runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Paulin (S), 2021-10-14:
Jamen 2025-målet understreger jo sådan set, at der ikke kan blive tale om en hockeystav, når vi skal nå et så ambitiøst mål på relativt kort tid.
Hvad det præcis er for virkemidler, der skal bruges, for at vi når den resterende del af stykket op til 50-54 pct., som vi mangler, er jo noget af det, som vi i fællesskab skal finde frem til.
Vi er på de 48,7 pct. nu, som er fundet, så det er da klart, at der er noget, der mangler.
Det er der som bekendt ikke truffet beslutninger om, men vi har jo et klimaprogram, som også viser, hvad det f.eks. kunne være for virkemidler.
Der kunne f.eks. være mulighed for at hæve ambitionsniveauet på CCS, Nordjyllandsværket kunne også være en mulighed, og en grøn skattereform kan også give nogle ting, men det kommer jo an på de konkrete aftaler og udmøntningen af det.
Men hvilke muligheder der er, er jo sådan set tilgængelig viden.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-14:
Ja, vi har jo to spørgsmål.
Altså, det her med at genåbne aftaler synes jeg er meget relevant i forhold til spørgsmålet: Hvordan lever vi op til Parisaftalen?
Der er der jo så en af vores klimaforskere, der er ude at sige i dag, at vi faktisk skal fra 70 pct. op til 78 pct. i forhold til reduktioner i Danmark for at leve op til Parisaftalen og leve op til klimaloven.
Det synes jeg er interessant.
Det betyder jo, at det her 2025-mål er lidt magert, og at der virkelig er tale om en hockeystav, hvis ikke man vil nå længere.
Så mener ordføreren, at vi bør stille et højere krav som 2025-mål end de her 50-54 pct.?
Marie Bjerre (V), 2021-10-14:
Altså, jeg håber virkelig ikke, at det her bliver set som et signal om, at vi i Venstre legitimerer den måde at arbejde på.
Og jeg håber også, at jeg med min tale her i dag har fået sendt et meget klart signal til venstrefløjen om, at det er dumt, og hvis regeringen har tænkt sig at fortsætte med det, ja, så hjælper de sådan set ikke sig selv, for de kunne have haft nogle med, der var med til at presse på for at få mere ambitiøse aftaler.
Når vi så ender med at stemme for delmålet, er det jo, fordi det er god politik.
Det er god politik, at vi hurtigst muligt finder reduktionerne, og at vi ikke venter til 2030.
Anne Paulin (S), 2021-10-14:
Jeg tænker, at det lidt var det samme spørgsmål som før, og jeg har allerede peget på de her tre konkrete ting, som kunne være noget, hvor der kunne findes reduktioner, og det er nogle af de steder, hvor der er størst potentiale.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-10-14:
Tak, formand.
Det, jeg kunne tænke mig at spørge ordføreren om, er ikke så meget indholdet, men mere formen.
Jeg mindes, da vi lavede den første klimalov – jeg tror, det var i december 2019 – hvordan klimaministeren og, tror jeg, også ordføreren for Socialdemokratiet stærkt betonede væsentligheden af, at det var et bredt forlig, altså at erhvervslivet nu roligt kunne investere, fordi man vidste, at der ikke var nogen sandsynlighed for, at vælgerne kunne sammensætte Folketinget på en måde, så det her ville skride.
Det er sådan set et synspunkt, jeg deler.
Jeg synes, det er en god idé.
Derfor kunne jeg tænke mig spørge, hvordan ordføreren så har det med, at man nu laver et indikativt klimamål for 2025 kun baseret på det mest outrerede venstrefløjsflertal, man kan finde i Folketinget.
Marie Bjerre (V), 2021-10-14:
Men kan ordføreren så svare på, om Socialdemokratiet vil være med til at kigge på, at vi fremrykker udfasningen af kul fra 2028 til 2025, og anerkender man, at hvis det rent faktisk skal kunne lade sig gøre, bliver vi nødt til at kigge på det meget snart?
Anne Paulin (S), 2021-10-14:
For det første vil jeg afvise, at det er et outreret venstrefløjsflertal.
Det er sådan set regeringens støttepartier, som står bag det her, og det er et folketingsflertal.
Der har jo også været diskussioner og forhandlinger om det her, og nu får Dansk Folkeparti og andre partier jo også mulighed for at tilslutte sig det i dag, så vi kan komme videre med klimaindsatsen.
