tilgang til optagelsessystemet.
Sådan var det ikke tidligere under den her regering.
Tak for det, og tak for at stille flere oplysninger til rådighed.
Det, jeg egentlig er optaget af, er, hvilket signal det sender, og hvad det egentlig er for en kultur, vi driver ved at sige »rette spor første gang«.
Det er det ene, som ministeren lige kan kommentere igen.
Det andet er, at jeg hører en opfordring fra ministeren til at komme med bud på midler.
Hvis vi beder ministeriet om at komme med bud på alternative finansieringskilder, er det så en vej til en ny forhandling?
Tommy Ahlers (V), 2018-11-13:
I regeringen deler vi fuldstændig Enhedslistens opfattelse af, at det her er en investering.
Det er en investering i fremtiden, men lige nu er det også penge, der bliver brugt, selv om det er en investering, som kunne blive brugt et andet sted.
Jeg tror aldrig på, at man spilder tiden, heller ikke på sin uddannelse.
Og derfor kan det sagtens være relevant, at man, hvis man ved, at man egentlig skal bruge noget andet, så måske på andet år hopper fra jura og går over og læser til folkeskolelærer i stedet for.
Så har man stadig væk fået to års jurapensum ind i hovedet, som man kan bruge på sin videre færd.
Til det med kulturen vil jeg sige, at jeg ikke synes, at vi ved at stille flere muligheder til rådighed for dem skaber en kultur om, at de absolut skal vælge.
Men vi vil gerne have en kultur om, at hvis man finder ud af og indser, at man ikke er det rette sted, så må man godt vælge om.
Man skal ikke færdiggøre noget, man ikke synes er rigtigt.
Det er også et andet signal, som jeg synes vi lidt sender med de her regler.
Så deler jeg ordførerens frustration omkring det her, altså at der er et eller andet – og det var det, jeg mente med min kommentar før – der på papiret virker fornuftigt ved at sige, at dem, der har taget en uddannelse, ikke kan få en skattefinansieret uddannelse mere.
Og når vi så, at det samlet lagde beslag på 300 mio. kr., som vi godt kunne bruge i et helt andet område og bruge meget fornuftigt der, så virkede det her jo rigtigt.
Men det frustrerede mig så, at det har lagt sig – for det kan jeg høre derude, også når jeg er ude på universiteterne – som et låg på den måde, man tænker uddannelse på, hvor man pludselig tænker det mere begrænset.
Men det er da en frustration, jeg har, og jeg håber, at jeg også ved at stå og sige det her i dag egentlig kan få dem overbevist: Det er 1 pct., altså 1.000 ud af 100.000, der bliver ramt af det her, og lad nu være med at tro, at det lige præcis er dig – altså ikke ordføreren, men dig, som er studerende.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-11-13:
Jamen jeg vil godt fortsætte lidt i det samme spor.
Jeg kunne godt tænke mig at have fokus på de unge selv, for jeg er lidt forvirret over ministeren.
Jeg er jo rigtig glad for, at ministeren har fokus på fleksibilitet i uddannelse og også har været ude at tale om kulturen omkring det her med, at de unge begår fejl og føler sig stressede og pressede, som ministeren også var inde på.
Så jeg er lidt forvirret over, om ministeren mener, at det her uddannelsesloft faktisk er medvirkende til, at der er unge, der føler sig under et endnu større pres, end de egentlig burde gøre, og at de kan føle sig stressede over det her uddannelsesloft.
Tommy Ahlers (V), 2018-11-13:
Jeg vil sige til hele spørgsmålet om stress, og hvad det præcis er, der stresser de unge, at det også bekymrer mig, at der er så mange, der giver udtryk for, at de er stressede, at der er så mange, især unge kvinder, der siger, at de har ondt i livet.
Jeg synes bare, det er for nemt at sige, at det helt sikkert er uddannelsesloftet.
Jeg tror, det er en mere kompleks størrelse, så jeg er overhovedet ikke overbevist om, at uddannelsesloftet har nogen indvirkning på det stress, den enkelte føler.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-11-13:
Nu erkender ministeren jo, at det her handlede om at finde nogle penge til et andet område.
Vi havde det her forslag i salen tidligere som et borgerforslag, og der var det ret tydeligt, at de unge faktisk selv synes, at det er noget, der er med til at presse dem yderligere.
Det er klart, at der ikke er én ting, som man kan isolere og sige: Det er kun det her, vi får stress af.
Men det er jo sådan en tankegang om, at bordet fanger.
Det er i hvert fald det, de unge selv føler, og grænsen bliver skubbet længere og længere ned og presser dem længere ned.
Det er helt ned i 8. klasse, som nogle også var inde på, hvor man føler, at man virkelig skal være meget afklaret, for ellers fanger bordet, og der er en dør, der smækker bag en.
Så jeg kunne bare godt tænke mig at høre, om ministeren er enig med de unge i, at det kan være med til at presse dem yderligere, at vi har det her.
For ellers er det jo fair nok at sige, at det kun er økonomien, der er årsag til det her loft.
