runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-03-28:
Fra Konservatives side har vi jo bl.a. i forhold til de her hadprædikanter, de her imamer, bl.a. foreslået, at de ikke skal kunne tages af den her hadprædikantliste.
Når de først er kommet på den, skal de ikke kunne tages af igen.
Derudover har vi jo også bl.a. foreslået, at den her Imam Ali Moské i København skal undersøges og den skal lukkes.
Og det er noget af det, som vi også synes har været meget svært at komme igennem med i forhold til i det hele taget bare at få sat en undersøgelse i gang af, hvad det er, der foregår i den moské.
Men fra Konservatives side var vi jo fremme med et beslutningsforslag for flere år siden om netop at bruge grundloven til at lukke den her moské, hvor der foregår nogle ting.
Og de har tråde til den moské, som blev lukket i Tyskland, hvor det tyske politi stormede den moské, som har tæt tilknytning til den moské, der er på Nørrebro, og lukkede den.
Mads Olsen (SF), 2025-03-28:
Jeg tror, vi alle sammen er meget rystede over den dokumentar, der kom ud på TV 2, der hed »Ghetto«, som viste, at der stadig væk er problemer med ægteskabskontrakter, hvor kvinder efter at have opsagt deres vielse borgerligt så kan blive voldtaget bagefter.
Altså, det er jo en skændsel for Danmark, at den slags foregår, og jeg tror egentlig, vi alle sammen gerne vil sætte ind over for det.
Og så bruger de trossamfundslovens § 22 til så at fratage den imam sin status som forkynder.
Det vil jo ikke bare være noget, vi sidder herinde og diskuterer i Folketinget, altså hvilken lov kan man stramme på.
Det vil jo være en håndhævelse, der rent faktisk batter i forhold til at gøre noget ved det her problem.
Hvad tænker Det Konservative Folkeparti om sådan en løsning, hvor vi ikke kun viser, vi vil løse det her problem med at fremsætte nye forslag, men også viser det ved at prioritere økonomi og ressourcer og mandskab til at komme det her problem til livs?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-03-28:
Jamen det skal man vel heller ikke nødvendigvis.
Jeg ved ikke, hvor du har det der, som du siger, fra.
Frederik Vad (S), 2025-03-28:
Men hvorfor skal man kunne komme ind i Danmark uden en arbejdstilladelse?
Mette Thiesen (DF), 2025-03-28:
Men de her mennesker gider jo ikke at arbejde.
De kan ikke engang tale dansk.
Altså, børnene vokser op med tæsk.
Kvinderne vokser op med, at de er mindre værd end mænd.
Så jeg kan slet ikke forstå, hvad skal man sige, den her tilgang, man har fra Enhedslistens side.
Det burde selvfølgelig ikke komme bag på mig, men det gør det trods alt alligevel, fordi alle statistikker taler imod det, som ordføreren står og siger.
Så er jeg altså også bare nødt til sådan stilfærdigt at nævne noget, nemlig det her med, at det især også undrer mig, fordi dem, der har råd til at bo i de her udsatte boligområder, jo bl.a. burde være nogle af dem, som ville stemme på Enhedslisten, og som jo simpelt hen bor et sted lige nu, hvor der er så utrygt og så ubehageligt at være, fordi man har fået for mange hertil, som simpelt hen ikke tilpasser sig overhovedet eller hører til i Danmark.
Victoria Velasquez (EL), 2025-03-28:
Det er igen på grund af en fejlslagen politik.
Der blev konkret nævnt ghettoloven i forhold til dokumentaren, og det er ikke en aftale, som Enhedslisten er med i.
I forhold til at være naiv vil jeg sige, at hvis jeg hørte den her debat lige nu, ville jeg da godt nok ryste på hovedet over, at der inde fra Folketingssalen bliver sagt, at alle indvandrere slår deres børn og ikke gider at arbejde.
Jeg var i morges på hospitalet, hvor jeg mødte masser af mennesker, som havde en anden etnisk baggrund end dansk, og der får jeg bare lyst til at sende en kæmpe tak til de tusindvis af mennesker, som er afgørende for, at vores samfund kan hænge sammen.
Zenia Stampe (RV), 2025-03-28:
Jeg har også rykket mig meget i mit syn på integration siden dengang, hvor jeg selv kom ind i politik.
Det var 24-årsreglen, man dengang snakkede om.
