runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2019-12-05:
Blandt de mange skatte- og afgiftsnedsættelser, som den tidligere regering fik vedtaget i løbet af den seneste regeringsperiode, var der også en fjernelse af skatten på fri telefon m.v. fra og med 2020.
Og det var ikke, fordi der manglede skatte- og afgiftsnedsættelser; man kan bare se, at den tidligere regering sammen med Dansk Folkeparti aftalte skatte- og afgiftsnedsættelser, som ville koste næsten 22 mia. kr. varigt om året, og det er jo også en af forklaringerne på, at vi har set en velfærd, som er blevet forringet, som er blevet udsultet, og at vi har set, at uligheden stiger.
Det er jo så heldigvis også sådan, at vælgerne ved valget ønskede et nyt flertal, som ønsker et opgør med den ulighedsskabende politik, og som ønsker, at vi skal se en styrket velfærd.
Vi skal have en bedre psykiatri.
Vi skal have et løft i daginstitutionerne.
Vi skal have flere penge til folkeskolen.
Vi skal have en ny retning for Danmark.
Og til at finansiere det skal vi jo også rulle nogle af de asociale og skæve skattenedsættelser tilbage for at finde pengene til at løfte fællesskabet i højere grad.
Det lovforslag, vi forhandler i dag, er jo en udløber af finanslovsaftalen, som netop er blevet indgået, og fjernelsen af skatten på fri telefon er en skattenedsættelse, som aldrig har givet den store mening.
Hvad skulle den store samfundsmæssige gevinst være, ved at man gjorde arbejdsgiverbetalt telefon og internet skattefrit?
Vi har meget svært ved at se det.
Så kan man selvfølgelig have den holdning, som nogle borgerlige partier har, måske alle, at enhver skattelettelse er en god skattelettelse, fordi man generelt mener, at skatterne er for høje i Danmark.
I Enhedslisten er vi simpelt hen uenige.
Siden Anders Fogh Rasmussen trådte til i starten af 00'erne er der blevet givet skattelettelser for omkring 50 mia. kr., den højeste marginalskat er sænket med 6-7 pct., og man kunne blive ved.
Prisen for de mange skattelettelser har været, at pengene har skullet findes i den offentlige velfærd, som har haft en historisk stor og brutal opbremsning.
Fra Enhedslistens side er prioriteringen klar: Vi vil simpelt hen hellere bruge pengene på at løfte velfærden end på at give skattenedsættelser, som ovenikøbet primært kommer de rigeste til gode i kroner og ører.
En skattelettelse på fri telefon og internet er en skæv skattelettelse.
Vi kan jo se på svar fra Skatteministeriet, at næsten 40 pct. af det, som ordningen ville koste, hvis den blev indført, ville blive givet til de 10 pct. rigeste i Danmark.
Næsten 60 pct. af pengene ville gå til de 20 pct. rigeste.
Det er specialkonsulenten, det er chefkonsulenten, og det er den statsautoriserede revisor, som får gavn af det her, og vi mener simpelt hen, det er dumt at bruge over 0,5 mia. kr. om året på at polstre vellønnede danskeres lommer endnu mere ved at give den her skattelettelse.
Vi stemmer selvfølgelig for det her forslag, fordi det er fornuftigt, og fordi det er en del af finanslovsaftalen for 2020.
Carl Valentin (SF), 2019-12-05:
Der er sket meget siden 2011.
SF har f.eks. fået en anden skatteordfører, og jeg er fuldstændig åben for at kigge på beskatningen af personalegoder generelt.
Og jeg synes, at det her er et rigtig, rigtig fornuftigt sted at sætte ind for at sikre, at vi får nogle flere penge til velfærd.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
Jeg går ikke ud fra, vi sådan skal ud i, at det er, efter hvor nemt det er bære rundt på ting, når det handler om, om sådan et personalegode skal beskattes eller ej.
Det virker måske ikke sådan vildt hensigtsmæssigt.
Men det er bare lidt spøjst: Altså, tilbage i 2011 var SF med til det.
Det var faktisk en SF-skatteminister, Holger K. Nielsen, så vidt jeg husker, som sad på stolen – jeg har i hvert fald haft ham i spørgetimen, dengang han var minister – og som var bannerfører for, at man fik fjernet beskatningen af et arbejdsredskab, altså af computeren og af iPad'en.
Og nu sidder man så og siger, at nu vil man noget andet.
