runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2019-10-09:
Men det har jo været et stort ønske for flere organisationer bl.a. at få skrevet ind, at man skal varetage den sociale omsorg.
Så jeg kan forstå, at sundheds- og ældreministeren ikke vil efterleve de ønsker, der bl.a. er fra Ældre Sagen.
Regeringens snak om nærhedsreform er så en ting.
Når vi nu snakker om omsorg og regeringen har været ude med en velfærdslov, kunne jeg godt tænke mig, at sundheds- og ældreministeren beskrev, hvad den velfærdslov så skulle indeholde, hvis ikke det skal være nye regler eller nye ting i lovgivningen.
Hvad er det så præcis, velfærdsloven skal indeholde?
Måske kan sundheds- og ældreministeren komme ind på det.
Og jeg synes jo heller ikke, at lovkataloget flyder over med indsatser på ældreområdet.
Så hvad konkret skal en velfærdslov, som Socialdemokratiet var ude med i valgkampen, indeholde, og hvordan sikrer man helt præcist, at der vil være plads til omsorg?
Og så må ministeren også godt redegøre for, om ministeren er bekendt med, hvor mange kommuner der har sparet klippekortet væk – det var noget, Dansk Folkeparti kæmpede for, altså bl.a. klippekortet og værdighedsmilliarden og andet – for jeg er helt bekendt med, at klippekortet er røget over på bloktilskuddet.
Men hvordan sikrer vi en god ældrepleje for fremtiden?
Det må ministeren gerne svare på.
Magnus Heunicke (S), 2019-10-09:
Tak for den opfølgning.
Jeg vil lige starte med at understrege, hvor god en model jeg synes at klippekortordningen er, og jeg ved konkret, hvor godt et instrument det har været – ikke kun for vores ældre, men også for deres pårørende og også for vores medarbejdere.
Jeg kender ikke det konkrete tal, der bliver forhandlet lige netop nu, men så vidt FOA har oplyst mig, og det har vi ikke haft mulighed for at undersøge til bunds inden den her spørgetime, skulle det være ni kommuner, som har valgt at spare der.
Spørgeren spurgte til en velfærdslov, og det er rigtigt, at der er et lovforslag, men jeg vil nok anbefale, at man spørger finansministeren, for det er hans område.
Men helt grundlæggende er tankegangen i den her regerings politik – det kan jeg da afsløre – at når der bliver flere ældre, når demografien ændrer sig, skal økonomien følge med, således at vi ikke har en situation, som vi har haft tidligere, hvor der bliver flere ældre, men der bliver ikke flere timer, for så er konsekvensen jo, at der bliver dårligere og mindre hjemmehjælp år for år.
Det er det, som den her regerings økonomiaftale og politik går ud på.
Karina Adsbøl (DF), 2019-10-09:
Det var da lidt utroligt, at sundheds- og ældreministeren ikke kunne sætte nogle ord på en velfærdslov, når man er minister på ældreområdet.
Jeg tænker da i hvert fald også velfærd som velfærd over for ældre.
Magnus Heunicke (S), 2019-10-09:
Jeg vil være meget påpasselig med at lave nye puljer og nye øremærkninger.
Det var jo under den tidligere regering, det blev indført og blev aftalt, at det skulle overgå fra øremærkning til bloktilskud, så det er sådan set en aftale, som også Dansk Folkeparti selv har været med til at lave.
Det er den, vi nu diskuterer, og det er helt fair, og det er helt i orden.
Og vores formål her er jo også at nedbringe dokumentationskravene og i stedet for bruge midlerne fornuftigt.
Karina Adsbøl (DF), 2019-10-09:
Jeg fik ikke svar på alle de spørgsmål, jeg havde i forhold til netop den her velfærdslov, så den anden ting, jeg vil spørge om, er, hvad den her velfærdslov skal indeholde, når man nu ikke vil skrive omsorg ind i den.
Hvad skal velfærdsloven indeholde?
Kan ministeren ikke sætte nogle ord på det?
Og vil ministeren være med til, såfremt kommunerne sparer klippekortordningen væk, helt konkret at øremærke midler til de tiltag, der virker, og til de tiltag, som de ældre medborgere er glade for, herunder klippekortordningen?
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-09:
Det er jo, fordi vi har aftalt det i forligskredsen, og det har vi tænkt os at leve op til.
Det er jo ikke anderledes, end at beslutningsgrundlaget for det skal klargøres så hurtigt som muligt.
