runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2021-12-01:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil lige tillade mig at starte et andet sted.
Jeg har nemlig noteret mig, at spørgeren i B.T. i sidste uge kaldte det for endnu et nyrestød til demokratiet, at den sms, som spørgsmålet handler om, ikke er blevet journaliseret.
Det udsagn synes jeg taler for sig selv og siger vel i øvrigt også noget om det niveau, som debatten foregår på.
Som jeg tidligere har oplyst, vurderer Justitsministeriet, at det i praksis generelt vil have undtagelsens karakter, at sms'er er journaliseringspligtige.
I den konkrete vurdering af, om en sms så skal journaliseres, indgår bl.a. det nærmere indhold af sms'en, karakteren af den sag, sms'en vedrører, indholdet af det øvrige materiale, der er journaliseret på sagen, herunder om oplysningerne fra sms'en indgår i andre sagsakter.
Derfor kan jeg jo heller ikke stå her og sagsbehandle og forholde mig til, om den konkrete sms burde være blevet journaliseret eller ej.
Anni Matthiesen (V), 2021-12-01:
Det kan være, at ministeren kan gøre svaret færdigt ved den næste mulighed.
Altså, det skyldes jo, kan man sige, især, og det tror jeg egentlig godt vi kan blive enige om, at det her område kræver en specialviden, og derfor kan det jo også være vanskeligt, hvis det er forskellige mennesker, der skal være på de her opgaver.
Derfor tænker jeg lidt: Vil ministeren ikke gå i front for at sikre, at det i hvert fald bliver mere ensartet, og at der rent ud sagt ikke sker de her, man kan godt kalde det fejl, men at det jo i hvert fald ender med, at det er ude på banerne, man har problemstillingerne?
Astrid Krag (S), 2021-12-01:
Tak for det.
Ja, der måtte vi lige være hurtige på fødderne begge to, men det gik.
For regeringen er det vigtigt, at pensionister i Danmark har et rimeligt forsørgelsesgrundlag, og her spiller ældrechecken en vigtig rolle.
Ser man på indretningen af det danske pensionssystem, så er de offentlige forsørgelsesydelser som udgangspunkt skattepligtige.
Det sikrer, at der er en harmoni i pensionssystemet, altså at det er ens for alle pensionsydelser.
Det gør det også nemmere at sammenligne pensionsydelserne med lønindkomst.
Ældrecheckens størrelse er fastlagt efter, at ydelsen er skattepligtig.
Det vil derfor være en væsentlig ændring og betyde en umiddelbar merudgift i en størrelsesorden på knap 1,5 mia. kr., hvis ældrechecken gøres skattefri.
I øjeblikket er Kommissionen om tilbagetrækning og nedslidning i gang med at se det danske pensionssystem efter i sømmene.
Det arbejde mener regeringen at man bør afvente, inden vi politisk drøfter den fremtidige indretning af pensionssystemet.
På den baggrund har regeringen ikke nogen aktuelle planer om at gøre ældrechecken skattefri.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-01:
Men aktuelt, hvad er aktuelt?
Og hvad er på længere sigt?
Nu spørger jeg her til, om man i indeværende folketingsperiode kunne forestille sig, at man kunne gøre ældrechecken skattefri.
Det er jo, fordi der er ganske mange ældre derude, for hvem ældrechecken selvfølgelig er fuldstændig afgørende for, at økonomien overhovedet hænger sammen.
Men man må også sige, at hvis vi kunne gøre den skattefri, så ville det gøre, at tilværelsen ville blive noget lettere.
Der er mange udgifter, og der er også nogle, der stiger, f.eks. varmeregninger osv.
Det rammer de økonomier hårdt, hvor man ikke har mulighed for at sige, at jamen så tager man måske lige noget overarbejde eller gør noget andet for på den måde at bibringe sig noget mere indtægt.
Derfor synes jeg, at der specifikt i forhold til ældrechecken er grund til at diskutere, om man ikke skulle gøre den skattefri.
Nu siger ministeren – det vil være et af mine opfølgende spørgsmål – at det vil koste 1,5 mia. kr.
Det synes jeg jo ærlig talt virker overkommeligt.
Jeg ser, hvordan den her regering jo altså gerne vil strø, ikke ældrechecks, men andre checks ud til bl.a. folk, der er kommet helt spontant til grænsen og har fået lovligt ophold i Danmark.
Så skal de have tusindvis af kroner tilsendt i coronatillæg.
