runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-12-05:
Tak for det.
Liberal Alliance og ikke mindst den nye undervisningsminister har jo været – kan man sige – meget markante i deres kritik, og det var ikke vanskeligt, da jeg skulle søge efter udtalelser.
Men en af de mere bastante var f.eks. for et år siden i Berlingske, hvor den nuværende minister sagde: Jeg kan ikke finde på noget godt at sige om reformen.
Det er jo en retorik, som selv Enhedslisten kan have vanskeligt ved at leve op til på en god dag, og på den baggrund vil jeg godt høre: Hvordan vil vi se LA komme til at præge folkeskolen?
Hvad er det for initiativer, som LA vil tage for at ændre på den nuværende folkeskolereform?
Christina Egelund (LA), 2016-12-05:
Så er jeg spændt på, hvad karakteren bliver for, hvor langt man hopper.
Altså, jeg ved ikke, hvad det er, hr. Søren Espersen har hørt i den sidste tid.
Jeg har ikke lagt mærke til, at Liberal Alliances ministre eller andre politikere fra Liberal Alliance har fået andre holdninger, men det, der er sket, er jo, at vi har fået større indflydelse med de holdninger, vi har.
Jeg har de samme holdninger, jeg hele tiden har haft; udenrigsministeren har de samme holdninger, som han hele tiden har haft; transport-, bygnings- og boligministeren har de samme holdninger, som han hele tiden har haft.
Der, hvor man kan sige at Liberal Alliance har lavet sådan en Catch 22, er jo, ved at vi har fået indflydelse med vores holdninger, og det er sådan set grunden til, at vi er i dansk politik.
Og det er grunden til, tror jeg, at vælgerne stemmer på os.
De vil gerne have, at de holdninger, som vi repræsenterer, giver indflydelse på samfundsudviklingen.
Søren Espersen (DF), 2016-12-05:
Det er vist ingen hemmelighed, at vi vistnok, tror jeg, fik det tilbud på et tidspunkt efter sidste valg i juni måned, at det måtte vi rigtig gerne, under forudsætning af at vi førte Venstres politik.
Der er så det, jeg konstaterer lidt er forskellen på det, Liberal Alliance har gjort, og den vej, vi valgte.
Man siger så, at man får indflydelse.
Jeg synes bare, det må være svært at være politisk ordfører i en situation, hvor man egentlig skal stå op og holde en tale og alle ens ministre, alle Liberal Alliance-ministre, mener noget helt andet.
Men jeg synes, det er rigtig godt gjort, og jeg vil egentlig komplimentere for den kunstneriske udførelse.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-12-05:
For ét er, at der kan sidde nogle kloge hoveder, som har læst noget i mange år.
Men noget andet er jo, at vi faktisk har nogle unge mennesker, som nok er bedre til at se ud i fremtiden end mange af os andre – også end dem på eksempelvis universiteter og professionshøjskoler.
Så er der også tillid til de studerende, de unge, og til, at de også skal have mulighed for at kunne vælge frit og kunne hoppe mellem uddannelserne og måske også blande netop håndens arbejde og åndens viden på sigt?
Christina Egelund (LA), 2016-12-05:
Det ligger jo i ånden i det at være liberal at have tillid til den enkelte og give de videst mulige rammer for, at den enkelte kan udfolde sig efter de ønsker, som den enkelte måtte have.
Jeg tror egentlig helt grundlæggende på, at den enkelte bedre er i stand til at træffe beslutninger for sit liv, end jeg er eller et flertal her i Folketinget er.
Så frihedsgraderne rammer selvfølgelig også den enkelte og ikke kun institutionerne, men de ting går jo også hånd i hånd.
Og grundlæggende handler det om, om man fra politisk hold har tillid til, at andre er i stand til at træffe beslutninger, som er gode, og at vi ikke herindefra behøver detailregulere alting med en sådan nidkærhed, som der nogle gange bliver lagt for dagen.
Vi har hele tiden sagt, også i debatten om det oprindelige forslag om at genindføre sessionslogning, at vi hverken har været døve eller blinde for, at politiet selvfølgelig, i takt med at der også foregår kriminalitet online, skal have værktøjer til at kunne følge med dér.
Det, det handler om for os, er proportionerne, altså at der er balance mellem de overvågningsredskaber, man giver politiet, og den kriminalitet, som de skal opklare eller efterforske.
