runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-23:
Men det er jo ganske enkelt ikke rigtigt.
Enhedslisten lavede i samarbejde med den tidligere regering en række støtteordninger og midlertidig hjælp til folk, som frivilligt tog hjem, og det er jo blevet stoppet.
Ligeledes lavede vi en aftale i 2012, som gjorde, at man ikke satte børn ind, medmindre der var en nært forestående hjemrejse, som man var sikker på ville finde sted.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-05-23:
Hensynet til barnets tarv er meget vigtigt for os i Socialdemokratiet.
Det er også derfor, det står i lovgivningen, og det er derfor, vi hele tiden og hele vejen igennem følger det her område meget, meget tæt.
Men sagen er, når det drejer sig om de eksempler, som hr. Nikolaj Villumsen nævner, at når folk først er på et udrejsecenter og når det er, at børnene begynder at blive syge – hvilket jo er frygteligt – så er det, fordi alle andre muligheder er udtømt.
Der har været vejledt – endog mange gange – der har været tilbudt økonomisk kompensation og hjælp til at flytte tilbage.
Der har været tilbudt en lang række forskellige ting, som gør, at det bliver nemmere for den enkelte familie, som har fået afprøvet alle muligheder for at få anket deres sager, rent faktisk at komme tilbage til, hvor det er, de hører til, når nu de har fået afslag på at opholde sig i Danmark.
Så det, at en familie vælger at opholde sig på et udrejsecenter og nægter at tage hjem, er jo et udtryk for, at alle andre muligheder er udtømte.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-23:
Tak for det.
Det er klart, at hvis en asylansøger bliver afvist, altså får sin sag afvist, skal personen selvfølgelig hjem.
Spørgsmålet er, hvad man gør for at motivere folk til at tage hjem.
Man kan vejlede, man kan sikre bedre støtte, eller man kan, som det sker nu, bruge børnene til at forsøge at presse forældrene, og det er jo realiteten.
Det sker jo på Udrejsecenter Sjælsmark.
Så kunne jeg bare godt tænke mig at høre fra Socialdemokratiet, når man siger, at man skal tage hensyn til en lang række faktorer: Hvorfor er hensynet til barnets tarv ikke det vigtigste for Socialdemokratiet?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-05-23:
Tak for det.
Der er ikke nogen tvivl om, at børn af asylansøgere har fået en barsk start på livet, og barsk er endda en underdrivelse.
Mange er flygtet fra krig og ødelæggelse, de migranter, som kommer hertil, og som ikke nødvendigvis får asyl, er sådan set også taget fra deres hjemegne af helt meget reelle årsager, og vi har som samfund et ansvar for, at de børn behandles ordentligt, mens de er i vores land.
Vi skal også tage hensyn til kapaciteten hos vores operatører, og vi skal sikre os, at vores asylsystem ikke kan misbruges som en illegal vej til Europa for økonomiske immigranter.
Vores asylsystem skal kort sagt balancere en række forskellige og nogle gange endda modsatrettede hensyn op mod hinanden.
Socialdemokratiet har i flere omgange været med til at forbedre børns vilkår i asylsystemet.
Vi har styrket tilsynet med børnene på asylcentrene efter en række sager om misbrug og overgreb, der er sket på Langeland.
Vi har sørget for, at personalet har fået bedre muligheder for at opretholde ro og orden, og vi har sikret, at barnebrude ikke skal indkvarteres sammen med deres voksne ægtefæller.
Det ændrer ikke på, at et asylcenter aldrig bliver et ideelt sted for børn.
Det er et sted, hvor man opholder sig midlertidigt, indtil der træffes afgørelse om, hvorvidt man har ret til beskyttelse i Danmark; der er god og nærende mad, der er sundhedstilbud, og børnene kan gå i institution og skole, men det er og bliver en midlertidig foranstaltning.
Barnets tarv er afgørende.
Men det er ikke det eneste hensyn, vi skal tage.
Intet sted bliver det vel mere tydeligt end på vores udrejsecentre, når forældre, som har fået afslag på asyl, altså nægter at respektere Flygtningenævnets afgørelse og dermed fastholder deres børn i en situation, som skulle have været kortvarig.
Her støder barnets tarv sammen med et andet hensyn, nemlig at vi ikke kan have en lovgivning, der siger, at du kan komme hertil, få afslag på asyl, nægte at samarbejde om at udrejse, og det så ender med, at dine børn får opholdstilladelse.
