runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2020-01-17:
Jamen det er dejligt, at hr. Rasmus Stoklund er enig med mig i, at de egentlig ikke hører til i Danmark.
Jeg kender da også indvandrere, der ønsker imamer hen, hvor peberet gror, og ikke mener, at de skal blande sig i deres levevis.
Men så må vi jo lukke af og sige, at de ikke skal ind i Danmark.
Hvis ikke de kan indordne sig under de danske værdier, må vi sætte en stopper for det og så sige: Nej tak, I kommer ikke ind i Danmark.
Vi har nogle værdier, der skal overholdes, og det er det vigtigste af alt.
Så bliv væk fra Danmark, rejs til et land, hvor I kan leve efter den lovreligion, det er ikke jer, vi skal have til Danmark.
Det må være det, det drejer sig om, og som Socialdemokratiet som regeringsparti skal stå i spidsen for at sætte en stopper for.
Og så skal Dansk Folkeparti nok støtte op.
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
Jeg skrev selv en bog for nogle år siden, hvor jeg brugte et af de her eksempler.
Jeg kan ikke huske, om det var i Kokkedal, men i en boligforening oplevede man nærmest et kup, der gjorde, at man gjorde op med alt, hvad man havde haft af traditioner om juletræsfester, julepynt og alle sådan nogle ting, og det blev afskaffet.
Det var en gruppe af muslimer, der stod bag det.
Det vidner for mig at se om, at man ikke har forstået, hvad det er for et land, man er kommet til.
Heldigvis er det min klare fornemmelse, at det altså er et mindretal, der opfører sig på den måde.
Det er min klare fornemmelse, at langt de fleste af dem, der abonnerer på islam i Danmark, er tilhængere af julen.
Men det er klart, at det mindretal, som hr. Bent Bøgsted taler om, da er dybt problematisk, og der er jeg da fuldstændig enig med hr. Bent Bøgsted: Hvorfor rejser I ikke hen til et af de lande i Stormellemøsten, hvor man lever, som I åbenbart gerne vil leve?
Jeg er fuldstændig enig!
Bent Bøgsted (DF), 2020-01-17:
Tak for det, formand.
Jeg vil følge lidt op på det, der er blevet sagt indtil videre.
Socialdemokratiet sagde, at de ikke giver køb på de grundlæggende danske værdier.
Det blev sagt fra talerstolen her.
Alligevel accepterer Socialdemokratiet, at der bliver taget specielle hensyn i skoler, hvor man fravælger danske traditioner af hensyn til indvandrere.
Det samme gælder i børnehaverne.
På arbejdspladser og i butikker erstatter man almindeligt slagtet kød med halalslagtet kød, og så må danskerne købe halalslagtet kød, for det skal være sådan, at indvandrerne også kan spise kød.
Ordføreren siger også, at det er et problem, at islam er en lovreligion, men alligevel skal man tage hensyn til den.
Var det ikke på sin plads, at Socialdemokratiet så siger: Hvis I vil have en lovreligion, der ikke hører hjemme i Danmark, skal I slet ikke være i Danmark, og hvis I vil være i Danmark, skal I leve op til de grundlæggende værdier, og så kan det ikke hjælpe, at I forlanger, at der skal laves om på de danske værdier og traditioner, og I må indordne jer under de værdier og traditioner, vi har, ellers hører I ikke til i Danmark?
Er det ikke den vej, vi skulle gå?
Men i stedet lukker Socialdemokratiet op og siger: Vi tager bare imod.
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
Det er jo rigtigt, at en af de årsager, der er til, at der er nogle spændinger, er, at islam er en lovreligion, og derfor er der nogle muslimer, som følger islam mere blindt, end vi er vant til at folk gør med kristendommen i Danmark, og den gruppe har vi jo en udfordring med.
Det er jo afsløret i mange forskellige omgange, ud over hvad vi hver især oplever og kan læse om, i tv-udsendelser som dokumentarserien »Moskeerne bag sløret«.
Altså, der får man jo indtrykket af, at der er nogen, der ikke kan finde ud af, at de lever i et demokratisk, sekulært samfund, samtidig med at de er religiøse.
Men grunden til, at jeg alligevel ikke bruger så meget energi på det her med at erklære en krig mod islam, sådan som fru Marie Krarup appellerer til, er, at jeg stadig væk vil mene, at der er kulturmuslimer i Danmark, som godt kan finde ud af at skelne mellem de her ting, og det er dem, der er flest af.
