runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kasper Roug (S), 2021-03-02:
Tak for det, formand.
Siden august 2019 har det stået klart for alle, at vi Socialdemokrater, miljøministeren og regeringen ikke er interesserede i flere og større havbrug i Danmark.
Vores vandmiljø er hårdt presset, og det skal vi selvfølgelig respektere.
Med det her lovforslag fjerner vi helt muligheden for, at havbrug kan få tildelt kvælstofudledning gennem kvælstofindfasningsordningen.
Kvælstofindfasningsordningen blev oprettet med landbrugspakken fra 2015, hvor Venstre, De Konservative, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance blev enige om at give akvakulturvirksomheder muligheden for at udlede mere kvælstof til vores vandmiljø.
På den måde kunne havbrugenes produktion vokse, og det er vi ikke enige i, for det er med havbrug ikke muligt at rense forureningen, fordi fiskene holdes i åbne netbure på havet.
Udledningen af kvælstof sker derfor direkte i havene uden nogen form for rensning.
Vi mener ikke, at vi skal have flere eller større havbrug, for det harmonerer ikke med, at tilstanden i vores vandmiljø er så kritisk, som den er.
Ud over at fjerne havbrug fra kvælstofindfasningsordningen foreslås det også, at tildelingen af kvælstof i ordningens sidste år, dvs. i 2021, kun skal være muligt for miljø- og ressourceeffektive dambrug.
Det ligger også i lovforslaget, at tildelingen af den resterende mængde kvælstof fra ordningen kun kan ske til miljø- og ressourceeffektive dambrug, og mængden af kvælstof, der kan tildeles, nedjusteres fra 252,9 t til 80 t.
Med lovforslaget forventer vi derfor mindre udledning af kvælstof end forudsat i vandområdeplanerne på ca. 195 t.
Det er vigtigt for Socialdemokratiet at passe bedre på vores natur – også den natur, der er under vandoverfladen.
Og det er vi godt i gang med.
Vi har bl.a. forhindret muligheden for at udvide eksisterende eller etablere nye havbrug ved brug af såkaldt kompensationsopdræt som f.eks. muslinger, og vi har styrket tilsynet med havbrugene.
Vi skal have gjort noget ved de alarmerende resultater, vi gang på gang får om tilstanden i vores vandmiljø, og det har Miljøministeriet og ministeren sat sig i spidsen for.
Derfor bakker vi Socialdemokrater op om lovforslaget.
Lea Wermelin (S), 2021-03-02:
Det korte svar vil nok i hvert fald være sådan et ja, men jeg vil gerne prøve at uddybe lidt.
I forhold til det her spørgsmål om affald, altså om vi selv er ansvarlige for også at håndtere det affald, vi producerer i Danmark, vil jeg sige, at ja, det synes jeg er vigtigt.
Vi har også haft diskussionen før, bl.a. med det forslag, som Dansk Folkepartis ordfører henviste til, og jeg har også været ude at sige, at jeg ikke mener, at vi skal eksportere det her affald ud af EU, og at vi skal arbejde for, at vi behandler det inden for EU's grænser.
De eksempler, vi har set, med plastik, der er endt i lande langt herfra, hvor man brænder det af og det er sundhedsskadeligt og det i det hele taget er en miljøkatastrofe, skal vi væk fra, så det arbejder den danske regering for.
Så var der det andet spørgsmål om kategoriseringen af plast, og hvordan man egentlig sikrer, at vi får en god model her.
Der kigger vi jo bl.a. på de miljøgraduerede bidrag, altså muligheden for også at give et godt incitament til de producenter, som designer mere grønt end andre, altså mere til genbrug og genanvendelse, og hvor man jo så kan gå ned og kigge på, hvad de konkrete produkter egentlig er lavet af, livscyklusser og andet.
Så det synes jeg er helt oplagt at få svaret på, også skriftligt, i udvalgsbehandlingen.
René Christensen (DF), 2021-03-02:
Tak for det, og tak til ministeren.
Jeg har bare lige et par opfølgninger i forhold til det, som jeg sagde i min ordførertale.
Jeg vil spørge, om ministeren er indstillet på i forbindelse med behandlingen af lovforslaget, at vi også får kigget på, at vi fra dansk side tager det her særlige ansvar, altså at ved produkter, der har været benyttet i Danmark, eksporterer vi ikke bare problemerne til nogle andre.
