runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2024-10-24:
Tak for det, formand, og tak for de faldne bemærkninger her i salen til lovforslaget om at udbygge rute 11 mellem Varde og Korskro og forbedre fremkommeligheden og trafiksikkerheden på strækningen.
Det er allerede blevet nævnt mange gange, hvad det handler om, men ligesom andre projekter, som er udmøntet i infrastrukturplanen, vil dette forslag altså også skabe bedre balance mellem land og by og bedre fremkommelighed og trafiksikkerhed.
Derfor ser jeg frem til den videre behandling af lovforslaget her i salen.
Men der er fra talerstolen blevet stillet nogle spørgsmål fra ordførere, som jeg vil forsøge at besvare, og det første spørgsmål, jeg har noteret mig, er fra hr. Mads Olsen fra SF, som midt i det her arbejde med forslaget har overtaget ordførerskabet fra fru Sofie Lippert.
Derfor er det helt reelle spørgsmål, bl.a. omkring den misforståelse, som jeg kunne forstå åbenbart også opstod hos fru Jette Gottlieb i forhold til brug af høringssvar i forbindelse med beslutningsprocessen.
Det er ikke korrekt, at høringssvarene ikke er blevet inddraget.
Det er korrekt, at det, der hedder et officielt offentliggjort høringsnotat, ikke var færdigt på det tidspunkt, hvor vi traf beslutning i forligskredsen, men høringssvarene forelå og blev også brugt i forbindelse med beslutningen.
Der blev endda også lavet et høringsresumé, som blev gennemgået for kredsen, men eftersom de to ordførere, som havde misforstået det, ikke var en del af kredsen på daværende tidspunkt, så er det jo fuldt forståeligt, at man kan synes, at det kan se lidt mærkeligt ud.
Så beklagede fru Jette Gottlieb sig over høringsperioden for miljøkonsekvensvurderingen, og det må også bero på en misforståelse.
Faktisk har der ikke været nogen forhastede høringsperioder i forbindelse med det her lovforslag.
Tværtimod har de været ekstra lange, og det gælder faktisk både høringsperioden for miljøkonsekvensvurderingen – den har været 2 uger længere, end hvad man normalt vil sige skal være minimum – og høringsperioden for lovforslaget, som har været dobbelt så lang, som den normalt er.
Så der har altså ikke været nogen forhastet proces i forbindelse med dette lovforslag.
Jeg håber, at jeg herved har besvaret de spørgsmål, der var i salen, og jeg glæder mig over den brede opbakning og ser frem til det videre arbejde.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-10-24:
Det klare billede er jo, at vi har væsentlig færre afviste asylansøgere i udrejseposition, end der var, da regeringsmagten skiftede i 2019.
Det er jo et billede på, at der selvfølgelig er nogle, som reelt er forhindret i at hjemrejse – det kunne være iranere – men der er også nogle, som måske bevidst, måske ubevidst har gjort sådan, at man ikke kan udrejse, og af dem er der jo nogle, der så vælger at sige, at man ikke kan lægge arm med det danske system og man kan ikke vente længe nok til, at man så alligevel får en opholdstilladelse.
Det synes jeg sådan set er en vigtig erkendelse.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-24:
Jeg talte med en mand, før han fik asyl i Danmark, og han var kvoteflygtning.
Han havde fået sprængt både arme og ben i stykker, og han ville være blevet omfattet af det her, for de har ikke retten til at blive afklaret.
Det står også eksplicit i den aftale, som I har lavet.
Så hvad er det, der kommer til at ske med de borgere, som har invaliderende handicap eller er ramt af sygdom?
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-24:
Som det er nu, som jeg også sagde til ordføreren for Danmarksdemokraterne, er det sådan, at hvis man har begået en kriminel handling, får man en straf, og så kommer man for det meste i fængsel, og så afsoner man den, til man så er færdig med det.
Så er det klart, at der i den her gruppe er nogle, der så bliver udvisningsdømte, og der er det jo så hensigten, at de skal ud af landet.
Men ellers tror vi jo på i Alternativet, at når man har udstået sin straf, skal man have en ny chance.
