runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2020-11-12:
Venstres ordfører, hr. Jan E. Jørgensen, har desværre ikke mulighed for at være med her i debatten, og derfor må Folketinget nøjes med mig.
Det er nu fjerde gang, vi står her i salen og gør status over dansk politis forhold til Europol.
Det gør vi, som også den socialdemokratiske ordfører var inde på, på baggrund af den aftale, som alle Folketingets partier indgik den 12. december 2016, efter at et flertal af danskerne havde stemt nej til at ændre retsforbeholdet.
Det er ingen hemmelighed, at Venstre helst havde set et andet udfald af folkeafstemningen den 3. december 2015, og det er heller ikke nogen hemmelighed, at vi stadig bebrejder nogle af nejsidens partier for at have ført befolkningen bag lyset i dette spørgsmål.
Nu står vi nemlig endnu en gang med en redegørelse, hvor Rigspolitiet sort på hvidt skriver, at Danmarks udtrædelse af Europol har konsekvenser for dansk politis arbejde.
Allerede i 2017, hvor Danmark gik fra at være fuldgyldigt medlem af Europol til at være tredjeland, vurderede Rigspolitiet, at Europol-samarbejdet inden for en nær fremtid ville udvikle sig på en måde, som ville stille dansk politi betydelig ringere end politimyndighederne i de lande, der er medlemmer af Europol.
Det er så det, vi ser ske netop nu.
QUEST-applikationen, som også den socialdemokratiske ordfører nævnte, er i talende stund implementeret i syv lande, mens tilkoblingen er nært forestående i yderligere ni lande.
Det betyder, at de pågældende landes politimyndigheder nu kan foretage søgninger i EIS direkte fra deres telefon eller tablet.
Støder det patruljerende politi i de her lande på en person, som de vil tjekke op på, som vi må forvente at det patruljerende politi ind imellem gør, ja, så kan de nemt og hurtigt finde ud af, om der findes data på personen i Europols registre.
Den mulighed har dansk politi desværre ikke.
Støder de derimod på en person, der vækker mistanke, skal de i stedet ringe op til en af de fire dansktalende Europol-medarbejdere i Ejby, som kan foretage søgningen for dem, såfremt opkaldet sker inden for normal åbningstid.
Det kommer således ikke som nogen overraskelse, at Rigspolitiet i redegørelsen skriver, at det er praktisk uhåndterbart for det patruljerende politi at foretage systematiske opslag i EIS, og at opslagene derfor vil begrænses til de få tilfælde, hvor politiet har en konkret mistanke om, at enkeltpersoner f.eks. begår grænseoverskridende kriminalitet.
Det er desuden Rigspolitiets vurdering, at den manglende adgang til QUEST vil indebære en væsentlig begrænsning af dansk politis muligheder for at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet sammenlignet med politiet i de øvrige EU-lande.
Jeg ved ikke med jer her i salen, men det synes jeg virkelig er en bekymrende melding.
Jens Rohde (RV), 2020-11-12:
Nu fik jeg jo lige muligheden, og vi støtter, som hr. Marcus Knuth var så venlig at hilse fra Radikale Venstre og sige, lovforslaget.
Men jeg deler fuldstændig hr. Ole Birk Olesens principielle overvejelser i det her.
Hvis regeringen vælger at piske sig selv, så lad den da piske sig selv.
Det må den sådan set selv om.
Men det er jo sådan et meget godt eksempel på, at man, når man fører konjunkturpolitik, så ender med at skabe strukturproblemer.
Det er der adskillige historiske eksempler på, så man kan jo tænke over, om regeringens ministre nogen sinde kommer tilbage til normallønnen.
Det ved jeg ikke, men det er jo regeringens eget valg, og det skal vi da ikke forhindre dem i.
Men der er så afgjort en pointe i det, som hr. Birk Olesen nævner her.
Men nu er det jo regeringens eget forslag, og foreløbig går det kun ud over en etpartiregering, og så kan vi tiltræde forslaget.
Tak for det.
Søren Søndergaard (EL), 2020-11-12:
Jeg synes simpelt hen bare ikke, at ministeren skal snydes for Enhedslistens opbakning.
