runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-06:
Vi har jo netop i oktober været med til at lave en ny aftale om vedvarende energi på land, som ikke handler om, at der skal være mere, men som kigger på at løse nogle af de udfordringer, der er – netop for at vi får flere solceller på bygninger, i stedet for at man nødvendigvis er nødt til at sætte dem ude i det åbne land.
Det er jo en aftale, som Danmarksdemokraterne ikke har villet være med i.
Vi har kigget på bedre lagring, og det ville I heller ikke være med i.
Vi har taget ansvaret for alt det, I har bedt om, men I ville ikke være med til at løse problemerne.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-06:
Jeg tror, at man i Ringkøbing-Skjern bygger flere sommerhuse, fordi de har prøvet det, som er sket under den her regering og den forrige regering, og det er, at man mister flere og flere arbejdspladser og mister flere og flere indtægtskilder ude på landet.
Den her regering har gjort alt med CO 2 -afgifter og transportafgifter for at gøre det endnu værre fremadrettet, og på et tidspunkt bliver vi så fattige, at vi siger ja til hvad som helst, og det bliver så solcellemarker lige omkring, hvor vi bor, altså fordi vi ikke har råd til andet.
Men jeg vil gerne lige vende tilbage til det med anerkendelsen.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-06:
Jeg anerkender, at der er et problem i Ringkøbing-Skjern, og jeg har i øvrigt selv boet i Ringkøbing-Skjern Kommune, nemlig i Videbæk.
Men der er ikke nogen problemer i Lemvig, og der er heller ikke nogen problemer i Holstebro, som har udbygget nøjagtig lige så meget.
Det handler jo om, hvordan det er, at man har tilrettelagt sine projekter, og om nogle byråd så måske ikke har haft borgerne med i hånden i forbindelse med projekterne.
Men der er mange andre ting, jeg synes er et problem i Ringkøbing-Skjern.
Sidst jeg kørte dertil, fik jeg jo et chok, da jeg så, hvordan man havde udbygget med sommerhuse ind mod Ringkøbing.
Det ser forfærdeligt ud.
Og så vil jeg én gang mere sige: Udbygningen på land er gået i stå.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-06:
Det hedder rettidig omhu at udnytte, at det ser ud, som om vi har fået sat det lidt på hold.
Det er da bare dejligt, og så er det rettidig omhu.
Du ved, det der med at dele sol og vind lige betyder i Konservatives ordbog, at sol og vind skal stå ude på landet, og at det lige ligger i, at strømmen går ind til byen, lige ind til byen.
Det er ret vildt at høre Konservative stå og negligere det, som om det ikke er et problem.
Altså, tag med Mads Fuglede og mig til Ringkøbing-Skjern, og så skal vi vise dig hundredvis af hektarer med solenergi, der står på land.
Så det er jo et problem, der er der.
At der så tilfældigvis lige nu ikke bliver udbygget med noget, er jo bare skønt set fra mit synspunkt, men det betyder jo ikke, at problemet ikke er der.
Altså, det er 40.000 ha.
Det kan godt være, at de ikke bliver bygget lige nu – det kan også være på grund af sneen, det ved jeg ikke – men det er da vildt at høre Konservative negligere det, som om det er et ikkeeksisterende problem.
Det er jo et kæmpeproblem, og det er kun et problem der, hvor jorden er billig, og det er den altså derude på landet, hvor jeg så tilfældigvis bor.
Anerkender ordføreren slet ikke, at det er et problem med så meget solcelleenergi?
Samira Nawa (RV), 2026-01-06:
Der er meget langt til det mål, at vi får grøn strøm i alle stikkontakterne og Danmark bliver selvforsynende.
Og det handler ikke for mig at se kun om Danmark.
Det handler jo også om en dekarbonisering af resten af Europa.
Det er derfor, vi synes, vi skal være nettoeksportør, og derfor sætter man jo den grønne omstilling på pause, når man ikke ønsker at opsætte solceller og landvind.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-06:
Jeg studsede lidt over det der med, at vi skal være nettoeksportør.
Hvor stor en andel af Danmarks areal skal vi så have VE-anlæg på ifølge Radikale Venstre?