Nu ved jeg jo – det er i hvert fald mit klare indtryk – at i hvert fald Venstre også vil støtte op om det her 50-54-procentsdelmål – det blev vist sagt under Folketingets åbningsdebat.
Og jeg håber da også, at Dansk Folkeparti, Konservative og andre vil tilslutte sig det i dag, sådan at vi netop sikrer bredden, og hvis det ikke er tilfældet, glæder jeg mig til at høre, hvad de gode argumenter er for ikke at ville være med på det her ambitiøse delmål.
Marie Bjerre (V), 2021-10-14:
Tak for det.
Jeg lagde mærke til, at ordføreren nævner Nordjyllandsværket som en af de muligheder for at nå 2025-målet.
Jeg besøgte selv Nordjyllandsværket i sidste uge og så, hvordan man skibede kul ind.
Derfor vil jeg gerne høre ordføreren, om man kan give en garanti for, at regeringen nu kommer i gang med at kigge på, hvordan vi får udfaset det kul hurtigere.
Anne Paulin (S), 2021-10-14:
Tak for de gode perspektiver på Nordjyllandsværket.
Jeg giver ikke nogen garantier for noget, for jeg tror ikke, det ville være formålstjenligt for mig at stå og give den ene garanti eller den anden her, men jeg vil gerne sige helt konkret, at det jo er analyseret som et virkemiddel og også som noget, som kan spilles ind i forbindelse med de forskellige forhandlinger, der er på klimaområdet, som kører løbende, og som også kommer til at køre næste år, som det også fremgår af regeringens køreplan.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-10-14:
Det besvarer jo ikke spørgsmålet, fru Anne Paulin.
Sagen er, at man i december 2019 mente, at det var en værdi, at klimaloven, som vi var blevet enige om, havde et bredt flertal.
Jeg tror kun, det var Nye Borgerlige, der ikke var med – jeg ved ikke, om der var nogle på venstrefløjen, som f.eks. Alternativet, der ikke var med.
Det var i hvert fald meget, meget få partier, der ikke var med.
Nu laver man så det her uden nogen som helst borgerlige partier, uden nogen af de partier, som ønsker den her regering skiftet ud.
Det vil sige, at hvis der kommer folketingsvalg – og hvis statsministeren bekvemmer sig til bare én gang at overholde grundloven, så gør der jo det inden for de næste par år – så kan det være, at det her falder bort.
Synes fru Anne Paulin, at det er rimeligt over for det erhvervsliv, som hun tilbage i december 2019 havde mange varme følelser for i forhold til lave et bredt forlig?
Susanne Zimmer (UFG), 2021-10-15:
Jeg har eksempler på, at der er mennesker, som, når de får det på recept, skal betale 6.000 kr. om måneden for behandlingen.
Mener ministeren, at det er et rimeligt beløb at skulle finde i ens budget?
De mennesker, der har brug for cannabis, er jo ikke alle sammen nogen, der også har en høj indkomst.
Magnus Heunicke (S), 2021-10-15:
Jo, det er der.
I forhold til beskrivelsen af markedet her er der også andre ordførere, der har beskrevet det, nemlig hvordan produkter er blevet taget af markedet.
Der har været leveranceudfordringer af forskellige årsager på det globale marked, og det er jo altid skidt for de patienter, som bruger et bestemt produkt, og i særlig grad her, hvis man så på grund af et leverancesvigt kastes ud på det illegale marked.
Der kan være mange, mange årsager til det, men nu fokuserer jeg selvfølgelig på det rent sundhedsmæssige, og det kan jo være ekstremt vanskeligt at vide, hvad det er, man køber der, og hvad man får der.
Så af mange årsager er det dybt problematisk.
Det er en af grundene til, at regeringen jo også støtter det her og har taget initiativ ved at indkalde til forhandlinger, lave aftale og lovgivning om at forlænge den her ordning.
Det er selvfølgelig fuldstændig korrekt.
Dog vil jeg sige, at det heller ikke er sådan – uden at jeg i de få sekunder, jeg har til rådighed her på talerstolen, kan redegøre for hele kompleksiteten i de enkelte forskningsprojekter – at man så har sagt, at det her skal man ikke gøre, og at det er skadeligt, eller at det er uvirksomt.
Det er i jagten på evidens, hvor forsøget ikke har vist sig at kunne give en klar indikation på det, men heller ikke det modsatte, altså at der ingen evidens er – som hovedregel i hvert fald.