Og der kan man regne med at vi står på retssikkerhedens side, når det kommer til at finde lige præcis den rigtige balance og de rette proportioner.
Morten Østergaard (RV), 2016-12-05:
Nej, men den nye diskussion, der er opstået, er jo om den såkaldte positionslogning, altså om man vil tage nye tiltag til at kunne holde øje med, hvor borgerne befinder sig i landet, og der er jeg sikker på at man i en efter min opfattelse lidt perverteret fantasi kunne tænke, at det nok er nemmere at opklare forbrydelser af enhver slags, hvis man ved, hvor alle borgere er på et hvilket som helst tidspunkt, ved hjælp af mobilmaster.
Men det er dog en ret massiv overvågning, som ville have gjort enhver østeuropæisk efterretningstjeneste stolt, og derfor er mit spørgsmål bare: Kan vi regne med, at det der med at øge overvågningen af danskerne i deres frie færden i vores samfund ikke bliver med Liberal Alliance i regering?
Christina Egelund (LA), 2016-12-05:
Jeg vil bare give ordføreren ret i, at det jo er rigtigt, at det er hele partiet, altså hele Liberal Alliance, der nu indtræder i de forlig, som man gør, når man indtræder i en regering, så det er jeg enig i.
Det forslag, som konkret lå på bordet i starten af det her år, om at genindføre – for det var jo en genindførelse – den sessionslogning, man aflivede i 2014 med det argument, at det alligevel ikke virkede, kommer ikke til at blive stemt igennem med Liberal Alliances stemmer.
Morten Østergaard (RV), 2016-12-05:
Først vil jeg måske bare lige forsøge at opklare en misforståelse, for når man følger debatten i dagspressen, kan man næsten få det indtryk, at det kun er Liberal Alliances ministre, der indtræder i en række forlig, men jeg håber, at vi er enige om, at det typisk er sådan, at det er partier alt inklusive, altså både ministre og menige folketingsmedlemmer, der indtræder i forlig.
Derfor må man nok alle sammen ligesom berede sig på det, og så kan man jo i sit stille sind i øvrigt mene om dem, hvad man vil.
Det, jeg egentlig vil spørge om, er måske mere fremadrettet og angår måske ikke så meget de forlig, der er indgået.
Her tænker jeg særlig på de overvejelser, Venstre tidligere havde, om at logge borgernes færden.
Er det sådan, at man her kan regne med, at Liberal Alliance sætter foden ned og siger: Det bliver ikke med Liberal Alliance i regering, at vi øger overvågningen af borgerne i Danmark?
Astrid Krag (S), 2016-12-05:
Tak for det.
Det var da et omtrent lige så klart svar, som man kan få fra Liberal Alliance, på de her spørgsmål om partiets holdning versus regeringens holdning.
Så vil jeg her i anden runde sige, at når man kigger på Finansministeriets egne tal i forhold til demografien og på, hvad der skal til af penge i den offentlige sektor for at følge med på det niveau, som vi har nu, fordi der bliver flere ældre, så vil der med den vækst, som regeringen takket være Liberal Alliance lægger op til, mangle 13 mia. kr. for bare at leve op til det niveau, vi har nu.
Jeg vil bare gerne spørge Liberal Alliances ordfører, hvad det kommer til at betyde for ældreplejen.
Christina Egelund (LA), 2016-12-05:
Først tak for lykønskningen med både regeringsdeltagelsen og med mit eget nye job.
Jamen vi er glade for, at det er lykkedes os at rykke den tidligere Venstreregering, som ville have, at det offentlige forbrug skulle stige med 0,5 pct., så det nu kun skal stige med 0,3 pct. Betyder det så, at det er Liberal Alliances politik?
Nej, det gør det ikke.
Hvis vi bestemte alene, var der minusvækst i den offentlige sektor, men så god er verden desværre ikke.
Men vi er selvfølgelig tilfredse med, at det set med liberale øjne er lykkedes os at trække det i den rigtige retning.
Astrid Krag (S), 2016-12-05:
Tak for det.
Jeg vil starte med at sige tillykke både med posten som politisk ordfører, men også med, at det er lykkedes Liberal Alliance at få væksten i den offentlige sektor til at gå fra de 0,5 pct., vi måtte forstå på statsministeren var helt afgørende, da han fremlagde sin 2025-plan, til det, der nu står i regeringsgrundlaget, nemlig 0,3 pct.