For man kan jo godt leve op til lovgivningen her, hvis man indsamler affaldet, men det, der er interessant, er jo, hvor det her affald ender henne, altså som en ressource.
Er ministeren indstillet på, at vi skal kigge på det?
Den anden ting, jeg vil spørge ministeren om, er i forhold til nedbrydeligt plast.
Vi må bare sige, at vi jo har fået meget viden de sidste 3, 4, 5 år lige nøjagtig i forhold til det produkt.
Var det ikke muligt også at få det belyst noget mere i forbindelse med udvalgsbehandlingen?
Lea Wermelin (S), 2021-03-02:
Jamen det er sådan set helt i tråd med det, som jeg sagde før, nemlig at vi jo her har at gøre med ét værktøj til at løfte nogle af de problemer, der er med plastik i naturen, men at det ikke kan stå alene.
Jeg er utrolig optaget af, at vi bl.a. får spøgelsesnet op af havet der, hvor det er, men allerhelst skal vi jo undgå, at de ender der, og her ligger der jo i hvert fald en forpligtigelse til, at man får genanvendt og at man får indsamlet de fiskeredskaber, der er.
Zenia Stampe (RV), 2021-03-02:
Nu sagde jeg lige til ministeren, før jeg gik herop, at jeg nu har været i Folketinget så længe, at jeg godt tør indrømme, når der er noget, jeg ikke ved så meget om, og nogle andre er klogere end mig, og det lyder, som om den socialdemokratiske ordfører er klogere end mig på det her område.
For det lyder utrolig rigtigt og klogt, og det kan også være, det er rigtigt, at hr. Jacob Jensen kaster røgslør ud.
Lea Wermelin (S), 2021-03-02:
Tak for det.
Jeg har også noteret mig, at der har været forskellige ønsker i det høringsmateriale, der er, og jeg ser det egentlig som et eksempel på, at den her dagsorden er der rigtig mange, som er optaget af, altså som gerne vil sikre, at der bliver mindre plastik i naturen.
Det er bl.a. den klimaaftale, vi lavede i sommer, hvor vi alle sammen også kommer til at sortere, men hvor der ligger et reduktionsmål, som vi arbejder for på EU-plan.
Og så er fiskeriministeren også i gang med initiativer i forhold til spøgelsesnet.
Så man er nødt til – det er i hvert fald sådan, vi ser det fra regeringens side – at se det som en af perlerne på snoren og ikke som hele løsningen i sig selv.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-03-02:
Tak skal du have.
Jeg vil blot høre ministerens holdning til at lade fiskeredskaber og spøgelsesnet blive en del af det oprydningsansvar, som der jo ligger på andre områder i det her lovforslag.
Lea Wermelin (S), 2021-03-02:
Det er klart, at det, vi skal sørge for, er, at vi dels får plastikken væk fra naturen, dels at alle de virksomheder, som gerne vil være med til den her grønne omstilling, og som lever op til de regler, som vi sætter for dem, ikke bliver overhalet af nogle af dem, der er med på en gratis omgang, dvs. nethandlere og andet, som man kunne have en bekymring for ikke fulgte de her regler.
Der er det, synes jeg, en god ting, at vi gør det på tværs af hele EU, så vi sikrer, at det sådan set er enslydende krav, der vil være på tværs af Europas grænser.
Det er derfor, vi har det her samarbejdsforum som det ene.
I første omgang handler det her om at få etableret de hjemler, der skal til, og som skal være på plads på samme tidspunkt i hele EU, og så er der jo noget tid til at få udarbejdet de konkrete modeller, som skal ud at virke, og hvor vi også har mulighed for at få en pejling i forhold til andre europæiske lande.
Jacob Jensen (V), 2021-03-02:
Tak til ministeren.
Det kan vi selvfølgelig også komme tilbage til i udvalgsarbejdet, men nu tænkte jeg, at jeg ville tage chancen her.
Jeg ved ikke, om ministeren på stående fod kan sige lidt om, hvor langt man er med implementeringen i andre EU-lande.
Jeg tænker særlig på vores nabolande.
For det er jo ikke helt irrelevant ud fra den betragtning, at for nogle af de varer, grænsehandelsvarer, der kommer ind over grænsen, skal vi på en eller anden måde også sikre, at det ansvar lander det rigtige sted.