Altså, ville det så ikke være naturligt, at man også gjorde det for de folk, som jo for nogles vedkommende med hele deres krop og virke fysisk har slidt og slæbt for de privilegier, som ministeren og jeg og vores generation, tillader jeg mig at sige, har?
Det er jo nogle folk, der har kæmpet for det.
Der synes jeg altså, at man skylder dem at sige, at vi godt ved, hvor meget I har ofret.
Ud over den ældrecheck, som fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti fik på plads, og som vist i dag er oppe på et niveau omkring 18.600 kr., så siger vi også en ekstra tak ved at gøre den skattefri.
Kunne ministeren ikke sige lidt om, om det kan lade sig gøre inden for den her folketingsperiode, som jeg spørger til?
Susanne Zimmer (FG), 2021-12-01:
Ministeren skriver i svar på TRU alm. del – spørgsmål 13 om asbest i fjordbunden, at Vejdirektoratet i samråd med Miljøstyrelsen vil vurdere, om der eventuelt er sundhedsmæssige og miljømæssige forhold, der skal tages hånd om i forbindelse med håndtering af sedimentet fra tunnelrenden, så jeg vil høre, om ministeren finder det acceptabelt at grave 1 mio. m 3 havsediment fri af havbunden, hvis der, som alt tyder på, findes asbest i analyserne af fjordbunden.
Benny Engelbrecht (S), 2021-12-01:
Tak for spørgsmålet.
Umiddelbart undrer jeg mig lidt over, at spørgsmålet her bliver stillet som et § 20-spørgsmål.
Jeg mener, at det er på kanten af forretningsordenens beskrivelse af § 20-spørgsmåls formål, og hvis det er, må spørgeren jo også overveje, om det skal følges op med et udvalgsspørgsmål, som er det, som spørgsmålet tager sit udgangspunkt i.
Omvendt er det også vigtigt for mig at få aflivet myter om en tredje limfjordsforbindelse, så derfor vil jeg naturligvis svare på det her.
Vejdirektoratet har oplyst mig, at der ikke er kendte forekomster eller deponier af asbestholdige materialer inden for det planlagte tracé for Egholmlinjen ved Limfjorden.
Spørgeren henviser i spørgsmålet til mit svar på TRU alm. del – spørgsmål 13, men det virker, som om spørgeren glemmer, at jeg også oplyste, at undersøgelsen af havbundssedimentet i tunnelrenden vil finde sted, inden anlægsarbejdet igangsættes.
Med andre ord er der altså ikke planer om at gå i gang med anlægsfasen, før der er gennemført en grundig detailprojektering.
Jeg kan derudover tilføje, at jeg i mit svar på spørgsmål 13 også oplyste, at planlægningen af den konkrete prøvetagning i Limfjorden samt den efterfølgende analyse af sedimentprøverne vil blive udført af virksomheder, som har tilstrækkelig ekspertise, og endelig oplyste jeg altså også i det svar, som spørgeren henviser til, til Transportudvalget, at jeg agter at orientere Folketinget om detailprojekteringen af kommende »3. Limfjordsforbindelse« , og denne orientering vil ske, inden selve projektets anlægsfase igangsættes.
Jeg er på den baggrund helt tryg ved, at det kommende anlægsarbejde vil ske på oplyst grundlag og under hensyntagen til omgivelserne.
Susanne Zimmer (FG), 2021-12-01:
Altså, ministeren antager jo på baggrund af Vejdirektoratets beretning, at der ikke er asbest i fjordbunden, og det er så, på trods af at der er to deponier, som har stået åbne i henholdsvis 11 og 14 år.
Det ene ligger meget tæt på; når man står der i tracélinjen, ligger det faktisk sådan lige ved siden af.
Det har ikke været afdækket i 11 år, og man kan se, at den fiberdug, som egentlig skulle spærre for asbesten ud til fjorden, ligger i en pølse, og samtidig er det også tydeligt at se, at deponiet er gennemskåret af Svanholmgrøften, som har fået ændret sit udløb.
Det, et af ministerens svar har været, er, at strømmen hovedsagelig går mod øst, dvs. væk fra tracélinjen, men det, som jeg er blevet gjort bekendt med, er, at når man har sådan et vandløb, er der, selv om strømmene for 67 pct.s vedkommende går mod øst, det, man kalder idstrømme, som går mod vest, og derfor risikerer man jo at komme til at grave noget fri, som ryger mod øst, og der er noget, der er kommet fra østsiden og er gået mod vest.
