runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (V), 2018-12-19:
Det er ikke en fejl, og jeg vil egentlig bare fatte mig i korthed og takke ordføreren for det rigtig gode samarbejde.
Jeg er rigtig glad for, at vi har de nordatlantiske mandater med i forhandlingerne, og er derfor også rigtig glad for, at ordføreren er gået på talerstolen.
Den ordlyd, som ordføreren satte meget fokus på, som jo netop er fællesskab og samarbejde på tværs af rigsfællesskabet, synes jeg er meget beskrivende for det samarbejde, vi har haft.
Jeg er glad for, at ordføreren også nævner muligheden for at få rigsfællesskabet på skemaet i Danmark, for det handler jo netop om, at det går begge veje, når man skal lære om hinandens kulturer, og at det ikke bare går én vej.
Det gælder også ordførerens arbejde på justitsområdet, både for området i Grønland og for grønlændere i Danmark, som vi så senest med den aftale, vi har lavet, om forvaringsdømte grønlændere, som vælger at blive i Danmark, selv om de har mulighed for at tage til Nuuk.
Så jeg vil egentlig bare sige tak for det gode samarbejde.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-12-19:
Mange tak.
Jeg vil også kvittere for det gode samarbejde.
Så vil jeg også gerne sige, at jeg ofte, enten når vi siger ordet rigsfællesskab eller siger ordet selvstændighed, oplever, at det afsporer debatten rigtig hurtigt.
Jeg synes i virkeligheden, der er behov for en pragmatisk tilgang til, at vi er et selvstyre lige nu, og det er vigtigt, at vi ikke springer selvstyret over, men at vi sådan set tager opgaven på os og ved, at der er rigtig, rigtig mange opgaver, vi skal løse den dag i dag.
Og ja, så kan der godt være nogle visioner fremadrettet for, hvad det er for en relation, vi skal have, men jeg er også helt sikker på, at vi også godt kan finde ud af det i mindelighed.
Og det er sådan set det, jeg gerne vil stå for.
Men tusind tak for samarbejdet.
Bent Bøgsted (DF), 2018-12-19:
Jeg har bare et enkelt spørgsmål, og det er vedrørende det om undervisning om Grønland i danske skoler.
Jeg kan huske, at det i hvert fald var et af mine yndlingsfag, da jeg gik i skole.
Der er trods alt sket en ret stor udvikling på Grønland.
Mit spørgsmål er: Er det, der skal undervises i, up to date, eller er det ved at trænge til, at der kommer nogle nye bøger med ny viden skrevet i Grønland af nogle af jeres folk, der har stort kendskab til Grønland, så der kan komme ny viden til de danske skoler?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-12-19:
Tak for det.
Det er sådan, at der er lavet en ny undersøgelse, som viser, at danske unge faktisk ved rigtig meget om Grønland, men ikke så meget om grønlændere, og det er jo lidt tankevækkende i sig selv.
Jeg tror, at der er behov for, at vi opdaterer vores undervisningsmateriale, fordi det hurtigt bliver sådan, at det er den historiske relation mellem Grønland og Danmark eller naturen i Grønland, som på en eller anden måde bliver emnet.
Jeg synes bare, det er vigtigt at understrege, at der også bor folk i Grønland, og at vi har et moderne grønlandske samfund, som jeg tror der er mange som ikke kender så meget til, fordi det enten bliver de mange udfordringer, vi har i Grønland, på socialområdet og uddannelsesområdet, eller det på en eller en måde bliver naturen, som bliver det billede, man har af Grønland.
Så der er ingen tvivl om, at der er behov for at gøre mere.
Regeringen har jo sådan set også afsat nogle penge netop til at sikre noget nyt materiale omkring Grønland til folkeskolerne.
Så det synes vi er rigtig positivt.
Anders Johansson (KF), 2018-12-19:
Det, som hr. Rune Lund jo ikke siger om det her, er, at de penge, som man ikke får udbetalt her og nu, i stedet for bliver indbetalt på en pensionsopsparing.
Det her handler jo om, at det i fremtiden er sådan, at de fleste danskere har en pensionsopsparing, men hvis man har været på offentlig forsørgelse i mange år, så vil man jo ikke have den samme mulighed for at spare op.
Så hvor det førhen røg i en satspulje – og jeg er i øvrigt enig i, at den blev brugt til mange gode initiativer – så sikrer man nu, at borgeren får lov til at beholde pengene selv i form af en pensionsopsparing.
