runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2017-11-08:
Vi ønsker at drøfte de initiativer i den kreds af partier, der vil være med til at bære ansvaret for at finansiere initiativerne.
Derfor er det sådan, at man godt kan lave en række vurderinger af, hvad et arbejdsudbud skal være, og hvad der skal til for at stykke et provenu sammen, men det kan jo sammensættes på utrolig mange måder.
Jeg tror endda også, at spørgeren har stillet mig rigtig mange spørgsmål om, hvordan man kunne sammensætte en sådan justering af overførselsindkomster, der ville summere op til 5,25 mia. kr.
Og der kan man jo, hvis man sidder hjemme og har lyst til at lave sin egen lille finanslovsøvelse, se på spørgerens spørgsmål og mine besvarelser af dem og så se, hvad det egentlig er, der skal justeres til. Men vi er i og for sig lydhøre, hvis de partier, vi forhandler med, kommer og siger, at de gerne vil se på andre justeringer, f.eks. på optjeningsprincipper, altså noget af det, som vi har peget på, og så er vi villige til i højere grad at kigge på at bruge optjeningsprincipper, for vi synes egentlig, at det er meget naturligt, at man skal yde, før man kan nyde.
Benny Engelbrecht (S), 2017-11-08:
Et hurtigt blik på de besvarelser, som ministeren har givet, vil jo kunne illustrere over for de interesserede, at det er et stort katalog af ubehageligheder, som man kan vælge imellem, og der kan vi så forstå, at der ligger en samlet plan fra regeringens side, men at regeringen bare ikke vil fortælle offentligheden og Folketinget, hvad den så går ud på.
Det må vi forstå skal holdes hemmeligt.
Synes ministeren ikke, at det på nogen måde kan opleves som udemokratisk, at man ikke vil lægge sin politik åbent frem?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-08:
Jamen der er brug for flere ting her.
Der er først og fremmest brug for at se på, om den måde, man fører tilsyn på i dag, er den mest intelligente måde, eller om det kan gøres bedre.
Nu har vi jo lige netop her 1. november introduceret en ny måde at føre tilsyn på på landets byggepladser, fordi den måde, man førte tilsyn på før, bestemt kunne forbedres.
Og for det andet er jeg helt villig til også at diskutere, hvordan Arbejdstilsynets økonomi fremadrettet skal være, men jeg synes, det skal være med afsæt i, hvad det er for anbefalinger, der måtte komme fra det ekspertudvalg, som vi har nedsat.
Det betyder altså også, at jeg kommer til nu at modtage deres anbefalinger, og så kommer vi til at drøfte det fremadrettede bevillingsniveau.
Det kommer vi til at drøfte, når udvalget kommer med sin rapport
Carl Valentin (SF), 2017-11-08:
Jeg synes lidt, at der bliver malet et skønmaleri af, hvad regeringen render og laver på det her område.
Det går den helt forkerte vej med arbejdsmiljømålene fra 2020-strategien, for andelen af lønmodtagere med muskel- og skeletbesvær er steget med næsten 15 pct., og andelen af psykisk belastede lønmodtagere er steget med knap 17 pct.
Og for at det ikke skal være løgn, har Arbejdstilsynet i september endnu en gang afsløret helt uforsvarlige forhold på byggepladserne, hvor der under en aktion blev givet 116 reaktioner.
Forventer ministeren, at man, selv efter ekspertudvalgets anbefalinger, som man refererede til i starten, til sommer omkostningsfrit kan løse problemet med Arbejdstilsynets faldende indsats og de stigende arbejdsmiljøproblemer?
Mener ministeren stadig, at det er forsvarligt at reducere Arbejdstilsynets bevillinger yderligere, som der lægges op til med regeringens finanslovsforslag, når en undersøgelse fra COWI viser, at udviklingen fra 2008 til 2016 har været, at antallet af tilsynsbesøg på virksomheder er faldet fra over 60.000 til langt under 50.000, og at antallet af reaktioner ved konstaterede overtrædelser er faldet fra godt 35.000 til under 24.000, og det samtidig går den forkerte vej med 2020-målene for arbejdsmiljø?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Ny undersøgelse: Arbejdstilsynet risikerer at blive ny skandale som SKAT« i Ugebrevet A4 den 2. november 2017.
