runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2018-05-18:
Tak for spørgsmålet og især tak, fordi det kommer fra ordføreren for Liberal Alliance, som jeg tidligere har rost for sit utrættelige arbejde for netop at få uddannelser til provinsen, og det vil jeg godt gøre en gang til.
Hvis man tager toget forbi Slagelse på spor 1, kan man jo se, at der ligger Syddansk Universitets bygning.
Man må bare sige, at sådan noget kommer ikke af sig selv, det kræver, at der er nogen, der virkelig arbejder for det, og det er ikke mindst Liberal Alliances ordfører, som har gjort det.
Så tak for den indsats, som virkelig betyder noget i den region, som ellers har færrest uddannelser.
Men det viser også meget godt, at der skal noget mere til.
Og når vi taler om professionshøjskolerne, som er dem, vi definerer som velfærdsuddannelser, så er vores helt klare mål, at der er flere unge, der skal have mulighed for at tage en velfærdsuddannelse inden for en afstand af 30 km.
Al erfaring viser ifølge en undersøgelse, at det er der, vi har smertetærsklen.
Det kræver jo en mere ligelig fordeling, og derfor har vi foreslået, ikke en ny styringsmekanisme, som der bliver spurgt til, men at man laver en økonomisk model, hvori der er et større incitament til at opretholde og fastholde uddannelsespladser decentralt.
Det behøver ikke kun at være op til bundlinjen ved et bestyrelsesmøde, der bør også være et økonomisk incitament til at træffe de rigtige beslutninger.
Villum Christensen (LA), 2018-05-18:
Tak for det.
Ja, vi kom jo langt omkring med topskat og arveafgift, det må jeg nok sige, når jeg kigger på, hvad det er, den her redegørelse handler om.
Men lad det nu være.
Det, der egentlig fik mig til at trykke på knappen, var overvejelser omkring uddannelse.
Nu har jeg arbejdet i den sektor i rigtig, rigtig mange år, og vi har jo selveje inden for uddannelsessektoren, hvor det er bestyrelser og ledelser, der beslutter, hvor uddannelserne skal placeres.
Det er meget velovervejet, for gør man det forkert, kan man gå nedenom og hjem.
Der er hele tiden økonomiske overvejelser om, om der er behov osv. Skal jeg forstå det på den måde, at hr. Magnus Heunicke er uenig i den måde at organisere sig på?
Skal staten nu tvangsudflytte uddannelser?
Jeg forstod det på den måde, at velfærdsuddannelserne skulle ud i regionerne i højere grad, end tilfældet er i dag.
Er vi på vej mod en ny styringsmodel, hvis vi en dag får en ny regering, sådan at det er herinde fra Slotsholmen, at vi definerer, hvor de enkelte uddannelser skal være, uanset om der er behov eller ej, og uanset hvad det koster?
Peter Juel Jensen (V), 2018-05-18:
Jeg må blot konstatere, at ordføreren ikke har nogen politik på hylden.
Hvis ordføreren største problem er, man på Lolland-Falster og i Gentofte ikke har den samme formue – det er jo sådan, det lyder – hvordan vil ordførerens parti så rette op på det?
Magnus Heunicke (S), 2018-05-18:
Mange tak for de tre spørgsmål.
Det første spørgsmål handler om arveafgiften.
Det tal, jeg læste op, er jo et korrekt tal.
Jeg ved ikke, om ordføreren fra Venstre har haft mulighed for at se den rapport fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, som kom frem i går eller forgårs, og som meget præcist definerer, at hvis man vælger at lette eller afskaffe arveafgiften, er det helt entydigt en enorm gave til de allermest velstillede – jeg er ked af at bruge ordet strandvejsmillardærer, men det er jo der, altså i Nordsjælland, man vil få suverænt mest ud af det.
Som jeg læste op, er det sådan, at Gentofte får syv gange så meget ud af sådan en lettelse, som man gør på Lolland.
Det synes jeg ikke er retfærdigt over for Lolland.
Så bliver der spurgt om uddannelserne, og der har vi jo desværre set, at der er lukket mange uddannelser, og at der er 4.000 færre medarbejdere på vores ungdomsuddannelser ude i landet, siden regeringen kom til, og de små uddannelser er presset på økonomien, og det kan desværre resultere i direkte lukninger eller nedskæringer.