Det synes jeg faktisk er en god løsning, for alternativet er jo, at det vil føre til stigende overførsler, og det vil igen være med til at reducere arbejdsudbuddet.
Det, vi netop har haft held med de senere år ved at gøre det mere attraktivt – de her økonomiske incitamenter virker jo – at gå fra passiv forsørgelse og ud på arbejdsmarkedet, er, at vi faktisk har løftet en masse f.eks. kontanthjælpsmodtagere fra passiv forsørgelse og ud på arbejdsmarkedet.
Det er en rigtig god nyhed både for dansk økonomi, men jo også for den enkelte borger, som før var parkeret på passiv forsørgelse, men pludselig bliver en del af arbejdsfællesskabet.
Jamen der skal noget markant til for at løse klimaudfordringerne, det er vi jo helt enige om, og jeg tror sådan set, at vi bredt i Folketinget er enige om, at vi skal løse den opgave.
Hvis hr. Søren Egge Rasmussen havde læst det konservative skatteudspil, ville han også have set, at vi faktisk sætter 2,9 mia. kr. af til netop få gjort det mere attraktivt at få nogle flere elbiler ud på vejene, for vi skal i mål.
2030 er deadline for, hvornår der ikke længere skal indregistreres benzin- og dieseldrevne biler i Danmark.
Vi skal være blandt de førende i verden, og det skal vi, fordi det er på den måde, vi kan gøre den største forskel, nemlig ved at vise vejen og få nogle af de store lande til at følge efter os, og ved at danske virksomheder udvikler teknologiske løsninger inden for det grønne felt, fordi vi er blandt de første.
Det er jo den vej, vi skal, og vi er i gang.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2018-12-19:
Tak for det, og tak for ordførerens tale.
Jeg sætter især stor pris på, at Konservative vil sikre hvert og et af børnene en god start på livet, og det tror jeg på at partiet mener.
Og når det nu gælder hver og en, må det også gælde det stigende antal børn, som vokser op i fattigdom på grund af nedskæringer i ydelserne.
Der tages ligesom penge fra de udsatte familier og investeres penge i institutioner med en høj andel af udsatte børn.
Så jeg tænker, om det så er der i institutionerne, at børn skal spise sig mætte, og at institutionerne måske endda står for indkøb af flyverdragter og bleer.
Anders Johansson (KF), 2018-12-19:
Der skal være en forskel, og den skal også være, så den kan mærkes.
Det synes vi faktisk er rimeligt.
Så ved jeg godt, at der er en diskussion om det her med, at de 20 pct., der har mindst, åbenbart pludselig er fattige.
Det er jo ikke, fordi de har fået mindre i kroner og øre, men det er jo, fordi der er nogle andre, der er blevet flyttet fra passiv forsørgelse og ud på arbejdsmarkedet.
Det øger alt andet lige forskellen.
Sådan er det.
Men det er jo ikke, fordi de her børn lever i absolut fattigdom, for det skal vi bekæmpe.
Vi skal ikke have folk, der lever i absolut fattigdom eller ekstrem fattigdom, som man gør i andre lande.
Den fattigdom skal vi selvfølgelig ikke acceptere i Danmark, og det vil vi helt klart sikre.
Men den her relative fattigdom synes jeg er en helt forkert måde at opgøre det på.
For uanset hvor rige vi er i samfundet, uanset hvor rige de nederste 20 procent af børnene er, vil de stadig blive betragtet som fattige, når man gør det op på den måde.
Det synes jeg er en forkert måde at gøre det op på.
Lad os nu kigge på de absolutte tal i stedet for.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2018-12-19:
Hvis vi så kigger på de absolutte tal, har vi tidligere oppe fra talerstolen hørt, at Rockwool Fonden konstaterer, at det slet ikke kan lade sig gøre at leve på de ydelser, som nogle er blevet sat ned på.
Så når det nu inkluderer hver og en af de her børn, er det så også dem, som er indbefattet af den her gruppe af børn?
Anders Johansson (KF), 2018-12-19:
Nu ved jeg ikke, hvad det præcis er for ydelser, som ordføreren henviser til.
Hvis det er kontanthjælpsloftet, er det sådan, at f.eks. en enlig mor med to eller tre børn får 18.600 kr. udbetalt.
Der skal selvfølgelig være en forskel på at være på offentlig forsørgelse og så at gå på arbejde.