Det synes jeg ville være en kedelig dag.
Så når det ligesom gælder om at gøre noget ved politikerprivilegier og sådan noget og begrænse dem, så har ministeren vores ryg, og det synes jeg ikke han skal snydes for.
Så vi støtter forslaget.
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-12:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg ved, at Dansk Folkeparti er meget optaget af eksempelvis grænsekontrol.
I den forbindelse vil jeg så spørge ind til, om ordføreren mener, at det styrker eller svækker politiets mulighed for at udføre en effektiv grænsekontrol, at man som politi i stedet for at kunne slå en potentiel kriminel udlænding op på en smartphone eller en tablet ved at taste i nogle europæiske systemer, er nødt til, hvis man fanger den pågældende uden for normal arbejdstid, nemlig uden for tidsrummet fra kl. 8.00-16.00, at tage sin telefon og først ringe til Rigspolitiet, der skal ringe videre til Haag, hvorfra de skal ringe tilbage til Rigspolitiet, som så skal ringe til patruljen.
For det er jo det, der her beskrives som praktisk uhåndterbart i virkeligheden.
Mener ordføreren, at det har svækket eller styrket politiets muligheder for at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet?
Det var, fordi ordføreren til at starte med sagde det her med, at den måde, det foregår på, for Rigspolitiet er operativt tilfredsstillende, men at der er nogle begrænsninger, og derfor blev jeg lidt usikker på, om ordføreren samlet set er tilfreds eller utilfreds med dansk politis situation i forhold til Europol.
Så kunne ordføreren på en skala måske fra 1 til 10 sige, hvor tilfreds ordføreren er med dansk politis situation i forhold til Europol?
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Tak, formand.
Som det fremgår af redegørelsen, vurderer Rigspolitiet fortsat, at samarbejdet med Europol har en betydelig operationel værdi for dansk politi.
Det synes jeg først og fremmest bevidner, at den aftale, vi har forhandlet hjem, er overordnet god, men det betyder jo altså ikke, at alt fungerer perfekt.
Det er ikke nogen hemmelighed, at dansk politis europæiske samarbejde er blevet besværliggjort, efter at vi trådte ud af et fuldbyrdet Europol-samarbejde.
Der er en række punkter, hvor Rigspolitiet vurderer, at Danmarks status som tredjeland begrænser dansk politis muligheder for at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet.
Det skal vi se på med stor alvor, for vi lever jo desværre i en verden, hvor grænseoverskridende kriminalitet er et voksende problem.
Et af de værktøjer, vi har, er jo netop Europol-samarbejdet.
Der er også eksempler i justitsministerens redegørelse på, at Danmark på trods af vores nuværende status i Europol har haft succesfulde operationer med udgangspunkt i Europol-samarbejdet.
Det skal vi bygge videre på, og vi skal hele tiden se på, hvordan vi kan give dansk politi de bedst mulige forudsætninger for at deltage aktivt i samarbejdet i Europol.
For som det fremgår af redegørelsen, har Danmark som tredjeland kun mulighed for at deltage som observatør i møderne i Europols bestyrelse.
Det var altså blot et af en række punkter, hvor vores rolle er begrænset.
EMPACT er et andet eksempel: Vi kan ikke søge om finansiering fra de midler, der er afsat til prioriteterne under EMPACT.
Det bevidner, at vi i den grad befinder os i en situation, der ikke just er perfekt for dansk politi, omend vi stadig væk forsøger at få det bedste ud af vores medlemsstatus i Europol.
Endnu et eksempel på lige netop dette er Danmarks rolle, når det kommer til de såkaldte high value targets – det blev også nævnt tidligere – hvor vores indflydelse igen er begrænset, om end vi også her har deltaget i én operationel taskforce.
Det Konservative Folkeparti noterer sig, at Rigspolitiet til redegørelsen oplyser, at det vil være en klar fordel for Danmark, hvis vi kunne være med i hele processen i forbindelse med udpegelsen af high value targets.
Det samme gør sig gældende i forhold til Rigspolitiets vurdering af den manglende adgang til QUEST og konsekvenserne heraf.
