runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2025-12-17:
Jeg tænker præcis det samme, som jeg sagde før, nemlig at vi har sat nogle rammer for, hvordan vi passer bedre på vores havmiljø og fjordene, Isefjord, Holbæk Fjord, alle de fjorde, som spørgeren startede med at nævne, og i øvrigt resten af Danmarks fjorde og havmiljø, bl.a. gennem den trepartsaftale, som vi var et antal partier, der indgik her for ikke så længe siden, og som jo netop adresserer det og siger, at der i de lokale treparter skal leveres på en reduktion af kvælstoftildelingen fra landbruget og fra vores alle sammens spildevandsanlæg ud i vores havmiljø, så vi lever op til vandrammedirektivet.
Det er ikke så meget af hensyn til vandrammedirektivet, men sådan set af hensyn til vores havmiljø.
Så længe man gør det, kan man sådan set producere de fødevarer og alle mulige andre produkter, men man skal selvfølgelig leve op til de krav, som vi politisk fastsætter her i Folketinget.
Sascha Faxe (ALT), 2025-12-17:
Nogle af de rammer blev lavet tilbage i 2018, hvor man lempede rammerne ret meget for at øge svineproduktionen.
Det er nogle relativt lempelige krav, i forhold til hvor tæt man skal være på noget, og også i forhold til lugtgener.
Det var i øvrigt ministerens tidligere partikollega Esben Lunde Larsen, som lavede den proces, som jo i dag betyder, at kommunerne og lokalbefolkningen i en eller anden udstrækning er sat ud på et sidespor.
Hvis man opfylder de her ikke særlig strenge krav, og vi jo har set meget store borgeropstande i vores storkreds – Næstved, Slagelse; jeg kan komme på mange – skal kommunen give et ja.
Det er jo meget lempeligt, når vi ved, hvilke konsekvenser det har.
Så hvad tænker ministeren om det?
Jacob Jensen (V), 2025-12-17:
Altså, jeg er fuldstændig med på, at når vi har, og det synes jeg er et helt grundlæggende princip i Danmark, forskellige produktioner – det kan være fødevarer, og det kan være alt muligt andet, medicin, og hvad ved jeg – så får man nogle godkendelser, og vi har nogle rammer at producere inden for, nogle rammer, som vi her i Folketinget fastsætter.
Det skal vi tage ansvar for, det vil jeg gerne tage ansvar for, og det ved jeg også fru Sascha Faxe gerne vil tage ansvar for, og sådan skal det være.
Men kan man leve op til de rammer – det gælder miljømæssigt, det gælder klimamæssigt, det gælder dyrevelfærdsmæssigt eller sundhedsmæssigt, hvad det måtte være – må man selvfølgelig producere de fødevarer eller de andre produkter, som der nu i givet fald er givet tilladelse til, inden for de rammer.
Sådan må det være i en liberal økonomi som den danske.
Sascha Faxe (ALT), 2025-12-17:
Tak for svaret.
Jeg er helt med på, at det jo er private virksomheder, der laver det her, men vi står også i en situation, hvor svineproduktionen allerede i dag udleder 15 gange så meget, – altså 15 gange så meget! – gylle, som den samlede danske population af mennesker på 6 millioner laver af tis og afføring på et år.
Så hvis vi sætter det en tredjedel op, ryger der jo 5 gange mere oven i de 15 gange så meget, ikke?
Så det ville jo være en ret voldsom øgning, og det er også det, jeg spørger om i mit spørgsmål.
Jeg tænker, at jeg rigtig gerne vil diskutere dyrevelfærd, det vil jeg any day sammen med ministeren, men i dag vil jeg egentlig fokusere lidt på det, som jeg også lagde op til i mit spørgsmål, og som handler om havmiljøet og vandmiljøet.
Ministeren er valgt i Odsherred og er med på, at vi har en Isefjord, der er rimelig trængt.
Vi, der kommer ude fra de kanter, er godt klar over, hvad situationen er med fedtemøg, iltsvind og i det hele taget et temmelig dødt vandmiljø.
Hvis vi sætter den produktion op på Sjælland, vil det jo øge den her udfordring voldsomt, både i havene, men også på landjorden.
Det vil også trænge landjorden rigtig meget.
Derfor er det jo også et politisk ansvar.
