runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2019-04-25:
Tak for ordet.
Jeg står her på Folketingets talerstol som nok den mand i Danmark, der skal tænke sig bedst om.
For sagen er jo, at det lovforslag, vi i dag førstebehandler, er en revision af en lov, der er gennemført af min tidligere hustru, og som nu under ledelse af min partifælle undervisningsministeren er noget, vi står over for at ændre, og her tror jeg, det gælder om, at ordene skal vejes på en følsom vægt, inden de bliver udtalt.
Der vil jeg sige, at hvis ændringen af folkeskolen var et restaureringsarbejde, ville man kunne sige, at det var udført med stor respekt for den oprindelige bygning – nogle vil måske mene med for stor respekt for den oprindelige bygning, men altså med respekt for den oprindelige bygning – arkitekternes oprindelige arkitektur kan man tydeligt se, men så er der en lang række tilfælde af byggesjusk og dårligt gennemtænkte løsninger i de oprindelige arkitekttegninger, som vi får udbedret.
Skoledagen i de små klasser bliver kortere.
Det har været et stort ønske blandt eleverne, det har været et ønske blandt forældrene og blandt lærerne.
Man kan altså sige, at det har været et ønske blandt alle, der direkte har noget med skolen at gøre.
De eneste, der virkelig har været glade for de lange dage, har været repræsentanterne for det flertal, der vedtog den oprindelige skolelov, men her har fornuften altså sejret.
Når der er en uoverensstemmelse mellem kortet over virkeligheden og selve virkeligheden, er det og bør det jo være virkeligheden, der tæller.
Det er også positivt.
Vi styrker 2.-fremmedsprogsfaget – hvad der i mange tilfælde vil sige tysk, som jo er noget af et smertensbarn i det danske skolevæsen – vi styrker billedkunst og vi styrker historie med flere fagtimer, og det begrænser mængden af understøttende undervisning.
Vi havde gerne styrket fagligheden mere, men vi respekterer jo også, at der skal holdes sammen på en forligskreds, hvor det ikke er alle, der går lige meget op i faglighed, og derfor er vi efter omstændighederne tilfredse med resultatet.
Så naturligvis støtter Liberal Alliance lovforslaget.
Tak for ordet.
Naser Khader (KF), 2019-04-25:
En af de store begivenheder, der har givet os en del problemer i forhold til danske statsborgere, der skal familiesammenføre deres ægtefæller og børn, er jo faktisk noget, der blev pålagt os udefra af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, der bad os om at afskaffe 26-årsreglen.
Det gav os en del udfordringer i forhold til danskere, der gerne vil familiesammenføre deres ægtefælle og børn.
Hvis nu vi havde sagt nej, og at vi gerne ville fastholde 26-årsreglen, så havde vi ikke stået med de problemer.
Andreas Steenberg (RV), 2019-04-25:
Jeg synes, hr. Naser Khader skulle prøve at dokumentere, hvor mange af dem, der bor i ghettoområder, der er danske statsborgeres ægtefæller.
Det er der ikke særlig mange der er.
Det er jo forkert, når hr. Naser Khader siger, at man ikke kan gøre forskel på danske statsborgere og andre statsborgere.
Det kan man sagtens.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-04-25:
Nej, det er på ingen måde uliberalt at sørge for, at man indretter lovgivningen således, at man sikrer, at folk kan forsørge sig selv.
Uanset om det er udlændinge eller danske statsborgere eller udlændinge gift med danske statsborgere, skal folk forsørge sig selv.
Der er desværre masser af lovgivning og også internationale aftaler, som står i vejen for, at vi kan føre en politik, der gør, at alle, uanset hvilken ordning de kommer hertil på, hvem de bliver familiesammenført med, om det er danske statsborgere eller udenlandske statsborgere, skal forsørge sig selv.
Det er beklageligt.
Det burde være sådan, at uanset hvordan man kommer hertil, skal man forsørge sig selv.
Man skulle ikke bare kunne komme til landet og trække på de offentlige kasser fra dag et.
Det er jo tilfældet i dag.
Jeg blander ikke tingene sammen.
Her har det været muligt at indføre et princip, der gør, at der er en eller anden sikkerhed for, at man ikke kommer til at ligge de offentlige kasser til last.
Og bare fordi man ikke kan gøre det på alle områder, betyder det ikke, at man ikke skal gøre det her.