Det er jo rigtigt, at man i hvert fald kan sige, at da Folketinget satte de her midler af, var det jo med en klar forventning om, at vi ville få en klar evidens med to streger under.
Det har vi ikke fået – i hvert fald endnu – i forhold til de tre projekter, der er blevet afrapporteret på.
Det er korrekt.
Altså, der er ikke noget krav om, at studierne af de lægemidler, vi har til rådighed i Danmark, uanset hvad det er, skal være foretaget i Danmark.
Et konkret eksempel, vi har, er coronavaccinen.
Der er jo ikke foretaget studier af den i Danmark, men der er foretaget studier andre steder, hvor man så har brugt dem til at få evidens og dermed godkendelsen.
Så det er helt korrekt, at hvis der viser sig at være noget – uanset hvor man foretager sådan et studie her – som er godt, og som er frugtbart, i den ene eller den anden vægtskål, jamen så er det noget, som også danske myndigheder læser og bruger, fuldstændig som andre bruger det, i deres vurderinger.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-10-15:
Tak for det.
Det er jo en kendt sag, at man ikke på forhånd kan vide, hvad resultatet bliver, for hvis man kunne det, var der jo ikke rigtig nogen grund til at lave forskning.
Det er vel også velkendt, at man ganske hurtigt kan finde flere hundrede forskningsrapporter af varierende kvalitet, naturligvis, med forskellige typer af studier af medicinsk cannabis – ikke foretaget i Danmark alle sammen, men i hele verden?
Og det er vel den samlede pulje af evidens, man må kigge på?
Så man må kigge bredt på evidensen for medicinsk cannabis.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-10-15:
Tak, og tak til ministeren.
Jeg synes, der er tre store problemer for patienterne i forhold til cannabis.
Det ene er, at lægerne bl.a. på grund af manglende vejledning er tilbøjelige til ikke at udskrive det.
Det tredje, som så er foranlediget deraf, handler om ulighed.
Mener ministeren ikke, at der er et stort problem i forhold til lighed i sundhed, når priserne er så høje?
Magnus Heunicke (S), 2021-10-15:
Det er en meget, meget høj pris, og jeg vil meget gerne i udvalgsarbejdet vende tilbage til, hvordan tilskudsordningen er skruet sammen.
Men hvis der er konkrete spørgsmål i forhold til patienteksempler, så lad os prøve at dykke ned i det i udvalgsarbejdet.
Så vil jeg meget gerne hjælpe med at levere svar på det, for der er også et par andre ordninger omkring køb af lægemidler, som måske kan have indflydelse.
Per Larsen (KF), 2021-10-15:
Tak for det.
Jeg skal også undlade at trække sagen i langdrag, men bare konstatere, at vi tilslutter os den nye forordning.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-10-15:
Tak til ministeren for talen.
Jeg synes, at ministeren kom ind på flere af de kompleksiteter og udfordringer, der er i en ordning som den, der blev vedtaget her for nogle år siden.
Ministeren nævnte, at der blev afsat 10 mio. kr. til fem projekter her for et par år tilbage, hvoraf der er blevet afrapporteret på tre af dem.
Nu kan jeg ikke citere ministeren ordret, men ministeren sagde noget i stil med, at de tre, der var afrapporteret på, ikke havde gjort os klogere.
Jeg vil jo mene, at et negativt resultat jo også gør os klogere, for så er vi blevet klar over, at det åbenbart ikke var sådan, vi skulle anvende medicinsk cannabis.
Jeg skal gøre det meget kort.
Nu glemte jeg det i min egen tale, men det er jo en god anledning til lige at tilslutte mig ordførerens bemærkning til ordføreren for Dansk Folkeparti om, at vi naturligvis også bakker op om, at vi også sidestiller det i forhold til blindskrift på medikamenter til dyr.
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-15:
Tak for det, formand.
Jeg kan gøre det lige så eksemplarisk kort som mine kollegaer.
Enhedslisten kan også kun tilslutte sig det her forslag, og så vil jeg i øvrigt tilslutte mig de ganske glimrende bemærkninger fra fru Liselott Blixt om, at vi naturligvis skal have sidestillet det, så blinde og svagtseende har muligheden for også i forhold til veterinærmedicin at kunne orientere sig om, hvad medicinpakningen indeholder.