Det vil gøre Danmark til en magnet for migranter, der ikke har ret til ophold i Danmark og Europa.
Det er også et vigtigt hensyn, for der er intet, der undergraver det internationale asylsystem så meget, som det stigende antal afviste asylansøgere, der opholder sig i Vesteuropa, gør.
Det er en kæmpe udfordring for flygtningesystemet i det hele taget.
Og hvis vi vil de flygtninge, der har et beskyttelsesbehov, det godt, så må og skal vi være ret kontante over for dem, der bruger systemet som en illegal vej til Europa.
Netop derfor, og fordi der er så mange hensyn, der skal balanceres op mod hinanden, i den her svære diskussion, så synes vi ikke, at et beslutningsforslag, der pålægger regeringen at udarbejde en plan for i højere grad at varetage et bestemt hensyn, er den rigtige vej at gå.
Vi vil i stedet for opfordre forslagsstillerne fra SF til at lave en beretning i udvalget, som i højere grad kan balancere de mange forskellige hensyn over for hinanden.
Tak for ordet.
Inger Støjberg (V), 2018-05-23:
Jeg må sige, at jeg står fuldt på mål for den måde, vi behandler både børn og voksne i vores asylsystem og også de afviste asylansøgere på.
Josephine Fock (ALT), 2018-05-23:
Tak for svaret: Så har vi jo det ansvar.
Jeg er også enig i, at vi giver dem tøj på kroppen, at vi giver dem fritidsaktiviteter, og at vi giver mulighed for skoleundervisning.
Derfor har jeg svært ved at forstå, at ministeren ikke vil være med til at lave nogle flere ting, som hjælper de her børn, så de får mulighed for at få et lidt mere normalt familieliv.
For vi kan ikke bebrejde de børn, hvad deres forældre beslutter sig for.
Det er jo deres forældre, der går igennem asylsystemet.
Det er ikke børnene, og det er ikke børnenes ansvar, og derfor bliver vi nødt til at hjælpe de her børn mere, end vi gør i dag.
Inger Støjberg (V), 2018-05-23:
Fru Josephine Fock spørger: Har vi et ansvar for de børn?
Ja, det har vi, fordi deres forældre åbenbart ikke magter det.
De har i hvert fald fuldstændig modsat sig alle principper og nægter at udrejse af landet, selv om de ikke har ret til at være her og dermed tager deres børn som gidsler.
Har vi et ansvar?
Det har vi.
Det er derfor, vi giver dem tag over hovedet.
Det er derfor, vi giver dem mad.
Det er derfor, der er skolegang for dem.
Det er derfor, der er fritidsaktiviteter.
Så ja, vi påtager os det ansvar, fru Josephine Fock.
Selvfølgelig gør vi det, og det mener jeg også vi skal.
Så spørger fru Josephine Fock igen til rapporten fra Dansk Flygtningehjælp.
Det, jeg kan sige, er, at det har vi selvfølgelig læst med stor interesse ovre i ministeriet, og det indgår da også i det videre arbejde.
Sådan må det jo være, når folk sender rapporter ind, men dermed ikke sagt, at jeg er fuldstændig enig en til en i det, der står i den, for det er jeg ikke.
Josephine Fock (ALT), 2018-05-23:
Tak for det.
Nu kom vi jo så ind til kernen, som vi har hørt det indtil flere gange fra ministeren på de samråd, vi har haft om det: at ministeren mener, at det lige præcis er forældrene, der tager deres børn som gidsler.
Hvis det er det, mener ministeren så stadig væk ikke, at vi har et ansvar for de børn, som sidder der i rigtig mange måneder og for nogles vedkommende i op til flere år?
Bolden lander jo hos os, når det drejer sig om børnene.
Det er forældrene, der træffer de her beslutninger, og ligegyldigt om man er enig eller uenig med ministeren i, at det er forældrene, der tager deres børn som gidsler, så lander ansvaret jo hos os – i hvert fald ifølge mig.
Det er der, hvor jeg tror ministeren og jeg er uenige.
Så jeg vil egentlig gerne have, at ministeren kommenterer på det, fordi bolden lander hos os.
Vi har jo et ansvar for de børn.
Vi er nødt til at se på, hvordan vi behandler de børn, så de ikke bliver traumatiseret.