Det vil vi holde fast i.
Andreas Steenberg (RV), 2019-04-25:
Men hr. Joachim B. Olsen blander tingene lidt sammen.
Vi i Radikale Venstre er helt enige i det her krav om, at man kan blive udvist, hvis man ikke forsørger sig selv og lever op til de forsørgelseskrav, der er.
Det her er spørgsmålet om, om ægtefællen overhovedet må komme til landet og få chancen for at forsørge sig selv.
Der fik vi at vide af Dansk Folkeparti, at de her regler er lavet, for at en dansk statsborger slet ikke skal kunne få sin ægtefælle hertil.
Er Liberal Alliance enig i, at det er målet, at danske statsborgere ikke skal kunne få deres ægtefælle hertil?
Joachim B. Olsen (LA), 2019-04-25:
Målet er at sikre, at de, der kommer hertil, kan forsørge sig selv, hvis det er sådan, at de kommer i en situation, hvor det bliver nødvendigt at få hjælp.
Derfor stiller man det her krav.
Derfor ser Det Radikale Venstre også meget ensidigt på det her krav, for kravet har nogle konsekvenser.
Konsekvenserne er jo, at det holder folk væk, som ikke ville kunne forsørge sig selv.
Det skal man jo tage med i den her betragtning.
Det er godt, at langt de fleste gør det, men det, at der er den her sikkerhedsstillelse, gør også, at der er nogle mennesker, der ikke kommer hertil, som ikke ville kunne forsørge sig selv.
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-25:
Jeg skal bestemt ikke anfægte hr. Joachim B. Olsens notat om, at det har hjulpet at hæve kravet om garanti fra 50.000 kr. til 100.000 kr., men rent logisk set, hr. Joachim B. Olsen, vil det så ikke hjælpe mere, hvis man hævede det til 200.000 kr. eller 400.000 kr.?
Ville det i virkeligheden ikke sørge for at holde endnu flere væk og dermed være endnu mere effektfuldt?
Joachim B. Olsen (LA), 2019-04-25:
Hvis det er et forslag, som Enhedslisten gerne vil diskutere, er vi da åbne for en diskussion af det.
Det er da rigtigt nok, at på mange måder er det et meget lempeligt krav, for det er et meget lille beløb, man skal stille i sikkerhed, og derfor synes vi heller ikke, det er et urimeligt krav.
Stod det til os, kunne man ikke modtage noget fra de offentlige kasser de første mange år, man var i Danmark.
Det er så ikke muligt at lave sådan en lovgivning af andre årsager, og derfor må man jo nogle gøre det næstbedste, og det næstbedste er så, at man beder om, at folk har 100.000 kr. med sig, når de kommer til Danmark, hvor de for manges vedkommende også vil komme til at trække på det offentlige forbrug for mange, mange tusinde kroner.
Ulla Sandbæk (ALT), 2019-04-25:
Tak for det.
Jeg taler her på vegne af vores ordfører fru Carolina Magdalene Maier.
Alternativet takker De Radikale for at fremsætte dette forslag om afskaffelse af økonomisk sikkerhedsstillelse i sager om familiesammenføring, som vi er meget enige i, og som vi derfor stemmer for.
Vi er helt enige med forslagsstillerne i, at den økonomiske sikkerhedsstillelse ikke har nogen af de effekter, den efter hensigten skulle have.
Og når undersøgelser samtidig viser, at det oven i købet medfører udgifter for kommunerne, bliver kravet helt meningsløst, da argumentet for kravet netop er, at tilflyttere ikke må medføre merudgifter for det offentlige, hvilket ægtefællerne givetvis overhovedet aldrig nogen sinde har haft til hensigt.
Det gør den, fordi den rammer socialt skævt og gør ægtefællesammenføring til et privilegium, som ikke alle har økonomisk adgang til.
Når danske statsborgeres muligheder for at bo i Danmark med deres udenlandske ægtefælle bliver umuliggjort rent finansielt, tvinger vi dem i en periode til at flytte til Sverige eller til Tyskland, hvilket naturligvis er helt uholdbart.
I Alternativet mener vi, at alle danske statsborgere skal have mulighed for at få adgang til at kunne bosætte sig i Danmark med det menneske, de har valgt at dele deres liv med, sådan at staten ikke i realiteten skal bestemme, hvem vi kan få lov til at gifte os med.
