runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Der var et folketingsmedlem, der i løbet af debatten i dag sagde det meget præcist: Det er rigtigt, at der er lavet mange brede aftaler på klimaområdet, og det er godt, men der skal jo være nogle, der driver Folketinget hen imod de aftaler, og det kan jeg ikke mindes på noget tidspunkt har været de blå partier.
Det har været de røde partier, og sådan tror jeg det vil blive ved med at være.
Det er klart, at det parlamentariske grundlag, som jo er en del af det, hvis der kommer en blå regering efter næste valg, ikke ligger samme sted som SF, Enhedslisten og Radikale og heller ikke samme sted, som Socialdemokratiet gør, på klimaspørgsmålet.
Så jeg synes, at en bred regering er det rigtige på grund af den situation, vi står i, og jeg ville være meget bekymret for, at en blå regering i virkeligheden ville gå baglæns på klimaspørgsmålet; det vil ikke være godt for Danmark.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-10-06:
Jeg kan så uddybe, hvorfor jeg synes, det er vigtigt, at centrum-venstre fortsætter det, vi har sat i gang.
Jeg mener simpelt hen, at vi har det grønneste flertal, vi nogen sinde har haft i Danmark, som har været ambitiøs, ikke kun på klimaets vegne, men også på naturens vegne.
Og når jeg kigger ind i de ting, vi skal lave fremadrettet, bl.a. i forhold til landbruget, så synes jeg, debatten her i Folketingssalen i dag i virkeligheden har vist meget godt, at det ikke er alle, der er villige til at tage det ansvar på sig, for det bliver svært.
Mange af de beslutninger, vi skal træffe, er svære, men det er jo det, der driver udviklingen fremad, og der kan jeg ikke se andre muligheder end det flertal, der er i dag.
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Nu siger jeg ikke, at det bliver sådan, og fremtiden kan jo overraske mere positivt, men det kan meget vel være sådan, at det præcis er i de her knap 40 måneder, at der er vedtaget allerflest grønne aftaler i Danmark.
Det er næsten en aftale hver anden uge, tror jeg.
Det er kæmpe beslutninger, fra små ting i hverdagen til kæmpestore strukturelle beslutninger, f.eks. at lukke ned for olie- og gasproduktionen i Nordsøen ude i fremtiden.
Det er kæmpe beslutninger om f.eks. energiøer.
Og den valgperiode, hvor vi har truffet de beslutninger og beslutningen om den store grønne fond, som jo lægger sporene til de næste beslutninger, kan jo meget vel være, når historiebøgerne engang skal skrives, en fantastisk grøn æra – både ære og æra.
Jeg må lige vende tilbage til det med, hvorfor der så alligevel er et forslag om en bred regering.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-10-06:
Jeg tror, at hvis man sidder som dansker og lytter til den her debat, tænker man: Jeg håber, at når de går ud af Folketingssalen, begynder de også at snakke om den politik, de vil føre efter et valg.
Jeg håber, at vi nu kan sætte et punktum for den her diskussion, for det synes jeg faktisk danskerne fortjener.
Det var, at statsministeren sagde, at hvis vi skal have grønne ambitioner, forudsætter det et rødt flertal.
Det er jeg jo enig med statsministeren i.
Derfor undrer jeg mig også lidt over, at statsministeren ønsker en bred regering, for mit politiske projekt er jo, at vi kan give en verden videre til de kommende generationer.
Klimakrisen står allerøverst, og det er det flertal, der sidder i dag, som kan levere det, og det er også det, SF går til valg på skal videreføres.
Så hvordan hænger det sammen med, at statsministeren ønsker en bred regering?
Mai Villadsen (EL), 2022-10-06:
Jamen statsministeren svarer jo ikke på, hvordan vi så skal få grøn handling – flyafgifter, CO 2 -afgifter for landbruget og måske mindre animalsk produktion – hvis man lukker den blå blok ind i regeringskontorerne.
Det kunne jeg virkelig godt tænke mig et svar på.
Hvis ikke, er det jo også blevet meget populært at indrømme fejl, og det kunne man også høre i statsministerens tale.
