runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2020-10-20:
Mange tak.
Når ordføreren siger, at der er flere børn, der starter med at ryge, kunne jeg godt tænke mig at høre: Hvad er det for en aldersgruppe, ordføreren kalder børn?
Og så kunne jeg godt tænke mig at høre: Når man nu laver en national handlingsplan for børn og unge, hvad er grunden så til, at man skal ramme alle mulige andre mennesker, som faktisk er over 18 år?
Altså, i dag er man voksen, man er myndig, når man er 18 år.
Man kan blive uddannet til soldat, man kan blive sendt ud i krig, man kan blive skudt på, og man kan skyde andre.
Men man må saftsuseme ikke bestemme, om man må have lov til at ryge.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvorfor skal man ramme alle andre med lovforslaget, og hvad er børn, når vi taler om dem og deres rygefrekvens?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2020-10-20:
Fokus er primært på at sikre børn og unge under 18 år – og så må man jo så vurdere, hvornår man går fra at være barn til at være ung, om det er ved 15 år eller 16 år eller hvad – hvor det jo altså er, som vi ved, ulovligt at købe tobak.
Men samtidig ved vi udmærket godt, hver og en af os, at det foregår, og at der nærmest ikke kan findes et sted, hvor en mindreårig uden problemer ikke vil kunne købe tobak, fordi den lov, vi har, tydeligvis ikke bliver respekteret og overholdt og vi ikke har de nødvendige redskaber til at komme efter dem, der bryder loven.
Fokus er primært på dem, men det er klart, at alle dem, som vi kan få til at holde op med at ryge, vil være en gevinst, både for dem, der stopper med at ryge, og også for samfundet.
Men det primære fokus og den største interesse er at sørge for, at børn og unge slet ikke starter med den giftige røg.
Liselott Blixt (DF), 2020-10-20:
Nu var det, fordi ordføreren selv sagde, at tallet for børn var steget.
Jeg mener, at det, når man taler om 15-16-årige, er unge mennesker.
Jeg ved ikke helt, om ordføreren vil gå ud at sige til de 15-16-årige, at de er børn.
Så det var bare lige det, jeg faldt over.
Men jeg kunne også godt tænke mig at høre, når det nu går ud over alle mulige andre, og når man har samlet alt i den her plan, hvad grunden er til, at man, når vi taler om rygning, vil forbyde snus og e-cigaretter.
Man vil forbyde snus, som ikke indeholder tobak, man vil også forbyde e-cigaretter, der ikke indeholder nikotin.
Hvad er fornuften i det?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2020-10-20:
Fornuften er, at vi ved, at nikotin generelt er farligt, at de her tobaksprodukter generelt er farlige.
Vi ved også, at det ene kan føre til det andet, at man altså kan starte med det ene tobaksprodukt og så gå over til det næste.
Så vi er nødt til, hvis vi ønsker at bekæmpe tobak, ønsker at bekæmpe rygning, ønsker at bekæmpe nikotin blandt børn og unge, at ramme bredt.
Og der gik min tid.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-20:
Det er jo sådan med statistikker, at de som regel aldrig er lineære.
Hvis nu der har været et fald efterfulgt af stilstand, og så er der et lille hop op, og så falder det lidt igen, eller hvis der ifølge de seneste tal ikke er en stigning,
hvad er Socialdemokratiets holdning så?
Skal vi stadig væk indføre flere restriktioner på de her ting, eller skal vi være tilfreds med dem, som er blevet lavet, eller vil man tilbagerulle dem?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2020-10-20:
Vi skal stadig væk indføre de restriktioner, som der bliver lagt op til med lovforslaget, hvis det er det, ordføreren for Nye Borgerlige spørger om.
Men det er der jo ikke lagt op til her.
Men uanset om vi kan se, at det skulle gå lidt ned eller lidt op, er det det her, vi lægger op til, det er det her, vi har lavet en politisk aftale om, det er det her, der er opbakning til, og det er det her, som ikke bare regeringen, men som også et stort flertal af Folketingets partier mener vil være med til at sikre, at der i fremtiden skal være færre, som kommer til at dø af farlig røg.
Mona Juul (KF), 2020-10-20:
Tak for ordet.
Jeg vil her koncentrere mig om de to første.
Den del, der handler om skærpede krav, har de absolut bedste intentioner.
