runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steffen W. Frølund (LA), 2023-11-17:
Jamen jeg er utrolig glad for, at der – eftersom Folketinget ikke var interesseret i at stemme for en Niels Bohr-kommission – så var flertal for, at der skulle holdes en atomkrafthøring.
Forløbet omkring programmet og talerne til den her atomkrafthøring var til gengæld meget, meget stærkt kritisabelt, og det var ikke noget, jeg kunne stå inde for til sidst.
Så trak vi os fra den høring.
Det betyder ikke, at jeg ikke er glad for, at der er en debat.
Jeg er glad for, at der har været en høring, og jeg kan forstå på mange af mine kollegaer og på tilhørere, der efterfølgende har rakt ud til mig, at det var en rigtig god høring.
Jeg hører åbenbart forskellige ting.
Betyder det, at de flytter hovedsæde?
Det ved jeg ikke.
Betyder det, at de flytter aktiviteter?
Det tror jeg.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-17:
Nu er forespørgslens spørgsmål jo: »Hvad vil regeringen gøre for at sikre, at den nye generation af kernekraft kan konkurrere på lige vilkår med andre grønne og sikre energiformer?«
Der synes jeg ikke, at ministeren svarede klart nej, men jeg kan høre, at ministeren lægger vægt på den vedvarende energi-udbygning, som vi er i gang med, og jeg håber også, at ministeren er enig i Klimarådets anbefalinger omkring forsyningssikkerhed, hvor man jo er inde at analysere på: Hvordan går det, hvis vi satser så meget på sol og vind?
Hvordan kan vi så sikre en elforsyningssikkerhed?
Der kunne jeg høre på ministerens svar, at ministeren er enig i, at det kan vi godt klare med sol og vind og så nogle gasturbiner, og så har vi sådan set en elforsyningssikkerhed.
Er ministeren enig i Klimarådets konklusioner om, at vi slet ikke har brug for atomkraft i Danmark, men at vi kan klare os med sol og vind og noget spidsbelastningsløsning med noget biogas?
Steffen W. Frølund (LA), 2023-11-17:
Tak for det, formand.
Det er en dejlig lille intim cirkel, man sidder og kigger på i stedet for det normale.
Jeg vil egentlig bare lige hurtigt motivere, hvorfor Konservative, DF og Liberal Alliance synes, det her er en vigtig forespørgsel.
Vi har nemlig i vores øjne et uhensigtsmæssigt forbud fra 1985 mod kernekraft i vores energiplanlægning i Danmark.
Det kan man være for eller imod om skal være i den danske energiplanlægning, men det sætter sig desværre i et de facto forbud mod kernekraft på dansk jord i det hele taget.
Det ved vi, fordi der er private borgere, der spørger ministeriet om det, og de får det svar, at det faktisk er umuligt ud fra de gældende paragraffer, som det forbud fra 1985 sætter sig i.
Det er, fordi vi kan se vores nabolande tænke anderledes end os.
Det her er et emne, der gælder den grønne omstilling, elektrificeringen af samfundet, forsyningssikkerhed, uafhængighed af totalitære magter, sikkerhedspolitik og ikke mindst hensynet til Danmarks begrænsede landarealer, som vi jo lige nu sidder og forhandler om i andre regi, hvor man jo tydeligt kan mærke, at det godt kan være svært at finde 1,3 pct. af det danske landareal til andre energiformer.
Vi ved også fra forskere og udviklere af nye atomteknologier, at de er stærkt stækket af det her forbud.
De er så stækket, at Copenhagen Atomics og Seaborg, som er to af de fremmeste danske opstartsvirksomheder, der udvikler nye atomteknologier, begge taler om at blive tvunget til at flytte fra Danmark stik imod deres ønske om at være en dansk opstartsvirksomhed og skabe succeser for Danmark.
Dansk Industri stemmer i, både fordi vi kan producere nye teknologier og fremme det og fortsætte med at være det grønne foregangsland, vi gerne vil være, men også, fordi danske virksomheder jo også er aftagere af stabil grøn strøm og varme og har brug for det.
Så vi ser frem til forespørgselsdebatten her, og jeg takker jer alle sammen for jeres deltagelse.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-11-17:
Men vil ministeren gerne medgive, at man kan have et meget, meget stort skib med relativt få ansatte, som kan have en meget, meget stor påvirkning på omgivelserne, hvis der skulle ske en ulykke, selv om det med hensyn til antal medarbejdere måske ikke hører til i den største liga?