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Men det er jo ikke rigtigt.
For det var ikke forkert at slå minkene ned af hensyn til danskernes folkesundhed.
Peter Skaarup (DD), 2022-10-06:
Jeg er fuldstændig enig med statsministeren i, at vi selvfølgelig ikke er færdige med at hjælpe danskere i forhold til de her meget høje energiregninger.
Men jeg vil lige tilbage til spørgsmålet: Hvorfor skal arbejdsløse indvandrere have 2.000 kr. ekstra om måneden skattefrit af regeringen?
I 3 år er det foregået.
Hvorfor?
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Jamen altså, Danmarksdemokraterne har jo selv lige været med til at hæve børnechecken til nogle af de samme familier, som jeg tror der bliver henvist til her.
Og jeg tror ikke, at opgaven lige nu, når vi er i så svær en situation og så mange familier er i så svær en situation, er, at vi gør det til en diskussion mellem den ene gruppe og den anden gruppe.
Alle er klemt, selv om der selvfølgelig er nogle, der har så god en økonomi, at selv en inflation som den, vi oplever lige nu, ikke er det, der tynger allermest, men langt de fleste danskere kan mærke inflationen.
Og jeg synes, det handler om at få os så godt igennem den her krise, som vi kan, med målrettet hjælp, og derfor er jeg også glad for, at Danmarksdemokraterne bakker op om den vinterpakke, der er kommet på plads.
Betyder det, at vi er færdige?
Tror jeg, at vi får behov for yderligere initiativer?
Ja, det gør jeg, fordi konsekvenserne er så alvorlige, som de er for mange mennesker.
Det er noget, der berører os alle sammen herinde dybt, men herinde ved vi også godt, at der er nogle meget, meget svære afvejninger, når det er inflation, vi skal håndtere.
Men vi er ikke færdige med den opgave – bestemt ikke.
Peter Skaarup (DD), 2022-10-06:
Tak for besvarelsen.
Vi kan så fra nogles side herinde sige, at der måske skulle have været beklaget nogle flere fejl, men okay, den diskussion tager vi.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge statsministeren om, er i forhold til de mange danskere, der lige nu sidder i den situation, at de har en meget, meget anstrengt økonomi.
Hvad siger statsministeren egentlig til dem, når man fra regeringens side i 3 år har givet 2.000 kr. ekstra til arbejdsløse indvandrere skattefrit?
Hvad siger statsministeren til dem?
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Jamen jeg lyttede også til spørgsmålet første gang.
Og mit svar er det samme som det, jeg lige har givet.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-10-06:
Prøv lige at lytte til, hvad det er, jeg spørger om.
Jeg spørger om tempobonussen.
Tempobonussen var ulovlig – det har Minkkommissionen klart slået fast.
Tempobonussen blev først lovlig den 21. december, da loven blev ændret i Folketinget.
Alligevel kørte tempobonussen fra den 6. november til den 19. november – 13 dage, heraf 11 dage, hvor regeringen godt vidste, at den var ulovlig, fordi regeringen havde skrevet til Folketinget og bedt os om at gøre tempobonussen lovlig, hvilket vil sige, at den ikke var det på det tidspunkt.
Hvordan kan det være, at statsministeren ikke stoppede det, når Folketinget endda bad statsministeren om at stoppe den her ulovlighed?
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Jamen jeg har jo godt lagt mærke til den her påstand tidligere, altså at der holdes fast i en fortælling om, at regeringen helt frem til november – der er sagt den 19. november, og der er nogle, der har sagt den 21. december – skulle have foretaget sig noget ulovligt ved at opfordre til, at minkavlerne fortsatte aflivningen på frivillig basis.
Og det er også blevet sagt, at Minkkommissionen måske har overset det aspekt.
Det mener jeg ikke er rigtigt.
Altså, den fejl, der blev begået, og som Minkkommissionens kritik handler om, består jo i, at minkavlerne og offentligheden ikke på pressemødet den 4. november fik oplysning om, at der ikke var hjemmel til at påbyde aflivning af mink uden for zonerne.
