Lars Christian Lilleholt (V), 2018-04-10:
Tak for det, formand, og tak til ordførerne.
Regeringen har sat et ambitiøst mål om, at Danmark i 2030 skal have mindst 50 pct. af sit energibehov dækket af vedvarende energi.
Her er det fortsatte udbud af bl.a. vindmøller og solceller et af de centrale håndtag, der skal skrues på, for at nå i mål.
Det vil samtidig bidrage til, at Danmark bevarer sin globale førerposition i den grønne omstilling.
Støtteordningen til vind er udløbet den 21. februar i år, og den tidligere støtteordning til sol er ophævet.
Der er således behov for en ny støttemodel for sol og vind.
Regeringen indgik derfor sammen med Dansk Folkeparti tilbage i september en stemmeaftale om en ny støttemodel for vind og sol i 2018-19.
Med det kommende teknologineutrale udbud i 2018 og 2019 skriver vi energipolitisk danmarkshistorie.
Vi tager det første vigtige skridt væk fra håndholdte støtteordninger og mod en mere harmoniseret og markedsbaseret tilgang til støttende og vedvarende energi, der skal sikre mest mulig grøn strøm til de danske forbrugere.
Med lovforslaget styrkes endvidere forholdene for forsøgsmøller i Danmark, så vi fastholder Danmarks position som et globalt foregangsland i forhold til test og udvikling af vindmøller.
Det sikrer den danske vindbranches konkurrencedygtighed til gavn for danske arbejdspladser, eksport og klima.
Med lovforslaget skabes bl.a. grundlag for at afholde årlige teknologineutrale udbud i 2018 og 2019, hvor vind og sol skal konkurrere om at levere mest mulig grøn strøm for pengene.
Herudover indeholder lovforslaget en udvidelse af værditabsordningen og køberetsordningen, således at solceller, der vinder ret til pristillæg i det teknologineutrale udbud, omfattes heraf.
Det er et element i sidestillingen af solceller og vindmøller.
Dette skal bidrage til en harmonisering af vilkårene for sol og vind, som vil sikre, at det er de mest effektive projekter, der vinder.
Regeringen ønsker at fastholde og udbygge Danmarks globale førerposition inden for test og udvikling på energiområdet.
Derfor foreslås det, at der oprettes særordninger for forsøgsmøller, der opstilles henholdsvis inden for og uden for de nationale testcentre.
Derudover ligger det regeringen meget på sinde, at der ikke er projektudviklere, som delvis uforskyldt risikerer at komme i klemme i overgangen fra et støtteregime til et andet.
Derfor foreslår vi, at der oprettes en overgangsordning for landmøller samt en særordning for mindre landvindmølleprojekter.
Lovforslaget indeholder endvidere ændring af en bemyndigelse til at fastsætte regler om nettilslutning af vindmøller og solceller til det kollektive elnet på bekendtgørelsesniveau.
På dette område er det ligeledes regeringens ambition at sikre en øget markedsliggørelse og harmonisering på tværs af teknologierne, som skal sikre en omkostningseffektiv udbygning med vedvarende energi.
Lovforslaget bliver sat i kraft den 1. juli.
Dog vil en række af bestemmelserne først træde i kraft, når Europa-Kommissionen har godkendt støtteordningerne.
Jeg er glad for den interesse, der er udtrykt for lovforslaget her i dag, og jeg ser frem til at fortsætte drøftelserne om lovforslagets enkelte elementer i Energi-, Forsynings- og Klimaudvalget.
Med de bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslaget her i Folketinget.