Hvis man så bliver ved med at begå noget kriminelt, har vi jo også ordninger i Danmark, hvor man så til sidst kan tage andre metoder i brug for at sørge for, at folk ikke er til fare for samfundet og andre mennesker, og det støtter vi selvfølgelig op om.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-24:
Hvordan skal vi få folk til at forlade landet, hvis man bare frit kan vælge, hvor man bosætter sig, efter at man er dømt for terrorisme eller voldtægt eksempelvis?
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-24:
Vi er egentlig tilhængere af, at man kan udvise folk, men jeg mener egentlig også, at det, vi nu bør kigge på med udrejsecentre, er, at man ligesom får adskilt folk lidt mere, noget, som man jo f.eks. heldigvis også er i gang med på Kærshovedgård, hvor man er i gang med at flytte kvinderne fra Kærshovedgård hen til et andet sted.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-24:
Tak for det.
Jeg er nysgerrig på, om det her med, at man fjerner muligheden for opholdstilladelse til folk, der er udsendelseshindret, vedrører det fænomen, som Dansk Folkeparti var med til at afdække tidligere på året, og som handler om, at Udlændingestyrelsen ved flere lejligheder har givet folk, der ellers havde fået en domstols afgørelse om udvisning, en ny opholdstilladelse efterfølgende.
Eller er det stadig et fænomen, der vil kunne eksistere, sideløbende med at man nu afskaffer den her lille ordning for, ifølge hr. Mohammed Rona, 18 personer?
Altså, er det to forskellige ting, vi snakker om her, eller er den her del af lovforslaget en konsekvens af det, Dansk Folkeparti afdækkede tidligere på året?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-10-24:
Det er et supergodt spørgsmål, som vi selvfølgelig også skal have fundet et svar på.
Jeg kan ikke sige det på stående fod, men jeg kan sige, at hr. Mohammed Rona har ret i det, der angår de 18 personer.
I 2023 var det 7 personer, der var omfattet, i 2022 en enkelt, i 2021 en enkelt, i 2020 7 personer, i 2019 nul personer, i 2018 2 personer og i 2017 og 2016 nul personer i hvert af de år.
Så det falder ujævnt, hvor mange der er omfattet af det.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-24:
Det ser jeg frem til, for der er ingen tvivl om, at i Dansk Folkeparti synes vi, at det grundlæggende er uholdbart, at vi har mennesker, som er dømt for kriminalitet og dømt til udvisning af Danmark ved en dansk domstol, og til hvem embedsmænd i Udlændingestyrelsen så efterfølgende går ind og siger: Du får en ny opholdstilladelse.
Det tror jeg der er mange dansker der simpelt hen ville ryste på hovedet af, altså hvis de hørte, at der sidder embedsfolk, der slet ikke har politisk ansvar, og tager den slags beslutninger hen over hovedet på en dommer, der ellers har udvist de her mennesker.
Hvad mener ministeren om det fænomen?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-10-24:
Det kan jeg godt forstå hvis man er frustreret over.
Jeg tror, det er vigtigt at sige, at vi jo også har en statsadministration, som har til opgave at sørge for, at de forpligtelser, vi har, bliver overholdt.
Og der kan jo være situationer, hvor man eksempelvis står til udvisning og f.eks. lider af en sygdom, som ikke kan behandles i det land, som man skal udsendes til.
Så er vi forpligtet til at yde den service til folk på grund af de internationale konventioner.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-24:
Hvad, hvis man ikke finder et andet land, der vil tage imod en?
Så er konsekvensen jo, at man må bo på et udrejsecenter resten af sit liv.
Det er jo en konsekvens af, at man fjerner den her paragraf.
Så ville jeg egentlig også høre ministeren: Har ministeren forholdt sig til en anden konsekvens, der kan være, af at fjerne den, som er, at der potentielt er færre, der vil medvirke til udsendelse, fordi de ikke har den her mulighed?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-10-24:
Der er selvfølgelig forskellige muligheder for den enkelte person, hvilket også gør, at det er enormt svært at vide, hvad den økonomiske omkostning er.
Nogle blev repatrieret til Syrien, andre fandt måske et andet land at opholde sig i end Danmark, og hvis det sidste er tilfældet, altså at man udrejser til et land, som tager lettere på, at der er folk, der ikke har lovligt ophold, så er det ikke i sig selv et problem for mig.