Morten Bødskov (S), 2023-11-17:
Det er rigtigt, men det findes jo også på den øvrige del af arbejdsmarkedet, skal vi huske.
Altså, der er jo også ret store værdifulde virksomheder, hvor der går ganske få medarbejdere.
Så helt ude af balance mener jeg faktisk ikke det er.
Frederik Vad (S), 2023-11-17:
Tak, formand.
Vi går fra et forslag, der forbedrer digitaliseringen, til et andet.
I Danmark skal det være nemt at drive virksomhed, det skal være nemt for erhvervslivet, og det skal være nemt for offentlige myndigheder at samarbejde med dansk erhvervsliv.
Med det her lovforslag ønsker vi at lette en byrde for erhvervslivet gennem en forbedret fælles digital infrastruktur.
Der er tale om en automatisering og standardisering af den digitale samhandel, der er mellem virksomheder og myndigheder, til gavn for begge parter.
Samhandel mellem virksomheder og myndigheder sker gennem Nemhandelsinfrastrukturen.
Den binder udvekslingen af data mellem virksomheder, der opererer i Danmark, og myndighederne sammen.
I takt med at den digitale kompleksitet, virksomhederne arbejder under, vokser, og i takt med at kravene til virksomhedernes rapportering stiger, vil det være hensigtsmæssigt med det her lovforslag at nedbringe omkostningerne ved rapporteringen.
I 2005 så vi seneste lovgivning på området omkring Nemhandelsinfrastrukturen.
Meget er sket siden, og det er tid til en opdatering.
Det er vigtigt, fordi vi sparer tid og ressourcer ved arbejde, som i dag gøres manuelt med risiko for større eller mindre fejl.
Lovforslaget skaber en fælles digital infrastruktur, der gør implementeringen af løsninger for digitale indkøb, altså e-handelsløsninger, nemmere.
Alle tilkobles samme åbne netværk, og udveksling af data gøres hermed mere enkelt.
Det handler i sidste ende om, at virksomheder og myndigheder kan udføre det arbejde, de gør bedst, uden for meget fnidder og til begges fulde tilfredsstillelse, og det vil det her lovforslag understøtte.
Socialdemokratiet kan derfor bakke op om det.
Mona Juul (KF), 2023-11-17:
Herfra er vi meget entydige i forhold til strategien om vedvarende energi.
Det er der ikke nogen tvivl om.
Men at lukke ned for andre muligheder, som på sigt kan være lige præcis det, der gør, at vi har den forsyningssikkerhed, som vi har behov for, og den massive mængde billig grøn strøm, som vi virkelig har behov for, forstår vi simpelt hen ikke.
Jeg er bare nødt til at sige, at så hurtigt går det jo altså heller ikke.
Jeg tror ikke, at kernekraft nu og her ændrer på noget af det.
Der er forskellige benspænd, så vi er vel også forpligtet til at tænke lidt ud over næste år og de efterfølgende år.
Vi er nødt til at komme videre, og det håber jeg virkelig Moderaterne også har lyst til.
Lars Aagaard (M), 2023-11-17:
Så dansk elforsyningssikkerhed kan ikke ses uafhængigt af den samhandelsmulighed, der er for os.
Så et væsentligt element i at sikre elforsyningssikkerheden i Danmark er samhandel med landene omkring os.
Det indgår som en vigtig komponent.
En anden komponent er jo noget af det, vi arbejder på med differentierede tariffer.
Det er også på forbrugssiden med en prissætning, der gør, at lagringsteknologier kan udvikle sig, men også, at vi får prisfleksibelt forbrug.
Så jeg er sådan set enig i det, som spørgeren peger på, nemlig at vi kan etablere et elsystem i Danmark med meget, meget høj elforsyningssikkerhed uden atomkraft.
Men der skal lidt flere bolsjer ned i den pose end lige det, som spørgeren nævnte.
Mona Juul (KF), 2023-11-17:
Jeg synes jo, det er underligt, at vi ikke har en mere teknologineutral tilgang til lige præcis det her område.
Der er jo ingen, der siger, at vi skal have skyklapperne på i forhold til udelukkende 2030-målet.
Vi kommer jo også til at skulle kæmpe hårdt for den grønne omstilling efter 2030.
Så hvad er det egentlig, der ligger ministeren på sinde i forhold til at forsinke og forhindre en teknologineutral tilgang, som kernekraft jo kan bidrage til?