Så hvis det viser sig, at der er asbest, vil det så kunne få ministeren til at ændre holdning til at lede en motorvej og en tunnelgravning igennem?
Benny Engelbrecht (S), 2021-12-01:
Det kan jeg ikke helt få til at harmonere med, hvad jeg ved om Limfjordens vande.
Det ændrer ikke på, at vi også kommer til at undersøge det, som jeg lige har redegjort for i min første besvarelse.
Susanne Zimmer (FG), 2021-12-01:
Så vil jeg godt høre ministeren, om der reelt er undersøgt for asbest, for det er ikke det, man kan se i vvm-redegørelsen.
Der kan man se nogle andre tungmetaller, som faktisk kan tages som tegn på, at der er nedbrydning af asbest eller findeling af asbest, så derfor tænker jeg: Er der undersøgelser for asbest?
Det synes jeg da er meget interessant at høre.
Og så vil jeg også gerne vide, hvor jeg kan finde dem henne.
Benny Engelbrecht (S), 2021-12-01:
Altså, som sagt er der undersøgt, hvordan havbunden ser ud, i forbindelse med det her.
Men som jeg også har tilkendegivet – og nu gentager jeg så det, jeg sagde i min første besvarelse, det, jeg sagde i min anden besvarelse, og som jeg i øvrigt har sagt på flere samråd, og som jeg har svaret i alle de svar, som indtil nu er givet til fru Susanne Zimmer – og det kan godt være, at det så stadig væk ikke bliver opfattet korrekt, men der kommer altså til at blive lavet en undersøgelse af havbunden, inden vi sætter selve anlægsarbejdet i gang.
Så nu er det sagt for måske 17. gang.
Det, som vi kan være helt sikre på, er, at vi kommer til at finde noget, som vi ikke forventer.
Det kunne f.eks. være arkæologiske fund eller andet.
Det har jeg også svaret fru Susanne Zimmer rigtig mange gange.
Jeg tror ikke, vi kommer til at finde enhjørninger, men jeg tror, vi kommer til at finde noget, der er uventet.
Og det er også derfor, der er afsat en meget stor anlægssum til at kunne håndtere eventuelle forureninger.
Det behøver ikke at være asbest.
Det kan også være andre former for forurening, som det er ret almindeligt at finde, når man laver anlægsarbejder, og det er man også vant til at tage hånd om fra Vejdirektoratets side.
Anni Matthiesen (V), 2021-12-01:
Tak for det.
Er ministeren enig i, at myndighedernes håndtering af IHN-virus i danske dambrug og fiskesøer har været både uacceptabel og uhensigtsmæssig, og vil ministeren på den baggrund give en status på behandlingen af ansøgninger om fortsat IHN-fri status?
Rasmus Prehn (S), 2021-12-01:
Nej, jeg er ikke enig i, at det er en uacceptabel, uhensigtsmæssig måde, det her er blevet håndteret på.
Jeg er enig så langt, at det på alle måder er en ulykkelig, en ærgerlig og en kedelig situation for de dambrug og lystfiskesøer, der er berørt af sygdommen IHN – ingen tvivl om det.
Myndighederne har gjort, hvad de kunne, og jeg er generelt tilfreds med den håndtering, vi har set.
Forløbet med bekæmpelse af sygdommen har været håndteret af Fødevarestyrelsen, og det er sket i et tæt samarbejde med det berørte erhverv og under løbende inddragelse af Europa-Kommissionen.
Det drejer sig bl.a. om håndtering af prøvetagning, laboratorieanalyser og restriktionszoner.
Jeg er meget optaget af, at den videre håndtering sker i et tæt samspil mellem myndigheder og et enigt erhverv.
Det gælder især i forhold til at opnå accept i EU og på eksportmarkedet af den såkaldte segmentering af IHN-frie virksomheder, og det gælder i forhold til opgivelse af dansk status som IHN-fri.
Sygdommen skal naturligvis fortsat bekæmpes, så Danmark på sigt kan generhverve IHN-fri landestatus.
Så skal jeg også gøre opmærksom på, at de her dambrugsejere, fiskesøsejere og andre kunne have valgt at tegne en forsikring, som man kender det fra andre dyrehold.
Muligheden for at tegne en forsikring mod sygdomsudbrud er et privat anliggende, ligesom det gælder for andre dele af fødevareerhvervet.
