runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Aagaard (M), 2023-03-15:
Det har behaget Hendes Majestæt Dronning Margrethe II at udnævne regeringen som kollegium, og derfor ville det jo være tæt på majestætsfornærmelse at antyde, at regeringen ikke taler sammen.
Så det gør vi selvfølgelig.
Men jeg synes alligevel, det er mest passende, når man stiller spørgsmål om specifikke ting, der vedrører andre ministres ressort, at de stilles til den rigtige minister.
Jeg føler mig tryg ved, at der inde i den samlede kommunale økonomi er et bevægelsesrum, så man har mulighed for at opprioritere grønne områder.
Og så har jeg i øvrigt det grundindtryk fra min dialog med kommunerne, at der er en meget, meget stor interesse for at forfølge alle de mange forskellige dimensioner, der er på det grønne område.
Tak for spørgsmålet.
Først og fremmest noterer jeg mig med glæde Sønderborg Kommunes engagement i projektet, og jeg er bevidst om, hvad berostillelsen af sagsbehandlingen af åben dør-projekterne, herunder Lillebælt Syd, kan have af konsekvenser for de ambitioner, og det er selvfølgelig brandærgerligt.
Når det er på den måde, skyldes det bl.a., at jeg ikke som minister vil give mit system en besked om at gøre noget, der kan betyde lovovertrædelser, og det håber jeg at spørgeren har respekt for.
Energistyrelsen har stillet sagsbehandlingen af de verserende projekter under åben dør-ordningen i bero.
Det har de gjort på baggrund af en vurdering af, at der kan være en betydelig risiko for, at tildelingen af tilladelserne til havvindmølleprojekterne og øvrige VE-projekter kan være i strid med EU-retten.
Det vil derfor være uforsvarligt at fortsætte sagsbehandlingen, så længe der endnu ikke er en afklaring omkring disse EU-retlige spørgsmål.
Siden sagsbehandlingen blev sat i bero, er der blevet arbejdet på at få en afklaring, og arbejdet pågår stadig væk, herunder for projektet Lillebælt Syd.
Den juridiske afklaring af de resterende projekter, inklusive Lillebælt Syd, har høj prioritet.
Det er en kompliceret vurdering, og vi får løbende input fra bl.a. branchen, som vi skal forholde os til.
Så der arbejdes med sagen, og jeg har det sådan, at vi skylder både projektansøgerne og potentielle investorer, at de ikke blot får hurtige, men også sikre svar, der baserer sig på grundige vurderinger, idet det jo er dem, der investerer, og dem, der laver projekterne, som bærer den økonomiske smerte, hvis det viser sig, at man har fået en tilladelse, som ikke er lovmedholdelig i henhold til EU-retten.
Udgangspunktet for berostillelsen var, at myndighederne vurderede, at der var en alvorlig risiko for, at udstedelse af yderligere tilladelser ikke ville være lovmedholdeligt, og med det udgangspunkt synes jeg, det er fornuftigt, at sagsbehandlingen er sat i bero.
Og så bruger vi i øvrigt alle kræfterne i ministeriet, inklusive Energistyrelsen, på at jagte den juridiske afklaring.
Det er det, der er prioriteten nu.
Sophie Løhde (V), 2023-03-15:
Så vil jeg gerne på vegne af regeringen starte med at sige tak til aftalepartierne bag »Aftale om inflationshjælp«, nemlig – foruden regeringspartierne – SF, Danmarksdemokraterne, Radikale Venstre, Dansk Folkeparti, Alternativet og Nye Borgerlige.
Med aftalen besluttede vi bl.a. at afsætte 125 mio. kr. her i 2023, med henblik på at vi midlertidigt kan nedsætte den maksimale egenbetaling til tilskudsberettiget medicin, og med lovforslaget her udmønter vi så den del af aftalen.
Konkret foreslår vi at lave en tilføjelse i sundhedsloven og serviceloven.
For så vidt angår sundhedsloven, foreslår vi, at der bliver indsat den her bemyndigelsesbestemmelse, som giver muligheden for, at vi midlertidigt kan sænke udgiftsgrænserne for fuld tilskudsdækning, som efterfølgende vil blive fastlagt i en bekendtgørelse, med henblik på at de skal gælde for resten af 2023.