Altså, hvorfor har man så ikke fået det med i en finanslovsaftale?
Altså, jeg synes jo, at det er underligt, at telefonen ikke er et arbejdsredskab, men iPadden er et arbejdsredsskab.
Carl Valentin (SF), 2019-12-05:
Det synes jeg faktisk godt at man kan betragte det som.
Altså, jeg er med på, at det ikke indgår i den aftale, vi har lavet om finansloven nu, men jeg er sådan set villig til at diskutere det.
Jeg synes dog godt, der kan være nogle andre udfordringer med computere f.eks., end der er med telefoner.
Der er masser af mennesker, der nemt har to telefoner og tager dem med rundtomkring.
Det er lidt mere besværligt med sådan noget som en computer.
Men jeg kunne sådan set godt være åben for, at man kiggede på beskatning af personalegoder mere bredt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
Nu har vi jo selv som folketingsmedlemmer både fået en computer og en iPad og en iPhone stillet til rådighed.
Jeg vil egentlig bare spørge ordføreren: Betragter ordføreren det som tre personalegoder, som træder i stedet for løn?
Rune Lund (EL), 2019-12-05:
Jeg vil ikke bestemme, om folk skal købe én eller to telefoner.
De fleste arbejdsgiverbetalte telefoner er jo nogle relativt dyre telefoner, så man kan sagtens gøre det, at man bare har den arbejdsgiverbetalte telefon og så betaler den skat, som man bør betale, fordi det er et medarbejdergode.
Og så kan man være glad, for man betaler godt nok noget, men man får også rigtig meget, nemlig typisk en dyr telefon og det tilhørende abonnement betalt.
Så i virkeligheden er det en temmelig gunstig ordning, som vi har med den sats, der er sat for, hvor høj betalingen skal være.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-05:
Hvorfor skal de beskattes af mere, end telefonen er værd?
Hvorfor skal de straffes for, at der er kommet et rødt flertal?
Carl Valentin (SF), 2019-12-05:
Men det skal de heller ikke nødvendigvis – det er kun, hvis de vælger at bruge telefonen privat.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-05:
Jeg har selv en lille virksomhed, hvor vi kører bus.
Jeg har et par studentermedhjælpere, og hvis jeg nu gav dem en mobiltelefon, som kostede 500 kr. – og jeg vil indrømme, at jeg som en nærig arbejdsgiver godt kunne finde på at give dem en billig mobiltelefon – hvorfor skal de så beskattes af 2.800 kr. om året?
Hvorfor skal de straffes for, at der er kommet et rødt flertal?
Carl Valentin (SF), 2019-12-05:
Tak for det.
Jeg skal nok lige sørge for at være klar i ordentlig tid næste gang, jeg havde ikke tænkt på, at Radikale Venstre ikke var her.
Som det jo allerede har været fremme i debatten, har SF sammen med regeringen, Radikale Venstre, Enhedslisten og Alternativet indgået en aftale om finansloven for 2020, og det er en finanslov, som vi på rigtig mange måder er rigtig stolte af.
Den prioriterer først og fremmest den næste generation, den sørger for at give vores børn de bedste forudsætninger, og den sørger for at give unge mennesker ro på, og så prioriterer den også den grønne omstilling, og for at prioritere en hel masse af de ting har vi nedprioriteret nogle skatterabatter, som den tidligere regering har givet nogle særlige grupper.
F.eks. vil vi fastholde beskatningen af fri telefon og internet, som er en socialt skæv skattesænkning.
Jeg vil i øvrigt også gerne lige kommentere noget, der blev nævnt tidligere heroppefra af hr. Rasmus Jarlov, hvor man sammenlignede den her beskatning med et telefonabonnement fra Oyster.
Det synes jeg ikke er en retfærdig sammenligning at bringe frem.
For når man får stillet fri telefon til rådighed, er det jo ikke kun et abonnement, som man slipper for at betale; det er faktisk også en spritny telefon.
Får man f.eks. udleveret en iPhone 11 Pro, slipper man for selv at købe en iPhone 11 Pro, som p.t., i hvert fald ifølge Apples hjemmeside, koster 8.400 kr.
Det er jo altså alligevel et vist personalegode, som jeg ser det, og derfor synes jeg sådan set, at det er fuldstændig retfærdigt, at vi beskatter det her.
Derfor støtter SF også lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
Det var lidt i forlængelse af de spørgsmål, man stillede til Venstre, og jeg håbede faktisk på, at jeg også ville få det.