Selv om det er private, der ejer det her, er det jo også et politisk ansvar for os at lave nogle rammer, så vi ikke ødelægger vores natur, altså livsgrundlaget.
For jeg er med på, at vi skal udvikle landbruget, men vi skal ikke afvikle livsgrundlaget i vores land, og det er egentlig det, vi er ved at gøre, når vi ødelægger havmiljøet, drikkevandet, jorden osv. på den måde, som vi gør.
Så kan ministeren se en problemstilling i ikke at ville tage et ansvar for, om den her produktion skal udvides med en tredjedel af, hvad vi allerede har af en overproduktion af en rimelig heftig og til dels også uetisk dyrevelfærdsmæssig, for nu at imødekomme ministeren, måde at lave fødevarer på?
Jacob Jensen (V), 2025-12-17:
Tusind tak for spørgsmålet.
Det er også regeringens klare holdning, at dansk landbrug skal udvikles, ikke afvikles.
Danmark og dansk landbrug skal også i fremtiden bidrage til både den danske og den globale fødevareforsyning, men samtidig har vi i Danmark også et stort fokus på både klima, miljø og dyrevelfærd, når vi taler om, hvordan vi så rent faktisk producerer fødevarerne, herunder også grise.
Vi har også med den seneste aftale om en ny kvælstofregulering af landbruget fastlagt grænser for landbrugets kvælstofudledninger til de pågældende fjorde, og de grænser vil skulle overholdes uanset størrelsen af griseproduktionen i Danmark.
Samtidig har vi med dyrevelfærdsaftalen tilbage fra 2024 indført tiltag, som forbedrer dyrevelfærden, også på griseproduktionsområdet.
Aftalen indebærer f.eks. løsdrift i farestaldene og uddannelseskrav til personalet i sobesætninger.
Jeg vil ikke forholde mig til den konkrete vurdering fra Danish Crown.
Det er en privat virksomhed, og de kan selvfølgelig udtale sig om, hvad de vil, i forhold til deres respektive område.
Men jeg vil sige, at hvis man overholder de gældende regler på området, herunder i forhold til miljø og dyrevelfærd, så må det jo være op til den enkelte griseproducent, hvor i landet man ønsker at producere sine grise.
Pelle Dragsted (EL), 2025-12-17:
Tak for det.
Kære boligminister
, vi står jo midt i en buldrende boligkrise.
Danskerne – særligt i hovedstadsområdet – bliver, mens vi taler, groft udnyttet af kapitalfonde, af ejendomsspekulanter, som igennem specielt de sidste 10-15 års tid har opkøbt store dele af vores boligsektor og har banket huslejerne op.
Hvis vi ser på København, har vi set en stigning i huslejer siden 2018 på 40 pct. – 40 pct. i stigning på husleje.
En treværelses lejlighed i København i den private udlejning koster nu snildt 18.000 kr.
Man kan finde etværelses lejligheder til 11.000 kr.
Det betyder jo at rigtig mange mennesker med almindelige indkomster – sygeplejersker, pædagoger, butiksassistenter – ikke har råd til at bo i den by, hvor de selv går på arbejde, hvor de selv passer børn, hvor de selv står i kassen.
Det er jo alt sammen et resultat grundlæggende af den afskaffelse af huslejereguleringen for nybyggeri, som blev indført tilbage i 1990-91.
Det vil sige, at hver eneste private udlejningsejendom, som bygges nu, har såkaldt fri huslejefastsættelse.
Det er bare et andet ord for, at udlejeren kan sætte prisen efter den mest desperate lejer.
Men den siddende regering og de skiftende socialdemokratiske boligministre har intet gjort ved det her spørgsmål – intet.
Man har siddet og set passivt til, mens huslejerne i det her nybyggeri er steget.
Det er i en situation, hvor danskerne er presset økonomisk, også på højere priser nede i supermarkederne, også på højere energipriser, og hvor alle dem, der bor i den private udlejning, så også har skullet se deres huslejer stige.
Hvornår vil man gribe ind og beskytte lejerne mod de her vanvittige huslejestigninger?
Rosa Lund (EL), 2025-12-17:
Jamen det lyder jo godt, at regeringen har tænkt sig at gøre op med den her virkelig sørgelig juletradition.