Det er kun rimeligt.
Vi skal ikke have fattige, fattige i Danmark, hvis man gør det op absolut, eller som de gør det i andre lande.
Men den her relative fattigdom handler jo om en metode, hvor der altid vil være 20 pct., som ligger under medianen, og når medianen rykker op, er det jo, fordi det går godt i samfundet, og så stiger gruppen så.
Lad os nu gøre det op på den rigtige måde, og så er jeg sådan set med på, at vi selvfølgelig skal løse det.
For vi skal tage hånd om de svageste i samfundet.
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Ja, det føles jo fascinerende at høre, hvordan hr. Anders Johansson forsøger at italesætte beregninger af demografi som sådan en lidt tilfældig og arbitrær udregning ovre i Finansministeriet.
Anerkender ordføreren, at man, når man beregner det demografiske træk, indregner det, der kaldes for sund aldring, altså at man ikke blot direkte fremregner, at der bliver flere ældre, men at der også er flere ældre, som faktisk har det bedre, og at trækket på velfærdssamfundet dermed alt andet lige er mindre, end det ellers ville have været?
Det er det ene.
Det andet er, om ordføreren også anerkender, at vi faktisk bliver markant flere – markant flere – ældre i de kommende år, og at det især er på grund af de markant flere ældre, at vi kommer til at opleve, at det, som er beregnet som det demografiske træk, netop er større, end det har været, hvis vi kigger år tilbage?
Anders Johansson (KF), 2018-12-19:
Ja, jeg anerkender bestemt, at der kommer flere ældre i Danmark, vi lever længere, og vi har det jo heldigvis også bedre længere, og det skal vi også være glade for.
Det demografiske træk er jo sammensat af mange forskellige ting.
Det er jo også, hvor mange børn der er, og det kan, som jeg har nævnt, også være, hvor mange asylansøgere der kommer til Danmark, og integrationsudgifterne til det.
Det er sammensat af mange ting, og nogle af tingene kan man påvirke, og andre kan man påvirke mindre, men det ændrer jo ikke på, at vi altid har en mulighed for, at vi prioriterer pengene i det offentlige.
Det, som vi har sat fokus på den her gang – og nu spørger hr. Benny Engelbrecht specifikt til ældreområdet – er jo der, hvor problemerne faktisk er i øjeblikket, og det er i forhold til rekruttering.
Med aftalen har vi netop sikret, at vi skal have noget mere fokus på, hvordan vi egentlig får rekrutteret nok personale ude i ældreplejen.
For det er faktisk det, der er rigtig store udfordringer med i øjeblikket.
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Når det handler om lige præcis den del, der vedrører de ældre, må man bare sige, at vi har vidst i rigtig mange år, at den udfordring ville komme, at der blev flere ældre.
Det vidste vi bl.a. i år 2006, da man indgik en aftale omkring velfærdsforliget.
Og kan hr. Anders Johansson ikke bare lige minde os alle sammen om, hvad det egentlig var, politikerne sagde i 2006, da den aftale blev indgået, inklusive også Konservative selv?
Sagde man dengang, at nu havde man skabt det nødvendige råderum for at kunne levere den velfærd, som man ellers kunne bekymre sig om der ikke ville være råd til?
Eller sagde man dengang, at nu ville der være råd til at give skattelettelser?
For jeg kan godt huske, at det var det første.
Men det kan jo være, at hr. Anders Johansson har en helt anden virkelighedsopfattelse end resten af Danmark.
Anders Johansson (KF), 2018-12-19:
Nu har jeg jo ikke været så lang tid i den her branche som spørgeren, så jeg må nok sige, at lige den del har jeg ikke været med til.
Men det korte af det lange er jo, at de reformer, der er blevet gennemført igennem vel det seneste årti, har været med til at gøre Danmark rigere.
Det er jo bl.a. på grund af det, at vi har et stort råderum nu.
De store råderum begynder jo at komme nu, og det skal vi da glæde os over.
Det er jo reformer, der er med til at gøre Danmark rigere, og den vej skal vi da fortsætte ud ad.
Det skal jo være sådan, at det kan betale sig at arbejde, og det skal kunne betale sig at gøre en ekstra indsats.
For det er det, der er med til at gøre Danmark rigere.