Altså, hvis man ikke har lovligt ophold i Danmark, skal man jo ikke opholde sig i Danmark, og hvis det så betyder, at man som syrisk flygtning, eller hvor man nu kommer fra, finder et andet sted at opholde sig, så er problemet jo løst, for så vidt angår den danske side af spørgsmålet.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-24:
Jeg bliver ved det med de 1,8 årsværk, som man nu vil spare væk ved at afskaffe § 9 c, stk. 2.
Som jeg også sagde fra talerstolen, og jeg stillede vist også et spørgsmål til Moderaterne om det, er der jo mange, der sår tvivl, i forhold til om de økonomiske konsekvenser ved at afskaffe den her paragraf langt overstiger de økonomiske besparelser, man får ved at spare de her 1,8 årsværk.
Har ministeren regnet på, hvad de potentielle økonomiske konsekvenser vil blive af afskaffelsen af den her paragraf?
Så kunne jeg egentlig også godt tænke mig at høre ministeren, om ministeren har en holdning til de potentielle menneskelige konsekvenser, der vil være ved at afskaffe den her paragraf, som jo er, at der, formentlig, vil sidde mennesker – voksne såvel som børn, der så bliver voksne på et tidspunkt – på udrejsecentre år efter år, fordi det land, de er flygtet fra eller taget væk fra, ikke vil tage imod dem og de derfor er fanget på et udrejsecenter.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Jeg synes stadig væk, det er en uskik, selv om det kun 1,8 årsværk.
For hvis man mener, at en lov skal ændres, synes jeg da, at Folketinget skal have lov til at debattere det enkelte lovforslag for sig.
Der er jeg sikker på, at vi, ministeren og ordførerne, godt kan finde den der halve time eller tre kvarter til at tage dem, ikke?
Sådan en fredag eftermiddag eller noget kan vi nok få klappet de her fire forslag af på nogle timer, så det skal ministeren i hvert fald ikke på grund af Danmarksdemokraterne være bekymret for, altså at det er vores tid til at behandle tingene demokratisk, vi er bekymrede for.
Og færgetrafik over Lillebælt kan faktisk være rigtig vigtigt også, så jeg er ikke sikker på, at det der med, at man skyder transportministeren i skoene, at han har det mindste lovforslag i dag, er rigtigt.
Jeg mangler stadig væk noget i forhold til den her.
Jeg kan forstå på ministeren, at den lov, der er i dag, i hvert fald med sikkerhed og med garanti sikrer, at der ikke er flere, der får opholdstilladelse, end hvis vi ikke havde fjernet den her betegnelse, som hedder udsendelseshindret.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-10-24:
Nej, der er ikke flere, der får opholdstilladelse af, at man fjerner en opholdstilladelsesordning.
Om nogen af de 18 mennesker kunne have fået opholdstilladelse på en anden ordning, er jo ikke muligt for mig at vurdere fuldstændig.
Men man må antage, at de har søgt i forhold til den ordning, fordi de mener, at det var den, der gav bedst mening for dem.
Man kan synes, det er et lille lovforslag.
Det synes jeg jo er et godt argument for, at vi bunker det sammen med nogle andre lovforslag, hvad nogle har beklaget sig lidt over undervejs i processen.
Jeg kan forstå, at transportministeren senere har et lovforslag på om ophævelse af færgetrafik over Lillebælt, så der er jo trods alt nogle ting, der er mindre end det her lovforslag, på dagens program.
Jeg har ikke stået og påstået, at 1,8 årsværk ændrer noget stort, men jeg synes, det er vigtigt, at man som ansvarlig minister for et område kigger tingene igennem og ser på, om der er nogle ordninger, som er relativt tunge at administrere.
Og den her ordning er relativt tung at administrere, når man sammenligner med, hvor mange mennesker der får noget ud af den, og den trækker ressourcer fra vores statsadministration.
Hvis alle gjorde det hele tiden, tror jeg også, at vi samlet set kunne have færre administrativt ansatte i staten.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Tak for det.
Det er en lille lov, hvis det er for at spare 1,8 årsværk, kan man sige.
Lidt har jo også ret, og så mangler man så 11.998 for bare at komme tilbage til det, der var engang i forhold til offentligt ansatte, men fred være med det.
Det skal ikke være det, at man sparer 1,8 årsværk, der er problematikken i det.
Men der var et andet spørgsmål, som jeg mangler at få svar på, og som handler om det helt essentielle.