Tak for det.
Mener ministeren stadig, at det er forsvarligt at reducere Arbejdstilsynets bevillinger yderligere, som der lægges op til med regeringens finanslovsforslag, når en undersøgelse fra COWI viser, at udviklingen fra 2008 til 2016 har været, at antallet af tilsynsbesøg på virksomheder er faldet fra over 60.000 til langt under 50.000, og at antallet af reaktioner ved konstaterede overtrædelser er faldet fra godt 35.000 til under 24.000, og det samtidig går den forkerte vej med 2020-målene for arbejdsmiljø?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-08:
Tak for spørgsmålet.
Det giver mig anledning til at starte med at få på plads, at regeringen med finanslovsforslaget ikke har lagt op til yderligere besparelser på Arbejdstilsynet.
Men som det nok er spørgeren bekendt, har Arbejdstilsynet jo haft en række midlertidige bevillinger, og sådan nogle løber jo som bekendt ud.
Derudover står det jo også klart i regeringens finanslovsforslag, at vi vil søge opbakning til, at en del af forhandlingsreserven i regeringens finanslov anvendes til indsatsen for ordnede forhold på arbejdsmarkedet.
Og det er også korrekt, at antallet af tilsynsbesøg er faldet fra 2015 til 2016.
Men man skylder at sige, at fra 2016 har Arbejdstilsynet i langt højere grad målrettet tilsynsindsatsen til de virksomheder, som har størst risiko for arbejdsmiljøproblemer.
En anden del af forklaringen er derfor, at Arbejdstilsynet bruger længere tid på de enkelte virksomheder.
Det ser jeg faktisk som udtryk for en klog prioritering, at Arbejdstilsynet nu i højere grad bruger ressourcerne der, hvor behovet er størst.
Så ja, jeg mener, at Arbejdstilsynets bevillingsniveau er forsvarligt, men jeg synes også, som jeg også klart har sagt tidligere, at der skal rettes op på udviklingen på vores arbejdsmiljøområde.
Det er jo også derfor, at jeg har nedsat et ekspertudvalg, som nu har fået til opgave at gentænke hele indsatsen på det danske arbejdsmiljøområde, og derfor tager jeg selvfølgelig også gerne en drøftelse af bevillingsniveauet for Arbejdstilsynet.
Og det er sådan set også en drøftelse, vi allerede har haft mange gange i Folketingets Beskæftigelsesudvalg.
Men det giver sig selv, at mere af det samme ikke kun er svaret, og at det ikke er nok at drøfte bevillinger, men også hvordan vi laver indsatserne.
Og lige præcis derfor venter jeg også med store forventninger på den rapport, som ekspertudvalget vil komme med i løbet af 2018, og der lægger jeg så op til at have en mere længerevarende diskussion om, hvordan Arbejdstilsynets bevillinger skal være i fremtiden.
Carl Valentin (SF), 2017-11-08:
Tak for det.
Og det er jo rigtig fint.
Derfor vil jeg høre, om ministeren stadig planlægger at gennemføre en reduktion af Arbejdstilsynets bevillinger på 21 mio. kr. i 2018, sådan som der lægges op til i finanslovsforslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-08:
Det, jeg planlægger, er, at vi følger det, som der står i regeringens finanslovsforslag om bl.a. forhandlingsreserven.
Og der står jo klart i finanslovsforslaget, at vi vil søge opbakning til, at en del af forhandlingsreserven anvendes til indsatsen for ordnede forhold på arbejdsmarkedet.
Det vil jeg glæde mig til sker, for så kan vi jo tage en mere oplyst diskussion om bevillingsniveauet.
Carl Valentin (SF), 2017-11-08:
Så lad mig gå over til noget lidt andet.
Altså, der er jo efterhånden bred enighed i Folketinget om, at flere unge skal tage en erhvervsuddannelse.
Og det er jeg rigtig glad for at der er.
Men nu er der jo mange faglærte, som arbejder i fysisk krævende job.