Marie Krarup (DF), 2020-01-17:
Men problemet er jo, hvis ikke man forstår, at folk ikke er demokrater, fordi de abonnerer på en anden ideologi.
Det er jo det, der er problemet, altså at der er en anden religion, og det er jo det, man skal turde sige åbent.
Det ville også være tosset at invitere en stor mængde kommunister og så sige: Nu skal I gå aktivt og glade ind i et kapitalistisk samfund.
Det vil de nok ikke gøre, de vil nok forsøge at lave det om til et kommunistisk samfund.
Det er derfor, jeg siger: Det drejer sig jo ikke om en krig.
Det drejer sig om en erkendelse – en erkendelse – af, at der er nogle kæmpestore forskelle, og den erkendelse kom Dansk Folkeparti til ved sin oprettelse.
Det er derfor, Dansk Folkeparti eksisterer, og det er den erkendelse, de øvrige partier er nødt til at gøre sig, for at vi kan få stoppet den her ulykke i langsom udvikling.
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
Fru Marie Krarup har jo fat på noget centralt her, for det er jo her, hvor der indimellem er noget, der går galt, når religion clasher med et sekulært samfund, og derfor kan man jo godt, hvis man skal parafrasere sætningen Gud har vigepligt, lave den om og sige: Allah har også vigepligt.
Altså, det er jo ikke et spørgsmål om, at Allah ikke har vigepligt.
Selvfølgelig har Allah det.
Vi lever i et demokrati, hvor lovgivning vedtages her, og det er den, der tæller.
Når jeg så alligevel ikke nævner islam i min tale og ikke bruger så meget energi på at tale om det her som en krig mod islam, skyldes det jo, at for mig handler det her ikke om en krig mellem religioner.
Altså, jeg har ikke noget problem med, at der er, og jeg ved ikke, hvad det rette udtryk er, men kulturmuslimer, altså folk, som føler sig som muslimer, hvis de i øvrigt er gode samfundsborgere.
Jeg har ikke noget behov for at erklære krig mod deres religion.
Jeg har behov for at erklære krig mod dem, der ikke er demokrater, og dem, der ikke kan finde ud af at kombinere de to ting.
Det er der, vi har et problem – efter min mening.
Marie Krarup (DF), 2020-01-17:
Jeg vil også gerne kvittere for Socialdemokraternes enorme dygtighed.
Socialdemokratiet har med stor dygtighed overtaget meget store dele af Dansk Folkepartis udlændingepolitik, og tak for det, for så kan vi måske i fællesskab redde Danmark.
Men der er bare en afgørende ting, I så også skal have fat i, og det er den religiøse forståelse – altså, ordføreren nævnte ikke islam, det ord blev bare overhovedet ikke brugt – og det er jo det, det hele drejer sig om.
Det vil sige, at Gud siger, at der er vigepligt for Bibelen i lovgivningen.
Sådan siger Allah sjovt nok ikke.
Der er det præcis det modsatte, og der er det altså, at Allah siger, at ligestilling har vigepligt, at svinekød har vigepligt, at demokrati og frihed og alle de ting, vi sætter højt, har vigepligt.
Og så længe man ikke forstår det, kan man jo ikke komme til bunds i den her værdidebat.
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
Og for også at svare på det, hr. Morten Messerschmidt er inde på omkring opholdstilladelser: Altså, der er tale om en ganske lille gruppe, der får mulighed for midlertidigt at få forlænget opholdstilladelsen, hvis de har været i arbejde i 2 år.
Samtidig er det arbejdskraft, som i høj grad efterspørges, og hr. Morten Messerschmidt er jo også klar over, at det desværre – og det er jo sådan set i virkeligheden begrædeligt – vil være et ganske lille antal, der vil være omfattet af det her, fordi for få bidrager på arbejdsmarkedet.
Og det er jo egentlig det, der også er noget af det tragiske i det her.
Men i forhold til hvilke nye initiativer der skal til, er jeg sådan set åben for at diskutere en bred vifte.
Jeg mener, der kan være masser af ting, der er relevante, og jeg vil også bare minde om, at i de seneste måneder har det handlet meget om fremmedkrigere.
Der har regeringen gjort en lang række ting, senest i går.