Det har vi alle forpligtet os til.
Hvornår projekterne så kan sættes i gang, afhænger af finanslovsprocessen, og det er dermed ikke noget, jeg kan svare på.
Det er finansministeren, der kan svare på det.
Ulla Tørnæs (V), 2019-10-09:
Som sagt synes jeg, at det er en pudsig stolthed at bryste sig af.
Det, der jo er det helt afgørende her, er, at det forslag, der lægges frem fra regeringens side, må man jo antage er regeringens politik.
Er det sådan, det, der siges her, skal forstås?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-10-09:
Det, jeg allerhelst gerne havde set, var jo, at man i min forgængers stol havde taget højde for den her situation sådan bare en lille smule før lukketid.
Faktisk har I i den tidligere regering været meget konsekvente med at skære ned, og derfor er det da dejligt, at vi står her i dag og er enige om, at investering i uddannelse er vigtigt.
Vi sløjfer besparelser på 800 mio. kr., giver et løft så bredt, at det både gælder vuc og uddannelser bredt set, og jeg tror og håber da på, at vi også kan se et løft de øvrige steder, når pengene er til det.
Marie Bjerre (V), 2019-10-09:
Tak for det.
Mener ministeren, at en fjernelse af loftet over engelsksprogede uddannelser kan gennemføres i overensstemmelse med su-forligskredsens aftale fra 2013 om et loft over udgifterne til su til vandrende arbejdstagere?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-10-09:
Tak for spørgsmålet, og tillykke med debuten i det her setup.
På den ene side er det i gennemsnit en god forretning for Danmark at uddanne internationale studerende.
De bidrager til vores samfund, når de bliver og arbejder i Danmark, og vores virksomheder får bedre muligheder for at rekruttere den arbejdskraft, de efterspørger, og det er vigtigt.
På den anden side har vi set, at su-udgifterne til udenlandske studerende er steget, og det skal vi selvfølgelig holde øje med.
Jeg lægger vægt på og respekterer den su-aftale, vi har i fællesskab, om at begrænse udgifterne til su til vandrende arbejdstagere, men det er også vigtigt, synes jeg, at vi heller ikke firkantet begrænser antallet af studerende på uddannelser, hvor vi har brug for arbejdskraft.
Det skal give mening.
Marie Bjerre (V), 2019-10-09:
Tak for det.
Jeg er enig i mange af de perspektiver, som indgår i svaret fra ministeren, men jeg er også bekymret over udviklingen af udgifter til su til vandrende arbejdstagere, og i den aftale, su-forligskredsen lavede for 2013, forpligtede man sig til, at hvis udgifterne til su til vandrende arbejdstagere oversteg 442 mio. kr., ville man forpligte sig på at finde finansiering inden for su-systemet eller iværksætte initiativer til at undgå at overskride det her loft.
I 2017 blev loftet overskredet med 50 mio. kr., og det må jo siges at være en væsentlig overskridelse, og derfor tog den daværende regering også initiativ til at sænke udgifterne til su til vandrende arbejdstagere, og det var derfor, at man sørgede for at begrænse antallet af studiepladser til engelsksprogede studerende med 1.000.
Er det det loft, som regeringen så vil fjerne nu, og er ministeren enig i, at det vil give større udgifter til su?
Hvis ministeren er enig i det, hvordan skal vi så finde pengene, hvilke andre initiativer ser ministeren vi kan tage?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-10-09:
Det er en drøftelse, jeg utrolig gerne tager med både spørgeren og spørgerens parti.
Jeg tror, vi bliver nødt til at gøre det her i fællesskab og finde den balance, jeg egentlig oplever de to partier, vi repræsenterer, prøver at balancere, nemlig på den ene side, at det giver en værdi for Danmark, for vores virksomheder, at vi uddanner og fastholder udenlandske studerende, og på den anden side, at vi også bliver nødt til at have en eller anden form for styr på det her.
Jeg står fuldt ud ved den aftale, vi har i fællesskab – det er vigtigt for mig at sige – og derfor er det jo også i den kreds, vi skal se på det.
Hvis vi på den ene side synes, at vi i fællesskab kan gøre det klogere, i forhold til hvilke internationale studerende der kommer hertil, hvordan spiller det så ind på det på den anden side?
Marie Bjerre (V), 2019-10-09:
Tak for det.
