Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-04-04:
Enhedslisten støtter intentionerne i forslaget om at få regnet på, hvad det er for nogle risikoscenarier og samfundsøkonomiske konsekvenser, der er, hvis vi kommer frem til, at de globale temperaturer stiger.
Der er så i forslaget nævnt forskellige scenarier.
Jeg kan godt se logikken i, at man, hvis FN kører med nogle bestemte intervaller, så også i Danmark følger de samme intervaller, når det skal vurderes.
Jeg er sådan lidt praktisk anlagt, så jeg stiller mig selv spørgsmålet, hvad det her skal bruges til, og hvem det skal bruges af, og der synes jeg, at den her risikovurdering jo bl.a. skal bruges ude i kommunerne, og jeg synes, at vi ofte i Folketingssalen har for lidt fokus på kommunernes rolle i løsningerne.
Hvis vi ser på de klimaproblemer, vi har, og hvilke konsekvenser de har, ser vi, at det sådan set tit er sådan, at kommunerne står midt i problemerne og skal løse de problemer, som borgerne er udsat for.
Jeg kan godt se nogle fordele i det, hvis man har flere beregninger for, hvad det er, vi kan risikere, hvis vejret fortsat går amok og vi får nogle temperaturstigninger.
Det er så ikke kun temperaturstigningen, der har konsekvenser, det er også f.eks. mere unormal nedbør, som kan være en del af problemet, og som man jo også skal forholde sig til.
Jeg synes f.eks., vi har et dilemma med, at vi oplever, at nogle bysamfund bliver oversvømmet, og det har forsikringsselskaberne så en udgift med, og så stiger præmierne, og det bliver også til ulempe for borgerne.
Det er også en kæmpe ulempe for borgerne, når deres kældre eller andet bliver oversvømmet på grund af voldsomt vejr, og der er en forventning om, at kommunerne sådan løser de problemer, at fællesskabet på en eller anden måde løser de problemer.
Der kan det jo være relevant at have beregninger på, hvad det egentlig er, det her voldsomme vejr medfører af udgifter, og hvor er det så fornuftigt vi laver nogle investeringer?
Der kan man så i øjeblikket se, at der er noget klimatilpasning, som ikke sker, fordi kommunerne skal yde en 25 pct. medfinansiering til det, og der synes jeg absolut, at regeringen skulle komme tilbage til Folketinget og foreslå ændringer, så vores forsyningsselskaber fuldt ud kan finansiere de nødvendige løsninger, der er for at håndtere de ekstra regnmængder.
Forslaget her fra Alternativets side kan jeg ikke lige se der er en finansiering på.
Jeg ved ikke, hvad det her koster, eller om det er dyrt at beregne det.
Vi har i Enhedslisten regnet på, hvordan vi kommer frem til at lave markante CO 2 -reduktioner, 70 pct. CO 2 -reduktioner inden 2030, og vi har, hvad skal man sige, taget økonomien med, altså hvad den omstilling koster.
Men vi har ikke regnet på, hvad det er, man sparer af udgifter ved at lave den omstilling, og den er også sværere at lave, for vi står jo midt i nogle globale klimaforandringer, som vil ramme os i Danmark, og vi vil blive ramt, også selv om vi laver den bæredygtige omstilling.
Selv om vi kommer frem til 100 pct. vedvarende energi i løbet af relativt få år og bidrager til den globale løsning, så er det jo ikke sikkert, at vi ikke også samtidig bliver ramt af noget, som vedrører de samlede klimaproblemer og de klimaforandringer, vi står midt i.
Men det gør selvfølgelig ikke, at vi ikke skal gøre det, for vi skal absolut gøre det.
Jeg synes også, man skal have mere fokus på, hvad det egentlig er, vi har af handlemuligheder, for der bliver så nævnt, hvordan vores landbrug kan blive påvirket af klimaforandringer, ja, men man har jo sådan set muligheden for at ændre sin dyrkning, og vi har mulighed for, hvis vi modellerer på landbrugsstøtten fra EU, at fremme et landbrug, som er mere klimarobust.
Hvad skal det så betyde?
Ja, det kunne jo f.eks. være, at man i langt højere grad dyrker græs i stedet for majs, så man har en afgrøde, som sådan set klarer sig godt samlet set hen over et år, og det kunne være græsmarker, som man også kan oversvømme med ekstra regnvand, hvis det er sådan, at man har et problem med, at nogle af vores åer flyder over i perioder.
Der kunne man godt lave nogle støtteordninger, så landmanden sådan set blev kompenseret for at have en dyrkning, som samfundet fik noget ekstra ud af, når vi har monsterregn.
Så samlet set er vi sådan set i Enhedslisten positive over for at gå ind i, at der skal beregnes på de her risikoscenarier, og hvad det betyder for forskellige sektorer, og jeg synes, det ville være fint, hvis det flugter med, hvad FN har af regnemodeller, så der er noget, vi parallelt kan bruge.