Stort tillykke med det.
Det, jeg sådan set vil spørge ordføreren om, er, om vi skal forstå det sådan, at Liberal Alliance nu er tilfreds, for man talte jo tidligere om behovet for minusvækst i den offentlige sektor.
Det er det ikke blevet til.
Vi har kunnet høre Dansk Folkepartis formand snakke meget om minus, og at nul og nul er blevet til et plus, og at det er fantastisk.
Så jeg vil egentlig bare spørge Liberal Alliances politiske ordfører, om man er tilfreds med at have fået væksten i den offentlige sektor ned på 0,3 pct.
Christina Egelund (LA), 2016-12-05:
Ja, det er sådan, man gør.
Man bygger et parti op på nogle helt klare holdninger og på et klart ideologisk afsæt – i vores tilfælde er det på liberalismen – og så udvikler man derfra et meget konkret partiprogram på en lang række politiske områder, og med det i hånden søger man indflydelse.
Det er det, Liberal Alliance har gjort i mange år, og senest er det jo så lykkedes os at komme helt op, hvor der er allermest indflydelse, nemlig i regeringskontorerne.
Så jeg kan kun anbefale Dansk Folkeparti at gøre det samme.
Det, som jeg tror at spørgeren insinuerer med sit spørgsmål, er, at hvis man skal have en god ældrepleje, handler det altid kun om at tilføre flere penge til den offentlige sektor.
Det er også lidt det, der har præget debatten om ældrepolitikken både i går og i dag, som jeg ikke synes alle steder har været helt køn at følge.
Jeg vil bare sige til det, at det jo er det, man har gjort i årtier, nemlig at hver gang der har været problemer i den offentlige sektor, adresserer man det med flere penge eller flere regler.
Det er jo det, der har gjort, at vi i dag står tilbage med en gave af verdens dyreste offentlige sektor og et virvar af regler, som vi så skal lønne en masse bureaukrater for at løfte.
Det kunne godt være, at tiden var inde til at gøre det på en anden måde end den måde, vi altid har gjort det på.
Søren Espersen (DF), 2016-12-05:
Vi får at vide, at i Liberal Alliance er man, ligesom man var før.
Der var en sang, hvor det lød således: »Det er ikke til at se det, hvis man ikke lige ved det«.
Jeg synes, det er vanskeligt at genkende det, der foregår nu.
Jeg forstår så, at det er ansvarlighed.
Jeg vil bare høre: Er det sådan, man gør?
Så taler udenrigsministeren ikke længere om EU; transportministeren er holdt op med at tale om taxalov; ældreministeren mener, det er nogle andre, der skal tage sig af ældrepolitikken; og undervisningsministeren taler ikke mere om folkeskolen.
Jeg vil bare gerne lære det for en anden gangs skyld, hvis nu Dansk Folkeparti en dag skulle indgå i en regering: Er det sådan, man gør?
Pernille Skipper (EL), 2016-12-05:
Det kan godt være, at det for Venstre er helt vildt vigtigt, at man mister rigtig mange penge, når man mister sit arbejde.
Det kan godt være, at Venstre har den idé, at man skal bruge alle sine vågne og sovende timer på at regne ud, hvor stor forskel der skal være på at være i arbejde og på ikke at være det.
Det ene er, at Enhedslisten ikke deler Venstres ide om, at folk ikke har lyst til at arbejde og prøver at snyde sig til ikke at gøre det.
Det andet er, at det allerede kan betale sig at arbejde, og at man ikke har respekt for arbejdsløse mennesker med den retorik.
Eva Kjer Hansen (V), 2016-12-05:
Jeg går ud fra, at når fru Pernille Skipper sætter spørgsmålstegn ved de tal, som hr. Joachim B. Olsen fremlægger, så har fru Pernille Skipper dokumentation for det, for ellers er det jo nogle hårde angreb mod en kollega i debatten her i Folketingssalen.
Men mit spørgsmål er så: Jeg er helt enig med fru Pernille Skipper i, at folk skal gribes.
Så siger fru Pernille Skipper, at der ikke må være vanvittig stor forskel på beløbet, når man er i beskæftigelse, og når man så bliver grebet af det sociale system.