Altså, man skal passe på, hvad det er for en argumentation, man bruger.
For når man kigger på ejendomsvurderingerne, havde vi lavet en aftale, der stillede boligejerne en skattelettelse i udsigt.
Nu får de den så ikke på grund af, at hele systemet bliver udskudt.
Der er Socialdemokraterne så med på at sige: Hov, vi har jo stillet borgerne noget i udsigt, så skal de jo ikke komme til at betale, fordi det så ergo bliver dyrere for dem, selv om det i princippet ikke er noget, de mærker nu.
Men når det så gælder på det her område, prøver man på at bilde danskerne ind, at det er et lovforslag, vi har vedtaget, men at det ikke har nået at træde i kraft, og at danskerne jo så ikke mærker noget.
Kan man ikke selv høre, at der måske er nogle ting, der ikke hænger sammen i argumentationen, hvor man bruger det alt efter, hvad det er for en sag, man diskuterer?
Troels Ravn (S), 2019-12-05:
Tak for svaret.
Jeg synes, det er fint, at vi er enige om, at når en mobiltelefon udelukkende bruges til arbejde, som et arbejdsredskab, så sker der altså ikke en beskatning.
Vil ordføreren også erklære sig enig i det?
Carl Valentin (SF), 2019-12-05:
Det ville også være relativt kompliceret, hvis du skulle indrette beskatningen af fri telefon fuldstændig efter, hvad telefonen kostede.
Og det er også svært, i forhold til hvilket abonnement man ellers ville have haft privat.
Så man er jo nødt til at lægge en fast sats.
Jeg synes sådan set, det er et meget retfærdigt niveau, og jeg tror også, at mange af dem, som får udleveret en fri telefon, får en ganske udmærket telefon udleveret.
Og hvis man så er i den situation, at det økonomisk ikke kan betale sig at bruge den privat, kan man jo altså bare lade være og så anskaffe sig sin egen telefon.
Man bliver ikke straffet på nogen som helst måde.
Det er et frit valg, og hvis man ender med at betale mere, er det simpelt hen, fordi man har valgt at bruge den privat.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-05:
Hvorfra ved hr. Rune Lund, hvor dyre de fleste arbejdsgiverbetalte telefoner er?
Jeg tror faktisk ikke, at det er standarden derude, at man går rundt med Appletelefoner, som er arbejdsgiverbetalte.
Jeg tror, at androidtelefoner er noget mere populære, end de er her i Folketinget f.eks.
Men stadig: Hvis man får stillet en telefon til rådighed, som ikke sammen med abonnementet andrager en værdi på 2.400 kr. om året, så skal man bare købe en telefon mere.
Hvorfor er det godt?
Hvorfor er det godt, at folk skal gå rundt med to telefoner i lommen?
Hvorfor er det godt for jordens klima og forbruget af naturressourcer, at man skal have to telefoner frem for én telefon?
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-05:
Nu var ministeren og jeg så heldige, at vi også stod her i går, hvor vi debatterede et rigtig godt forslag fra Dansk Folkeparti og talte om et forsimplingsudvalg, og at vi ville gøre tingene lettere.
Jeg kan huske, at ministeren sagde, at der skulle være en stærk dialog med erhvervslivet om, hvad der skulle forenkles, hvad der skulle lettes, hvad der skulle gøres osv., dog uden at jeg kunne se, hvad det konkrete mål var.
Nu siger ministeren, at den her regel er super enkel at administrere.
Tit er man også på Facebook, og det kan godt være af rent arbejdsmæssige årsager - hvornår, hvor meget og hvor lidt må man gøre det?
Morten Bødskov (S), 2019-12-05:
Jamen igen: Ordningen er i sit udgangspunkt meget enkel.
Og dertil har der jo også igennem mange år været en gråzone og en diskussion om gråzonen, og det betyder, at selv om der bliver foretaget enkeltstående opkald af privat karakter, så falder det ind under den samme regel.
Grundlæggende er ordningen sådan set meget enkel.
Det her handler jo helt grundlæggende om, at vi viderefører de regler, der gælder i dag, for det mener vi er rimeligt, og så bruger vi pengene på andet: at fjerne uddannelsesbesparelser og sikre mere forskning, som også kommer erhvervslivet til gavn, og som de i øvrigt er meget glade for.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-05:
Jamen det er rigtigt, at reglen er meget enkel.
