runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2017-04-04:
Jamen mange tak til Enhedslisten for den her konstruktive tilgang til det.
I den ånd vil vi gerne fortsætte i Transportudvalget, hvor vi gerne vil kigge på måske at lande en beretning om det her.
For den her udvikling er helt nødvendig at få sat i gang, det er vi fuldstændig enige om.
Christian Poll (ALT), 2017-04-04:
Tak for det.
Nu skulle jeg også lige læse forslaget igen, og jeg opdager, at der faktisk står: »udfaser salget af personbiler, der kører på fossile brændstoffer«.
Intentionen var, at der skulle stå »nye«.
Det er det, vi mener, og det må vi jo præcisere i udvalgsarbejdet.
Det er altså nye personbiler på det tidspunkt, det drejer sig om.
Og derfor er veteranbiler ikke noget problem i sig selv, for de blev jo købt for mange år siden, og der handler det om nogle få tusinde, som kører meget få kilometer om året.
Så det er slet ikke noget problem i forbindelse med det her forslag.
Jeg vil bare gerne høre Socialdemokratiet, hvordan man har tænkt sig at få sikkerhed for, at fossilbiler – altså de fleste og ikke veteranbiler – bliver udfaset i tide i forhold til Parisaftalen?
Rasmus Prehn (S), 2017-04-04:
Jeg er rigtig glad for, at hr. Christian Poll fra Alternativet også er åben og ærlig om, at man godt kunne have skrevet det mere præcist.
Det er jo vigtigt, når vi har de her forhandlinger i Folketingssalen, at vi også påpeger de steder, hvor man godt kunne være mere præcis, for ellers vil der sidde de mange hundrede, hvis ikke tusinde entusiaster, der følger med i forhold til veteranbiler, og tænke: Hov hov, hvad har de nu gang i?
Bliver det ikke lige lovlig forceret?
Og der er det altså godt at få det her præciseret, så det får vi taget en snak om i udvalgsbehandlingen.
Med hensyn til at fremme udviklingen var det det, jeg nævnte i min ordførertale, nemlig at vi er nødt til at få kigget på afgiftspolitikken, så det bliver mere attraktivt at vælge en elbil.
Det skal vi have kigget på, men det er ikke mig som transportordfører, der forhandler det.
Det er vores skatteordfører, og det er jeg sikker på at han knokler på med.
I første omgang satser vi på at få ligestilling inden for den kollektive trafik, sådan at elektriske busser ikke er mærkbart dyrere end elektriske tog.
Det er et skridt i den rigtige retning.
Jeg så meget, meget gerne, at det også blev attraktivt at købe elbiler, og det er den udvikling, vi skal have.
Der synes jeg at vi kan lade sig inspirere af noget af det, som de har gjort i Norge.
Men jeg ved også, det er utrolig svært at finde pengene, så jeg skal passe på, at jeg ikke kommer til at stå og love en hel masse, jeg alligevel ikke kan leve op til.
Christian Poll (ALT), 2017-04-04:
Det er så også derfor, vi faktisk bare beder om en analyse.
Og man kunne næsten se det som en tilskuds- og afgiftsanalyse, som vi også taler om på energiområdet, altså en analyse af, hvad det er, der skal til, hvis vi forestiller os, at vi gerne vil have udfaset nye fossilbiler i henholdsvis 2025 og 2030.
Rasmus Prehn (S), 2017-04-04:
Jamen jeg synes, det er en god idé at få ny viden på det her område.
Nu kan jeg forstå på regeringen, at der er noget på vej fra Energiministeriet, men vi bidrager gerne til at stille nogle spørgsmål eller til at lande en beretning, hvor vi får sat dagsordenen for det her, så vi får undersøgt, hvad vi kan gøre, hvad der er af udfordringer, og hvad der er af muligheder på det her område.
Det giver rigtig, rigtig god mening.
Vi samarbejder meget gerne konstruktivt, også med Alternativet, på det her område.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-04-04:
Nu synes ordføreren så, at det er den helt forkerte måde at gribe det her an på.
Jeg synes faktisk, det er en meget fornuftig måde at gøre det på, at tage det her som et beslutningsforslag og tage den debat i salen.
Og forhåbentlig bliver det stemt igennem, så vi kan få de her analyser.
For tilfældet er jo faktisk, at Norge, som ordføreren peger på, har nogle rigtig gode tiltag.
De taler jo for en udfasning af salg af nye fossile biler; Holland gør, Sverige gør – altså, der er mange lande, der er med på det her.