Peter Juel Jensen (V), 2018-05-18:
Ordføreren og jeg arbejder jo til daglig tæt sammen om landdistrikterne, og jeg kender ordførerens engagement, når det kommer til landdistrikterne.
Men det betyder ikke, at ordføreren og jeg ser ens på tingene.
For jeg synes ikke, der er noget af det, der kommer til at betyde, at man får en mere socialt ligelig fordeling, hvis det er det, der er målet.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål drejer sig om, at ordføreren sagde, at Socialdemokratiet ville sørge for, at de uddannelser, som var borgernære – her tænker jeg på uddannelse til folkeskolelærer, pædagog, socialrådgiver osv. – kom ud i samtlige landdistrikter.
De muligheder har vi jo allerede i dag.
Som bornholmer kan jeg jo se, at vi har uddannelser til både pædagog, lærer og socialrådigver.
Det hedder forlagt uddannelse – mulighederne er der allerede i dag.
Det sidste spørgsmål handler om alle de initiativer og centraliseringstiltag, som ordføreren gerne vil samle i store fonde.
Sidst ordførerens parti var i regering, prøvede man nogenlunde det samme, og det kom til at betyde besparelser på kommuner og regioner.
Hvordan skal det gavne landdistrikterne?
Magnus Heunicke (S), 2018-05-18:
Jeg nævnte jo en lang række forslag, som vi Socialdemokrater har lagt frem og lægger frem, så det med, at vi ikke har nogen politik på hylden, er jeg helt uforstående over for.
Jeg har ikke nogen problemer med, at nogle mennesker i Danmark er velstillede.
Jeg har et problem med, at man som regering helt målrettet i sin økonomiske politik vil give dem yderligere milliarder i lettelser, mens landdistrikterne får de små krummer.
Det er et geografisk problem, som jeg synes regeringen burde gøre sig meget, meget grundige overvejelser over.
Tak for det spørgsmål.
Det kan jeg bekræfte.
Jeg nåede ikke at sige det, fordi vi skal overholde taletiden.
Det har jeg lige fået indskærpet fra formandens side, og tak for det.
Så det kan jeg bekræfte.
Det er nemlig rigtigt.
Og jeg kan godt være lidt ked af, at debatten om Togfonden DK meget er blevet til det her med 1 time mellem de store byer; det er en vigtig ting, men det er sandelig ikke den eneste ting.
Det er sådan set en kraftig opgradering – alene det, at vi nu får elektrificeret vores danske jernbane.
Der er to lande i Europa, der ikke har det.
Det er Danmark, og det er Albanien.
Nu bliver vi så også elektrificeret, og det vil sige, at vi kan købe nogle tog, der faktisk også kan køre.
Og det er alle Danmarks pendlere tilfredse med – og jeg tror ikke, at det kun er offentligt ansatte, der sidder i vores tog.
Peter Juel Jensen (V), 2018-05-18:
Det tager jeg bare som en tilkendegivelse af, at der er tilført flere midler til kommunerne i dag, end der var, dengang ordførerens parti var støtteparti for den daværende regering.
Henning Hyllested (EL), 2018-05-18:
Jeg mener omkring det økonomiske jerngreb, jeg snakkede om, i kommunerne, at det jo er noget, der udspiller sig hvert år ved de årlige økonomiforhandlinger.
Jeg mener, at det er en kendsgerning, at de meget, meget barske midler, man tager i brug over for kommunerne, har været medvirkende til den dalende velfærd, der har været rundtomkring.
Der er immer væk fjernet, fyret, nedlagt over 36.000 jobs i den offentlige velfærd f.eks., og det er jo et resultat af, at der ikke stilles tilstrækkelig økonomi til rådighed for kommunerne.
Det brokker kommunerne sig også selv over, og jeg undrer mig da hvert eneste år under økonomiforhandlingerne over, at man ikke går hårdere til regeringen.
Under den tidligere regering udstyrede man jo så i virkeligheden staten med ret barske midler, hvis ikke kommunerne overholdt de der budgetter, men det er vi decideret imod.
Vi mener, at der skal langt mere økonomi til i kommunerne, end vi ser i dag.
Peter Juel Jensen (V), 2018-05-18:
Jeg har en gang lært af en ældre kollega i Folketinget, at når man tager ordet i Folketingssalen, skulle man gerne bygge det, man siger, op omkring et skelet, ros, ris, ros, og det vil jeg så også prøve at gøre her.
