runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-19:
Jeg har også en forventning om, at Liberal Alliances ordfører vil gøre det samme, når han er på talerstolen her efter mig.
Det er altså en samlet opposition, som forkaster regeringens forslag om at give endnu flere penge til migranter og indvandrere.
Det er afgørende for Danmarks fremtid, at vi får løst udlændingepolitikken fra bunden.
Man kan derfor konkludere, at et flertal i Folketinget i denne sag ikke regerer med folkets vilje, men mod folkets vilje, og det har vi heldigvis et værn mod i grundloven fra 1953.
For netop at undgå en situation, hvor det her kommer til at være tilfældet, så har man indført en mindretalsbeskyttelse.
Den mindretalsbeskyttelse er det på sin plads at bringe i anvendelse, hvis flertallet fortsætter og vedtager L 45 ved tredjebehandlingen.
Jeg skal derfor meddele, at Nye Borgerlige i så fald vil aktivere § 42 i grundloven, indsamle underskrifter fra 60 folketingsmedlemmer og kræve det vedtagne lovforslag sendt til folkeafstemning, inden det træder i kraft.
Vælgernes vilje skal altid stå over de valgte politikeres.
Et flertal i Folketinget kan ikke tillades at regere imod et flertal i befolkningen.
I Nye Borgerlige forventer vi, at medlemmerne af de øvrige partier, som i dag har talt imod at give endnu flere penge til migranter og indvandrere, vil skrive under og dermed sikre, at vælgerne og danskerne vil blive hørt.
Lister til underskrift vil blive fremlagt her ude foran salen på dagen for tredjebehandlingen og vil ligge fremme i de 3 dage, der er fristen for at kunne bringe § 42 i anvendelse.
Det er nu borgerne derude, vi forsvarer, og det er nu, de vil få svar på, hvilke partier der rent faktisk vil beskytte dem og beskytte Danmark, og hvilke partier der blot begynder at ville lave en illusion, en manipulation om, at man beskytter danskerne og Danmark.
Og jeg skal opfordre alle Folketingets medlemmer til at sætte Danmark foran deres egen partipolitiske karriere.
Det her handler ikke om Christiansborgfnidderfnadder.
Det handler om Danmark.
Der var en grund til, at denne paragraf blev indskrevet i grundloven.
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-19:
Tak for ordførertalen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om hr. Lars Boje Mathiesen ikke ønsker at beskytte nogle af de borgere, som ikke har ret til dagpenge, men som er på kontanthjælp.
Jeg er sikker på, at ordføreren udmærket er klar over, at der er nogle mennesker, som af forskellige årsager ikke er dagpengeberettigede.
Med det forslag, der er fra Nye Borgerlige, ville en enlig mor med et barn – og nu talte vi jo om rådighedsbeløb før –
kun have 900 kr. til mad, til fødselsdag, til vinterstøvler, til alle de her forskellige dele, og det synes jeg bare ikke helt hænger sammen, så jeg vil høre, om ordføreren kunne opklare lidt i forhold til det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-19:
Jamen jeg sætter mig gerne ned med Enhedslisten og forklarer Nye Borgerliges grundlæggende basisydelsesprojekter.
Når Enhedslisten taler om, at en enlig mor på kontanthjælp kun ville have det beløb, er det en meget, meget lille gruppe, det handler om, f.eks. folk, der er droppet ud af deres studie.
Nye Borgerlige har en politik, der siger, at du er forpligtet til at beskytte dig mod arbejdsløshed, og det ville du også være i det tilfælde, så derfor ville du have fået en ydelse, som ville være anderledes.
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-19:
Men er ordføreren ikke enig i, at der kan være forskellige årsager til, at mennesker ikke er forsikret, hvis man ikke er medlem af f.eks. en a-kasse, så man derfor ville komme i klemme og være et af de mennesker, der kun har 900 kr. til sig selv og til sit barn – 900 kr. i rådighedsbeløb til de dele, vi nævnte før?
Ser ordføreren ikke, at der vil være et problem for de mennesker, som kommer til at komme i klemme på grund af Nye Borgerliges basisydelse?
Samira Nawa (RV), 2019-11-19:
Tak, og også tak for en meget passioneret tale, som jeg personligt blev grebet virkelig meget af, for
hvem er det, der ikke ønsker, at børn har de allerbedste rollemodeller, herunder også forældre i arbejde?
Jeg forestiller mig ikke, at der er nogen, der er imod det.