Så kan ministeren kommentere på det nu?
Ellers kan vi jo stille det som et udvalgsspørgsmål, og så tager vi den derfra.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-03-02:
Jeg tror nu heller ikke, vi kommer hele vejen rundt med det her lovforslag, selv hvis vi får et oprydningsansvar for fiskeredskaber skrevet ind.
Det er klart, at der er en masse gamle net, vi også skal have på.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre lidt mere præcist, hvorfor ministeren vil eller ikke vil bakke op om et sådant ændringsforslag.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-02:
Det har jeg ligesom forstået, men det, jeg spurgte om, var, om man kunne forsøge at lave en fælles beretning, så vi kan være sikre på, at der bliver handlet, når en eller anden undersøgelse engang er færdig.
For der er jo blevet lavet masser af undersøgelser og masser af forsøg i forhold til en koordinerende sagsbehandling, men det er jo ikke ensbetydende med, at det bliver implementeret.
Der skal også handles.
Kan man holde Venstre op på, at de vil være med til, at der bliver handlet, eller kommer det her bare til at ligge et eller andet sted, hvorefter man så måske kan vælge at anvende de her gode metoder?
Zenia Stampe (RV), 2021-03-02:
De var faktisk ment oprigtigt.
Camilla Fabricius (S), 2021-03-02:
Tak for ordet.
Vi skal her i dag førstebehandle et lovforslag, som har til formål at tydeliggøre grundlaget for administrationen af og tilsynet med Den Sociale Investeringsfond og samtidig sikre klare og tydelige rammer for fondens arbejde.
Det er vigtigt, at der er klarhed for alle om, hvordan Den Sociale Investeringsfond drives, og lovforslaget indeholder en række præciseringer og småændringer.
Vi gør det heller ikke vanskeligere for fonden at opfylde sine mål, men derimod nemmere, fordi rammerne bliver tydeliggjort.
En af præciseringerne er bl.a. at afklare, at private investorer kan investere i fondens samlede portefølje.
Det skal være med til at gøre det tydeligere, hvordan Den Sociale Investeringsfond kan realisere målet om at tiltrække ny ekstern kapital.
Derudover vil forslaget også sikre, at ministeren kan fastsætte et administrationsgrundlag.
Det er vigtigt, at ministeren har mulighed for at leve op til sit ansvar for, at fonden kan føre overordnet tilsyn med respekt for armslængdeprincippet.
Lovforslaget giver samtidig også en god mulighed for lige at understrege, at Den Sociale Investeringsfond gør et rigtig stort arbejde, når vi skal se på, hvordan vi kan indrette fremtidens velfærd.
Jeg har stor tiltro til, at vi med investeringer og projekter under Den Sociale Investeringsfond kan vise vejen frem mod, hvordan vi finansierer velfærd på en måde, som gavner den enkelte borger, men som også kan sikre en gevinst for den offentlige sektor.
Det er derfor også vigtigt, når vi med det her forslag sikrer de rigtige rammer for Den Sociale Investeringsfond, og derfor støtter Socialdemokratiet forslaget.
Tak for ordet.
Astrid Krag (S), 2021-03-02:
Det er rigtigt, at det jo ville være en stor politisk beslutning, som ikke bare kan gennemføres, uden at vi har nogle politiske drøftelser af det.
En egentlig autorisationsordning ville have nogle konsekvenser også i forhold til sundhedsområdet osv., så det ville selvfølgelig være noget, partierne skal samles omkring, når vi har arbejdsgruppens rapport.
Jeg ved jo, at der er mange partier her, der er optaget af det og også har holdninger til det, så det ville da være nogle drøftelser, jeg ville se meget frem til.
Det er ganske rigtigt, hvad ordføreren siger, og jeg håber, at vi har rapporten før sommerferien, og håbet er lysegrønt.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-02:
Men vil ministeren så sige noget om, om det så er meningen, når den her arbejdsgruppe er færdig, at man vil indkalde Folketingets partier til forhandlinger på det her område?
Og hvis ministeren siger, at den er færdig til sommer, bliver det jo nok i næste folketingssamling, at det pågår.
Så hvad er tidsperspektivet for det?