Jeg vil gerne rose ordføreren for en fin ordførertale.
Det var så den første ros.
Så kommer der lidt ris her, som også er et spørgsmål.
Ordføreren sagde, at kommunerne blev holdt i et økonomisk jerngreb.
Kan ordføreren ikke bekræfte mig i, at dengang ordførerens parti var støtteparti for en tidligere regering, fjernede man penge fra vores kommuner?
Nu har vi tilført rigtig mange penge til vores kommuner, og det er også derfor, at der er kommet lidt mere gang i vores landdistrikter.
Vi har understøttet rigtig mange initiativer ude lokalt, og det giver vækst og beskæftigelse.
Og så den sidste ros.
Hvor er jeg glad for, at Enhedslisten har turdet tage ansvar og gå med i teleforliget.
Det skal ordførerens parti have stor ros for.
Så vil jeg gerne lige sluttelig sige, at jeg helt klart deler ordførerens ambition om, at det havde været rart med en befolkningstilvækst, og som ordføreren vil jeg også gerne gøre noget ved det.
Problemet er bare, at ordføreren og jeg er ved at nå en alder, hvor det er lidt svært.
Henning Hyllested (EL), 2018-05-18:
Jeg vil sige, at selv om vi var støtteparti dengang, har vi jo ikke støttet den regering i alt, hvad den gjorde, og vi støttede heller ikke i det der.
Vi opfordrede jo tværtimod kommunerne og Kommunernes Landsforening til hvert eneste år at gøre noget mere ud af det der og tage slagsmålet med staten og med de skiftende regeringer om at få stillet nogle flere penge til rådighed, for den måde, det kører på i dag, går ud over den borgernære velfærd, og det har været medvirkende til, at man også i landdistrikterne f.eks. lukker skoler og gør ved.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2018-05-18:
Jamen der skal vi jo også være bedre til f.eks. at sige til de enkelte retsinstitutioner, at de rent faktisk også skal benytte sig af det, de kan gøre.
Når f.eks. skifteretten i Grenaa arbejder, er der altså mange advokater, som ikke gider at køre den vej, og derfor er der mange sager, der bliver afgjort i Randers.
Jeg kan huske, at vi på et tidspunkt kiggede på det og sagde: Okay, hvis vi skal være realistiske, i forhold til hvor lidt aktivitet der havde været i retten i Grenaa, så ville det altså svare til, at der ikke havde været nogen skilsmisser i det år, der havde ikke været nogen, der var døde osv.
Når de, der skal lave det, altså advokaterne og dommerne, ikke gider at flytte sig, og de bare tager retterne i storbyerne, så synes jeg da, at vi skal være bedre til at sige: Hov, hov, det er altså der, det skal foregå.
Så det er noget af det, vi kan gøre.
Henning Hyllested (EL), 2018-05-18:
Vil fru Mette Hjermind Dencker medgive, at især den store kommunalreform fra 00'erne, men også de deraf følgende reformer, domstolsreformen, politireformen og sådan noget, har været med til – og det var jo reformer, som Dansk Folkeparti støttede – at trække Danmark skævt, og at vi stadig væk kæmper med efterdønningerne af de reformer?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2018-05-18:
Ja, jeg vil gerne medgive, at centraliseringen, som jo bl.a. også er reformerne, som hr. Henning Hyllested nævner, i den grad har været med til at trække Danmark i den forkerte retning.
Jeg vil da heller ikke være det foruden.
Jeg vil da ikke være det foruden, så vi var tilbage til, som det var før med kommunerne
Det har da haft en positiv effekt, men det har altså også gjort noget ved landdistrikterne, og det er der ikke noget at sige til, og det skal vi da helt klart rette op på.
Henning Hyllested (EL), 2018-05-18:
Det er jeg jo meget enig i.
Det bør vi rette op på, men så vil jeg jo gerne have fru Mette Hjermind Denckers bud på, hvordan man så retter op på det.
Jeg er godt klar over, at der nu vil komme et svar i retning af, at vi flytter arbejdspladser ud og sådan noget.
Det betragter jeg jo som en slags aflad for de der reformer, men hvad gør vi sådan grundlæggende ved det skæve, der var ved de pågældende reformer?
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-22:
Det er jo klar tale.
Det er jo ærlig snak, hvis det er Liberal Alliances position.
