Ellen Trane Nørby (V), 2017-05-29:
Tak for det fremsatte forslag.
Med forslaget lægges der op til at pålægge regeringen at oprette et rådgivningsteam, der skal vejlede og understøtte, at lokale sundhedshuse og centre etablerer komplementære behandlingsformer.
Alternativet mener, at borgere, der søger komplementære behandlingsformer, i dag er henvist til usikre kilder, som det lyder i beslutningsforslaget, og derfor skal have adgang til at søge behandling på steder, hvor de kan få rådgivning af fagfolk i lokale sundhedshuse og -centre.
Regeringen deler ikke det synspunkt, som Alternativet fremsætter i sit beslutningsforslag, og jeg synes egentlig, det er ærgerligt, at man med den ordlyd lidt indikerer og sætter spørgsmålstegn ved kvaliteten af de mange dygtige alternative behandlere, vi har her i landet, når man i et beslutningsforslag skriver, at det er usikre kilder, borgerne går til, hvis man søger alternativ behandling.
Rigtig mange steder i landet er der alternative behandlere, som også har lokaler i nærheden af eller meget tæt på sundhedshusene, og vi har siden 2004 haft en registreringsordning for alternative behandlere, den såkaldte RAB-ordning.
Når man vælger en RAB-behandler, kan man regne med, at behandleren lever op til en række minimumskrav til uddannelse, til etik og til god klinisk praksis.
Desuden er der Sundhedsstyrelsens Råd for Alternativ Behandling, SRAB, som varetager en central rolle i forhold til formidling af viden om alternativ behandling.
Det råd har bl.a. til formål at øge viden om og kendskabet til forskellige former for alternative behandlinger og deres virkning.
Og så arbejder rådet for en faglig højnelse af den alternative behandlerbranche ved netop at formidle viden om alternativ behandling og naturmedicin, også til det etablerede sundhedsvæsen og også til offentligheden.
Forslagsstillerne efterlyser også, at der udarbejdes individuelle og helhedsorienterede behandlingsforløb, som også inkluderer komplementære behandlingsformer.
Det at bygge bro og drøfte integreringen mellem det etablerede sundhedsvæsen og alternative behandlere er allerede en del af den funktion, som Rådet for Alternativ Behandling varetager.
I tillæg til det kommer, at regeringen sammen med de øvrige partier bag finansloven for 2016 har afsat 5 mio. kr. til en styrket formidling af viden om alternativ behandling og forskning i alternativ behandling.
Alternativ behandling indgår også i Sundhedsstyrelsens faglige arbejde med de nationale kliniske retningslinjer.
Indtil nu indgår alternativ behandling i fem kliniske retningslinjer, bl.a. med fokus på akupunktur, klimaterapi og mindfulness.
Så der er altså allerede iværksat en række initiativer, som skal sikre, at det er trygt at gå til alternative behandlere, og som skal understøtte netop integrationen af den alternative behandling ind i det etablerede sundhedsvæsen.
Derfor mener regeringen heller ikke, at det vil være hensigtsmæssigt at pålægge kommunerne og regionerne en ekstra opgave, sådan som Alternativet ønsker.
Vi ønsker sådan set heller ikke at gå med på den præmis, som ligger i beslutningsforslaget, nemlig at det at gå til alternativ behandler i dag er en usikker kilde og er noget, som borgerne bør være bekymrede for.
Derudover er der heller ikke anvist finansiering til forslaget, og på den baggrund kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.