runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Torp (SF), 2021-12-03:
Det her center eksisterer jo i forvejen, og tanken er, at man skal brede den viden ud, som de har i forvejen.
Der eksisterer et Center for Mental Sundhed - Kbh i Region Hovedstaden.
Men ved at understøtte det her center som et nationalt center kan man brede den viden, de allerede har opbygget, ud til resten af landet.
Julie Skovsby (S), 2021-12-03:
Jeg ser det sådan, at vi skal have styrket alle sektorer.
Og hensigten er jo netop, at når vi får det faglige oplæg, ja, så er det fagligt funderede anbefalinger, vi får, også i en prioriteret rækkefølge.
Altså, hvad giver fagligt set bedst mening?
Og det er det, der er hensigten, nemlig at vi kan arbejde ud fra det, og jeg er sikker på, at kommunerne i den forbindelse kommer til at spille en stor rolle.
Liselott Blixt (DF), 2021-12-03:
Det undrer jeg mig også over.
Jeg har jo oplevet, at dem, man arbejder bedst sammen med som politiker, er dem, der enten har arbejdet derude selv, der har det tæt på eller har prøvet nogle af de her ting.
Det siger jeg efter at have arbejdet herinde i 14 år og efter at have været rundt i landet.
Det er, som om man skal kunne se og lære det samme for at kunne vide, hvad man skal gøre.
Så man skal ud at mærke det.
Det er mit korte svar.
Trine Torp (SF), 2021-12-03:
Det er jo det politiske ansvar.
Det er jo fuldstændig korrekt, og der skal vi måske også være lidt mere modige til at sige, at det ikke engang er sikkert, at nogen af de her forandringer kan ske i det system, hvor problemerne er.
Måske skal vi skabe et system uden for det, som faktisk kan hjælpe, for nogle gange er det et trægt system.
Jeg tænker, at der er et politisk ansvar i det her, men der er også et fagligt ansvar.
Hvad er det for en appel, vi også skal sende ud, om, hvad det er for en dialog, der skal være om kultur i de faglige kredse?
Liselott Blixt (DF), 2021-12-03:
Grunden til, at jeg svarede det, som jeg svarede sidst, er, at vi skal have den samme grundtanke inde i hovedet, og det skal psykiaterne og psykologerne også.
Vi skal have den samme holdning til, hvad det er, der hjælper.
Det var grunden til, at vi rejste til Trieste med Psykiatriudvalget, det var grunden til, at vi fik en aha-oplevelse, da vi var i Trieste, det er grunden til, at jeg i min kommune har sendt vores medarbejdere til Trieste.
Eller bare til Slotsvænget.
Det er for at finde ud af, hvordan de arbejder med det enkelte menneske.
Trine Torp (SF), 2021-12-03:
Tak for det.
Jeg nævnte i min ordførertale det her med den biomedicinske tilgang, som jeg mener faktisk står i vejen for den recoverytilgang og den sådan mere, hvad kan man sige, borgerorienterede tilgang, som jeg kunne tænke mig der skulle være.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre: Ser Enhedslisten og ordføreren det som en del af forklaringen på de problemer, vi står med nu, at der er så stort et fokus på sygdom, på diagnoser og på at reducere symptomer mere end på at have et fokus på, hvad det er for nogle vilkår, hvad det er for nogle oplevelser, der har gjort, at folk har det, som de har det, altså at gå fra »hvad er der galt med dig?« til »hvad er der sket for dig?«?
Er det et skifte, som Enhedslisten synes er vigtigt?
Peder Hvelplund (EL), 2021-12-03:
Ja, det tror jeg helt bestemt.
Altså, jeg tror, at når vi har set det øgede fokus på brug af den biomedicinske tilgang, er det jo netop, fordi vi har oplevet en psykiatri, der har været ekstremt presset, hvor man kan sige, at den letteste tilgang i nogle tilfælde har været at sige, at så medicinerer man sig ud af det.
Min pointe er bare, at man jo ikke kan afskrive den medicinske behandling.
Altså, den medicinske behandling vil også fremover være en del af psykiatrien, for det er der simpelt hen nogle borgere som har rigtig positive erfaringer med, og som vi kan hjælpe ad den vej.
Men jeg tror, at en del af grunden til, at det er kommet til at fylde så meget, er, at vi har haft en psykiatri, der har været underfinansieret – at der ikke har været afsat ressourcer til at have den mere tværfaglige indsats, at have den mere forebyggende indsats og at have det mere holistiske billede i forhold til den enkelte patient, men at man netop har fokuseret på, hvilket medicinsk præparat man formoder kan hjælpe i det her tilfælde.