Det er altid en god idé at styrke tilliden til revisorfaget og sikre, at de brodne kar, som de også er blevet kaldt heroppefra, sorteres hurtigt og effektivt fra.
Sådan nogle brodne kar er det sidste, branchen og erhvervslivet har brug for.
Til gengæld ville det være gavnligt, om vi kunne beskytte titlen som revisor bedre.
Nu har man talt om det i mange år – det har jeg i hvert fald gjort – og så er det da nu, hvor vi alligevel har fat i emnet, at vi skal sikre os det.
Det savner jeg i forslaget, og jeg vil gerne opfordre ministeren til at komme med mulige løsninger på den del også.
Reglerne for konkurskarantæne er i forvejen meget stramme, og konsekvenserne for den pågældende er jo, at man bliver afskåret fra at drive sin virksomhed.
Det er i sig selv den ultimative straf; når dette også kan ske, uden at myndighederne har pligt til at indhente alle relevante oplysninger, mener jeg, det er at gå for vidt.
Præcis som flere organisationer påpeger i høringssvarene, skal retssikkerheden selvfølgelig gælde for alle.
Intentionen bag den del, der handler om at styrke tilgangen til revisorfaget, er bestemt også reel og fin.
Det er vigtigt at lytte til branchens behov for flere uddannede revisorer og til eksamensudvalgets arbejde.
Og jeg vil ikke afvise, at jeg nu kommer til at lyde overvældende gammeldags – det kan jo ske – men at give adgang til et uendeligt antal eksamener, eksamensforsøg, på 7 år styrker simpelt hen ikke tilliden, og jeg tvivler på, at det højner kvaliteten.
Jeg har godt noteret mig, at man mener, at det hele vil øge fleksibiliteten, og at det ovenikøbet lidt vil regulere sig selv.
Og så pointeres det endda, at der så også bliver mindre administration med godkendelse af omeksamener.
Jamen helt ærligt, så bliver der jo altså ekstra meget administration med alt det andet, og der synes jeg, festen stopper.
Vi kan jo også bare opstille en automat, og så kan de studerende trække et eksamensbevis.
Kunne vi ikke finde en løsning, der sikrer flere eksaminerede revisorer, som man også har tillid til kvaliteten af?
Konservative ser frem til udvalgsarbejdet og håber meget, at vi med de her få ændringer kan bakke op om forslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2020-10-20:
Enhedslisten ser positivt på, at regeringen vil begrænse muligheden for, hvem der kan virke som godkendt revisor.
Henset til at en revisor lidt er offentlighedens tillidsrepræsentant, hvis man skal sige det på en måde, som for mig i hvert fald er meget fin, er det selvfølgelig vigtigt, at professionen nyder offentlig tillid, og derfor er det også godt at kunne fratages muligheden for at agere godkendt revisor, hvis man f.eks. er pålagt konkurskarantæne af skifteretten, eller hvis man har verserende sager om sin godkendelse ved Revisornævnet.
Hvad angår offentlighedens tillid ser vi også positivt på, at man vil ændre revisoreksamenen med henblik på at styrke kvaliteten af kandidater.
Og hvad angår lovforslaget i sin helhed, støtter vi de skærpede krav til, hvem der kan blive revisor, kravene til statsautorisation, så vi stemmer ja til forslaget.
Simon Kollerup (S), 2020-10-20:
Der er begrænsninger for kævleriet.
Erhvervsstyrelsen har haft kontakt med Tyskland og Sverige, som har bekræftet over for styrelsen, at de har en tilsvarende mulighed for at tage på kontrolbesøg uden varsling.
Så skal vi have beskrevet det, som jeg også har sagt her i min tale, til en fælles tekst, nemlig at en faglig risikovurdering ligger til grund, at retssikkerhedsprincipperne selvfølgelig er sikret i det, vi laver her, og at der i øvrigt er god praktisk erfaring fra hvidvaskområdet.
Jeg tror sagtens, vi kan få betrygget folk i, at det ikke er sådan hver anden dag, at der er en eller anden razzialignende tilstand i en virksomhed.
Det er jo ikke det, der er på spil her.
Mona Juul (KF), 2020-10-20:
Tak for det.
Kan ministeren bekræfte, at grunden til, at der er hårde restriktioner med hensyn til hvidvask, er, at der er påvist rigtig mange sager?
Det, der er min pointe, er jo, at der ikke er påvist et hav af sager i forhold til dual use.