Rosa Lund (EL), 2020-01-17:
Tak for det.
Det gør mig simpelt hen altid så glad, når en socialdemokrat bekræfter, at vi bor i et demokrati, for når vi diskuterer offentlighedslov eller retsstat, så kan man nogle gange få en anden opfattelse.
Men det hører til i en anden debat, er jeg godt klar over.
Jeg vil gerne spørge hr. Rasmus Stoklund om social kontrol.
Jeg deler fuldstændig hr. Rasmus Stoklunds bekymring for de unge mennesker, som er udsat for social kontrol, og derfor vil jeg gerne spørge: Hvad er sådan Socialdemokratiets konkrete plan for, hvordan vi kan få stoppet det?
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
Nu er det her jo en debat om overordnede værdier, og derfor er jeg ikke meget for at gå ind i sådan et spørgsmål om konkrete politikforslag lige her og nu.
Vi kender alle sammen til eksempler på kvinder og især piger, som bliver holdt nede af deres lokalmiljø, af slægtninge, som tror, at de skal bestemme over deres fremtidsmuligheder, og derfor kan der jo både være lovgivning, men også det her med, som vi også har været inde på tidligere i dag, at vi taler åbent om ting, der ikke altid kun kan lovgives om, men som også handler om, hvad det er for en adfærd og opførsel, vi forventer af folk i Danmark.
Mads Fuglede (V), 2020-01-17:
Tak for svaret.
Men jeg vil godt stille et andet spørgsmål om det her modtagecenter.
Forestiller man sig i Socialdemokratiet, at der vil være færre eller flere, der vil forsøge at komme til Danmark, hvis man laver et modtagecenter tæt på de lande, hvor flygtningene kommer fra?
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
Spørgeren og jeg deltog jo begge i det samråd, og jeg tog nok konklusionerne med mig på en lidt anden måde, for jeg hørte sådan set ikke ministeren sige, at der udelukkende var lukkede døre, når han talte med kolleger rundtomkring i Europa.
Men jeg synes også, der er en anden præmis, der er forkert her, for der er jo ikke nogen, der siger, at tankerne i »Retfærdig og realistisk« kun kan realiseres, hvis man kan lave en stor, samlet EU-aftale, hvor alle lande er gået sammen om det.
Man kunne jo godt forestille sig en model, hvor nogle lande bilateralt gik sammen og startede det.
Og allerede dér vil jeg mene at vi så var nået langt, for så sender vi et signal til folk om, at hvis du søger asyl i Danmark, skal du forvente, at det ikke er med henblik på permanent ophold i Danmark, men med henblik på, at din ansøgning måske bliver behandlet i et modtagecenter, og at du også kommer til at opholde dig i et modtagecenter i et land, som man så kunne lave en aftale med.
Og jeg hørte i hvert fald ikke, at der fuldstændig entydigt var lukkede døre, på samme måde, som spørgeren har gjort.
Mads Fuglede (V), 2020-01-17:
Jeg vil gerne vende tilbage til »Retfærdig og realistisk«, som jeg har læst med stor interesse.
Hele omdrejningspunktet for Socialdemokratiets udlændingepolitik er, at man kan lave et modtagecenter uden for Europa.
Men ved et nyligt samråd fik vi indblik i, at man ikke har fundet nogen i Europa, der er enig med Socialdemokratiet i, at man kan gøre det i EU-regi.
Og man har heller ikke fundet et land uden for Europa, der er interesseret i at få sådan et modtagecenter.
Og når det sådan er hele omdrejningspunktet for den her asylpolitik og det her asylsystem, som Socialdemokratiet mener skal vendes på hovedet, hvad vil man så gøre for at leve op til det løfte, man har givet vælgerne?
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
Formelt er Rigsadvokaten jo underlagt den udøvende magt, regeringen, så på den måde er der sådan set handling bag ordene, så er det jo ikke kun undren.
Jeg vil gerne prøve at finde det svar frem, og så skal jeg sørge for at sende det videre til hr. Hans Kristian Skibby, og så kan hr. Hans Kristian Skibby jo få syn for sagen og se, at der rent faktisk sker noget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-01-17:
Det glæder mig da, at Socialdemokraterne undrer sig.
Der er måske også nogle, der undrer sig over, at man kun undrer sig og ikke gør noget ved det.