Det var netop derfor, den daværende regering tog de her initiativer til at sikre, at vi ikke bare bruger løs af su til vandrende arbejdstagere.
Et af initiativerne var så at begrænse engelsksprogede uddannelser.
Jeg vil meget gerne indgå i en drøftelse med ministeren, men ministeren bliver også nødt til at svare på, hvilke initiativer vi så kan tage, hvis ikke det er et loft over engelsksprogede uddannelser.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-10-09:
Det her er ikke noget nemt spørgsmål at svare på på så kort tid, så jeg beklager, hvis det virker, som om jeg ikke ønsker at svare.
Det er ikke tilfældet.
Vi skal, synes jeg, det synes jeg faktisk vi skylder, se på, om vi kan gøre det, der blev gjort tilbage i 2017, klogere.
Det, at man nogle steder kom til at gøre det ret firkantet, og det, at det nærmest blev principielt, synes jeg, synes regeringen vi skal genbesøge.
Derfor tror jeg, vi kan gøre det her klogere.
Jeg er stolt over, at vi, når vi arver samlede besparelser på uddannelse for 1,1 mia. kr., så allerede i første hug finder penge til at prioritere at sløjfe 800 mio. kr. af de penge plus lægger en finanslov frem, hvor der stadig er en meget stor pose penge, der nu skal forhandles.
Jeg kunne forstå, at man ville have været lidt brysk, hvis vi havde brugt rub og stub, for så vidste vi, præcis hvordan udfaldet var blevet, men det har vi faktisk med vilje ikke.
Og jeg er oprigtigt talt, og jeg vil gerne sige det igen, stolt over, at vi over en bred kam investerer i uddannelse, at vi bruger markant flere penge på uddannelse, end den tidligere regering på noget tidspunkt har gjort.
Ulla Tørnæs (V), 2019-10-09:
Det er godt nok en pudsig stolthed at bære rundt på, altså at det koster Aalborg Universitet måske ikke 35 mio. kr., men så 34 mio. kr., som det hævdes af rektor.
Det er ganske enkelt ikke korrekt, når ministeren refererer til Venstres politik, og der vil jeg bare anmode om, at man refererer på et korrekt grundlag.
Det fremgår klart og tydeligt af, hvad der blev sagt i valgkampen: at vi ville afskaffe omprioriteringsbidraget både for Aalborg Universitet, men også for andre uddannelsesinstitutioner, ja, faktisk for hele uddannelsessektoren.
Det forstår jeg simpelt hen ikke man er stolt over.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-10-09:
Ministeren er bestemt enig i regeringens udspil til en finanslov, hvor vi har arvet besparelser for 1,1 mia. kr.
Vi sløjfer 800 mio. kr. af de besparelser, som vi har arvet fra spørgerens eget parti.
Det er en investering i uddannelse.
Samtidig har vi reserveret en endog meget stor pulje til fælles forhandlinger med vores parlamentariske grundlag, som netop skal gå til velfærd, uddannelse og grøn omstilling, og nu forhandles den, og derfor er jeg ikke enig i udlægningen.
Ulla Tørnæs (V), 2019-10-09:
Jeg må godt nok indrømme, at det er noget af en nyskabelse, man her er ude for.
Ministeren står her og lægger fuldstændig afstand til det finanslovsforslag, som jeg går ud fra ministeren har nikket til, og som regeringen har besværet sig med at indbyde Folketingets partier til forhandling om.
Så hører jeg her, at det i hvert fald ikke er ministerens politik.
Det er muligt, at det er regeringens forslag, men jeg hører klart ministeren tage afstand fra regeringens politik på det her område, og det er jo godt for uddannelserne.
For jeg er sådan set enig med ministeren i, at selvfølgelig er det afgørende vigtigt for det danske samfund, at vi ikke slagter de humanistiske og samfundsvidenskabelige uddannelser, sådan som regeringen har lagt op til – uden ministerens velsignelse hører jeg ministeren sige her – men ikke desto mindre er det jo det, der står sort på hvidt i det finanslovsforslag, som er til forhandling netop nu.
, men at høre ministeren lægge afstand til regeringens egen politik er nu alligevel en nyskabelse, må jeg nok sige.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-10-09:
Jeg står fuldt og helt på mål for regeringens forslag til finanslov.
Jeg er faktisk ret stolt af det, bl.a. fordi vi prioriterer velfærd, vi prioriterer uddannelse, og vi prioriterer grøn omstilling.