Der er en markant forskel, så tillykke til Sverige og Tyskland.
Det kan jo være, at de har haft nogle andre udfordringer, end vi har her.
Kan jeg få ministeren til at bekræfte det?
Simon Kollerup (S), 2020-10-20:
Vi har jo haft nogle meget fremtrædende eksempler på hvidvaskområdet, som det ville føre for langt i forhold til talerrækken at begynde at opliste her, men vi har også haft eksempler her, og jeg synes også, vi har haft nogle grelle eksempler.
Jeg synes i hvert fald, vi aktuelt står med en meget alvorlig sag, som jo for nylig også blev politianmeldt, og derfor er det, mener jeg, en politisk opgave for os her i Tinget at kunne forsikre over for de danske borgere, at vi sikrer vores myndigheder og tilsyn de rigtige værktøjer og de rigtige redskaber, og at kunne forsikre danskerne om, at vi lever op til vores internationale forpligtelser, særlig på det her dual use-område, som er et vanskeligt og et komplekst område.
Men det gør, at vi har mulighed for at få en stærk, forebyggende effekt og en effektiv kontrol.
Mona Juul (KF), 2020-10-20:
Der er ikke nogen tvivl om, at vi også er optaget af, at man skal opføre sig ordentligt, og at man naturligvis på ingen som helst måde skal prøve at udnytte en situation til at sælge nogle våben, der ikke er hensigtsmæssige.
Sådan er livet selvfølgelig.
Men står ministeren ikke og dømmer en virksomhed på forhånd?
Og er vi ikke enige om, at når der skal laves hegnspæle på det her felt, så er det vigtigt, at man netop ikke putter for meget i værktøjskassen, som også kan bruges forkert, f.eks. også ved at vi kommer til at beslutte noget her, der kommer til at gælde alle virksomheder, og derfor i en eller anden sammenhæng kunne komme til at blive misbrugt?
Simon Kollerup (S), 2020-10-20:
Jeg kunne aldrig finde på at foregive, at jeg var i stand til at dømme nogen på forhånd – aldrig.
Altså, al den stund at den har ført til en politianmeldelse, gør jo, at den er alvorlig.
Så handler de nye bemyndigelser jo også om, i hvor høj grad man har tillid til, at myndighederne er i stand til at bruge dem klogt og rigtigt, og der henviser jeg bare til, at Erhvervsstyrelsen allerede i dag har praktisk erfaring med lige præcis den her slags bemyndigelser.
Victoria Velasquez (EL), 2020-10-20:
Tak, formand.
Vi har jo et rigtig aktuelt eksempel lige nu, men vi behøver ikke se så langt tilbage.
Også i 2017 har vi diskuteret det her i Folketingssalen.
Da var det BBC, der fik afsløret en virksomhed i Nørre Sundby, og der er flere andre eksempler.
Så jeg vil bare høre ministeren først i forhold til, at vi får sikret, at vi får ført tilsyn med det her.
Kan det her også være en tryghed eller en sikkerhed eller en garanti for dem, at de ikke bliver rodet ind i det smuds, som nogle af de andre virksomheder er?
Simon Kollerup (S), 2020-10-20:
Det er klart.
Det er jo en decideret konkurrencefordel, hvis der er en effektiv håndhævelse af regler over for dem, som holder deres inden for kridtstregerne.
Men må jeg ikke bare sige, at det her lovforslag handler om kontrol.
Det handler om nye bemyndigelser, beføjelser.
Det handler om nye redskaber, men det handler også om øget vejledning og rådgivning.
I virkeligheden ville vi jo allerhelst, at vores virksomheder slet ikke har brug for at møde Erhvervsstyrelsen i den her hårde kontrolfunktion, som det jo ville være, men faktisk for at få vejledning.
Jeg har det udgangspunkt, at alle danske virksomheder har jeg da en interesse i klarer sig godt og spiller inden for reglerne og tjener gode penge, fordi det er i Danmarks interesse, så vejledningsdelen har vi lidt overset i debatten, men den er rigtig vigtig.
Victoria Velasquez (EL), 2020-10-20:
Tak for det.
Jeg er glad for, at ministeren også uddyber den forebyggende del.
Så vil jeg bare høre, om ministeren her til slut lige vil sige, hvad der lægges i »risikovurdering«, fordi det kan jo her næsten lyde, som om der bare vil komme utilsigtede besøg døgnet rundt, uden at der overhovedet er nogen grund til det.
