runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2018-10-23:
Jeg er bestemt ikke uenig i, at arbejdsgiveren har ret til at afskedige og også retten til at lede og fordele arbejdet.
Men årsagen til, at vi står her i dag, er, at vi har nogle små iværksættere – og jeg undskylder og beklager – som ikke har tjent én krone endnu, som vi ønsker at hjælpe i gang.
Og her er der et lovforslag, der kan give dem noget mere fleksibilitet i de aftaler, de laver med deres kommende medarbejdere.
Der er ikke tjent én krone endnu, så jeg har svært ved at forstå forargelsen over, at vi nu lægger op til, at man kan aftale noget nyt mellem iværksætteren og den kommende medarbejder.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-10-23:
Jeg anerkender, at der er høringssvar, der er kritiske over for lovforslaget, ligesom jeg jo også håber, at hr. Leif Lahn Jensen vil anerkende, at der også er positive tilkendegivelser, i forhold til hvad det her lovforslag vil betyde.
Det skal man bare læse det notat, der er lavet, og som også er oversendt til Folketinget, for at se, altså at der er folk, der er kritiske over for det her lovforslag.
Andreas Steenberg (RV), 2018-10-23:
De udfordringer, der kom ved metrobyggeriet i forhold til larm og støj og støv, er jo noget, hvor befolkningen skal rette henvendelse til os, for det var os, der havde besluttet det og også valgte at ændre beslutningen og lave nogle meget gunstige ordninger for de borgere, så de kunne bo et andet sted eller få et pengebeløb for at leve med støjen.
Så det var ikke Metroselskabets skyld, det var Folketinget, der havde besluttet det.
Så håber jeg også, at Metroselskabet vil hyre nogle, der kan finde ud af at bygge; det regner jeg bestemt med.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-10-23:
Det er jo altid sådan noget, man kan aftale, og det er også meget fint.
Men jeg tror også godt, at ministeren kan forestille sig, at der er en helt nyansat i en virksomhed, og så siger chefen: Prøv at høre her, vi laver lige en aftale, så du kan få nogle aktier i stedet for løn.
Skal han så sige: Chef, det vil jeg ikke, for jeg tror ikke på dit firma, og jeg tror heller ikke på dig, jeg tror, dine hensigter er ringe?
Det gør han selvfølgelig ikke, han laver en aftale.
Det er det, der er problemet.
Den her aftale vil blive svær for nogle at sige nej til.
Men der er måske nogen, der vil gøre det.
Nu har jeg så selvfølgelig også læst høringssvarene.
Anerkender ministeren så, at der rent faktisk er mange af de høringssvar, der siger, at de er bekymrede for, at der er mange lønmodtagere, der nu vil sige nej til det, og derfor kommer det til at gå i den stik modsatte retning af det, regeringen ønsker, nemlig at der ikke er så mange, der vil bruge det her fremover, netop fordi de ansatte er bekymrede for, at de på den måde mister deres rettighed?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-10-23:
Tak for det, og tak for de mange bemærkninger, der er faldet her under behandlingen af lovforslaget.
Man må jo sige, at de ordførere, der har været på talerstolen, på mange måder fint har belyst det lovforslag, der bliver diskuteret her i dag, nemlig lovforslaget om ændring af aktieoptionsloven, som jo er en udmøntning af den politiske aftale om erhvervs- og iværksætterinitiativer af 12. november 2017.
Af debatten i dag kan man jo også se, hvilke partier der indgik den aftale, for det var en aftale, der blev indgået mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre.
Det betyder selvfølgelig ikke, at der ikke er andre, der kan støtte forslaget.
Men derfor kan det jo heller ikke komme som nogen overraskelse, at der er nogle, der kan synes, at det er et forkert forslag.
Efter den politiske aftale skal det kunne fastsættes i en optionsordning, at købe- og tegningsretter bortfalder, når en afskediget lønmodtager fratræder.
Det bliver altså muligt at aftale, at en ret til f.eks. at købe aktier, som ikke er udnyttet, ikke bevares efter ansættelsesforholdets afslutning.
Derudover skal det være muligt at aftale tilbagekøb af aktier til markedspris ved fratræden.
I bund og grund er der jo tale om, at aftalefriheden i optionsordningerne udvides, hvilket forhåbentlig også kan bidrage til, at man i højere grad kan øge brugen af den her slags ordninger, fuldstændig ligesom iværksætterpanelet har foreslået.