Dengang havde jeg en tro på, at integrationen i høj grad kom af sig selv.
Det gør den også for nogle.
Der er også nogle, for hvem det er hårdt arbejde, og så er der også alle dem, for hvem det ikke sker af sig selv.
Det var jo en erkendelse, som jeg tror lå bag 24-årsreglen.
Jeg er også enig i, at det er en balancegang i sådan et spørgsmål som det om bederum.
Hvis frihed er det, man griber ind over for ved f.eks. at forbyde et religiøst bederum?
Er det dem, der gerne vil bede en bøn, eller er det dem, der bliver presset til at bede en bøn?
Det synes jeg altid er en svær og vigtig diskussion, og der har jeg i hvert fald også i høj grad ændret mit syn på, hvor den balance ligger.
Frederik Vad (S), 2025-03-28:
Tak for en tale, der faktisk rummede enormt mange gode elementer, synes jeg.
Så tak for det.
Ordføreren siger, at vi står i et dilemma mellem at skulle tage hensyn til individuel frihed for folk og så samtidig håndtere social kontrol og friskoler og sådan noget.
Men da vi lavede 24-årsreglen, valgte vi jo side.
Der sagde vi med åbne øjne, at der kan være nogle, der tager til USA på et ophold og finder sig en kæreste, som de ikke kan blive familiesammenført med, før de er 24 år.
Der begrænser vi nogles individuelle frihed for så at fremtidssikre den individuelle frihed på den lange bane for alle, fordi vi lukker ned for nogle tvangsægteskaber.
Det samme gælder i forhold til bederum.
Hvis man fjerner et bederum på en skole, er der måske nogle, der bliver kede af det, fordi de godt kan finde ud af – med deres egen individuelle frihed – at benytte det.
Men samtidig kan det bederum betyde, at den skole ikke længere er et religiøst og kulturelt helle, som en pige eller dreng måske har brug for i hemmelighed på grund af det, der foregår derhjemme.
Så er vi i virkeligheden ikke nødt til i den balance altid at sige, at der, hvor social kontrol kan muliggøres, er vi nødt til at stå fast på, at de rum vil vi ikke skabe, og så må den individuelle frihed på nogle stræk begrænses?
Victoria Velasquez (EL), 2025-03-28:
Fordi de jo ikke bliver en del af et arbejdsfællesskab.
Det er netop det, vi kritiserer.
Arbejdspligten og udnyttejobs har intet med det klassiske arbejdsfællesskab at gøre.
Det er i hvert fald ikke det arbejdsfællesskab, som jeg kender, når vi taler om det danske arbejdsmarked, som jo handler om, at vi gerne vil have, at det skal være overenskomstdækket, at der er en arbejdsmiljørepræsentant og en tillidsrepræsentant, at du får en rigtig løn og du har rigtige rettigheder.
Så jeg ville have ønsket, at Venstre ville være gået med ind og have sagt: Okay, når vi taler om det her arbejde, så lad det være et rigtigt arbejde og et rigtigt arbejdsfællesskab.
Hans Andersen (V), 2025-03-28:
Jeg har svært ved at forstå, hvorfor Enhedslisten så bekæmper arbejdspligten.
Nu siger vi: Nu tager vi fat; nu stiller vi krav.
Det forstår jeg Enhedslisten er enig i.
Nu stiller vi sådan set krav om at sikre, at de kvinder med indvandrerbaggrund nu igen kommer ud og er en del af arbejdsfællesskabet, og det gør vi med en arbejdspligt.
Så hvorfor er Enhedslisten imod?
Victoria Velasquez (EL), 2025-03-28:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi skal stille krav til hinanden og have forventninger til hinanden.
Og noget af det, jeg hører, der også ligger bag ordførerens spørgsmål, er, om jeg ikke ser dansk som en helt vigtig grundsten i forhold til integrationen, og der er jeg også fuldstændig enig.
For vi burde jo gå den modsatte vej og rent faktisk styrke indsatsen i forhold til, at de danske sprogkundskaber ville blive bedre, ikke dårligere.
Hans Andersen (V), 2025-03-28:
Tak for det.
Vi har her brugt noget tid på at drøfte arbejdspligten og principperne omkring det.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ikke ordføreren er enig i, at når man er på kontanthjælp og er i kontanthjælpssystemet, så er det vel rimeligt at stille krav, altså stille krav om, at man lærer sproget, og at man tilegner sig viden, så man kan tage et job.