Hvad jeg så undrede mig lidt over, var, at hr. Morten Dahlin fortsat bakker op om det kontanthjælpsloft, som hans parti har været med til at indføre.
Der skete jo det med indførelsen af kontanthjælpsloftet, at 450 mennesker kom i arbejde.
Det var på bekostning af 12.000 børn i fattigdom.
Synes hr. Morten Dahlin, at det er rimeligt?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-19:
Nej, det gør jeg ikke, for i Nye Borgerliges politik bliver det lovpligtigt at forsikre sig mod arbejdsløshed – så derfor eksisterer det ikke.
Karsten Hønge (SF), 2019-11-19:
Det var en fornøjelse at høre fru Victoria Velasquez gøre rede for de elementer, som ydelsen består af, og det, som Enhedslisten opererer med, synes jeg selvfølgelig er fuldstændig rigtigt, nemlig at det, der er interessant, er, hvad der bliver tilbage.
Jeg fornemmede lige på et tidspunkt, at ordføreren af gode grunde kunne blive lidt i tvivl om sammensætningen af tallene, og derfor vil jeg gerne have ordføreren til at bekræfte – så vi lige kan få styr på tallene – at når man taler om 18.300 kr., går de 6.600 kr. til husleje og de 1.100 kr. til el, varme og vand, og at det er sådan, man skal sammensætte beløbet.
Kan ordføreren bekræfte det?
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-19:
Det, jeg sagde, var, at vi har høje ydelser sammenlignet med andre lande.
Jeg vil også mene, at flere af de ydelser, vi har, jo netop sørger for, at folk ikke bliver fattiggjort eller ender i en social deroute, men at det, at man mister jobbet, hvilket altså er ret normalt de fleste mennesker gør en gang imellem i løbet af deres liv, ikke betyder, at man skal gå fra hus og hjem.
Jeg kan ikke, og jeg ved heller ikke, om det har været tilfældet, sige, om der en til en har været noget i forhold til ydelsens niveau og beskæftigelsen, for modsat den ordførers tale, der var tidligere, prøver jeg ikke at sige, at det er ydelsen, der betyder noget, når vi ved, at det er konjunkturer og andre ting, der spiller ind.
Der er jo ikke en enkelt ting, der får indflydelse på noget andet, der er flere ting, der spiller ind på hinanden.
Tak for spørgsmålet – især hvis ordføreren oprigtigt er i tvivl.
Hvad angår rådighedsbeløb, så handler det om, at det er efter skat, og når boligudgifterne er betalt.
Det er det rådighedsbeløb, man opererer med i kommunerne i forhold til mange andre ting, og det er det rådighedsbeløb, Rådet for Socialt Udsatte anvender osv. osv.
Det er det, jeg mener, når jeg taler om rådighedsbeløb.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-19:
Ordføreren nævnte jo, at man skulle have penge til at kunne betale elektricitet bagefter, men det er jo ikke korrekt, for det er jo indbefattet i boligudgifterne.
Derfor bliver jeg i tvivl om, hvad det er for en begrebsforståelse, Enhedslisten har på det område.
Så jeg spørger igen: Skal privat gæld efter Enhedslistens opfattelse indgå som en del af det, der skal trækkes fra, inden du har dit rådighedsbeløb?
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-19:
Det er også et godt spørgsmål.
Hvad angår gæld, vil jeg ikke mene, at det skulle indgå, men du kan måske godt overbevise mig om noget andet, hvis du har belæg for det.
Umiddelbart tænker jeg ikke, at det skal indgå, men jeg er lydhør over for gode argumenter for, at det skal.
Hans Andersen (V), 2019-11-19:
I Venstre er vi optaget af, at det altid skal kunne betale sig at arbejde; at der skal være en forskel på at være i job, også et job til en mindsteløn, og så være på en overførselsindkomst som f.eks. kontanthjælp.
Så har jeg siddet og lyttet til debatten, og jeg er faktisk oprigtigt blevet i tvivl om, hvad Enhedslisten mener.
Skal der være en forskel på at være i arbejde og være på kontanthjælp?
Jeg lytter mig til, at niveauet ikke er højt nok på overførselsindkomsterne i øjeblikket – altså, kontanthjælpen skal op, eller de samlede ydelser skal op, hvis jeg har forstået ordføreren korrekt.
Det skal ligeledes gælde for integrationsydelsesmodtagere.
Så skal der være en forskel på at være i arbejde og være uden arbejde – eller er det mindre vigtigt?