Astrid Krag (S), 2021-03-02:
Det var det, jeg ridsede op, med bl.a. muligheden for at selv at tage flere sager op af egen drift, og den psykologfaglige bistand til forberedelsen af nævnsmøderne.
Men lad os bare få sendt en oversigt over det over til udvalget.
Jeg er jo helt enig i, at det havde været skønt, hvis vi var kommet videre med den arbejdsgruppe, men der er jo flere sundhedsmyndigheder, særlig Sundhedsstyrelsen og Styrelsen for Patientsikkerhed, der indgår i den arbejdsgruppe, og som har været nødt til at allokere ressourcer til covid-19-håndteringen.
Det tror jeg også der er en bred forståelse for i salen her.
Jeg forventer, at arbejdsgruppen kan genoptage deres arbejde i løbet af foråret, og jeg håber, vi kan have rapporten fra arbejdsgruppen inden sommerferien.
Og så tænker jeg at tage mere detaljerede spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Mig bekendt har vi ikke overblik over, hvilke kategorier de forskellige er sat i.
Det er en generel stigning i nævnet, så vidt jeg ved nu.
Hvis man vil have det brudt mere ned, må man meget gerne stille nogle spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-02:
Der pågår jo et arbejde, og nu behandler vi så det her.
Det ville jo have været rart, at man havde kunnet behandle det samlet, for så ville man også have kunnet tage stilling til, som ministeren siger, at Danske Patienter gerne vil have et sæde i det her.
Så hvornår er det færdigt?
Og i forhold til de der midlertidige tiltag, der har været taget, og som ministeren også nævner i lovforslaget: Hvad er det for nogle tiltag?
Mette Thiesen (NB), 2021-03-02:
Tusind tak.
Det foreslås med det her lovforslag, at man hæver antallet af psykologer i Psykolognævnet.
Da jeg sad og læste lovforslaget, bemærkede jeg først, at det specifikt bliver nævnt, at der i 2020 var planlagt op til 15 møder, men at der kun kunne afholdes 11.
Og det undrede mig sådan set lidt, at man, når der var planlagt 15, kun kunne afholde 11.
Jeg synes også, der er en masse spørgsmål der står ubesvaret, og hvor jeg ikke synes, at en opskalering af antallet af psykologer i Psykolognævnet nødvendigvis vil være en løsning.
Jeg synes heller ikke, det fremgår særlig tydeligt, hvad det er for nogle typer af sager, som der er sket den her meget voldsomme stigning i.
Så umiddelbart er vi ikke så positivt indstillede over for det her forslag, men jeg kommer til at stille en del spørgsmål under udvalgsbehandlingen, og så tager vi endelig stilling derfra.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-03-02:
Siden 2017 har Psykolognævnet oplevet en stigning i antallet af henvendelser vedrørende autoriserede psykologer, som har bevirket, at der nu er et stigende antal verserende tilsynssager, og nogle af dem har nogle af de andre ordførere allerede har været inde på.
På den baggrund har Psykolognævnet foreslået, at antallet af medlemmer i nævnet udvides for at kunne give nævnet den nødvendige mødekapacitet til at behandle det her stigende antal sager.
Det giver god mening at komme til bunds i sagerne, og det støtter Det Konservative Folkeparti op om, og vi vil også meget gerne se på sammensætningen af Psykolognævnet i det videre udvalgsarbejde.
Pernille Skipper (EL), 2021-03-02:
Jeg kan ligesom de foregående ordførere støtte lovforslaget.
Det er klart, at det ikke løser alle problemer på området, og der er flere, der har peget på, at vi både mangler svar på, hvorfor der er flere klager, og vi mangler også grundlæggende at få talt om autorisation af psykologer osv. osv., men det her kan i hvert fald give en aflastning i en periode, indtil vi forhåbentlig mere grundlæggende får gjort noget ved problemerne.
Så Enhedslisten støtter forslaget.
Tak for det.
Det her er jo – i hvert fald ifølge lovforslaget –
en justering, tror jeg det bliver kaldt, af en lovgivning, som vi også havde en hel del debat om, da den blev indført.
En af de ting, som Enhedslisten kritiserede og var bekymret for, og som hverken Socialdemokraterne, Venstre og andre partier mente ville blive resultatet, var, at de kapitalinteresser og de investorer, der bliver tiltrukket, vælger de grupper, som man kan få nogle penge ud af at investere i, altså dem, der kan forbedre sig, og at alle dem, som ikke har det samme potentiale og dermed ikke giver samme mulighed for afkast, vil blive efterladt på perronen – eksempelvis mennesker med handicap, hvis tilstand ikke nødvendigvis bedrer sig, fordi et handicap er, som det er.