Mener ordføreren så ikke, at det vil være fornuftigt, at vi får lavet de analyser, så vi kan gå ind i den europæiske og nordiske debat på et vidensgrundlag, og dermed have de her analyser, der gør, at vi ved, hvordan vi kan tage de her diskussioner med vores nordiske venner og vores europæiske kollegaer?
Rasmus Prehn (S), 2017-04-04:
Jeg er meget ked af det, hvis jeg har fået det udtrykt, som om det var den helt forkerte måde at gribe det her an på.
Men jeg prøvede faktisk at rose, at man sætter det på dagsordenen, og jeg prøvede at fremhæve, hvor vigtig en debat det er.
Det, jeg gerne ville have frem, var, at der kunne være andre måder at få undersøgt det her på end ved at fremsætte et beslutningsforslag.
Og det er jo det, jeg så har inviteret til at vi kan tage i Transportudvalget, altså at vi kan lave en beretning, og så kan vi prøve at få stillet nogle af de her spørgsmål, så vi kan få belyst det her meget vigtige område.
For vi Socialdemokrater er fuldstændig enige med Alternativet i, at vi skal have en grønnere dagsorden på transportområdet, og det kan vi få ved at få færre biler, der kører fossilt, og flere, der kører elektrisk.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-04-04:
Så bare for at jeg også forstår det, skal jeg spørge: Socialdemokratiet vil altså være med på på en eller anden måde at komme frem til at kunne deltage i den her europæiske og nordiske debat om en udfasning af salg af nye fossile biler inden for en årrække, der gør, at vi også kan begynde at få det private erhvervsliv til at planlægge den infrastruktur, der så skal til, for at elbilerne kan komme ud at køre langt?
Rasmus Prehn (S), 2017-04-04:
Vi bidrager fra socialdemokratisk side rigtig gerne med at sætte en grøn dagsorden for vores transportpolitik, at sætte fokus på, hvordan vi får gjort det langt mere attraktivt at købe elektriske biler og andre miljørigtige alternativer til elbiler, og hvad vi så også gør for at få reduceret antallet af biler, der kører fossilt – måske helt udfase dem, bortset fra klassiske biler, veteranbiler osv.
Det kigger vi gerne på, og det synes jeg vi skal have en konstruktiv snak om i Transportudvalget.
Sanne Bjørn (RV), 2017-04-04:
Tak for det.
Jeg hæftede mig ved, at ordføreren i sit indlæg sagde, at det var sådan, at det blev forbudt at trille rundt i sin bil, der svinede med fossilt brændsel.
Det har jo aldrig været tanken bag det her beslutningsforslag.
Det er lige præcis at prøve at fremme i god tid, sådan at danskerne kan tage en beslutning, når de skal ned og købe en ny bil, i rigtig god tid, for det er igen det her med lånemulighederne.
Vi ved, at det betyder noget, hvis folk har en bil i en lang årrække, hvor lang tid man så kan have den for at afskrive på den.
Så er ordføreren ikke enig i, at det er fantastisk vigtigt, at vi tænker langsigtet på det her, og er ordføreren ikke også enig i, at det ikke handler om at udstille nogen, der kører fossilt, for det er nu engang det, de fleste af os gør, men netop at fremme en grøn energiform?
Morten Marinus (DF), 2017-04-04:
I forhold til valgsteder og valgsteders fysiske placering er det så ikke korrekt, at kommunerne faktisk selv må bestemme, hvor de har deres valgsteder, og at de, hvis de ønsker det, faktisk godt kan placere dem på en uddannelsesinstitution på valgdagen, som så vil være åben for alle, der bor i det valgdistrikt, altså så det ikke kun er de unge, der går på uddannelsesinstitutionen, som kan stemme i en valgbus – og som ordføreren også selv nævnte – måske efter et vælgermøde, hvor der kun har været fire partier repræsenteret?
Er det ikke rigtigt, at det her faktisk er noget, kommunerne selv kan afgøre?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-04-04:
Ministerens kollega, energiministeren, sagde den 1. marts i salen: Regeringen har således en ambitiøs klimapolitik, der skal sikre, at udledningen af drivhusgasser og forbruget af fossile brændsler for transportsektoren falder frem mod 2050, og det bare skal ske ved hjælp af den teknologiske udvikling.
Skal vi bare kigge på, at det sker, eller er der noget behov måske for at undersøge, hvilke midler man skal tage i brug for faktisk at se det fald, som jo er svært at se, hvis man stadig væk kan købe fossilbiler i 2049?
