Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-06:
Tak for det.
Jeg bed mærke i en måske forkert bemærkning fra talerstolen, da jeg hørte hr. René Gade sige, at han havde været ansat i en topklub, Silkeborg IF, og at de nu ligger i toppen af 1. division.
Så skulle man kigge på stillingen, for der ligger Viborg.
Men lad det nu ligge.
Jeg vil gerne takke ordførerne for de meget positive indlæg, vi har hørt her i dag.
Lovforslaget har jo som formål at sikre en tryg, sikker og fornøjelig fodboldoplevelse.
Der skal værnes om den positive fankultur, der er med til at skabe sammenhold i vores samfund.
Vi har jo desværre set eksempler på, at en hård kerne af uromagere ødelægger oplevelsen for andre til fodboldkampe.
Vi har bl.a. set, at der er opstået slagsmål, så det har været nødvendigt for politiet at rykke ind på stadion, og så sent som her i weekenden har man set, hvordan fodboldbøller to forskellige steder i landet efter kampen har skabt uroligheder i en sådan grad, at politifolk er blevet udsat for kasteskyts, når de har forsøgt at standse balladen.
Jeg behøver ikke at sige, at den opførsel er fuldstændig uacceptabel og skal stoppes.
Jeg præsenterede i august udspillet »Tryghed på danske fodboldstadions« med en række initiativer, som de relevante aktører på området er blevet enige om, og som skærper reglerne mod fodboldbøller.
Lovforslaget gennemføres samt de dele af udspillet, der kræver lovgivning.
Maskering i forbindelse med fodbold vil som udgangspunkt være en klar indikation af, at der er optræk til uroligheder.
Vi vil derfor give politiet lettere adgang til at meddele generel karantæne i tilfælde, hvor maskeringsforbuddet er overtrådt.
Det gør vi på den måde, at der fremover ikke skal stilles krav om gentagelsesrisiko ved overtrædelse af maskeringsforbuddet.
Karantæner er med til at sikre, at uromagere ikke får adgang til stadions og derfor ikke kan skabe uroligheder.
Længere karantæner kan have en præventiv effekt på potentielle uromagere.
Med lovforslaget hæver vi karantæneperioden fra 2 til 4 år i alvorligere tilfælde.
Det kan f.eks. være i tilfælde, hvor der er anvendt våben, eller hvor der er behov for at sætte hårdere ind, fordi den samme person bliver ved med at lave ballade.
Hvis man overtræder en generel karantæne, bliver man straffet, men i dag er der store variationer i strafniveauet.
Der er derfor behov for at ensrette strafniveauet og samtidig behov for, at strafniveauet forhøjes.
Med lovforslaget lægger vi op til, at det, første gang man overtræder en generel karantæne, koster en bøde på 5.000 kr. Hvis man så overtræder karantænen igen, slår vi hårdere ned.
Andengangsovertrædelser giver derfor som udgangspunkt 10 dage i fængsel.
Endelig er det afgørende, at der er et godt samarbejde mellem aktørerne på fodboldområdet, når en kamp skal spilles.
Politiet og fodboldklubberne formår i fællesskab generelt at levere en god og professionel indsats, men der er nogle helt særlige udfordringer i forbindelse med højrisikokampe, altså kampe med et særlig højt spændingsniveau.
Det er vigtigt at sikre et stærkt samarbejde omkring disse kampe, og derfor giver lovforslaget mulighed for, at politiet kan beslutte, at klubben skal udarbejde en beredskabsplan for den sikkerhedsmæssige indretning og afvikling af kampen.
Beredskabsplanen skal godkendes af politiet.
Den skal bidrage til, at der tages de nødvendige forholdsregler, og at det er sikkert og trygt at gå til fodbold.
Der er behov for at sætte hårdere ind over for den kerne af fodboldbøller, vi har set.
Og samtidig tegner de seneste års udvikling et overvejende positivt billede, som skal fastholdes, så fodboldfans kan være trygge ved at gå til fodbold på stadions rundtomkring i landet.
Det er det, som lovforslaget her skal være med til at sikre.