runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Kronborg (S), 2024-01-25:
Tusind tak for, at vi kan diskutere det her, synes jeg også, meget vigtige emne.
Nu har vi jo set den sidste tid, at også et parti som Enhedslisten accepterer tingenes tilstand.
Senest har vi kunnet konstatere, at der jo ikke er flertal for at afskaffe kongehuset i Danmark, og derfor var hr. Pelle Dragsted jo også inde i salen og vise den nye majestæt respekt og endda, som jeg forstår det, for første gang i historien rejse sig for kongehuset.
På samme måde er der heller ikke et flertal herinde på nuværende tidspunkt for at indføre en skat på finansielle transaktioner i forhold til EU, men det var der måske i sidste periode.
Derfor vil jeg bare spørge hr. Pelle Dragsted, hvorfor Enhedslisten, der havde så stort et ansvar og så stor en magt, var parlamentarisk grundlag for en regering og var med i et forståelsespapir, først bringer det op nu, når der helt tydeligt ikke er flertal for sådan et forslag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-25:
Det er et forslag til folketingsbeslutning om en afgift på brugen af privatfly, og forslaget lyder: »Folketinget pålægger regeringen at udarbejde et forslag, der lægger en høj klimaafgift på brugen af privatfly med fossilt brændstof i Danmark, som ikke kan begrundes ud fra sundhedshensyn, særlige nationale interesser og nødsituationer, og som ikke vedrører mindre propeldrevne fly.«
Må vi så det i Danmark?
Vi har jo lige vedtaget en flyafgift.
Må man indføre noget, som betyder, at det så er en særlig høj afgift?
Der må man sige, at i Italien har de sådan en luksusafgift, der er differentieret, alt efter om det er italienske fly eller det er nogle fly fra udlandet.
Hvorfor skulle vi så beslutte det her?
Hvis man kigger på CO 2 -forureningen fra den type små privatfly, er den 14 gange så stor pr. person som ved et almindeligt mindre fly
Er det her noget, der er et problem?
Vi synes ikke, det er en rimelig udvikling, og derfor vil vi gerne have en debat og en proces om, om vi kan finde et flertal, der vil indføre en høj klimaafgift for denne brug af privatfly.
Jeppe Bruus (S), 2024-01-25:
Det gjorde, at jeg fik den her sang ind i hovedet af Polle og Ruth: Nej, nej, nej, det må man ikke.
Fy, fy, skamme, skamme osv.
Slut, forbudt.
Jeg beklager.
Sådan er det at være småbørnsfar.
Så har man jo de der sange inde i hovedet, som man kan finde frem til enhver god anledning.
Jeg vil alligevel prøve at forklare, hvorfor vi så ikke fra regeringens side er tilhængere af at gøre det, selv om man i givet fald godt måtte.
Det beslutningsforslag, vi nu behandler, fra Enhedslisten omkring en afgift på brugen af privatfly i Danmark, omhandler, som det er blevet nævnt her, fly med undtagelse af mindre propeldrevne fly og privatflyvninger, der ikke kan begrundes i sundhedshensyn, særlige nationale interesser eller nødsituationer.
Helt konkret foreslås der jo en afgift, som betyder, at alle privatfly skal betale en fast startafgift i danske lufthavne svarende til 50.000 kr. for flyvninger under 2.000 km og 100.000 kr. for flyvninger over 2.000 km.
Det foreslås desuden at differentiere afgiften mellem små og store privatfly.
Der er ingen tvivl om, at luftfarten i dag fylder meget i CO 2 -regnskabet.
Mellem 2 og 3 pct. af verdens samlede CO 2 -udledninger kommer fra luftfarten, og flyrejser i og fra Danmark står for udledningen af cirka 3 mio. t CO 2 årligt.
Vores flyrejser skal være grønnere.
I fremtiden skal vi fortsat kunne flyve rundt i verden, men på en måde, så man ikke forurener.
Regeringen har derfor taget flere initiativer, der skal sikre en grøn omstilling af luftfarten.
Med aftalen om grøn luftfart i Danmark, som vi indgik lige op til jul sammen med Enhedslisten og SF – tak for det – indfases jo fra 2025 en passagerafgift, som i 2030 vil udgøre 100 kr. i gennemsnit.
Aftalen gør det muligt i 2025 at åbne en grøn indenrigsrute og omstille indenrigsluftfarten til at være helt grøn i 2030.
