Christian Juhl (EL), 2018-04-06:
Jeg vil lige sige til ministeren, at jeg skulle hilse fra hr. Finn Sørensen og sige, at han har fuldstændig ret i, at hr. Finn Sørensen meget gerne ville være her – han har det nemlig ligesom flertallet af andre danskere, at han gerne vil arbejde, men han er syg i dag – og at han især gerne ville være her, hvis han kunne slå et slag for et rødere Danmark, og det synes han han kunne have gjort på de her tre ændringsforslag.
Men nu har jeg overbragt hilsenen, og der er vist ikke mange, der er så kede af, at han ikke er her, som han selv er.
Så nu er det sagt.
L 194 handler om administrative tvangsbøder.
Registret for udenlandske tjenesteydere, også kaldet RUT, er det af de få redskaber, vi har, til at sikre, at udstationerede virksomheder overholder landets love, herunder ikke mindst arbejdsmiljøloven, og det er der i høj grad brug for.
Det er helt galt med arbejdsmiljøet hos mere end 57 pct. af de udenlandske virksomheder, der ikke er i RUT, så en stor andel af disse virksomheder får strakspåbud eller forbud mod at fortsætte arbejdet, fordi der er alvorlig fare for f.eks. nedstyrtning.
RUT kan samtidig være et godt redskab for arbejdsmarkedets parter med henblik på at få en dialog med disse virksomheder om nødvendigheden af at være organiseret og i det hele taget at respektere den danske overenskomstmodel.
Derfor er reglerne for at sikre en bedre håndhævelse af RUT også blevet strammet gennem årene.
Og derfor er det godt, at regeringen nu foreslår en yderligere stramning, sådan at Arbejdstilsynet kan udstede tvangsmæssige dagbøder til virksomheder, der vedvarende undlader at registrere sig i RUT.
Den hidtidige retspraksis har været helt uacceptabel, fordi den jo indebar, at man ikke kunne idømmes mere end en bøde for den samme forbindelse.
Nu får Arbejdstilsynet mulighed for administrativt at pålægge virksomheden dagbøder på mindst 1.000 kr., indtil fejlen er rettet.
Det er godt.
Det er også godt, at klager over sådanne tvangsbøder ikke har opsættende virkning, og fint, at Arbejdstilsynet får mulighed for at dele oplysninger om disse virksomheder med arbejdsmarkedets parter.
Men det er ikke særlig hensigtsmæssigt, at Arbejdstilsynet kun må videregive oplysninger om tid og sted for Arbejdstilsynets givne påbud.
Da ministeren selv angiver, at et af formålene med RUT er at fremme arbejdsmarkedets parters dialog med disse virksomheder om den danske overenskomstmodel, vil det være nyttigt at arbejdsmarkedets parter også bliver oplyst om, om der er ansatte, og i givet fald om hvor mange.
Vi er enige med LO og FTF, som mener, at Arbejdstilsynet ikke bare kan, men skal udstede påbud til virksomheder, der vedvarende undlader at registrere sig i RUT, og at de skal udstede tvangsbøder, til påbuddet efterkommes.
Vi ser ingen grund til blødsødenhed i disse tilfælde, det er jo virksomheder, der allerede en gang er blevet grebet på fersk gerning.
Endelig vil vi gerne have, at ministeren forholder sig til høringssvaret fra Arbejdsmiljøklagenævnet, så vi sikrer os, at der er de fornødne ressourcer til den nye opgave, som dette klagenævn får, idet virksomhedernes klager over Arbejdstilsynets påbud skal rettes hertil.
Det kræver jo både fagfolk og ressourcer at klare den opgave.
Enhedslistens støtter lovforslaget, men vi håber da på at få svar på vores spørgsmål og på, at vi kan forbedre det i udvalgsarbejdet.