Så vil ministeren ikke lige uddybe, hvad der ligger i »risikovurdering«?
Simon Kollerup (S), 2020-10-20:
Det er måske i virkeligheden bedst, at vi beder Erhvervsstyrelsen, som jo på det område fører sit tilsyn selv, om at fortælle, hvad de kan, og om deres risikovurdering.
Men når jeg nævner det og fremhæver det så mange gange, er det for at sige, at hvis man sidder tilbage med det indtryk, at det, at man kan lave uvarslede kontrolbesøg, vil blive brugt sådan lidt pø om pø, så er det jo langtfra tilfældet, fordi vi har en ansvarlig, kompetent og dygtig styrelse, som fører et relevant tilsyn, og der vil det være en risikovurdering af, hvor det giver mest mening, hvis det overhovedet giver mening nogen steder at lave uvarslede kontrolbesøg.
Orla Hav (S), 2020-10-20:
Tak for det, formand.
Som formanden nævnte, handler lovforslaget her om en ændring af revisorloven, og det går ud på at ændre reglerne for revisoreksamen, at skærpe kravene til revisorer og at implementere nogle EU-bestemmelser.
For det første vil jeg til det med at ændre reglerne for revisoreksamen for statsautoriserede revisorer sige, at der er et ønske i branchen om at få uddannet flere godkendte revisorer, og netop eksamensformen med de lave beståelsesprocenter har været nævnt som en af barriererne for at tiltrække flere studerende.
I januar i år præsenteredes rapporten »Forslag til en ny Revisoreksamen«, og det er på den baggrund, at det foreslås at ændre eksamen, så flere vil have mulighed for at bestå, uden at det går ud over det faglige niveau.
For det andet begrænses mulighederne for at virke som godkendt revisor, hvis en person er eller har været pålagt konkurskarantæne af skifteretten.
Det er allerede i dag et krav for at blive godkendt som statsautoriseret revisor, at man ikke er under rekonstruktionsbehandling eller konkurs, og fremover vil konkurskarantæne altså også være diskvalificerende.
Konkret foreslås det, at godkendte revisorer begrænses i deres erhvervsudøvelse, mens det i en årrække vil afskære personer fra at blive godkendt revisor, hvis man pålægges konkurskarantæne.
For det tredje foreslås det, at en revisor skal kunne frakendes sin godkendelse, mens en sag om netop frakendelse af godkendelse verserer i Revisornævnet, og en revisor skal ikke uden en stillingtagen fra Domstolens side kunne fortsætte sit virke, selv om vedkommende er frakendt sin godkendelse af Revisornævnet.
Det skal retten tage stilling til.
For det fjerde gennemføres der dele af EU's revisordirektiv.
Revisorerne kan betragtes som offentlighedens tillidsrepræsentanter, de bærer et stort ansvar for, at hver svarer sin skat, at pengene passer, og at tingene går ordentligt for sig.
Det er en vigtig og betroet opgave, som vi som samfund giver revisorerne.
De skandalesager, vi har set i bankverdenen i de seneste år, understreger sådan set bare vigtigheden af, at samfundet har et kompetent og loyalt korps af tillidsrepræsentanter, og derfor er det afgørende, at vi kan have tillid til revisorernes arbejde, samtidig med at vi i fremtiden undgår at komme til at mangle revisorer.
Jeg skal så bare sige, at jeg har et lønligt håb om, at vi også med den her revision vil nå frem til en situation, hvor revisorerklæringers første fire sider ikke er en fraskrivning af ansvar, men det kan godt være, det er en diskussion, som vi skal tage i forbindelse med behandlingen i udvalget og i debat med ministeren.
Men vi mener, vi med lovforslaget her fremtidssikrer tilgangen til revisorfaget, samtidig med at vi får bedre mulighed for at slå ned på de brodne kar, og det synes vi sådan set fra socialdemokratisk side er fornuftigt, og derfor støtter vi lovforslaget.
Katrine Robsøe (RV), 2020-10-20:
Tak for det, og tak for talerne og jo også for fine gennemgange fra de tidligere talere.
Jeg har ikke så meget at tilføje, men jeg vil sige, at for os er det også rigtig vigtigt, at eksamenen for revisoruddannelsen bliver ændret, men så vi selvfølgelig stadig væk sikrer den høje kvalitet.