Derudover vil der med implementeringen af aftalen om en grøn skattereform for industrien, som ud over regeringen både SF, Radikale og Konservative var med i,
fra juni 2022 blive indført en høj og mere ensartet CO 2 -afgift i Danmark.
Med aftalen vil brændstof til indenrigsflyvning, der i dag i udgangspunktet er fritaget for en CO 2 -afgift, blive omfattet af en CO 2 -afgift fra 2025.
Med det vil jeg sige, at regeringen ikke har planer om at indføre yderligere afgifter på flyvninger, og derfor kan vi heller ikke støtte det beslutningsforslag, som her er fremsat af Enhedslisten.
Tak for ordet.
Lea Wermelin (S), 2024-01-25:
I forhold til det her med den kollektive transport vil jeg først sige, at det jo er helt rigtigt, at vi ikke er færdige med det arbejde, heller ikke i forhold til omstillingen af vores transportsektor.
Noget af det, som virkelig står og blinker for os, er landbruget, som vi også kommer til at diskutere rigtig meget i det her halvår, men det er jo også vores transportsektor, hvor der er behov for, at vi gør endnu mere, og der er den kollektive transport en meget, meget stor del af det.
Jeg tror, at mange er frustrerede over, at sådan som det er i dag, kan flyet jo både være meget billigere og meget nemmere end at tage toget.
Jeg tog f.eks. toget fra Stockholm, og der endte det med at være meget besværligt.
Det var både dyrere og mere besværligt.
Der var skift.
Det tog enormt lang tid.
Vi skal se på, hvordan vi kan være med til at sikre en god kollektiv transport.
Det ændrer bare ikke på lige præcis den del, som vi diskuterer her i dag.
Er der nogle ting, vi skal kigge på i forhold til fly generelt?
Ja, det er jo sådan set det, vi gør med den aftale, vi har lavet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-25:
Man kan jo også gå efter, at man gør noget kollektiv transport bedre.
Jeg synes, det er ærgerligt, at vi med den flyafgiftsaftale, vi lavede, ikke også afsatte nogle penge til, at vi kunne få hurtigere tog i Danmark.
Det var jo det, som var Enhedslistens tilgang.
Det er ikke kun et spørgsmål om at have det der fokus på, at vi bare skal flyve videre, som vi har lyst til, og så bliver det på en måde så grønt, at vi ikke har dårlig samvittighed.
Jeg synes, at det er for ensidigt.
Vi skal også have forbedret togdriften.
Omkring den her flyafgift vil jeg høre, om ordføreren tror, at det har nogen som helst betydning for de her privatfly, at de skal betale 50 kr. for at lette.
Er det noget, som vil flytte på det her?
Jeg tror, at vi er nødt til at kigge på, om der er nogle privatfly, som skal have en langt højere klimaafgift.
Jeg synes, at det er ret vildt at kunne læse, at der faktisk er nogen, som vælger at flyve fra København til Malmø, når man kan tage toget på 40 minutter.
Vi er ude i noget, hvor der er et eller andet luksusforbrug, der er helt uhyggeligt.
Kan ordføreren ikke se, at der er noget, vi har overset i den flyaftale?
Lea Wermelin (S), 2024-01-25:
Tak for det.
I forhold til det her beslutningsforslag, som Enhedslisten har fremsat, kan man sige, at hele diskussionen omkring vores flysektor jo er enormt vigtig.
Noget af det, som har kendetegnet både den sidste regering, men også den nuværende, er, at når vi skal nå de ambitiøse klimamål, vi har sat os – det gælder både målene for 2025 og 2030, som er det, der ligger lige foran os, men også det, der ligger længere fremme – så har vi jo valgt den tilgang at sige, at vi skal gå det igennem sektor for sektor.
Vi har lavet klimapartnerskaber med erhvervet for at få nogle konkrete anbefalinger fra dem, men jo også for at sikre, at vi får lavet den transformation af vores produktion og vores transportformer, som gør, at vi rent faktisk lykkes med at handle på den klimakrise, vi står midt i.
Så skal vi have grønnere flyvning i fremtiden?
Ja, det skal vi, og jeg er også utrolig glad for, som ministeren var inde på, at vi jo sådan set lige har lavet den aftale med bl.a. Enhedslisten om, at vi kommer til at få den første grønne indenrigsrute i Danmark i 2025, og at vi jo får helt grøn indenrigsflyvning i 2030.