Tommy Ahlers (V), 2018-11-13:
Jamen jeg tror da, at de regler, vi laver herinde, også kan påvirke ved at have en signalværdi.
Jeg synes bare ikke, at f.eks. uddannelsesloftet med den måde, det er konstrueret på – med al den fleksibilitet, der stadig væk ligger i det; med de 6 år; med nogle uddannelser, der er undtaget; med en forældet uddannelse, der er undtaget; med en progression, som stadig væk er fuldstændig intakt; og så samtidig det der med, at man kan vælge om, mens man læser – skulle presse de unge til, at de skal vælge rigtigt helt ned i 8. klasse.
Den sammenhæng kan jeg ikke se.
Rosa Lund (EL), 2018-11-13:
Jamen det er rigtigt, at der ligger mange penge på ministerens område.
I mit parti betragter vi de videregående uddannelser, universiteterne og forskningsområdet, som en investering.
Det er altså ikke en udgift, det er en investering.
Og derfor kan det selvfølgelig også mærkes, når det så er det område, som skal betale for forbedringer andre steder.
Så i mit parti ville vi kigge et andet sted hen.
Og det er jo rigtigt, at man godt kan skifte uddannelse, inden man har færdiggjort den uddannelse, man går på, og det er det, jeg mener er lidt spild af viden på en eller anden måde.
Uddannelse er jo en god ting, så jeg synes faktisk ikke, det er korrekt, at loftet her giver plads til fleksibilitet.
Jeg synes faktisk, at det er det modsatte.
Jeg ved, at ministeren er meget optaget af et fleksibelt uddannelsessystem, og derfor har jeg en lille smule svært ved at forstå, at ministeren ikke er villig til at indkalde til forhandlinger om det her område.
Jacob Mark (SF), 2018-11-13:
Nu kender jeg jo allerede ministeren som en politiker, som er optaget af at skabe fleksibilitet for de studerende, og jeg oplever egentlig det her uddannelsesloft som værende fuldstændig utidssvarende.
Jeg ved ikke, om ministeren kan huske det, men uddannelsesloftet blev faktisk vedtaget den dag, hvor statsministeren var ude at fortælle om Disruptionrådet, som ministeren også har arbejdet med, og hvor statsministeren sagde, at det der med, at man tager en uddannelse og man så har den resten af livet, hører fortiden til.
Altså, jeg mener også, at det her uddannelsesloft hører fortiden til, og at det kommer til det.
Jeg har ikke haft den her diskussion med ministeren før, så jeg kunne egentlig godt tænke mig at starte med at spørge om det her: En knægt, der hedder Emil, der bliver socialrådgiver, og som arbejder med det i et år, finder ud af, at han gerne vil være skolelærer.
Vi mangler dygtige skolelærere, og Emil finder ud af, at han brænder for at undervise børn.
Hvorfor skulle Emil ikke kunne gå hen og tage en uddannelse som lærer?
Tommy Ahlers (V), 2018-11-13:
Først en generel kommentar: Jeg deler egentlig også det, som der bliver refereret til at statsministeren har givet udtryk for, nemlig at man ikke længere kommer ind på én uddannelse og man så tager den, mellem man er 20 og 25 år, og man så kommer ud og har et helt langt arbejdsliv, uden nogen sinde at uddanne sig igen.
Det er også derfor, vi har en række andre diskussioner omkring mere fleksibilitet.
Men når vi så kigger på reglerne om dobbeltuddannelse, og når vi kigger på de konkrete tal, er det meget få, der bliver begrænset af det, i forhold til de her 100.000, som hvert eneste år kommer ind, og vi har stadig væk – og det er det, der nok ærgrer mig mest ved den diskussion at man ikke mener – rigtig mange muligheder.
Nu kender jeg det ikke præcis for socialrådgivere, men man har f.eks. stadig væk meritlæreruddannelsen, hvor Emil, hvis den er adgangsgivende til den uddannelse, jo kan gå ind på deltid og læse i en årrække og så faktisk stadig væk blive skolelærer.
Det er én vej for Emil.
En anden vej for Emil er jo at vente de her 6 år, som nu er indsat for at bløde det lidt op, og så på et senere tidspunkt, efter måske at have arbejdet med socialrådgiveruddannelsen i 6 år og fået en masse gode erfaringer fra det, gå ind og starte på en bacheloruddannelse på en professionshøjskole.
Jacob Mark (SF), 2018-11-13:
Hvorfor lave alle de der stopklodser?
Hvorfor lukke de der døre, der skal gøre det besværligt, så de studerende selv skal finde underlige veje?
Jeg kunne også have vendt den om, for det er rigtigt, at der er en meritlæreruddannelse, og der er også en skolebaseret læreruddannelse i begrænset omfang.
Hvad hvis en skolelærer gerne vil være socialrådgiver, finder ud af, at man kan gøre en kæmpe forskel som socialrådgiver?
Hvorfor skulle vedkommende så ikke have lov til det?
Det er det jeg mener hører fortiden til.
Altså, ministeren siger, det er meget få.