Jacob Mark (SF), 2017-04-04:
Jo, det er rigtigt, men det koster lidt for kommunerne.
Og jeg frygter, at nogle af de kommuner, der er presset, ikke vil prioritere det her.
Altså, de vil tage de valgsteder, de har haft, lige siden jeg var barn, og så vil de sige, at det er deres valgsteder igen den her gang – og så skippe det lidt kontroversielle, som man gjorde sidst.
Jeg kan også huske det fra mit eget byråd.
Altså, noget af det, der gjorde, at man fik fokus på det her med at køre en bus midt ind i et boligområde eller sætte den oppe ved Køge Station, hvor jeg kom fra, var faktisk, at den her pulje og hele den her kampagne startede.
Jeg frygter, at noget af det vil løbe ud i sandet, det gør jeg.
Carl Holst (V), 2017-04-04:
Også tak fra mig til hr. Jacob Mark.
Jeg synes, at der er en lille tendens til, at man tror, at al løsning på udfordringen og ønsket om at hæve valgdeltagelsen skal ske centralt ved en fastlagt kampagne.
Noget af det, der efter min overbevisning var skyld i succesen i 2013, var, at man netop kørte den så lokalt, decentralt.
Jeg ved, at hr. Jacob Mark har en kommunalpolitisk baggrund i Køge byråd.
Tror hr. Jacob Mark ikke, at løsningerne på udfordringerne kan være så forskellige, at det i højere grad skal være op til de enkelte kommuner?
Etniske minoriteter er en større udfordring i andre kommuner end i den kommune, jeg kommer fra, f.eks. Og kan man ikke undre sig over, at kommunerne ikke i højere grad bidrager til at højne valgdeltagelsen?
Jacob Mark (SF), 2017-04-04:
Jo, jeg tror, det er helt rigtigt, at kommuner bokser med forskellige problemer.
I nogle kommuner har man svært ved at få de unge til at stemme; nogle steder står man med mange ældre; nogle steder står man med mange arbejdsløse; nogle steder står man med udsatte boligområder.
Men jeg tror bare, at for kommuner, der er presset på økonomien, står det her altså ikke forrest i prioritetsrækken.
Det bliver ikke det her, der ligger forrest i borgmesterens budgetkatalog, når man fremlægger budgetforslag til næste år.
Der tror jeg det kunne være spændende, hvis man som et samlet Folketing sagde: Her vil vi gerne lave en fælles indsats.
Og jeg synes ikke, at det gør noget at bede kommunerne om at betale lidt mere, hvis man gør det sammen.
Carl Holst (V), 2017-04-04:
Der må være bøvl med teknikken, for jeg markerede ikke for at få ordet anden gang.
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2017-04-04:
Lovforslaget, som vi førstebehandler her, udmønter den stemmeaftale, som regeringen og næsten alle Folketingets partier, heriblandt Dansk Folkeparti, indgik i november 2016, om en ny regulering af elnetværksvirksomhederne.
Arbejdet frem mod en ny reguleringsordning blev påbegyndt tilbage i 2012, hvor det blev besluttet at gennemføre et grundigt eftersyn af sektoren, og derfor nedsattes Elreguleringsudvalget, som siden hen er kommet med sin anbefaling til en ny reguleringsordning, og som har ført til, at der sidste efterår blev indgået en politisk aftale.
Den nye reguleringsordning går kort fortalt ud på, at elnetværksvirksomhederne fremover tildeles en indtægtsramme for 5 år ad gangen – en indtægtsramme, der svarer til de forventede udgifter til at drive virksomhederne.
Opnår virksomheden en effektivisering af driften inden for den 5-årige periode, kan virksomheden beholde overskuddet og opnår dermed et incitament til at effektivisere.
Når den 5-årige reguleringsperiode er udløbet, tildeles virksomhederne en ny og lavere indtægtsramme, som afspejler, at der er opnået en effektivisering i den forgangne reguleringsperiode, og der er derfor brug for mindre indtægter end hidtil.
På denne måde får elforbrugerne gavn af effektiviseringerne, når indtægtsrammen og dermed forbrugerpriserne nedsættes.
I Dansk Folkeparti forventer vi, at den nye reguleringsmodel vil sikre os en effektiv eldistributionssektor, som giver rimelige priser på el for forbrugerne, og samtidig venter vi, at modellen understøtter, at vi fortsat har en meget høj forsyningssikkerhed i Danmark.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Carl Holst (V), 2017-04-04:
Tak for ordet, formand.
