runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-25:
For det første bliver de ikke udelukket fra at blive fuldgyldige medlemmer.
For det andet er det her ikke en markedsplads, hvor vi skal vurdere, hvem der har den største værdi for Danmark.
Menneskers værdi er ikke opgjort efter, hvor mange penge de efterlader til samfundet.
Det burde jo ikke være mig, der skulle sige det til Enhedslisten.
Så til sidst vil jeg sige omkring symbolpolitik.
Altså, hver gang man har foreslået stramninger på noget udlændingepolitisk område de sidste 25 år, har Enhedslisten og venstrefløjen og Radikale Venstre sagt, at det er symbolpolitik.
Parallelsamfundspakken, som virker rigtig godt, var symbolpolitik.
24-årsreglen, som virker rigtig godt, var symbolpolitik.
Alle de lovforslag, som er blevet stemt igennem for at stramme vores udlændingepolitik, så vi i dag har en udlændingepolitik, hvor vi har styr på, hvor mange der kommer hertil, er blevet kaldt symbolpolitik.
Så når man fra Enhedslistens side bruger det udtryk, er det for mig at se bare et tegn på, at vi er på rette vej.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-25:
Tak for det.
At gå tilbage til tidligere niveauer, hvor man kunne gå ud af folkeskolen med et gennemsnit på 2, eller hvor man, når man var fyldt 18, bare kunne gå ned og modtage sit pas, mener vi ikke er den rigtige vej at gå.
Vi mener, der skal være strenge krav for at få et dansk pas.
Der er allerede i dag nogle lempeligere muligheder, bl.a. igennem dispensationer.
Vi synes snarere tværtimod, at den skal strammes endnu mere, så Danmarksdemokraterne kan ikke støtte forslaget her.
Hans Andersen (V), 2025-04-25:
Men der har vi sådan set også det danske retssystem, der håndterer det.
Hvis man er dansk statsborger og man begår kriminalitet, så er det domstolen, der afgør det og i den forbindelse idømmer en straf.
Med hensyn til det at opnå et dansk statsborgerskab synes vi helt grundlæggende, at man godt må og man også skal stille krav til det, og også højere krav, og der er indfødsretsprøven en del af vejen til det.
Det, forslaget her går ud på, er jo, at man giver en lempeligere adgang til indfødsret, til et dansk statsborgerskab, og den vej ønsker vi i Venstre ikke at gå.
Christina Olumeko (ALT), 2025-04-25:
Der er en ting, der har undret mig i debatten her, både når det drejer sig om Venstres ordfører og Socialdemokratiets ordfører før, men også ministeren selv.
Det er meget vigtigt med de her såkaldte danske værdier, som er utrolig svære at definere for nogen som helst, men som vi alle sammen har tilfælles, og som vi kan være helt sikre på at dem, der er danske statsborgere, har.
Det er altså også bare sådan, at det er utrolig arbitrært.
Hvorfor er det kun det, at de unge, de mennesker, som er heldige, at de har en eller flere forældre med et dansk statsborgerskab, der skal gøre, at de automatisk kan få det, og som vi er sikre på?
Der findes jo også danske statsborgere, der har fået det automatisk, og som er mordere eller nazister.
Hvorfor skal vi ikke alle sammen igennem indfødsretsprøven?
Hans Andersen (V), 2025-04-25:
Jeg mener ikke, at det, ordføreren nu siger, om, at der generelt er en stor barriere og en skillelinje mellem de unge mennesker i folkeskolen med og uden et dansk statsborgerskab, er et korrekt billede.
Så er det ikke nok at gå ud af folkeskolen med 02, men man skal også bestå indfødsretsprøven og have taget de danske værdier til sig, og den sikkerhed opnår vi jo ikke med det her forslag.
For så svækker vi det sådan set i forhold til udlændingepolitikken og vi svækker de krav, vi stiller til at opnå et dansk statsborgerskab.
Og det ønsker vi ikke at støtte i Venstre.
Christina Olumeko (ALT), 2025-04-25:
Det, vi taler om her, er unge, som er født i Danmark, som har dansk som deres modersmål, som er opvokset i Danmark og med en dansk skolegang, og som oplever, at de har sværere ved at tage på studietur med deres klassekammerater.