; dette på trods af, at man også på dette område mærker konsekvenserne af Danmarks status, hvor man kunne have ønsket sig, at det gik bare lidt hurtigere.
Grænseoverskridende kriminalitet skal vi løse i fællesskab med vores allierede og vores samarbejdspartnere; det får alle mest ud af.
Derfor skal Danmark hele tiden søge maksimal indflydelse og drage mest mulig nytte af Europol.
Det Konservative Folkeparti takker for redegørelsen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-11-12:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til justitsministeren for den her redegørelse.
Den afspejler jo det forhold, at der ved folkeafstemningen i 2015 blev sagt nej til at afskaffe retsforbeholdet, og i SF anbefalede vi jo dengang et ja, og det gjorde vi jo, fordi vi bl.a. var optaget af, at Danmark stadig kunne have fuld adgang til Europol.
Nu har vi så en særaftale, og vi bliver behandlet som et tredjeland.
Og som det fremgår af redegørelsen, er det heldigvis også Rigspolitiets opfattelse, at samarbejdet med Europol er nyttigt, og at det fungerer sådan nogenlunde fornuftigt inden for de rammer, som aftalen udstikker, men det fremgår så også, at det har en række operationelle konsekvenser, både i dag, og når vi ser frem i tiden.
Dansk politi kan ikke med samme smidighed som politiet i de øvrige lande bruge EIS, som er sådan et opslagssystem, for det er uhåndterbart for det patruljerende politi at foretage systematiske opslag i via Rigspolitiet, og derfor begrænses opslag og anmodninger i systemet simpelt hen.
Begrænsningen i politiets adgang til søgning i EIS forsinker og vanskeliggør f.eks. grænsekontrolarbejdet og indsatsen over for personer, som er tilknyttet bandemiljøet.
Jeg tror i hvert fald, at der er en stor risiko for, at står man nede ved grænsen, og en bil passerer forbi, afvejer man meget nøje, hvor stærk mistanken mod den her bil er, før man begiver sig ud i det her system, og jeg tror simpelt hen, at det vil virke meget begrænsende på lysten til at gå den vej.
Vi ved også, at den manglende adgang til QUEST, når det system er fuldt implementeret, vil indebære en meget stor begrænsning af politiets muligheder for at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet, sammenlignet med politiet i andre EU-lande.
Lige nu er der syv lande, som har implementeret det system, og ni lande mere er tæt på at gøre det, så arbejdet er i fuld gang.
Et andet sted, hvor samarbejdet udvikler sig, er i forhold til de såkaldte high value targets; her ville det være en klar operationel fordel, hvis Danmark kunne være med i hele processen i forbindelse med at udpege de her high value targets.
Men altså, samlet set får man det til at køre med hiv og sving i politiet udeomkring, men begrænsningerne betyder noget for politiets muligheder på sigt, og den udvikling kommer vi i SF selvfølgelig til at følge meget med i, og vi forventer og håber selvfølgelig også på, at regeringen med tiden i hvert fald får adresseret de her udfordringer, som vi står over for i den forbindelse.
Tak for ordet.
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-12:
Det er klart, at jeg ikke er ude i hver patruljebil og tjekke hver eneste dag, hvordan det går til, men jeg er sikker på, at de gør det så godt som muligt med de redskaber, de har.
Det er bare ærgerligt, at de ikke har de samme redskaber, som man har i de øvrige medlemslande.
Søren Søndergaard (EL), 2020-11-12:
Det skal jeg komme tilbage til, men det vil bare sige, at vi ikke har nogen eksempler.
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-12:
Først tak for de pæne ord, særlig det med Olsen-banden.
Jeg elsker Olsen-banden, så det er altid godt, når den bliver nævnt, selv om det selvfølgelig ikke er godt, at de begår kriminalitet.
De skulle jo helst stoppe med det, men så havde der ikke været nogen gode film, og så havde det været rigtig, rigtig ærgerligt.
I forhold til det, der bliver spurgt om, nemlig om jeg kan nævne et helt præcist eksempel, hvor det har haft en konsekvens, må man jo bare sige, at når Rigspolitiet konstaterer, at det i praksis er uhåndterbart for det patruljerende politi at foretage systematiske opslag i EIS via Rigspolitiet i forbindelse med den daglige opgavevaretagelse, så har det jo konsekvenser.
