runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2017-04-04:
Hr. Jakob Engel-Schmidt har ret i, at beslutningsforslag B 63 egner sig utrolig godt til at illustrere den måde, hvorpå vi i Folketinget en gang imellem evner at gøre ting meget, meget komplicerede.
Ungdomsuddannelser for unge med særlige behov, de såkaldte STU, bliver, som det allerede er blevet nævnt, overordnet set administreret af Undervisningsministeriet og i det daglige af kommunerne.
Den konkrete ordning, vi diskuterer, ligger i Transport-, Bygnings- og Boligministeriet, og da vi også er inde i en SU-relateret problemstilling, er det uddannelses- og forskningsministeren, som i dag håndterer spørgsmålet.
Den høje kompleksitetsgrad, som forslaget har, har også indflydelse på Liberal Alliances stillingtagen til beslutningsforslag B 63.
Hvorfor skulle unge med særlige behov ikke kunne nyde godt af et ungdomskort på samme vilkår som andre unge?
Men forholdene for STU'erne kombineret med forholdene om ungdomskortet er så komplekse og ministerielt tværgående, at i lighed med ministeren og med hr. Jakob Engel-Schmidt mener vi altså, at det bedste er at følge op på spørgsmålet ved en senere lejlighed, når STU'erne bliver analyseret i Undervisningsministeriet, og når parterne bag ungdomskortet får lejlighed til at drøfte sagen. Så vi kan ikke støtte beslutningsforslaget, sådan som det ligger, men vi forestiller os, som det også er blevet sagt før, at det må være muligt at afslutte behandlingen af beslutningsforslaget med en beretning, som afspejler de holdninger, der er kommet til udtryk tidligere.
Så skal jeg i øvrigt, som det sidste jeg gerne vil sige i denne omgang, melde fra Det Konservative Folkeparti, at her indtager man den samme holdning som de to øvrige regeringspartier.
René Gade (ALT), 2017-04-04:
Tak for det.
Jeg står her i stedet for min kollega Carolina Magdalene Maier, der ikke kunne være her i dag.
Jeg har lyttet til debatten, men fastholder Carolina Magdalene Maiers indstilling, altså at vi egentlig er for hensigten i forslaget her.
Vi synes, det er fornuftigt, og vi vil gerne hjælpe til med, at unge med særlige behov får de samme forhold som deres medstuderende.
Omvendt hører jeg også fra ministeren, at der i den grad er lyst til at se på det her, men at tidspunktet og formen måske ikke lige er de rigtige.
Så jeg vil naturligvis lade det være op til min kollega at finde ud af, om vi også fastholder, at vi stemmer for senere hen i forløbet; det må tages i udvalget.
Men hensigten er vi i hvert fald helt enige i, og om vi så skal vente på analysen, må vi se på.
Men Alternativet er for øjeblikket for.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-04-04:
Jeg har læst den lille pamflet, som er blevet udarbejdet, altså Socialdemokratiets vækstforslag – det var hurtigt gjort.
Men jeg kan ikke rigtig se, hvorfor Socialdemokratiet skulle være med til forhandlinger om det her, når man så klart har tilkendegivet, at det kan man ikke støtte.
Det her handler bestemt også om de medarbejdere, der er ude i virksomhederne, for, som jeg sagde tidligere, er det sådan set dem, der bærer omkostningen, når der bliver trukket kapital ud af virksomheden, for
den kapital er så ikke i virksomheden og kan ikke investeres i virksomheden – f.eks. i ny teknologi eller nye maskiner – og derved øge værdien af deres arbejdskraft og dermed give dem højere lønninger.
Så det handler i høj grad om at sikre, at virksomhederne kan udvikle sig.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-04-04:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre om noget forståelsesmæssigt helt lavpraktisk.
Når en virksomhed skal generationsskifte, det kan være, der har været et dødsfald, det kan være, ejeren er blevet gammel, og at virksomheden derfor skal gives videre til næste generation,
hvad er så logikken i, at der skal trækkes kapital ud af virksomheden?
Ordføreren siger, at det er virksomhedsejeren, der begunstiges, men det er det jo ikke, det er jo kapital, der ligger i virksomheden, og hvad er den større logik i, at der i det tilfælde, den skal overdrages, for virksomheden skal bare køres videre, skal trækkes kapital ud af virksomheden?