For det, jeg også lytter mig til, er, at ministeren siger: Jamen det sker ikke alligevel og det ene og det andet.
Men hvad er så udfordringen med at give tilladelse til, at vi rent faktisk kan teste og udvikle det i Danmark også?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2023-11-17:
Tak for det.
Når man hører ordføreren for Liberal Alliance, får man jo det indtryk, at Seaborg – og det er jo også det, ordføreren siger – sådan overvejer at flytte ud af Danmark, og man får nærmest det indtryk, at de er i gang med hive teltpælene op.
Vi havde en atomhøring i går, som praktisk talt alle Folketingets partier undtagen Liberal Alliance deltog i, hvor netop Seaborg og Copenhagen Atomics deltog og bidrog med meget, meget spændende overvejelser og bekymringer og perspektiver og alt muligt.
Det var en stor gave, ligesom alle de andre foredragsholdere var i går.
Men der fik de netop det der spørgsmål, altså: Er I på vej til at flytte ud af Danmark?
Og det afviste de.
Så hvad er op og ned – hvad er rigtigt?
Er det ordføreren, der har ret, eller er det Seaborg selv, der har ret?
Og kunne det måske have været smart at have deltaget alligevel og have fået den viden, som vi alle sammen fik i går?
Det var i hvert fald et godt udgangspunkt, synes jeg, for den debat, vi skal have i dag.
Lars Aagaard (M), 2023-11-17:
Tak til spørgeren.
Det indgik jo som et vigtigt element i den havvindsaftale, vi har lavet, om pres på genanvendelige møller fremadrettet og så i øvrigt i den, synes jeg, fantastiske havvindsaftale, vi lavede før sommer.
Så også her er der teknologiudvikling på vej, og selvfølgelig skal vindmølleindustrien i forhold til alle dele af møller osv. også arbejde med, at de i et LCA-perspektiv bliver mere bæredygtige.
Signe Munk (SF), 2023-11-17:
Tak for ministerens tale.
Hvordan ser ministeren perspektivet for genanvendelighed i vindmøllebranchen og derudover sammenhængen mellem naturtiltag og opførelse af f.eks. havvindmøller?
Det er bare for at udbrede, hvad det er for nogle perspektiver, ministeren ser dér.
Og hvordan har ministeren tænkt sig at understøtte det?
Der var en lyd i mit højre øre; formandens hosten gjorde, at jeg simpelt hen ikke kunne høre indledningen.
Så jeg bliver lige nødt til at have den igen.
Det er helt okay.
Det havde været værre, hvis der var sådan en pivetone, da jeg begyndte at tale.
Spørgsmålet var kort og godt: Hvilke perspektiver ser ministeren i forhold til genanvendelighed af de vindmøller, der bliver taget i brug i dag?
Pernille Vermund (NB), 2023-11-17:
Tak for det.
Selv hvis man som regering har den holdning, at vi ikke skal have kernekraft i Danmark, så kalder man sig jo som regering trods alt grøn, før man er alle mulige andre farver.
Vi fik et udkast til et finanslovsforslag, som havde en stor vindmølle på forsiden, og i det talte man meget om klima.
Men klimaet er jo globalt.
Vi sidder med virksomheder i Danmark, som har mulighed for at udvikle nogle af de teknologier, der kan gøre, at udviklingslande, som i rivende hast er ved at have et større forbrug af energi, kan benytte sig af mere grøn energi fremover.
Kunne vi ikke til at starte med bare tage en debat, ikke om, om vi skal have kernekraft i Danmark – det ville vi gerne i Nye Borgerlige – men om, om vi kan ændre lovgivningen, sådan at vi giver mulighed for, at de virksomheder, der kan levere løsninger til Kina, til Indien, til Vietnam osv., rent faktisk får mulighed for bruge det, som vi er allerbedst til, nemlig vores gode hoveder, så vi får bugt med den globale udledning af CO 2 , som mange, i virkeligheden også regeringen, er optaget af?
Lars Aagaard (M), 2023-11-17:
Det er sådan, at det danske forbrug af biomasse er underlagt stramme bæredygtighedskriterier, og det gør bl.a., at det billede, der males op, om, at det er Amazonas' regnskov, som ender i ovnene i Danmark, er forkert.
Hvis man kigger på, hvad der skal ske med biomassen fremadrettet, så er forventningerne i fremskrivningerne, at biomasse kommer til at spille en væsentlig mindre rolle.