Og her er, kan man sige, retstilstanden selvfølgelig vigtig, for så længe der er klarhed med hensyn til retstilstanden, så mener jeg grundlæggende ikke, at den præmis, der opstilles, er rigtig.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-10-06:
Det store spørgsmål i minkskandalen er jo ikke, hvad statsministeren vidste fra start, men hvorfor statsministeren ikke stoppede de ulovlige handlinger, da hun blev bekendt med, at de var ulovlige.
Når regeringen beder Folketinget om at lave loven om, så den handling, regeringen er i gang med, bliver lovlig, så ved regeringen jo godt, at handlingen er ulovlig, indtil loven er lavet om.
Og alligevel fortsatte den ulovlige tempobonus jo helt frem til den 19. november, da de sidste mink i Danmark blev aflivet.
Fra oppositionens side krævede vi jo igen og igen, at statsministeren stoppede den ulovlige handling, som hun havde sat i gang med sin beslutning i regeringens koordinationsudvalg, men statsministeren greb ikke ind.
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Nej, det er det ikke.
Jeg ville sådan ønske, at Venstre kunne hvile lidt mere i det, vi oplevede med det nationale kompromis.
Jeg kan huske, hvad det var, der skete omkring bordet, og jeg tror faktisk, at der i de partier, der var involveret i det samarbejde, var en ret stor stolthed over, at vi på 5 dage kunne ændre så mange års politik og for nogle partiers vedkommende gå ret langt i nogle kompromiser, som man ikke havde været en del af tidligere, og gøre det respektfuldt og ordentligt og kun med én ting for øje, nemlig landet.
Skal der dannes en bred regering, er det jo den stemning, vi skal etablere, både hos os selv og hos hinanden, nemlig at det er for Danmarks skyld.
Thomas Danielsen (V), 2022-10-06:
Jeg bliver nødt til at sige, at det er en narrepolitik.
Altså, det er jo en udstrakt hånd til et samarbejde over midten, som kun kan blive aktuelt, hvis det bliver med statsministeren selv i centrum, altså med statsministeren selv som statsminister.
Så er det jo ikke et helhjertet ønske om at give en fremstrakt hånd.
Så hvis statsministeren ikke i dag kan sige, at det samarbejde mener hun er så vigtigt, at det ikke nødvendigvis er hende selv, der skal være statsminister i en sådan regering, så er det jo bare noget, statsministeren siger for at få nogle nemme stemmer fra dem, der har sympati for den politik.
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Først vil jeg komme med en partykiller.
Der er ikke nogen flirt fra nogen sider, tror jeg, i det her.
Der er et ønske om samarbejde, og mon ikke vi trods alt skal lade det blive ved det.
Samarbejde er jo en god idé, og jeg håber, at der både hos Venstre og Konservative i løbet af valgkampen vil indfinde sig bare en lille eftertanke.
Jeg synes, vi skal gøre et forsøg af hensyn til Danmark.
Venstre stiller med Venstres statsministerkandidat, Konservative stiller med Konservatives statsministerkandidat, og Socialdemokratiet stiller med mig som statsministerkandidat, og det kommer vi ikke til at ændre i den her valgkamp.
Thomas Danielsen (V), 2022-10-06:
Tak for det.
Apropos de åbne forhold og regeringssamarbejdet over midten ved jeg ikke, om statsministeren ikke selv kan se, at statsministeren nu igen står og flirter med hele Folketinget.
Statsministeren håber jo på og appellerer til det brede samarbejde med alle Folketingets partier.
Og hvorfor gør hun det?
Det er, fordi statsministeren ved, at det er populært, og at det giver stemmer, og de røde støttepartier ved, at der aldrig kommer noget barn ud af det.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge statsministeren: Er samarbejdet over midten i en ny regering så vigtigt for Danmark, at regeringen kunne bestå, uden at statsministeren selv var statsminister?
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Hvis vi kan lave et godt regeringsgrundlag, vil det omvendt være rigtig, rigtig godt for Danmark, for det er en svær tid, vi er i.
Jeg er sådan set enig i, hvad der blev sagt for ikke så lang tid siden her fra talerstolen, om, at det nok skal ende godt.