De fortæller, at de oplever, at de bliver ekskluderet fra samfundet, og at de føler sig fremmedgjort, og det er jo desværre også af et stort flertal af Folketinget her i dag.
Gør det slet ikke indtryk på ordføreren, at vi jo sådan set risikerer at skubbe en masse unge mennesker væk fra det danske samfund med den politik, som ordføreren her er fortaler for?
Hans Andersen (V), 2025-04-25:
Det rimelige ligger jo i, synes vi, at hvis man skal opnå dansk statsborgerskab og man er født her i Danmark, men man er udlænding, skal man leve op til en række krav, deriblandt at man består indfødsretsprøven.
Men der er jo allerede indbygget både muligheden for dispensation i forhold til beskæftigelseskravet og lempeligere krav til unge, der er født og opvokset i Danmark, end de generelle krav, vi stiller til udlændinge, der kommer hertil som voksne.
Det synes jeg sådan set er en rimelig balance, og vi ønsker ikke at slække på den eksisterende og grundlæggende gode udlændingepolitik.
Frederik Vad (S), 2025-04-25:
Ordføreren peger på noget rigtigt.
Altså, der er to ting groft sagt, der adskiller det at have permanent ophold fra det at have et dansk pas, og det er jo stemmeretten, og så kan der være noget, der gør sig gældende i forhold til at rejse til udlandet i dele af verden, ikke alle steder, men nogle steder.
Det er fuldstændig rigtigt; det er groft sagt de to ting, der adskiller permanent ophold fra statsborgerskab.
Men derfor kan man jo stadig væk leve sit liv i Danmark her, selv om man f.eks. ikke kan stemme.
Jeg synes, det er rimeligt, at man for at kunne blive en del af det her samfund fuldt og helt og kunne deltage i valg overholder de retningslinjer og de regler og krav, vi har her.
De er ikke særlig slemme, synes jeg.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Nu tror jeg godt, vi kan konstatere, at begrebet danske værdier er ret mangfoldigt.
Det kan jeg i hvert fald høre, når vi diskuterer herinde i Folketingssalen.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvad det liberale så er i, at der bliver gjort forskel på de børn, der er født og vokset op her i landet, alt efter om deres forældre har dansk statsborgerskab eller ej.
De kommer til at gå i den samme folkeskole; de kommer til at bestå de samme eksamener.
Der er bare nogle, hvis forældre har dansk statsborgerskab, som også får dansk statsborgerskab, og så er der nogle, hvis forældre ikke har dansk statsborgerskab, men som har haft præcis den samme opvækst og præcis den samme skolegang, som ikke får dansk statsborgerskab.
Hvori ligger det liberale og det rimelige i forhold til det?
Hans Andersen (V), 2025-04-25:
Vi synes, der er en helt grundlæggende forskel med det forslag, som Enhedslisten her har fremsat, om en erklæringsordning, som jo er en lempelse af den lovgivning, vi har i dag, og som vi også, synes vi, adskiller sig fra de krav, der er, altså at man består indfødsretsprøven.
Det synes jeg er et helt rimeligt krav at stille.
Det er så det krav, vi stiller for, at man skal have mulighed for at få statsborgerskab og dermed også stemmeret til Folketinget.
Det synes jeg sådan set er et liberalt sted at stå, for vi ønsker også at stille krav, der gør, at dem, der så bliver danske statsborgere, sådan set også har værdierne med sig – de værdier, vi taler om i forhold til tillid og fællesskab osv.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Tak for det, og tak til hr. Hans Andersen for talen.
Jeg synes, at når man sådan skal beskrive det fundament, som det danske samfund bygger på, er en af de grundlæggende rettigheder, jeg jo synes vi har, retten til at kunne deltage i valg til den lovgivende forsamling i det land, vi bor i, altså til Folketinget i Danmarks tilfælde.
Her er der jo tale om nogle borgere, som er født og opvokset i landet, som har gået i folkeskolen i landet, tager deres uddannelse, bidrager til det danske samfund, men som alligevel oplever først at kunne få deres stemmeret, når de er oppe på den anden side af 30 år.
Hvad er rimelighedsbetragtningen i det, også set fra et liberalt parti, hvor man jo burde anskue individet ud fra en individuel betragtning og netop sige, at hvis du er født og opvokset her i landet, får du selvfølgelig nogle rettigheder?