For det er jo ret meget energi, vi bruger.
Nu snakker vi jo ikke bare lamperne, nu snakker vi energi, og det skal vi være nettoeksportør af.
Så hvor stor en andel af Danmark skal plastres til i jernmarker, hvis det stod til Radikale Venstre?
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-06:
Jeg er glad for Danmarksdemokraternes bekymring for miljøet.
Jeg ville ønske, at den også gjaldt for havet i forhold til udledninger af f.eks. kvælstof fra landbruget.
Men nu, når vi i dag ser den bekymring, rammer den også os.
Enhver udbygning af VE har en miljømæssig konsekvens, og det skal vejes på en vægtskål hver gang, men jeg har været i Folketinget længe nok til at sige, at hvis der ikke var en hasselmus eller en vandsalamander, der måtte lade livet noget sted, så fik vi ikke noget VE.
Så det er en afvejning hver gang.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-06:
Det hører jeg som et nej til mit spørgsmål.
Der er en række projekter, som foregår i habitatområder, hvor vi ved der bor oddere, flagermus, ugler, særlige tudsearter, særlige mågearter og andet, hvor man sætter store solcelleprojekter op.
I et lokalt projekt, Stenmoseprojektet, er alle de habitattyper plus en habitattype, som man i Alternativet er meget begejstret for, ulve, også til stede.
Synes man i Alternativet, at naturen må vige for de her energiprojekter?
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-06:
Jeg vil meget hellere arbejde med at gøre det attraktivt for lokalområdet.
Vi har brug for den grønne energi.
Vi har brug for det.
Vores planer om grøn energi går rigtig, rigtig dårligt.
Vi forsøger at lave store vindmølleøer til havs, og der er ikke engang kommet nogen bud.
Vi skulle have firdoblet VE på land.
Det er heller ikke lykkedes.
Vi vil ikke gå på kompromis med at sikre udbygning af VE, men vi vil gøre det sådan, at det bliver en god nyhed for lokalområderne i så høj grad, det overhovedet er muligt.
Der vil altid være modstand, men det skal være en langt bedre nyhed for lokalområderne, at der skal udbygges VE.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-06:
Tak for ordførerens indlæg, og jeg kunne især godt lide bemærkningen omkring det her med at have lokalt ejerskab til energiproduktion.
Hvide Sande er jo et meget, meget lukrativt område.
De er en del af et område, der i turismeindustrien omsætter for 3,5 mia. kr.
De lider ingen nød i Hvide Sande.
Pengene fra vindmøllerne går ikke til skolerne; de går til fjernvarmeregningen, som de godt kan lide er lav.
Man lider ikke nød på de kanter, men det er vel vejen frem for en folkelig opbakning, at man laver grøn omstilling sådan, at de, der bor tæt på den, kan lide den?
Så lad os tage fat der, og kan vi så blive enige om, at hvis der er stor lokal modstand mod det, man foreslår skal opsættes, på trods af hvad et byråd måtte vedtage hen over hovedet på dem, der bor i tyndtbefolkede områder, bør man også sige nej til sådanne projekter?
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-06:
Tak, formand.
Alternativet stemmer imod det her forslag, og det skulle jeg hilse fra Enhedslisten og sige at de også gør.
For ca. 10 år siden, da jeg kom i Folketinget, blev vi kontaktet af Nordisk Folkecenter for Vedvarende Energi oppe i Thy, fordi vi arbejder aktivt for, at udvindingen af alternativ energi i landdistrikterne skal komme landdistrikterne langt, langt mere til gode, end det gør.
Der refererede man til de to møller, man havde lavet i Hvide Sande, to store vindmøller, som var lavet i et samarbejde mellem banken og lokalbefolkningen.
Det vil sige, at en meget, meget stor del af den profit, der kom fra de møller, kom lokalområdet til gode.
Og det vil også sige, at man pludselig skabte næring omkring de her møller.
Man kunne sikre, at skolerne kunne blive i lokalområdet, at plejehjemmet kunne blive i lokalområdet, og så blev Brugsen der også, og på den måde oplevede man faktisk en lokal vækst.