Corona er jo et ret godt eksempel.
Danmark stod på mange måde stærkere efter corona, end vi gjorde før, fordi vi håndterede krisen klogt.
Det har vi også muligheden for at gøre her.
Men alting afhænger selvfølgelig af, hvad man kan blive enige om politisk, og selvfølgelig skal en bred regering dannes på det grundlag, at det er med ambitiøse planer på både natur- og klimaområdet.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-10-06:
Jeg vil egentlig bare sige det samme som de andre folketingsmedlemmer.
Tusind tak for et rigtig godt samarbejde gennem rigtig mange år.
Hr. Edmund Joensen er jo en institution i færøsk politik og er også blevet det her i Folketinget.
Vi har også sat meget stor pris på samarbejdet, som altid har været konstruktivt og pragmatisk og har handlet om at skaffe nogle resultater med hjem til Færøerne.
Og det synes jeg er blevet gjort og er blevet leveret gennem rigtig mange år.
Vi håber, der kommer en værdig afløser.
Tusind tak for et meget fint samarbejde.
Edmund Joensen (SP), 2022-10-06:
Tak til hr. Christian Juhl.
Jeg er glad for at høre, at den tid, vi har været sammen, har været en fornøjelse – om både alvorlige ting og hygge – og det samme vil jeg sige om at være sammen med hr. Christian Juhl.
Det har været en fornøjelse.
Han er altid en klog mand at lytte til.
Hvad angår det nordiske, er det et samlet Lagting og landsstyre på Færøerne, som i mange år har haft ønsket om at være fuldgyldigt medlem af Nordisk Råd.
Derfor synes jeg, at man virkelig skal lytte til det og arbejde for, at det lykkes.
Det vil også være et stort, stort fremskridt for vores rigsfællesskab.
Christian Juhl (EL), 2022-10-06:
Tak for det.
Det har været både lærerigt og ikke mindst fornøjeligt.
Jeg vil gerne sige tak for besøgene i Edmund Joensens hjem – og tak for den gode mad og for alle snapsene i lysthuset og for sangene, når vi har været på besøg.
Jeg har lært meget af det, og jeg synes, at det har givet det et ekstra niveau, når vi har været oppe og lære nyt om Færøerne.
Jeg mangler dog, at vi snart får lavet den aftale om, at Færøerne yder lidt hjælp til danskerne i de år, hvor bruttonationalproduktet pr. indbygger er højere på Færøerne, end det er i Danmark; så var der jo balance i tingene.
Men det har været lærerigt og fornøjeligt alle de gange, hvor I har stillet jer til rådighed for at vise jeres land frem.
Og jeg håber, at vi mødes igen uden for de parlamentariske kredse.
Jeg vil gerne sige tak for fokus på, at klimaet og livet i havet er vigtige ting, i ordførerens tale.
Det er fuldstændig rigtigt, at hvis ikke vi tager det mere alvorligt, så sker der noget alvorligt med vores mulighed for at leve af havet.
Så vil jeg gerne høre ordføreren, hvad han mener om den spændende idé om, at Færøerne gerne vil være fuldgyldigt og selvstændigt medlem af Nordisk Råd.
Vi har diskuteret det nogle gange, men endnu ikke fundet en løsning.
Og de andre lande siger, at det må kongerigets tre lande jo selv finde ud af, fordi det er et problem, der ligger hos os.
Men jeg vil gerne høre, hvad ordføreren siger til det.
Edmund Joensen (SP), 2022-10-06:
Tak for de pæne ord.
Jeg har virkelig følt mig hjemme i Venstre og har den største respekt for den politik, som Venstre fører, og er også parat til at pege på en formand fra Venstre som statsminister, hvis det er det, vi bliver enige om, eller en anden, som man i Venstre bliver enige om.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-10-06:
Tak for det.