Jeg må også sige, at for mig er det afgørende, at vi jo giver nogle bedre muligheder for, at vores iværksættere kan udvikle deres virksomheder, og jeg nærer ikke den frygt, som nogle i dag har antydet, for, at virksomhederne skulle spekulere i den her ordning.
Det, der også er vigtigt at understrege til sidst, er jo, at det skal ske gennem en aftale, fuldstændig ligesom den konservative ordfører meget rigtigt sagde her i sit indlæg og for den sags skyld også Venstres ordfører.
Det er jo en aftale, der skal indgås mellem lønmodtager og arbejdsgiver, hvis man vil udnytte det, som det her lovforslag giver mulighed for.
Erik Lund (KF), 2018-10-23:
Som der er sagt tidligere, er det her lovforslag jo en udmøntning af den politiske aftale om erhvervs- og iværksætterinitiativer, der er indgået mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Radikale Venstre.
Formålet med den politiske aftale var, at vi skulle fremme de her ordninger med, at lønmodtagere på et senere tidspunkt kan købe eller tegne aktier eller anparter.
Med det lovforslag, som er her,
gør vi det muligt – og det er vigtigt at slå fast hele tiden, at vi kan aftale en optionsordning – at købs- og tegningsrettigheder bortfalder, når en afskediget lønmodtager fratræder.
Vi har jo hørt flere spørgsmål om det her.
Jamen vil en arbejdsgiver så være uetisk osv.?
Det tror jeg faktisk ikke.
Derfor må vi sige, at de to ændringer, der nu er her, udvider aftalefriheden i optionsordninger, så vi forhåbentlig kan få en endnu større brug af ordningerne, end vi har haft hidtil.
Konservative bakker
fuldt op om lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2018-10-23:
Jeg tror – måske da netop i den her tid – at vi skal droppe alle naive tanker om, hvad arbejdsgivere kan finde på, når det kommer til at spekulere i hurtige penge.
Hr. Rasmus Helveg Petersen mener så, at det kan de nærmest ikke være bekendt; det er sådan nærmest uetisk og skurkagtigt.
Jo, men det er vel også det, der foregår nærmest på daglig basis i øjeblikket.
Det her lovforslag rykker ved balancen mellem almindelige ansatte og arbejdsgiverne – til fordel for den stærke arbejdsgiverpart vel at mærke.
Jeg ser lovforslaget som et partsindlæg til fordel for arbejdsgiverne og et partsindlæg for at gøre spekulation lettere.
SF kan ikke støtte lovforslaget.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-10-23:
At mennesker kan finde på at være skurkagtige, er vel velkendt – og selvfølgelig også noget, der ligger her.
Det er ikke et traditionelt arbejdsgiver-lønmodtager-forhold, der ligger i en virksomhed, hvor folk bliver ansat med en aktieandel i virksomheden – i den tro, at hvis virksomheden går godt, får de en del af det samlede overskud.
Det er en anden måde at se aflønning på.
Så jeg ser, at der her er nogle muligheder for lønmodtagere og nogle risici.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-10-23:
Det, man bare skal huske på, er, at det ikke kun er virksomheden, der har taget en risiko her.
Det er faktisk også lønmodtageren, for lønmodtageren er gået ned i løn og har igennem tiden fået mindre løn, fordi vedkommende har troet på virksomheden; når virksomheden så bliver mere værd, regner lønmodtageren jo med at kunne putte gevinsten i lommen.
Nu hører jeg ordføreren sige, at det selvfølgelig ikke skal være uetisk, og at det er skurkagtigt, hvis det sker, men kan ordføreren så give mig ret i, at man rent faktisk med det her lovforslag har mulighed for at være uetisk og har en mulighed for at være skurkagtig, som man ikke havde før i tiden?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-10-23:
Altså, jeg ville opfatte det som uetisk, hvis en arbejdsgiver med sigte på en fremtidig værdistigning afskediger for derefter at tilbagekøbe til en markedsværdi, der er lavere end den, han forudser ude i fremtiden.
Det vil jeg selvfølgelig opfatte som skurkagtigt.