Nu har vi en regering, hvor der kun sidder ét parti, som sidder på alle ministerposterne.
I har mulighed for det, selv de borgerlige her i Folketinget vil gerne understøtte jeres retspolitiske politik.
Pyt med alle de der venstrefløjspartier, dem gider vi ikke have med i den her sag.
Det har vi andre gjort siden 1983.
Kom nu i gang.
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
Der har været eksempler på, at folk ikke har kunnet blive tilbagesendt til deres hjemlande, ovenikøbet EU-lande, selv om de har begået kriminalitet i Danmark og har fået en udvisningsdom.
Man tager sig jo til hovedet og undrer sig.
Jeg bliver fuldstændig lige så harm som hr. Hans Kristian Skibby.
Jeg synes, at noget af det, der i det mindste giver mig en smule optimisme, er, at jeg ved, at Rigsadvokaten for nylig har forholdt sig til en sag.
Så er der et eller andet, der ikke hænger sammen.
Der gik man netop ind og undrede sig over det.
Det fremgår af et svar, som er givet fra udlændinge- og integrationsministeren til Folketinget.
Derfor satser jeg på, at anklagemyndigheden vil blive bedre til at sørge for at få udvist flere.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-01-17:
Tak, fru formand.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om noget meget konkret i forhold til den debat, vi har.
Man kan jo tage statistikkerne, og så kan man gradbøje dem, efter hvilken politisk overbevisning man har.
Men hvis man konkret kigger på vores statistikker over dem, der er domsanbragte i Danmark, kan man jo se, at i de lukkede fængsler udgør udlændinge eller efterkommere af udlændinge over 45 pct. af alle dem, der har fået en anbringelsesdom i et lukket fængsel.
Hvis man tager et åbent fængsel, udgør de ca. 20 pct. færre.
Alt andet lige kan man jo også på den måde måle, at dem, der har dansk oprindelse, godt nok begår kriminalitet, men at de gennemsnitligt begår mindre personfarlig og grov kriminalitet.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvad har regeringen tænkt sig at gøre, og hvad har Socialdemokraterne tænkt sig at gøre for at sørge for, at vi får færre af de her anbringelsesdomme, hvor folk får en betinget udvisning i stedet for at få det, som de burde have, nemlig en udvisning?
Det er noget, der har provokeret Dansk Folkeparti i særdeles mange år, at man i stor stil benytter sig af en betinget udvisning.
Hvorfor gør man dog det?
Nu har ordførerens parti jo mulighed for at flytte noget og ikke bare i ord, men i konkret handling.
Hvad vil regeringen og hvad vil Socialdemokraterne foretage sig, for at vi får færre udlændinge i de danske fængsler?
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
Jeg synes måske, det er lidt meget at lægge på den her regerings skuldre.
Man er jo afhængig af, at der er nogle, man kan samarbejde med, og der synes jeg da Folketinget burde have en fælles interesse i at hjælpes ad med at skabe det her nye asylsystem, for som bekendt er det en mindretalsregering, der sidder, som ikke alene kan gennemføre et nyt asylsystem.
Vi kan heller ikke gennemføre det uden et samarbejde med andre lande, og der kunne man jo forestille sig der var nogle af Folketingets øvrige partier, som har søsterpartier i andre europæiske lande, der måske kunne være behjælpelige med at prøve at italesætte nogle af problemerne og inspirere til, at man får læst »Retfærdig og realistisk«, vores udspil, som jeg ved også findes i oversatte versioner, og så kunne vi måske ved fælles hjælp bringe den her proces videre.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-17:
Det er jeg rigtig glad for ordføreren siger, for med det asylsystem, vi har nu, er det bare et spørgsmål om en ny flygtningestrøm, der bliver sat i gang, og så står vi i samme situation, som vi gjorde i 2015.
Det leder mig til mit næste spørgsmål: Er det rimeligt, eller vil ordføreren mene, at det vil være rimeligt at sige, at Socialdemokratiet også har svigtet som så mange andre regeringer før på det her område, hvis ikke der er indført et nyt asylsystem, inden denne valgperiode er afsluttet?
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
Jeg synes da, ordføreren har fat på noget helt centralt.
Man kan jo se, at det i mindre grad drejer sig om, hvilken regering der sidder ved magten, hvad angår antallet af asylansøgere, der kommer hertil, men i højere grad drejer sig om konjunkturer i flygtningestrømmene, altså hvilke kriser der er i Mellemøsten, Nordafrika og andre steder.