Som en anden Frank Sinatra kan hr. Edmund Joensen jo naturligvis ikke nøjes med én afskedskoncert, og derfor skal der igen fra mig på vegne af Venstre lyde en enorm tak til hr. Edmund Joensen for en formidabel demokratisk indsats i to tredjedele af rigsfællesskabet, både i Lagtinget som lagmand, i Folketinget og ikke mindst i Venstres folketingsgruppe, hvor vi har sat overordentlig stor pris på hr. Edmund Joensens kloge betragtninger om både rigsfællesskabet og færøske forhold og gode råd til, hvordan vi skal drive Venstre og Danmark.
Tak for det.
Det var alt.
Edmund Joensen (SP), 2022-10-06:
Nu er det først landsstyret og så Lagtinget, som udarbejder deres egen politik om Arktis.
Og den er på trapperne, som jeg forstår det.
Så det ville være forkert af mig at sige, hvad jeg mener om det.
Men det vil komme for dagens lys, når landsstyret er kommet med sin rapport.
Henrik Møller (S), 2022-10-06:
Det er måske lidt i forlængelse af det, men jeg skal lige høre: Hvilke konkrete initiativer mener ordføreren at henholdsvis det færøske selvstyre og den danske regering og Folketinget ellers bør tage for at styrke samarbejdet omkring vores tilstedeværelse i regionen?
Edmund Joensen (SP), 2022-10-06:
Ja, det er meget vigtigt, at de nordiske lande står sammen om sikkerheden i vores område.
Og når vi snakker om rigsfællesskabet, havde jeg netop med i min tale, at vi i rigsfællesskabet må stå sammen og vi må udveksle informationer, således at vi alle sammen føler os trygge.
På det grundlag kan vi levere en sikker forsvarspolitik.
Henrik Møller (S), 2022-10-06:
Tak for det.
Allerførst vil jeg godt have lov at sige tak til hr. Edmund Joensen for hans arbejde her i Folketinget, men også for den indsats, som hr. Edmund Joensen har leveret for det færøske samfund.
Så der skal lyde en dybfølt tak herfra.
Den netop udkomne sikkerhedsanalyse peger på, at det i et kommende forsvarsforlig er helt afgørende, at vi styrker tilstedeværelsen og overvågningen i Arktis og Nordatlanten.
For Ruslands brutale angreb på Ukraine betyder, at hele rigsfællesskabet står over for et væsentlig skærpet trusselsbillede.
Er ordføreren enig i, at det er afgørende, at de nordeuropæiske lande står sammen om sikkerheden i vores nærområde?
Edmund Joensen (SP), 2022-10-06:
Tak, formand.
Sidste gang jeg stod på denne talerstol, til afslutningsdebatten, var jeg ret overbevist om, at det ville være min sidste tale her i Folketinget.
Min gode ven og kollega hr. Bertel Haarder var dengang hurtig til at påpege, at han var sikker på, at jeg ville komme til at stå her igen, og som så mange gange før fik han naturligvis ret.
Man kan være forvisset om, at hr. Bertel Haarder som regel har ret i det, han siger.
Men der er ikke meget andet, man kan vide sig sikker på for tiden; det er usikre tider, vi lever i.
Den uhørte sabotage på gasledningerne Nord Stream 1 og 2, få kilometer fra dansk territorium, har endnu en gang fået vores nabolande og hele NATO til at træde sammen og understrege vigtigheden af at holde sammen og at dele informationer med hinanden.
Og havet har vi meget af i rigsfællesskabet: Vores farvande strækker sig fra Grønland i Arktis til Danmark i Nordeuropa, med de færøske farvande midtimellem i det betydningsfulde GIUK-stræde, som vi kalder det.
Derfor er det mere afgørende end nogen sinde, at den nuværende kurs om inddragelse og informationsdeling bliver styrket i endnu højere grad, ikke alene i NATO, men i særdeleshed mellem Danmark, Grønland og Færøerne.
Det er af afgørende betydning, at dialogen mellem rigsdelene bliver endnu bedre, og ikke mindst at vi intensiverer opsynet og kontrollen med det enorme hav, vi har i rigsfællesskabet.
Jeg vil derfor slå endnu et slag for, at Danmark, Færøerne og Grønland får et tættere og mere formaliseret parlamentarisk samarbejde om udenrigs-, forsvars- og sikkerhedspolitik, sådan at alle afgørelser er bredt funderede i vores tre rigsdele.