Det er enormt vigtigt, at vi har tillid til vores revisorer, og jeg mener, at lovforslaget er en fin ændring for at opretholde den tillid, og derfor støtter Radikale lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-10-20:
Jamen tak for svaret.
Ministeren kommer jo derudefra, hvor man har flyvejord, som man kalder det.
Og jeg kommer derfra, hvor vi har lerjord.
Og det betyder jo altså, at hegnspælene står betydelig bedre i lerjord, end de gør i flyvejord.
Det håber jeg at ministeren vil gentage og bekræfte, altså at det faktisk er sådan, landbruget virker i Vestjylland og i Østjylland.
Ministeren var også inde på, at der blev henvist til et eksempel fra Sverige og Tyskland om, at de har indsat de her såkaldte hegnspæle.
Vil ministeren redegøre for, hvad det er for nogen hegnspæle – om det er i alle tilfælde, konkrete tilfælde eller der, hvor der har været dokumenteret gentagne tilfælde?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-20:
Jeg vil godt spørge ind til det med prisstigningerne, for jeg har hørt om prisstigninger til 70 kr. – og også prisstigninger til 90 kr. har jeg hørt nogen tale om.
Anerkender ordføreren de negative eksternaliteter, som det medfører, altså øget import af illegale cigaretter, øget grænsehandel, manglende penge i statskassen grundet mindre salg af cigaretter og alt muligt andet, som har en påvirkning på, hvor mange penge vi kan bruge på andre sundhedsfaglige ting?
Er der en grænse, hvor ordføreren mener at afgiften kan stoppe?
Stinus Lindgreen (RV), 2020-10-20:
Det er klart, at en afgiftsstigning selvfølgelig vil have en effekt på grænsehandelen – det har vi jo også fået Skatteministeriet til at regne på for os under hele den her proces, hvilket ordføreren også ganske udmærket ved.
Og at finde det rette knæk dér er jo noget af det, vi skal have input til; det anerkender jeg fuldt ud.
Men når ordføreren siger, at vi kommer til at mangle penge, hvis vi sætter afgiften for højt op, så vil jeg sige, at jeg hellere vil spare de menneskeliv, der er tale om her. Det synes jeg er vigtigere.
Hvis målet er, at vi skal have gode liv i Danmark, så må det jo trods alt kræve, at folk er i live, før vi kan give dem gode liv.
Og der må vi så sige, at de 14.000 dødsfald om året jo også er værd at tage med.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-20:
Ja, og så bliver det en anelse for totalitært efter min smag.
For jeg mener ikke, at det skal være op til ordføreren at definere det gode liv for de mennesker, der vælger at ryge.
Og det er jo det, man tager på sig ved at sige, at folk får et godt liv, hvis de lader være med at ryge, og at det bestemmer ordføreren.
Nu spurgte jeg Venstres ordfører om andre afgifter – det kan være i forhold til alkohol, altså afgiften på spiritus.
Hvad med afgiften på sukker?
Er det også i Radikale Venstres katalog over ting, som man gerne vil øge afgiften på, og hvilket også kunne gøre, at der var færre, der døde, og måske også flere, der kunne leve det gode liv, i forhold til hvad Radikale Venstre mener det er?
Stinus Lindgreen (RV), 2020-10-20:
Det, jeg sagde, var, at for at have et godt liv skal du være i live.
Så i forhold til de 14.000 dødsfald, vi har om året, vil jeg sige, at det er svært at give dem et godt liv, hvis de mennesker er døde.
Det var ligesom pointen med det; det var ikke nødvendigvis, at et godt liv er ikke at ryge.
Men det mener jeg at det er, for det øger chancen for at være i live længere.
I forhold til andre afgifter vil jeg sige: Ja, vi ved jo, at eksempelvis diabetes er et stort problem, og vi skal se på sukkerafgiften.
Det ligger sådan set ikke hos mig; det ligger hos vores skatteordfører.
Men jeg synes, det er værd at se på, for vi har nogle sundhedsudfordringer på andre områder end rygning.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-10-20:
Tak for det.
At det er usundt at ryge, tror jeg de fleste af os herinde kan være enige om.
Vi ved også, at rygning koster liv.
Nikotin er et af de mest afhængighedsskabende stoffer, vi overhovedet har.