Så konsekvensrettes der i to andre bestemmelser i sundhedsloven.
Konkret betyder det, at det midlertidigt forhøjede tilskud også gælder ved køb af vacciner, og der bliver taget højde for det i de regler, der vedrører regulering, hvis det er, at der bliver givet for meget eller for lidt i tilskud.
Så foreslår vi desuden to tilføjelser i serviceloven, og formålet er at sikre, at lavere medicinudgifter ikke medfører, at kronikere og borgere med nedsat funktionsevne risikerer at falde under bagatelgrænsen og derved miste retten til at få dækket deres nødvendige merudgifter.
Det er vores ønske, at lovforslaget her bliver hastebehandlet, med henblik på at det kan komme borgere med høje medicinudgifter til gavn hurtigst muligt, og derfor har vi også foreslået, at det træder i kraft allerede her den 3. april.
I forbindelse med behandlingen af lovforslaget her i salen i dag bemærker jeg, at et par ordførere også har spurgt ind til spørgsmålet omkring en digital abonnementsordning, som der også er blevet spurgt ind til eller påpeget i flere af høringssvarene.
Her er der som bekendt igangsat et analysearbejde i regi af Statens Serum Institut, og vi har først i tirsdags modtaget deres analyse, og jeg skal også fuldt ud sige, at vi ikke har nået at dykke ned i alle rapportens konklusioner og problemets omfang endnu, men vi vil nu gå i gang med at se nærmere på det, og på den baggrund vil vi i samarbejde med Lægemiddelstyrelsen overveje behovet for nogle videre tiltag og gerne invitere Folketingets partier til en drøftelse herom.
Så det er i hvert fald en åben invitation fra min side på vegne af regeringen.
Jeg håber, at lovforslaget vil få en god udvalgsbehandling.
Jeg besvarer naturligvis de spørgsmål, som der måtte være fra Folketingets partier.
Tak for ordet, og endnu en gang tak til aftalepartierne bag »Aftale om inflationshjælp«.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-03-15:
Tak for det.
Så selvfølgelig bakker vi op om forslaget.
Men jeg bliver også lidt nødt til at sige, at i Nye Borgerlige er vi jo ikke vilde med den her barnepigestatmentalitet med, at først tager vi folks penge og gør dem så fattige, at de ikke kan købe deres medicin, og bagefter giver vi dem en check, de så på en eller anden måde skal være taknemlige for.
Det er en anden diskussion; den tager vi en anden dag.
Nye Borgerlige har lavet en aftale med regeringen og en masse andre partier, og den har vi tænkt os at overholde.
Et ord er et ord, og vi står ved den.
Nye Borgerlige støtter forslaget.
Mette Thiesen (DF), 2023-03-15:
Det her er et rigtig godt lovforslag.
Det er en del af pakken om inflationshjælp, og det forslag, vi konkret behandler i dag, har klare aftryk fra Dansk Folkeparti.
Det var noget, som vi gik til forhandlingerne med, og noget, som vi fik gennemført, og det er vi hamrende stolte af, for at være helt ærlig.
Her målretter vi nemlig hjælpen til de allermest udsatte – dem, som er kronisk syge, dem, som har brug for noget ekstra hjælp til at betale meget, meget dyr medicin.
Dansk Folkeparti er jo blå bloks bløde hjerte, og det her er et klart skridt i lige præcis den retning.
Det er vi rigtig stolte af.
Jeg er også rigtig nysgerrig på at finde ud af nogle ting i forhold til det her.
Der er blevet nævnt noget her fra talerstolen, men jeg er nysgerrig på at høre, hvad det egentlig ville koste at nedsætte egenbetalingen permanent, altså hvis man indførte en permanent ordning, hvor man øgede det her tilskud.
Det kunne vi godt tænke os et svar på.
Så kunne vi også godt tænke os et svar vedrørende det, som også er blevet nævnt tidligere fra talerstolen, nemlig den her henstandsordning, som man har allerede nu.
Der er flere, som i deres høringssvar nævner en abonnementsordning.
Kunne man mon lave noget, der var lidt mere smart i den henseende?
Men det er en meget, meget stolt sundheds- og socialordfører fra Dansk Folkeparti, der står her, for vi sikrer netop, at nogle af de allerallermest udsatte, nogle af dem, som er kronisk syge, får en langt bedre hjælp.