Når jeg tog ordet, var det, fordi ordføreren sagde, at det her forslag ikke ville virke.
Det undrer mig meget, for før 2014 havde vi en stram linje i Danmark – den lå inden for EU's regler, men den forbød eksempelvis eksport til et brutalt diktatur som Saudi-Arabien.
Hvorfor mener ordføreren ikke det her vil virke?
Carsten Bach (LA), 2018-05-22:
Ja, og det sidste er så måske lige præcis problemstillingen, altså at det er et stop for Danmark, men at de omtalte stater jo så ville kunne anskaffe sig udstyr på anden vis og udnytte det til, man kan sige både det ene og det andet formål.
Det er jo dilemmaet i det her.
Vi vil ikke forhindre det.
Liberal Alliance er selvfølgelig også et frihedselskende parti på andre nationers og andre befolkningers vegne, modsat hvad medspørgeren ellers indikerede, men vi ønsker jo ikke at stille dansk erhvervsliv dårligere end andre, og da det her er et internationalt problem, skal der, som jeg også sagde i min tale, findes internationale løsninger, sådan at vi kan komme de her ting til livs.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-22:
Jamen så vil jeg egentlig bare spørge Liberal Alliance: Hvor er den nedre grænse?
Altså, hvis argumentet er, at man bare kan købe eksempelvis overvågningsudstyret et andet sted fra, hvad er så den nedre grænse for Liberal Alliance?
Altså, er der en nedre grænse, eller skal vi altid bare følge med på det laveste niveau i forhold til de standarder for menneskerettigheder, vi sætter for virksomheder, der opererer i Danmark?
Hvad er den nedre grænse for Liberal Alliance?
Carsten Bach (LA), 2018-05-22:
I den her sammenhæng er det, som jeg også gav udtryk for i min tale, for os en virkning, og den virkning skal findes internationalt, i den her sammenhæng via en EU-løsning.
Det mener vi i øvrigt også på en lang række andre områder, altså at når vi snakker om internationale problemstillinger, skal vi søge internationalt samarbejde, og i den her sammenhæng er det en løsning i EU, der vil have en reel virkning.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-05-22:
Det har man været opmærksom på igennem mange år, og der er et specielt tilladelsesregime, som finder sted, og som kører gennem Erhvervsministeriet, og det er sådan set godt nok.
Dog er det jo ikke, for der har været adskillige eksempler på, om jeg så må sige, at der har været eksport af produkter, der ikke burde være kommet til bestemte lande, f.eks. Saudi-Arabien eller Qatar, som også hr. Nikolaj Villumsen har været inde på, og vi ved jo udmærket godt, at der er tale om brutale diktaturer, og vi ved også godt, at i det omfang de kan bruge overvågningsudstyr til at genere og gøre ting, der er værre endnu i forhold til deres egne borgere, så vil de også gøre det.
Jeg tror måske ikke, det er så hensigtsmæssigt, at man lige vedtager det her forslag, som det ligger, for der er det nok ikke bearbejdet nok.
Det er jo ikke bestemte lande, der tales om her, men det er lande, der overtræder menneskerettighederne, og det er jo sådan lidt løst i det, hvad det er for lande, og hvem der skal definere det.
Så man er i hvert fald under alle omstændigheder nødt til at få det mere præciseret, og derfor synes jeg i og for sig, at hr. Rasmus Nordqvist kom med et meget tænksomt indlæg her fra talerstolen, som kørte ud i, at man kunne lave en beretning.
Det er jo ret normalt i forhold til beslutningsforslag fra oppositionen, at der bliver lavet en beretning, hvor vi i fællesskab kan krabbe os ind på, hvad problemerne her er, og så også forhåbentlig komme frem til en opstramning af reglerne, hvilket jeg egentlig også fornemmer der er interesse for vi får gjort.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-22:
Ligesom forslagsstillerne var jeg jo også dybt chokeret, da jeg blev ringet op sidste år af dagbladet Information, som jo skrev den her artikel, der også er nævnt i bemærkningerne.
Ja, det handlede ikke om, at Danmark havde hårdere regler end alle andre, nej, tværtimod var der faktisk en virksomhed, som havde brugt sit datterselskab i Danmark til at kunne sælge noget udstyr, de ikke kunne få lov til at sælge til Saudi-Arabien andre steder i EU.
