Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-02:
På vegne af Dansk Folkeparti takker jeg ministeren for redegørelsen.
Det nordiske samarbejde er inde i en historisk spændende tid, ikke mindst efter NATO-udvidelserne, som kan tilføre det nordiske samarbejde en langt mere klar forsvarspolitisk rolle, og som faktisk vil gøre Norden til en markant, samlet stemme inden for NATO-samarbejdet, hvor Danmark og Norge ikke længere står alene.
Norden bliver en forsvarspolitisk magtfaktor, som man vil lytte til.
I Dansk Folkeparti ser vi derfor også frem til revisionen af Helsingforsaftalen, som en arbejdsgruppe i den kommende tid vil gå i gang med at udarbejde et udkast til.
Det er et arbejde, som vi vil følge med interesse.
Vi tager positivt til efterretning, at der er gjort fremskridt i økonomiadministrationen i Nordisk Ministerråd.
Det er helt afgørende for, at skatteyderne kan have tillid til, at alt foregår efter bogen.
Hvis vi ser på de overordnede linjer i det nordiske samarbejde, er vi i Dansk Folkeparti navnlig optaget af kriseberedskab og det uddannelses- og kulturpolitiske.
Tidligere har vi i vores gruppe i Nordisk Råd foreslået en krisekommunikation på statsministerniveau, som skal have til formål, at man hurtigt kan udveksle oplysninger i forbindelse med f.eks. de grænselukninger, som foregik med meget korte varsler i forbindelse med covid-19.
Der forestår desuden et større arbejde med at analysere konsekvenserne af de vidt forskellige nationale tilgange til pandemibekæmpelse, som skabte forvirring og kaos og efterlod alt fra pendlere til sommerhusejere rådvilde.
Med hensyn til grænsehindringer skal vi fortsat arbejde for, at borgerne i Norden har lettest mulig adgang til at søge job og få anerkendt deres uddannelser på tværs af grænser, og at virksomheder har optimale muligheder for at fungere uhindret i hele Norden.
Også her er der et levn fra covid-19-pandemien, som vi skal have bearbejdet.
For Dansk Folkeparti og for vores gruppe, Nordisk Frihed, er det ikke mindst uddannelse og kultur, som står højt på listen over prioriteter.
Vi har fået gennemført en rekommandation om såkaldte partnerskabsskoler i Norden, hvor skoler på tværs af grænser finder sammen og samarbejder med hinanden.
Hvis det nordiske samarbejde skal give mening, kommer vi heller ikke uden om sprogforståelse.
Det er i dag en kendsgerning, at langt de fleste i den yngre generation, som hr. Christian Friis Bach også netop påpegede, foretrækker at tale engelsk med hinanden.
Det er lidt trist, med tanke på at dansk, svensk og norsk er nært beslægtede sprog.
Det er på den baggrund forstemmende, at man har valgt at skære på kulturområdet til fordel for elementer som f.eks. klimatiltag, da Norden efter vores opfattelse ikke skal udgøre hoveddrivkraften her.
Det er ingen hemmelighed, at vi i Dansk Folkeparti savner en værdipolitisk og identitetsmarkerende dimension i det nordiske samarbejde, ikke mindst i forhold til et emne som indvandring.
Vi taler i Norden meget om menneskerettigheder, antiracismelæreplaner og fremme af lgbtq-dagsordener, og det viser med al tydelighed, at der er plads til værdidebatter i den her henseende.
Vi vil gerne tale meget mere om nationerne, sammenhængskraften og identiteten i Norden, og den debat vil vi gerne rejse.
Vi ser frem til samarbejdet om »Vision 2030« og til at være med til at sætte vores fingeraftryk på denne.
En sidste ting, jeg vil nævne, er vores undren over det manglende nordiske ministerråd for transport og vores ønske om at få det.
Det er glimrende, at ministrene mødes uformelt, men vi så også gerne nogle helt faste rammer.
Tak for ordet.