Parallelt med det arbejder vi sammen med andre progressive kræfter i EU på nogle af de ting, som ministeren også var inde på, altså det her med, hvordan vi kan være med til at omstille det brændstof, som bliver brugt på rejser ind og ud af Europa.
De ved jo godt – det er også derfor, vi har diskuteret fly så meget – at det her er en af de ting, som vi skal have fat i.
Når vi så ikke bakker op om beslutningsforslaget her i dag, handler det jo meget om det, som er i forlængelse af det, som ministeren var inde på, nemlig at vi jo sådan set har lavet nogle aftaler, som vi mener gør det rigtige i forhold til at gribe den her sektor an.
Derfor bakker vi ikke op om det beslutningsforslag, der ligger, men jeg har da store forventninger om, at vi sammen med bl.a. Enhedslisten fortsat vil blive ved med at arbejde på at gøre eksempelvis flysektoren grønnere.
Jeppe Bruus (S), 2024-01-25:
Magnus Barsøe er en virkelig dygtig kandidat.
Jeg kun opfordre alle til at følge hans kampagne og støtte de andre gode og dygtige socialdemokratiske kandidater til Europa-Parlamentet.
Nu repræsenterer jeg regeringen her i Danmark, og jeg har lige redegjort for, at vi faktisk har lavet nogle aftaler, jeg er ret stolt af, i forhold til at reducere den udledning, der kommer fra vores flysektor.
Jeg er ikke imod, at folk flyver i fremtiden; jeg vil bare gerne have, at man flyver uden at forurene.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-25:
Er det så bare Privatmagnus, der har det som sin mærkesag?
Ud fra det, som jeg nu kan høre Socialdemokratiet siger her, er man ikke imod, at der er privatfly, som fortsat flyver i Danmark.
Jeppe Bruus (S), 2024-01-25:
Det får man jo sådan set også, som jeg nævnte, på grund af den aftale om passagerafgiften, som vi har lavet sammen, og som jeg er glad for at Enhedslisten er med i.
Så lavede vi også aftalen omkring den grønne skattereform i sommeren 2022.
Det er den første – og største – klimaaftale, jeg har været med til at lave, og det er den største klimaaftale målt på reduktioner, der har lavet hidtil i Danmark.
Det betyder, at vi fra 2025 får en højere og mere ensartet CO 2 -afgift, som bl.a. også betyder noget for brændstoffet, som kommer i tankene på privatfly.
Derudover er der jo skærpede krav i forhold til iblandingskravet fra EU allerede fra 2025: 2 pct. stigende til 63 pct. i 2050.
Det gør jo, at hvis du flyver i et fly med en passager, vil du målt på passagerer alt andet lige jo have en noget højere afgift på det brændstof, end det er tilfældet med et fly med mange passagerer i.
Vi skal have omstillet vores luftfart.
Vi skal sørge for, at de fly, der flyver fra vores lufthavne i fremtiden, flyver bæredygtigt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-25:
Jeg kan forstå på den seneste debat omkring Nordic Waste, at Socialdemokratiet på det seneste har lagt meget vægt på, at forureneren skal betale, og at det sådan er et princip i deres politik.
Så synes jeg jo, at det er lidt vildt, at man nu indfører en flyafgift, som til at starte med kommer til at være 50 kr. pr. passager.
Lige efter kan der så lette et privatfly, som der kun er en passager i, og der skal vedkommende betale 50 kr.
Det kan jeg jo ikke rigtig se er forureneren betaler-princippet.
Så jeg synes, at vi står over for noget, der ikke er rimeligt, nemlig at der er så lave flyafgifter på de her privatfly.
Burde man som det mindste så ikke have en flyafgift på privatfly, der afspejler den klimabelastning, der er?
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-25:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om, om man anerkender de tal, som indtil videre ligger for konsekvenserne ved at indføre sådan noget her.
Anerkender man, at der vil være en nedgang i bnp på 0,28 pct., som Europa-Kommissionen har skønnet, altså at det har en negativ effekt på bnp, hvis man gør det her?
Anerkender man også, at det vil have betydning for ganske almindelige ufaglærte og LO-faglærtes pensionsopsparinger, og at det rent faktisk vil have en mindskende effekt på lang sigt, på grund af at man laver en stigning i det her, som reelt set er en lille stigning i PAL-beskatningen, ikke?