Men jeg må også omvendt sige, at hvis man har en iværksættervirksomhed og har tænkt sig at aflønne med aktieoptioner, så er det alligevel ens egen virksomheds aktiekapital, som jeg synes at man skal være sikret ret til at tilbagekøbe fra medarbejdere, man ikke længere har ansat i virksomheden. Så der må også indgå et rimeligt beskyttelseskrav i forhold til de mennesker, der ejer de her opstartsvirksomheder, altså ved at de faktisk skal have mulighed for at kunne disponere over deres egen aktiekapital, også når de eventuelt skiller sig af med en af virksomhedens medarbejdere.
Christian Juhl (EL), 2018-10-23:
Hvis det er noget helt andet, man vil, hvorfor blander man så de to ting sammen?
Hans Andersen (V), 2018-10-23:
Bundlinjen er her, at aftaler, der er indgået allerede i dag, løber videre på de vilkår, der er, og nye aftaler skal jo indgås frivilligt mellem arbejdsgiver og lønmodtager.
Finn Sørensen (EL), 2018-10-23:
Tak, og tak til mine kollegaer i oppositionen, der jo har været med til at klargøre, hvad det her lovforslag egentlig handler om.
Også tak til Lennart Damsbo-Andersen, der jo får præciseret, at der intet er i den gældende lov, der forhindrer en arbejdsgiver i at indgå en aftale med en lønmodtager om, at arbejdsgiveren køber vedkommendes aktier, anparter i virksomheden eller optioner på samme.
Det her lovforslag handler i virkeligheden om at svække lønmodtagerens forhandlingsposition i den situation.
For i dag er de jo beskyttet, ved at de ikke kan miste kravet på disse optioner, medmindre de selv siger op.
Nu foreslår regeringen så, at det skal være muligt for arbejdsgiveren at indgå en aftale med lønmodtageren om, at de også kan miste optionerne, anparterne, selv om det er virksomheden, der opsiger lønmodtageren.
Det bliver så fremstillet, som om det er et fremskridt for aftalefriheden.
Det er en noget kreativ markedsføring af det her produkt, som vi behandler i dag.
Det vil jeg sige.
Det er en helt vildledende argumentation, for der er jo tale om, at man vil åbne op for, at en lovmæssig beskyttelse af lønmodtageren kan forringes gennem en aftale.
Der er jo ikke tale om ligeberettigede parter i den situation, som forhandler fra en jævnbyrdig styrkeposition.
Arbejdsgiveren har jo fat i den lange ende.
Det forslag, regeringen kommer med her, giver arbejdsgiveren et stærkt redskab til at presse lønmodtageren til en lønnedgang, nu med et løfte om aktieoptioner, som arbejdsgiveren så kan rende fra senere.
Det er helt uholdbart, hvilket fagbevægelsen og Lederne og heldigvis også min kollega i Socialdemokratiet har gennemskuet, og som derfor afvises.
Der vil jeg da bare pege på, at uklarheder – som f.eks. spørgsmålet om, hvad der egentlig skal forstås ved optionernes, andelenes, markedsværdi – også vil være til arbejdsgiverens fordel i en forhandlingssituation.
Det er jo ganske sigende, at det kun er arbejdsgiverne, der går ind for det her forslag i de høringssvar, vi har fået, og Enhedslisten stemmer imod.
Christian Juhl (EL), 2018-10-23:
Tak for det.
Anerkender hr. Hans Andersen ikke, at der er et asymmetrisk forhold mellem en arbejdsgiver og en ansat i enhver virksomhed, alene i kraft af at arbejdsgiveren har retten til at lede og fordele arbejdet og også entydigt retten til at ansætte og afskedige?
René Gade (ALT), 2018-10-23:
I Alternativet deler vi resten af oppositionens holdning til det her spørgsmål.
Pakken var generelt for ulighedsskabende, synes vi, selv om der var mange gode initiativer for iværksættere.
Det var også et af de steder, som vi spurgte ind til.
Er det her virkelig godt?
Er det godt for de folk, der skal ind og arbejde i mindre virksomheder, der skal have et skub?
Det har vi svært ved at se.
Jeg vil ikke lægge mig helt fast på, at vi er imod forslaget.
Det kan være, der sker noget i udvalgsbehandlingen.