Yildiz Akdogan (S), 2018-12-19:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Ordføreren nævnte i sin tale sundhed sådan meget kort og kom ind på høreapparater og kom bl.a. ind på HPV-vacciner, men jeg hørte ikke rigtig ordføreren nævne et andet faktisk ret vigtigt område inden for sundhed, nemlig psykiatrien.
Det er sådan, at mentale helbredsproblemer ifølge Psykiatrifonden udgør den største sygdomsbyrde blandt børn og unge, og at faktisk knap 15 pct. af alle børn har været i behandling for en psykisk lidelse, inden de er 18 år.
Så er det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ordføreren: Hvis vi skal have den her sammenhæng, og hvis især de her børn skal have en god start på livet, er det måske ikke et område, der skal løftes og trænger til et stærkere løft end at give topskattelettelser?
Anders Johansson (KF), 2018-12-19:
Heldigvis afsætter vi jo også penge til netop psykiatrien, flere sengepladser i psykiatrien, med finansloven, så det er en vigtig prioritet.
Det er jo klart, at jeg synes, det er vigtigt, at vi tager hånd om dem, som har det allersværest, og det er bl.a. den her gruppe, og det er jo også derfor, vi i finansloven har prioriteret at sikre nogle flere sengepladser, netop i forhold til psykiatrien.
Yildiz Akdogan (S), 2018-12-19:
Sengepladser er en lille del af det, men der ligger også en kæmpestor forebyggelsesindsats netop på det her område, og der kunne jeg bare godt tænke mig at høre sådan helt oprigtigt
: Mener ordføreren ikke, det er et område, der skal løftes meget mere end det, De Konservative lægger op til?
For man ser netop på Det Konservative Folkepartis skatteudspil, at det altså er en anden gruppe, der prioriteres.
Det er dem, der tjener rigtig meget, som skal begunstiges.
Det her er nogle af de mest sårbare grupper, vi har at gøre med, som slet ikke fylder hos De Konservative.
Så når ordføreren faktisk i sin tale siger, at det skal være godt, og at politik skal handle om resultater for borgerne, vil jeg spørge: Hvad er det for nogle borgere, man skaber resultater for, når man har sådan et skatteudspil, der egentlig prioriterer de i forvejen velstillede grupper?
Anders Johansson (KF), 2018-12-19:
Som jeg sagde før, har vi jo en finanslovsdebat nu, som handler om den finanslov, som vi lige har lavet en aftale om, og der afsætter vi netop midler til at styrke sundhedsområdet.
Vi afsætter midler til at styrke psykiatrien.
Det er faktisk nogle ting, som betyder meget for De Konservative.
Som jeg også nævnte i min tale, var Poul Schlüter med til at oprette Sundhedsministeriet i sin tid, hvor man netop skulle sætte mere fokus på den her sammenhængskraft, på det sammenhængende patientforløb: Hvordan får vi en større faglighed, en bedre sundhed for danskerne?
Så det er da noget, der betyder noget for Det Konservative Folkeparti.
Men det betyder jo ikke, at det samtidig er retfærdigt, at man f.eks. skal betale en arveafgift, en dødsskat, når man skal herfra.
Altså, det er jo to vidt forskellige ting, man blander sammen.
Det ene udelukker jo ikke det andet.
Vi gør den ene ting her i finansloven.
Vi har et kæmpe råderum, og vi siger, at så skal man f.eks. ikke fremover betale en dødsskat.
Rune Lund (EL), 2018-12-19:
I forbindelse med den her finanslov er satspuljen jo blevet afskaffet, og det er godt, for man har taget midler fra overførselsindkomsterne og kommet dem i en pulje, nemlig satspuljen, som man så har brugt til at finansiere i øvrigt gode initiativer.
Men det har været at fodre hunden med dens egen hale.
Så det er godt, men så er der sket det, at den nye regulering af overførselsindkomsterne, som træder i stedet for den gamle satsregulering, faktisk vil betyde, at en lang række personer på overførselsindkomst vil få mindre i hånden, end de fik med den gamle satsregulering.
For hvis den regulering, som træder i kraft nu, havde været gældende fra 2005 til 2018 – og det har vi fået svar på i spørgsmål 99 til finanslovsforslaget her –
så ville en person på førtidspension have haft 4.200 kr. mindre om året i dag før skat.
En person på arbejdsløshedsdagpenge ville have haft 3.600 kr. mindre om året før skat, og en person, der er forsørger, på kontanthjælp, ville have haft 3.200 kr. mindre om året før skat, hvis den regulering, der kommer til at gælde nu, havde været gældende fra 2005 og frem til i dag.