Jeg er helt med på at spare 1,8 årsværk, men så er der det her med, om ministeren vil give mig en forsikring om, at afskaffelsen af den her betegnelse som udsendelseshindret så ikke bare fører til, at vi får flere, der får opholdstilladelse, bare af andre grunde.
Det er jo det, der er hele problemstillingen, og som vi i Danmarksdemokraterne er meget bekymret for qua vores erfaringer med socialdemokrater.
Det er jo dybest set, at man siger noget, der lyder rigtig godt, og så får man ikke lige tjekket op på, om der bliver stemplet ind.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-10-24:
Jeg vil til enhver tid gerne tilbringe en masse tid med hr. Kim Edberg Andersen.
Jeg bliver jo ikke indkaldt til samråd længere, så ordførerne rundtomkring i salen må have noget tid til overs, i forhold til hvordan deres program normalt er.
Jeg synes, jeg har svaret på det, i forhold til at det at fjerne et opholdsgrundlag jo ikke giver flere opholdstilladelser.
Så samlet set er det her en lille ændring, som både gør, at vi får en lillebitte smule strammere udlændingepolitik, og at vi får en lille smule færre statslige administratorer.
Dina Raabjerg (KF), 2024-10-24:
Tak for ordet, formand.
Jeg skal være helt ærlig og sige, at jeg lige spærrede øjnene op, da jeg så det her lovforslag, for det er ikke hverdagskost, at man med et enkelt lovforslag og med et fingerknips afskaffer hele 76 love.
Men det gør vi i dag – 76 love på Transportministeriets område.
Normalt er det sådan, når vi debatterer lovforslag, at ordførerne tager de initiativer, som er beskrevet i lovforslaget, med og lige giver dem et par ord med på vejen.
Her vil min taletid ikke engang række til at oplæse titlerne på lovene; så mange er der.
Til gengæld er det tydeligt, at det er gamle love, som ikke længere finder anvendelse, der nu bliver afskaffet.
Den tidligste lov, der afskaffes, er fra 1856.
Det er Lov ang. Bevilling af en Jernbanes Anlæg fra Faxøe Kalkbrud til et udskibningssted ved Faxøe Strand.
Fælles for dem alle er, at de ofte er projekterings- og anlægslove, som ikke har en udløbsdato.
Derfor eksisterer lovene fortsat, selv om projekterne, de vedrører, er anlagt og har været det i mange år.
Derfor er lovene reelt indholdsløse.
Så det er godt, at der i dag saneres i regler og love, men egentlig kan det jo godt undre, at man ikke har gjort det tidligere.
Der er trods alt løbet en del vand gennem åen siden 1856.
Konservative stemmer for, også selv om det er symbolsk, da ophævelsen af lovene ikke vil have retsvirkning i praksis.
Til gengæld vil lovforslaget reducere mængden af love på Transportministeriets område betragteligt.
Tak for ordet.
Nick Zimmermann (DF), 2024-10-24:
Der er ret og rimelighed i det her forslag, og det må vi under ingen omstændigheder glemme.
Det eneste, der er ret og rimeligt over for os danskere, er, at når vi betaler til en meget, meget stor gruppe arbejdsløse udlændinge, skal de også bestille noget for de penge.
Jeg må være helt ærlig og sige, at jeg kan godt forstå de danskere, der sidder og synes, at det er dybt uretfærdigt, at når en dansker blive arbejdsløs i det her samfund, bliver man kastet rundt i de forskellige kommunale systemer.
Man skal rende rundt til ressourceforløb og udredninger og alle mulige forskellige steder hen, hvorimod man kan se, at der kan sidde nogle udlændinge, der har været i vores land i både 5, 10 og 20 år uden nogen sinde at have bestilt så meget som 5 minutters ærligt arbejde.
Det er urimeligt, og det er det, som vi får sat en stopper for i dag.
Jette Gottlieb (EL), 2024-10-24:
Tak for det.
Jeg må for en sikkerheds skyld sige som start, at Enhedslisten støtter forslaget.
For L 10 er et næsten morsomt forslag, som ophæver alle de her love, og som rummer projekter af forskellig art, og det er meget omfattende.
Jeg indrømmer blankt, at jeg ikke har været nede i de enkelte love; jeg har kun læst titlerne på dem, som de står opført i det her lovforslag.
Det sandsynliggør, at det er meget kløgtigt at få dem ophævet.