Men hvis det er meget få, hvorfor skal der så overhovedet være det her loft?
Det er derfor, jeg mener, det skal afskaffes.
Og ministeren sagde, at ministeren var klar til en dialog om det.
Det her forslag handler om at indkalde til forhandlinger om en dialog.
Tommy Ahlers (V), 2018-11-13:
Tilbage står, selv om det er få personer, at den her begrænsning jo tilvejebringer en finansiering, som der var behov for i forhold til at skabe et tryggere dagpengesystem, på 300 mio. kr.
For selv om vi meget gerne vil skabe fleksibiliteten, er vi jo nødt til at se på, hvordan vi bruger pengene bedst muligt.
Hvis jeg var uddannelsesminister på det tidspunkt og jeg var blevet spurgt sådan helt åbent, hvor man kunne finde nogle besparelser, så tænker jeg, at det her område var naturligt at kigge på.
For vi taler om nogle, der har en uddannelse, som i en årrække på nogle uddannelser er begrænset, men som stadig væk har rigtig mange muligheder, også i diplom- og mastersystemet.
Så det er en afvejning af det, og jeg synes, det giver mening i forhold til den prioritering, der også er af midlerne.
Rosa Lund (EL), 2018-11-13:
Jeg vil gerne fortsætte lidt i samme boldgade som hr. Jacob Mark.
Er det ikke måske en lille smule underligt, at det så er de studerende, som skal betale, for at man kan lave nogle forbedringer i dagpengesystemet?
Altså, kunne man ikke kigge rigtig mange andre steder hen i stedet for at betale med, at man simpelt hen sætter en stopklods for de studerende, som har valgt en uddannelse, de ikke passede ind på alligevel, eller som har fundet ud af, efter at de er blevet færdiguddannet, at de egentlig hellere ville noget andet?
Det her med folkeskolelærerne er jo bare et eksempel.
Der er jo mange uddannelser, man ikke kan tage på netop den måde.
Der er måske i virkeligheden større fleksibilitet i læreruddannelsen, end der er i mange andre uddannelser.
Der er jo mange studerende, der faktisk ender med aldrig at aflevere deres bacheloropgave eller deres speciale, fordi man har indført det her uddannelsesloft, og det synes jeg da om noget er spild af penge.
Så kunne man ikke finde pengene et sted?
Tommy Ahlers (V), 2018-11-13:
Der er jo stadig væk mange begrænsninger, det her ikke har skabt.
Det har jo ikke skabt en begrænsning, i forhold til at man kan stoppe på en uddannelse, hvis man har fundet ud af, at man ikke er på den uddannelse, man gerne ville gå på, og at man så bagefter kan starte på en ny uddannelse, hvis man opfylder betingelserne for at komme ind på den.
Så jeg synes overordnet set stadig væk, at vi har rigtig meget fleksibilitet.
Og der bliver vi nok også nogle gange spurgt: Kan I ikke finde noget på det område, der kan finansiere noget på nogle andre områder?
Og der synes jeg igen, at fordi det er det store billede i forhold til et meget fleksibelt uddannelsessystem, er det en forholdsvis lille begrænsning, der – og det anerkender jeg – fylder meget, men en lille begrænsning.
Jacob Mark (SF), 2018-11-13:
Tak for det, og tak for meldingen.
Jeg er glad for, at der nu er et flertal, som ser ud til at ville afskaffe uddannelsesloftet, og jeg er enig i, at der skal findes en alternativ finansiering på dagpengeaftalen, og den stiller vi os gerne til rådighed for at finde.
Jeg hørte det, som om ordføreren sagde, at ordføreren anbefalede, at de partier, som gerne ville stille sig til rådighed for sådan en debat, skulle inviteres med ind.
Det er jeg glad for, så det ikke bliver sådan en blame game, hvor vi kan stå og skyde på aftalenkredsen.
Vi vil gerne være med til at finde finansiering.
Men skulle man ikke kunne nå det inden et valg, hvad jeg godt kunne blive lidt bekymret for man ikke når, når jeg hører uddannelses- og forskningsministeren,
hvad er så processen efter et valg?
Hvis vi nu kommer om på den anden side af valget, og vi egentlig er et flertal, der gerne vil af med loftet, men Venstre siger, at det vil de ikke, er Socialdemokratiet så fri til at lave en aftale om en ny finansiering sammen med de partier, der gerne vil afskaffe uddannelsesloftet?
Rosa Lund (EL), 2018-11-13:
Så tror jeg måske bare, at ordføreren og jeg ikke helt deler samme opfattelse af, hvornår og hvordan kompetencer er en god ting.
Vores arbejdsmarked er jo skruet sådan sammen, at der er mange jobs, hvor du skal bruge mange forskellige kompetencer; hvor det faktisk kunne være en fordel at have mere end en uddannelse.
Jeg tror, det er, fordi jeg betragter uddannelse som en god ting og ikke som en ulempe eller som noget, samfundet bare kaster en masse penge efter.
Men der er jeg måske bare grundlæggende uenig med Dansk Folkeparti – det sker tit i mit liv, kan man sige.