Naser Khader (KF), 2019-04-25:
Med Det Radikale Venstres forslag vil man slække på kravene til familiesammenføringen.
Man vil med andre ord bygge oven på de fejltagelser, der er begået de sidste 20-30 år i dansk integrationspolitik.
Det er den helt gale opskrift.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at man skal forsørge sig selv og sine, og ønsker man sin ægtefælle her til landet, skal man naturligvis kunne stå inde for, at vedkommende ikke ligger samfundet til last.
Det er sund fornuft, og det er helt rimeligt.
Et af kravene er kravet om økonomisk sikkerhedsstillelse, der sammen med forsørgelseskravet skaber incitament til selvforsørgelse.
Vi har i Danmark problemer med underbeskæftigelse af gruppen af ikkevestlige indvandrere, og derfor er kravet en naturlig forlængelse af en udlændinge- og integrationspolitik, der skal sørge for, at dem, der kommer til Danmark, forsørger sig selv.
Det er der mange der gør, og det er flot, men vi vil gerne have, at der er flere, der er selvforsørgende.
Til gengæld må jeg sige, at det er befriende, at vi i disse uger før det forestående valg får en forsmag på, hvad vi kan vente af et eventuelt regeringsskifte, og jeg er sikker på, at Socialdemokratiet og De Radikale får rigeligt at tale om.
Som sagt er der mange gode grunde til at stille krav om økonomisk sikkerhedsstillelse.
Man skal bare tage et smut forbi Mjølnerparken, hvor over 40 pct. af beboerne står uden for arbejdsmarkedet, eller Vollsmose, hvor det er over halvdelen, der ikke er i arbejde.
Vi mener, at De Radikales forslag er den helt gale vej at gå, og derfor kan vi i Det Konservative Folkeparti ikke støtte forslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2019-04-25:
Jeg håber, hr. Naser Khader vil ulejlige sig med at høre den tale, jeg skal holde lige om lidt.
For hr. Naser Khader gør sig jo skyldig i nogle gevaldige stråmænd, i forhold til hvad det er, Radikale Venstre mener.
Vi er fuldstændig enige i forsørgelseskravet.
Det er helt rimeligt, at man siger, at en dansk statsborgers ægtefælle skal forsørge sig selv og lære dansk for at måtte blive.
Det krav støtter vi op om, så noget af det, der bliver sagt, er simpelt hen forkert.
Og så kunne jeg også godt ønske mig – og det kan hr. Naser Khader så svare på – at man lader være med at blande folk i Mjølnerparken og Vollsmose sammen med danske statsborgeres ægtefæller.
Hr. Naser Khader kan jo gå ind og se de svar, jeg har fået, om, hvilke lande de personer er fra.
Og det er altså noget helt andet end dem, der er i Mjølnerparken og Vollsmose; de er altså ikke gift med danske statsborgere.
Det er danske statsborgeres ægtefæller, det her handler om, og derfor synes jeg, at hr. Naser Khader skulle prøve at forholde sig til det forslag, der ligger, og ikke alt muligt andet.
Naser Khader (KF), 2019-04-25:
Når vi laver lovgivning i Danmark, er det jo sådan, at det er efter objektive kriterier.
Vi gør ikke forskel, og det, der gælder for danske statsborgere, gælder også for ikkedanske statsborgere i forhold til familiesammenføringer.
Og faktum er, at når en del af dem med ikkedansk baggrund familiesammenfører, så ender de i ghettoområderne, hvor der i forvejen er store problemer med social kontrol, arbejdsløshed, kriminalitet m.v.
Og det er jo en af de største udfordringer, vi har i integrationspolitikken.
Så derfor mener vi, at det er vigtigt at stille krav fra dag et, når folk kommer hertil.
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-25:
Nu har jeg jo mulighed for at spørge Liberal Alliance om Liberal Alliances politik.
Er det Liberal Alliances opfattelse, at det ville hjælpe på det, der er målet, nemlig det, hr. Martin Henriksen også rigtigt gjorde opmærksom på, hvis man øger det fra 100.000 kr. til 200.000 kr. eller eventuelt til 400.000 kr.?
Jeg bliver jo nødt til at sige, hr. Joachim B. Olsen, at hvis man virkelig går på kommunen og bliver afhængig af ydelser, så rækker 100.000 kr. jo ikke langt, for de er jo hurtigt brugt.
Er Liberal Alliance ikke enig i det?