Vi så gerne, at det blev permanent, men det her er i hvert fald midlertidigt en håndsrækning til nogle af dem, der har allermest brug for den.
Så tak for ordet herfra.
Peder Hvelplund (EL), 2023-03-15:
Tak for det, formand.
Jeg vil godt starte med at sige, at vi i Enhedslisten kommer til at støtte det her lovforslag.
Det gør vi alene af den grund, at ethvert tiltag, som er med til at mindske den urimelige egenbetaling, der er inden for sundhedsområdet – uanset om det handler om tandlæger, om det handler om receptpligtig medicin, eller om det handler om lægehenviste ydelser – bakker vi selvfølgelig op omkring, fordi det er med til at mindske uligheden i sundhed.
Når det ikke er sådan en fuldtonet opbakning, jeg kommer med, er det, fordi der følger et men med i forhold til den her aftale.
For historikken har jo været, at der faktisk var indgået en aftale – en ydelsesaftale – mellem SF, Radikale Venstre, Enhedslisten og den daværende socialdemokratiske regering, hvor man bl.a. var med til at sikre, at den egenbetaling, der var på receptpligtig medicin, helt blev fjernet for kontanthjælpsmodtagere, der havde været på kontanthjælp i 1 år, og selvfølgelig også for børn af kontanthjælpsmodtagere.
Med den aftale, der ligger her, er der jo fortsat en egenbetaling.
Nu er det sådan, at hvis man er kontanthjælpsmodtager, er 3.075 kr. også en betydelig udgift, som man ikke altid har råd til at afholde, og det vil betyde, at der så stadig væk er kontanthjælpsmodtagere – også kontanthjælpsmodtagere med børn – som ikke vil have råd til at købe medicin.
For jeg så gerne, at vi gradvis og i små bidder fik afskaffet den urimelige egenbetaling, der er – jeg så også gerne, at vi gjorde det på andre områder, altså ikke kun omkring receptpligtig medicin, men også tandlæge og lægehenviste ydelser – men jeg vil ikke acceptere, at det sker, på bekostning af at kontanthjælpsmodtagere og kontanthjælpsmodtageres børn skal friholdes for egenbetaling på medicin.
Det vil jeg ikke, fordi det har dramatiske konsekvenser, fordi det øger uligheden i sundhed, og fordi det er med til at skabe et skævere samfund.
Derfor synes jeg, det er fuldstændig uacceptabelt, at Socialdemokraterne løb fra den aftale, vi havde indgået, og dermed fjernede de fremskridt, vi havde skaffet, for nogle af de fattigste og mest udsatte borgere her i samfundet.
Det gælder også andre elementer i forhold til den her aftale, bl.a. omkring finansiering, hvor bl.a. en del af finansieringen findes i midler, vi havde afsat på finansloven til ældreområdet.
Vi synes, det var der, vi skulle finde pengene, og derfor er vi ikke med i den her aftale.
Men det ændrer ikke på, at det her element bakker vi selvfølgelig op omkring ud fra den betragtning, at ethvert tiltag, der er med til at mindske egenbetalingen på sundhedsområdet og dermed også mindske uligheden i sundhed, bakker vi naturligvis op omkring.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-03-15:
Lovforslaget, vi behandler her, udmønter en del af »Aftale om inflationshjælp«.
Jeg kan godt forstå, at man gerne vil hjælpe de borgere, der bliver allerhårdest ramt af de her stigende priser, og det vil vi også gerne i Liberal Alliance.
Dog er vi i Liberal Alliance skeptiske over for hjælpepakker helt generelt.
Staten går ind og siger, at man skal have nogle flere penge, så man får sine penge betalt tilbage og kan få betalt sine regninger.
Det er en meget bøvlet og bureaukratisk måde.
Selvfølgelig skal vi yde tilskud til kronikere, som har voldsomt høje medicinudgifter hver evig eneste måned.
Det har vi i Liberal Alliance intet ønske om at ændre på.
Det er heldigvis sådan i dag, at man kan søge ekstra tilskud ved sin kommune.
Kommunerne yder tilskud til pensionister, diabetikere, hjemmeboende børn, voksne med handicap og mennesker, som ikke har råd.