Hvad er en ikke vanvittig stor forskel?
Kom med et tal på det.
Pernille Skipper (EL), 2016-12-05:
De beregninger og de tal ved jeg simpelt hen ikke hvad er.
Jeg ved, at hr. Joachim B. Olsen før i tiden i et rådighedsbeløb havde glemt at fratrække udgifter til husleje eller f.eks. havde medtaget ydelser, som helt almindelige mennesker i arbejde også får, som børnepenge eller boligsikring.
Men jeg kan svare det samme, som jeg har svaret en gang før, og det er, hvad Enhedslisten synes, nemlig at når man mister sit arbejde, skal man gribes, og at det er okay, at der ikke er en vanvittig stor forskel på at være i arbejde og at have mistet det, for det kan ske for os alle sammen i en periode i vores liv.
I øvrigt er 1.900 kr. for de mennesker, man taler om, rigtig mange penge.
Eva Kjer Hansen (V), 2016-12-05:
Jeg bad om ordet, fordi jeg simpelt hen ikke fandt ud af, hvad fru Pernille Skipper svarede Joachim B. Olsen på spørgsmålet om de 1.900 kr. i forskel for et par med to børn, hvor en af de voksne kommer i beskæftigelse på lavtlønsområdet.
Der er nu med loftet en forskel på 1.900 kr.
Er det en passende forskel, eller er det for lille eller for stor en forskel i forhold til tidligere?
Pernille Skipper (EL), 2016-12-05:
Det er rigtigt nok, at der er nogle ting, der kommer fra EU, som Enhedslisten indholdsmæssigt kritiserer hårdt, og der er også nogle ting, der kommer fra EU, som vi faktisk synes er helt fornuftige indholdsmæssigt.
Vores grundlæggende kritik af EU handler jo om den udemokratiske opbygning.
Her er tale om et overnationalt samarbejde, som trækker en bestemt økonomisk politik ned over hovedet bl.a. på Danmark, fordi vi har tilsluttet os det, sådan at man ikke kan få lov til som europæisk befolkning f.eks. at vælge en anden økonomisk politik end den neoliberale, som jeg ved at både fru Lisbeth Bech Poulsen og vi i Enhedslisten har et meget stort problem med, fordi den rammer helt almindelige mennesker – fordi det institutionelt er udemokratisk bygget op osv.
Jeg må desværre ikke sige mere.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-12-05:
Det er glad for.
Og som jeg har forstået Enhedslistens politik, ønsker man jo også i hvert fald en eller anden form for tættere europæisk politisamarbejde, at vi følger de europæiske målsætninger på klimaområdet, og at vi også får europæiske løsninger på flygtningeområdet.
Altså, jeg er fuldstændig med på, at der er indholdsmæssige, politiske ting, man kan kritisere i EU, og sådan har vi det også fra SF's side, men når man ønsker at deltage i alle de her europæiske samarbejder på de forskellige områder, hvordan hænger det så sammen med, at Enhedslisten har en politik om, at Danmark ikke skal være medlem af EU?
Pernille Skipper (EL), 2016-12-05:
Jeg skal skynde mig at beklage, at jeg simpelt hen ikke har læst det konkrete forslag, SF har.
Det er der ikke nogen tvivl om.
Henrik Dahl (LA), 2016-12-05:
I dag er det sådan, at de 10 pct. af befolkningen, som tjener mest, betaler 30 pct. af skatterne.
Hvor mange procent skal de op på ifølge Enhedslisten?
Christina Egelund (LA), 2016-12-05:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er glad for, at hr. Nicolai Wammen er glad for, at der findes en politisk ordfører for Liberal Alliance.
Jeg skal hilse og sige, at det også er dejligt at være politisk ordfører for Liberal Alliance, særlig i en tid, hvor vores parti jo i den grad rykker ind og tager ansvar.
Men jeg tror, ordføreren har hørt min tale forkert, for jeg sagde ikke, at det kunstneriske indtryk af Liberal Alliance havde været dårligt, jeg sagde bare, at på faktoren om, hvor langt man når, hvor langt man hopper, ville vi have fået meget høje karakterer.
På de konkrete spørgsmål om pensionsalderen, hvor høj den skal være, og om efterlønnen vil jeg sige, at Liberal Alliances politik er, at efterlønnen skal afskaffes.