Jeg er ikke selv ordfører på forslaget, det er min kollega hr. Torsten Gejl, men jeg har i hvert fald tænkt mig at sige, at vi er meget skeptiske, og at der skal meget til, før vi rykker os. Vi har tidligere nævnt under de forhandlinger, der var dengang, at hvis man skulle gøre noget, skulle det være, fordi man mistede de her warrants eller fordele, man nu kunne have, hvis man havde forbrudt sig mod noget i virksomheden, altså ikke bare en strategisk overvejelse fra virksomheden om at sige farvel til en medarbejder.
Jeg ved ikke, om det er nok for vores ordfører på området, men altså måske en dialog om, hvad det er, der skal til, i sådan et tilfælde, hvor man bliver afskediget og så mister retten.
Men som udgangspunkt er vi imod.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-10-23:
Tak for det.
I den politiske aftale om erhvervs- og iværksætterinitiativer, der er indgået mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Radikale Venstre, indgår en aftalefrihed til vestingaftaler.
Det har særlig sigte på nyetablerede vækstvirksomheder – de har en særlig interesse i sådan en frihed til at lave de her aftaler.
Det giver mulighed for et arbejdsmarked, der i højere grad ligner et internationalt arbejdsmarked.
Det er værd at bemærke, at der flere gange i lovforslaget indgår, at der ikke kan indgås en aftale til ugunst for lønmodtageren.
Hensigten med det her er selvfølgelig, at de her små opstartsvirksomheder kan aflønne med aktier.
Det er noget, som selvfølgelig er en chance, den enkelte lønmodtager tager for at gå ind og få en del af sin aflønning i en potentiel fremtidig profit, hvis det her foretagende lykkes.
Det er klart, at dermed adskiller det sig fra det øvrige arbejdsmarked, men der er heller ingen tvivl om, at det ligger fint i forlængelse af det, man ser er et behov for mange af de her opstartsvirksomheder, nemlig at man kan gå ind og få ansatte, der er parate til at arbejde for den chance, der er, for, at det hele går godt.
Radikale Venstre støtter selvfølgelig det her forslag.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-10-23:
Jeg synes, det er ret vigtigt at vide, hvordan Radikale ser på den del.
For det, der jo er problemet her, er, at arbejdsgiverne har en mulighed for og en fordel i at kunne se lidt fremad, mens det har lønmodtagerne ikke.
Laura Lindahl (LA), 2018-10-23:
I Liberal Alliance går vi ind for en udstrakt grad af aftalefrihed, vi synes, at rammerne for, hvad arbejdstager og arbejdsgiver kan aftale, skal være meget vide.
Vi synes grundlæggende, det er helt uproblematisk, at man i forbindelse med en fyring skal kunne aftale, at aktier kan tilbagekøbes til markedspris.
For mig at se er det svært at forstå, at det her skulle svække lønmodtagernes forhandlingsposition sådan helt generelt, for hvis arbejdsgiverne synes, at den nuværende ordning er dyr eller svær at administrere i forhold til netop fyrede medarbejdere, så kommer de givetvis til at skulle give noget andet i forbindelse med en forhandling.
Vi støtter selvfølgelig forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-10-23:
Jamen altså, vi har jo også oplevet situationer, hvor det har været offentlige myndigheder, der har skullet afveje forskellige interesser.
Lad mig nævne signalprogrammet, hvor det har været op til Banedanmark at skulle afveje interesserne fra operatøren DSB over for leverandøren af om bord-udstyr, som var Alsthom, og man havde svært ved at koordinere de interesser og træffe en afgørelse.
Så det kan jo gå godt med sådanne ting, men det kan også gå galt.
I det her tilfælde ønsker vi bare den mest sikre model, som sikrer, at interesserne er fælles, sådan at småting det ene sted ikke modvirker den bedste løsning det andet sted.
Kaare Dybvad (S), 2018-10-23:
Det her lovforslag går grundlæggende ud på tre ting.
Det er for det første en forlængelse af den midlertidige nedsættelse af grundkapitaltilskuddet fra 14 pct. til 10 pct.
Det synes vi i Socialdemokratiet er en god idé.
Det er for det andet, at man differentierer grundkapitalen, sådan at det at bygge mindre boliger bliver mere attraktivt for kommunerne, i og med at de skal indskyde færre penge, nemlig 8 pct. for boliger under 90 m², 10 pct. for boliger mellem 90 og 105 m², og så er det 12 pct., når man kommer op i de største boliger.