Man kunne jo se, at der under den tidligere regering i 2015 kom et meget stort antal, men det var jo ikke den tidligere regerings skyld, men fordi der var en krise i Syrien.
Det aktualiserer jo bare det forslag, som Socialdemokratiet fremlagde for et par år siden om et nyt asylsystem.
For vi må gøre op med den model, vi har i øjeblikket, hvor der jo er en total ubalance, fordi det fortrinsvis er unge mænd med relativt ressourcestærke familiebaggrunde, der er i stand til at komme hertil, mens de allerfattigste får lov til at passe sig selv i flygtningelejre uden adgang til sanitet, vagter, medicin, undervisning osv. osv.
Derfor er man nødt til at lave et nyt system for at få de her ting til at fungere på en mindre arbitrær måde, end det foregår på nu, uanset hvem der har regeringsmagten.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-17:
Tak for ordet.
Det er jo bare nye tider i dansk politik, når der er så stort og bredt et flertal, som i hvert fald i det, man siger, giver udtryk for, at man har forstået en meget stor del af det problem, vi står over for.
Tak for det, det er et godt skridt på vejen.
Og jeg mener det virkelig helt oprigtigt.
Når det er sagt, hører jeg nok til en af dem, der – for at sige det, som det er – synes, at paradigmeskiftet er årtiers bluff.
Det har altid været sådan, at når man er flygtning i et land, skal man rejse tilbage, når der ikke længere er krig eller ufred i det land, man kommer fra.
Der har mig bekendt ikke endnu været flere, der er rejst ud, end der er kommet hertil.
Tværtimod, selv om asyltallet er ganske lavt, og det er der jo flere årsager til, er antallet af herboende muslimer stadig stigende, og det er steget markant de seneste årtier.
Så når vi taler paradigmeskift, bør et paradigmeskift jo være et skift, hvor man siger, at antallet år for år bliver mindre og ikke større.
Så uden at vi behøver at gå ind i de konkrete løsninger, bliver jeg nødt til at spørge, om vi kan forvente, at regeringen og Socialdemokratiet i løbet af den her valgperiode vil igangsætte initiativer, så antallet af herboende muslimer falder og ikke stiger.
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
Der synes jeg, at det vil være fornuftigt at vente på, at vi får nogle af konklusionerne, og så konkludere på den baggrund.
Rosa Lund (EL), 2020-01-17:
Jeg er med på, at den her debat overordnet handler om værdier, men hvis ikke vi kan diskutere løsninger herinde i Folketingssalen i sådan en debat her, har jeg lidt svært ved at se, hvor vi ellers kan diskutere det.
Derfor vil jeg bare spørge hr. Rasmus Stoklund om noget meget konkret, nemlig: Vil Socialdemokratiet være med til – det kunne f.eks. være i forbindelse med næste finanslov – at vi afsætter penge til, at der bliver oprettet flere krisecentre for unge mennesker, der tilhører en dobbeltminoritet, altså unge mennesker, som både har en anden etnisk baggrund end dansk og eventuelt er homoseksuelle eller transseksuelle?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-17:
Det er jo så ikke rigtigt.
Altså, bl.a. flygtninge, der er i arbejde, bliver ikke længere sendt hjem, som de gjorde tidligere.
Det har man jo vedtaget med sit parlamentariske flertal.
Men det er jo ikke det, der er mit ærinde her.
Altså, det er jo hr. Rasmus Stoklund og statsministeren og regeringen, der skal vise, om det kun er retorik, eller om det også er politik.
Og på to sådan helt konkrete områder, hvor islam som livsform støder ind i alt det, vores verden står for – frihed, sekularitet, fritænkning osv. – nemlig halalideologien og tørklædet, ville det bare være rart at høre, om Socialdemokratiet så er villige til at lade sig inspirere, ikke af fugle på taget, men af noget, der foregår ude i virkeligheden, nemlig i Randers Kommune og i Skåne.
Det er nogenlunde lige langt væk.
Kan man forestille sig, at det så også siver ind i Socialdemokratiet?
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
Tak for spørgsmålene og for rosen.