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-19:
Jeg synes faktisk, at det er et utrolig godt spørgsmål, der bliver stillet.
For det første kan jeg i forhold til en del af aftalen, afklare, at der jo er et loft over det midlertidige børnetilskud.
Det vil jeg bare lige sige, fordi det lyder, som om der har været nogle misforståelser i forhold til det.
Jeg tror, man gør de fleste, som er i netop de fag, som I taler om, som er på mindstelønnen, bl.a. på nogle HK's overenskomster, en bjørnetjeneste ved, at de simpelt hen ikke har nok at gøre godt med, hvis det er, at de bliver arbejdsløse.
Derfor ser jeg det som en kerneopgave i et velfærdssamfund, at hvis du mister jobbet, hvis du bliver udsat for en ulykke, eller hvis du bliver syg, så kommer du faktisk ikke til at blive udsat for den her sociale deroute, men kan komme til at have et niveau, som svarer til de ordentlige livsvilkår, som der er brug for, sådan at du netop ikke kommer til at lide materielle eller sociale afsavn, bare fordi du er arbejdsløs eller syg.
Hans Andersen (V), 2019-11-19:
Jeg er nødt til at stille spørgsmålet en gang til, for der kom ingen svar på, om Enhedslisten mener, at der skal være en forskel på at være i arbejde, også et arbejde til en mindsteløn, og så være på kontanthjælp eller være en del af kontanthjælpssystemet med alle de ydelser, der følger med.
For virkeligheden er jo i dag, at hvis du er enlig forsørger med 2 børn, har du 18.300 kr. efter skat, og så er det jo rigtigt, som Enhedslisten siger, at vi skal trække huslejen fra og så kigge på rådighedsbeløbet.
Men igen: Skal der være en forskel på at tage et arbejde til mindsteløn og at være på kontanthjælp?
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-19:
Tak for spørgsmålet.
Det er rigtigt, at den del nåede jeg ikke at svare konkret på.
Altså, det bliver jo et lidt hypotetisk spørgsmål, for vi er så langt derfra, men jeg ville gerne se på den mulighed, at man kunne lave en dækningsgrad eller kompensationsgrad, som er meget højere end den, vi ser nu; at vi fik dagpengesatsen tilbage på det, den var på oprindelig, og på samme måde med kontanthjælpen.
Jeg ved ikke, præcis hvor niveauet skal ligge, men ville gerne, at dækningsgraden kom til at blive meget større.
Karsten Hønge (SF), 2019-11-19:
Jeg er helt sikker på, at hr. Morten Dahlin følger med i dagspressen og derfor vil vide, hvor stor betydning antallet af pædagoger i vores daginstitutioner har.
Vi mener, der skal være en voksen for hver tre børn i en vuggestue, og en voksen for hver seks børn i en børnehave.
Det betyder utrolig meget for os, men det giver jo ingen mening at sige, at vi skal have flere pædagoger, hvorefter vi gør livet ringere for børnene, sådan at de børn, der kommer i børnehaverne, kommer med så tung en bagage, at de er endnu sværere at arbejde med for pædagogerne.
Vi ønsker at gøre en indsats for børnene, både i forhold til at give deres familier bedre vilkår og i forhold til at give dem flere pædagoger i institutionerne.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-19:
Tak for det.
Jeg er lidt nysgerrig med hensyn til Enhedslistens definition af rådighedsbeløb, for Enhedslistens ordfører sagde, at det ikke var det beløb, som kom ud i kontanter, men det rådighedsbeløb, man havde til sidst, der var det afgørende.
Jeg kunne så godt tænke mig at spørge ind til: Hvad med privat gæld?
Er det indbefattet i rådighedsbeløbet, eller er det et tal, som efter Enhedslistens opfattelse skal fraregnes, inden vi kan tale om rådighedsbeløb?
Morten Dahlin (V), 2019-11-19:
Jamen det gør den sammenhæng jo – altså eksisterer i virkelighedens verden: For der er kun en pengekasse at tage pengene fra.
Og jeg kan i øvrigt oplyse hr. Karsten Hønge om, at man kunne ansætte 580 nye pædagoger for de penge, som SF nu i stedet vælger at bruge på højere sociale ydelser.
Så kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge hr. Karsten Hønge: Hvorfor har SF ikke prioriteret at få 580 nye pædagoger ansat?
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-19:
Men jeg tænker, når ordføreren siger, at vi skal tage hånd om dem, der er i Danmark, at det midlertidige børnetilskud netop rækker hen imod nogle af de mennesker, som har det allerlaveste rådighedsbeløb i hele vores samfund.