Det er tre meget vigtige sager både for regeringen og for mig som minister, og derfor er jeg rigtig stolt af vores finanslovsudspil.
Jeg er også meget bevidst om, at vi har arvet de store planlagte besparelser, som den tidligere regering lagde op til – 1,1 mia. kr. var der lagt op til at spare alene næste år – og at vi så har fundet penge til at sløjfe besparelser på 800 mio. kr. på uddannelse, er jeg faktisk rigtig stolt af.
Ulla Tørnæs (V), 2019-10-09:
Vi fortsætter heldigvis lidt i samme boldgade, for jeg er ikke fuldt ud tilfreds med de svar, jeg har fået her, og spørgsmålet lyder: Vil ministeren kommentere rektor fra Aalborg Universitet, Per Michael Johansens, udtalelse i Nordjyske Stiftstidende den 27. september 2019, om at: »Hvis ikke man vælger at forsætte taxameterløftet, så ser vi reelt ind i en besparelse for AAU på 34 millioner næste år.«?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-10-09:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg netop også understregede ved besvarelsen af spørgsmål S 48, er det er en vigtig prioritering for regeringen, at vi har gode videregående uddannelser af høj kvalitet.
Vi ønsker at investere i uddannelse.
Derfor har regeringen prioriteret, at vi fra næste år, i 2020, vil annullere omprioriteringsbidraget på undervisnings- og uddannelsesområdet.
Det svarer til ca. 675 mio. kr. alene næste år i det planlagte omprioriteringsbidrag.
Det giver 24 mio. kr. i 2020 og 46 mio. kr. i 2021 tilbage til uddannelserne på Aalborg Universitet.
Jeg kan oplyse, at den besparelse på taxameterløftet på Aalborg Universitet, som har været budgetteret i de to seneste finanslove, vil udgøre ikke 34 mio. kr., men 35 mio. kr. i 2020.
Min kommentar er, at der er efterladt betydelige regninger og besparelser på videregående uddannelser.
Som nævnt under mit svar på spørgsmål S 48 har finansministeren nu indledt forhandlinger om næste års finanslov.
Ulla Tørnæs (V), 2019-10-09:
Nu hørte jeg før ministeren sige, at ministeren var meget stolt af det finanslovsforslag, som regeringen har fremlagt, og godt så.
Jeg er faktisk også enig i, at det er vigtigt, at vi fra Folketingets og regeringens side prioriterer uddannelser.
Omprioriteringsbidraget har regeringen heldigvis fået med i det finanslovsforslag, som ministeren nævner hun er stolt af, og det er godt, at der nu er lagt op til en afskaffelse af det; det havde vi sådan set også på tapetet.
Men det, jeg ikke forstår ministeren er stolt af, er den besparelse på samlet set i størrelsesordenen 290 mio. kr., i og med at man ikke fastholder det taxameterløft, som var en del af den tidligere regerings uddannelsespolitik, nemlig taxameterløftet på de humanistiske og samfundsvidenskabelige uddannelser, som altså betyder, forstår jeg, at rektor på Aalborg Universitet har regnet forkert, at besparelsen ikke bliver 34 mio. kr., men ovenikøbet 35 mio. kr.
Det vil sige, at det koster Aalborg Universitet 35 mio. kr., at man nu har fået en ny regering.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-10-09:
Men det er så faktisk heller ikke det, der er tilfældet.
For som jeg også sagde i min besvarelse, koster det lige præcis ikke Aalborg Universitet det beløb, i og med at vi har fået en ny regering.
Tværtimod ville det have kostet Aalborg Universitet 24 mio. kr. næste år og 46 mio. kr. i 2021, hvis spørgerens regering var fortsat.
Så det er da dejligt, at spørgeren har ændret mening omkring omprioriteringsbidraget, men det har vel at mærke været gældende i 4 år i træk, og nu har vi afskaffet det, og det er den del, jeg mener er et løft af uddannelse i så massiv en grad, at jeg faktisk er rigtig stolt.
Ulla Tørnæs (V), 2019-10-09:
Jeg synes, at det lyder rigtig, rigtig godt, at ministeren gerne vil drøfte situationen med os, og det er jo ikke nogen ny problemstilling.
Når man nu skriver så fuldstændig mur- og nagelfast, som man gør i det forståelsespapir, som regeringen har lavet med sine støttepartier, nemlig at man vil fjerne loftet – altså, som fru Marie Bjerre var inde på, fjerne begrænsningen af engelsksprogede studerende – så må man jo have gjort sig nogle overvejelser.