Den letteste måde at holde op med at ryge på er stadig væk, at man helt lader være med at starte.
Den erfaring tror jeg faktisk der er rigtig mange rygere der har gjort sig.
Derfor har det også givet mening med en indsats, som netop er målrettet unge, og som skal forebygge, at unge overhovedet begynder at ryge.
En røgfri generation 2030 var den tidligere Venstreregerings målsætning, men trods hjælp fra SF nåede regeringen dengang desværre aldrig i mål med de konkrete initiativer.
Men i SF fortsatte vi arbejdet mod det gode mål og med konkrete forslag om neutrale cigaretpakker, cigaretter under disken, og da de unge selv pegede på, at prisen ville gøre en forskel, stillede vi også et forslag om prisstigning.
Jeg er derfor også rigtig tilfreds med, at vi med den nye regering har formået at indgå en aftale, som har alle de forebyggende elementer med, som både de unge selv og forskere i øvrigt har peget på.
Tak for det.
Jeg har noteret mig, at pakken har fået branchen til at ømme sig, og det forstår jeg godt.
Afhængighed har traditionelt givet rigtig gode forudsætninger for faste kunder i butikken.
Men økonomiske fordele kan og må aldrig nogen sinde trumfe de helt oplagte sundhedsmæssige fordele, der er ved aftalen.
Hvis aftalen resulterer i, at færre unge begynder at ryge, har vi nået en vigtig sundhedsfaglig milepæl, så derfor stemmer SF selvfølgelig for forslaget.
Liselott Blixt (DF), 2020-10-20:
Mange tak.
Så vil jeg også fortælle en historie.
Jeg kørte engang taxi, og der, hvor vi havde mest travlt, var hver anden torsdag.
Der skulle jeg hente et par, der skulle på kommunekontoret for at hente deres bistandshjælp.
Når de havde hentet bistandshjælpen, kørte jeg dem op i brugsen og ventede på dem udenfor, mens taxameteret tikkede selvfølgelig, og når de kom ud, havde de en kasse øl og en karton cigaretter med sig.
Hvis børnene var heldige, fik de kartofler den dag – altså franske kartofler.
Når jeg mødte dem på gaden en uge efter, havde de ikke flere penge.
De havde ikke penge til fritidsaktiviteter til børnene eller andre ting eller sund kost.
Er det det, Enhedslisten nu byder dem, når man siger, det er så svært at stoppe?
Man tror åbenbart, at bare ved at gemme dem og sådan noget, så stopper de.
Så er det ikke lidt selvmodsigende, at man siger, det er svært at stoppe med at ryge, men samtidig mener, at de kan stoppe, ved at cigaretterne gemmes inde under disken?
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-20:
Nej, det er ikke det, der får folk til at stoppe; det er det, der får folk til at lade være med at begynde.
Når vi skal tage det der eksempel alvorligt, forestiller man sig så virkelig, at hvis man gør øl og smøger billigere, vil den familie få et bedre liv?
Jeg tror, der er rigtig meget, vi kan gøre for at hjælpe socialt udsatte, men jeg har svært ved at se, hvorfor det fokus på socialt udsatte skal begrænses til socialt udsatte rygere, og at den måde, vi skal hjælpe dem på, er ved at sikre, at smøger er billigere.
Der er masser af andre måder, jeg gerne vil være med til at hjælpe socialt udsatte på.
Det er også derfor, vi har fået afsat midler til målrettede rygestopkurser til socialt udsatte, for dem henvender vi os normalt ikke til.
De har præcis det samme ønske som mange andre om gerne at ville holde op med at ryge, men vi har bare ikke nogen tilbud til dem.
Derfor skal vi behandle dem med akkurat samme respekt, som vi behandler alle andre borgere, og derfor også give dem tilbud, der er målrettet dem.
Liselott Blixt (DF), 2020-10-20:
Hvis man vil behandle dem med respekt, respekterer man, at der måske er en grund til, at de ryger, og så hjælper man dem på andre måder, så de får det bedre og selv kan vælge at holde op med at ryge og det ikke er en stat, der kommer og trækker det ned over dem.
Men ordføreren sagde noget spændende i sin tale: Der er sket en stigning i rygningen blandt de unge.
Jeg vil gerne høre, hvilken aldersgruppe det er – fra hvilken alder til hvilken alder – for når man siger det, må der være belæg for det.