Det sker, i takt med at vi øger vores grønne elproduktionskapacitet, og at varmesektoren omlægger til bl.a. store varmepumper, geotermi osv.
Så biomasse er en teknologi eller en trædesten, som er på vej til at blive mindre anvendt.
Det er den ene del.
Det følger sådan set af den elektrificeringsstrategi, vi har.
Spørgsmålet er, hvor det, der så skal erstatte biomassen, kommer fra, og det vil i fremtiden i stor stil komme fra vind og sol.
I forhold til at fonde aktiviteterne accepter jeg heller ikke det argument.
Det vil være fuldt ud muligt at køre en udviklingsaktivitet i vores land.
Det, man ikke kan få, er en elproduktionstilladelse.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-11-17:
Jeg tror, at ministeren og jeg er enige om, at den globale grønne omstilling ikke kommer til at ske uden kernekraft.
Det er simpelt hen en illusion; det er naivt.
Og jeg synes ærlig talt, det er ubehageligt at se, hvordan Danmark i dag bryster sig af at være en grøn nation baseret på afbrænding af voldsomt store mængder biomasse.
Amazonskoven bliver stadig mindre, og det påvirker biodiversiteten globalt, det påvirker verdens lunger osv., og det er den pris, som Danmark så er villig til at betale for at kunne kalde sig grøn.
Samtidig med det ved vi, at der bliver udviklet en ny kernekraftteknologi, og det er ikke bare fugle på taget, det foregår lige her iblandt os i Lyngby og ude på Amager.
Og der løber man i den grad panden mod en mur, ikke i forhold til at producere kernekraft, for der er vi jo slet ikke endnu, og det kommer Folketinget nok til at tage stilling til, men i forhold til at kunne fonde, i forhold til at kunne videreudvikle de her teknologier, som kan gøre os fri for at skulle brænde biomasse fra Østeuropa, Sydamerika osv. osv. af.
Hvad er argumentet for, at de virksomheder ikke skal have mere frie rammer til at udvikle en teknologi, der kan forhindre, at Amazonskoven bliver brændt yderligere ned?
Lars Aagaard (M), 2023-11-17:
Det er i regeringens optik alt, alt for tidligt at gå ind i spørgsmålet om, om man skal revidere beslutningen tilbage fra 1985.
De teknologier, vi snakker om, er endnu på et meget tidligt udviklingsstadie.
Så jeg mener slet ikke, at de teknologier er i nærheden af at være der, hvor der er grundlag for at revidere den beslutning.
Danmark er et udviklingsland i forhold til mange teknologier, som ikke bringes i anvendelse i Danmark.
Jeg ser ikke, at det, at man ikke kan få en elproduktionstilladelse, kan oversættes til, at man så ikke kan have en udviklingsaktivitet i Danmark.
Jeg ved ikke, om det er passende i Folketinget at læse sin tale op to gange, men det kunne jeg næsten have lyst til.
Der er ikke noget forbud i Danmark mod at forske i atomkraft.
DTU har forskning i det.
Det er frit; det kan man gøre i Danmark; der er ikke noget, der begrænser det for de virksomheder.
Der er sådan set kun én reel begrænsning i Danmark, og det er, at man ikke kan få en elproduktionstilladelse.
Det udelukker ikke, at man kan forske.
Det udelukker, at man kan få en elproduktionstilladelse.
Så der er ikke den begrænsning, som spørgeren peger på, og jeg har det supergodt med, at der i mange sammenhænge er virksomheder i Danmark, der udvikler ting, selv om de ikke skal bruges i Danmark.
Det er rigtig godt.
Så man kan forske frit i det her land, også i atomkraft.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2023-11-17:
Om ganske få år, siger ordføreren fra Det Konservative Folkeparti.
Nu er det jo et spørgsmål om, hvad ganske få år er, men om en håndfuld år har vi havvindmølleparkerne oppe at køre, dvs. 14 GW havvindstrøm, svarende til, hvad 14 millioner danske husstande har brug for af strøm.
Nu har vi trods alt kun måske lidt over 2,5 millioner husstande, så der burde være rigeligt med strøm i fremtiden til Danmark, også til power-to-x og til eksport til vores nabolande.
Så vi har jo netop fremtidssikret dansk grøn strøm.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-11-17:
Tak for det.
Tak for talen, som var en fin opridsning af positionerne omkring det at være imod atomkraft i den danske energiforsyning.