Hans Andersen (V), 2025-04-25:
Tak for ordet.
I Venstre er vi stolte af det danske fællesskab.
Vi er stolte af vores demokrati, vores værdier og den måde, vi gennem generationer har bygget samfundet op på gennem tillid, sammenhængskraft og ansvar.
Statsborgerskab er ikke bare en praktisk adgangsbillet til stemmeboksen; det er det stærkeste bånd mellem individ og stat, et løfte, der går begge veje.
Det skal ske gennem en proces, der viser vilje og ansvar, og derfor skal kravene ikke fjernes, men fastholdes.
Forslaget her vil prøve at genindføre en erklæringsordning for unge født og opvokset i Danmark, som i praksis fjerner stort set alle de krav, vi ellers stiller som betingelse.
Det er ikke den rigtige vej.
Det danske samfund er bygget på værdier, og dem forpligter man sig til.
Man bidrager og lærer sproget, forstår historien og tager ansvar.
Og når vi stiller krav til dem, der ønsker at blive danske statsborgere, er det ikke et udtryk for mistillid; det er et udtryk for respekt – respekt for fællesskabet.
Det er ikke bureaukratisk at kræve dokumentation for sprog, skolegang og lovlydighed; det er rimeligt og nødvendigt, hvis vi skal bevare tilliden til vores statsborgerskab.
I dag er der allerede muligheder for unge, der er født og opvokset i Danmark, for at få statsborgerskab, men der stilles en række konsekvente, men rimelige krav, og det skal vi værne om.
At gøre det til en næsten automatisk ret svækker værdien af det danske statsborgerskab.
I Venstre tror vi på fællesskabet, og vi tror også på forpligtigelsen, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Frederik Vad (S), 2025-04-25:
Jamen det har jeg jo lige sagt.
Så det er jo svaret.
Vi kommer aldrig til at slække på udlændingepolitikken i Socialdemokratiet.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-25:
Jeg skal bare lige forstå det.
Afviser hr. Frederik Vad, at Enhedslisten, Radikale Venstre og Alternativet osv. teoretisk set vil få nogen som helst indflydelse på dansk udlændingepolitik i en regering, hvor de skal agere parlamentarisk grundlag under Socialdemokratiet?
Frederik Vad (S), 2025-04-25:
Nej, altså, hvis man kigger på perioden fra 2019 til 2022, havde vi en socialdemokratisk regering, som leverede de bedste resultater på udlændingeområdet siden udlændingeloven af 1983.
Der indså venstrefløjens partier jo, at der var et meget, meget stort flertal i Folketinget med Socialdemokratiet som det helt store parti, som stod bag en stram udlændingepolitik, og derfor var det den politik, der blev ført.
Det ønskede et flertal i Folketinget.
Og et mindretal i Folketinget kan jo ikke pålægge et flertal i Folketinget at føre en slap udlændingepolitik.
Så svaret er, at det ikke kommer til at blive noget problem – det tror jeg ikke på – for vi har bevist i Socialdemokratiet, at det kan vi godt håndtere.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-25:
Jeg vil i lighed med mit spørgsmål til ministeren gerne høre, om Socialdemokratiet definitivt kan afvise, at venstrefløjen – venstrefløjen bestående af Enhedslisten, Radikale Venstre, Alternativet og SF – får nogen som helst indflydelse på dansk udlændingepolitik i en regering, hvor de ville skulle agere parlamentarisk grundlag under Socialdemokratiet.
Frederik Vad (S), 2025-04-25:
Men det er jo ikke brok; det er en politisk diskussion.
Det, vi tager stilling til, når vi vedtager noget her og behandler det, er, hvad der står i teksten.
Det er det, der bliver til virkelighed, hvis et flertal i Folketinget ønsker det.
Derfor er det ikke ligegyldigt, hvad der står i lovteksten og bemærkningerne.
Det er ikke helt ligegyldigt.
Men prøv at høre her: Oppositionen er i sin fulde ret – det er jo derfor, vi har oppositionen – til at kontrollere, udfordre og presse regeringen de steder, hvor vi er svage, og hvor den lovgivning, vi laver, er dårlig eller ikke lever op til det, vi lover.