For som fru Liselott Blixt siger, er det en konkret problemstilling, og det er noget, der er blevet gjort opmærksom på i Nordisk Råd, og derfor er det her en god anledning til at rejse den debat, så vi kan få gjort vores europæiske kollegaer opmærksomme på, at vi her har en problemstilling, vi skal have løst.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-10-15:
Tak for det.
Vi har jo alle glædet os til den her debat, og jeg har forberedt en lang ordførertale.
Nej, som det er blevet nævnt af flere, er der tale om en tilpasning til en veterinærforordning, som vi selvfølgelig fra Radikale Venstres side bakker op om.
Trine Torp (SF), 2021-10-15:
Tak for ordet.
Jeg er her i stedet for SF's sundhedsordfører, og jeg kan gøre det ganske kort.
Det her er en tilpasning til EU-forordningen, og vi kan tilslutte os lovforslaget.
Liselott Blixt (DF), 2021-10-15:
Forslaget handler om lægemidler til dyr og en justering af ordningen for SAD-lægemidler.
Og det har jeg selvfølgelig sat mig ind i hvad er, for det er jo lægemidler, som sygehusapotekerne fremstiller til den enkelte patient eller mindre patientgrupper, der har særlige behov, og som industriens produkter ikke kan opfylde.
Med det her lovforslag afvikler man nogle regler, der nu erstattes af den nye veterinærforordning.
Jeg kan se, at nogle af de spørgsmål, der bliver stillet, er, om man stadig væk i andre EU-lande så kan købe nogle ting, som er markedsført i de lande, men ikke i Danmark, og til det har ministeriet svaret, at det kan man godt.
Så det ser fint ud, at det, man har spurgt ind til i høringssvarene, er blevet besvaret, og at det er ladsiggørligt.
Man når vi har det her forslag, vil jeg ikke undlade at nævne, at vi stadig væk gerne vil have Brailleskrift - jeg ved faktisk ikke, om jeg udtaler det rigtigt, men jeg kan også sige: punktskrift, blindskrift – på medicinpakninger til dyr.
Det er EU, der bestemmer det, og det ville jeg godt have skrevet ind i det her.
Jeg har spurgt i ministeriet, om det her var noget, man kunne have puttet ind i lovforslaget, så også blinde mennesker kan læse, hvilken medicin de vil give deres førerhund måske, eller andre dyr, de måtte have.
Det er EU, der bestemmer, at det skal der ikke være.
Det er kun medicin til mennesker, som har blindskrift på pakningerne.
Hele Nordisk Råd bakker op om det, og vi prøver at få det op i EU, så jeg håber, det kommer på et tidspunkt.
Men ministeren må godt tage det med over til sine kollegaer; men vi siger ja til forslaget.
Martin Geertsen (V), 2021-10-15:
Tak for det.
Selv om jeg er født og opvokset på en gård, er jeg alligevel sådan rent professionelt lidt uden for min komfortzone her, men ikke desto mindre tak for ordet.
Det handler om at tilrette, som den socialdemokratiske ordfører var inde på, dansk lovgivning til den nye EU-forordning til regulering af veterinærlægemidler.
Forslaget vil resultere i en tilpasning på centrale områder såsom markedsføringstilladelse, lægemiddelovervågning, reklamering samt krav til fremstilling af lægemidler til dyr.
Og jeg kan da allerede godt nu løfte sløret for, at vi i Venstre har tænkt os at tilslutte os forslaget.
Vi ser positivt på, at forordningen skaber en byrdelettelse for særlige virksomheder og institutioner, som følge af at vi afskaffer anmeldelsespligt og registreringsordning for visse stoffer, som anvendes i lægemidler til dyr.
Derudover finder vi det også positivt, at det bliver nemmere at købe og importere håndkøbslægemidler inden for Den Europæiske Union.
Vi ser også positivt på, at lovforslaget ingen økonomiske konsekvenser eller implementeringsmæssige konsekvenser har for det offentlige eller det private og derved ikke bidrager med yderligere byrder for nogen.
Vi bakker op om forslaget.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-10-15:
Lovforslaget her er jo primært lovtekniske ændringer, der skal tilpasse den danske veterinærlovgivning til EU's forordning om lægemidler til dyr, den såkaldte veterinærforordning.
Som der gøres opmærksom på i lovforslaget, handler en stor del af ændringerne om at bevare den nuværende retsstilling, når den nye forordning træder i kraft til januar.