Forslaget rummer jo love, der handler om projekter, som er gennemført, forslag, der er opgivet, og forslag, som har overlevet sig selv, og som tiden er løbet fra.
Af den sidste type savner jeg nogle, f.eks. lov nr. 624 af 11. juni 2024.
Men nu til det alvorlige.
Noget af det, som man kunne kalde lovrod, kunne man undgå ved et mere systematisk lovkvalitetsarbejde, og der tænker jeg, at enhver lov bør rumme en formålsparagraf, så man nemt kan se, hvad idéen med loven er, og så man dermed også nemt kan gå til at få den ophævet, hvis formålet med loven har overlevet sig selv.
Den anden ting, som er vigtig i lovkvalitetsarbejdet, er, at man har en udløbsdato, altså at man har en solnedgangsklausul, som indebærer, at en lov ophæver sig selv, medmindre man aktivt beslutter at forlænge den.
Hvis man behandlede alle love på den måde, kunne vi undgå det her, som jo til gengæld er lidt morsomt.
Så har jeg den fornemmelse, at der nok ikke rigtig er nogen, der vidste, hvad lov nr. 624 fra 2024 handler om, men jeg kan oplyse, at det er Egholmmotorvejen, og den hører efter min mening under den kategori af forslag, som har overlevet sig selv, og som tiden er løbet fra.
Men jeg tror ikke, vi kommer videre ad det spor.
Samira Nawa (RV), 2024-10-24:
Der er vi jo enige med hinanden om, at dansk er en forudsætning, men at den måde, som det fungerer på i dag, måske ikke er tilstrækkelig.
Det mener jeg så bare ikke er et argument for at sænke niveauet og bruge det som finansiering til andre elementer.
Tværtimod burde det jo være det, man brugte til at styrke danskuddannelsen og danskundervisningen, sådan at de mennesker, der i dag står uden for arbejdsmarkedet, og som vi jo nok alle sammen gerne vil give et venligt puf ud på arbejdsmarkedet, får de kompetencer, der er brug for.
Jens Joel (S), 2024-10-24:
Jeg tror, vi er enige om, at det er en kombination af arbejdsmarkedet og danskundervisningen.
Det kan godt være, vi er uenige om, hvor meget der skal i hvilken vægtskål.
Det, jeg i virkeligheden argumenterer for her, er jo, at vi siger: Det er ikke nok at sidde på skolebænken og blive endog rigtig god til dansk, hvis man aldrig bliver en del af arbejdsmarkedet; nogle gange kan man faktisk også komme ind på arbejdsmarkedet med relativt begrænsede danskkundskaber.
Men det er jo ikke det samme, som at man ikke skal have mulighed for, måske mens man er på arbejdsmarkedet eller på den arbejdsplads, som man er på vej til at blive en del af, at få undervisning dér.
Jeg tror sådan set, det er vigtigt, at begge dele er en del af værktøjskassen.
Nick Zimmermann (DF), 2024-10-24:
Tak for det.
Det var bare, fordi der var en kommentar fra Radikale til ordføreren, som jeg ikke kunne lade være med at reagere på.
For først og fremmest må man jo bare sige, at det altså ikke er nødvendigt at kunne det danske sprog for at få et job i Danmark, og det håber jeg da at ordføreren måske kan bekræfte mig i.
Der findes jo masser af beskæftigelse rundtomkring i hele landet, man sagtens kan varetage uden at kunne det danske sprog.
Så må jeg også bare sige, at det her med den målgruppe er henvendt til folk, der har været her i både 5, 10, 15 og 20 år uden at kunne det dansk sprog.
Og der vil min anbefaling til dem da måske bare være at tage at slukke for Al Jazeera og så rejse sig fra sofaen og prøve at komme ud og rent faktisk lære det danske sprog.
For det er klart, at hvis man har den holdning, når man kommer her til vores land, at man ikke har lyst til at lære det danske sprog, og man ikke bruger tiden på at prøve at lære det, så er det da sandelig også umuligt at lære det.
Så anbefalingen herfra er, at rejs jer fra sofaen, og sluk for Al Jazeera; kom ud, og lær det danske sprog.
Og hvis ikke det er en mulighed, findes der altså masser af jobs, der kan varetages, uden at man kan dansk.
