Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Jeg vil starte med at sige, at jeg faktisk synes, det har været en virkelig interessant debat, ikke fordi der er kommet så mange nye standpunkter frem – i virkeligheden har det vel været rimelig forudsigeligt – men fordi jeg synes, vi er kommet godt rundt i hjørnerne af et virkelig vigtigt spørgsmål, som ikke kun handler om udlændingepolitik, men som også handler om udlændingepolitik.
Jeg har skrevet et par enkelte ting ned på min egen blok til videre overvejelse.
Det første er: Hvad er egentlig udgangspunktet for at have diskussionen om ydelser til nyankomne?
For mig handler det om, at hvis man tager ud på en teknisk skole i Danmark, går ud på et hvilket som helst værksted, vil man kunne møde unge mennesker, som er i gang med at tage en lærlingeuddannelse.
Masser af dem vil være i tyverne – det er helt normalt at være i gang med en lærlingeuddannelse, når du er i tyverne –
mange af dem har børn, og de arbejder til daglig og lever af en lærlingeløn.
For mig er det vigtigt, at folk, der kommer hertil og ikke har noget arbejde, ikke skal have en ydelse, der afviger væsentligt fra, hvad de ville få, hvis de tog en helt almindelig lærlingeuddannelse forhandlet af nogle faglige organisationer og bygget op over 100 år.
Og der er ingen, der render rundt og siger, at en murerlærling er fattig, selv om en murerlærling tjener en sats i overenskomsten, som ikke afviger meget fra, hvad mange nyankomne får.
Det mener jeg er et udmærket sted at starte diskussionen.
Den næste ting, jeg har taget ned, er, at vi ikke kan se isoleret på, hvad de sociale ydelser er.
Vi skal jo se på, hvad de står i forhold til.
Hvad tjener en kassedame i Danmark på en HK-overenskomst egentlig?
Og er vi ikke enige om, at sådan en kassedame bør forsikre sig mod ledighed ved at melde sig ind i en a-kasse?
Og er vi ikke enige om, at det dagpengeniveau selvfølgelig ikke kan være det samme som mindstelønnen og derfor er nødt til at ligge lidt under mindstelønnen?
Og hvis vi er enige om det, må vi også være enige om, at hvis det skal give værdi at forsikre sig mod ledighed, må kontanthjælpssatsen heller ikke være i nærheden af dagpengesatsen.
På den måde mener jeg at vi ikke kan diskutere sociale ydelser fuldstændig isoleret.
Vi er nødt til at forholde os til, hvad man tjener, hvis man starter på en elevuddannelse, og hvis man arbejder og forsikrer sig i en a-kasse.
Den tredje ting, jeg synes er væsentlig, er, at uanset om de her satser har været skruet op eller ned – og de har ved gud været skruet op og ned de sidste 20 år, de har faktisk været ændret 20 gange de sidste 20 år – så bør vi forholde os til, at der stadig væk er temmelig omfattende arbejdsløshed blandt nyankomne.
Selv om det går i den rigtige retning, er der særlig blandt kvinder med ikkevestlig baggrund en helt enorm arbejdsløshed.
Jeg tror, at en af årsagerne til, at vi ser den arbejdsløshed, er, at satserne ikke er det eneste interessante, men også selve den logik, vi møder nyankomne med.
Så er undtagelsen, at man kan blive syg, eller at man kan blive arbejdsløs, og så har vi heldigvis et velfærdssamfund, der holder hånden under en.
Men i det øjeblik, man ovre i Adelgade i København af Flygtningenævnet får tildelt opholdstilladelse, hvad er så normalen?
Så er normalen i Danmark jo faktisk, at man starter sit liv i Danmark på en offentlig overførsel.
Det er jo hul i hovedet.
Vi møder folk med den omvendte logik af det, vi mener bør være det bærende princip i det danske samfund.
Det er derfor, vi fra regeringens side nu siger – og vi sagde fra Socialdemokratiets side før valget: Lad os prøve at starte med at møde mennesker med en ny logik.
Lad os starte med at sige til folk: Gå ud og find et arbejde.
Hvis ikke du kan finde et arbejde, er du velkommen til at møde op nede på kommunen, og så har vi et 37-timers integrationsprogram, du kan deltage i, som består af danskundervisning, aktivering og andre ting, og i det omfang, du møder op, får du en ydelse, i det omfang, du ikke møder op, får du ikke en ydelse.
Og hvis du kommer 2 timer for sent, får du ikke skældud og bliver sanktioneret og bliver kaldt til samtale på jobcenteret
, så får du bare ikke nogen ydelser.
Det tror jeg faktisk de fleste nyankomne flygtninge ville synes var et helt almindeligt sundt princip og i øvrigt et meget gavmildt princip, i forhold til hvordan principperne i de sociale systemer er i de lande, de kommer fra.
Det er ikke, fordi vi ikke ønsker at diskutere ydelsernes størrelse; vi vil bare insistere på, at der også må være nogle andre ting, den her debat også handler om.
Det fjerde, jeg vil sige, er: Er der noget parti her i Folketingssalen, der går ind for, at den ydelse, nyankomne flygtninge skal mødes med, er 500 kr. om måneden?
Nej, det tror jeg faktisk ikke at der er – og det tror jeg heller ikke at hr. Henrik Dahl fra Liberal Alliance mener – fordi vi alle sammen synes, det er for lavt.
Jeg tror også godt, vi alle sammen kan blive enige om, at hvis det var den ydelse, man mødte flygtninge med, ville der komme færre asylansøgere.