Det er hævet over enhver tvivl.
Søren Søndergaard (EL), 2020-11-12:
Jeg synes, det er en fantastisk beskrivelse, hr. Kristian Hegaard giver af systemet – det er jo direkte hentet fra Olsen-banden eller noget i den stil.
Og det er klart, at når man laver noget, der er så tåbeligt, har det selvfølgelig nogle konsekvenser.
Derfor ville jeg bare høre, om hr. Kristian Hegaard kunne nævne nogle konkrete eksempler, hvor det her molboagtige system, som bliver beskrevet her, har haft en betydning.
Altså, er der nogle konkrete eksempler på, at det har haft nogle negative konsekvenser?
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-12:
Tak for ordet.
Normalt siger man, at intet nyt er godt nyt.
Det gælder desværre ikke dette års redegørelse om dansk politis situation i forhold til Europol.
Det er nemlig i denne redegørelse således fortsat Rigspolitiets vurdering, at Danmarks udtrædelse af Europol har operationelle konsekvenser for dansk politi, nemlig operationelle konsekvenser for bekæmpelsen af grænseoverskridende kriminalitet, som kun bliver stadig større.
Nejet den 3. december 2015 har fået store konsekvenser, og de bliver stadig større.
Det kan være punkter med klassificeret indhold.
Det var også et nej til, at Danmark kan deltage i arbejdet med at foreslå high value targets, som er det at kunne foreslå særlig organiserede kriminelle, der udgør en betydelig kriminalitetstrussel.
Det var også et nej til, at Danmark kan slå fleksibelt og smidigt op i et system, EIS, hvor politiet selv kan søge på personer, kriminelle organisationer eller andet.
Det kan politiet i Danmark ikke, for her skal politiet kontakte en sekunderet national ekspert, en såkaldt SNE, der kan slå op i systemet.
Det er, når det foregår rigtig smart og smidigt, mellem kl. 8.00 og kl. 16.00.
Så vi må af hensyn til fleksibiliteten venligt bede de kriminelle om at begå deres kriminalitet mellem kl. 8.00 og kl. 16.00.
Hvis de ikke holder sig inden for almindelig arbejdstid, skal politiet kontakte Rigspolitiet, som herefter skal ringe til Haag for at få fat i en person uden for arbejdstiden.
Så vi må håbe, at banderne holder sig inden for almindelig kontortid.
Dansk politi kan altså ikke med samme smidighed som politiet i andre EU-lande foretage opslag i EIS som led i det patruljerende politis opgavevaretagelse.
Det indebærer bl.a. efter den særlige ordning, at man vil forsinke og vanskeliggøre eksempelvis grænsekontrolsarbejdet.
Og Rigspolitiet anfører her, at det efter Rigspolitiets opfattelse er praktisk uhåndterbart for det patruljerende politi at foretage systematiske opslag i EIS via Rigspolitiet i forbindelse med den daglige opgavevaretagelse.
Det nej, der kom den 3. december 2015, var også et nej til, at dansk politi kan få nem adgang til QUEST-systemet.
QUEST er nemlig det, der gør, at man med en nem adgang kan slå op i de her systemer, så man kan gøre det på en tablet eller smartphone, altså den måde, som vi gør det på i 2020.
Men det er desværre ikke muligt, på trods af at andre medlemslande er i fuld gang med at implementere det.
Det er rigtig ærgerligt.
Vi sidder jo i øjeblikket og forhandler om politiets efterforskningsredskaber og andet i forbindelse med politiforliget, og der ville det her virkelig være noget, som kunne styrke politiet.
Så intet nyt er desværre heller ikke i år godt nyt.
Marie Krarup (DF), 2020-11-12:
Jamen jeg er helt sikker på, at det hele kunne blive super, super effektivt, hvis vi nedlagde Danmark som nationalstat og bare lavede en europæisk superstat.