Kristian Jensen (V), 2018-12-19:
Nej, nu er det sådan, at hvad der sker, når vi går til valg, skal vi nok forklare, men jeg er sådan set meget enig med den daværende socialdemokratisk ledede regering, der i 2012 valgte at sætte skatterne ned for at øge arbejdsudbuddet, for at styrke dansk økonomi, for at fremme lysten til at yde en ekstra indsats.
Jeg glæder mig nu her til nytår, hvor grænsen for topskat vil blive sat op baseret på det lovforslag, som den daværende socialdemokratisk ledede regering kom med, nemlig et ønske om at hæve grænsen, så skatten bliver sat ned.
Ligeledes er jeg sådan set meget enig i, at man gennemførte en lettelse af selskabsskatten i den daværende socialdemokratisk ledede regering, fordi, som man sagde dengang, lavere selskabsskatter vil være med til at fremme, at flere har lyst til at investere i Danmark.
Nu er det jo sådan, at regeringen ikke har taget stilling til, hvad regeringen skal gennemføre efter et valg.
Regeringen består af tre partier.
Hvert parti er i sin fulde ret til at sige og mene, hvad de gør, og går til valg på, hvad de ønsker, og så må vælgerne tage stilling derfra, og så skal Folketinget mødes efter valget og sammensætte en regering derfra.
Nicolai Wammen (S), 2018-12-19:
Man kan i hvert fald konstatere, at finansministeren ikke afviser, at det kan blive til virkelighed, og det synes jeg da er en interessant bemærkning.
Og så bringer finansministeren emnet over på topskattelettelser.
Det er jo rigtigt: Det er der blevet givet også under en socialdemokratisk regering, men hvem var det, det blev givet til dengang?
Ja, det var metalarbejderen, det var sygeplejersken, der var kommet til at ramme loftet.
Men her er det jo noget helt andet, vi snakker om.
Her snakker vi om, at Det Konservative Folkeparti foreslår at give yderligere topskattelettelser for næsten 5 mia. kr. og hæve topskatteloftet op til 800.000 kr.
Lad mig så sige, at så kunne det jo være meget, meget interessant at høre landets finansminister, som for et øjeblik siden, få måneder før et valg, sagde, at regeringen ikke helt ved, hvad den skal gå til valg på, men ikke vil udelukke, at det kan blive meget store skattelettelser.
Så helt konkret i forhold til topskattelettelser: Vil finansministeren udelukke, at den her regering, hvis den skulle blive genvalgt, vil indføre en topskattegrænse på 800.000 kr.?
Kristian Jensen (V), 2018-12-19:
Det er jo en meget praktisk måde at have det på: Hvis man har lavet en topskattelettelse, er den god, hvis jeg selv har været med, og hvis ikke jeg har været med, er den ikke god.
Nu er det jo sådan, at jeg ikke har kommenteret, hvad der skal ske efter et valg, og det har jeg faktisk heller ikke tænkt mig at gøre i aften.
Jeg tror egentlig, at de fleste danskere forventer, at med 6 måneder tilbage af valgperioden passer vi vores arbejde og gennemfører de ting, som vi har gang i.
Regeringen har i hvert fald gang i en lang række ting.
Vi har gode forhandlinger, der fortsat pågår.
Vi har et ønske om at lave en modernisering af vores folkeskoler.
Vi har et ønske om at få lavet den aftale, der skal udmønte en forhøjelse af fribeløbet for su, sådan at flere unge kan tjene noget mere.
Så hvad der skal ske efter et valg, tager vi, når der kommer et valg.
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Tak for det, og tak for talen til finansministeren.
Jeg ville egentlig have spurgt om noget helt andet, men det spørgsmål, der kom fra hr. Nicolai Wammen, kræver lidt mere, synes jeg.
Det er jo ret interessant, for hvad er det, der sker lige om lidt?
Der sker det, at topskattegrænsen ændrer sig fra 498.000 kr. til 513.000 kr. – topskattegrænsen bliver højere.
Finansministerens parti er også med i den aftale, som blev lavet under den tidligere socialdemokratisk ledede regering.
Kan finansministeren ikke sådan lige oplyse, hvordan man finansierer det – bl.a. ved at stigningen i rådighedsbeløbet hos folk på dagpenge, kontanthjælpsmodtagere og folk, der er på førtidspension, falder fra 2016 og frem til 2023?