Jeg skulle hilse fra Venstres sædvanlige ordfører, hr. Thomas Danielsen, som grundet lykkelige omstændigheder ikke er til stede.
Han er som bekendt på barsel.
Venstre støtter forslaget, det første lovforslag i regeringens forsyningsstrategi, det første i udmøntningen af den aftale, der blev indgået i november sidste år.
Der er fremragende blevet redegjort for elementerne i lovforslaget af de to foregående ordførere.
Det, der ligger Venstre på sinde, er, at man med det her har et fast blik på at sikre forsyningssikkerheden, rimelige priser, fair konkurrence, forbrugerne i centrum.
Det er derfor, Venstre støtter.
Tak for ordet.
Jacob Mark (SF), 2017-04-04:
Jo, det anerkender jeg.
Og jeg er også glad for, at vi fik sat nogle af de overskydende licensmidler af til det her, for begge partier, Dansk Folkeparti og SF, var sådan set enige om, at det her var vigtigt.
Jeg har det heller ikke sådan, at der nødvendigvis er et facit, men jeg kan jo se, når jeg kigger på de ting, der er skrevet om sidste valg, at noget af det har virket.
– altså, det kunne jeg også se ude til kommunalvalget.
Det betyder ikke, at man ikke skal videreudvikle, og jeg synes egentlig også, at det var en ret interessant pointe, ordføreren nævnte, med de gymnasier, hvor der så kun kommer fire partier.
Men jeg kan godt være bekymret for, at når bevillingen falder så drastisk i forhold til sidste valg, som den gør med det, der ligger nu, så mister man nogle af de gode initiativer, som jeg ikke er i tvivl om fik stemmeprocenten til at stige sidst.
Morten Marinus (DF), 2017-04-04:
Tak for det.
Og tak til hr. Jacob Mark for hans afsluttende bemærkninger her.
Når man hører på hr. Jacob Mark, lyder det næsten, som om den kampagne, vi havde for 4 år siden, var facit; altså at det er den, man skal gå efter igen, at det er det eneste rigtige, og at der mangler 5 mio. kr., før man kan løfte den opgave igen.
Men det er jo ikke sandt, for der sker også mange andre ting.
Vi har jo allerede nævnt nogle af dem.
Hr. Jacob Mark har også selv været med til at finde 5 mio. kr. fra de overskydende licensmidler til TV 2-regionerne, netop for at de kan løfte opgaven med at få unge til at stemme.
Anerkender hr. Jacob Mark ikke, at der faktisk – godt nok fra andre puljer og til andre projekter – stadig væk er, som hovedoverskrift, lige så mange penge som sidst til at få de unge til at interessere sig for demokrati og stemme til det kommende kommunalvalg, som der var for 4 år siden?
Jacob Mark (SF), 2017-04-04:
Det er en spændende debat om økonomi, synes jeg, og jeg har et spørgsmål til det.
For jeg synes egentlig, det var en meget konstruktiv tale, hvor ordføreren også ligesom selv lagde vægt på det her med, at det er vigtigt at styrke valgdeltagelsen, og jeg oplevede også ordføreren som mere imødekommende end ministeren i det her spørgsmål.
Så hvis jeg nu disker op med en række finansieringsforslag i udvalgsbehandlingen, vil ordførerens parti så være klar til at kigge på at videreføre nogle af de her initiativer, der var ved sidste valghandling?
Villum Christensen (LA), 2017-04-04:
Vi er altid positive over for gode ideer.
Så lad os sammen kigge på det i udvalget – no problem for mig.
Jacob Mark (SF), 2017-04-04:
Det er jeg glad for.
En af grundene til, at vi har foreslået det her, er jo, at man med den noget lavere bevilling til næste valg i forhold til at øge valgdeltagelsen ikke har de samme ressourcer til at lave den her demokratioprustning, eller hvad man siger.
Så frygter ordføreren ikke, at sådan noget som at sende sms'er ud og sende valgbusser ud i boligområderne eller ud til uddannelserne, det at sende det her brev ud, altså nogle af de her mange forskellige tiltag, der tilsammen har været med til at styrke procenten af unge, der har været oppe at stemme, nu vil mindskes?
Villum Christensen (LA), 2017-04-04:
Jeg tror bestemt på, at det er en vifte af mange ting, der betyder noget, og det er ikke mit indtryk, at interessen generelt er faldende.