Kan vi så ikke bare aftale her i dag, at vi gør op med den tradition?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-12-17:
Nu er det jo sådan, at vi også løbende hører ordførerne, når det er sådan, at vi bliver nødt til at bruge midlerne til noget andet end det oprindelige formål, de var afsat til.
Så jeg glæder mig selvfølgelig også løbende til at få input Enhedslisten til, hvad midlerne så kan gå til.
Og jeg håber jo ikke, at det også bliver sådan til næste år, for nu er vi jo faktisk i gang med at drøfte specialeplanlægning og takstmodel på handicapområdet, som er det, midlerne er afsat til.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at det jo ikke kun er julehjælp, som midlerne er gået til; de er også gået til Den Sociale Investeringsfond, der jo er med til på længere sigt at udvikle metoder og indsatser, som også kommer handicappede til gavn.
Så der er altså også midler, som går til de handicappede og indsatser for, at de skal få bedre liv og bedre kvalitet.
Rosa Lund (EL), 2025-12-17:
Det er jo den mest sørgelige juletradition, regeringen har fået indstiftet her: at man tager penge, som kunne være brugt – skulle være brugt – på mennesker med handicap og bruger de penge på nogle andre mennesker, som også virkelig har brug for dem, og som er lige så udsatte som mennesker med handicap.
Vi kan godt stå her og tale om, at julehjælpen er vigtig.
Det synes vi også i Enhedslisten.
Men det, som regeringen gør her fjerde år i træk, er, at man groft sagt lader børn med handicap betale for, at nogle andre udsatte børn kan holde en god jul, og det synes vi ærlig talt i Enhedslisten er en tradition, vi skal skrotte.
Jeg forstår godt, når ministeren siger, at det er bedre, at pengene bliver brugt i stedet for bare at ryge tilbage på statsbudgettet.
Det, vi spørger om Enhedslisten, er, hvorfor ikke bruge de penge på det, som de er sat af til, nemlig mennesker med handicap.
Hvis ikke man brugte dem på specialeplanen, så kunne man jo bruge dem nogle andre steder, f.eks. på at sikre penge til kommunerne, så de kan overholde BPA-ordningerne.
Jeg har da en lang liste med ting, jeg kunne tænke mig, at man kunne bruge penge på, hvis det er, fordi ministeriet mangler inspiration.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-12-17:
Tak for spørgsmålet.
Altså, allerhelst ville jeg jo gerne udmønte midlerne til det oprindelige formål, nemlig specialeplanlægning på det specialiserede handicapområde.
Det at udarbejde en model for specialeplanlægning i sammenhæng også med en takstmodel er jo utrolig spændende, men det er også en utrolig vanskelig opgave.
Vi har at gøre med et arbejde, hvor vi skal se på, hvordan man grundlæggende finansierer for flere milliarder kroner af botilbud og indsatser over for nogle af vores allermest udsatte og sårbare borgere.
Derfor har det også taget længere tid, end jeg egentlig havde forestillet mig.
Men jeg er også glad for at kunne fortælle, at jeg i går har præsenteret et udkast til en model i det partnerforum, der hedder Sammen om Handicap, både for specialeplanlægning og en takstmodel.
Når det så desværre ikke har været muligt i år at bruge pengene på det formål, de var afsat til, så er det mit grundlæggende hensyn, at det vigtigste er, at pengene fortsat bliver brugt på socialområdet, så det giver størst mulig gavn for borgerne.
For alternativet er jo, at midlerne bare ryger tilbage i den store statskasse.
Derfor har jeg med bred opbakning i Finansudvalget, dvs. med alle partier undtagen Enhedslisten, udmøntet nogle af midlerne til julehjælp, hvilket jeg selv synes er et vigtigt formål, altså at hjælpe familier, der tit står i meget svære situationer, og hjælp til børn, der ellers ikke ville kunne få en ordentlig december.
Der er på finansloven for 2025 jo afsat lige knap 6 mio. kr. til julemidler til at støtte frivillige organisationers uddeling af julehjælp til udsatte familier.
Men de siger nu: Jamen behovet er steget.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at vi har fundet de midler, når nu vi ikke kunne nå i mål med de andre ting.