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-25:
Jeg kan garantere for, at hvis der er nogen nede i Bryssel, der snakker bureaukraterne og lobbyisterne og andre imod, så er det Enhedslisten og i øvrigt også mange af de andre partier, vi samarbejder med, fra resten af Europa.
Men i det her tilfælde handler det jo om, at der er ting, vi ikke kan i Danmark.
Altså, hvordan vil ordføreren regulere store multinationale selskaber og tøjle finanssektoren gennem national lovgivning, når det er globale virksomheder, som opererer?
Så enten giver man op, eller også bruger man de internationale samarbejder, vi har.
Og der har vi den holdning, at vi står på befolkningens side, også når den skal forsvares mod en løbsk finanssektor.
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-25:
Tak for ordet.
Alternativet kan støtte forslaget.
Vi synes, det er et rigtig godt forslag.
Vi er fuldstændig enige med forslagsstillerne i, at det vil være fordelagtigt, hvis Danmark indtræder i samarbejdet om, at EU skal have en skat på finansielle transaktioner.
I Alternativet mener vi særlig, at det vil være gunstigt med en skat på valutahandel.
I dag ser vi voldsom spekulation i valuta, hvilket skaber ustabile valutakurser verden over.
Spekulationen i valutakurser er med til at skabe et dårligt fundament for verdensøkonomien, hvilket i værste fald er medvirkende til at skabe og forværre økonomiske kriser.
Så vi er positive.
Peter Kofod (DF), 2024-01-25:
Så lad os diskutere, hvad internationalt samarbejde er, og hvad det skal være.
Ja, vi konkurrerer om skat.
Det gør vi, for det er også et konkurrenceparameter.
Det er det også at have dygtig arbejdskraft.
Det er det også at have tryghed i et samfund, hvor man eksempelvis kan udstationere medarbejdere.
Der er skat selvfølgelig også et konkurrenceparameter.
Det er et konkurrenceparameter.
Sådan er det.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-25:
Jeg skal gøre det kort.
L 87 er en vanskelig sag.
Det er en sag, der fylder meget i lokalområdet og også handler om arbejdspladser.
Og der er kommet ny minister, siden vi lavede aftalen.
Vi ville ønske, at vi tredjebehandler det her forslag i næste uge.
Vi er ikke klar til at stemme for det i dag.
Vi vil gerne have det tilbage i udvalget.
Tak, formand.
Morten Dahlin (V), 2024-01-25:
Tak til ordføreren for Dansk Folkeparti.
Underforstået at der går en uge og at udvalget er indstillet på at arbejde med det hurtigt, vil det ikke gøre nogen forskel, og derfor har vi ikke noget imod at lade sagen gå tilbage til udvalget for yderligere belysning.
Peter Kofod (DF), 2024-01-25:
Som jeg husker det, er Enhedslisten i Europa-Parlamentet jo dybt engageret i en meget venstreorienteret alliance – og det er jo fair nok – hvor man har en ekstremt stor kreativitet, vil jeg sige, i forhold til at finde på nye forslag og idéer, bl.a. på skatteområdet, men også på det finansielle område og på andre områder, hvor EU skal bestemme væsentligt mere.
Jeg synes bare, det ligger meget langt fra det Enhedslisten, man traditionelt har kendt, og som man har vidst man kunne regne med, som har været skeptisk i EU-spørgsmålet, der har talt danskernes sag, der har turdet banke i bordet, og som har turdet sige bureaukrater imod.
Nu er det sådan noget med, at man lidt er gået ind i legen.
Det er lidt underligt.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-25:
Jeg synes, det er et superrelevant spørgsmål.
Det europaparlamentsmedlem, som ordføreren omtalte, hr. Søren Søndergaard, er jo heldigvis stadig væk i dag Enhedslistens EU-ordfører og står for den samme kamp for, at EU skal være mere demokratisk, at vi skal beskytte og værne om vores egen suverænitet på en lang række områder, og at vi ikke ønsker, at EU skal gå ind og have den afgørende rolle i vores skattepolitik.
Men det er rigtigt, at Enhedslisten også har bevæget sig, i den forstand at vi i dag måske lægger mere vægt på, hvad det er, vi kan forandre i EU.
Det betyder ikke, vi ikke er kritiske over for mange ting i den institution – der er alt for meget bureaukrati, og der er alt for meget lobbyisme – men her handler det jo faktisk om at fremme noget godt for almindelige mennesker, nemlig at beskytte dem mod konsekvenserne af en ny finanskrise.