Det er den selvfølgelig hundrede procent.
Det er jo derfor, vi er her.
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-29:
Først og fremmest tror jeg, det er meget, meget afgørende, at vi selvfølgelig får alle de initiativer, der ligger i den samlede pakke af initiativer, som regeringen præsenterede tilbage i oktober måned, implementeret. Hvor det her lovforslag jo udelukkende behandler nogle af strafskærpelsesdelene, så er der også en række forebyggelsesmæssige, behandlingsmæssige og oplysningsmæssige initiativer, der skal implementeres.
Men når det er sagt, så ja, jeg tror desværre, at vi står her med et fænomen, et problem – ikke bare i Danmark, men i store dele af den vestlige verden – som kommer til at kræve løbende og også yderligere håndfast handling.
Mai Mercado (KF), 2025-04-29:
Jeg tror, at vi kun har set den spæde begyndelse.
Når vi kan se, hvordan fentanyl skyller ind over landegrænserne i andre lande, er det dybt bekymrende, hvis vi kigger ind i den samme udvikling her i Danmark.
Det er derfor egentlig bare en opfordring til, når den her næste runde kommer – og den tror jeg kommer før end siden – at tage partierne ind til en decideret forhandling og få lavet en politisk aftale, hvor man får sat ind i fællesskab, og at man både gør det på retsområdet, på sundhedsområdet og på socialområdet, således at man kommer hele vejen rundt.
Vil regeringen se positivt på det?
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-29:
Helt generelt vil jeg sige, at vi ser enormt positivt på det enorme engagement, der er på tværs af Folketingets partier omkring det her problem.
Det vil jeg meget gerne anerkende.
Derfor vil vi jo gerne samarbejde med alle partier om det her problem.
En af de udfordringer, vi jo stod med, hvis jeg husker tilbage til, da jeg tiltrådte som justitsminister, var, at når man spurgte rundt i vores myndigheder, så var der ikke noget problem.
Altså, det er jo himmelråbende, at vi nu endelig står et sted, hvor alle anerkender, at der er et problem, og hvor vi endelig kan komme i gang med at implementere en række initiativer, men jeg tror desværre, at det her kun er begyndelsen.
Rosa Lund (EL), 2025-04-29:
Tak, og tak til ministeren for lovforslaget.
Som jeg sagde i min ordførertale, er der nogle ting, vi undrer os over i Enhedslisten.
En af de ting er, at man skriver i lovforslaget, at man nu skal til at sætte folk i fængsel for besiddelse af hårde stoffer.
Jeg var egentlig af den opfattelse, at regeringen var på vej i den modsatte retning, og at vi ikke skulle straffe brugerne for sælgernes kriminelle handlinger.
Derfor vil jeg bare gerne høre ministeren, om det virkelig kan være rigtigt, at man nu vil til at sætte stofafhængige i fængsel.
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-29:
Det er rigtigt, at der foregår diskussioner i regeringen, som vi også tager meget alvorligt.
Nogle af de allermest socialt udsatte stofmisbrugere vil vi jo gerne også i regeringens kommende værdighedsreform gøre noget mere for reelt også bliver hjulpet, men det er jo selvfølgelig klart, at man også skal sandsynliggøre, hvis nu f.eks. man går med et stort parti opioidpiller eller stoffer, at det ikke er med henblik på salg.
Det er jo den overvejelse, man kan læse i lovforslagets bemærkninger.
Rosa Lund (EL), 2025-04-29:
Det er jeg sådan set enig med ministeren i.
Jeg synes, at et stort parti, som tydeligvis ikke er til eget forbrug, er noget helt andet.
Men det er bare, fordi det står i bemærkningerne, at det er euforiserende stoffer til eget forbrug.
Så det undrer os bare.
Hvordan vil ministeren så, kan jeg jo spørge omvendt, garantere, at vi ikke kommer til at ramme nogle af de mest udsatte stofbrugere her i landet, som vi jo faktisk i alle mulige andre sammenhænge med en værdighedsreform ovre i Social- og Boligministeriet prøver at gå den modsatte vej med og sikre, at de ikke bliver kriminaliseret, og at politiet ikke skal bruge deres knappe ressourcer der?