Rosa Lund (EL), 2025-12-17:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er god politisk skik igen i år – for fjerde år i streg – at undlade at udmønte midler til aftalte formål på handicapområdet, midler, som egentlig var afsat til at lave ordninger på handicapområdet, og så bruge dem på julehjælp, et behov, som desværre meget forudsigeligt er steget, men som regeringen først her 14 dage før årets udgang finder finansieringskilder til at dække?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-12-17:
Som boligminister og også som socialdemokrat er jeg optaget af, at vi både har et blandet udbud af boliger og også, at der er en fair husleje.
Jeg mener, at man skal sikre, at der bliver bygget nye boliger, for ellers vil vi stadig væk hele tiden se priserne gå opad og opad dér, hvor der er allerstørst efterspørgsel.
Det er jo noget af det, jeg håber på, at vi kan samarbejde endnu mere om med Enhedslisten, nemlig at nu har vi lavet en god boligaftale, f.eks. om flere almene boliger; snart skal vi også drøfte, hvordan vi får flere andelsboliger og ejerboliger.
Men hvor skal de bygges?
Det er jo det, jeg også glæder mig til at drøfte med Enhedslisten.
Vi er jo heller ikke færdig med at regulere, hvordan vi sikrer en fair leje i forhold til privat udlejning, for det skal vi selvfølgelig løbende følge op på.
Pelle Dragsted (EL), 2025-12-17:
Nu blander ministeren to reguleringer sammen, nemlig det lejedes værdi i de renoverede og tidligere byggede ejendomme, og så den fri leje, som er det, der omfatter alle nybyggede ejendom, og det er sådan set det, jeg hovedsagelig spørger til.
Så mit spørgsmål er grundlæggende: Er den socialdemokratiske boligminister klar til, ligesom andre socialdemokratiske regeringer i Europa gør, at gribe ind og være med til at genindføre den regulering af huslejen, som vi havde på nybyggede lejeboliger indtil 1991.
Det var afskaffelsen af den, der har skabt det cirkus, vi oplever nu, hvor de her huslejer er stukket fuldstændig af.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-12-17:
Jamen, altså, regeringen har jo fremlagt et boligpolitisk udspil, og vi har netop også forhandlet en aftale omkring vores huslejenævn.
Det er ikke rigtigt, at priserne kan sættes fuldstændig vildt på markedet.
Det er sådan, at priserne skal sættes sammenligneligt, i forhold til hvad der ellers kan sælges eller udlejes for i de omkringliggende ejendomme.
Derfor er det simpelt hen ikke korrekt at sige, at priserne kan sættes fuldstændig vildt.
De kan sættes efter markedet, og når markedet er presset af, at der f.eks. er for få ejerboliger, så vil det være sådan, at nogle af dem, der har investeret i lejligheder – pensionsselskaber og andre – ikke sælger ud, som de gjorde tidligere; de bliver ved med at have de her ejendomme.
Så ser vi, at når folk flytter ud, er det der, huslejen bliver sat op, fordi ejermarkedet samtidig er rullet med op på grund af manglen.
Så vi bliver nødt til at se på helheden i boligpolitikken og ikke kun stirre os blinde på ét område.
Pelle Dragsted (EL), 2025-12-17:
Jeg synes, det var en god aftale, vi lavede mod Blackstone og andre, i den tidligere regering, som Enhedslisten var parlamentarisk grundlag for.
Men den siddende regering har intet gjort, når det kommer til det private udlejningsbyggeri.
Og det er altså særlig i den siddende regerings tid, vi har set den her ekstreme udvikling i huslejerne i København.
Andre steder i Europa kan man godt finde ud af det.
I Spanien har man genindført huslejereguleringen i de områder af landet, som er hårdest ramt.
Man har bragt huslejen ned, bl.a. i Barcelona, med 9 pct. på et år ved genudlejning altså når lejligheden skifter lejer.
Herhjemme snakker ministeren stadig væk om, at det er markedskræfterne, der skal sætte huslejen, så vi bare må bygge nogle flere boliger, og at det er den eneste vej frem.
Hvorfor er den danske socialdemokratiske boligminister ikke parat til at gøre det samme som den spanske socialdemokratiske boligminister?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-12-17:
Jeg er faktisk lidt ærgerlig over, at Pelle Dragsted siger, at vi ikke har gjort noget som helst, for det er jo ikke rigtigt.