René Gade (ALT), 2017-04-04:
Hele vores tanke er netop, at vi godt kunne tænke os, at man som virksomhed i Danmark anerkender, at infrastruktur, medarbejderforhold og samfundsgrundlag er det, der har skabt mulighederne for virksomheden, og at man skal betale tilbage til det.
Det kan så være igennem fornuftige fondstilskud senere hen, eller det kan være igennem en fornuftig medarbejderpolitik, eller når virksomheden ved et generationsskifte skifter ejere.
Så er det tidspunktet for, at man betaler tilbage.
Der bliver rystet på hovedet, så der må være et eller andet, der ikke er logisk.
Jeg skal se, om jeg kan finde på noget mere logisk.
Det vil sige, at man ikke bare overtager gamle privilegier eller gamle rigdomme, uden at man skal ind og gøre sig fortjent til det og uden at have betalt noget tilbage til kassen.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-04-04:
Der skal restartes?
Og den måde, Alternativet mener der skal restartes på – restarte er et dejligt ord – er simpelt hen, at der er noget kapital i den virksomhed, som tilfældigvis står over for et generationsskifte, som ligesom skal destrueres.
Det er jo det, der sker.
Der er noget kapital i virksomheden, som nu forsvinder.
Det kan være en, der dør, det kan være, man er blevet for gammel, og at der skal nye kræfter til, og så skal der trækkes noget kapital ud.
Nu skal du sige tak.
Men man har skabt en virksomhed, som først og fremmest bidrager til samfundet, ved at man ansætter nogle mennesker.
Det er simpelt hen ikke logisk for mig.
René Gade (ALT), 2017-04-04:
Jeg tror, at meget af uenigheden mellem ordføreren og mig består i, at jeg ikke mener, at kapitalen forsvinder, når man beskatter den, for den beskattede del ryger jo ind i statskassen.
Jeg tror – hvis jeg husker rigtigt – at ordføreren beskrev det, som at man tog den væk, at den røg et eller andet mærkeligt sted hen i et sort hul.
Det er jo slet ikke det, jeg siger.
Jeg siger, at jeg synes, det er rigtigt at beskatte sådanne ophobede værdier i en virksomhed.
Det virker til, at vi har en meget politisk diskussion her, for hvert eneste ord, jeg siger, bliver til en ideologisk kamp, om det er liberalt, eller om det er socialistisk.
Vi er ikke partout nogen af delene i Alternativet, så jeg vil bare sige, at vi mener, at omfordeling også gælder for virksomheder, for virksomheder skal ikke skattebegunstiges yderligere i forhold til i dag.
Louise Schack Elholm (V), 2017-04-04:
Jeg vil gerne rose ordføreren for at have en mere nuanceret og lyttende tilgang.
Det sætter jeg pris på.
Dog vil jeg lige prøve på at komme, hvad jeg mener må være en misforståelse,
til livs.
Det lyder, som om ordføreren mener, at folk har penge stående på en konto, som de kan betale fra.
Men vi ser i meget høj grad, at for de her virksomheder er de bundet i lokaler, medarbejdere og maskiner, og de skal så til at sælge noget af det for at kunne betale det her, og det betyder sådan set, at virksomhederne bliver drænet for midler og dermed bliver sat tilbage i konkurrencen.
Nu siger ordføreren, at man kunne forestille sig en disruption, hvor der kom nogle ind og så på, hvad virksomheden så skulle gøre.
Kunne man i ordførerens optik forestille sig, at nogle af de her virksomheder ville nå frem til den konklusion, at det var smartere at flytte til Skåne eller et andet sted i Sverige, hvor de ikke har en bo- og gaveafgift, og på den måde blive fri for at blive drænet for den her kapital?
René Gade (ALT), 2017-04-04:
Først vil jeg sige, at jeg ikke har nogen idé om, hvad der står på en juniorkonto eller et eller andet, som pengene skal trækkes fra.
Men det, der er af inventar, det, der er af værdier i en virksomhed, mener jeg er det, der bliver beskattet.
Det vil sige, at det er korrekt, at hvad angår værdierne i en virksomhed, hvad end de så måtte bestå i, ønsker vi ikke at give flere lempelser over for virksomhederne.