Når nu Dansk Flygtningehjælp kommer med en rapport, som beskriver, at vi er nødt til at gøre noget, fordi vi ellers risikerer at tabe de her børn på gulvet og det jo også kan risikere at komme os til skade rent sikkerhedsmæssigt fremadrettet, hvis de mistrives, når de kommer tilbage til deres hjemland, kunne jeg godt tænke mig at spørge om, hvad ministeren har tænkt sig at gøre ved det.
Inger Støjberg (V), 2018-05-23:
Jeg mener rent faktisk, det er til stor skade for børnene, at deres forældre på den her måde nægter at udrejse af Danmark.
Jeg mener, at det er til stor skade for børnene, at deres forældre på den her måde stiller sig fuldstændig på tværs og ikke accepterer en saglig, god og dyb sagsbehandling i forhold til deres asylsag.
Jeg kan sagtens forstå, at de hellere vil være i Danmark end rejse hjem til det hjemland, de kom fra,
men det nytter ikke noget.
Når man ikke har behov for beskyttelse, så kan man ikke blive i Danmark, og så skal man udrejse.
Derfor mener jeg helt klart, at de her forældre tager deres børn som gidsler.
Det kan jeg have min mening om, og hvad jeg nu end vil, men jeg synes langtfra, at det er i orden, og jeg synes faktisk ikke, at det er en måde at behandle sine børn på.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-23:
Tak for det.
Man kan i hvert fald sige, at det jo er ministeren og regeringen, der vælger at lade de her børn sidde i et center, vel vidende at børnene er fuldstændig uskyldige og ikke ansvarlige for, om deres familier rejser hjem eller ej.
Det er en beslutning, som ligger hos forældrene.
Og så vælger man at sætte børnene i den her situation, hvor der slås alarm, og som det siges er skadelig for dem – vel vidende at de kan komme til at sidde der på ubestemt tid.
Det er jo en beslutning, som ministeren må stå på mål for.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre fra ministeren: Hvad bygger ministeren det på, når hun siger, at det her ikke er til skade for børnene, som ministeren påstod tidligere?
Inger Støjberg (V), 2018-05-23:
Altså, jeg bliver nødt til at sige til hr. Nikolaj Villumsen, at det ikke er regeringen, der tager børnene som gidsler, det er forældrene, der tager deres børn som gidsler.
De nægter at rejse hjem.
De har ikke bare fået afvist deres asylsag, de har fået prøvet deres asylsag i også Flygtningenævnet.
Det betyder jo altså, at når man har et domstolslignende nævn, der jo netop træffer nøjagtig den samme afgørelse som Udlændingestyrelsen, så kan jeg da ikke andet end at have tiltro til, at de ikke har et grundlag for at være i Danmark.
Derfor skal de da rejse hjem.
Så jeg vil gerne frabede mig, at hr. Nikolaj Villumsen siger, at regeringen tager de her børn som gidsler.
Det gør vi ikke.
Det er forældrene, der tager deres børn som gidsler.
Det kan vi have mange meninger om.
Jeg har min, og den er, at det kan forældrene ikke være bekendt.
Men så længe de er her, skal vi nok tage os af de børn på en måde, så de f.eks. også går i skole.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-05-23:
Ja, ja, men det er sådan set fint nok, hvis vi gør det.
Men jeg synes stadig væk ikke, at Socialdemokratiets ordfører svarer på det.
Hvorfor kunne man ikke blive enige om, at de familier, der er på Sjælsmark, kan få lov til at lave deres egen mad?
Det er jo en meget banal ting, som de fleste familier praktiserer, og som er en vigtig del af familielivet.
Hvad er der i vejen for det?
Hvorfor skal de straffes på den måde?
Det er bare det, som jeg ikke forstår, altså at det absolut skal være nødvendigt at straffe dem med de her sådan små ting, hvor man ligesom skal gøre det så forfærdeligt som muligt for dem.
Det fatter jeg simpelt hen ikke.
Det er for småt.
Er det ikke også det for Socialdemokratiet?
Vi er da til enhver tid villige til at diskutere det her med regeringen og andre, som vil tage det her alvorligt, og derfor ser jeg også frem til, at vi måske kan skrive en beretning i udvalget efter det her.
Laura Lindahl (LA), 2018-05-23:
Regeringen fremfører jo her ved ministeren og også regeringspartierne, at vi sådan set synes, at de forhold, der bliver tilbudt, er rimelige.
Det synes SF ikke.