Det gør vi i princippet også, og nu er det jo også heldigvis, og godt for det, blevet en del af arbejdspligten, at man også siger: Vi har her en opgave, der skal løses i en eller anden periode, og det skal man så bidrage med for at få understøttelse, for at være en del af kontanthjælpssystemet.
Er ordføreren ikke enig i, at det er et rimeligt krav at stille?
Victoria Velasquez (EL), 2025-03-28:
Jeg har aldrig påstået, at der skulle være noget med indvandring eller religion, som skulle ske gnidningsfrit.
Jeg tror, at ordføreren stiller spørgsmålet til en af dem i Folketinget, som er allermest kritiske over for religion.
Så jeg har jo ikke på noget tidspunkt sagt, at der er noget, der skulle være gnidningsfrit.
Så jeg ved ikke, hvor ordføreren har det fra.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-03-28:
Så fristes man jo til at spørge, om fru Victoria Velasquez kan pege på et eneste land i hele den vestlige verden, hvor den muslimske indvandring har været gnidningsfri.
Altså, det kan jo ikke være os i Danmark, der gør alting galt, og der må være nogle derude, der har gjort noget rigtigt.
Så er der bare et enkelt land, hvor fru Victoria Velasquez kan se, at man har ført en boligpolitik, at man har ført en beskæftigelsespolitik, som har gjort, at de udfordringer, der er med store grupper af muslimer, har man bare kunnet skøjte hen over?
Victoria Velasquez (EL), 2025-03-28:
Jeg er optaget af det, der virker, og det her er jo ret konkret.
Når man vil putte 10.000 flere mennesker ind i noget, der kommer til at presse løn- og arbejdsvilkår, så kommer det jo til at sætte sig hele vejen igennem.
Så passer det simpelt hen ikke.
Vi havde et konkret forslag i forhold til at styrke fgu'en, og vi havde flere forskellige forslag, bl.a. det her med, at hvis du sagde nej til at få det job, som selvfølgelig skulle være på overenskomstdækkede vilkår, fordi vi ikke skal lave statslig social dumping, så mister du også sin ydelse.
Så vi er kommet med masser af forslag til, hvordan man skulle gøre det.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-03-28:
Nu har vi her siden kl. 9 hørt fru Victoria Velasquez tale meget om den her jobordning, som jo vel at mærke er ny.
Men problemerne med indvandrerne er jo ikke nye, for det er noget, vi har diskuteret de sidste 30 år.
Så hvordan kan det være, at fru Victoria Velasquez og Enhedslisten er så optagede af noget, der er helt nyt, når alle andre partier, i hvert fald måske kun med en enkelt undtagelse, og alle andre i hele Danmark er ret enige om, at de her problemer har været her i rigtig mange år, og at de kun er eskalerende?
Altså, jeg kan simpelt ikke forstå forbindelsen.
For det bliver jo sådan en rent teoretisk ekscercits og så et eller andet, der måtte være vedtaget, og som måske gør noget værre, men som allerede er meget, meget slemt i dag.
Så hvad med, at fru Victoria Velasquez og Enhedslisten begyndte at forholde sig til, hvad det er, der har skabt den situation, vi har i dag, i stedet for at have en eller anden fuldstændig teoretisk og ligegyldig overvejelse med sig selv om, om det så bliver bedre eller dårligere med det, vi andre rent faktisk prøver at gøre for at løse nogle af de problemer, som fru Victoria Velasquez' parti på intet tidspunkt har bidraget med at komme med løsninger til.
Victoria Velasquez (EL), 2025-03-28:
Det er så også Enhedslistens politik, og det var også det, vi fremlagde i forhandlingerne om arbejdspligten.
Og i stedet for at lave udnyttejobs, hvor folk arbejder til 40-50 kr. i timen, så giv dem et reelt overenskomstdækket arbejde, send dem hen i rigtige, ordinære jobs, og hvis man så siger nej, mister man selvfølgelig ydelsen, fordi man skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet, før det er sådan, at man kan få en ydelse.
Det synes vi egentlig ville være helt fair.
Men det er jo ikke det, man har valgt at gøre.
I stedet har man valgt at lave en ny underklasse med den måde, man har skruet arbejdspligten sammen på.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-28:
Altså, der er jo plads på arbejdsmarkedet.