Så er Enhedslisten med.
Det vil vi gerne være med til, for det mener vi sådan set er i almindelige menneskers interesse.
Peter Kofod (DF), 2024-01-25:
Tak for det.
Jeg er glad for, at ordføreren nævner europaparlamentsvalget.
Ordføreren skal slet ikke være bekymret for Dansk Folkepartis kampagne, for den bliver ikke sådan en om, at vi gerne vil have noget mere EU.
Den bliver i hvert fald det modsatte.
Men jeg kan ikke lade være med at spørge: Hvad med ordføreren selv?
Hvad med ordførerens eget parti?
Enhedslisten har jo i den grad været på en rejse i hele det EU-politiske spørgsmål.
Og jeg ved, det måske er i kanten af spørgsmålet, men hvis formanden tillader det, vil jeg sige, at der jo også er et stort element af EU i det her forslag.
Jeg kan huske, da jeg som ung mand besøgte Europa-Parlamentet første gang.
Da så jeg en flammende, dygtig taler tale dernede, og jeg tænkte: Han har bare ret.
Det var såmænd hr. Søren Søndergaard, valgt for Folkebevægelsen mod EU.
Jeg har jo ikke indtryk af, at det lige præcis er den kurs, Enhedslisten er slået ind på.
Nu er det snarere sådan en kurs, hvor man siger, at vi bare sådan skal tage det hele.
Der er vel efterhånden ikke meget forskel på Enhedslisten og fru Margrete Aukens kærlighed til EU-projektet, og det skræmmer mig ærlig talt en lille smule.
For jeg har jo traditionelt syntes, at Dansk Folkeparti har haft en samarbejdspartner til venstre i EU-spørgsmålet, og det frygter jeg at vi ikke har mere.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-25:
Jeg tror, de fleste kan huske, hvordan Enhedslistens daværende politiske ordfører reagerede på den topskattelettelse tilbage i 2012, med god grund.
Så det er ikke noget, vi nogen sinde har bakket op om, og det burde en ordfører, som påstår at stå på almindelige menneskers side i det her land, altså det store, store flertal, som aldrig kommer i nærheden af at betale topskat, som passer deres job og knokler hårdt, sådan set heller ikke være tilhænger af.
Men det er jo slet ikke det, vi diskuterer i dag.
Det, jeg ville spørge ind til, var: Ordføreren siger det her med, at hvis nu pengene blev brugt på skattelettelser, og altså, vi er helt åbne over for det; vi vil altid gerne sænke skatten for almindelige mennesker i bunden af samfundet – eller måske ikke bunden, men altså helt almindelige lønmodtageres indkomstskatter.
Så det vil jeg bare sige er en åben invitation.
Hvis ordføreren vil være med til at indføre en skat på meget høje indkomster, på finansielle transaktioner eller på andet og omfordele pengene, så de kommer ned til dem, der slider hårdt på arbejdet, så er vi altid friske på det.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-25:
Der er jeg nu ret sikker på – men det kan vi få nogle tal på – at frekvenserne af handler er stærkt stigende på markedet, i takt med at AI og superrobotter står for at foretage langt flere af handlerne, der foregår på markederne.
Så jeg er nu ret sikker på, at det har været kraftigt stigende over de seneste år, og det har ikke haft en negativ effekt på det.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-25:
Tja, jeg har ikke sat mig grundigt ind i de spanske erfaringer, men mere i de franske.
Men man kan sige, at hvis provenuet er mindre, kan det være, det er, fordi afgiften faktisk har virket, altså at der bliver foretaget færre højfrekvente handler og afgiftsgrundlaget dermed bliver mindre, og det er jo sådan set udmærket, hvis det er det, der er formålet med afgiften.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-25:
Det er jo så der, man skal finde ud af, hvad der er i det.
Er der reelt set et provenu af det her i andre lande, som har indført det på nuværende tidspunkt?
Man ser det jo i Spanien.
Jeg mener, det var 23 mio. euro, som var deres provenu, hvor de havde skitseret, at det skulle være på langt over 200 mio. euro.
Så spørgsmålet er, om der er noget provenu af det her.
Og hvis der ikke er noget provenu i det, er det jo reelt set bare en skat på transaktioner, som ikke har noget formål i sig, synes jeg i hvert fald.