Jeg vil ikke stå her og holde en lang tale, men blot meddele, at vi naturligvis fra Socialdemokratiets side kan bakke fuldt op omkring den måde, som regeringen lægger op til at implementere veterinærforordningen på.
Magnus Heunicke (S), 2021-10-15:
Det tør jeg simpelt hen ikke selv svare på.
For det er jo Lægemiddelstyrelsen, der i et tæt samarbejde – i en proces, hvor der skal være et tæt samarbejde – også vejleder om, hvad der mangler af oplysninger, for at man kan få produktgodkendelsen.
Det sker i tæt samarbejde med producenterne, men det er i sidste ende Lægemiddelstyrelsen, som skal give grønt lys – og det er vi nødt til at acceptere.
Det kan jeg bekræfte.
Der er ikke noget til hinder for det.
Sidste gang satte man jo 10 mio. kr. af, og der blev lavet fem forskellige forskningsprojekter.
De tre af dem er der afrapporteret på , og de to af dem er forsinkede, men de forventes at blive afrapporteret på senere i år, så vidt jeg ved.
Men i forhold til de tre, der er afrapporteret på, må man jo sige, at de ikke har genereret viden, der styrker det lægefaglige grundlag for at behandle patienter med medicinsk cannabis.
Så i forhold til de 10 mio. kr., man satte af sidste gang, har vi, i hvert fald ud fra det, vi har set indtil videre, ikke fået den nødvendige viden.
Så hvilket beløb der i givet fald ville skulle til, hvis man vælger politisk at gå den vej, er vel noget, man skal drøfte, og det er vel oplagt at gøre det i forbindelse med forskningsreserven?
Men jeg vil ikke her kunne stå og svare præcist på: Vil det kræve et beløb?
Vil det være muligt at gøre?
Og hvordan vil sådan et setup være?
Det er jo lidt atypisk at gå den vej, men det kan man selvfølgelig vælge at undersøge.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-15:
Tak for talen, og tak for at forlænge både dyrkningsordningen og den medicinske ordning.
Er det ikke rigtigt forstået, at der ikke er noget, der hindrer, at vi den her gang laver det videnskabelige setup omkring ordningen med dataindsamling, patientrapporteringssystemer, tilbagerapporteringssystemer og en behandlingsvejledning af en høj kvalitet, som gør, at vi får det her lagt ind i nogle videnskabelige rammer, som giver lægerne meget, meget større viden om området og evidens for at kunne udskrive cannabispræparater, sådan at vi kommer til at stå på et meget, meget stærkere grundlag, når den her forsøgsordning er slut, end vi gør nu?
Liselott Blixt (DF), 2021-10-15:
Vi vil gøre, hvad vi kan, men nu har jeg jo siddet i Folketinget i nogle år efterhånden, og jeg ved, både hvordan man laver finanslove, og hvordan man finder penge, hvis man skal gøre det i en samlet, bred kreds.
Derfor ved jeg, at der er udfordringer, når alle partierne sidder med ved bordet, og at det bedst kan lykkes, når dem, der sidder der, er de støttepartier, der bakker op om den finanslov, der kommer.
Så det er mere realistiske ting, jeg tænker på.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-15:
Tak for en god tale, og også tak for at præsentere os for nogle af de mennesker, som har så utrolig meget brug for den her medicin.
Jeg kan høre, at vi er på linje med Dansk Folkeparti, i forhold til at vi skal lave et videnskabeligt setup og finde nogle penge til det.
Og tak for, at Dansk Folkeparti igennem tiden også har været med til sikre, at flere patienter kunne få støtte til den her ordning.
Mener ordføreren ikke også, at det er lidt skrabet, hvad vi ser af patientstøtte i forhold til de penge, der er sat af?
Kunne det ikke være en idé at prøve at finde nogle flere penge til det, sådan at vi måske kan udvide målgrupperne og gøre det muligt for flere værdigt trængende patienter at få deres cannabismedicin?
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-15:
Altså, når nu ministeren vælger at forlænge forsøget, lyder det i hvert fald ikke, som om ministeren har særlig stor tiltro til de rapporter, der foreløbig er lavet, og som måske ikke peger i den retning.
Jeg er utrolig glad for, at ministeren siger, at vi godt kan lave et videnskabeligt setup, som jo den her gang kan være et rigtigt og ordentligt forskningsforsøg funderet i en forskningsinstitution med alle de kontrolgrupper osv., som skal til.