Men det er jo ikke det, forespørgslen handler om.
Forespørgslen handler om noget helt andet.
Den handler om, hvorfor i alverden der skal være et forbud imod det, og det er jo et andet spørgsmål end om, hvorvidt vi skal putte atomkraft ind i den danske energiforsyning.
Det kunne jo være, at Seaborg havde lyst til at tænde for en reaktor for at teste på den, og det kunne jo være, at Novo Nordisk havde lyst til at putte en lille modulær reaktor foran deres nye store produktionsfaciliteter i Kalundborg.
Kan ordføreren argumentere for, hvorfor vi skal fastholde forbuddet?
Pernille Vermund (NB), 2023-11-17:
Men nu er det jo sådan, at sol og vind kun leverer energi, når solen skinner, eller vinden blæser, så det er jo et vilkår.
Men jeg kender også Moderaterne som et parti, som har et globalt udsyn, og når vi taler CO 2 -udledning, er det jo, som ordføreren også siger, åbenlyst, at kernekraft er helt afgørende globalt, og der sidder altså nogle kloge mennesker, og der er nogle virksomheder i Danmark, som i dag ikke bare har sværere ved at rejse kapital til deres forskning og til deres udvikling, men for hvem vi også gør det umuligt at teste deres løsninger, så de kan forske teoretisk, men ikke fysisk, og det er et problem.
Anerkender Moderaterne det?
Henrik Frandsen (M), 2023-11-17:
For mig er det jo vigtigt, at vi får sat turbo på, at vi får sat fart på den grønne omstilling, at vi får sat fart på udbygningen af vores energinet, får det fremtidssikret, får det gjort grønt, og der er det i min verden bare energien fra sol og vind, som er det, der ligger ligefor, og hvor vi i Danmark bare er dygtige.
Og gør vi det på den rigtige måde, vil vi om 15 år slet ikke stå her og tænke på, om det var rigtigt eller forkert.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-17:
Tak for det.
Og også tak for en tale, som på trods af standpunktet er mere positiv og mere optimistisk for fremtiden, og tak for ikke at være teknologiforskrækket.
Det er bare for at gøre det helt klart: I Nye Borgerlige er vi ikke imod energi fra hverken vind eller sol.
Vi mener dog, at det, når det drejer sig om vindenergien, skal ud på havet, og at det ikke skal ødelægge vores natur, og at de her kæmpe solcelleørkener, som vi ser bliver plastret ud over landskabet, er en kæmpe fejl.
Solcellerne vil vi gerne have der, hvor de ikke skæmmer naturen, og hvor de i virkeligheden kan gøre meget mere gavn, end de gør i dag.
Så det er bare for at slå fast, at det for os ikke er et enten-eller, og det er jo også det, som den her forespørgsel handler om, altså at vi i dag har et enten-eller.
I dag har vi et meget ensidigt fokus på sol og vind, og vi har en udelukkelse af kernekraft, og jeg er helt med på, at kernekraften ikke bliver en del af energiforsyningen til Danmark lige nu, men vi forhindrer med loven fra 1985 og med den – hvad skal man sige – manglende konkurrenceevne, der er for dem, der laver løsninger inden for atomkraft, at det kan blive en del af løsningen i de lande, som har meget sort energi.
Anerkender ordføreren det?
Henrik Frandsen (M), 2023-11-17:
Jeg var lige ved at vende om igen.
Mange tak for ordet.
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at i Moderaterne er vi ikke modstandere af kernekraft.
Vi er åbne for alle former for grønne teknologier, der kan få os i mål med at sikre en forsyningssikker grøn omstilling i Danmark og i resten af verden.
Derfor ser vi selvfølgelig positivt på at undersøge muligheden for at udvikle kernekraft som energikilde.
Kernekraft spiller en vigtig rolle i Europa lige nu, ligesom den gør globalt.
Vi kan bare kaste et blik over på den anden side af Sundet til Sverige, hvor de har stor succes med traditionel kernekraft.
Den europæiske forsyningssikkerhed er fortsat afhængig af kernekraft, og det er for mig at se beundringsværdigt, at man i Sverige har valgt at satse mere på atomkraft.
Her kan jeg jo bare nævne Tyskland.
I Østdanmark har vi i dag stor glæde af svenske atomkraftværker, da det meget af tiden er svensk kernekraft, der bliver til strøm i vores stikkontakter.
Det øger vores forsyningssikkerhed og så endda på en CO 2 -neutral og grøn måde.