Jeg synes, det er en gratis omgang, at man kan slå sig op på, at man vil alt muligt, men at man ikke lægger et eneste forslag på bordet.
Hvad er det, man vil?
Det kan man sådan set bare gøre, og så kan vi diskutere noget realpolitisk.
Andreas Steenberg (RV), 2018-05-23:
Vi støtter selvfølgelig i Radikale Venstre det forslag til vedtagelse, vi har været med til at fremsætte, og som Enhedslistens ordfører læste op.
I Radikale Venstre har vi det syn på flygtningeudfordringen eller flygtningekrisen, eller hvad den nu bliver kaldt, at det er noget, landene i verden skal løse sammen.
Vi synes, at debatten i Danmark – det gælder også andre lande – og også her i dag rigtig meget handler om, hvordan Danmark kan undgå at få nogle flygtninge, men i mindre grad om, hvordan man kan løse det problem, som det er, både for verdenssamfundet, men selvfølgelig også for de mennesker, der flygter.
Det er åbenlyst, at man skal gøre mere for at undgå, at folk flygter, enten ved at deres lande ikke er i krig, eller ved at man får gjort noget ved klimaudfordringerne, som mange mener kommer til at skabe rigtig mange flygtninge, fordi folk simpelt hen ikke har mad og drikke der, hvor de bor.
Derfor vil vi jo gerne sætte flere penge af til ulandsbistand.
Nu har der været meget diskussion om Socialdemokratiets seneste udspil, og vi er i Radikale Venstre jo ikke enige i det hele, kan jeg rolig sige, men det her med at prøve at lave en Marshallplan, tror jeg det bliver kaldt, for Afrika synes jeg vil være en rigtig god idé, og det vil vi gerne deltage i, men det kræver så også, at man er villig til at sætte nogle flere penge af til at løse de udfordringer, der er på et kontinent som Afrika.
Så ser vi jo gerne, at man i Europa både bliver bedre og dygtigere til at samarbejde om at beskytte de ydre grænser, men også, som der står i det forslag til vedtagelse, vi er med til at fremsætte, at man internationalt får lavet en asylbehandling i nærområderne, så man kan undgå, at folk, der er nødt til at søge asyl i et andet land på grund af krig eller noget andet, vælger at rejse hen over Middelhavet i nogle dårlige både og sætte deres liv på spil for at nå et andet sted hen.
Hvis man havde nogle centre eller noget andet i nærområderne, hvor folk kunne søge hen under nogle ordentlige forhold, så kunne man undgå det.
Vi synes også, det er forkert, at Danmark ikke vil tage kvoteflygtninge.
Det er jo et af de eneste områder, hvor man internationalt har kunnet lave et samarbejde om at fordele flygtninge landene imellem.
Det synes vi at Danmark har alle mulige interesser i at deltage i, for hvis man kunne lave en solidarisk fordeling af flygtninge i Europa eller i verden, vil det jo betyde, at Danmark ikke skal stå med hele byrden.
Så vil man kunne være fælles om det.
Det skal være mine ord her.
Og vi støtter selvfølgelig det forslag til vedtagelse, vi selv fremsætter.
Josephine Fock (ALT), 2018-05-23:
Tak for det.
Jeg synes jo, at den her debat lidt på samme måde som ved det forrige beslutningsforslag, hvor vi drøftede asylbørn, viser, at vores grænse for, hvordan vi snakker om og behandler mennesker, der er på flugt, har rykket sig.
Der er jo ingen tvivl om – heldigvis er vi alle sammen enige – at den farefulde færd, som folk tager over Middelhavet, skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at begrænse.
Men at vi kan forestille os at vende bådene om, og at vi seriøst her fra talerstolen snakker om, at man kan anvende den australske model – ja, der går min grænse.
Jeg er jo glad for, at vi har et samarbejde i EU.
Jeg ville ønske, at vores samarbejde i EU kunne styrkes, og at vi kunne blive enige om en fordelingsnøgle, således at de mennesker, der kommer til Europa, bliver fordelt i Europa.
Jeg har selv været med Udlændinge- og Integrationsudvalget i både Grækenland, Italien, Spanien og Marokko og har set de udfordringer, som de lande, der modtager folk ved de ydre grænser, har.
Jeg mener jo, at Danmark hurtigst muligt skulle genoptage sine forpligtelser i forhold til FN's kvoteordning, så vi på den måde kan hjælpe nærområderne.