Den tilskudsordning, vi har i dag, er rigtig fin, og det er vigtigt for mig at understrege, at vi fra Liberal Alliances side ikke ønsker at give mindre tilskud end det, vi gør i dag.
Det, vi skeptiske over for, er, at man vil bruge endnu flere penge, under påskud af at vi vil afhjælpe konsekvenserne af inflationen, og det er derfor, at vi i Liberal Alliance kommer til at stemme nej til lovforslaget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-03-15:
Tak, formand.
Det her forslag er jo, som det allerede er nævnt af flere, en del af en pakke til inflationshjælp til trængte borgere, og det er et vigtigt element.
Det er ikke kæmpestort, men det er alligevel vigtigt, fordi det understøtter, at dem, der har brug for medicin, får lidt lettere ved at få råd til at betale for den medicin, de har brug for.
Der er dog en ting, som vi måske ikke kan få med i aftalen lige nu, for jeg tror, det er vigtigt, at den her aftale kommer ud at virke nu, og at vi behandler den hurtigt, som det også er aftalen her, men jeg synes, der er en udfordring i forhold til den indledende betaling, der er, når man starter på et nyt betalingsår i forhold til medicin.
For det er lige præcis i den situation, at rigtig mange vil stå og have svært ved at få de penge, som skal til, op af lommen.
Jeg ved godt, at der er en henstandsordning, som gør, at man har mulighed for at få fordelt sin betaling ud over året, men det er ikke alle, der er i stand til at styre det og i stand til at få det planlagt.
Derfor vil jeg bare opfordre ministeren til, måske ikke i forbindelse med det, vi gennemfører her, men så i hvert fald, når den her ordning udløber, at tage fat i det med, om man ikke kunne lave den betaling på en anden måde.
Der findes forslag fra bl.a. Alliancen mod Social Ulighed i Sundhed, hvor man lægger op til en anden måde at få gennemført den her betaling på.
Det synes jeg vi skylder dem, der har svært ved at betale, for vi har ikke lyst til at have nogen, der ikke får den medicin, de har brug for.
Det er jo trist for dem, og det er skadeligt for samfundet, og det er i det hele taget en negativ historie.
Så med det vil jeg egentlig bare sige, at vi i Danmarksdemokraterne klart støtter den her aftale; vi er også en del af den.
Og jeg skulle hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de også støtter lovforslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-03-15:
Mange tak.
For SF har det været virkelig vigtigt, at vi med en buldrende inflation kan hjælpes ad med at holde hånden under dem, der er mest trængte.
Derfor var »Aftale om inflationshjælp« også vigtig for os.
Medicintilskud er en del af den aftale, som vi har indgået, og det har også været vigtigt for SF.
Vi har desværre også hørt rigtig mange hjerteskærende beretninger fra danskere, som simpelt hen ikke kan få deres privatøkonomi til at hænge sammen.
Skal man vælge mellem medicin og mad, vælger man ofte mad.
En opgørelse fra Apotekerforeningen viser, at 44 pct. af apotekerne en eller flere gange dagligt oplever, at borgere går ind på apoteket for at købe lægeordineret medicin, men ender med at gå tomhændede derfra, fordi de ikke har råd til at betale.
Det er ganske enkelt skævt, og det skaber ulighed i sundhed.
Fravalg af lægeordineret medicin har store sundhedsmæssige konsekvenser for mange patienter, og i værste fald forværres sygdommen og livskvaliteten i samme ombæring.
Det kan vi gøre bedre, og det skal vi gøre bedre.
Med det her lovforslag er vi et godt skridt på vejen mod at forhindre, at størrelsen på pengepungen definerer den enkeltes sundhed.
Det har været vigtigt for SF, og derfor bakker vi selvfølgelig også op om lovforslaget.
Monika Rubin (M), 2023-03-15:
Tak for ordet.
Jeg synes, det er prisværdigt, at vi kan finde viljen til at samarbejde hen over midten i en bredere forstand, og den vilje håber jeg at vi også kan finde fremover.
Som udgangspunkt er vi i Moderaterne ikke fan af hastebehandling af lovforslag.
Vi mener, at vi i Folketinget skylder de danske borgere grundighed og omhu i beslutningsprocessen, for de beslutninger, vi træffer herinde, bliver altså til den virkelighed, som danskerne skal leve med i mange år, og i den proces bør der være tid til fordybelse.