Og jeg tror, at det er det, der har skabt det store fokus på den biomedicinske tilgang, men jeg tror også, at det fortsat vil være en del af den psykiatri, vi kommer til at have fremover.
Trine Torp (SF), 2021-12-03:
Ja, det er rigtigt.
Man skal jo ikke tage medicinen fra nogle, som selv synes, de har gavn af den.
Men der er også bare utrolig mange mennesker, der ikke har det, og som oplever utrolig mange bivirkninger.
Men det er ikke så meget medicinen, det er jo også den måde, man forstår det på.
For når man medicinerer, er det jo, fordi man har en idé om, at problemet er inde i hjernen på folk, nogle neurologiske processer eller en hjernesygdom, som der ikke er dokumentation for, og med et mindre fokus på, hvad det er for noget ude i omgivelserne, der skaber den her lidelse.
Er det også en del af forklaringen på, at vi hænger der, hvor vi gør nu?
Peder Hvelplund (EL), 2021-12-03:
Ja, det tror jeg bestemt er en del af forklaringen, altså hele det svigtende fokus, der har været i forhold til den forebyggende indsats – også det at kunne sikre, at vi har mere støtte lige fra fødslen, op igennem daginstitutionen og i skolen, sikre, at vi har en større rummelighed, at vi har muligheden for også at kunne opspore det, når vi oplever, at der kan være en psykisk belastning, og dermed også kunne være med til at sætte ind tidligt.
Det tror jeg kan være med til at forebygge en stor del af den medicinske behandling.
Og som jeg sagde tidligere, tror jeg da, at det netop er det, der har gjort, at vi står i den situation – at vi også har det kulturelle fokus på, hvordan problemstillingen er.
Og der er jeg helt enig i, at vi bliver nødt til at sørge for, at vi får et skifte i forhold til det.
Jeg tror bare, at det, der er afgørende, er, at vi sikrer, at borgerne faktisk får den behandling, de efterspørger, og hvis det for nogle handler om at få en medicinsk behandling, skal vi jo ikke afvise det – så skal det naturligvis kunne være en mulighed og en del af den behandlingspalet, vi tilbyder.
Magnus Heunicke (S), 2021-12-03:
Tusind tak for en rigtig god, synes jeg, forespørgselsdebat.
Jeg gjorde mig umage med selvfølgelig at lytte til både de kritiske røster, men også den konstruktive tone, som den her debat blev afholdt i, og jeg synes, det lover godt for de møder og de drøftelser, vi skal have med hinanden.
Jeg har glædet mig meget til, at vi får det faglige grundlag fra styrelserne, og at de også fortæller os om det, og vi skal nok stå for, at partierne får en grundig indføring fra vores styrelser i deres overvejelser og forslag og vurderinger.
Og så ser jeg selvfølgelig også meget frem til, at vi også kommer i gang med og går videre med 10-årsplanen.
Jeg sagde fra starten, at vores mål fra regeringens side var at få en bred aftale, men jeg sagde også, at det ikke bliver nogen gratis omgang, fordi man skal forpligte sig til at nå de mål, og jeg synes kun, at jeg er bestyrket i, at der i hvert fald er vilje i dag fra partierne til at være med til at tage ansvar for den her meget, meget vigtige opgave for os alle sammen.
Så tak skal I have for det.
Trine Torp (SF), 2021-12-03:
Tak for det.
Det kan jo ikke komme bag på ordføreren, at der er en hel del af det, som ordføreren siger i sin tale, som jeg virkelig er enig i, og jeg er glad for, at vi nu også kan komme til at tale om kulturen, for jeg er meget enig i det her med, at vi har sat mange gode ting i gang.
Der foregår meget godt derude, og der foregår bl.a. også i ordførerens egen region på Slagelse Sygehus noget rigtig godt i en afdeling, hvor man har besluttet sig for at arbejde traumebevidst.
Det foregår derude.
Jeg spekulerer bare tit på, hvad det er, der er barrieren for, at det, når der nu er nogle, der faktisk skaber noget godt, ikke bliver udbredt, eller at det bliver kvalt igen.
Hvad er det, der gør, at den kultur er så svær at forandre?
Hvad tror ordføreren?
Peder Hvelplund (EL), 2021-12-03:
Tak for det.