Så ville det hele glide i smør, for man skulle ikke spørge den ene eller den anden instans – man kunne bare have en anden magthaver i Bruxelles, der så ordnede det hele.
Men det er ikke det, vi ønsker.
Og vi hæfter os ved, at politiet selv siger, at det er operativt tilfredsstillende.
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-12:
Så det, som ordføreren siger, er, at ordføreren er helt tilfreds med, at det er Rigspolitiets opfattelse, at det er praktisk uhåndterbart, når man i forbindelse med den daglige patruljevaretagelse først skal ringe til Rigspolitiet, som dernæst skal ringe til Haag, som skal ringe tilbage til Rigspolitiet, der skal ringe tilbage til patruljen, bare for at undersøge en bils nummerplade eller nummeret på et våben eller noget andet, som ville være virkelig effektivt for politiet.
Er de her forhold helt tilfredsstillende for ordføreren?
Marie Krarup (DF), 2020-11-12:
Politiet beskriver det som operativt tilfredsstillende.
Det er vi tilfredse med; det synes vi er godt.
Så vi er tilfredse med det, sådan som det er.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-11-12:
Det er så vigtigt for vores samfund i disse tider, at vi har fokus på især to ting – for det første at sikre, at coronavirussen breder sig så lidt som overhovedet muligt, og for det andet fortsat at sikre et højt aktivitetsniveau i samfundet.
Og dette gælder ikke mindst vores arbejdspladser, hvor vi netop skal sikre, at vi ikke smitter hinanden på jobbet, og at virksomheder stadig kan tjene penge og bevare de arbejdspladser, der er, eller gerne udvikle endnu flere.
Vi har set, hvordan smitten kan få fat, hvis den først rammer en virksomhed, som vi jo har set det i nogle brancher, f.eks. slagterier og byggeri.
Og dette skal vi undgå, så vi forhindrer, at de lukker ned og sender folk hjem og på sigt endda mister kunder.
Derfor er der et stigende behov for, at arbejdsgiverne kan få de ansatte testet og reagere ud fra resultatet.
Forslaget går ud på at give arbejdsgiverne mulighed for at kræve, at de ansatte skal testes for covid-19, og få oplysning om resultatet.
Dette vil gælde både private og offentlige arbejdsgivere.
Her har FH især peget på nogle ting, som også er kommet med i forslaget, og som for os Socialdemokrater er meget vigtige.
Dem nævner jeg lige kort.
Der skal være en saglig begrundelse, og denne begrundelse skal selvfølgelig være skriftlig.
Og denne begrundelse vil også tilgå samarbejdsudvalget, arbejdsmiljørepræsentanterne og de tillidsvalgte, så de også kan blive inddraget i det.
Det skal så vidt muligt ske inden for arbejdstiden, og kan dette ikke lade sig gøre, skal den ansatte kompenseres for det.
Til sidst er der det, at man kan afvise at blive testet af ens kolleger eller arbejdsgiver og få taget testen et andet sted.
Med disse tilføjelser mener vi i Socialdemokratiet, at dette er et nødvendigt skridt at tage for netop at sikre, at smitten ikke spreder sig ude på virksomhederne til skade for dem og ikke mindst for samfundet.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Hans Andersen (V), 2020-11-12:
På få uger er stort set alle vores vigtigste eksportmarkeder blevet ramt af en voldsom smitteudvikling og nye restriktioner.
Det har også åbenlyse konsekvenser for en eksportnation som Danmark, der lever af at kunne sælge vores idéer og produkter til resten af verden.
Den nuværende, anden bølge har ramt eksporten, inden den rigtig var kommet op i omdrejninger igen, og på den baggrund vurderer Dansk Industri bl.a., at der i dette år er udsigt til et fald i dansk eksport på 13 pct.
Det er en meget trist udvikling.
Foruden nye restriktioner og nedlukninger møder danske eksportvirksomheder jo også krav om dokumentation for, at de tester alle deres medarbejdere, når de vil afsætte varer på udenlandske markeder.