Det tror vi er fornuftigt, fordi der er behov for også i dag at bygge mindre almene boliger.
Så det støtter vi også i Socialdemokratiet.
Så er der som det sidste en mulighed for, at man kan ommærke ældreboliger til almene ungdomsboliger, hvis der ikke er en efterspørgsel.
Det er jo bl.a., som jeg har forstået det, en afleder af en lokal sag på Djursland, hvor man simpelt hen har haft svært ved at udleje ældreboliger, og derfor bliver man nødt til at ommærke dem for at få nogle studerende ind.
Så længe der er tomgang, er det jo fornuftigt at bruge den almene boligmasse så fornuftigt som muligt, så lejerne skal betale en så lav husleje som muligt.
Så det støtter vi også.
Så samlet set skal jeg meddele, at vi kan støtte lovforslaget.
Merete Dea Larsen (DF), 2018-10-23:
Ja, nu har hr. Kaare Dybvad jo redegjort meget godt for forslaget her.
Dansk Folkeparti synes selvfølgelig også, at det er en god idé, at vi fortsætter med en grundkapital på 10 pct., som er det udgangspunkt, der har været i en del år efterhånden, der vil sikre den her stabile udvikling i almene boliger.
Det helt nye er den differentierede grundkapital, som giver rigtig god mening, som hr. Kaare Dybvad også var inde på, ved at vi på den måde sikrer, at der bliver bygget flest mulige billigere boliger, flere, end vi ellers har set det være tilfældet i flere år.
Vi prøver i hvert fald at motivere bedst muligt ved at differentiere.
Derudover er det jo også som beskrevet at åbne op for en mulighed for, at de ældreboliger, som ikke bliver benyttet, og hvor man har udlejningsvirksomhed, som giver problemer, nu kan anvendes til ungdomsboliger.
Det giver selvfølgelig også rigtig, rigtig god mening, og for os er det rigtig vigtigt, at det er op til 10 år, det vil sige, at derefter skal kommunen altså have fundet en anden løsning på de problemer, som man ser.
Henning Hyllested (EL), 2018-10-23:
Det kan jeg sådan set sagtens forstå, men hvis man så skal se overordnet på det og sige, hvem det er, der sådan har størst interesse i hele området derude, så er det vel egentlig Københavns Kommune, da der er tale om at udvikle en om end lille, men dog helt ny bydel.
Derfor synes jeg, at det havde været fornuftigt at lade Københavns Kommune være den overordnede – selvfølgelig med alle de hensyn, der skulle tages.
For det er jo ikke bare Metroselskabet; det er jo også DSB; det er også Movia osv. osv., der skal tages hensyn til.
Så det er rigtigt nok, at der selvfølgelig kan være modsatrettede interesser, men det er vel egentlig Københavns Kommune, der har den største overordnede interesse ude i området.
Jeg tager den for vores boligordfører, Søren Egge Rasmussen, som er til vigtige forhandlinger om fødevarer, så vidt jeg ved.
Vi har et stort behov for almene boliger i det her land, og det er godt, at kommunerne kan kræve 25 pct. almene boliger i nye lokalplansområder; det synes vi er rigtig fint.
Vi støtter også, at der bliver evalueret på den her ordning omkring differentieret grundkapital; det er rigtig fint.
Det er korrekt, at nyopførte almene boliger i 2019 og 2020 ikke vil være billige, men huslejen vil ikke stige fremover som i det private udlejningsbyggeri, må man formode.
Enhedslisten støtter også, at der gives mulighed for, at kommunalt ejede ældreboliger kan udlejes som ungdomsboliger, hvis det er det, der er behov for lokalt.
Men vi kan ikke helt forstå, hvorfor det ikke skal være en mulighed, at opførte ældreboliger kan lejes ud som ungdomsboliger i mere end 10 år.
Hvis der er et behov for ungdomsboliger lokalt, bør det vel egentlig kunne fortsætte.
Det vil vi selvfølgelig gerne have svar på i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Vi vil også gerne have svar på, hvor mange ældreboliger kommunerne forventes at ville leje ud som ungdomsboliger, og hvilke kommuner der aktuelt har givet udtryk for, at de har et behov.
Men overordnet set
støtter Enhedslisten lovforslaget.
Kaare Dybvad (S), 2018-10-23:
Tak for det.