Jeg tror, ministeren kan forvente, at der er flere partier, som ønsker det og også ønsker at finde finansieringen til det.
Og det er vel også i ministerens interesse, at vi ikke kommer til at stå her om 4 år og få så enorm kritik af f.eks. de fagvidenskabelige læger, som ved noget om det her?
Magnus Heunicke (S), 2021-10-15:
Ja, altså, vores ønske er selvfølgelig at få bedst mulig evidens og evidensopsamling.
Det tror jeg vi alle sammen er enige om.
Når jeg i min første besvarelse sagde, at det er lidt atypisk, er det, fordi det under normale omstændigheder jo er branchen selv, altså virksomhederne selv, der finansierer, etablerer og dokumenterer, hvorfor der er evidens i forbindelse med et givent lægemiddel, en vaccine, et smertelindrende lægemiddel, eller hvad det er, man vil have på markedet.
Derefter får man godkendelse, og der er klare procedurer for det, og så er det, at det kan komme ind på markedet.
Liselott Blixt (DF), 2021-10-15:
Det er bare, fordi det godt kan lyde som De Konservative: Vi vil godt dyrke det og sælge det, men næ, næ, ikke i Danmark.
Hvornår forventer ministeren, at der er danske produkter på hylden?
Magnus Heunicke (S), 2021-10-15:
Det er rigtigt, at forslaget jo handler om begge dele, altså både om at producere og at man som patient kan få mulighed for at bruge medicinsk cannabis, hvis lægen udskriver det.
Der er en række eksempler på patientgrupper, hvor det virkelig vurderes at lindre, og vi har også masser af beretninger om mange patienter, som gør brug af det her; og alt, hvad vi gør i sundhedsvæsenet, handler om mennesker og om at give mennesker bedre helbred.
Nogle gange kan man gøre det som smertelindring til mennesker, der har alvorlig sygdom, og derfor anser jeg også sådan et spørgsmål her som værende filosofisk interessant.
Men når jeg er stor tilhænger af, at vi har en stærk life science- og lægemiddelindustri i Danmark, er det selvfølgelig, fordi det giver arbejdspladser og penge i vores statskasse, men det er først og fremmest, fordi det giver gode produkter til vores patienter, så de dermed får mulighed bedre behandling og bedre smertelindring.
Liselott Blixt (DF), 2021-10-15:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren om, hvad ministeren mener er vigtigst: Er det, at vi har virksomheder i Danmark, der eksporterer, eller at vi har nogle patienter, der kan få flere produkter at vælge mellem, f.eks. danske produkter?
Jane Heitmann (V), 2021-10-15:
Jamen der er sådan set ikke nogen, der sætter spørgsmålstegn ved, at Lægemiddelstyrelsen skal kunne stå inde for tingene.
Jeg spørger bare helt fredsommeligt, om ministeren vil sikre, at der bliver lavet vejledninger for produktgodkendelser, og at der bliver skrevet mangelbreve, når en virksomhed søger om produktgodkendelser, altså når der mangler noget, at Lægemiddelstyrelsen så også sender et mangelbrev med og siger: Hvad er det, der mangler?
Hvad skal der til, for at din ansøgning er bedre kvalificeret, og at dit produkt kan blive godkendt?
Jeg efterspørger sådan set bare en reel og mere ligeværdig dialog.
Og så lad mig spørge ind til behandlingsvejledningen, som flere af mine kolleger her jo også har nævnt mangler, i forhold til at lægerne kan føle sig mere trygge ved at udskrive medicinsk cannabis.
Er det noget, som ministeren så i forhold til Sundhedsstyrelsen vil stille sig i spidsen for at sikre, altså at der kommer en behandlingsvejledning, så lægerne kan føle sig trygge ved at udskrive medicinsk cannabis?
Magnus Heunicke (S), 2021-10-15:
Ja, tak for det, og også tak for den indledning.
Tværtimod synes jeg, at det er en god aftale, vi har lavet, og den står jeg fuldstændig inde for.
Så bliver der spurgt til Lægemiddelstyrelsens arbejde, og deres arbejde er vi jo nødt til at sikre at de kan varetage på en måde, hvor de kan stå inde for, at det er patientsikkert, og at der er styr på sikkerheden.
Det er deres primære opgave, og den er de nødt til at stå vagt om.