Jens Joel (S), 2024-10-24:
Jeg tror bestemt, det kan være en fordel og nogle gange også en forudsætning for at blive en del af det danske arbejdsmarked, at man kan noget dansk.
Men jeg er også enig med Dansk Folkepartis ordfører i, at det jo nogle gange også er en diskussion om, hvor det er, man starter.
Og der er jeg enig med ordføreren i, at man sagtens kan blive en del af et arbejdsmarked også uden at have ret mange danskkundskaber.
Det er jo ikke nødvendigvis det samme, som at man ikke bygger ovenpå undervejs.
Men jeg tror også, at det signal, vi sender med den her lovgivning, altså at det ikke er en mulighed at sidde derhjemme i løbet af dagen, og at man skal ud at arbejde for sin ydelse, og at man skal ud at være en del af det, vil betyde, at nogle får flere danskkundskaber med sig, altså fordi de faktisk bliver en del af en arbejdsplads.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-24:
Tak for det.
Jeg får lige lyst til at kommentere det.
Men når det er sagt, er det især den del, som ordføreren siger omkring, at man skal afklares.
Man kom jo til at sige om den her målgruppe, at de også ville blive omfattet af retten til afklaring, altså det forslag, vi skal behandle her senere.
Men det er jo ikke tilfældet.
Meget eksplicit siger man jo omkring den her gruppe, at der ikke længere skal være nogen krav til, hvor lang tid du kan være i de her udnyttejobs.
Du kan blive udnyttet i årevis.
Hvad er ordførerens svar til dem, som jo egentlig burde have et fleksjob eller en førtidspension, men som nu bliver omfattet af arbejdspligten?
Jens Joel (S), 2024-10-24:
Så er det jo en helt anden diskussion, vi skal have.
Så siger ordføreren også, at arbejdsgiverne siger noget omkring den her gruppe, og hvordan man ligesom kan få dem ind.
Vi har jo ikke gjort det i stor skala, men det er rigtigt, når arbejdsgiverne siger, at der er meget stor forskel på, hvad kommunerne gør med den her gruppe, og hvilke tilbud de får.
En af pointerne med den her lovgivning er jo også, at ingen kommuner skal have mulighed for ikke at forholde sig til den her gruppe.
Jeg er ikke i tvivl om, at det, man kunne kalde traditionel danskundervisning, kan være vigtigt, og at det dansk, man lærer på arbejdspladsen, måske også fordi undervisningen er forlagt til arbejdspladsen, kan være et led i at åbne nogle døre og give nogen mulighed for at blive en del af arbejdsmarkedet.
Det er jo derfor, at danskundervisning også er noget af det, man kan bruge som redskab i forhold til den her gruppe.
Det er jeg sådan set enig i.
Det, vi også bare har set, er, at der har været for mange eksempler på, at man faktisk har gået på et danskkursus, men at når man så er færdig med det danskkursus, er man igen endt hjemme i lejligheden og ikke kommet ud og blevet en del af arbejdsmarkedet.
I virkeligheden er det jo begge dele, der skal til.
Jeg er sådan set enig med ordføreren i, at danskundervisning godt kan være en forudsætning.
Det er jo også derfor, det er en del af IGU-forløbet og alle mulige andre ting.
Det kan sagtens være en del af forudsætningen, men det er ikke en tilstrækkelig forudsætning for, at man faktisk kommer i arbejde.
Der er man også nødt til at have det næste skridt, nemlig at komme ind på arbejdspladsen og blive en del af en dansk arbejdsplads.
Jamen det er der også fokus på.
Hvis ordføreren mener at vide, at dem, der er tilbage, er nogle, der helbredsmæssigt er forhindrede i at deltage på det danske arbejdsmarked, så skal de jo heller ikke sidde på den ydelse, de sidder på i dag.
Derfor bliver det jo en lidt mærkelig diskussion.
Altså, det her lægger op til, at man skal arbejde for sin ydelse, og det er klart, at det er en individuel vurdering, om man kan arbejde, og det vil ikke for alles vedkommende være en fuldtidsindsats.
Men det er jo fuld tid for den person, fordi det er den fulde tid, man kan arbejde.
Men det er jo selvfølgelig også rigtigt, at det vil føre til, at man ikke bare sidder på en kontanthjælp i 10 eller 20 år, men faktisk får testet, hvad arbejdsevnen er.