Dengang garanterede man, at det ikke ville ske.
Nu åbner man for, at der lige præcis kan investeres i enkelte temaer og ikke i hele porteføljen, og at fonden også kan udvælge temaer, som matcher kapitalinteressernes behov.
Er det ikke et problem?
Camilla Fabricius (S), 2021-03-02:
Jeg vil sige, at jeg synes, at det bliver godt at dykke ned i det, når vi skal behandle det i udvalget, og se på, hvad det er for nogle bekymringer, man kan have, og måske også drage nogle erfaringer fra andre steder.
Jeg synes faktisk, at noget af det, der er stærkt ved fonden, er, at man kan hente kapitalkræfter ind.
Og noget af det, der er væsentligt, er at se på, hvordan man understøtter det, der er til gavn både for den enkelte borger, men jo også for samfundet.
Jeg er ikke så bekymret for, at den investering, der er i form af ekstern kapital, ikke vil være med til at løfte det.
Den pointe, som ordføreren for Enhedslisten kommer med, vil jeg gerne være med til at diskutere, men jeg er nu ikke så bekymret, som Enhedslisten er.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-02:
Tak for det.
Bag Den Sociale Investeringsfond står en enig satspuljekreds – det hedder det så ikke længere, nu er det jo en reservekreds – og det var en aftale, der blev indgået af alle partier på nær Enhedslisten.
Der var behov for at tænke nyt og gå nye veje for også at give borgerne virksomme indsatser.
For det første var det med etableringen jo det, som man kalder at betræde nyt land.
Den Sociale Investeringsfonds formål var at udbrede veldokumenterede indsatser på de store velfærdsområder, indsatser, der skulle skabe bedre resultater for borgerne.
Ud over at udbrede de veldokumenterede indsatser skulle fonden også udvikle og modne nye indsatser, der siden hen så kunne danne grundlag for udbredelse, herunder af virksomme indsatser.
Grundet ressortomlægningen, hvor social og ældreministeren har overtaget det ressortmæssige ansvar, har der så pågået et arbejde vedrørende tilsynet.
Formålet med det her lovforslag er så at sikre et tydeligere hjemmelsgrundlag for ministerens administrative tilsyn med fonden samt at sikre klare og tydelige rammer for fondens arbejde ved en række præciseringer.
Der er så en række præciseringer, seks i alt: Man skal have en præcisering af fondens organisering og temaer for dens arbejde; en tilføjelse til Den Sociale Investeringsfonds muligheder for at yde tilskud til statslige, kommunale og regionale myndigheder; en afklaring af private investorers mulighed for at investere i dele af fondens portefølje; en bemyndigelse til fastsættelse af administrationsgrundlag og tilføjelse om, at fondens forhold reguleres i en vedtægt; en hjemmel til at anvende en statsautoriseret revisor frem for revision efter § 2 i lov om revisionen af statens regnskaber og til sidst en præcisering om evaluering af fonden.
Jeg synes, at det her lovforslag er meget teknisk.
Jeg kan nemlig ikke helt gennemskue betydningen af det her lovforslag, herunder eventuelle konsekvenser eller omfanget af ministerens bemyndigelse.
Så jeg vil simpelt hen foreslå, at vi får en pædagogisk teknisk gennemgang af det her lovforslag.
Jeg ved godt, at man i aftalekredsen i perioder har diskuteret Den Sociale Investeringsfond, men det vil altså være rigtig fint at få en gennemgang, så vi netop ser, hvad det er, vi støtter i forhold til det her, og også hvad det egentlig konkret betyder, at ministeren kan udstede et administrationsgrundlag.
Og når administrationsgrundlaget så vil udgøre det samlede regelsæt, kan jeg jo også være bekymret over, hvor det så efterlader aftalepartierne.
Jeg har simpelt hen brug for, at vi får en teknisk gennemgang af det.
Stén Knuth (V), 2021-03-02:
For det første skal vi have det afklaret, og jeg vil gerne have lov til at dykke ned i de projekter, som nu er, for at se, om ordføreren har ret.