Det er nogle af de mennesker, som har allermindst at gøre godt med, når huslejen er blevet betalt, til at skulle betale elregning, til at betale mad, eller hvis barnet har brug for ny styrke i brilleglassene.
Det er derfor, jeg bare vil spørge, om ikke ordføreren vil bekræfte, at det er barnets tarv, der selvfølgelig skal veje tungest, og ikke, hvorvidt forældrene er indvandrere eller danske?
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-19:
Selvfølgelig er der forskel på, om dem, der er på kontanthjælp, er indvandrere eller danske – selvfølgelig er der det.
Hvis man er dansker, har man selvfølgelig et krav på, at man skal have hjælp.
Og hvis man som dansker er på kontanthjælp, er ramt af kontanthjælpsloftet og er syg, skal man slet ikke være i det system.
Så skal man selvfølgelig have hjælp til at komme videre, eller man skal have hjælp til at komme ud og få et job.
Det er også det, der står i den nye beskæftigelsesindsats, nemlig at man skal have en masse folk til de job, der nu er ledige.
Samira Nawa (RV), 2019-11-19:
Børn er børn, og børns fremtid skal ikke afgøres af forældrenes økonomiske baggrund eller sociale status.
Sådan et samfund bør Danmark være.
Sådan er det bare ikke i dag.
I dag har vi fattigdom i Danmark.
Vi har familier, hvor pengene er så små, at man undlader at spise de tre daglige måltider, man undlader at købe medicin, og jul og børnefødselsdage bliver aflyst, fordi der ikke er råd til gaver.
At vokse op i fattigdom har ikke bare konsekvenser i barndommen, men også senere i livet.
Og det kan vi i Danmark ganske enkelt ikke være bekendt.
Vi skylder alle børn i Danmark at have lige adgang til de muligheder, vi har i det danske samfund.
Men i Danmark har vi jo som bekendt fået et nyt flertal.
Og vi går i en ny retning, og det kommer nogle af landets allermest udsatte og økonomisk trængte børnefamilier til gode.
Den tidligere regering var klar til at sænke den i forvejen meget lave integrationsydelse med yderligere 2.000 kr.
Det får vi med den her lov sat en stopper for.
Ud over at sætte en stopper for det vanvid, det ville være at sænke en i forvejen meget lav ydelse, giver vi også yderligere tilskud til børnefamilier på integrationsydelse og ramt af kontanthjælpsloftet.
Det støtter Radikale Venstre op om.
Og selv om jeg allerhelst gerne havde set en fuldstændig afskaffelse af integrationsydelsen og kontanthjælpsloftet, så skal det ikke forhindre mig i i dag at være en glad ordfører.
For med det her tilskud, når vi ud til knap 28.000 børn, og det er over 14.000 familier.
Det er kun et første skridt, men det er et vigtigt første skridt, og Radikale Venstre bakker op.
Tak for ordet.
Morten Dahlin (V), 2019-11-19:
Tak til ordføreren for talen.
Ordføreren glæder sig over den her aftale om det midlertidige tilskud.
Årsagen til, at det er midlertidigt, er jo, at regeringen har bebudet, at der skal nedsættes en ydelseskommission.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge: Kan Radikale Venstre acceptere, at ydelseskommissionen arbejder under et mandat, hvor der ikke må ske en yderligere hævelse af de sociale ydelser?
Samira Nawa (RV), 2019-11-19:
Jeg har endnu til gode at se et kommissorium for ydelseskommissionens arbejde.
Eftersom Radikale Venstre bakker op om den siddende regering, går jeg ud fra, at vi også kommer til at have en lille smule at skulle have sagt i forhold til det kommissorium.
Som jeg har sagt i min tale, er det en afskaffelse af integrationsydelsen og kontanthjælpsloftet, der er radikal politik, og det håber vi jo også på kan komme med i ydelseskommissionens arbejde.
Morten Dahlin (V), 2019-11-19:
Tak for det.
Nu siger ordføreren, at ordføreren håber, at det kan komme med i kommissionens arbejde.
Ordføreren kan jo mobilisere nogle andre partier, der har det samme ønske, så jeg vil bare prøve at spørge igen for at få et klart svar: Kan Radikale Venstre lægge stemmer til et nyt ydelsessystem, hvor man ikke får indrømmelser a la dem, ordføreren lige har stået og ønsket fra Folketingets talerstol?