Den er bare ikke enkel at administrere, for det er ikke enkelt at føre detaljeret regnskab med, hvor mange af ens opkald der er private, og hvor mange der er arbejdsrelaterede.
Hvis mine medarbejdere vælger ikke at tage imod en arbejdsgiverbetalt telefon og jeg skal refundere deres telefonregninger, skal de sidde og redegøre for, om hvert enkelt opkald har været arbejdsrelateret, eller om det har været privat, og så indsende en opgørelse, og bagefter kan vi betale.
Det er altså ikke enkelt; det er ekstremt besværligt, hvis folk har to telefoner.
Det er meget mere simpelt, at de bare får lov at bruge deres arbejdsgiverbetalte telefon privat, og derfor er det en skam, at regeringen udviser den her smålighed og presser det besvær ned over både virksomheder og medarbejdere.
Morten Bødskov (S), 2019-12-05:
Jamen egentlig er den her regel jo sådan set meget enkel.
Det er jo en meget enkel regel.
Derfor synes jeg, at det først bliver kompliceret, når man gør det her med at blande tingene sammen.
Jeg har meget stor respekt for og talt flere gange med hr. Rasmus Jarlov om hans firma, men grundlæggende er det jo meget enkelt.
Hvis hr. Rasmus Jarlov siger det her til sine medarbejdere, er der ingen problemer.
Punktum.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-05:
Det her er jo et meget klart eksempel på, hvorfor der er en masse administrativt besvær for virksomheder og borgere i Danmark.
Det er, fordi der hersker en smålighed her i Folketinget, der gør, at man ikke kan lade folk have sådan noget som en arbejdsgiverbetalt telefon, uden at man skal komme efter dem skattemæssigt.
Det er jo sådan, at man bliver beskattet af 2.800 kr. om året for at have adgang til at bruge en arbejdsgiverbetalt telefon privat, ved siden af at man bruger den som arbejdsredskab.
Det er i mange tilfælde en meget højere værdi, end hvad telefonen egentlig er værd til privat brug, eftersom man kan få telefonabonnementer og en telefon, som er mindre end 2.800 kr. værd om året.
Derfor er det jo urimeligt, at man bliver beskattet af så meget.
Det medfører et kæmpestort administrativt besvær rundtomkring.
Kunne vi ikke bare lade folk have den arbejdsgiverbetalte telefon og lade være med at være så smålige over for dem?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-05:
Vi har her med et ekstremt småligt lovforslag fra regeringen og den røde bloks side at gøre.
Vi kender dem, når vi ser sådan nogle lovforslag: Det handler om, at man ikke under folk, som yder en indsats i samfundet, at beholde lidt flere af de penge, de har tjent – næh, man finder enhver kilde, man kan finde, til beskatning.
Fordi disse mennesker gør den indsats at forsørge sig selv og deres børn og i øvrigt også betaler en masse skat til det her samfund, så skal de betale endnu mere.
Der er tale om helt almindelige mennesker.
Det er revisorer – det er trods alt også almindelige mennesker, selv om man på venstrefløjen ikke mener det – det er håndværkere, det er lærere, det er læger, det er alle mulige mennesker, som kan have en fordel af at have en arbejdsgiverbetalt telefon.
Og vi har det ikke sådan, at lige så snart man nævner en gruppe som f.eks. revisorer eller advokater, så er der tale om et fyord, og at de mennesker derfor ikke må få lov til at beholde flere af de penge, som de har tjent.
Vi synes faktisk, at alle, der går på arbejde i Danmark, har fortjent at beholde lidt mere.
Man tager telefonen, når der bliver ringet, og man ved, at den telefon mere er en belastning, end den er til privat gavn.
Det er rigtigt, at man en gang imellem også bruger telefonen privat, fordi man ikke gider gå rundt med to telefoner i lommen, og derfor skal man nu til at betale den her skat, som vi ellers var i fuld gang med at afskaffe, men som det røde flertal ønsker at forlænge, og det synes vi er rigtig, rigtig ærgerligt.
Vi stemmer imod lovforslaget.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-12-05:
Vi støtter det her forslag, fordi det mindsker indkomstuligheden og fastholder princippet om, at aflønning beskattes, uanset om aflønning sker kontant eller i form af fri telefon.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-05:
Tak for det.
Det Konservative Folkeparti er både et parti i vækst og et parti, der går ind for vækst, også økonomisk vækst, og det er jo ikke noget, som bliver understøttet af det lovforslag, som vi behandler nu her.