Nogle gange kan det retoriske hykleri jo blive så tykt, at det nærmest driver ned ad væggene herinde i Folketingssalen.
Jeg må sige, at jeg synes, at det beklageligvis gjorde det lidt i ordførerens tale her.
Når jeg kaldte det retorisk hykleri, er det, fordi jeg jo synes, at vi, når vi skal se på, hvordan vi skal løse den udfordring, kan sige, at den vej, som den tidligere Venstreledede regering gik – og som der har været i adskillige år – jo har medført en massiv underfinansiering af psykiatrien.
Det har bl.a. været sådan, fordi man i de økonomiaftaler, der er indgået, ikke har fulgt det demografiske træk og dermed har underfinansieret aftalerne.
Det har så betydet, at de målrettede midler, man kunne give til psykiatrien, var ædt op af generelle besvarelser inden, så det reelt set ikke blev til et løft, hvorimod vi under den her regering trods alt har været med til både at sikre det demografiske træk og give et væsentligt og substantielt løft på 600 mio. kr. årligt og varigt i årene fremover.
Man kan sagtens sige, at det ikke er nok, men det er trods alt mere, end der er blevet investeret de tidligere år.
Derfor er spørgsmålet bare til Venstres ordfører, at når nu vi skal løse den her udfordring, i forhold til at der skal investeres, er det så ordførerens opfattelse, at vi skal gå de tidligere regeringers vej, nemlig at underfinansiere velfærden generelt i regionerne og så give enkelte klatmidler til psykiatrien, eller skal vi give et generelt løft både til at dække demografi og også til at bygge oven på med varige midler til psykiatrien?
Jane Heitmann (V), 2021-12-03:
Der er jo mange veje, man kan gå, når man skal løse udfordringerne i psykiatrien.
Det, der er helt afgørende for mig, for os, er, at psykiatrien vitterlig får et løft, så det kan mærkes.
Vi startede, da vi havde ansvaret som VLAK-regering, understøttet af Dansk Folkeparti.
Som jeg sagde i min tale, har psykiatrien i alt for mange år været i en lillebrorrolle, og det er jo de kolde, kedelige, triste facts.
Vi startede et løft af psykiatrien, men vi blev ikke færdige, så vi vil da meget gerne samarbejde med både Enhedslisten og andre partier om, hvordan vi kan give psykiatrien det løft, som er helt nødvendigt, så psykiatrien ikke også i fremtiden skal have en lillebrorrolle.
Som jeg så også sagde i min tale: Psykiatriens brugere og psykiatriens pårørende har da brug for, at vi får sat en ny retning.
Og vi skal turde gå nye veje.
Peder Hvelplund (EL), 2021-12-03:
Det synes jeg da er positivt, og det tager jeg som et tilsagn om, at Venstre også vil bakke op om en velfærdslov, der netop sikrer, at vi dækker demografien, og at vi så derefter kan bygge ovenpå.
Men det er bare for at sikre mig, at det her også betyder, at det er naturligt, at pengene alene ikke gør det.
Det er ikke det, der kommer til at løse psykiatriens udfordringer alene.
Men er ordføreren enig i, at der også er behov for et substantielt økonomisk løft, hvis vi skal sikre den brede palet af behandlingsmuligheder, som vi jo helt åbenlyst mangler i dag?
Jane Heitmann (V), 2021-12-03:
Jamen ved valget i 2019 gav Venstre vælgerne et velfærdsløfte, som jo bl.a. betyder, at når vi bliver flere ældre, og når der kommer flere børn, så skal økonomien følge med.
Og det velfærdsløfte står vi jo fuldstændig ved.
Der, hvor jeg ved vi har en uenighed, er i forhold til, hvordan det skal finansieres, altså hvor pengene skal komme fra.
Men vi står da ved det velfærdsløfte, som vi gav vælgerne tilbage i 2019.
Det skal der ikke være tvivl om.
Trine Torp (SF), 2021-12-03:
Tak for det.
I både talen og vedtagelsesteksten, der blev læst op, er der jo ret meget, der er bagudskuende, og som handler om at kritisere regeringen.
Det er jo ikke det, jeg synes er mest interessant at debattere her.
Det er faktisk det fremadrettede.
Og der var jeg glad for, at ordføreren var inde på det her med, hvordan vi kan tænke i nye baner, og jeg vil bare også høre: Når nu vi har tænkt i nye baner ad flere omgange og der har været gode ting, som har vist gode resultater, hvad er det så, der er barrieren for, at tingene ikke forandrer sig?