Ulla Sandbæk (ALT), 2019-04-25:
Mange tak for det.
Jeg taler i dag på vegne af vores ordfører, Carolina Magdalene Maier, om dette forslag til lov om ændring af lov om folkeskolen.
Lad mig starte med at slå fast, at enhver justering af folkeskolereformen i retning af større frihed til skolerne er godt.
Så vil jeg lige sige, at grunden til, at jeg står på denne talerstol, faktisk er, at jeg blev så vred over den folkeskolereform, at jeg bestemte mig til at gå ind i politik igen – så jeg burde jo i virkeligheden være taknemlig over den.
Men når det er sagt, hilser Alternativet også isoleret set denne nye aftale velkommen, og vi kommer derfor også til at stemme for lovforslaget.
Så langt, så godt.
Vi mener nemlig, at der er behov for en langt mere overordnet rammelovgivning, som går tilbage til den gamle længde på skoledagen, som slet ikke indeholder læringsmålstyret undervisning, og som lader det være op til skolerne, hvordan fag og faglighed skal administreres, og hvordan undervisningen skal tilrettelægges.
Der er nemlig i vores optik alt for mange politiske fingeraftryk i dansk skolepolitik – således også i denne aftale – som trækker tydelige politiske spor efter sig.
Det er f.eks. ikke nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti længe har ønsket en opgradering af billedkunst og historie, eller at Radikale og Socialdemokraterne har ønsket at frede den understøttende undervisning.
Uden at forholde mig til det fornuftige eller ufornuftige i disse specifikke elementer, synes vi, at det er en forkert udvikling, at vi på den måde tager folkeskolen som gidsel for politiske aftaler, hvor alle partier skal tilgodeses og have en luns af kagen.
I Alternativet så vi meget hellere, at politikere sætter sig sammen og diskuterer, hvad folkeskolen egentlig skal, hvad dens formål er, hvilke unge mennesker vi gerne vil have skal komme ud på den anden side.
Når vi har gjort det og gerne i en ny forligskreds, kan vi overlade det til fagfolk at udmønte de politiske visioner.
Vi bør ikke detailregulere den, som den nye politiske aftale desværre også er et eksempel på – men vi kommer som sagt til at stemme for forslaget.
Lotte Rod (RV), 2019-04-25:
Tak for det.
Elever skal fløjte på vej til skole, og de skal stadig væk have lyst til at fløjte, når de går hjem fra skole igen.
Det hænger selvfølgelig sammen med, hvor lang skoledagen er, men jo endnu vigtigere med, hvad det er, der sker i løbet af skoledagen.
Jeg drømmer om en åben skole med varieret undervisning, hvor eleverne både i skolen og uden for skolen kommer til at møde spændende kunstnere, foreninger, virksomheder, natur, så de ikke bare hører om tingene, men så de oplever tingene og prøver tingene.
For vi taber alt for mange børn, hvis de skal sidde stille og lytte en stor del af tiden – og ikke desto mindre er det jo virkeligheden på mange skoler.
Jeg har især hørt kritik af to ting: Det ene er, at der er for mange regler; og det andet er, at der er for få penge.
Der mangler simpelt hen penge til busbilletter, til at kunne komme ud af skolen og til flere lærere og pædagoger, sådan at de har ordentlig tid til at forberede undervisningen.
Men der er også for firkantede regler for, hvordan skoledagen skal se ud, og det spænder ben for at gøre det, der giver mening på den enkelte skole.
Derfor har vi i Radikale Venstre arbejdet for, dels at vi skal have en milliard kroner ekstra til skolen om året, dels at der også gives større frihed til skolerne, sådan at det, de gør, giver mening på den enkelte skole.
Med det lovforslag, vi så står med her, er vi kommet igennem med noget af det, nemlig friheden, for skoledagen bliver nu kortere i indskolingen, og på mellemtrinnet og i udskolingen kan man gøre skoledagen kortere, hvis man vil.
Det synes jeg er en meget bedre model end det, som regeringen startede med at spille ud med, nemlig at man jo bare ville lave et nyt skema for alle skoler, hvor man skulle have mange flere fagtimer.
Så med den aftale, vi har lavet med hinanden, sikrer vi nu en større frihed til tilrettelæggelsen på den enkelte skole.