Når vi f.eks. ser på, hvor mange samfundsfagsklasser, der kommer herind, og hvor meget opmærksomhed der er på unge og demokrati, så er jeg helt overbevist om, at den interesse, der generelt bliver udvist på området, ikke er faldende.
Jeg er faktisk meget fortrøstningsfuld i forhold til unge og demokrati.
Torsten Gejl (ALT), 2017-04-04:
Og hun sagde: Hvordan kan det være?
Jeg prøvede sådan at være lidt filosofisk og sagde, at uanset om det er en skoleklasse, om det er Folketinget eller det er en virksomhed, så skal der jo fyldes mennesker i, og mennesker har konflikter, og mennesker har dramaer.
Så lagde hun sådan hovedet på skrå, som teenagepiger kan, og sagde: Jamen far, I er jo voksne.
Så sagde jeg: Ja, når man er teenager, virker livet langt, men måske er det ikke langt nok til, at vi bliver så modne, at vi aldrig har sådan nogle konflikter.
Det ved jeg ikke om var rigtigt svaret til hende, men det var nu engang lige det svar, jeg havde der ved køkkenbordet den anden dag.
Grunden til, at jeg nævner det, er, at jeg faktisk tror, at hun taler for mange unge, og derfor synes jeg, at vi skal arbejde videre for at involvere unge i demokrati og vise dem, at det ikke kun er konflikt og sådan nogle ting.
Der er også masser af konstruktive, loyale og gode ideer og håb og drømme og ambitioner, og jeg synes, det var rigtig, rigtig fint, at det ved sidste valg lykkedes at højne de unges stemmeprocent og interesse for valget, og jeg synes, at jeg gerne vil støtte den ekstra indsats, som SF lægger op til, for at forstærke det.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at unge får en klar stemme i demokratiet, og at vi vedligeholder den stemme, og at vi støtter den stemme.
Vi mener faktisk ofte, at demokrati er en god idé i hele verden.
Krigshærgede lande skal have demokrati, og vi vil gerne eksportere demokratiet, men det er altså ikke altid, at vi er lige gode til at sælge det til vores egne unge.
Så selv om de og min datter måske nogle gange oplever os lidt som en hønsegård, synes jeg, at vi skal prøve at kompensere for det ved at prøve at hjælpe med at øge de unges interesse i demokrati.
Man kunne godt tage udsatte med og andre folk, som måske ikke har så let ved at komme hen til stemmeboksen, og så synes jeg bestemt også, at det vil være fint, hvis SF finder en finansiering.
Nu er 5 mio. kr. jo ikke alverden, men frem skal de jo.
Men vi støtter forslaget.
Sanne Bjørn (RV), 2017-04-04:
Tak for det.
Hvis de unge ikke vil komme til valget, må valget komme til de unge.
Vi skal have alle med, når der er valg, for det at bruge sin stemme er ikke bare at sætte et kryds ved et parti eller en kandidat, det er også en helt central måde at deltage i demokratiet på.
Derfor opfordrer jeg kommunerne til at tage initiativer, der kan få flere til at stemme lokalt ved deres valgsteder.
Nogle kommuner kan måske lade sig inspirere af Københavns Kommune, som rykkede et brevstemmested ind midt på Hovedbanegården i forbindelse med sidste folketingsvalg.
Det benyttede mange vælgere sig af.
Måske kan man få flere unge til at stemme, hvis kommunerne giver dem mulighed for at brevstemme på deres uddannelsessted.
Valgloven giver gode muligheder for, at kommunerne rykker brevstemmestederne ud, hvor folk er.
Citatet er fra Margrethe Vestager, tidligere økonomi- og indenrigsminister, fra marts 2013.
På det tidspunkt havde man jo siden kommunalvalget i 2009 oplevet en stemmeprocent på 66, og det var den laveste i 35 år, og blandt unge var den faldet fra 54 pct. til 46 pct. siden 1997.
Så der lå altså en stor opgave i at sikre, at vi fortsat havde en høj valgdeltagelse.
Hun satte sig i spidsen for at motivere til en hel masse nye tiltag, som netop skulle handle om, at når de unge ikke ville komme til valget, måtte valget komme til de unge.
Det havde jo rigtig god effekt, og der blev tænkt meget nyt, og derfor ser jeg også positivt på det forslag, som SF har fremsat, fordi det på lange stræk handler om det samme, nemlig at sikre, at der er en høj deltagelse i vores demokrati.