Ved at lave dette parlamentariske samarbejde sikrer vi, at vi har den samme viden i rigsfællesskabet, og vi styrker det samlede udenrigspolitiske samarbejde.
Ud over at rumme kritisk infrastruktur rummer vores enorme have også store ressourcer og muligheder.
I 2020 imødekom regeringen mit ønske om at bevilge flere penge til forskning i havområdet omkring Færøerne, som har særlig betydning for klimaet og vores alle sammens fiskebestand.
Ressourcerne i havet er af stor betydning, måske mest for Færøerne og Grønland, og dermed er det også et vigtigt anliggende for rigsfællesskabet.
Disse ressourcer er jo vores livslinje.
Klimaet ændrer sig hele tiden, og det er vigtigt, at vi holder øje med, hvordan det ændrer sig, og hvordan klimaændringerne påvirker det maritime område i Nordatlanten, både over og under havoverfladen.
Det sikrer den havforskning, vi har sat i gang.
Bevillingen på 25,5 mio. kr. til havforskning i havområderne omkring Færøerne slutter næste år.
Jeg slutter også min politiske karriere ved det kommende folketingsvalg.
Men jeg håber, at den kommende regering er enig med mig i, at forskning i vores havområde er af stor betydning, og at projektet derfor kan fortsætte, selv om jeg ikke gør.
Tak, i lige måde.
Tak, i lige måde.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-10-06:
Men der er en kommission, der blev nedsat, som konkluderer, at statsministeren groft har vildledt befolkningen; statsministeren gav en ulovlig ordre om nedlæggelse af et helt erhverv; og statsministeren slettede systematisk sine sms'er, selv efter at kommissionen havde bedt om at få dem udleveret.
Og så mener statsministeren, at der er begået fejl, men ikke, at statsministeren har begået fejl.
Hvad med de tre ting, jeg nævner her, i minkskandalen?
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Der blev begået fejl omkring mink.
Og efterfølgende blev Minkkommissionen nedsat; den har afgivet sin beretning; den siger klart, hvad angår statsministeren, som jo er undertegnede, at jeg ikke var vidende om, at der ikke var hjemmel, og at jeg i øvrigt har overholdt min sandhedspligt over for Folketinget.
De to ting har det jo været vigtigt at få på plads, for noget af det, der har været påstået i debatten, har faktisk været det modsatte.
Det overordnede politiske ansvar for hele coronahåndteringen, ja, det er ikke alene regeringens, men også mit.
Men det er vigtigt at gentage, at jeg ikke var vidende om, at der manglede hjemmel, og at jeg har overholdt min sandhedspligt over for Folketinget.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-10-06:
Tak til statsministeren for talen nu her og også for en rigtig god tale til Folketingets åbning i forgårs.
Og tak for den selverkendelse, der stedvis var i talen her.
Det synes jeg er fint – det er godt – det er en rar fornemmelse, ikke?
Mener statsministeren – helt oprigtigt – at statsministeren ikke har begået fejl i forbindelse med minkskandalen?
Sjúrður Skaale (JF), 2022-10-06:
Det er korrekt, at den 1. november hedder allahalgannadagur på Færøerne – det er sådan en dag, hvor man husker dem, som er omkomne på søen.
Men det er ikke en fridag; det er ikke en helligdag som sådan.
Og personligt mener jeg, det er uheldigt, men det er altså ikke katastrofalt, at man holder et valg på den dag.
Alle andre aktiviteter foregår også på den dag.
Man har ikke fri fra skole, og arbejdet foregår som normalt.
Og den færøske biskop har været ude at sige, at han ikke mener, det er et problem.
Så det henholder jeg mig lidt til.
Henrik Møller (S), 2022-10-06:
Jeg var lige ved at sige tak for kampen; vi fik jo en meget malende beskrivelse af en boksekamp.
Men jeg mener, det er sådan i en boksekamp, at man skal være i samme vægtklasse.
Og jeg synes jo, man altid kan diskutere, om det er tilfældet her.
Men det må der være nogle andre der vurderer.