Altså, er det alene et spørgsmål om ressourcer, og hvem der prioriterer det, eller tænker Venstres ordfører også, at der er behov for at kigge på, hvordan vi egentlig forstår psykisk lidelse?
Jane Heitmann (V), 2021-12-03:
Nu tror jeg, hvis jeg lige skal holde fast i det her med det fælles forslag til vedtagelse, som alle de blå partier jo står bag, at jeg vil sige, at jeg bl.a. nævnte i vedtagelsesteksten, at vi skal sikre forebyggelse og en inkluderende psykiatri, og at pårørende skal involveres mere, og for dobbeltdiagnosticerede, der falder mellem to stole, pålægger vi regeringen, at de skal finde en løsning og holde hånden under den gruppe.
Så når ordføreren siger, at den var bagudskuende, vil jeg sige, at det nok lige er en sandhed med modifikationer.
Der er en masse her, der peger frem og faktisk siger noget om, hvad det er for nogle prioriteter, vi også har i blå blok.
Jeg vil sådan set
godt medgive ordføreren, at der er meget, hvad skal man sige, stigmatisering og der er meget tabu forbundet med det at have en psykisk sårbarhed eller en psykiatrisk lidelse, og det kræver, dels at vi får tingene italesat og lagt frem på bordet, som de er, dels at vi tør at tænke nyt og måske også bevæge os ned ad nogle spor, hvor vi ikke har været før.
Man kunne f.eks. nævne området omkring tvang i psykiatrien.
Vi har ikke løst opgaven, og der kunne jeg godt tænke mig, at vi sammen kunne tænke nyt.
Julie Skovsby (S), 2021-12-03:
Tak for det.
Jeg vil gerne lidt følge op på mine kollegaers og særlig på hr. Peder Hvelplunds spørgsmål om demografien, og hvordan vi får vendt udviklingen i forhold til underfinansieringen af psykiatrien.
Eller hvordan – for måske også at stille et spørgsmål, der ikke kun handler om økonomien – ser Venstre egentlig på sammenhængen?
Jane Heitmann (V), 2021-12-03:
Venstre ser sådan på sammenhængen, at vi da har nogle enormt store udfordringer med forholdet mellem de tre siloer.
Altså, hvis man kigger på bermudatrekanten mellem almen praksis, regionerne og kommunerne, så oplever patienterne jo, at der er nogle enormt store udfordringer, når de skal flytte sig fra den ene sektor til den anden.
Der har vi da en forpligtelse til – og det håber jeg også er noget af det, som sundhedsministeren vil spille ud med, når han lægger udfordringsbilledet frem – at vi får håndteret de her overgange på en bedre måde, så det bliver mere smidigt for patienterne.
Nu har vi jo i vores vedtagelsestekst nævnt de dobbeltdiagnoserede, altså dem, der både har et misbrug og en psykiatrisk lidelse.
De oplever da i allerhøjeste grad, at overgangene er udfordret.
Så jeg mener da, at det er helt naturligt, at man også kigger på den slags, når man nu skal lave en 10-årsplan, hvor man både skal have noget med det korte lys på og noget med det lange lys på.
Noget af det med det korte lys må være, hvordan vi i forhold til gruppen af diagnosticerede sikrer, at overgangene her bliver mere smidige og mere bruger- og borgervenlige.
Julie Skovsby (S), 2021-12-03:
Tak for det svar, som handler om, at det også skal være fagligt funderet, altså netop i forbindelse med at se på de overgange, der er, og at vi skal have skabt sammenhængene.
Det var jeg egentlig glad for at høre.
Så vil jeg lige vende tilbage til det med økonomien: Anerkender Venstre, at der er en sammenhæng mellem, hvordan de her forskellige sektorer er finansieret, og at vi altså har et behov for at finansiere vores velfærd i fremtiden?
Jane Heitmann (V), 2021-12-03:
Jamen jeg tror, det er helt åbenlyst, at vi har behov for at finansiere vores velfærd i fremtiden.
Altså, det er jo derfor, at Venstre er så optaget af, at vi skal have flere mennesker ind på arbejdsmarkedet, at flere skal bidrage til det fællesskab, som vi er.