Jeg mener ikke, at det vil være rimeligt over for de virksomheder, som gennem mange år har forsikret sig selv, hvis vi pludselig ændrer kurs og begynder at betale for dem, som ikke har investeret i lignende forsikring.
For så vidt angår den del af spørgsmålet, der handler om status på behandlingen af ansøgning om fortsat IHN-fri status, skal jeg anmode spørgeren om at stille spørgsmålet som et udvalgsspørgsmål, og det skyldes, at der til brug for besvarelsen skal indhentes et bidrag fra Fødevarestyrelsen, og det ligger uden for rammerne af et § 20-spørgsmål.
Anni Matthiesen (V), 2021-12-01:
Tak, og tak for svaret.
Og det er jo selvfølgelig det, jeg kan finde ud af via hjemmesiden, men jeg stiller gerne et udvalgsspørgsmål også for at få det på tryk.
Lad os nu sige, at alle de her ansøgninger er blevet færdigbehandlet.
Kan ministeren så bekræfte mig i, at det er ministeren, der kan ophæve restriktionerne?
Eller skal det via Bruxelles, før man kan fjerne restriktionerne?
Rasmus Prehn (S), 2021-12-01:
I forhold til status har vi jo alle sammen det ønske, at det går så hurtigt som muligt med den her behandling, og jeg vil gerne presse på, for at vi får en hurtigst mulig sagsbehandling.
Jeg ser frem til at få spørgsmålet fra Anni Matthiesen, og så vil vi svare så hurtigt som muligt.
Jeg tjekker op på, hvordan det præcis er, og så kan jeg også svare skriftligt på det.
Susanne Zimmer (FG), 2021-12-01:
Men mit spørgsmål går faktisk på, om ministeren, hvis der findes asbest, så vil fortsætte.
Er der en eller anden graduering af, at hvis det ikke er så meget, kører vi videre med det, eller at hvis det er meget, stopper vi det?
Altså, kan man forestille sig, at der er etableret et eller andet antal kilometer motorvej, og så finder man asbest i detailprojekteringen, og så stopper man motorvejen?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-01:
Hvad er så tidsperspektivet?
Jeg forstår, at regeringen ikke vil gøre noget ved det her i indeværende folketingsperiode.
Nu kan ministeren selvfølgelig ikke disponere i forhold til efter et folketingsvalg, men hvis ministeren nu alligevel skulle lege med den tanke, hvad er så signalet til de folk, til de ældre, der virkelig sidder med en trang økonomi?
Hvornår kan de regne med, at de får en ekstra håndsrækning?
Det er jo ikke alle, der måske kan arbejde med et 10-årigt perspektiv og synes, at det er helt fint.
Jeg var den anden dag ude at tale med en af mine gode bekendte, som er folkepensionist, i min ny kreds.
Han viste mig simpelt hen sit private regnskab, og der er godt nok ikke meget at rutte med.
Hvis man har et barnebarn, der skal konfirmeres, eller hvis man fylder rundt, eller hvad ved jeg, eller hvis man bliver inviteret til en familiekomsammen i f.eks. Nordjylland og man bor i København, så kan det være sådan noget, der gør, at hele budgettet vælter.
Derfor vil jeg bare appellere til, at regeringen får gjort det her lidt hurtigere, så det ikke er noget, der er skudt ud sådan i fremtiden.
Astrid Krag (S), 2021-12-01:
Jamen tak for det, og også tak for de positive ambitioner på regeringens vegne.
Jeg oplever sådan set, at vi er enige i forhold til betydningen af både at holde hånden under vores folkepensionister, men også under vores ældrepleje.
Derfor er det jo noget, vi fra regeringens side også er opmærksomme på.
Vi har jo bl.a. her og nu foreslået en varmepakke med 100 mio. kr., som kommunerne kan søge, for at få dækket merudgifterne til f.eks. tillæg til pensionisterne.
For jeg er enig med spørgeren i, at der jo er nogle pensionister, særlig dem, som har den bare folkepension og tillægget og en lille smule ATP, som har en stram økonomi.
Først tror jeg det er vigtigt at sige, at vi jo allerede har en række tillæg, f.eks. helbredstillæg og mediecheck, til de pensionister, der har mindst.
Der er en boligydelse, som for nogle år tilbage var ved at blive reduceret, men som vi fik fastholdt.
Derfor er der jo i vores system nu forskellige greb, der holder hånden under de pensionister, som har det sværest.