Men det, jeg synes er interessant at undersøge – og det kan være, at det er svar på spørgsmålet – er netop, hvad det er for en type virksomheder, der kommer i risikozonen her.
Der vil måske være nogle, der hellere vil flytte til Sverige, hvis vi fastholder den bo- og gaveafgift, vi har i dag, ved generationsskifte.
Så må det være sådan, og så må vi skabe andre vilkår, så man har lyst til at være i Danmark.
Det er, ligesom når vi har talt om at hjælpe folk i form af nogle skattevilkår, der er mere lukrative, end de er i dag i Danmark.
Hvis det er derfor, man bosætter sig i Danmark, hvis det er derfor, de danske familieejedevirksomheder har valgt at blive i Danmark, så tænker jeg, at der er et eller andet galt – altså hvis de vil flytte for en skattefordel.
Så jeg synes, det er vores opgave at gøre infrastrukturen og de forhold, vores danske virksomheder har, så attraktive, at det ikke bare er en generationsafgift, der er årsagen til, at man flytter fra landet.
Og jeg synes ikke, tankegangen er rimelig, hvis vores snak går på, at det er de familiedrevede virksomheder, der skaber Danmark, hvilket jeg egentlig er enig i at det er.
Louise Schack Elholm (V), 2017-04-04:
Det er jo meget fint, at ordføreren siger, at ordføreren er enig i, at det i høj grad er de familieejede virksomheder, der skaber Danmark.
Det har jeg ikke selv sagt, men det siger ordføreren.
Men hvorfor er det så, at man hellere vil have, at de overgår til fondseje?
Ordføreren nævnte, at ordføreren hellere vil have fondseje end familieejede virksomheder.
Hvad er baggrunden for det, hvis man mener, at de er med til at danne Danmark?
Og hvis en virksomhed skal vælge imellem at skulle skære 40 pct. af sin kapital – altså medarbejdere og fabrik, ja, alting – eller flytte til Sverige, hvilket måske kan være et spørgsmål om liv og død, er det så underligt, hvis de flytter til Sverige for at overleve?
Lea Wermelin (S), 2017-04-04:
Jeg spurgte sådan set bare ordføreren om, at hvis det, der ligger ordføreren meget på sinde, er medarbejderne i de virksomheder, hvorfor er det så, at det her forslag målrettet går på virksomhedsarvingerne, altså næste generation?
Man kunne vel lave et forslag, som gik på, at det skulle være lettere for medarbejderne at overtage virksomheden.
Det er jo derfor, at argumentationen fra Liberal Alliance klinger lidt hult.
I forhold til det her med, at det skulle være os, der har bidraget til utrygheden, vil jeg sige, at det jo er helt forkert.
Det er jo tværtimod Liberal Alliance og regeringspartierne, som bidrager til den utryghed med hensyn til vilkårene for dansk erhvervsliv, ved at man ikke indkalder til nogle brede vækstforhandlinger.
Vi har faktisk spurgt regeringen om, om man ikke kunne være interesseret i at indkalde til brede vækstforhandlinger, for vi har faktisk lavet et udspil, som vi rigtig gerne vil diskutere med regeringen, og det vil jeg da meget gerne overdrage til ordføreren, så ordføreren kan blive klogere på alt det, Socialdemokratiet står for i forhold til vækst.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-04-04:
Hvis Socialdemokratiet ønsker at udvide lovforslaget sådan, at det også gælder overdragelsen til andre, så synes jeg, det er positivt, og det er lidt sådan, jeg forstår spørgsmålet – det kan vi godt tale om.
Så lad os endelig tage en diskussion om det.
Men det er nogle lidt forvirrende meldinger, der nu kommer fra Socialdemokratiet, for på den ene side vil man gerne tilbagerulle det her lovforslag med den utryghed, det helt givet kommer til at indebære for de her virksomheder – det synes jeg er ærgerligt – og på den anden side åbner man nu op for måske endda at udvide kredsen, virksomheden kan overdrages til under de her regler.
Jeg synes altid, at Socialdemokratiets erhvervspolitik har været meget, meget forvirrende, og den forvirring er da ikke blevet mindre nu.
Martin Lidegaard (RV), 2017-04-04:
Så lad mig være endnu tydeligere.