Det er det, vi går til ethvert forhandlingsbord med.
Og når det kommer til pensionsalderen, mener vi, at i en tid, hvor vi er i den lykkelige situation, at folk heldigvis lever længere, er det sådan set også meget rimeligt, at man arbejder længere.
Det giver egentlig også meget god mening.
Pernille Skipper (EL), 2016-12-05:
Det er da utroligt, som man skal levere tal til Liberal Alliance i dag.
Enhedslisten synes, at det er fair nok, at den øverste del af befolkningen bidrager med noget mere.
Og så har vi tidligere haft et forslag om f.eks. 10 pct. millionærskat.
Det synes vi også er fair nok.
Det er ikke sådan, at vi har et loft.
Og jeg vil godt vædde på, at hr. Henrik Dahls næste spørgsmål handler om, hvor høj marginalskatten må være.
Jeg tror simpelt hen ikke på, at det, at de mennesker, der har meget og også kan bidrage mere, får lov til og bliver bedt om at bidrage til fællesskabet, får vores samfund til at falde fra hinanden.
Tværtimod tror jeg, at vi får et stærkt og trygt velfærdssamfund ud af det, ikke kun fordi vi kan finansiere den fælles velfærd, der er god for os alle sammen og giver os alle sammen muligheder i livet, men også fordi det styrker sammenhængskraften, at vi ikke er helt vildt ulige, og at vi kan se hinanden i øjnene.
Nicolai Wammen (S), 2016-12-05:
Nu er en del af det, der skal forhandles i den kommende tid, hvor høj pensionsalderen skal være.
Regeringen har jo spillet ud med, at man skal have finansieret sine topskattelettelser, ved at folk, der ikke får glæde af dem, skal være længere på arbejdsmarkedet.
I den 2025-plan, Liberal Alliance er kommet med, mente man, at pensionsalderen skulle hæves til 68 år fra 2019.
Derfor vil jeg bare høre Liberal Alliance, om det fortsat er Liberal Alliances politik, og om man vil arbejde for, at det også bliver regeringens politik.
Tak for det, og også tak til fru Christina Egelund for talen.
Jeg synes, det er bemærkelsesværdigt, at den politiske ordfører for Liberal Alliance starter med at sige, at det kunstneriske indtryk af Liberal Alliance i regering ikke har været godt, men nu skal udenrigsministeren ud at flyve, og så skal det hele nok gå alt sammen.
Vi har set en perlerække af ministre, der har sagt, at nu er de ikke Liberal Alliance mere, nu er de en del af et regeringshold, og derfor er det dejligt at have den politiske ordfører.
Jeg vil derfor bare gerne spørge den politiske ordfører for Liberal Alliance om noget: Hvad mener Liberal Alliance skal være pensionsalderen i Danmark, og mener man, at det vil være en god idé at afskaffe efterlønnen?
Pernille Skipper (EL), 2016-12-05:
Nej, nej.
Henrik Dahl (LA), 2016-12-05:
Det var et meget langt, indholdsløst foredrag som svar på et ekstremt konkret spørgsmål.
Jeg skal bare prøve at forstå det.
Ønsker Enhedslisten i fremtiden bare at have sig frabedt faktabaserede spørgsmål?
René Gade (ALT), 2016-12-06:
Tak for det.
Vi har ikke i Alternativet været ret meget med i den her aftale.
Vi hørte naturligvis ligesom alle andre om sagen, som jo er graverende.
Fra starten mente vi også, at det skulle vi gøre noget ved.
Hasteforslaget her bakker vi også op om, selv om vi ikke har været med i de sidste forhandlinger.
Men vi fik tilbuddet om at stå her og sige, at vi også gerne ville bakke op og måske blive skrevet ind, og det vil vi sige ja tak til.
Hvad der nu kunne have været gjort anderledes, vil jeg af samme årsag vente med at gå ind i, men det er da klart, at det er en meget uhensigtsmæssig praksis, at man kan blive ført bag lyset på den her måde.
Men det er en anden sag.
Men det er i hvert fald for lige at slå et slag for det europæiske samarbejde, når jeg nu står her.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-12-06:
Nu er det jo blevet grundigt gennemgået, hvad lovforslaget handler om i sin helhed.