Og når det er vigtigt for Radikale Venstre, er det, fordi vi tror på, at skolen drives af lederne sammen med de faglige fællesskaber på skolen, for det er jo dem, der er i skolen til hverdag, som bedst kender børnenes tarv.
Med de kortere skoledage kommer der også lidt flere penge til at lave god undervisning for, men hvis det for alvor skal batte, skal vi altså bruge en milliard kroner ekstra til skolen om året, som vi har foreslået.
Det kræver en ny regering, hvor Radikale Venstre får lov til at få noget at skulle have sagt – så det bliver det næste skridt for os.
Julie Skovsby (S), 2019-04-25:
Tak for spørgsmålet.
Jeg forestiller mig ikke, at man skal sidde og diskutere de enkelte kommuner.
Som der blev talt om tidligere, er det netop det her med, at vi ikke skal detailstyre herinde fra Christiansborg.
Jeg har forsøgt at lægge vægt på, hvad der er vigtigt for os med de overordnede mål med fritidstilbud til børn og unge, og det er det, vi skal have for øje, når vi sidder i forhandlingerne.
Vi er positive over for og glade for, at SF har løftet den her debat i dag, og vi ser frem til debatten, der forhåbentlig må komme.
Anni Matthiesen (V), 2019-04-25:
Jeg ved godt, at man selvfølgelig skal lade være med at detailstyre her fra Christiansborg.
Men så kan jeg måske spørge ind til, om Socialdemokraterne er villige til at kigge på, om man skal have etableringsret til gode selvejende fritidsklubber, lige så vel som man har til private dagtilbud, altså bør de to ting måske ligestilles?
Julie Skovsby (S), 2019-04-25:
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi nu får taget debatten, at der bliver indkaldt til forhandlinger, og at vi har det helt overordnede fokus på børn og unge, særlig det med mistrivsel – det ligger mit hjerte meget nær.
Pernille Bendixen (DF), 2019-04-25:
Vores fritidstilbud er rigtig vigtige, fordi alle, uanset om man er barn eller voksen eller gammel, simpelt hen har brug for at være med i et fællesskab.
Måske har vi i virkeligheden gennem årene undervurderet, hvad det er, vores fritidstilbud kan.
Fritidstilbuddene kan noget helt særligt, som der ikke er nogen andre der kan.
Det er ofte her, man finder ildsjælene.
Det er dem, der gør en forskel for de udsatte børn og måske kan være med til at vende den sociale arv.
Det er her, man får venner; man føler sig fri; man udvikler sig; man laver det, man allerhelst vil; og ikke mindst er man en del af et fællesskab.
Vi vil faktisk rigtig gerne være med til at tale om, hvordan vi kan styrke vores fritidstilbud, men om det så skal ske gennem forhandlinger, er vi ikke så sikre på.
Grunden til det er først, at det alene er ministerens kompetence at indkalde.
Vi har også haft debatten tidligere i dag.
Vi er ikke så glade for at skulle forpligte et fremtidigt Folketing og en fremtidig minister og eventuelt en fremtidig ordfører på min plads på at skulle gøre noget.
Der er nok så meget godt at sige, men som ministeren også har sagt, er meget af det jo egentlig en kommunal opgave, men vi vil i hvert fald ikke spænde ben for, at man sender flere penge ud.
Desværre har vi også på andre områder set, at når man sender en pose penge med den ene hånd, bliver de taget med den anden hånd, og det er her, vi ramler ind i, hvor meget vi fra Christiansborgs side skal styre.
Vi er rigtig ærgerlige over det, når vi sidder i forhandlinger og vi får prioriteret penge til et bestemt område og vi får dem ud at virke, at vi så kan se, at kommunerne vælger at spare med den anden hånd.
Det er rigtig ærgerligt.
Vi støtter ikke forslaget, men vi siger ikke nej, hvis vi bliver indbudt til forhandlinger, eller hvis hr. Jacob Mark byder på kaffe på kontoret.
Jacob Mark (SF), 2019-04-25:
Jeg vil bare kvittere og sige, at jeg er glad for, at ordføreren og DF både er indstillet på, at hvis der vil være en minister, som på et tidspunkt synes, at det her er vigtigt at forhandle, og det tror jeg at der vil være, uanset om det bliver en blå eller en rød, for det er et vigtigt område, så vil de gerne forhandle det, og også, at DF ikke ser noget problem i, at man tilfører fritidsområdet flere penge.