Samira Nawa (RV), 2019-11-19:
Jeg skal beklage, at jeg ikke fik svaret klart.
Der er tilsyneladende en form for miskommunikation mellem hr. Morten Dahlin og mig, men lad mig da forsøge nok en gang.
Hvis hr. Morten Dahlin ligger inde med det, så del det endelig med mig.
Men det er sådan for Radikale Venstre, at børnefattigdom er en alvorlig sag, og at det er et problem, vi gerne vil tage hånd om.
Der, hvor man kan gøre noget, er i forhold til den ydelse, som forældrene er på, og den er særlig lav for familier, der er omfattet af integrationsydelsen og kontanthjælpsloftet.
Der vil vi meget gerne sætte ind, og det ser vi også gerne at ydelseskommissionen kommer til at kigge på i sit arbejde.
Marie Krarup (DF), 2019-11-19:
Bekymrer det ikke ordføreren fra Det Radikale Venstre, at det her forslag med en vis sandsynlighed vil gøre Danmark til en mere attraktiv destination for migranter?
Bekymrer det ikke ordføreren, at man med stor sandsynlighed kan se frem til, at man vil få en forøget tilstrømning, i betragtning af at integrationen igennem de sidste mange, mange år ikke er lykkedes og vi har fået meget store konflikter i vores samfund, som ellers var et trygt og roligt sted?
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-19:
Det her drejer sig stort set om nogle, der ikke har fået lov at blive her endnu.
Rigtig mange af dem her, bl.a. de 35 pct. af dem, der får gavn af det, er jo syrere, der ikke har fået fast opholdstilladelse.
Der er forskel på, om de er kommet så langt, at de er blevet integreret – om de har fået fast opholdstilladelse i Danmark, eller om de står til at blive hjemsendt.
Ydelsen er jo lavet om til en hjemsendelsesydelse.
Men jeg håber ikke, at det er ret mange af den gruppe her, der får lov at være i Danmark.
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-19:
Tak for ordet, og tak for ordførertalen.
Hr. Bent Bøgsted henviser til nogle af de syge mennesker, som er blevet hjulpet efter at have siddet i klemme i kontanthjælpssystemet – mennesker, som slet ikke burde være på kontanthjælp – og som vi kan se af tallene, er flere af dem, som jo er blevet parkeret på kontanthjælp, udlændinge eller indvandrere.
Det, at vi får hjulpet nogle af de her mennesker, hvor det faktisk giver mening at hjælpe, er noget, der glæder mig rigtig meget, for syge mennesker skal ikke være på en midlertidig ydelse som kontanthjælp.
Det håber jeg at vi kan være enige om.
Men jeg undrer mig bare over, om ikke det vigtige, hvis et barn i Danmark skal have de bedst mulige tarv, de bedste muligheder i fremtiden, er, at man ser på barnets ressourcer, at det ikke skal lide materielle eller sociale afsavn.
Jeg bliver bare lidt usikker på, hvad der vejer tungest for Dansk Folkeparti: Er det, om forældrene er indvandrere, eller er det barnets tarv?
Hvad er egentlig det vigtigste for Dansk Folkeparti?
Samira Nawa (RV), 2019-11-19:
Så var »overraskelse« måske det forkerte ord at bruge, men det betyder bare, at jeg havde større tiltro til hr. Morten Dahlin.
Synes hr. Morten Dahlin, at det er rimeligt, at man får 450 mennesker i arbejde, men at det koster 12.000 børn deres fremtid?
Morten Dahlin (V), 2019-11-19:
Tak til spørgeren.
Den her gang er jeg lidt mindre i tvivl om, at rosen faktisk var oprigtigt ment, end jeg var, da hr. Karsten Hønge tog ordet tidligere.
Så det sætter jeg stor pris på.
Så siger spørgeren, at spørgeren blev overrasket over, at Venstre fortsat bakker op om kontanthjælpsloftet.
Jeg kan godt forstå, at når man som medlem af spørgerens parti ofte arbejder sammen med Socialdemokratiet, kan det være lidt svært at forstå det med, at et parti mener det samme før valget som efter valget.
Men det burde ikke komme som en overraskelse, at vi i Venstre naturligvis bakker op om den politik, vi selv førte før valget, fordi den politik i sin helhed, inklusive på ydelsesniveau, gjorde, at næsten 90.000 færre børn oplever, at deres forældre er en del af kontanthjælpssystemet, og at de i stedet for står op om morgenen og forsørger deres egen familie.