Vi har nogle udfordringer i psykiatrien, bl.a. omkring arbejdskraft,
og jeg undrer mig da over, at man, når der ligger stakkevis af ansøgninger fra udenlandske læger, som sådan set gerne vil ind i det danske sundhedsvæsen og bidrage til både vækst og velfærd, men jo også til at passe patienterne, ikke får gjort noget ved det og får den personaleudfordring håndteret.
Så jo, tingene hænger jo sammen, fru Julie Skovsby.
Peder Hvelplund (EL), 2021-12-03:
Tak for det.
Jeg vil blive lidt i det spor, for jeg er fuldstændig enig med ministeren i den betragtning om, at der jo ikke bare er én vej, men at vi jo netop har brug for en bred palet af behandlingsmuligheder, så borgerne i så vidt omfang som muligt kan blive imødekommet i forhold til deres behov.
Men når det så kommer til det med opfølgning og sikring, i forhold til at vi når de mål, vi nu forhåbentlig får beskrevet i den 10-årige psykiatrihandlingsplan,
hvad er så ministerens overvejelser om, at der også bliver en konkret opfølgning på det?
Altså, at det ikke bare bliver overladt til os at sige, at nu har vi lavet en plan med nogle mål, som vi så putter ned i skuffen og tager op om 10 år, og så opdager vi, at det nåede vi så ikke.
Altså, hvordan sikrer vi den løbende opfølgning?
Vi har tidligere foreslået, at man skulle have et psykiatriråd med både brugere og fagpersoner og pårørenderepræsentanter, der løbende kunne komme med indspark til – også på de områder, hvor vi ikke er ved at nå målet – hvordan vi gør det.
Kunne det være en vej?
Kunne det være en mulighed, at vi havde løbende forespørgsler her i Folketinget for at sikre, at der blev fulgt op på det?
Magnus Heunicke (S), 2021-12-03:
Der er ingen tvivl om, at den stigning af mistrivsel og i særlig grad begyndende og alvorlige psykiske problemer, vi har set i ungsdomsgenerationerne, har vi også set i årene før corona, men der er ingen tvivl om, at i Danmark og i en række andre lande har det på alle måder været hårdt at være ung under corona, og dem, der i forvejen mistrivedes, og dem, der i forvejen havde psykiske problemer, og dem, der led under psykisk sygdom, har jo ikke haft det nemmere, på nogen måde.
Det vil sige, at der helt klart er mennesker, hvis situation er blevet forværret.
Det er jo grunden til, at Folketinget er gået sammen om at støtte helt konkrete initiativer økonomisk, og man har kigget på konkrete initiativer i SIND, Psykiatrifonden, Bedre Psykiatri, Børn, Unge & Sorg og på forskellige indsatser, som har fået en række midler netop under corona, for at se, hvad vi kan gøre for at hjælpe dem, som altså ellers kan komme i klemme.
Jeg tror, jeg må erklære mig 100 pct. enig.
Altså, i mit forarbejde til i dag blev jeg helt glad for de mange gode eksempler, som jeg også kunne fremhæve, og det er jo vigtigt, at vi kan se det fulde billede, nemlig for det første, som fru Trine Torp siger, de massive udfordringer og problemer, der er i en meget, meget presset psykiatri, men jo også de indsatser, der sker, som hjælper mennesker hver eneste dag.
Begge dele skal vi jo kunne se og have fokus på, så vi sikrer, at vi i større grad lærer af de konkrete afdelinger, der har stærke erfaringer med nye tiltag, og at vi lærer af dem på tværs.
Der tror jeg man må sige, at psykiatrien har lidt under, at man har været for dårlig til det, og det er der formentlig mange grunde til.
Men det må være noget af det, som vi sammen skal sikre, nemlig at de mål skal nås, og vi kan ikke sige, at der kun er én vej til det.
Men vi er nødt til at sikre, at man lærer af hinandens erfaringer.
Jane Heitmann (V), 2021-12-03:
Jeg er enig i, at det er godt at følge udviklingen i EU tæt, og at vi også hele tiden orienterer os i forhold til de forbehold, som Danmark har over for EU.
Vi har jo adskillige forbehold, og der tror jeg, at det er både sundt og godt, at vi løbende her har en diskussion i Danmark af, om det er de rigtige forbehold, vi har, og om vi med fordel kunne have en folkeafstemning, så vi måske i højere grad på nogle områder får lov at sidde med ved bordet, når beslutningerne skal træffes.
Den diskussion tror jeg er vigtig at holde fast i.
Søren Søndergaard (EL), 2021-12-03:
Okay, det vil jeg så gøre.