Som jeg sagde før, har man jo f.eks. sat ind over for de her meget kortsigtede investeringer, som udelukkende handlede om at opkøbe ejendomme, give dem en lynhurtig omgang renovering sådan lidt overfladisk og så sælge dem videre med nye forhøjelser til følge.
Faktisk er det sådan i dag, at når vi ser på stigningerne i huslejepriserne for private udlejere, er det ikke, mens folk bor i ejendommene, at den her huslejestigning vokser og vokser markant og uden kontrol, for det har vi regler for; det er jo netop imellem udlejninger, at prisen stiger, og det gør den jo bl.a. også, fordi markedet heller ikke har fulgt med i forhold til ejerboliger.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-12-17:
Tak for det.
At nogle børns forældre er kontanthjælpsmodtagere, skal ikke stå i vejen for, at de kan deltage i meningsfulde fællesskaber, og derfor indførte vi fritidstillægget den 1. juli 2025.
Det har eksisteret i lidt over 5 måneder, og der er, som vi også har diskuteret tidligere, indkøringsvanskeligheder.
Det skal vi selvfølgelig gøre bedre, og jeg diskuterer også med aftalepartierne, hvordan vi kan sørge for, at flere bruger det.
For for mig er det vigtigt, at den her ordning når ud til så mange som muligt.
Jeg tror samtidig også, det er vigtigt at gøre opmærksom på, at det er cirka en tredjedel af udgifterne, der skal dokumenteres fra forældrenes side.
Så der er jo i høj grad tale om en tillidsbaseret ordning, hvor det er et mindretal af udgifterne, der skal dokumenteres.
Men vi ved selvfølgelig også, at der er lang vej for rigtig mange til fodboldklubben og til at deltage i spejderklubben eller andre steder, og derfor skal vi selvfølgelig gøre mere for at vejlede borgerne om den nye ordning.
Vi har taget initiativ til også at sende information ud, både til borgerne og til medarbejderne, i forhold til hvordan man afleverer dokumentation, og hvordan man indsender det i tide, og der er også en opfordring til, at man giver påmindelser om det.
Så vi følger udviklingen tæt for at sikre, at det her fritidstillæg kommer til at fungere.
Victoria Velasquez (EL), 2025-12-17:
Mener ministeren, at kontanthjælpsreformen fungerer efter hensigten, når 59 pct. af kontanthjælpsfamilier med børn allerede har mistet fritidstillægget, og når tusindvis af børn dermed må undvære adgang til sport, fællesskaber og helt almindelige fritidsaktiviteter, og vil ministeren tage initiativ til en ny og mere retfærdig ordning, så børn ikke straffes af et dokumentationskrav, der åbenlyst ikke virker?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-12-17:
Jeg har henholdt mig til det, som jeg har fået oplyst, og det er det, som jeg har svaret Folketinget.
Det kan jeg selvfølgelig stå på mål for.
I forhold til det, der skete tilbage i 2021, var det jo sådan, som jeg sagde, nemlig at Justitsministeriet og Rigspolitiet var i dialog med Forsvarets Efterretningstjeneste, og det var den koordinerende rolle, der var på det tidspunkt.
Så tror jeg ikke, at jeg har mere at sige i forhold til de andre spørgsmål.
Jeg tænker, at de jo kan stilles skriftligt.
Peter Skaarup (DD), 2025-12-17:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge forsvarsministeren, om ikke forsvarsministeren kan fortælle Folketinget, om ministeren selv var klar over, da man svarede Folketinget i maj 2024, om alt materiale var oversendt eller ej, da den pressemeddelelse blev udsendt i december 2021.
Det er vel egentlig ikke for meget forlangt.
Det kan godt være, at ministeren skulle have spurgt nogen.
Man kan godt forberede sig til sådan en spørgetid her ved at spørge nogen.
Hvilke overvejelser giver det hos ministeren, at eksperter nu siger, at ministerens egne svar til Folketinget var misvisende, og mener ministeren, at ansvaret er hos Statsministeriet, eller er det i Forsvarsministeriet, eller hvor er det henne?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-12-17:
Jeg synes jo selv, at jeg gjorde mig umage med at forklare sagens sammenhæng i det første svar.