Det med at kunne forsørge sig selv og sin familie har for mig og for mit parti en værdi, at vi ikke engang kommer i nærheden af at kunne sætte kroner og øre på.
Tak til spørgeren, og jeg beklager oprigtigt, hvis spørgeren ikke følte, at jeg svarede på spørgerens spørgsmål.
Det forsøgte jeg faktisk at gøre, så nu skal jeg gøre det den her gang.
I forhold til den del om at fattiggøre folk vil jeg bare holde fast i, at hvis man som enlig kontanthjælpsmodtager med to børn får udbetalt 18.300 kr. om måneden, mener jeg faktisk ikke, at man er fattig, og derfor står vi fuldstændig på mål for den politik, vi selv førte før valget.
Jeg kan også konstatere, at regeringen lige nu pludselig ikke mener, at de fattigdomstal, de henviste til før valget, er gældende efter valget, men så kender vi jo Socialdemokratiet igen.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-19:
Men jeg kan også huske, dengang vi stod her det samme sted i forbindelse med kontanthjælpsloftet – da var det meget svært for Dansk Folkeparti, fordi kontanthjælpsloftet jo ramte de syge, det ramte de handicappede og især også de enlige forsørgere.
Og især de enlige forsørgere bliver stadig væk ramt, og det er jo dem, vi forsøger at hjælpe med det her – altså også enlige almindelige danske forsørgere prøver man at hjælpe med det her.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, om ordføreren mener, at det nuværende kontanthjælpsloft – altså det, som den borgerlige regering lavede sammen med Dansk Folkeparti – er perfekt, eller om ordføreren godt kan se, at der kan laves forbedringer af det kontanthjælpsloft.
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-19:
Jamen jeg synes faktisk, at det kontanthjælpsloft, vi har, er o.k.
Der kan altid være nogle små hjørner – det var der bl.a. i forhold til det her med, at der var rigtig mange, der var gemt væk på kontanthjælp, og som slet ikke skulle være det.
Derfor fik Dansk Folkeparti gennemført, at vi skulle vende bunken, og at vi skulle kigge på dem på kontanthjælp, der var syge.
Det var i nærheden af 30.000, og der var tale om længere forløb – der var nogle, der helt tilbage fra 1980'erne og 1990'erne havde været syge på kontanthjælp, og som slet ikke skulle være det, og med Dansk Folkepartis indsats fik vi den bunke vendt.
Derfor kan det også godt være, at der er nogle enkelte hjørner endnu, som vi ikke har fået kigget på, altså kigget på, om der reelt er nogle, der ikke skal være i den gruppe, og det er vi selvfølgelig også klar til at tage fat på.
Og jeg ved godt, at hr. Leif Lahn Jensen så vil spørge: Hvad med den ydelseskommission, som Socialdemokratiet har nedsat?
Vi ved ikke, hvornår den kommer, og vi ved ikke, hvornår der kommer noget lovgivning om den.
Men det kan være, at hr. Leif Lahn Jensen kan sige noget om den kommission.
Men de ekstra ydelser, der ligger i det her lovforslag, kører, indtil den ydelseskommission kommer.
Så kan det godt være, at regeringen siger: Vi lader det bare køre videre, og så tilgodeser vi dem her.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-19:
Det, jeg så også hører hr. Bent Bøgsted sige, er, at i forhold til de danske enlige forsørgere, der har det rigtig, rigtig svært, er det lidt ligegyldigt.
Men det var ikke det, jeg ville spørge om.
Nu har ordføreren svaret ja på spørgsmålet om, om man gerne vil kigge på det på det tidspunkt.
Men jeg vil stille et andet spørgsmål, som også er vigtigt for os, for det er også vigtigt at stille krav til de her indvandrere.
Så når man kommer med et ønske i forhold til bidraget på 37 timer, altså at det er, hvad udlændinge, indvandrere, hvad ved jeg, skal, vil Dansk Folkeparti så være med til det?
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-19:
Noget af det første, vi skal se på i den forbindelse, er jo, hvor mange af de indvandrere, som hr. Leif Lahn Jensen vil give 37 timer om ugen – gratis arbejdskraft et eller andet sted, hvor de fortrænger anden arbejdskraft, og hvor de måske fortrænger unge, der kunne få et job – der egentlig står til at blive sendt hjem.
For hvis de står til at skulle blive sendt hjem, mener Dansk Folkeparti absolut ikke, de skal ud på arbejdsmarkedet.
Så skal de hjemsendes hurtigst muligt.