Derfor bringer det mig til at spørge: Hvad er det for nogle overvejelser, regeringen har gjort sig?
For man kan jo ikke både blæse og have mel i munden – altså, man kan ikke både åbne fuldt ud for engelsksprogede studerende og så samtidig leve op til den gamle su-aftale om en begrænsning af su til engelsksprogede.
Simon Kollerup (S), 2019-10-09:
Nu synes jeg, at man kommer til at holde sig lidt for meget til det forberedte talepapir om, at det skulle være tom snak – den der retorik, man har lagt an.
Jeg prøver faktisk at komme med nogle helt konkrete forslag, som vi kan samarbejde om, hvis spørgeren er interesseret i det.
Vi har i regeringen oprettet Erhvervslivets EU- og Regelforum.
Det er et konkret initiativ, der skal gøre det lettere at drive virksomhed i Danmark.
Det håber jeg at spørgerens parti er enig i og støtter.
Vi skal arbejde på, hvordan vi kan tiltrække udenlandske investeringer til danske virksomheder, og vi skal se på en meget svær problematik, der har været her i mange år, men som vi måske kan løse sammen, om at skabe bedre lånevilkår i landdistrikterne, hvor det kan være sværere at drive virksomhed.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-10-09:
Jamen gode hensigter er der mange af, og vi bidrager konstruktivt fra Venstres side i alt, der kan gøre det bedre at drive virksomhed.
Men det er måske lidt stort at bryste sig af, at man har lavet et nyt forum til at løse den samme opgave, som hed noget andet under den tidligere regering.
Til gengæld har man droppet målsætninger om, hvor meget man vil lempe de administrative byrder for virksomhederne.
Jeg håber – håber – at regeringen i det mindste bare vil tage nogle af de forslag videre, man gik til valg på, og som vil hjælpe på finansieringsmulighederne for vores små og mellemstore virksomheder, men jeg konstaterer bare, at intet af det har fundet vej til regeringens finanslovsforslag.
Simon Kollerup (S), 2019-10-09:
Jeg kender dansk erhvervsliv godt nok til at vide, at man ikke lader sig vælte bagover af store og svulstige måltal, som den tidligere regering havde på byrdedagsordenen.
Man vil se resultater, og det er det, vi er i gang med at skabe nu med det nye organ, som i øvrigt – i en regibemærkning – også har nye opgaver og dermed ikke alene er en sammenlægning.
For man skal også se på den fremadrettede regulering, gøre den mere agil og tilpasse den nye forretningsmodeller osv.
Men jeg vil slutte med at glæde mig over, at spørgeren erklærer sig klar i arbejdstøjet og villig til at finde løsninger, for det kommer vi til at skulle gøre sammen, og det ser jeg sådan set store perspektiver i.
Dem skal vi samarbejde om.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-10-09:
Tak for det.
Udrejsecenter Lindholm er droppet.
Så er det jo et meget, meget aktuelt spørgsmål, hvor jeg så spørger ministeren: Hvad vil man så?
Har man nogen plan for, hvor de udviste kriminelle, der ellers har opholdt sig eller opholder sig på Kærshovedgård med stor utryghed til følge i forhold til befolkningen ...
Ja, okay.
Det er fint, ja, okay.
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-09:
Jeg er jo også en slags ny, så jeg vil starte med sige tak for spørgsmålet, som giver mig lejlighed til her i Folketingssalen at uddybe, hvorfor vi i regeringen har valgt at stoppe etableringen af et udrejsecenter på øen Lindholm.
Jeg er jo grundlæggende enig med Dansk Folkeparti og med den tidligere regering i, at den målgruppe, som var tiltænkt udrejsecenteret på Lindholm, er uønsket i Danmark.
Og jeg er efter at være blevet minister for området ikke blevet overbevist om, at Lindholm er den rigtige løsning, tværtimod.
Det er simpelt hen for dyrt.
Jeg tror ikke på, at vi løser problemstillingen med bl.a. udviste kriminelle ved at bruge 759 mio. kr. på et helt ny udrejsecenter i Stege Bugt.
Jeg er faktisk sikker på, at vi kan finde en løsning, hvor vi bruger pengene mere fornuftigt.