Men jeg vil så bare konkludere og sige, at jeg synes, det er en utrolig vigtig diskussion, og at jeg er glad for, at Venstre er interesseret i også at rejse den i forhold til regeringen.
For jeg synes, det er utrolig vigtigt, når vi træffer så afgørende og vigtige beslutninger i EU, og det håber jeg så ordføreren kan bekræfte at ordføreren er enig i, at vi får befolkningen med.
I går rejste Venstres EU-hovedordfører et meget, meget interessant spørgsmål på europaudvalgsmødet, og det var via en forbindelse fra udlandet, hvor han ganske rigtigt opholder sig på grund af Europarådets vigtige arbejde.
Det spørgsmål, som Venstres ordfører rejste, var til Socialdemokratiet og tog udgangspunkt i en udtalelse fra statsministeren om behovet for en folkeafstemning om bankunionen, og det synes jeg var et rigtig relevant spørgsmål.
Men det får mig så til at tage ordet her for at høre, hvad der er Venstres holdning til en folkeafstemning om bankunionen.
Er det sådan, at også Venstre går ind for, at vi får en folkeafstemning som forudsætning for, at Danmark tilslutter sig bankunionen, og hvor så partierne kan argumentere, som de nu synes bedst?
Jane Heitmann (V), 2021-12-03:
Jeg kan bekræfte, at vi har set det største fald på aktiemarkedet i mands minde her for blot et par uger siden.
Hr. Morten Messerschmidt har jo fuldstændig ret i, at det presser, ikke bare Storbritannien, men også store dele af verden og samhandelen i øvrigt.
Det kan jeg bekræfte.
Men jeg kan også bekræfte, at det har været trist at følge de udfordringer, som man har oplevet i Storbritannien, hvor man jo bl.a. har mistet mennesker, primært fra Østeuropa, som er flyttet, som jeg sagde.
Det har været trist at følge.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-03:
Det er rigtigt, at der i store dele af den vestlige verden har været problemer med forsyningskæderne.
Det har vi også oplevet på aktiekursernes udvikling, og fru Jane Heitmann kan følge C25-indekset.
Det slår også igennem i Storbritannien.
Og selvfølgelig spiller den nye situation også en rolle.
Det, jeg bare beder fru Jane Heitmann om at bekræfte, er, at hen over sommeren, hvor der var sådan en slags normaltilstand i forhold til corona, var samhandelen mellem EU og Storbritannien fuldstændig den samme ifølge Bloomberg, som den var før brexit.
Jane Heitmann (V), 2021-12-03:
Nu er det jo utrolig svært at kommentere på et møde, jeg ikke selv deltog i, i går, så derfor vil jeg være helt ærlig og sige til hr. Søren Søndergaard, at der bliver jeg simpelt hen svar skyldig, og der tror jeg, at Søren Søndergaard skal tage den dialog med hr. Kim Valentin, når han er tilbage fra sin tur udenlands.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-03:
Tak, formand, og tak til SF's ordfører.
Når vi nu ser ens på det med mindstelønningerne og ønsker det direktiv rullet tilbage, kan vi så få SF med på at pålægge regeringen ved det næste topmøde, at det skal være et tema, hvordan vi får beføjelsen på det område trukket tilbage?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-12-03:
Det kan jeg ikke se nogen grund til.
Altså, regeringen har jo en glimrende position på mindstelønområdet, sådan som det er lige nu, og vi er jo fuldstændig klar over, at Kommissionen har en ambition om at løfte det sociale niveau i EU.
Der er også kommet andre gode ting, som er rigtig gode i forhold til at løfte det sociale niveau i andre medlemslande i EU og sådan set også i Danmark.
Men når vi snakker om at regulere danske lønniveauer, skal de blande sig udenom, og der har jeg haft stor respekt for regeringens håndtering af sagen.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-12-03:
Nu er det jo en sådan lidt sjov proces i EU, fordi udspillet kommer fra Kommissionen og så bagefter kommer ud til Rådet og til Parlamentet.
Så jeg vil sige, at mange udspil jo kommer direkte fra Bruxelles, og det er vi så ikke en del af, men vi prøver at præge det.
Men så i forhold til alliancer og hvordan vi kan få indflydelse – og vi er i Det Konservative Folkeparti helt enige i, at vi skal forsøge at få mere indflydelse – hvilke alliancer mener Radikale Venstre er vigtige for Danmark?