Mener ministeren, at man bidrager til at gøre faglærte job tiltrækkende for unge mennesker, når man år efter år insisterer på at forringe vilkårene for den myndighed, som skal føre kontrol med bl.a. de faglærtes vilkår, nemlig Arbejdstilsynet?
Kristian Jensen (V), 2017-11-08:
Nej, på ingen måde.
Det er jo sådan, at vi allerede har peget på en række af de overskrifter, som vi mener skal være med i det her.
Jeg skal gerne gentage dem her, ikke for spørgeren skyld – for jeg ved, at spørgeren kender dem – men for tilhørernes skyld.
Det er sådan, at vi har peget på, at man i højere grad skal bruge optjeningsprincipper, sådan at man tjener op til at modtage de fulde offentlige ydelser i Danmark.
Nogle af de personer, der flytter hertil, har ikke været med til at betale ind til vores fælles skattesystem og har dermed heller ikke i mine øjne optjent den samme ret til at få fulde ydelser.
Sidst, men ikke mindst er det spørgsmålet om at indføre en brugerbetaling for danskundervisning.
Det er tre konkrete anvisninger, som vi har sagt vi gerne vil have med som elementer.
Carl Valentin (SF), 2017-11-08:
Ja, men det var, hvad jeg havde, så tak for ordet.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-08:
Jamen så tror jeg ikke, at jeg har mere at tilføje.
Carl Valentin (SF), 2017-11-08:
Hvilke initiativer planlægger ministeren at iværksætte for at undgå, at udviklingen i Arbejdstilsynet ender ligesom udviklingen i SKAT, hvilket påpeges at være en reel risiko af projektleder på COWI-rapporten og arbejdsmiljøekspert Per Tybjerg Aldrich?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Ny undersøgelse: Arbejdstilsynet risikerer at blive ny skandale som SKAT« i Ugebrevet A4 den 2. november 2017.
Så vil jeg høre: Hvilke initiativer planlægger ministeren at iværksætte for at undgå, at udviklingen i Arbejdstilsynet ender ligesom udviklingen i SKAT, hvilket påpeges at være en reel risiko af projektleder på COWI-rapporten og arbejdsmiljøekspert Per Tybjerg Aldrich?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-08:
Som jeg lige netop havde lejlighed til i det forrige spørgsmål, vil jeg gerne forsikre spørgeren om, at udviklingen i Arbejdstilsynet og på vores arbejdsmiljøområde er noget, som jeg mener man skal tage endog meget alvorligt.
Da jeg startede som beskæftigelsesminister for snart et år siden tilbage i november 2016, overtog jeg et arbejdstilsyn, som var i tillidskrise, en styrelse, som hverken nød tillid fra omverdenen eller fra medarbejderne internt i organisationen, en styrelse med meget store udfordringer, som var i en helt uholdbar situation, som havde fået lov til at udvikle sig gennem flere år.
Derfor undrer det mig også lidt, når regeringen beskyldes for at ville slagte Arbejdstilsynet.
Jeg har sådan set sat mig i spidsen for en genopretning af Arbejdstilsynet og en gentænkning af hele vores arbejdsmiljøindsats.
Det er også stærkt påkrævet.
I forhold til Arbejdstilsynet udpegede jeg i foråret en ny direktør, som nu er i fuld gang med at styrke tilliden til tilsynet og sikre en mere sammenhængende styring af tilsynet, bl.a. også på økonomisiden.
Samtidig har jeg også som tidligere nævnt nedsat et ekspertudvalg, der skal gentænke arbejdsmiljøindsatsen, og hvor Per Tybjerg Aldrich, som er citeret i artiklen, faktisk også sidder.
Så nu får han jo alle muligheder for at give udtryk for, hvordan han synes, at et nyt arbejdstilsyn og en ny arbejdsmiljøindsats skal fungere.
Jeg vil heller ikke lægge skjul på, at det med arbejdsmiljøet er gået den forkerte vej i de seneste år.
Derfor har jeg også bedt udvalget om at tage fat om nældens rod med hensyn til, hvordan vi skaber et bedre arbejdsmiljø.
Danskere skal have gode forhold på arbejdspladsen, og man skal ikke blive nedslidt eller komme til skade, når man er på arbejde.