Jeg synes først og fremmest, det er småligt, at man vil beskatte en arbejdsgiverbetalt telefon.
Jeg har selv en lille virksomhed.
Vi har bl.a. nogle studentermedhjælpere ansat, som nogle gange passer telefonen, så vores kunder kan få fat i os, også når vi ikke lige er inde på kontoret.
Hvis vi giver dem en telefon, som er betalt af os, og et billigt telefonabonnement, jamen så bliver de beskattet af 2.800 kr. om året.
Det synes vi simpelt hen er urimeligt, for det første fordi det er et arbejdsredskab; det er nødvendigt, at de får det, og for det andet fordi 2.800 kr. om året er mere end den værdi, som de får.
Så kan man selvfølgelig vælge, som venstrefløjen så har påpeget her i debatten, bare at lade være med at tage imod den telefon og lade arbejdsgiveren betale telefonregningerne.
For det første medfører det, at medarbejderne er nødt til at have to telefoner i stedet for én telefon.
Det er ikke særlig godt for miljøet og klimaet, at man på den måde sørger for, at vi alle sammen er nødt til at rende rundt med to telefoner i stedet for bare at have én telefon.
For det andet medfører det altså et ret stort administrativt besvær ude i virksomhederne, fordi man skal sidde og redegøre detaljeret for, hvordan ens telefonregninger er fordelt på henholdsvis private og arbejdsrelaterede opkald.
Hvad enten man vælger at have den ordning, hvor man betaler telefonen og den så kun må bruges til arbejdsrelaterede opkald, og hvor man så skal redegøre for, at det er tilfældet, eller man vælger den anden model, hvor medarbejderne bare har deres egen private telefon og så af arbejdsgiveren får refunderet de opkald, som er arbejdsrelaterede, så er det meget, meget besværligt administrativt.
Derfor er det simpelt hen småligt, at man ikke bare kan lade folk have en arbejdsgiverbetalt telefon, uden at man får ondt bagi over, at de derved får en lille fordel, som de også kan bruge i deres privatliv.
Vi synes ikke, at den smålighed er klædelig for skattesystemet.
Vi synes, det er forkert, at man bringer så meget besvær ned over både virksomheder og medarbejdere, og vi er derfor rigtig ærgerlige over, at det nye røde flertal straffer helt almindelige arbejdende danskere med en skat, som går ud over en masse mennesker, som absolut ikke tilhører den rigeste del af samfundet.
Rune Lund (EL), 2019-12-05:
Det er bare vigtigt, for så undgår man det økonomiske tab, som vi taler om her.
Konsekvensen af det, Rasmus Jarlov siger – ud over at omtale den her ordning, som om den skulle være sådan nærmest socialt retfærdig, hvilket den overhovedet ikke er, for den er det stik modsatte, og tallene taler tydeligt her – nemlig at sætte grænsen ned, som jeg kan høre indirekte er det, hr. Rasmus Jarlov foreslår, vil jo være, at man sådan set vil lave en socialt skæv ordning her, ikke?
For der vil være nogle, der vil blive heftigt overkompenseret, og det vil typisk være folk i den tunge ende af lønklasserne, ikke?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-05:
Men mine studentermedhjælpere er ikke blandt de rigeste i samfundet, og derfor kan jeg ikke forstå, hvorfor Enhedslisten går ind for, at de skal pålægges en beskatning af 2.800 kr. om året.
Enhedslisten indrømmer jo her i virkeligheden, at man går ind for en skat, som faktisk er meget, meget skæv.
Man beskatter folk, som ikke får ret meget, med 2.800 kr. om året, selv om de får noget, der er mindre værd end det.
Alle dem, der har de dyre telefoner, som eksempelvis os i Folketinget, bliver også kun beskattet af 2.800 kr. om året, selv om den telefon, vi har, er meget mere værd end det.
Hvorfor går Enhedslisten ind for sådan en socialt uretfærdig skat?
Rune Lund (EL), 2019-12-05:
Altså, vi bliver nødt til at operere med en sats, for ellers bliver det jo fuldstændig mærkeligt og uoverskueligt, og så skulle man lave differentierede satser, alt efter hvilken mobiltelefon man havde.