Alligevel må det her forslag være en undtagelse, for når man ser og hører om de situationer, som mange borgere i øjeblikket står i, er der ingen tvivl om, at en hjælpende hånd er nødvendig nu og her.
Inflationen står til at vare langt ind i 2023, og for mange kæmper med at få pengene til at række og må lave markante prioriteringer, men at skulle prioritere sit helbred fra, sin medicin fra, er virkelig uhensigtsmæssigt.
Med det her lovforslag vil vi sænke grænserne for medicintilskud, så vi kan komme borgere med høje medicinudgifter i møde og give dem en håndsrækning allerede fra april måned.
Jeg er glad for, at så mange partier herinde har valgt at bakke op om at gøre en indsats for at mindske uligheden i sundhed.
Det er et arbejde, vi skal blive ved med at have fokus på, og jeg ser frem til at arbejde videre med det sammen.
Vi i Moderaterne støtter op om forslaget.
Tak for ordet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-03-15:
Tak for det.
I Venstre er vi også glade for, at det med et bredt flertal i Folketinget lykkedes at lande en aftale om inflationshjælp, der hjælper en lang række af de grupper, som er hårdest ramt af inflationen.
Og i dag giver vi så bemyndigelse til at hjælpe nogle af dem med de højeste medicinudgifter.
Så er vi også glade for, at der er opbakning i Folketinget til, at vi laver en hurtig behandling af det her forslag, så hjælpen kan komme ud til dem, der er ramt.
Så vi er glade for aftalen, og vi er glade for den måde, vi nu får udmøntet det her på på en ubureaukratisk måde.
Vi har jo tidligere desværre set, at det har taget lidt lang tid med hjælpen, og at det også har kunnet give nogle problemer med for meget bureaukrati.
Der kommer vi nu ud over rampen med det her forslag og får hjulpet op mod 200.000 danskere.
Så tak for ordet, og Venstre bakker op om forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-03-15:
Det er jo korrekt, at det vil være godt, hvis flere ministre snakker sammen omkring anlægsloftet og de problemer, som det giver kommunerne, og vi håber jo også, at det her KL-topmøde lige om lidt kan være et sted, hvor repræsentanter og byrådsmedlemmer kan sige, hvad de mener, til politikere, heriblandt også ministre, omkring, hvad der skal til for at have noget, der er effektivt.
Så kan ministeren ikke se, at man i regeringen er nødt til at tale sammen om, hvad der er de rigtige løsninger for at komme videre i den her klimakamp?
Det er vel sådan set klimaministeren, der har teten i forhold til at tage initiativ til noget på klimaområdet.
Lars Aagaard (M), 2023-03-15:
Altså, de grundlæggende spilleregler omkring kommunernes økonomi forhandles jo af en anden minister.
Så der tænker jeg, at det spørgsmål nok skal stilles til den, som varetager forhandlingerne med kommunerne om bl.a. anlægsloftet.
Det giver et rum, hvor kommunerne kan prioritere, men det har jo også en sammenhæng med, hvordan den fundamentale konjunktursituation og økonomiske politik skal være her i landet, så det vil jeg egentlig ikke uddybe.
I forhold til solcellerne har vi jo talt om det her mange gange, og jeg tror ikke, jeg kan tilføje noget nyt, andet end at jeg lige vil nævne, at vi sammen med KL er i gang med at kigge på, om der er nogle af de administrative barrierer, der kan mindskes.
Christina Egelund (M), 2023-03-15:
Jamen som det helt sikkert er spørgeren bekendt, foreslog vi jo i det udspil, vi har lagt frem, at mere end det provenu, som udspillet giver på universiteterne, reinvesteres i universiteterne, jo bl.a. til at løfte ambitionen om livslang læring.
Helt ærligt, det her med livslang læring er jo noget, man har talt om i tusind år.
Der er ingen, der rigtig er lykkedes med det endnu, og jeg håber også, at spørgeren gerne vil bidrage positivt til, at vi faktisk den her gang når i mål med, at uddannelse er noget, der gerne må fylde hele vores liv.