Så hvis ordføreren mener, at princippet om at yde for at nyde er et godt princip, er ordføreren så villig til bare at sige, at okay, I kan bare lade være at gå ud og få et job, og så får I heller ikke en krone?
For det er jo i og for sig meget fair.
Victoria Velasquez (EL), 2025-03-28:
Det er jo også det, der er helt vildt, altså når man i forhold til folk, som netop har betalt til a-kassen, som lever op til beskæftigelseskravet osv., så alligevel fjerner deres ret til dagpenge.
Det er jo helt klart en måde, hvorpå man forringer sikkerhedsnettet, og hvad er det, det gør ved arbejdsmarkedet?
Det betyder, at du har nogle på arbejdsmarkedet, som ikke står i den samme position, som ikke tør at sige fra i forhold til dårligere løn- og ansættelsesvilkår.
Jeg er ked af at sige det, men det er den konsekvens, det har.
Det er jo derfor, det er så vigtigt, at vi i Danmark har et sikkerhedsnet.
For det er jo sådan, at du bliver grebet, hvis du siger fra, eller hvis du mister dit job.
Hvis du fjerner det, er du jo med til at skabe en større usikkerhed på arbejdsmarkedet, og det er derfor, det ikke kun er et angreb på den enkelte, men også på hele vores arbejdsmarked.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-28:
Tak for det, og tak til ordføreren for en i hvert fald ud fra ordførerens ståsted rigtig fin tale.
Så jeg accepterer selvfølgelig, at man kan have det ståsted, men nu bliver ordføreren nødt til at tage det ind som, hvad det er.
For jeg er jo en middelaldrende sådan lidt semibuttet mand fra Nordjylland, og jeg forstår ikke helt ind i min sjæl, hvordan man kan stå og agitere for, at det der med, at man skal yde, før man kan nyde, er en dårlig ting.
For det, som beskæftigelseskravet gør, er jo, at man skal yde lidt for en ydelse, man allerede får.
Så ved jeg godt, at man selvfølgelig fra Enhedslisten, når man fisker i vælgerhavet, så har lyst til at lave det til en klassekamp og sige, at nu bliver arbejderne igen undertrykt, og så går pengene i kommunens kasse.
Men det er jo også samfundets kasse, som så kan være med til at lave en bedre velfærd.
Mit sådan helt enkle spørgsmål til ordføreren – og det er jo hverken om min alder eller min vægt – er mere, om ordføreren mener, det er et godt princip at leve efter, en god leveregel, at man skal yde, før man kan nyde.
Zenia Stampe (RV), 2025-03-28:
Jeg vil starte med at sige, at jeg er enig i, at vi i mange år lod stå til, og at vi på grund af passivitet og misforstået kulturelt hensyn har ladet ting vokse frem, hvilket har været et stort svigt af vores samfund, men måske også især et svigt af de mennesker, som hr. Frederik Vad også nævner.
Derfor er jeg fuldstændig enig i, at vi skal droppe berøringsangsten.
Jeg savner måske noget mere fra regeringen – det skal ikke forstås som polemik, men bare forstås som, hvad kan man sige, en omvendt invitation.
Hvis regeringen påtænker at lave noget konkret, er vi meget interesseret i at høre om det.
For os handler det jo også om at komme ind i familierne, komme ind i lokalsamfundene og komme ind i moskéerne der, hvor nogle af de her problemer får lov til at vokse sig store og får lov til at finde sted.
Der synes jeg måske, at den her kamp nogle gange bliver lidt for meget en værdikamp i offentligheden og lidt mindre en værdikamp der, hvor kampen virkelig foregår.
Der kunne jeg godt tænke mig, at vi alle sammen blev en lillebitte smule mere konkrete, så vi rent faktisk får løst de her problemer og det ikke bare er noget, vi snakker om.
Frederik Vad (S), 2025-03-28:
Det er jeg sådan set meget enig med ordføreren i.
Tak for det konstruktive indspark.
Jeg tror bare, at der, hvor der måske er en forskel – jeg fornemmede det også lidt i spørgsmålet fra Enhedslistens ordfører – er, at det hele tiden er noget med, at vi skal komme ind i nogle miljøer, og at vi skal sætte flere ressourcer af til at tale med familier og komme helt ind i familierne og ind i moskéerne og sådan noget.