Med det her lovforslag, vi står med i dag, etableres et værktøj til at forebygge smitterisikoen og begrænse smitten og inddæmme den, og ud over det etableres der et juridisk grundlag for at sikre, at virksomheder, som har medarbejdere, bliver testet for covid-19, hvis virksomhederne f.eks. bliver stillet over for det krav af deres kunder, at de skal sikre dokumentation for, at medarbejderne ikke er smittet med covid-19.
Altså giver det her lovforslag nu arbejdsgiverne mulighed for at pålægge en ansat at blive testet i situationer, hvor der ikke i forvejen er indgået frivillig aftale.
Det sidste, altså det med de frivillige aftaler, er – i hvert fald efter vores opfattelse – den måde, det fungerer på på langt, langt de fleste arbejdspladser allerede i dag.
Men de situationer, hvor man som arbejdsgiver så ønsker at foretage en test på samtlige medarbejdere, skal det jævnfør det her lovforslag være sagligt begrundet i hensynet til at begrænse spredningen af smitte med covid-19, herunder i arbejdsmiljøhensyn eller i væsentlige driftsmæssige hensyn i den enkelte virksomhed.
Det er et vigtigt lovforslag, og vi synes, at vi i forbindelse med udvalgsbehandlingen, som skal gå stærkt, skal have uddybet, hvori den saglige begrundelse ligger, og vi skal også have drøftet datoen for ophævelse af den her lov.
I lovforslaget, som det ligger lige nu, bliver loven ophævet den 31. december 2021.
Vi kan drøfte datoen, synes vi, i det kommende udvalgsarbejde, som skal foregå fra nu af og indtil i næste uge.
Vi kan drøfte både forhold om ophævelsen af loven og datoen for det, men også at få uddybet det med, hvad det er for en begrundelse, der skal ligge, for at en arbejdsgiver kan pålægge medarbejdere at blive testet.
Det er vigtigt, både i forhold til virksomhederne, og det er vigtigt i forhold til medarbejdernes rettigheder på den enkelte virksomhed.
Med de ord ser vi sådan set frem til en hurtig udvalgsbehandling og en god drøftelse, og så vil vi tage stilling til lovforslaget, når det foreligger til anden behandling.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-11-12:
Altså, jeg er da ked af, hvis Konservative på baggrund af 15 mennesker stemmer nej til det hele.
Det synes jeg er ærgerligt.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-12:
Tusind tak.
Med det her lovforslag gives der statsborgerskab til 2.944 personer og 799 bipersoner – samlet på ét lovforslag.
Der er altså tale om en massetildeling af statsborgerskaber.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-11-12:
Jeg synes ikke, at man smider om sig med det danske statsborgerskab.
Jeg synes faktisk, det er ret svært at få et dansk statsborgerskab.
Jeg mener ikke, at skillelinjen mellem de blå partier og Socialdemokratiet er særlig stor, hverken når det handler om selvforsørgelseskrav eller om, hvorvidt man har lavet kriminalitet.
Vi kan diskutere, hvor mange det er, men jeg tror, som jeg også sagde til fru Marie Krarup, at der også er nogle, som Nye Borgerlige faktisk er glade for er på listen.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-12:
Sidste gang vi stod her i salen og drøftede indfødsret, var der 15 kriminelle på lovforslaget.
Forrige gang vi stod her i salen med det emne, var der 31 kriminelle på lovforslaget.
Og jeg ved det, fordi jeg har stillet spørgsmål til det, hver eneste gang vi har skullet behandle de her halvårlige massetildelinger af dansk statsborgerskab.
Mener Socialdemokratiet reelt set, at kriminelle udlændinge fortjener at få den fineste gave, Danmark kan give, nemlig det danske statsborgerskab?
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Det, vi spørger om, er ikke, hvad der foregår i udvalget.
Det er, hvad der foregår her i salen.
Altså, sidst var der 15 personer på den liste, hvor man tildelte dansk statsborgerskab, som vi gerne ville have skilt ud, så vi kunne stemme nej til dem, og det er jo ikke det samme som, at Socialdemokratiet skal stemme nej.
I kan jo stemme præcis det, I vil.
Men vi vil gerne have dem skilt ud, således at vi kan stemme nej til dem, der har en kriminel baggrund.
Hvorfor vil man ikke bare lade os gøre det?