Som jeg hørte debatten om iværksætterfradrag her forleden, var der da et meget bredt flertal, der egentlig ønskede det, inklusive Socialdemokratiet og i øvrigt også inklusive regeringen, som havde klare ambitioner.
For mig har det altid været utrolig vigtigt, når man laver den her form for lovgivning, at man forsøger at inddrage et så bredt flertal som muligt, så man er sikker på, at de forandringer, man laver, består.
Det forstår jeg godt, og derfor forstår jeg også godt alle spørgsmålene fra den side af salen, som spørger ind til mig i øjeblikket.
Jeg vil bare sige, at det jo er dem, der sidder i regering, der har ansvaret for at forhandle en aftale, der er bred.
Det har man ikke ønsket, i det her tilfælde har man lavet en smal aftale, og så må man også stå til regnskab over for de virksomheder, der nu ikke kan få at vide med hundrede procents sikkerthed, at den her skattelettelse varer.
Havde man inddraget Radikale Venstre og var indstillet på at file den her lempelse til, ville den også have kunnet stå efter næste regering.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-04-04:
Tak for ordførertalen – også anden gang.
Den var ikke meget anderledes end første gang.
Det, jeg spurgte efter, var, om ordføreren benægtede, at der var virksomheder, der var nødt til at sælge ud af deres aktiver, for at indehaveren kunne betale sin arveafgift.
Det var det, jeg spurgte efter.
Jeg forstod svaret på den måde, at det kunne ordføreren ikke benægte, det kunne da egentlig godt være, men at det måtte ordnes via nogle lånemuligheder.
Så er jeg altså bare desværre nødt til om de der lånemuligheder at sige, at det er sådan med et lån, at det altså også skal betales tilbage, og det vil jeg da håbe at der er grundlag for, når man har barberet virksomheden for aktiver i det her omfang.
Rune Lund (EL), 2017-04-04:
Jamen det er i virkeligheden en helt absurd diskussion, som hr. Preben Bang Henriksen prøver at rejse.
Vi har nogle skatteregler, som gælder i dag.
Som virksomhed skal man indrette sig efter de skatteregler, operere ud fra de skatteregler.
Hvis der er nogle penge, som skal sættes til side, for at man senere kan betale nogle penge i forbindelse med et generationsskifte, så må man også gøre det.
Jeg anerkender ganske enkelt ikke præmissen om, at virksomheder ikke skal bidrage til fælleskassen med en bo- og arveafgift, når vi som almindelige mennesker skal gøre det.
Det koster at have et velfærdssamfund kørende.
Det er også meget vigtigt at have et velfærdssamfund som vores kørende.
Vi kan endda se, at den måde, vi har drevet vort velfærdssamfund på, har bidraget til at skabe ikke bare et af de mest lige samfund i verden – for det har vi trods alt – men faktisk også et af de mest produktive og konkurrencedygtige og innovative samfund.
Det er betalt over skatten, og det er skat, der også er betalt af virksomhederne.
Derfor skal virksomhederne også bidrage til fælleskassen, for de får også gavn af det velfærdssamfund, som vi lever i.
Henrik Dahl (LA), 2017-04-04:
I 2016 fastslog Skatteministeriet, at mellem 1997 og 2014 var der ikke sket nogen udvikling i formueforholdene for de 10 pct. rigeste danskere.
De havde den samme formueandel i 2014, som de havde i 1997.
Det er nogle oplysninger, som er tiltrådt både af tænketanken Cevea og tænketanken CEPOS, så de er bredt anerkendt.
Hvorfra har ordføreren sine oplysninger om, at der er sket en voldsom skævvridning af formuerne?
Der var ikke det, jeg spurgte om, og det er ikke det, sagen drejer sig om.
Det, som Skatteministeriet fastslår, og som bliver tiltrådt af tænketanke både til højre og til venstre for midten, er, at de 10 pct. rigeste på ingen måde er løbet fra resten af befolkningen.
Der er den samme struktur i formueudviklingen, som der var for ca. 20 år siden.
Anerkender ordføreren det, og hvor har ordføreren sine alternative virkeligheds-tal fra?
Rune Lund (EL), 2017-04-04:
Der er forskellige måder at opgøre formuerne på.