Men hvis der i den også ligger sådan en antydning af, at det ikke er oprigtig ment, og at det sådan er af strategiske årsager, at Socialdemokratiet har de holdninger, vil jeg trods alt – selv om jeg anerkender Dansk Folkepartis rolle i den her debat op igennem 1990'erne og 00'erne – minde om, at Socialdemokratiet har været et bredt parti i mange år, og at der trods alt allerede i 1980'erne var vestegnsborgmestre, der i høj grad gjorde opmærksom på nogle af de her problemer, og at vi også i mange år har været mange, der har argumenteret for, at der er nogle udfordringer, vi skal tage fat på.
Men jeg anerkender til fulde Dansk Folkepartis indsats, og jeg vil også gerne sige, at når man prøver at tegne et billede af, at det blot er retorik, og at politiken ikke følger med, så synes jeg jo, man glemmer, at i forhold til noget af det vigtigste – altså reglerne for familiesammenføring, reglerne for opholdstilladelse, reglerne for at få statsborgerskab osv. – er der jo ikke ændret et komma.
Altså, det står jo ved magt.
Der viderefører den her regering jo fuldstændig den politik, som blev ført under den tidligere blå regering.
Mette Frederiksen (S), 2020-01-17:
Paradigmeskiftet består.
Der er så lavet en lille ændring, der betyder, at hvis man har været i beskæftigelse i en årrække og fortsat er i beskæftigelse og der er en arbejdsgiver, der ønsker at bibeholde en, eller man kan få et job med enten samme eller højere lønforhold, kan man få lov til at blive i beskæftigelse i Danmark.
Men paradigmeskiftet, altså ideen om, at når man som flygtning ikke længere har et beskyttelsesbehov, skal man rejse hjem og hjælpe med at genopbygge sit fædreland, mener jeg er det rigtige.
Og så synes jeg, i den her diskussion, at, ja, vi ser nogle positive tendenser – det er der grund til at glæde sig over – men det samlede billede, der står tilbage, er f.eks., at gruppen af kvinder med ikkevestlig baggrund jo er alt, alt for dårligt repræsenteret på det danske arbejdsmarked, og det er ikke et spørgsmål om, at de alle sammen ikke kan.
Selvfølgelig er der da nogle af dem, der kan arbejde.
For noget tid siden havde jeg en samtale med en somalisk kvinde, der sagde til mig: Der er da mange flere somaliske kvinder i Danmark, der kan arbejde; når jeg kan, kan de andre også.
Og det er jo ikke et spørgsmål om evne eller ej eller kompetence eller ej.
Det er et spørgsmål om kultur, og det er et spørgsmål om undertrykkelse af kvinder, og det mener jeg vi har været alt, alt for berøringsangste i forhold til.
Det klæder os i øvrigt ikke at være det.
Katrine Robsøe (RV), 2020-01-17:
Jeg synes faktisk, at en af de ting, der i hvert fald er positive i det, statsministeren sagde, er, at vi skal være klare i vores forventninger og vores krav til folk.
Det tror jeg gør det nemmere for alle.
Ét krav, som jeg også synes er rigtig vigtigt, er jo, at du skal arbejde, hvis du kan arbejde.
Det gælder jo efter min mening, uanset hvem man er, her i Danmark.
Derfor vil jeg gerne høre, om statsministeren er enig med mig i, at det er positivt for integrationen, at vi har fået slået hul i paradigmeskiftet, så bl.a. flygtninge, der arbejder, rent faktisk kan få lov til at blive i Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2020-01-17:
Jamen altså
, hvis vi kigger på islam i dag, og hvis vi kigger på de lande, som er muslimske, har fru Pia Kjærsgaard da fuldstændig ret, i hvert fald hvad angår nogle af landene.
Det er selvfølgelig ikke et dækkende billede.
Jeg kender jo masser af mennesker med muslimsk baggrund, som er demokrater, selvfølgelig, og som har skubbet religionen derhen, hvor religionen bliver nødt til at være, nemlig at det er de politiske beslutninger, der gælder, og at man så kan have et religiøst forhold derudover.
Men altså, hvis man kigger på en række lande i dag, er der da dér tale om rigtig, rigtig alvorlige problemer.
I går fremlagde regeringen jo en række initiativer i forhold til fremmedkrigere og terrordømte i det hele taget, og hvis man ser på det, som f.eks. Islamisk Stat gerne har villet gennemføre af et kalifat, er det da svært at behæfte det med andre ord end det, spørgeren lagde op til.