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-29:
En af de ting, som regeringen jo har lagt op til, er i virkeligheden at tydeliggøre den såkaldte advarselsregel i retsplejeloven, hvor det bliver tydeligere for eksempelvis politimanden eller -damen på gaden, at her har man at gøre med en stofmisbruger, som er fanget i et meget, meget svært misbrug, og så kan man give en advarsel frem for dels at konfiskere stoffet, dels at rejse sigtelse mod vedkommende.
Så er det rigtigt, at der er et parallelt spor med overvejelser i regeringen om, hvorvidt man skal gå et skridt videre, når det handler om nogle af de mest socialt udsatte stofmisbrugere.
Men som reglerne er i dag, er det jo i udgangspunktet kriminelt også at bære stoffer til eget forbrug.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-04-29:
Tak for ordet, formand.
Der er nogle besøg, man som ordfører i Folketinget husker bedre end andre.
Vi får ofte henvendelser fra mange mennesker, der har spændende ting at bringe til bords, som de gerne vil ind og forklare os om.
Men der er ét besøg, som jeg husker meget, meget tydeligt i min tid som folketingsmedlem og som retsordfører, og det var, da en ung drabsefterforsker kom ind på mit kontor og gerne ville fortælle mig om en ny teknologi, der kunne være med til at opklare flere alvorlige kriminalitetssager i Danmark og opklare uopklarede drabssager.
Den betjent hed Martin.
Han lavede en underskriftindsamling, et borgerforslag, der fik over 50.000 underskrifter.
Vi behandlede et forslag her i Folketinget, der var enighed om, og nu står vi så her i dag skal behandle et forslag, der skal give en retslig ramme for brugen af genetisk slægtsforskning.
Det her lovforslag giver politiet mulighed for at anvende dna-baserede slægtsforskningsdatabaser i efterforskningen af særlig alvorlige forbrydelser, når der er grund til at tro, at dna-spor stammer fra en gerningsperson, og når det vurderes, at det kan give en afgørende opklaring af sagen.
Man behøver i virkeligheden ikke at trække tiden så meget længere ud med det her forslag.
Jeg synes og tror på, at det her forslag og det her værktøj er på niveau med, dengang man i 1990'erne begyndte at bruge dna som opklaringsværktøj.
Det kommer til at betyde, at nogle af de sager, som drabsefterforskere har fortalt os om, der ikke er blevet opklaret endnu, nu kan blive opklaret, og det synes jeg vi skal være stolte af, og vi skal være glade for nu at kunne behandle det forslag.
Derfor kan jeg sige, at Socialdemokratiet støtter det her forslag, ligesom vi har gjort hele vejen igennem.
Tak for ordet.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-04-29:
Tak for det.
Tidligere har jeg haft forbehold.
Det har jeg ikke længere over for det begreb, og det skyldes naturligvis Martin Wittrup Enggaard deroppe, og tak for borgerforslaget, som er skabt her i dag.
Det har jo altså allerede haft sin debut i kriminalretten med deraf følgende succes.
Det har det haft i Sverige, og det har det faktisk også allerede haft i Danmark.
Det er selvfølgelig noget, politiet skal gøre brug af, og med glæde har jeg kunnet konstatere, at det har politiet også allerede kunnet gøre.
Vi skal nok lige slå fast for en sikkerheds skyld, at det ikke er nogen betingelse for at tilgå de her registre, at dem, der oprindelig afgav deres oplysninger til registrene, også samtykkede i, at oplysningerne senere kunne blive brugt af politiet.
Det er og bliver en naturlig ting, at selvfølgelig kan de det, ligesom mange andre effekter jo kan blive brugt af politiet.
Når det er opfyldt, kan politiet søge her.
Det er et fantastisk fremskridt i politiefterforskning, og jeg er utrolig glad for at sige, at selvfølgelig stemmer vi for.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-04-29:
Tak for det.
Behandlingen af L 197, som vi har i dag, har jeg personligt glædet mig meget til.
Tilbage i februar 2023 behandlede vi et borgerforslag.
Det var faktisk første gang, jeg fik fornøjelsen af et borgerforslag.
Det gik ud på, at dansk politi skulle bruge genetisk slægtsforskning i efterforskningsøjemed.