Anders Kronborg (S), 2024-01-25:
Altså, nu kommer vi til meget klart og tydeligt at stemme imod det her beslutningsforslag, så det bliver jo ikke aktuelt at tage drøftelser om det, som ordføreren siger.
Jeg er sådan set åben over for, at vi helt generelt ikke skal være bange for at kigge på de finansielle markeder.
Jeg var f.eks. enormt stolt af det velfærdsløft, som Arnepensionen var.
Der var vi, i øvrigt sammen med ordførerens tidligere parti, inde at finansiere den, bl.a. i forhold til den finansielle sektor.
Det syntes jeg faktisk var en væsentlig, sympatisk investering, altså at vi lod nogle af de allerrigeste være med til at finansiere, at folk som den hårdtarbejdende bryggeriarbejder Arne, der havde været rigtig mange år på arbejdsmarkedet, kunne gå værdigt på pension.
Det har jeg ikke noget imod vi skal kigge på, og det synes jeg sådan set også er en løbende diskussion, vi skal turde at have med hinanden.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-01-25:
Nu ved jeg godt, at man skal stå stille på talerstolen, men jeg synes ikke, jeg så ordføreren hoppe ret meget.
Jeg synes sådan set bare, det er ret interessant, at Socialdemokraterne mener, at det her forslag, som ordføreren siger, er sympatisk, når vi ved, at det vil formindske investortilliden til den danske økonomi.
Det ville jo gå ud over pensionsopsparere, lønmodtagere og alle mulige andre.
Det er bare overraskende for mig, at en såkaldt rød politiker fra et rødt parti mener, at man skal gøre det dårligere for de her grupper.
Mohammad Rona (M), 2024-01-25:
Nej, det er det sådan set ikke.
Men med den her specifikke særskat mener jeg ikke at det her vil løse noget som helst.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-25:
Det er, fordi ordføreren sagde, at man fra Moderaternes side ikke bryder sig om de her særskatter, som er møntet på en enkelt branche.
Det var ikke mine ord, det var ordførerens ord, og derfor forholder jeg mig til dem.
Er det Moderaternes politik, at man ikke indfører særskat på brancherne?
Man har lige gjort det med bankerne med deres samfundsbidrag og alt muligt andet.
Så jeg forstår ikke, hvorfor man siger, at man er imod det, når man så i regeringen har indført flere af sådan nogle skatter og afgifter.
Mohammad Rona (M), 2024-01-25:
Det her beslutningsforslag handler jo sådan set ikke om det, som hr. Lars Boje Mathiesen spørger om.
Det her beslutningsforslag handler jo sådan set om, om vi er for at komme med en ekstra særskat i en branche, som i forvejen har to særskatter, som jeg har redegjort for, og det er vi ikke.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-25:
Det var til det med, at ordføreren sagde, at man ikke brød sig om, at skatter og afgifter bliver pålagt enkelte brancher, og specifikt brancher.
Det har den her regering jo gjort andre gange.
Er det et nyt princip for regeringen, at man ikke pålægger skatter og afgifter specifikt på brancher?
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-25:
Jeg synes altid, det er fantastisk at sammenligne bevægelse af mennesker med bevægelse af kapital.
Jeg synes, ordføreren skylder at forholde sig lidt til substansen i det her forslag og ikke bare på et helt overordnet plan, som ordføreren gør.
Det er jo en gammel diskussion af økonomen James Tobin, som ikke var en rød økonom, men en liberal økonomi, som havde den antagelse, at den her type af meget hurtige handler sådan set var skadelige for stabiliteten i markedet og ansporede til en adfærd, hvor det ikke handlede om at allokere ressourcer derhen, hvor de gjorde bedst gavn, altså skabte mest værdi, men i stedet for ansporede til en rent spekulativ adfærd, hvor de var uden betydning.
Kunne ordføreren forholde sig lidt til kernen af det her forslag, som jo ikke er at ramme langsigtede investeringer, men netop de her handler, der sker 1.000 gange i sekundet?
Steffen W. Frølund (LA), 2024-01-25:
Tak for spørgsmålet.
Altså, det synes jeg faktisk at jeg gjorde en lille smule i min tale ved at sige, at ting, der går hurtigere, når vi skal allokere ressourcer, er en god ting, og at kunne flytte en aktie, et kapitalapparat, mennesker, viden osv. hurtigere imellem hænder, der har brug for det, er en god ting.
Så jeg er uenig i præmissen, og dermed er jeg jo så også uenig med den økonom, som ordføreren refererer til.