Jeg kan sige, at den kommission, der arbejder, Kommissionen om tilbagetrækning og nedslidning, vil være færdig med sit arbejde ved udgangen af marts næste år.
Som spørgeren – og jeg tror også, at vi hører til den samme generation – har påpeget i sit spørgsmål, så nej.
Der ligger jo i mit svar, at det ikke er noget, der er inden for den her folketingssamlings tidshorisont.
Der er en kommission i gang med at kigge på tilbagetrækning og nedslidning.
Men jeg er fuldstændig enig i det principielle om at holde hånden under de folkepensionister, som igennem et langt liv har svaret deres og været med til at bygge vores samfund op.
Derfor har vi jo også, da vi tidligere var i regering, hævet ældrechecken.
Vi har kæmpet for at fastholde pensionisternes boligydelse.
For det er selvfølgelig afgørende.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-01:
Tak, formand.
Hvad er ministerens holdning til at forhøje ældrechecken med 2.000 kr., som skal udbetales op til jul?
Astrid Krag (S), 2021-12-01:
Ældrechecken er som bekendt et årligt engangsbeløb, der udbetales til folkepensionister med en lille eller ingen indtægt ud over folkepensionen og de tillægsydelser, som den enkelte kan få, hvilket vi jo også lige var omkring i det forrige spørgsmål.
Når vi taler om pensionssystemet, er det vigtigt, at vi har os den samlede indretning for øje og ikke ser på enkelte delelementer hver for sig.
Derfor vil jeg igen henvise til Kommissionen om tilbagetrækning og nedslidning, som er i gang med at se hele det danske pensionssystem efter i sømmene.
Regeringen mener ikke overraskende, for jeg sagde det også lige før, at man bør afvente det arbejde, inden vi politisk drøfter den fremtidige indretning af pensionssystemet.
Kommissionen her er i fuld gang med sit arbejde, og som sagt forventes de at komme med deres anbefalinger inden for første kvartal 2022.
På den baggrund har regeringen ikke aktuelle planer om at forhøje ældrechecken eller begynde at udbetale den op til jul.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-01:
Men det tror jeg altså at regeringen ville stå sig godt ved at genoverveje.
Tallet 2.000 kr. er jo ikke helt tilfældigt.
Det er det, som regeringen valgte at sende rundt, bl.a. til også udlændinge i Danmark, i forbindelse med corona.
Derfor synes jeg jo, at det ville klæde regeringen, hvis man sagde, at ja, vi kan godt se, at varmeudgifter stiger, elregningen stiger; der er rigtig mange ting, der er dyre, især op til jul.
Julen er også udvidet.
Den begynder allerede i slutningen af september efterhånden, ikke?
Altså, der er rigtig mange udgifter.
Jeg synes egentlig, at man skylder de her folk det.
De har slidt og slæbt et helt liv.
De kunne måske bare have lyst til at gøre noget godt for deres børnebørn eller tage på en ekstra juletur eller gå ind i Tivoli, eller hvor det nu måtte være, og drikke et ekstra glas gløgg.
Den slags ting er der faktisk ældre mennesker, som har knoklet hele deres liv, som i dag må betragte som et privilegium.
Det er derfor, jeg spørger, og at Dansk Folkeparti foreslår det: Kunne vi ikke her forud for julen sige til de mennesker, de pensionister, der har allermindst, at vi godt vil komme dem i møde med en håndsrækning, bare på niveau med det, som regeringen sendte rundt i ghettoerne til udlændinge, som ikke har bidraget til noget i det danske samfund?
Lad os nu lave et juletillæg til dem, der får ældrechecken, på 2.000 kr.
Astrid Krag (S), 2021-12-01:
Tak for det.
Det kunne være, at vi skulle tage en diskussion om, om man skulle begynde at regulere det, så vi indskrænker det pres ad den vej.
Men spøg til side.
Altså, jeg deler jo også til fulde spørgerens betragtning om, hvor væsentligt det er, at vi har en retfærdighed også i forhold til de mennesker, der har slidt længst i deres arbejdsliv.
Derfor er jeg jo så glad for den såkaldte Arnepension.
Og jeg er i øvrigt også rystet over at høre, at de to store partier i blå blok vil af med den.
Tak for det.
Jamen ordføreren vil jo ikke høre mig stå og konkludere en masse her i dag, og det er jo, som jeg sagde indledningsvis, fordi vi har en kommission, der sidder og arbejder lige nu og kigger hele vores pensionssystem igennem.