Jeg mener, at det handler om at hjælpe endnu mere økonomisk i nærområderne, end vi allerede gør, således at vi kan stoppe det, at der også er mennesker, som rejser til Europa på grund af fattigdom.
Derudover skal vi sætte ind og hjælpe nærområderne til at begrænse de krige og krigszoner, der er.
Det er også det, der får folk til at flygte.
Så er der en ting, som vi slet ikke har været inde på her fra talerstolen, og det er de mange, mange millioner miljøflygtninge, klimaflygtninge, som allerede nu eksisterer, og som jo kun tegner til at blive flere og flere.
Løsningen er altså ikke at vende bådene om.
Løsningen er jo at hjælpe nærområderne økonomisk, men også aflaste dem.
Løsningen er at få et fordelingssystem i Europa ved hjælp af EU og udvide og styrke udviklingsbistanden så meget, som vi overhovedet kan.
Det tror jeg skal være mine kommentarer til denne forespørgselsdebat.
Laura Lindahl (LA), 2018-05-23:
Det europæiske asylsystem er på mange måder skrøbeligt.
Der er et stort antal mennesker, som er klar til at tage nogle ekstreme risici for at komme til Europa, og den ydre grænse har jo slet ikke været gearet til det pres.
Tingene er blevet lidt bedre, og antallet af migranter er nedbragt, men vi er fortsat afhængige af et temmelig ustabilt Tyrkiet og en utilstrækkelig sydeuropæisk grænsekontrol.
En stor andel af de mennesker, som forsøger at komme til Europa, har ikke et konventionsmæssigt beskyttelsesbehov, men de er økonomiske migranter.
Det betyder, at det store pres, vi ser på Europas ydre grænser, i høj grad vil fortsætte uafhængigt af konfliktniveauet i Mellemøsten og i Nordafrika, og derfor skal vi på europæisk plan finde bedre og mere permanente løsninger på det her problem.
Vi er i Danmark fortsat dybt afhængige af at føre en stram udlændingepolitik.
Selv med de lave flygtningetal, som vi ser for tiden, er det stadig væk fuldstændig afgørende, at Danmark ikke bliver et attraktivt flygtningeland.
For mig at se er krumtappen egentlig den indsats, at vi sikrer, at ydelserne til flygtninge ikke overstiger, hvad man kan få i andre europæiske lande.
Så for os i Liberal Alliance er det helt afgørende, at det, vi gør konkret i Danmark, er at sikre, at vi ikke er et attraktivt flygtningeland, ved bl.a. at holde ydelsesniveauet nede, og så skal vi selvfølgelig blive bedre til at udvise dem, der ikke skal være her.
Liberal Alliance støtter den vedtagelsestekst, som hr. Marcus Knuth fra Venstre læste op tidligere.
Marcus Knuth (V), 2018-05-23:
Ja, og det er derfor, jeg roser den italienske kystvagt.
Det er også derfor, jeg f.eks. har rost Ungarn for at være med til at sikre deres grænse, som jo netop er en af EU's ydre grænser, og de danske myndigheder har tilbudt bistand og har også haft folk udsendt til at hjælpe EU med at sikre de ydre grænser.
Pernille Bendixen (DF), 2018-05-23:
Men når man kan se, at den italienske kystvagt også lykkes med at vende nogle både, så må man jo også anerkende, at der findes en måde at vende både på i Middelhavet.
Ordføreren siger også, at vi skal styrke kontrollen ved de ydre grænser.
Det gør man vel også ved at vende bådene om og fjerne det pres, der kommer den vej fra.
Marcus Knuth (V), 2018-05-23:
Den store forskel er jo det, som vi så under vores besøg i Australien, hvor det var migrantbåde, som sejlede direkte hen med det mål at nå den australske kyst, og så var det jo den australske kystvagt, der selv i eget, går jeg ud fra, i hvert fald i internationalt farvand observerede og vendte både, som var på vej hen mod deres kyst.
Der er jo ikke mig bekendt massevis af både på vej mod den danske kyst, og da er det, jeg mener, at den udfordring, den problemstilling, vi har i Middelhavet, ikke er bedst løst, ved at vi sender flådefartøjer fra Danmark hele vejen ned til Middelhavet.
Vi indgår i en lang række operationer der, hvor vi mener vi bedst kan hjælpe til.