Hvis vi tager den temmelig nye udgivelse fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, kan man i deres analyse og deres notat se, at det kun er de 30 pct. med de største formuer i Danmark, som har oplevet en fremgang over de sidste 10 år, mens de 10 pct. med de laveste nettoformuer har øget deres gæld med mere end 270.000 kr. i gennemsnit.
Lea Wermelin (S), 2017-04-04:
Tak for det.
Det er jo ikke så overraskende, at vi er uenige med Liberal Alliance om, hvor niveauet for skatter og afgifter skal lægges i Danmark.
Igen kan vi jo høre fra et af regeringspartierne, at man trækker både små og store virksomheder frem.
Virksomhedsarvingerne er jo ret beset dem, der skal beskattes
, i og med at de er næste generation i sådan en virksomhed, de skal overtage – men det er så de ansatte, Liberal Alliance bekymrer sig om.
Nu har jeg, i forbindelse med at vi har skullet behandle det her lovforslag, fået en mail, hvor man har forholdt til sig til det her forslag, og hvor der bliver givet udtryk for, at man er glad for, at Socialdemokratiet siger klart fra, og at vi er imod.
Hvorfor er det ikke en del af det her forslag?
Det kunne det vel godt være, hvis det var det, man virkelig bekymrede sig om fra Liberal Alliances side.
Den anden del af mit spørgsmål lyder: Anerkender ordføreren for Liberal Alliance, at vi i forhold til OECD ligger ganske lavt i Danmark, når det kommer til arveafgift?
René Gade (ALT), 2017-04-04:
Nej, jeg synes bestemt ikke, at vi skal sige, at det er bedre med fondsejede virksomheder end familiedrevede virksomheder – på ingen måde.
Jeg siger bare, at i stedet for at sige ja til det her forslag er jeg mere motiveret af det, jeg tidligere har hørt fra Socialdemokratiet, og som vi også selv har været ude med i Alternativet, nemlig at det kunne være fornuftigt at give lukrative forhold til de virksomheder, der vil lægges over i en fond.
Hvis man er i en fond og har de fondsprivilegier, som vi har i Danmark, så vil det også være til gavn for almenvellet og samfundet, når man skal bruge de penge, der står i den fond.
Det er der jo ikke nogen garanti for i en familieejet virksomhed, så det var det, jeg mente med det.
Der kan være nogle familieejede virksomheder, der synes, at det her er for dårligt, og så vil jeg sige, at så må de komme til dem, der ved noget om det, og så få noget sparring.
For man skal ikke pakkes ind i vat, fordi man skal have et generationsskifte.
Rune Lund (EL), 2017-04-04:
Der er forskellige opgørelser af formuerne: Er pension med, er pension ikke med?
Formueuligheden er, alt afhængigt af hvordan man opgør det, steget eller i hvert fald stadig væk meget stor.
Hvis man skal være rigtig venlig over for hr. Henrik Dahl og vi tager, hvad skal man sige, det mest positive udgangspunkt i den måde, Liberal Alliance måske ser verden på, så kan man som minimum sige, at formueuligheden har holdt sig på et stabilt højt niveau.
Det synes jeg egentlig heller ikke er et mål.
Jeg ser gerne, at vi får mindsket uligheden, både når det drejer sig om indkomstuligheden, men selvfølgelig også, når det drejer sig formueuligheden.
Henrik Dahl (LA), 2017-04-04:
Ordføreren har flere gange nævnt, at ejere af familiedrevne virksomheder har privilegier.
Det vil altså sige, at de er stillet ulige i forhold til loven.
Privilegier blev afskaffet under en radikal regering i 1919 med lensafløsningsloven.
Hvornår er de her privilegier blevet genindført?
Det har fuldstændig undgået min opmærksomhed.
Måske ordføreren kan fortælle, hvornår man har genindført et privilegie.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-04-04:
Jeg har næsten på fornemmelsen, at vi ikke når nogen vegne, men jeg understregede jo netop, for at der ikke skulle være tvivl, at det var, hvis vi antog, at det var nøjagtig den samme situation, som vi har i dag, altså at vi inden for en måned eller to skiftede regering.
Så må ordføreren da kunne svare, hvordan De Radikale vil stemme.
De Radikale kender jo bedre end nogen anden rigets økonomiske situation.