Og der er rigtig meget af det, vi gerne vil være med til, og vi vil gerne tage en drøftelse med også Radikale Venstre om, hvad vi kan gøre konkret, men mentalitetsmæssigt oplever jeg – apropos det der med at være fanget i vores tillidssamfundshjerne – at det altid starter med, hvilke ressourcer vi kan bruge, og hvordan vi kan gøre noget.
Nu møder vi vrede og modstand og folk, der bliver sårede, herude, og så må vi ligesom prøve at flytte os.
Man taler om rettigheder i stedet for at tale om pligter.
Jeg tror, at det, vi bliver nødt til at gøre nu, er at sige, at de mennesker derude må flytte sig, og at vi må lave nogle incitamentsstrukturer, der gør, at de flytter sig.
Zenia Stampe (RV), 2025-03-28:
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Jeg tror bare også, at man skal sætte sig ind i, at nogle af de mennesker, vi snakker om, er børn.
Det er jo børn, der er fanget i et eller andet kryds mellem deres hjemland, som er Danmark, for de er født og opvokset her, og nogle forventninger og værdier, som de står over for, og som kommer fra samfundet, og så nogle forventninger og værdier i hjemmet og i familien, som er anderledes.
Jeg er sådan set enig i, at hvis det er voksne mennesker, må der være en eller anden forventning om, at de selv finder ud af, hvordan det fungerer her.
Men når det er børn, synes jeg også, at vi har svigtet, for de er i et krydspres, der er svært.
Det er jo også derfor, at den her diskussion fylder, i forhold til hvordan vores offentligt ansatte møder børn.
Frederik Vad (S), 2025-03-28:
Nu er det jo ikke Danmarksdemokraternes forslag.
Det er jo Kommissionen for den glemte kvindekamp, der er nået frem til de meget, meget gode forslag.
Som jeg sagde før til hr. Kim Edberg Andersen, glæder jeg mig til at læse Danmarksdemokraterne forslag, og jeg glæder mig til at læse bemærkningerne til Danmarksdemokraternes forslag.
De meldinger, som min gode kollega hr. Hans Andersen fra Venstre har været ude med i forhold til bederum, synes Socialdemokratiet sådan set også er en fin idé.
Så mon ikke vi kommer til at lande noget godt?
Regeringen er i gang med at kigge på Kommissionen for den glemte kvindekamp.
Jeg er meget enig, og det er bl.a. derfor, barnets lov giver så god mening.
Altså, vi står jo i den situation, at der skal 34 underretninger til for at fjerne ét muslimsk barn og der skal 8 underretninger til for at fjerne ét dansk barn.
Jeg har prøvet at spørge rundtomkring, men jeg har ikke hørt nogen fagforeninger eller organisationer på det her område være ude og fortælle, hvad det skyldes.
Og det er jo et tegn på, at det er vigtigt, at vi laver obligatoriske søskendeundersøgelser, og at det er vigtigt, at vi sørger for, at de børn, der skal have et nyt hjem, får det.
Så der har ordføreren selvfølgelig fuldstændig ret.
Der er sikkert noget, vi kan mødes om der.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-03-28:
Tak for det, og tak til hr. Frederik Vad for en rigtig fin tale.
Jeg synes, det er rart at høre, at ordføreren sætter ord på nogle af de problemer, vi rent faktisk har i vores samfund, og også erkender, at det er store problemer og dybt bekymrende.
Ordføreren snakker om det her med, at værdiproblemerne bliver større, og vi er enige med ordføreren i, at det er dybt bekymrende.
For os er det vigtigt, at lige præcis sådan nogle mennesker ikke tildeles et dansk statsborgerskab, og der kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre Socialdemokratiets ordfører
: Mener hr. Frederik Vad, at sådanne mennesker skal tildeles et dansk statsborgerskab?
Tak for det.
Så forstår jeg bare ikke, hvorfor Socialdemokratiet og regeringen ikke ville være med til at indgå en aftale om, at vi skulle frasortere ansøgere, der har udvist en eller anden form for antidemokratisk adfærd.
Så kan ordføreren ikke give mig en forklaring på, hvorfor Socialdemokratiet og hvorfor regeringen ikke ville indgå den aftale sammen med Liberal Alliance?