Anni Matthiesen (V), 2019-04-25:
I de her dage tror jeg nok de fleste af os ordførere modtager mails fra nogle af de her mennesker, som har skabt de muligheder – selvejende private fritidshjem i Københavnsområdet.
Socialdemokraternes ordfører bruger netop ord som, at man kæmper for, at man giver gode muligheder osv. i fritidshjem.
Er der planer om, at Socialdemokraternes ordfører også vil tage en kamp med Københavns Kommune for at sikre, at de her 22 selvejende fritidshjem får lov til at bestå?
Også tak til SF for at rejse den her debat.
Jeg synes faktisk, at det er en vigtig debat.
Selv om det er tæt på et valg, synes jeg faktisk, at det er vigtigt, at vi tager drøftelsen her i salen i dag.
Jeg må så desværre lidt af samme grund bedrøve SF med, at Venstre desværre ikke kommer til at bakke op om forslaget, men det gør ikke, at vi ikke i Venstre mener, at det er rigtig vigtigt, at vi har gode fritidstilbud til vores børn og unge mennesker.
Vi er helt enige i, at både børn og unge har utrolig godt af at indgå i netop nogle sociale fællesskaber, og vi også enige i, at det er vigtigt, at vore børn deltager aktivt i de forskellige lokale miljøer.
Ellers tror jeg egentlig, at jeg i min ordførertale vil holde mig til at komme lidt ind på det, som jeg tror at mange er berørte af, måske også i de her dage.
I hvert fald får jeg en del mails i min indbakke.
Det er jo sådan, at man som forældre ikke selv har nogen rettigheder til at skabe et privat fritidstilbud, en fritidsklub.
Det kræver, at kommunen indgår en kontrakt.
Lige så vel kan kommunen jo så ophæve kontrakten, og det er det, der formentlig pågår i de her dage i Københavns Kommune.
Jeg må sige, at det i hvert fald har gjort, at vi i Venstre har kigget nærmere på det her, og at vi også har en holdning til, at man bør kigge på, om man ikke bør ligestille dagtilbudsretten med fritidsområdet, altså fritidsklubområdet.
Det er i hvert fald noget af det, som jeg også rigtig gerne vil drøfte videre, også efter et folketingsvalg.
Jeg ved godt, at det måske kan være svært at nå at hjælpe dem, der står i den situation i netop de her dage, gennem at nå at få en lovændring på plads, for det vil det kræve, men jeg kan i hvert fald give håndslag på, at det er noget af det, jeg også gerne vil drøfte videre efter et folketingsvalg.
Jacob Mark (SF), 2019-04-25:
Nu bliver jeg egentlig nysgerrig på, hvad Venstre mener om fritidshjemmene i København.
Jeg synes, det er en svær sag.
Jeg mener virkelig, at fritidshjemmene bør bestå.
Og når de københavnske politikere overvejer at lukke dem og erstatte dem med sfo'er, er det jo, fordi man kan tage en højere brugerbetaling for en sfo-plads.
Så når ordføreren siger, at sfo'er og fritidshjem skal ligestilles, altså dagtilbudsloven og skolefritidsordningen i folkeskoleloven, skal de så ligestilles på den måde, at man giver brugerbetalingen fri på fritidshjemmene, eller skal de ligestilles på den måde, at man også lægger et loft på 30 pct. på sfo'erne?
Anni Matthiesen (V), 2019-04-25:
Nu er det her inden for de seneste dage, at jeg har spurgt lidt ind til tingene, faktisk både hos børne- og socialministeren og hos undervisningsministeren, og jeg synes faktisk, at vi skylder hinanden at grave lidt mere ned i de her ting.
Jeg har det i hvert fald sådan, at jeg synes, det virker forkert, at man har en rettighed til at etablere et privat tilbud, når det gælder dagtilbud, men den rettighed har man så ikke, når det gælder et fritidstilbud.
Jacob Mark (SF), 2019-04-25:
Grunden til, at jeg spørger, er, at det er lidt vigtigt, om man sætter brugerbetalingen fri, eller om man vil sætte brugerbetalingen ned.
Det synes jeg er en spændende debat.
Så jeg synes, det kunne være spændende at undersøge det her med, hvordan vi fremover styrker de selvejende institutioner, og det er både dagtilbuddene og fritidstilbuddene.
Pernille Bendixen (DF), 2019-04-25:
Jeg siger tak og takker ja til tilbuddet.