Og hvis man sammenligner med de eksisterende udrejsecentre, vil bare driften af Lindholm også blive mere end tre gange så dyr pr. person.
Det var og er dog helt rigtigt, at der skal findes en løsning på udfordringen med udvisningsdømte, som ikke rejser hjem, og dem, der er på tålt ophold.
Samtidig skal vi finde ud af, hvor udlændinge uden lovligt ophold mest hensigtsmæssigt kan indkvarteres, så længe de opholder sig i Danmark, men vi er endnu ikke et sted i arbejdet, hvor vi kan sige, hvor målgruppen skal indkvarteres.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-10-09:
Jamen det er godt.
Nu har jeg jo forberedt ministeren lidt på, hvad jeg vil sige, men da jeg ikke har skrevet det ned, kan det godt være, at der er lidt fornyelse.
Jeg havde sådan set
Ja, det er dyrt at have afviste, udviste kriminelle asylansøgere i Danmark.
Det er dyrt at have dem på Kærshovedgård, det er dyrt at have dem i det hele taget.
Det, man jo har forsøgt fra den tidligere regerings og Dansk Folkepartis side, er at isolere dem, altså få dem mere isolerede, end de har været på Kærshovedgård, hvor de som sagt spreder meget, meget stor utryghed, og hvor det er svært at holde dem inden for området.
For det er jo sket, og det ved vi fra dokumentation fra mange forskellige spørgsmål, der er stillet, og svar, der er givet, at folk ikke kommer tilbage.
Man ved egentlig ikke rigtig, hvor de opholder sig, og de er ude at skabe utryghed i lokalsamfundet, i butikker og over for befolkningen og laver fortsat kriminalitet.
Derfor bliver jeg nødt til at sige til ministeren: Jeg synes, det havde været godt, når man nu har aflyst udrejsecenter Lindholm, at man så havde haft et alternativ.
Og hvornår forventer ministeren så man har det alternativ?
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-10-09:
Den faktuelle virkelighed er, at i 2015 i uge 7, tror jeg det var – jeg tror, pressemeddelelsen blev sendt ud 7 minutter over midnat – afskaffede den daværende skatteminister det, der hed formuecirkulæret.
Det betød, at værdiansættelsen i forbindelse med generationsskifte blev kraftigt forhøjet, og det kompenserede vi for ved at sænke procentskattesatsen.
Men jeg ærgrer mig over, at der ingen konkrete forslag er.
Det er tom snak, og det synes jeg ikke rigtig vores virksomheder kan bruge til noget.
Simon Kollerup (S), 2019-10-09:
For jeg synes nu nok, vi hørte Venstres folketingsmedlemmer, tidligere regeringsmedlemmer, fortælle om den store lempelse det var, da man sænkede satsen for bo- og gaveafgift.
Og det er den lempelse, den nuværende regering ruller tilbage.
Så inden vi fordyber os alt for meget i semantikken, er vi nødt til at have den del af historikken på plads.
Vi vil som regering gerne hjælpe og understøtte vores erhvervsliv.
Vi har lige oprettet Erhvervslivets EU- og Regelforum, der skal fjerne unødigt bureaukrati og unødig overimplementering.
Vi jagter hele tiden udenlandske investeringer til danske virksomheder.
Vi arbejder på at skabe bedre lånevilkår i landdistrikterne for virksomheder og borgere.
Og alt det håber jeg jo vi kan have et bredt politisk samarbejde om med spørgerens parti og med andre partier i Folketinget.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-10-09:
For det første kan jeg ikke genkende, at der skulle være så hug- og nagelfast et loft som det, spørgeren står og refererer.
Men det kan vi måske drøfte i fællesskab.
Det, jeg kan se, er, at man har begrænset nogle steder, hvor bl.a. vores danske virksomheder i høj grad efterspørger arbejdskraft.
Vi kan også se, at der i stigende grad er et erhvervsliv, der er interesseret i at fastholde dem, vi uddanner –
det er erhvervslivets fokus.
Lad mig bare sige det så klart, som jeg kan: Jeg er ikke modstander af, at vi har udenlandske studerende i vores land – jeg tror, de kan berige os på mange fronter.
Det, jeg er skeptisk over for, er, hvis det bliver en automatisk reaktion, at de så rejser hjem igen.
I det øjeblik, vores virksomheder også melder ud, at de nu er klar til at fastholde og rekruttere flere af dem, så synes jeg da, det er noget, vi bør drøfte i fællesskab.