Hvis vi så gør det, som hr. Rasmus Jarlov måske i virkeligheden foreslår, nemlig sætter den sats ned, sådan at vi er helt sikre på, at uanset hvor billig en telefon arbejdsgiveren måtte købe, så kommer man ikke som lønmodtager til at betale mere end det, så vil konsekvensen jo bare være, at der vil være nogle, som får en arbejdsgiverbetalt telefon, som får en meget dyr telefon, og som vil blive meget overkompenseret ved sådan en ændring, hvilket jo også vil være socialt skævt.
Jeg synes, det er vigtigt at holde fast i, at når vi ser på, hvordan fordelingsvirkningen er af det, som de blå partier har vedtaget – inklusive hr. Rasmus Jarlovs parti – så er det pilskævt.
Det er en skattenedsættelse, som er sådan en camoufleret topskattenedsættelse, som primært går til de rigeste 10 pct.
Og når vi nu synes, at de rigeste skal bære en større del af byrden og igen skal til at betale en smule mere til fællesskabet, også for at løfte velfærden og sikre den grønne omstilling, jamen så er det her er et oplagt sted at gribe fat.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-05:
Jeg har selv en virksomhed, og jeg har bl.a. nogle studentermedhjælpere, som en gang imellem hjælper med at have telefonvagten, når de ikke er på arbejde, så vores kunder kan ringe ind, og så skal de meget gerne have en medarbejder i røret, også om aftenen f.eks. Er det så rimeligt, at de studentermedhjælpere, som får en billig telefon og et arbejdsredskab i hånden, skal beskattes af 2.800 kr. om året, på grund af at de har det?
Rune Lund (EL), 2019-12-05:
Altså, det her lovforslag tvinger jo ikke folk til at købe to telefoner.
I forhold til den sats, der er blevet sat, vil jeg sige, at vi jo ikke kan have en differentieret sats, alt afhængigt af om man har en Nokia 3310, eller om man har den nyeste iPhone.
Skal vi så justere satserne?
Man bliver jo nødt til ligesom at lave en sats, som virker på tværs.
Og så er det jo klart, at hvis en arbejdsgiver måtte vælge at være fedtet – jeg tror, at det var det, der var hr. Rasmus Jarlovs ord – så kan det være, at man ikke bliver fuldt kompenseret, men i det tilfælde har man så muligheden for at købe sin egen telefon.
Men jeg tror godt, at vi kan blive enige om, hr. Ole Birk Olesen, at der ikke er noget i det her lovforslag, som tvinger nogen til at købe telefon nummer to.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
Det kan man godt.
Man kan også lade den ligge på arbejdspladsen, hvis man vil det, men det ændrer jo ikke ved, at der er den store forskel.
For hvis du har en iPhone med hjem, må du ikke bruge den privat, men har du en iPad med hjem – som du også kan bruge til Facetime, du kan skrive facebookbeskeder til folk, du kan skrive e-mails, eller du kan tilgå firmaernes apps, hvis de har sådan nogle – så er der ingen beskatning på den.
Jeg synes jo, det virker underligt, at vi accepterer, at det er et vigtigt arbejdsredskab, at en bærbar computer er et vigtigt arbejdsredskab.
Jeg tror da, at vi alle sammen herinde i Folketinget kan nikke genkendende til, at vi nok bruger telefonen endnu mere end de andre redskaber.
Men det er så ikke et arbejdsredskab, nej, det skal beskattes, for det er da i hvert fald et problem.
Det er i hvert fald det, der ligger i logikken, og det er jeg jo så uenig i.
Troels Ravn (S), 2019-12-05:
Vi kan godt blive enige om, at det er urimeligt at beskatte et arbejdsredskab.
Men er ordføreren så ikke også enig i, at der, hvis f.eks. en mobiltelefon udelukkende benyttes til arbejdsmæssigt brug, så ikke vil ske en beskatning, også selv om mobiltelefonen bliver taget med hjem og der bliver foretaget enkeltstående opkald af privat karakter?
Er ordføreren ikke enig i det?
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-05:
Det er korrekt, hvis man kun lige sender en arbejdsmail, men grænserne for, hvornår du sender sådan en, er jo meget udviskede.
For hvornår er det lige, du går ud over det?
I dag bruger rigtig mange jo arbejdstelefonen.
Dér brugte jeg den telefon, jeg havde fået af min arbejdsgiver, både privat og rent arbejdsmæssigt, og det er der mange danskere der gør, for det er den vej, det går.
Det er den vej, vores teknologi går, og det skaber frihed og luft til os alle sammen, og det er fantastisk.