Det er en aftale, der blev lavet i 2012 under den socialdemokratisk ledede regering, og hvor man nu står og siger, at alle skattelettelser er onde.
Hvor onde var de her skattelettelser så i 2012?
Kan ministeren ikke bekræfte både beløbets størrelse, og hvordan man har finansieret den skatteaftale fra 2012?
Kristian Jensen (V), 2018-12-19:
Jeg kan fuldt ud bekræfte, at man gennemførte en skattereform, som blev finansieret, ved at stigningstaksten i overførselsindkomster blev sat ned i perioden fra 2016 til 2023.
Det var den måde, man fik de penge frigjort, der gør, at man nu kan lette skatten ned ved at sætte topskattegrænsen op.
Jeg bryder mig ikke om begrebet onde skattelettelser.
Jeg synes ikke, at skattelettelser er onde.
Her var der faktisk en skattelettelse, som vi i mit parti, da vi var uden for regering, følte, at vi gerne ville støtte, og derfor var vi med til at løfte grænsen op.
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Det er jeg rigtig glad for finansministeren kan bekræfte.
Der er også noget, der er lidt mærkeligt, når man taler om skattelettelser.
Jeg vil gerne sige, at fra Dansk Folkepartis side ønsker vi ikke, at danskerne skal betale den højeste skat som overhovedet muligt.
Når man tænker på, hvad det er, vi skal bruge pengene til, ønsker vi i Dansk Folkeparti, at vi indkræver den skat, der er nødvendig, for at vi kan have det velfærdssamfund, som vi alle sammen er så stolte af – lige adgang til sundhed, lige adgang til uddannelse osv.
Men det gør ikke ondt på Dansk Folkeparti, hvis hårdtarbejdende danskere får lov til at beholde en lille smule mere af den løn, de får, når de går på arbejde.
Men det, der er mærkeligt, er, at man det ene år, når man har regeringsmagten, kan lave skattelettelser, og man kan finansiere det ved at tage fra de svageste, altså dem på overførselsindkomst, og når man så sidder i opposition, er alle skattelettelser forkerte, ligegyldigt om det er til en lavtlønnet eller til en højtlønnet.
Vi kan bare se nu, at skatteaftalen fra 2012 er blevet implementeret, og fra 2016 til 2023 kommer finansieringen – der er det folk på overførselsindkomster, der får et mindre rådighedsbeløb, fordi de skal finansiere topskattelettelserne og bl.a. også selskabsskattelettelserne.
Kristian Jensen (V), 2018-12-19:
Jeg deler fuldt ud, at det ikke er noget mål i sig selv at have en høj skat.
Derfor er det også, at vi målrettet har sat skatten ned der, hvor vi synes, at skatten har været for høj eller forkert eller ramt skævt eller været hæmmende for væksten.
Et eksempel er, da vi i februar måned lavede en aftale om at sætte skatten ned for de første indtægter, man har, altså gøre gevinsten ved at komme ind på arbejdsmarkedet noget større.
Det er medvirkende til, at vi får reduceret antallet af danskere, for hvem det ikke kan betale sig at arbejde, for hvem gevinsten ved at komme ind på arbejdsmarkedet er for lille.
Jeg synes, det er en utrolig vigtig opgave at få sat skatten ned for lige præcis den gruppe, så vi kan motivere nogle flere til at tage det arbejde, der er, også selv om det ikke lige er det drømmejob, de måtte have, eller det måske ligger på skæve arbejdstider eller uden for det uddannelsesfelt, hvor de er blevet uddannet.
Derfor er det vigtigt, at vi ikke sætter skatten for højt og, hvis vi kan, også på en ansvarlig måde sætter skatten ned.
Eva Flyvholm (EL), 2018-12-19:
Jeg kan jo høre, at finansministeren faktisk er meget tilfreds med den økonomiske situation.
Det synes jeg bare gør det endnu mere absurd, at vi igen med den her finanslov ser, at der bliver skåret på uddannelse.
Det er milliarder af kroner, der er forsvundet ud af vores fælles uddannelsessystem.
Det bliver værre, for hver eneste dag regeringen fortsætter de her nedskæringer.
Derfor vil jeg gerne høre: Hvordan kan det være, at Venstre ikke vil investere i den uddannelse, som er helt afgørende for os alle sammen?