Men der kommer et men.
Det tager tid at opføre et traditionelt kernekraftværk – lang tid.
Danske forskere påpeger, at det realistisk set tager over 20 år at opføre et kernekraftværk, hvorimod det som regel tager under halvt så lang tid at opsætte vindmøller og solcelleanlæg til havs og det tager meget, meget kortere tid at opføre det på land.
Derudover er traditionelle kernekraftværker langt dyrere at opføre end anlæg til vind- og solenergi.
I Moderaterne ignorerer vi ikke potentialet i kernekraft, men det gælder om at prioritere rigtigt.
Behovet lige nu er at reducere udledningen hurtigt og effektivt og skabe en mere bæredygtig fremtid.
Det kræver handling.
Det kræver handling, der kan implementeres hurtigt og sikkert.
Og vind og sol giver os bare den bedste mulighed for det, og vi er allerede godt i gang med det.
Så for at slutte der, hvor jeg startede.
Moderaterne er ikke modstander af atomkraft, selv om jeg godt ved, at det har lydt lidt sådan for nogle, og at der har været en opfattelse af, at vi skulle være det.
Og i en dansk kontekst er kernekraft stadig væk mere fugle på taget, end det er reel klimahandling.
Vi er dog glade for, at kernekraft fylder i debatten, for vi er et teknologipositivt parti, og vi ved, at muligheder og teknologier flytter sig hele tiden.
Vi er og skal være åbne for at omfavne de nye teknologier inden for kernekraft.
Det er teknologier, som kan være på vej.
Seaborg og Copenhagen Atomics er to danske virksomheder, som arbejder for at tage teknologien et smartere sted hen, og de går helt forrest i feltet.
Det er kun godt, at de forsker og tester teknologien.
Det skal vi fortsat have mulighed for at gøre i Danmark.
Kernekraft spiller altså en vigtig rolle globalt, og kan man finde flere og smartere måder at anvende det på, vil det være en stor gevinst for den globale klimakamp.
Men for nu mener vi, at fakta taler for, at vi bør satse på udbygning af sol- og vindenergi, og det er et område, hvor Danmark har rigtig mange styrker i forvejen.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-11-17:
Jeg mener i hvert fald, det er vigtigt, at vi bruger vores politiske kræfter og vores arbejde i det her hus på at nå de mål, vi har sat os, og få realiseret de planer, som i sidste folketingsperiode blev lagt, i forhold til at skabe en grøn elforsyning og også få mere fokus på, hvordan vi får de andre sektorer med.
Altså, det er immer væk ikke i forhold til elproduktion, at vi mangler teknologier.
De er på markedet, de er nede i pris, de er driftssikre, og vi kan bare implementere dem, hvis vi får fjernet nogle benspænd for det.
Det er altså andre sektorer, vi mangler teknologierne inden for.
Mona Juul (KF), 2023-11-17:
Mener Venstres ordfører også det?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-11-17:
Jeg synes, det er rigtig godt, at vi har en debat som den her, og jeg var også rigtig glad for, at det lykkedes os i Klima-, Energi- og Forsyningsudvalget at holde den høring i går, hvor vi i fællesskab kunne blive klogere og også have en bedre grobund for en reel samtale.
Jeg håber sådan set også, at vi kan fortsætte den samtale i Klima-, Energi- og Forsyningsudvalget, når nu der både florerer forskellige holdninger til, hvad virksomheder siger, og hvad udsigterne og perspektiverne er for, at de kommer på markedet.
Så det tænker jeg at der er masser af rum for i udvalget.
Mona Juul (KF), 2023-11-17:
Tak for det.
Jeg vil også først og fremmest kvittere for en rigtig god tale.
Jeg tror, ordføreren har fat i den lange ende i forhold til det globale perspektiv på kernekraft og i forhold til fremtiden.
Men det undrer mig bare alligevel, at konklusionen så desværre er, at vi ikke skal ændre på noget her i Danmark.
Jeg synes, jeg hørte, at ordføreren faktisk lige kom til at sige, at vi skal passe på, når debatten er så polariseret, som den somme tider kan være, så at tage den seriøst og ordentligt.
Men er det ikke også det, vi gør lige præcis i sådan en forespørgselsdebat?
Er det ikke lige nu, Venstre skal bide til bolle og sige: Så er det altså nu, venner, for nu har vi muligheden at sikre, at vi også har en teknologineutral tilgang til vores klima og energiforsyning?