Det har jeg også givet udtryk for i tidligere besvarelser og ikke mindst i det samråd, som spørgeren indkaldte mig til.
Jeg vil gerne igen sige, at det, jeg har fået oplyst, er, at det var Justitsministeriet og Rigspolitiet, der var i dialog med Forsvarets Efterretningstjeneste på det her tidspunkt, tilbage i 2021.
Det er nu engang det, som er tilfældet, og derfor var Forsvarsministeriet heller ikke involveret i sagen, forstået på den måde, at det var Justitsministeriet, der havde den koordinerende rolle.
Peter Skaarup (DD), 2025-12-17:
Til brug for hele vurderingen af den sag bad man om, at relevant materiale blev sendt til Minkkommissionen, og det er der, vi står nu, altså hvor det viser sig, at noget af det materiale, som faktisk var der, tilsyneladende ikke har været fremme i lyset tidligere.
Og det er der, mine spørgsmål går hen, selv om jeg er klar over, at forsvarsministeren ikke var forsvarsminister der i slutningen af 2021.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge forsvarsministeren, om ministeriet – altså ikke ministeren selv – var klar over, at ikke alle relevante enheder var oversendt, som man jo ellers skriver i en pressemeddelelse på det pågældende tidspunkt, altså om ministeriet var klar over, at der var materiale, der ikke var oversendt.
Her tænker jeg specielt på den backup, som har været nævnt i dagspressen, af materiale af Pelle Pape, der var ansat i Statsministeriet.
Altså, var ministeriet klar over, at ikke alt materiale var oversendt til politiet i december 2021?
Og jeg vil gerne fortsætte, for det er jo sådan, at forsvarsministeren så tiltræder og svarer Folketinget i maj 2024 og egentlig gentager nøjagtig den samme formulering som den, der stod i den pågældende pressemeddelelse dengang, og som jo pacificerede Folketinget, fordi vi troede, at alt var sendt over, at alt var godt, at alt var undersøgt, og at man altså ikke kunne gendanne de her sms'er.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge forsvarsministeren i hans egenskab af forsvarsminister i maj 2024: Var forsvarsministeren på det tidspunkt klar over, at ikke alt materiale var sendt over, og at den her backup altså ikke var sendt over til politiet?
Dem vil vi da gerne stille skriftligt, men nu har vi jo så ministeren her i spørgetiden, og så er det vel egentlig ikke for meget forlangt, at der kommer et svar på, om man var klar over, at ikke alt materiale var oversendt til politiet.
Man skriver i en pressemeddelelse fra Forsvarsministeriet, at alt materiale oversendt, og det var med til at overbevise partiet Venstre, som jo også var meget kritiske, kan jeg godt tillade mig at sige, over for det her arbejde om gendannelsen af de her sms'er.
Man skriver til Folketinget, at alt materiale er oversendt, og det var det ikke.
Kan ministeren ikke godt her i Folketingets spørgetid sige, om alt materiale var oversendt?
Vidste man, at der var noget, der ikke var oversendt?
Jeg starter med at læse spørgsmålet op.
Hvilke overvejelser giver det anledning til hos ministeren, at en backup fra Pelle Pape, departementsråd i Afdeling for Indenrigspolitik og Regeringskoordination i Statsministeriet, blev fundet i november 2021 – forud for at Forsvarets Efterretningstjeneste den 7. december oplyste, at alle relevante enheder var overdraget?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-12-17:
Det er jo en helt anden diskussion.
Men det understreger jo sådan set bare den frihed, der er til at have mulighed for at ytre sig, som man vil, når man er ansat i forsvaret.
Det har vi haft en kæmpe diskussion om, men tak for at dokumentere det.
Det har været en offentlig diskussion, ikke med spørgeren, men med andre, men tak for at dokumentere, at det kan man godt have mulighed for i dansk forsvar.
I forhold til hele spørgsmålet om, hvilken vej man skal gå, synes jeg jo, at man skal gå mere efter at lave samarbejder med andre NATO-lande i forhold til indkøb.
Betyder det så, at man ikke skal investere i amerikanske kapaciteter?
Nej, det betyder det ikke, for det er også fornuftigt at gøre ud fra nogle betragtninger, der handler om, hvad det er for kapaciteter, vi allerede er i gang med at introducere, bl.a. F-35.