Og for mig er det jo netop to indsatser, som er med til at bane vejen både for et stærkere arbejdstilsyn, men også for et bedre arbejdsmiljø til gavn for de danske medarbejdere.
Tak for det.
Nu kommer vi vidst ud i en, kan man sige, afart af spørgsmålet, men det skal ikke skille os.
Jeg er helt optaget af, at vi skal have et Arbejdstilsyn, der fungerer.
Jeg har også adskillige gange både i samråd og i debatter her i Folketinget vedkendt mig, at der er problemer i forhold til nogle af de overordnede pejlemærker, vi har, for det danske arbejdsmiljø.
Derfor er der brug for at gennemtænke indsatsen på ny.
Det er vi i gang med, og det er ikke sådan, at vi sidder og venter på ekspertudvalget.
Vi tager løbende politiske initiativer.
Vi har taget et særligt initiativ i forhold til landbrug og arbejdsmiljø, hvor der er mange dødsulykker målt pr. ansat, her i løbet af foråret, og vi har lige netop for nogle få dage siden startet en ny indsats over for byggeriet, som det nok også er spørgeren bekendt, hvor der jo også er mange dødsfald og meget store og alvorlige arbejdsulykker.
Henrik Brodersen (DF), 2017-11-08:
Om det med tilstrømning kan man sige, at Dansk Folkeparti er meget glade for, at vi har kunnet hjælpe ministeren og regeringen med at træffe de rigtige beslutninger, så den er nedbragt.
Men her er det lige præcis det her med parallelsamfundene, hvor det jo er tydeligt, at de her mennesker har en helt anden dagsorden.
Det mærker kandidaterne til Slagelse Byråd bl.a. ved, at alt, hvad der hedder valgplakater osv., bliver hevet ned.
Det tyder på, at de ikke vil demokratiet.
Her er der altså tale om ganske almindelige mennesker, som i dagligdagen skal udføre et arbejde, som de bliver forhindret i og har meget, meget stor utryghed omkring.
Ministeren har jo desværre også selv for nylig mærket på egen krop, hvad det vil sige ikke at kunne passe sit arbejde uden at blive forulempet for alverdens ting.
Det må vi da på en eller anden måde kunne stramme meget mere op på, end vi hidtil har gjort.
Inger Støjberg (V), 2017-11-08:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Henrik Brodersen, ikke bare i, at vi har taget nogle tiltag i fællesskab, men også i, at vi skal videre, og at blikket nu nødvendigvis må falde og initiativerne nu nødvendigvis må falde på parallelsamfundene og opgørene med det.
For det nytter ikke, at vi har mennesker, der lever i et parallelt system og med en parallel opfattelse af, hvad det vil sige at leve i Danmark, hvor man netop har en modsætning i forhold til demokratiet og hele vort værdisæt.
Men jeg tror, det kommer til at kræve – eller det kan jeg allerede nu annoncere at det kommer til at kræve – nogle ret håndfaste initiativer, som vi vil præsentere, jo i høj grad også for Dansk Folkeparti, og som jeg vil tro at vi også kunne enes om langt hen ad vejen.
Henrik Brodersen (DF), 2017-11-08:
Ja, for det handler jo i bund og grund om, at vi har nogle borgere, der skal serviceres af nogle ansatte i kommunerne, som simpelt hen ikke kan udføre deres job.
Vi har postansatte, forsyningsselskaber, håndværkere, taxaer, som ikke vil ind i området.
Vi har i Slagelse måttet lægge busruter om i en periode, netop for at man ikke skulle køre igennem det område, fordi de blev smadret.
Der er bilafbrændinger og affaldsafbrændinger med jævne mellemrum.
Folk i de her job søger simpelt hen væk fra de her områder og siger, at nu kan de ikke holde til mere – selv mennesker, som har været ansat i rigtig mange år.
Vi har vel en forpligtelse over for dem – om nogen – til at gøre noget ved det her.
Inger Støjberg (V), 2017-11-08:
Det har vi, og det kommer vi også til.
Hvis jeg sådan skal sammenfatte det, mener jeg, at man har en forpligtelse til at vise både respekt og taknemmelighed over for det samfund, der har åbnet sig for en, som har ydet en beskyttelse, og som også har hjulpet en efter alle kunstens regler.