Så det kan jo også være, at ministeren kan forklare sit svar i høringsmaterialet.
Pernille Skipper (EL), 2021-03-02:
Men det var jo simpelt hen ikke et svar på mit spørgsmål.
Altså, jeg prøver at få nogen til at forklare mig, hvordan det kan være, at det er okay, at enkelte projekter bliver valgt ud af investorerne, og at de ikke skal investere i den samlede portefølje, som det ellers hidtil har været den gældende måde, og som både Venstre, Socialdemokraterne, SF, jeg tror, alle partier, mente var det, der var værnsreglen mod, at kapitalinteresserne valgte de rentable projekter og overlod de mennesker, som var urentable, til velfærdsstaten.
Hvordan kan det være, at Venstre nu synes, det er en god idé?
Eller skal vi have afklaret mere?
Så kan det jo være, at det kan ændre sig igen.
Stén Knuth (V), 2021-03-02:
Vi ser jo, at det, der sker i Den Sociale Investeringsfond, netop er, at man prøver at udvikle i den trekant, der hedder myndighed, leverandører og investorer.
Der har vi jo fået nogle projekter igennem, som vi bliver klogere på, og som vi så kan dele ud af.
Det synes vi egentlig er ret positivt.
Pernille Skipper (EL), 2021-03-02:
Tak for det.
Da vi behandlede oprettelsen af Den Sociale Investeringsfond, havde Enhedslisten nogle bekymringer.
Det vil sige, at man får sådan et privat marked for velfærdsydelser – helt fundamental og basal velfærd for socialt udsatte mennesker, mennesker i hjemløshed, mennesker med handicap – hvor de gode investeringer kommer til de projekter, som er profitable, og som kan bedre sig, og alle de andre bliver efterladt til at sejle deres egen sø.
Da vi behandlede det forslag, sagde Venstre bl.a., at det var fuldstændig centralt, at man som investor skulle investere i den samlede portefølje i Investeringsfonden, og at man ikke kunne vælge enkelte projekter ud.
Nu står Venstre og siger, at det er man positiv over for at indføre.
Kan Venstre forklare, hvad der har ændret sig?
Stén Knuth (V), 2021-03-02:
Tak for det, formand.
Tak for ordet, og tak til den socialdemokratiske ordfører, som jo fint forklarede, hvad forslaget her går ud på.
Tanken med at skabe Den Sociale Investeringsfond er jo netop at udvikle velfærd, så vi både bliver klogere og dygtigere og samtidig måske kan gøre det en lille smule billigere.
Vi kan jo se rigtig mange steder i vores samfund, at det samspil, der er mellem det offentlige og det private, fungerer rigtig fint, og det bliver vi både klogere og dygtigere af hele tiden.
Nu har fonden virket i nogle år, og der er behov for nogle præciseringer og tilrettelser, som den socialdemokratiske ordfører godtgjorde for et øjeblik siden, og vi kan langt hen ad vejen støtte ministerens forslag.
Camilla Fabricius (S), 2021-03-02:
Jeg tror, man må se generelt på fonden og på, hvad det er for et arbejde, den laver.
Vi har jo også, når vi har siddet med det i satspuljekredsen og diskuteret nogle af de her ting, diskuteret, hvad det er, der ligger til grund for, at man kan investere.
Det er jo fair nok, at vi er uenige.
Jeg synes, det er væsentligt at få fulgt det her.
Jeg er ikke så bekymret for, at man kan investere i noget, der kan være med til at gøre det her.
Vi kan jo se, at der er nogle steder, hvor det kan være fornuftigt at vælge noget ud og se, hvor det bærer hen.
Pernille Skipper (EL), 2021-03-02:
Undskyld mig, men det kunne jeg jo næsten have regnet ud at ordføreren ikke var.
Altså, ved førstebehandlingen af lovforslaget, hvormed man oprettede Den Sociale Investeringsfond, sagde den daværende socialdemokratiske ordfører, fru Pernille Rosenkrantz-Theil: »Så man kan ikke tage enkeltprojekter ud.
Det synes jeg har været en vigtig værnsregel, i forbindelse med at vi har konstrueret fonden.«
Det er netop for at sikre, at man undgår creaming, altså at kapitalinteresserne kun vælger de mest profitable projekter og overlader resten til alle mulige andre.