Frederik Vad (S), 2025-03-28:
Jeg tror, at jeg vil gå så langt som til at sige, at efter det, jeg har hørt, er vi vel egentlig tættere på at få gjort noget ved det, end vi har været på noget tidspunkt i danmarkshistorien lovgivningsmæssigt.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-28:
Jeg er jo nordjyde, så til det der med at skrive ting bag på servietter kan man sige, at hr. Frederik Vad nok lige skal ind og se på, hvordan vi ellers har set tingene foregår.
Når det så er sagt, er det jo meget enkelt, for hr. Frederik Vad ved, at beslutningsforslaget er sendt ind, så det er bare med at komme med et lovforslag i stedet for.
Hvis hr. Frederik Vad kommer med et lovforslag om det samme, er vi jo i mål.
Så det, jeg hører Socialdemokraterne sige, er, at det er rigtigt set af Danmarksdemokraterne med de her ting, og at i hvert fald Socialdemokraterne bakker op om det.
Så kom med lovforslaget, kom med noget handling i stedet for at snakke om erkendelser.
Det, jeg egentlig bare spørger efter, er, om der kommer noget handling, eller om vi bare skal høre på snak og erkendelser?
Frederik Vad (S), 2025-03-28:
Nu er det jo ikke så stort et antal, som hr. Morten Messerschmidt gør det til her.
Altså, når jeg er ude at tale med folk, der laver boligsociale indsatser, dygtige folk – jeg kommer meget rundt i landet og taler med nogle af de folk, der arbejder med det her – så bliver mange af dem røde i kinderne, når man spørger ind til social kontrol.
Når jeg taler med skolelærere, som på deres skole har forsøgt at sige, at man bliver nødt til at sætte foden ned, når der er børn, der ikke drikker vand under ramadanen og derfor besvimer til idræt, så siger de, at de oplever et pres fra deres kollegiale fællesskab på lærerværelset.
Hvis ikke vi får løst det problem, er alt det, der foregår herinde, ligegyldigt.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-03-28:
Vi ved, at det er en tilsvarende procentdel, der mener, at Koranen skal stå over grundloven.
På alle de her områder ser vi, at det er en meget, meget massiv andel af muslimerne i Danmark, som har, hvad man må sige er meget udanske holdninger.
Så hvordan kan hr. Frederik Vad sige, at det ikke drejer sig om 100.000 mennesker eller mere?
For det er jo det, der er problemet, og det er derfor, det bliver spilfægteri, hvis vi hele tiden sidder og kæmper med det og håber på, om vi nu kan få dén voldtægtsforbryder udvist.
Det er jo ikke den voldtægtsforbryder, der gør, at Danmark bliver islamiseret
Frederik Vad (S), 2025-03-28:
Det er ikke helt rigtigt, hr. Morten Messerschmidt.
Som jeg analyserer det, er hovedudfordringen for en stor del arabisk kultur.
For der er jo albanske muslimer i Danmark, vi har rigtig mange bosniske muslimer, og der er mange af de persere, der kom fra Iran i 1980'erne.
Altså, der er jo masser af eksempler på muslimske grupper i det her land, hvor mange af de her problemer ikke slår særlig hårdt igennem.
Men vi har – statsministeren nævte landene – nogle helt bestemte lande med rødder i arabisk kultur og islam, som er udfordringen.
Og hvis vi zoomer ind på det problem, får vi også nemmere ved at løse det.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-28:
Hr. Frederik Vad behøver ikke at lancere de næste erkendelser, og jeg har sagt til ham, at han kan hente de næste ti erkendelser oppe på mit kontor, og jeg har printet dem.
Men jeg vil gerne spørge hr. Frederik Vad om den tredje erkendelse, som hr. Frederik Vad lancerede under sin sidste tale om indvandringens konsekvenser, altså sin egen tredje erkendelse i udlændingepolitikken, nemlig det, at værdier og holdninger osv. også vejer tungt i integrationsspørgsmål, altså at det ikke bare er afgørende, om man er på arbejdsmarkedet eller i uddannelse, men at det også er værdierne, der er afgørende.
Hvordan kan man stå fast på det synspunkt og så kort tid efter – helt frivilligt – give statsborgerskaber til mennesker, der vil forbyde homoseksualitet, forbyde ytringsfrihed i Danmark osv.?
Er det ikke udtryk for, at man ikke drager konsekvensen af sin egen erkendelse, altså at værdier og holdninger også betyder noget i integrationsspørgsmål, og at folk da i den grad ikke bør have et dansk statsborgerskab, hvis de har værdier, der er uforenelige med en dansk kultur?