Altså, nu har man set, hvordan ordførerens parti har stemt imod, at der bliver bygget almene boliger på Amager Fælled; imod, at der bliver bygget almene boliger på det område, man kalder Lille Vesterbro; imod, at der bliver bygget almene boliger i Mølleparken i Aarhus; imod, at der bliver bygget almene boliger ved Falckstationen i Holbæk, endda billige almene boliger; imod, at der bliver bygget almene boliger i Bredballe i Vejle, altså at man alle de her steder stemmer imod, endda i Aalborg, at bygge almene boliger, og så står man herinde og siger, at man ønsker sig flere billige almene boliger.
Kan ordføreren nævne et eneste sted, hvor Enhedslisten rent faktisk har stemt for almene boliger, når der har været mulighed for det?
Henning Hyllested (EL), 2018-10-23:
Ja, det kunne jeg givetvis nok, hvis jeg nu havde sat mig ind i tingene på forhånd.
Jeg må jo erkende, at i og med at jeg ikke er boligordfører, kan jeg ikke sådan lige ryste det ud af ærmet.
Det vil jeg gerne indrømme.
Altså, vi har jo noteret os, at der ligger et høringssvar fra bl.a. Rådet for Socialt Udsatte, som altså i øvrigt støtter lovforslaget – ingen tvivl om det – men som jo gør opmærksom på, som jeg sagde i forbifarten, at det her ikke umiddelbart fører til billigere boliger, altså betalbare boliger for de fattigste, dem med de laveste indkomster.
Det mener vi ikke at det her lovforslag giver mulighed for.
Men det er klart, at kommunerne med lovforslaget – det gjorde jeg også opmærksom på – får muligheder for at etablere billigere boliger, bl.a. som følge af den differentierede grundkapital, som man kan sætte ind.
Hans Andersen (V), 2018-10-23:
Tak for det.
Lovforslaget, vi i dag skal behandle, udmønter den aftale, som regeringen og KL indgik som led i økonomiaftalen for 2019.
Vi har de senere år oplevet en stigning i boligpriser og boligstørrelse både i den almene sektor og på boligmarkedet generelt, og det betyder, at eksempelvis studerende, enlige og små familier har svært ved at komme ind på boligmarkedet.
KL og regeringen er derfor blevet enige om, at der skal bygges flere mindre og billigere boliger.
Kommunerne spiller som bekendt en afgørende rolle i udviklingen af den almene boligsektor, eftersom det er kommunerne, som bestemmer, hvor mange nye almene boliger der skal bygges, og for at give kommunerne en tilskyndelse til at bygge mindre og billigere ønsker regeringen med dette lovforslag dels at forlænge nedsættelsen af den kommunale grundkapital til almene ældre- og ungdomsboliger, som også de tidligere ordførere har nævnt, dels at indføre en ny model for kommunal grundkapital til almene familieboliger.
Hensigten med forslaget er at få flere boliger, som er til at betale, også i de store byer.
Herudover indeholder lovforslaget et forslag om at give kommunerne mulighed for at udleje kommunaltejede almene ældreboliger som almene ungdomsboliger, hvis de vel at mærke står tomme.
Det mener vi giver rigtig god mening, eftersom det vil afhjælpe kommuners problemer med ledige almene ældreboliger og begrænse tomgangslejen.
Jeg vil dog lige skynde mig at understrege, at de ældre naturligvis har fortrinsret til de almene ældreboliger, og det er kun, hvis der ikke er efterspørgsel efter boligerne fra den berettigede personkreds, at de ledige almene ældreboliger kan udlejes som ungdomsboliger i en periode op til 10 år.
Formålet med lovforslaget er at sikre adgang til boliger, som er til at betale for studerende, enlige og små familier, samt at udnytte den allerede eksisterende boligmasse på bedste vis.
Karsten Hønge (SF), 2018-10-23:
Metroen er en succes, hver dag transporterer den tusindvis af passagerer sikkert rundt i København.
Nogle gange lykkes store projekter kun, hvis forskellige parter går sammen og beslutter sig for at trække i samme retning – i den her situation til glæde for byen, passagererne og miljøet.
Byggeretten over statens baneareal ved Ny Ellebjerg Station er med til at finansiere projektet med en underjordisk station.
SF kan støtte lovforslaget.