Vi kan så se, at der er nogle, der ikke bifalder det, og der er nogle, der ikke lever under den forudsætning, men tværtimod opbygger en decideret modkultur mod den danske kultur, og det kan vi selvfølgelig ikke acceptere.
På den anden side er der heldigvis også mange, der bidrager positivt.
Når det er sagt, kan vi naturligvis ikke acceptere hverken modkultur, eller at man lever parallelt i forhold til det danske samfund.
Man må nødvendigvis tage Danmark til sig, når man bor her.
Henrik Brodersen (DF), 2017-11-08:
Man bliver tit mødt med, at så skal man finde på nogle tilbud eller nogle andre tiltag, som gør, at de her mennesker så bliver beskæftiget med andet end at lave ballade.
Jeg tror faktisk kun, jeg kan komme i tanke om dybhavsdykning, der ikke har været på den liste over de tiltag, man har forsøgt at beskæftige folk med i Slagelse.
Det er mig en gåde, at man så alligevel kvitterer for det på den her måde.
Igen må jeg bare holde fast i, at det her er ansatte i helt almindelige jobs, som simpelt hen føler sig enormt utrygge ved at udføre deres arbejde.
Inger Støjberg (V), 2017-11-08:
Jeg tror heller ikke, at vi har brug for flere kurser og tiltag over for unge for at få dem væk fra gaden på den måde.
Jeg tror, vi har brug for en fast hånd, og så skal de have en uddannelse og et arbejde, og så er det det, de må gå op i, og ikke alt muligt andet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-11-08:
Skriftlig begrundelse
Se artiklen »Brugerbetalt sundhed i spil« fra Herning Folkeblad den 13. maj 2015.
Ministeren er klar, og det er jeg også, så det er godt.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-11-08:
Det er nu fjerde gang siden valget i 2015, at Socialdemokratiet stiller § 20-spørgsmål om brugerbetaling.
Det kunne måske tyde på, at hukommelsen på det her punkt ikke er så god, men det giver jo så en anledning til at gentage svaret.
Men jeg tænker, at spørgerens interesse og den store interesse fra Socialdemokratiets side for brugerbetaling måske kan skyldes, at partiet jo selv har stor erfaring med at hæve egenbetalingen på en lang række ydelser på sundhedsområdet.
Jeg kan sige, at siden valget i 2015 har vi tilført 3,8 mia. kr. ekstra til sundhedsvæsenet.
Det er mærkesager, som vi lovede danskerne før valget, og som vi har gennemført efter valget, for vi løber ikke fra vores valgløfter.
Vi gik også til valg på, at vi ikke ville indføre ny brugerbetaling på sundhedsområdet, og det står vi også ved.
Og det fremgår også klart og tydeligt af regeringsgrundlaget, at regeringen ikke vil indføre ny brugerbetaling i den her valgperiode, og det gælder også i forhold til den privatpraktiserende læge.
Så Carsten Kissmeyers udtalelse fra maj 2015, som spørgeren spørger til, er ikke udtryk for regeringens holdning, og det er heller ikke reflekteret i den politik, vi fører, eller i det regeringsprogram, vi arbejder ud fra.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-11-08:
Tak til ministeren.
Det var jo i og for sig forholdsvis klar tale.
Jo, Socialdemokratiets erindring er meget god på det her punkt, vil jeg sige.
Derfor rejser jeg spørgsmålet over for sundhedsministeren i dag.
For når deres regionsrådsformandskandidat, spidskandidaten, har givet udtryk for det her, så er det selvfølgelig også et spørgsmål om, at hr. Carsten Kissmeyer har den her grundtanke og den her grundholdning.
Men sundhedsministeren siger jo her i dag, at man har givet udtryk for, at der ikke sker noget i den her valgperiode.
Altså, ministeren giver jo ikke nogen forsikringer om, hvad der er regeringens, altså Venstres holdning efter den her valgperiode.
Har ministeren mere at sige om det, eller er det kun et spørgsmål om, at vi har en vished for, hvad der kommer til at ske de næste 2 år?