Katrine Robsøe (RV), 2023-03-15:
Ja, og det var jo faktisk også derfor, at man i Reformkommissionens forslag lagde vægt på, at det var en del af det
Der havde man så også bare afsat 1,2 mia. kr. til rent faktisk at finansiere gratis efter- og videreuddannelse, som ligesom var en af de brikker, der hørte med i det her puslespil, som de fremlagde.
Der vil jeg bare høre, hvor stort et beløb det så er, regeringen har afsat, og om man forventer, at det skal stige, siden man bare har lavet et anslag på det, der er i dag, men gerne vil have flere.
Christina Egelund (M), 2023-03-15:
Når det ligger til grund for regeringens udspil, at der er den relativt lave vurdering af, hvor mange der vil vende tilbage til livslang læring – som jeg tror er en ambition, som spørgerens parti deler – så er det jo, fordi det baserer sig på allerede kendt data, altså hvad adfærden er i dag.
Og det er jo lige præcis den svage tilgang til livslang læring og til at uddanne sig igennem livet, vi gerne vil lave om med reformen.
Katrine Robsøe (RV), 2023-03-15:
Ja, og det er jo bare det, at når man kigger på regeringens eget forslag, så er der ret mange ting.
Man jo bliver ved med at sige det her med, at man kan vende tilbage til det senere, og at det derfor ikke kommer til at gå ud over produktiviteten.
Men når vi kigger i regeringens eget faktaark, står der jo, at man forventer, at omkring 450 fuldtidsansatte årligt vil vende tilbage til efter- og videreuddannelse.
Det stemmer ikke rigtig overens med de mere end 8.000 fuldtidsansatte, man vil fratage 75 ECTS-point på deres kandidat.
Kan ministeren forklare, hvad vi skal gøre med alle de resterende?
Christina Egelund (M), 2023-03-15:
Der er jo utrolig mange også værdiladede betragtninger i det, som spørgeren siger.
Bare til det sidste vil jeg sige, at regeringen jo har præcis nul intentioner om at sætte Danmarks position som et stærkt videnssamfund over styr.
Vi er fuldstændig bevidst om, at det er noget af det, der gør, at Danmark kan stå stærkt i den internationale konkurrence.
Kunne man gøre tingene på andre måder?
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror faktisk, det er et spørgsmål, som økonomerne også synes er et godt spørgsmål.
Vi har et godt og stærkt uddannelsessystem i Danmark.
Vores velstand bygger i meget høj grad på det, og vi har universiteter i verdensklasse, og det skal vi værne om.
Så er der også nogle udfordringer.
Regeringen foreslår derfor som en del af udspillet »Forberedt på fremtiden I« en ambitiøs universitetsreform, der skal tage hånd om de uløste problemer og forberede vores børn og unge på fremtiden.
Det gør vi, fordi vi tror på, at reformen, som Reformkommissionen også har peget på, har potentiale til at gøre Danmark til et stærkere og rigere samfund – både fordi det skaber nye, mere fleksible universitetsveje med gode muligheder for at vende tilbage og uddanne sig mere, og fordi vi investerer betydeligt i kvaliteten af uddannelserne.
Vi foreslår også som en del af udspillet, at dem, som kender uddannelserne bedst, og dem, som skal gøre brug af dem i fremtiden, involveres tæt i udviklingen af dem, bl.a. fordi vi ved, at det er afgørende med en stærk implementering, og at den er afgørende for reformens potentiale for netop at løfte velstanden.
Så foregår der en fagøkonomisk diskussion af udspillets effekter på produktivitet og velstand.
Jeg har noteret mig, at der er en udbredt enighed om, at det er svært at regne på reformens samlede langsigtede effekter, og at det hænger sammen med, at det er en stor reform med mange ikke tidligere afprøvede tiltag.
Jeg er så ikke tilhænger af, at vi kun kan lave større forandringer i samfundet, hvis vi i forvejen kan regne os frem til, hvad det præcis betyder ned til den allermindste detalje.
Hvis man lægger det til grund, begrænser vi os kun til at lave justeringer, før det hele er lavet om, og på den måde får vi måske aldrig taget ægte hånd om de store uløste problemer, og derfor har regeringen valgt at lægge det her udspil frem.
Katrine Robsøe (RV), 2023-03-15:
Tak for det.
Regner regeringen med, at dens nye udspil »Forberedt på fremtiden I« vil gøre Danmark rigere på længere sigt?