De unge mennesker har ofte et lidt andet billede på verden og måske også på det at stemme i dag, end man havde for bare få år siden.
Jeg siger ikke, at vi skal til at stemme med likes eller noget i den retning, for vi har jo vores processer, men de har rigtig mange gode ideer til, hvordan man kan tænke nyt og anderledes, og de eksempler, vi har set senest, er jo et godt billede på, at der er nye veje at gå, som også hæver valgdeltagelsen.
Det er jo ikke kun unge, det drejer sig om, det er også marginaliserede og udsatte nydanskere, som man også så havde en faldende valgdeltagelse, så dem synes jeg helt bestemt man skulle tænke ind i det her arbejde.
Det Radikale Venstre er altid optaget af, at vi kan øge valgdeltagelsen, så vi ser også meget positivt på arbejdet, men vi har det samme spørgsmål, som mange andre har fremført her i debatten, nemlig finansieringen, altså hvor pengene skal komme fra.
Det er jo rigtig godt, at DUF går aktivt ind i sagen, for det er der, man har nogle interesseorganisationer.
Så vi ser positivt på det, men er også afventende over for det.
I forhold til finansieringen vil jeg sige, at den mangler vi.
Anders Johansson (KF), 2017-04-04:
Tak for det.
Indledningsvis vil jeg gerne takke SF for at rejse debatten.
Umiddelbart er det et meget sympatisk forslag, og intentionerne synes jeg ikke man kan pege fingre ad.
En bred demokratisk dannelse er jo en vigtig del af det danske samfund, og derfor er det også noget, vi fra konservativ side har fokus på, f.eks. i hele vores uddannelsessystem.
Det er vigtigt, at vi i et samfund, som bliver mere og mere polariseret, også har nogle fælles referencer, som gør, at vi oplever at have noget tilfælles, noget, som gør os til et folk eller gør os danske.
Dannelse er f.eks. sådan noget som kendskab til vores historie, kultur, ligestilling og demokrati, og det sidste er rigtig vigtigt.
For det er vigtigt, at vi allerede tidligt opdrager vores børn til at forstå, hvordan et demokrati er bygget op.
Faktisk synes jeg, det er langt vigtigere, at vores uddannelsessystem hver dag har fokus på demokrati, end at vi hvert fjerde år laver en kampagne for at få de unge til at stemme.
Jeg forstår udmærket godt forslagsstillernes gode intentioner, men vi kan alligevel ikke bakke op om beslutningsforslaget af flere grunde.
Dels nævnte ministeren, at der er sat nogle initiativer i gang, og dem bakker vi selvfølgelig op om, dels er der det, som flere har nævnt, nemlig at der ikke er anvist finansiering.
Men endelig vil jeg også nævne, at det også handler om, at det er et lokalt valg og en lokal prioritering, og der kan være forskelle fra kommune til kommune i, hvordan man ønsker at prioritere en lokal kampagne.
Og der står det jo kommunerne frit for at vælge at yde en indsats, hvis man føler behov for det.
Med de ord vil jeg bare slutte af med endnu en gang at takke SF for at rejse debatten.
Villum Christensen (LA), 2017-04-04:
Det kan godt være i teorien, at Enhedslisten indimellem også disker op med nogle antydninger af, hvor man kan finde pengene langt fremme, men det er som regel fugle på taget.
Jeg tror, der er rigtig, rigtig mange forslag, hvor man kan gå ned i substansen og så se på, hvad for en sikkerhed der nu også er for, at de her fugle bliver fanget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-04-04:
Det er spørgsmål, jeg gerne vil drøfte med spørgeren, og som jeg synes at vi passende kunne tage et møde om.
Det er et relativt teknisk spørgsmål, men dybest set handler det jo om at sikre, at der er en fri konkurrence, og når der er virksomheder, der konkurrerer på et frit marked, er der jo også en risiko for efterfølgende at kunne gå konkurs.
Carl Holst (V), 2017-04-04:
Tak, formand.
Venstre støtter de to lovforslag.
Det ene er en konsekvens af det andet.
Baggrunden for, at vi støtter dem, fremgår af de to foregående ordføreres taler.
Måske er det også et element, at man nu samler alle bestemmelser om ægtefællers økonomiske forhold i én samlet ny lov.
Og så er der også en bemærkning om, at reglerne bringes i overensstemmelse med EU-lovgivningen på området.
Vi glæder os til det videre arbejde – og støtter forslagene.