For en ting er jo, at vi nu har regionsrådsvalg, og at der er mulighed for at skifte rundt på posterne.
Der må man jo sige, at den næste valgperiode for Folketinget jo i hvert fald kun løber halvt ind i den periode, som man vælger regionsråd for.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-11-08:
Jamen jeg finder sådan set bare anledning til at gentage, som det også fremgår af regeringsprogrammet, at regeringen ikke har planer om at indføre øget brugerbetaling på sundhedsområdet eller ny brugerbetaling.
Det står jo i skærende kontrast til det, spørgerens eget parti gjorde, da man sad i regering.
Og derfor kan jeg også sige meget klart, at den politik, som vi fører herfra, og som er regeringens politik, er, at vi ikke ønsker mere brugerbetaling på sundhedsområdet.
Det kommer jo også til at gælde for borgerne i Midtjylland, uanset om man – forhåbentlig – vælger en Venstreregionsrådsformand ved valget her den 21. november.
For de lovregler, vi har på det her område, bliver jo, som spørgeren også meget tydeligt er bekendt med, vedtaget herinde og ikke i Region Midtjyllands regionsråd.
Og her støtter vi ikke ny brugerbetaling på sundhedsområdet.
Benny Engelbrecht (S), 2017-11-08:
Men der er jo så den klare forståelse fra ministerens side, at der derudover også er andre elementer i spil.
Det er i hvert fald det, som ministeren også tidligere har bekræftet.
Kender ministeren fortilfælde, hvor en regering sådan igennem flere måneder ikke har villet fortælle, hvor den ville finde så store milliardbesparelser til konkret finansiering af skattelettelser?
Inger Støjberg (V), 2017-11-08:
Jeg tror ikke, at mit svar vil komme bag på hr. Henrik Brodersen.
Vold og chikane er naturligvis fuldstændig uacceptabelt, og det er fuldstændig ligegyldigt, hvem det går ud over.
Når den vold og chikane, som der så er tale om, bliver udført af mennesker, der er kommet til Danmark og for manges vedkommende har bedt om vores beskyttelse og hjælp, og de har fået den, er blevet hjulpet efter alle kunstens regler, så mener jeg selvfølgelig, at det er fuldstændig endnu mere uacceptabelt, hvis man kan sige det sådan.
Det er helt, helt uden for nummer.
Derfor har vi jo også i fællesskab grebet det sådan an, at det første, vi skulle gøre, var at begrænse tilstrømningen til Danmark, fordi vi kan se, at antal jo naturligvis betyder noget.
Hvis der kommer rigtig mange mennesker til udefra med en helt anden kultur og en helt anden tilgang til samfundet, bliver opgaven det sværere, og derfor har vi begrænset tilgangen.
Det er jo derfor, at vi kan se et meget stort fald i antallet af asylansøgere fra 21.000 godt og vel i 2015 til under 3.000 på nuværende tidspunkt i år, og det er jo noget, der i meget høj grad er sket i samarbejde med Dansk Folkeparti.
Derudover har vi jo vedtaget en respektpakke, hvor der er blevet gennemført en række initiativer, der netop tager hånd om også at få straffet de mennesker, som der udøver vold og chikane mod mennesker, der er i offentlig tjeneste.
Det er også derfor, at vi fra regeringens side har nedsat et meget lille, men til gengæld meget hurtigtarbejdende udvalg, hvor justitsministeren, økonomi- og indenrigsministeren og jeg selv sidder og arbejder med forslag til, hvordan vi får gjort op med de parallelsamfund, som vi ser, ikke bare de fysiske parallelsamfund, men jo også de mentale parallelsamfund.
Så jeg tror, at vi skal grave et spadestik dybere, end vi har gjort hidtil for netop at komme det her problem til livs, som jeg anerkender som meget alvorligt og som fuldstændig uacceptabelt.
Henrik Brodersen (DF), 2017-11-08:
Tak, formand.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-11-08:
Mener ministeren, at det er de rigtige, der bliver taget hensyn til, når Avnstrup Børnegård i Lejre Kommune opsiges og dermed reelt lukkes for at gøre plads til et flygtningecenter i bygningerne?
Tak for det.