Det var jo helt vildt, at vi havde fået lavet en lempelse af nogle regler, så vi på den måde lige pludselig blev et ly for virksomheder, der ville sælge nogle ting til de her lande.
Nu er der flere ordførere, der har snakket om, at vi ikke skal stille dansk erhvervsliv dårligere, og jeg synes egentlig, det er lidt forkert, at vi står og snakker om det her, som om det handler om dansk erhvervsliv.
For det her handler om, hvordan vi står op for menneskerettighederne.
Det handler om, hvad for nogle regler vi laver, så vi beskytter mennesker, også i andre lande, mod de overgreb, som deres regimer foretager, og derfor skal vi jo selvfølgelig have de skrappest mulige regler og også arbejde for det fælleseuropæisk.
For det er klart, at hvis det virkelig skal batte, er det ikke nok, at det er i Danmark, man har de her regler, men så handler det jo netop om, hvordan det er, vi laver fælleseuropæiske regler på det her område.
Helt som udgangspunkt kan jeg sige, at vi selvfølgelig støtter det her forslag, men vi lytter jo også til de ordførere, der har været heroppe indtil videre, og der tegner sig jo ikke just et flertal for forslaget, og derfor tænker jeg, om der er andet, vi kan foretage os.
For jeg synes samtidig også, der har været en vis alvor blandt ordførerne omkring det her spørgsmål, altså fra stort set alle.
Så man skulle måske se på at lave en form for fælles beretning, der ligesom strammer op på nogle af de formuleringer, der blev lavet, da det blev fremlagt i Europaudvalget, for at vi virkelig arbejder for de skrappest mulige regler for menneskerettighederne og ikke kun ser på dansk erhvervslivs rolle, men faktisk ser på, hvordan vi fra EU's side virkelig kan bakke op om menneskerettighederne, også i andre lande end vores egne.
Så det er i hvert fald et forslag, at vi i udvalgsbehandlingen ser på, om vi kan lave noget fælles.
Jeg skal hilse fra Radikale Venstre og sige, at de også vil kunne støtte en fælles beretning, der strammer op på nogle af de ting.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-22:
Jeg vil bare kvittere for ...
[lydudfald].
Nu gik den ud.
Der er en nisse, der driller hernede, men det klarer vi også nok.
Det er en god ...
[lydudfald].
Værsgo.
Så er det vores kongehus, der spiller os et puds her.
Tak for det.
Jeg vil gerne kvittere for de rosende ord for, at vi rejser debatten.
Jeg synes, det er en rigtig god idé, hvis vi kan lave en beretning, der opfordrer regeringen til at arbejde for stramme regler i EU.
Men jeg må sige, at jeg er lidt trist over, at hr. Holger K. Nielsen siger, at det er et uklart forslag, fordi det står præcist understreget, at det er lande, der alvorligt krænker menneskerettighederne, og det var jo den tilstand, man havde før ændringerne i 2014.
Altså, der havde man reelt den situation, hvor man ikke tillod eksport af dual use-produkter til lande, der alvorligt krænkede menneskerettighederne.
Så det var bare det, jeg gerne lige ville gøre ordføreren opmærksom på, og så ser jeg frem til, at vi kan samarbejde under udvalgsbehandlingen.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-05-22:
Jo, jo, men når jeg siger det, er det, fordi man jo er nødt til at have ned på papiret, hvad det er for lande, hvis man skal have et direkte forbud.
Altså, hvis man skal have et forbud ind i en lovgivning, og det er det, som jeg forstår det her forslag skal ende ud i, så er man jo nødt til at gøre det, at man i loven ligesom præciserer, hvad det er for lande, som vi ikke må sælge til.
Carsten Bach (LA), 2018-05-22:
Tak for det.
Som forslagsstillerne henviser til, har Dagbladet Information ganske rigtigt skrevet en række artikler, som belyser den problemstilling omkring dual use, som vi skal diskutere her i Folketingssalen i dag.
Selv om man, som jeg selv, er liberal, kan man sikkert godt læse Information og så endda få noget godt ud af det.
Det gør jeg dog ikke.
Men gjorde jeg det, ville jeg i det her tilfælde ret hurtigt blive klar over, at det drejer sig om at sikre, at danske eksportprodukter ikke misbruges af hensynsløse diktatorer til at undertrykke deres befolkninger.