Man kan ikke pille en enkelt del ud af pensionssystemet uden at give en samlet vurdering af det hele.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-01:
Det får vi sikkert god lejlighed til at diskutere med alle mulige partier.
Nu er det jo lige specifikt i forhold til ældrechecken og det her med, at julen altså er en dyr tid.
Man kan godt lave lidt grin med det, men der er jo noget om det.
Når julen ligesom er noget, der begynder meget tidligere end før, fordi der er julekataloger og gaveræs og alle mulige ting, som man jo gerne vil kunne give sine børnebørn en oplevelse omkring, så er det måske også på sin plads, at vi her diskuterer, om der skal være et særligt juletillæg til dem, som har mindst.
Der synes jeg bare ikke rigtig at ministeren svarer på spørgsmålet.
Astrid Krag (S), 2021-12-01:
Jeg vil jo sige meget klart, at jeg synes, det er vigtigt, at vi har ældrechekken.
Nu henviste spørgeren i sidste runde til, at det var spørgerens partistifter, en af dem, der var med til at få indført ældrechecken.
Og jeg kan for min del jo så pege på, at den, da vi havde regeringsmagten sidst, blev hævet med 40 pct.
Det er udtryk for, at vi i fællesskab mener, at det er vigtigt, at vi har den ekstra håndsrækning til de folkepensionister, der har mindst, ud over at vi har tillægget til dem, der kun har folkepensionen.
Så at vi har et pensionssystem, hvor vi tager højde for, at der er nogle pensionister, der har brug for en ekstra hjælpende hånd, er jeg meget enig med spørgeren i at vi skal have.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-01:
Vi kan jo i fællesskab glæde os over, at vi har store fodspor at fylde ud.
Nu er det jo sidste runde, så jeg frygter næsten, at socialministeren også begynder at gå helt tilbage til K.K. Steincke, og hvad ved jeg.
Vi er glade for den arv, vi har fået at forvalte, men den skal jo også netop forvaltes.
Og der ville det være naturligt.
Jeg synes, det er underligt, at ministeren viger så meget tilbage for det.
Når man nu kan give udlændinge, der intet har bedrevet eller virket i forhold til det danske samfund, en håndsrækning, hvorfor så ikke også gøre det over for dem, der virkelig har slidt og slæbt?
Jesper Petersen (S), 2021-12-02:
Det er faktisk også noget, vi forventer, fordi det er en del af at berige samfundet med det, der kommer ud af vores forskning.
Og ja, man har ytringsfrihed og forskningsfrihed, og vi skal have pluralisme inden for de forskellige felter.
Det vil jeg gerne understrege igen med mit svar til hr. Stinus Lindgreen.
Henrik Dahl (LA), 2021-12-02:
Tak for talen, og tak for anerkendelsen af, at vi står med et vigtigt spørgsmål.
I april i år skrev en lektor i retsfilosofi ved Københavns Universitet, der hedder Jakob Holtermann, en stor artikel i Politiken, hvor han sagde, at han var blevet bange for at undervise i Muhammedtegningerne.
Og en af grundene til, at han er bange for det, er – siger han – Københavns Universitets mangelfulde forståelse af begrebet krænkelse.
For rektor for universitetet bliver spurgt om, hvad han vil gøre, hvis der kommer klager over, at Jakob Holtermann viser tegningerne, og rektor siger, at så vil han kalde Holtermann til en samtale.
Det er meget, meget betænkeligt, for så kan man jo true ham på hans karriere osv.
For åbenbart er situationen lige nu sådan, at hvis der bliver klaget over, at en universitetslektor viser Muhammedtegningerne, så er det lektoren , der har et problem.
Så føler ordføreren sig overbevist om, at den situation, vi har lige nu, er den optimale?
Stinus Lindgreen (RV), 2021-12-02:
Nu synes jeg bare ikke, at det var det, debatten viste dengang.
Der var en meget lang debat, en god debat, og forskellige holdninger, der blev brudt, som det jo bør være.
Hvordan det er blevet opfattet udefra, kan jeg jo selvfølgelig ikke udtale mig om, men jeg vil sige, at jeg ikke synes, det er en helt retvisende gengivelse af, hvad det var, debatten handlede om, og hvad det var, kritikken gik på, og hvorfor vi er nogle, der stod uden for den tekst, der blev vedtaget.