Jeg nævnte før Irak, Afghanistan, Syrien, og det er nu engang vores spidskompetence, og det er ikke for at gentage mig selv, men som jeg sagde til hr. Martin Henriksen, tror jeg altså, at den italienske kystvagt er bedre rustet til at agere i de farvande, end danske både er, alt imens vi løfter vores del af ansvaret for at hjælpe i nærområder andre steder.
Pernille Bendixen (DF), 2018-05-23:
Hr. Marcus Knuth siger, at situationen i Australien ikke er sammenlignelig med den, der er i Middelhavet, og det er jo rigtigt, men det bør vel ikke udelukke, at man ligesom ser på mulighederne for at lave en lignende model.
Marcus Knuth (V), 2018-05-23:
Så længe det foregår på forsvarlig vis – jo, selvfølgelig.
Det er også derfor, jeg roser f.eks. den italienske kystvagt, som har ufattelig mange års erfaring i at agere i Middelhavet og også i at samarbejde med den libyske kystvagt.
Og det er netop derfor, jeg siger, at jeg tror, at de er bedre rustet til lige den del af opgaven, end Danmark er.
Men vi bidrager gerne i et internationalt samarbejde, det gør vi også i andre dele af hele arbejdet på at sikre EU's ydre grænser.
Men lige præcis når det kommer til et tæt samarbejde med den libyske kystvagt, tror jeg altså, at andre lande og især middelhavslande er bedre rustet til den opgave, end Danmark er.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-23:
Hvis det er, at det er positivt set med Venstres øjne, at den libyske kystvagt vender både om, altså at det har en positiv effekt, ville det så ikke være bedre, hvis der var flere, der gjorde det?
Ville det ikke være bedre, hvis man gjorde det fra italiensk side, fra spansk side?
Ville det ikke være bedre, set med Venstres øjne og hr. Marcus Knuths øjne?
Marcus Knuth (V), 2018-05-23:
Jeg har rost den indsats, som den italienske og libyske kystvagt udfører, fordi jeg mener, det er en af de mange forskellige redskaber, som har bidraget til, at der ikke er lige så mange, der stævner ud, og dermed også til, at der ikke er lige så mange, der drukner.
Altså, der er nogle ting, Danmark er rigtig, rigtig godt rustet til internationalt, og jeg mener bare ikke, at en af de ting, der er vores spidskompetencer, er at operere i Middelhavet og samle flygtningebåde op og vende dem igen.
Det mener jeg der er andre end os der er bedre til.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-23:
Tak for det.
Jeg vil knytte et par bemærkninger til det, som hr. Marcus Knuth var inde på i sin ordførertale.
Først vil jeg sige, at Danmark naturligvis skal indgå et samarbejde med andre lande eller som led i en NATO-aktion, hvis det er, at vi skal vende bådene om.
Jeg forestiller mig ikke, at hr. Marcus Knuth eller undertegnede sejler derned og så begynder at gøre det på egen hånd, men man kan sige, at når ngo'erne kan samle folk op på egen hånd, kan det jo også være, at vi kan sejle derned og så vende dem om på egen hånd, men det kan vi måske tage en anden gang.
Så sagde hr. Marcus Knuth, at der gælder andre forhold i Australien.
Der vil jeg bare sige, at man naturligvis skal sørge for, at det bliver tilpasset til de forhold, der nu gør sig gældende i Middelhavet, hvis det er, man indfører det her.
Og så vil jeg sige i forhold til det, hr. Marcus Knuth også var inde på, om den libyske kystvagt, som vender bådene: Det er jo rigtigt, det er jo godt.
Og når hr. Marcus Knuth fremhæver det som noget positivt, ville det så ikke være endnu bedre, hvis der var flere, der gjorde det?
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-23:
Tak for det.
Når jeg tager ordet, er det selvfølgelig, fordi jeg er lidt forundret over, hvad SF's position egentlig er i det her.
Jeg synes selvfølgelig, det er ærgerligt, at SF ikke vil være med i det forslag til vedtagelse, som Alternativet, Radikale og Enhedslisten fremsætter.
Jeg mener, at vi tager udfordringen yderst seriøst og kommer med nogle konkrete bud, men jeg kan forstå, at hr. Holger K. Nielsen synes, at der var god musik i det forslag, der er kommet fra Socialdemokraterne.
Det må jeg sige
undrer mig meget.
Hr. Peter Hummelgaard Thomsen nævnte, at militærdiktaturet i Egypten kunne være et land, man kunne samarbejde med om sådan nogle lejre.
Er det virkelig SF's politik?