Martin Lidegaard (RV), 2017-04-04:
Her og nu går vi jo ikke ind for det her tiltag.
Vi kommer til at stemme imod, fordi vi her og nu ikke synes, at det her er den rigtige anvendelse af midlerne.
Så det står jo rimelig klart, hvor vi er i den diskussion.
Og så er det jo traditionen, at man så giver lidt og tager lidt, og så kan man lave bæredygtige løsninger.
Så jeg føler ikke helt, at det er mig, der skal tage ansvaret for, at vi ikke kan give den garanti på nuværende tidspunkt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-04-04:
Jeg kan godt forstå, at Det Radikale Venstre har svært ved at give et svar på, hvad der kommer til at ske om 15, 20, 25 år, når Det Radikale Venstre måske igen kommer i regering.
Jeg respekterer det fuldt ud, og hvis min gode kollega hr. Preben Bank Henriksen ikke kan lokke et svar ud af hr. Martin Lidegaard, kan jeg nok heller ikke.
Derfor vil jeg komme med en kommentar og så et spørgsmål.
I den debat, der har været, og på det, jeg hører fra den radikale ordfører, virker det, som om man ikke er klar over, at den her nedsættelse af beskatningen jo også gælder, hvis man overdrager sin virksomhed til fondseje.
Jeg er glad for, at ordføreren nikker, for så har vi det på plads.
Jeg synes måske, at det af debatten tidligere virkede, som om de konstruktioner ikke var omfattet, men jeg er glad for, at det står klart nu.
Jeg kunne bare godt tænke mig helt konkret at vide, om den radikale ordfører, når Det Radikale Venstre fremhæver den her afdragsordning for skattebetaling, som blev indført tidligere, ved, hvor mange virksomheder der har benyttet sig af den.
Martin Lidegaard (RV), 2017-04-04:
Det er jeg ikke klar over, men jeg tror, det er fair at sige, at der er en del virksomheder, der har afventet generationsskiftet, hvis de i forbindelse med regeringsskiftet kunne det.
Så jeg ved ikke, hvor meget man kan bruge et sådant tal til.
Jeg synes, det er fair snak at sige, at hvis jeg havde alle penge i verden, og hvis jeg havde et pengetræ groende herude i Prins Jørgens Gård, ville jeg da meget gerne lette denne arveafgift.
Men politik er jo en gang imellem at prioritere, og der er nogle ting, der står højere på vores dagsorden, både når det handler om at lette skatten på arbejde, og når det handler om anden lettelse af skatten på erhvervslivet.
Så når jeg nævnte det med fondsmodellen, var det, for at sige det ligeud, for at spare noget provenu og for at målrette lempelsen, kan man sige, de virksomheder, der så med sikkerhed bliver i Danmark.
Men som sagt har jeg ingen ideologiske problemer med forslaget her, for for os er det et spørgsmål om økonomisk ansvarlighed og at bruge pengene der, hvor de er bedst brugt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-04-04:
Det var et velovervejet svar, for jeg tror, at hvis vi får hevet de seneste tal ud, vil det vise sig, at det er et fåtal af virksomheder, der har benyttet sig af ordningen, og det tror jeg er ud fra en grundlæggende opfattelse af, at det ikke er attraktivt.
Det understreger, at der er et problem, som opstod og blev forstærket, da den tidligere regering over natten ophævede formueskattekursen.
Det er jeg ikke sikker på var et af Det Radikale Venstres glædesøjeblikke, da man sad i regeringen, men så meget om den fortid.
Jeg er bare optaget af så at spørge om noget: Hvis det nu viser sig, at opdaterede tal understreger, at der er utrolig få virksomheder, der har benyttet sig af den henstandsordning, kunne det så få Det Radikale Venstre til at genoverveje sin position?
Martin Lidegaard (RV), 2017-04-04:
Det tror jeg ikke, for vi agter at anvende pengene på andre områder, også til gavn og glæde for det danske erhvervsliv.
Det vil jeg gerne sige.
Det er ikke et mål, vi har, at så skal den som noget af det første op, men jeg vil bare heller ikke garantere, at vi ikke gør det, hvis det er sådan, at vi ikke kan skaffe de midler, som vi finder endnu mere nødvendige, til andre områder.