Nu her 2 år senere er borgerforslaget blevet til et lovforslag, som efter vedtagelsen nu endelig giver politiet lov til at bruge genetisk slægtsforskning som led i efterforskningen af en lovovertrædelse, hvis der er bestemte grunde til at antage, at dna-sporet stammer fra gerningspersonen, hvis efterforskningen angår terror, voldtægt, drab eller en overtrædelse af straffeloven af særdeles alvorlig karakter og efterforskningsskridtet må antages at være af afgørende betydning for efterforskningen.
Man har jo i årevis brugt genetisk slægtsforskning i USA, og der har man løst hundredvis af sager på den her måde, og i Sverige har metoden også virket, da svensk politi tilbage i 2018 opklarede et 16 år gammelt dobbeltdrab.
For Danmarksdemokraterne er det vigtigt, at politiet hele tiden har de redskaber, de har brug for, for at opklare alvorlige forbrydelser, og derfor er jeg også rigtig glad for, at vi støtter det her lovforslag, som giver politiet ekstra muligheder fremadrettet.
Så er jeg sikker på, at der sidder en glad Martin Wittrup Enggaard, som var en af stillerne af det oprindelige forslag.
Nu er Bjørn her ikke, men jeg kan sige, at jeg også helt tilbage i starten havde et rigtig, rigtig godt møde med Martin Wittrup Enggaard, som jo forklarede, hvordan det her kan hjælpe politiet fremadrettet.
Så som nævnt støtter Danmarksdemokraterne forslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-04-29:
Tak for det.
At vi i dag kan behandle et lovforslag om at kunne bruge genetisk slægtsforskning ved særlig alvorlige sagstyper, skyldes en dedikeret politimand, som måske også er med fra tilhørerrækkerne i dag.
Det ved jeg ikke helt præcis.
Men det er, som flere har nævnt her i dag, Martin Wittrup Enggaard, som jo er efterforsker i Københavns Politi.
Han har om nogen kæmpet kampen for den her sag.
Han har lavet borgerforslag, og han har rendt os på dørene i et forsøg på at komme de her meget grove sager nærmere en opklaring, bl.a. ved at lave en database.
Det er jo ret vigtigt, for det er noget, der kan give ofre og pårørende den fred og retfærdighed, som de måske mangler.
Så en kæmpe tak til ham.
Slægtsbaseret efterforskning har allerede i en lang række sager vist, at ældre og hidtil uopklarede sager har kunnet knækkes ved hjælp af den her nye teknologi.
I USA, Sverige og Norge har man kunnet opklare ældre sager, som hidtil har været uopklarede, og på den måde har vi jo at gøre med en lille revolution inden for politiet i efterforskningen.
Det ligger der efterhånden også en del empiri på, hvorfor det her forslag har noget for sig.
Men også herhjemme har den her type efterforskning allerede vist sig værdifuld i et par efterforskninger, og med det her forslag øger vi mulighederne endnu mere.
Vi synes i SF, at forslaget her er vigtigt.
For os er ofrenes stilling helt central, og det er vigtigt, at både ofre og pårørende ikke udsættes for unødig lidelse, fordi vi er håndsky over for nye politifaglige landvindinger og ny teknologi.
Vi skal som samfund altid være klar til at afprøve nye metoder og teknikker for at kunne opklare nogle af de værste forbrydelser.
Selvfølgelig skal vi også have retssikkerheden for øje som det styrende princip, når vi bevæger os ned af nye veje.
Det gælder naturligvis også det her forslag.
Vi synes jo stadig væk, at der skulle ligge en forudgående dommerkendelse forud for brugen af den her teknologi, og på det punkt imødekommer regeringen ikke helt SF's ønsker.
Vi forventer at stille et ændringsforslag om det her.
Det er der nok næppe opbakning til, men samlet set kommer vi til at støtte forslaget, fordi vi synes, det er utrolig vigtigt.
Så det er godt, at vi med det her forslag nu får reguleret politiets anvendelse i en særskilt retlig ramme, og på den måde sikrer vi så også, at det her særlige efterforskningsskridt kan anvendes i netop de sager, hvor den samfundsmæssige interesse overstiger hensynet til privatlivets fred.
Tak for ordet.