Det er jo en kedelig sag, hvor en masse husejere er kommet i klemme, på grund af at Gable Insurance i Liechtenstein er gået konkurs.
Jeg vil i stedet bruge et par ord på at sige, hvad der har været vigtigt for Liberal Alliance i forbindelse med indgåelsen af den her aftale.
Garantifonden for Skadesforsikringsselskaber skal ved lov holde 300 mio. kr. i fonden.
Det er penge, som er blevet betalt af danske husejere via deres forsikringer.
Når der bliver taget af den her fond for at redde de kunder, som altså har haft deres forsikringer i Gable Insurance, er det afgørende, at man ikke kommer under den her grænse på 300 mio. kr.
Det ville være urimeligt over for de husejere, som altså har været med til at betale ind til den.
Det har også været afgørende for os, at det fremover bliver muligt for udenlandske forsikringsselskaber at betale ind til garantifonden.
Det har det ikke været indtil nu.
Det anser vi sådan set for at være en reguleringsmæssig fejl.
Man har altså haft en lovgivning, som ikke har muliggjort, at udenlandske forsikringsselskaber har kunnet betale til garantifonden.
øger det risikoen for, at kunder i udenlandske selskaber kunne komme galt af sted.
Det bliver der rettet op på nu.
Vi kan naturligvis tilslutte os aftalen.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-12-06:
Vi lever i en verden, hvor vi er gensidigt afhængige af hinanden, og jeg tror, vi alle har en interesse i, at der er regler, og at der er aftaler, som regulerer vores samkvem med hinanden, også uden for landets grænser.
Det er jo derfor, at der er aftalt konventioner på en række områder, heriblandt menneskerettighedskonventionen, som vi diskuterer her, men der er også andre.
Det er netop, fordi der på et tidspunkt var en klar forståelse af, at det er en fordel, at vi har aftaler om de her ting, fremfor at det bare bliver en form for internationalt anarki.
Det synes jeg vi skal være glade for vi har.
Så kan man jo altid diskutere, om der er ting, der skal ændres, ting, der kan være anderledes osv., og den diskussion er udmærket at have.
Men jeg vil meget advare imod, at man begynder på sådan et generelt angreb på de her konventioner og gør en meget stor politisk indsats for at få dem ophævet eller få forbehold ind osv.
Det anser jeg for at være aldeles problematisk, og det kan også godt blive potentielt farligt, ikke mindst for et land som Danmark.
Det er jo rigtigt, at når man indgår i en konvention, er der nogle begrænsninger i, hvad man kan, men det er der altid, når man laver aftaler, og det er der altid i forskellige relationer, både mellem mennesker, men også mellem lande.
Men det virker også omvendt, nemlig på den måde, at andre lande også begrænses i deres muligheder i forhold til Danmark.
Det er jo gensidig afhængighed og gensidige forpligtelser, som det drejer sig om der.
Det synes jeg er vigtigt vi har i baghovedet.
Vi mener, der er en række fordele ved menneskerettighedskonventionen – fordele, som ikke mindst danskere kan have glæde af, og som mennesker generelt kan have glæde af.
Det er faktisk vigtigt, at vi holder fast i det, og derfor kan vi selvfølgelig ikke støtte det her forslag.
Naser Khader (KF), 2016-12-06:
I Det Konservative Folkeparti er vi glade for, at den nye regering ønsker at skabe et rum for at kaste et kritisk blik på konventionerne.
Regeringsgrundlaget varsler, at det kommende formandskab for Europarådet skal bruges til at se på den europæiske menneskerettighedskonvention.
Vi skal undersøge, om den europæiske menneskerettighedskonvention passer til vores tids udfordringer, og det skal vi gøre, mens vi sikrer vores del af en stærk international retsorden, for den har vi også brug for.
Det er den nye regerings politik, og det er også Det Konservative Folkepartis politik.
Jeg anerkender, at jeg en gang imellem også synes, at konventionerne bruges som et hold kæft-bolsje, og når det er allerværst, bliver konventionerne en dårlig undskyldning for ikke at føre den politik, som vi gerne vil føre.
Men netop fordi regeringen vil påbegynde et kritisk arbejde med den europæiske menneskerettighedskonvention under det kommende formandskab for Europarådet, vil det være en kortslutning af processen at støtte det her beslutningsforslag, og derfor kan vi Konservative ikke støtte det.