Spørgsmålet er så, hvordan vi sikrer det bedst muligt.
Forslagsstillerne mener, at det gør vi gennem nationale forbud.
Det er der flere årsager til.
For det første vil det forringe rammevilkårene for danske virksomheder i forhold til udenlandske og svække konkurrenceevnen herhjemme.
Det virker for mig at se en lille smule tosset at give danske virksomheder dårligere muligheder end deres konkurrenter i vores nabolande.
Vi skal så også huske, at det jo ikke er virksomhedernes ansvar, at deres produkter kan bruges til den her slags formål, som vi gerne vil forhindre.
Derfor skal vi ikke straffe de danske virksomheder, men derimod finde fælles europæiske løsninger, så vi ikke stiller vores danske virksomheder ringere i den internationale konkurrence.
For det andet mener jeg og Liberal Alliance, at nationale forbud ikke virker, fordi der her er tale om et internationalt problem.
Og internationale problemer løses jo – man kunne næsten sige selvsagt – bedst internationalt.
Danmark er simpelt hen for lille en spiller på den store internationale politiske scene til, at det her for alvor vil batte noget.
Jo, der er naturligvis en signalværdi i at forbyde eksport af dual use-udstyr, men i Liberal Alliance mener vi – og er mest optaget af – at de tiltag, vi vedtager, rent faktisk også virker.
Og derfor skal vi i stedet gennem EU finde en fælles løsning, så vi ikke unødvendigt svækker dansk erhvervslivs konkurrenceevne.
Og derfor støtter Liberal Alliance heller ikke beslutningsforslaget.
Peter Juel Jensen (V), 2018-05-22:
Altså, jeg har bare ikke den viden, som spørgeren har.
Jeg ved ikke, hvordan de her ting bliver anvendt i f.eks. Saudi-Arabien.
Men jeg ved, at man er meget opmærksom på en terrortrussel i Saudi-Arabien, ligesom vi er i Danmark og i alle andre lande.
I den forbindelse har vi også et øget kontroltryk.
Det er også derfor, at vi bl.a. har den der slutbrugererklæring, og det er også derfor, vi involverer vores efterretningstjeneste, Udenrigsministeriet, for at blive så kloge, inden vi giver en eksporttilladelse.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-22:
Ja, men man kan sige, at sådan som det fungerede før ændringen i 2014, var jo, at Udenrigsministeriet vurderede sagerne, og i forhold til lande, som lavede alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, sagde man så nej til eksporttilladelse.
Nu har man ligesom pålagt sig selv at bevise, at det udstyr, som man vil eksportere, i den konkrete sag helt konkret vil blive brugt af regimet til undertrykkelse.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-05-22:
Altså, undskyld, er der nogen, der argumenterer vanvittigt her, så er det da fru Marie Krarup.
At sige, at måden, hvorpå vi håndterer tilladelser til danske virksomheder og deres eksport, har noget at gøre med den westfalske fred, er jo helt, helt langt ude.
Der er ikke tale om, at man går ind og intervenerer i den nationale suverænitet i Saudi-Arabien.
Der er tale om, at man går ind og intervenerer i forhold til danske virksomheders eksport af bestemte varer.
Det gør man da også i øjeblikket.
Det gør man da i øjeblikket!
Det, der er tale om, er, at det er en styrkelse af den praksis, der er i øjeblikket.
Betyder det, at man i øjeblikket med den nuværende regering har ophævet den westfalske fred?
Det er jo fuldstændig absurd.
Marie Krarup (DF), 2018-05-22:
Jeg tror ikke, vi kan ophæve den westfalske fred.
Så det tror jeg er at føre det helt og aldeles ad absurdum.
Men vi bygger på en verdensorden, der hedder den westfalske verdensorden, hvor suveræniteten, dvs. ikkeindblanding i andre landes interne forhold, er det afgørende.
Det er det, vores verdensorden bygger på.
Det er det, som FN-systemet også bygger på.
Det står ikke til diskussion.
Når det så drejer sig om, om vi kan gå ind at kontrollere, hvad saudiarabiske virksomheder gør, og eventuelt stoppe dem, må jeg sige, at det kan vi ikke.
Vi er nødt til at sige, at hvis vi tror på den erklæring, som de underskriver, og som dermed gør, at det er muligt for danske eksportører at eksportere til disse virksomheder, så kan vi ikke gå videre.