Som en af de lokale sagde, så er det godt nok lettere at lytte til den vindmølle eller glo på den, når det er sådan, at man ved, at den sikrer, at man kan bo der, hvor man gerne vil bo, i stedet for at ens område bliver affolket.
Det er også nogle af de bekymringer, som er i det her beslutningsforslag.
Det er, at udvindingen af alternativ energi i landdistrikterne kommer til at koste skolen livet og koste dagligvarebutikken og betyde affolkning.
Jeg synes slet ikke, vi er gode nok til, når vi laver lovgivning på det område, at sikre, at en stor del af indkomsten fra de her projekter kommer til landdistrikterne.
Der er ikke mange ressourcer derude, og her er en kæmpe ressource.
Den skal naturligvis komme lokalområderne til gode.
Nogle kalder det folkemøller, altså at de i så høj grad som muligt er ejet af de mennesker, der skal se på dem.
Vi prøvede, så godt vi kunne, da vi lovgav, at sikre større kompensation til naboer og lokalområdet.
Jeg synes ikke, det lykkedes nok.
Vi vil meget, meget gerne videre ned ad den vej, sådan at man måske endda en dag tænker, at det er en god nyhed at stille sit område til rådighed til udvinding af alternativ energi.
Det betyder, at man kan blive der, hvor man gerne vil bo, og beholde sin landsby osv.
Det er klart, at i Alternativet vil vi gerne have så meget alternativ energi som muligt, men vi har fejlet i forhold til at sikre lokalt ejerskab og ikke mindst, i forhold til at lokalområderne får adgang til den profit, som det skaber.
Samira Nawa (RV), 2026-01-06:
Jeg synes, jeg svarede på spørgsmålet, for hvis man ønsker at være nettoeksportør, er der ikke kun én måde at gøre det på.
Det er ikke sådan, at det alene kan løses ved udrulning af statslige energiparker, altså at det alene skulle kunne løses ved solceller og landvindmøller.
Der skal sådan set også havvind til.
Det er jo noget af det, som vi i fællesskab med regeringen forsøger at skubbe på for, ligesom vi også laver løsninger for f.eks. at få solceller på tagene.
Det handler ikke om at have det hele på jorden.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-06:
Nu var det ikke mig, der stillede det spørgsmål.
Det var Danmarks bedste energiordfører, hr. Mads Fuglede, der stillede det spørgsmål.
Men jeg er da glad for komplimenten.
Men ordføreren svarer jo bare ikke.
Hvor stor en andel af Danmark skal så plastres til i grøn energi-produktion for at nå det mål?
Samira Nawa (RV), 2026-01-06:
Jeg hørte godt, at hr. Kim Edberg Andersen stillede et lignende spørgsmål til en af de øvrige ordførere, men det handler jo ikke om at sætte en procentandel på, hvor stor en del af arealet i Danmark der skal være solcelleanlæg på.
Det handler jo om, at de kommuner og de lokalsamfund, der træffer beslutning om, at man ønsker, at der skal være en energipark der, også får den nødvendige opbakning fra Christiansborg.
Samtidig med det skal vi selvfølgelig også holde fast i brintrør og havvind og alle de andre ting, som samlet set kan gøre, at vi er på det rette spor.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-06:
Så måske er det ikke os, der ikke læser det.
Det kan godt være, der er planer.
Jeg har også selv været med til at vedtage grønne projekter i Ikast-Brande Kommune.
De bliver bare ikke til noget, for der er ikke nogen penge i at opstille dem.
Desuden er der i øvrigt ventetid på at blive koblet på nettet.
Vi har reelt ikke nogen udbygning af sol og vind på land.
Den er gået i stå.
Danmarksdemokraterne vil løse et problem, der simpelt hen ikke eksisterer.
Lars Aagaard (M), 2026-01-06:
Det skifter jo selvfølgelig hele tiden, så jeg kan sige lidt om trenderne.
Sidste gang jeg så statistik, havde Danmark de ottendelaveste elpriser i EU.
Vi har oplevet, at priserne sidste år er steget, men det er de generelt i elmarkedet.
Det er typisk drevet af prisen på CO 2 -kvoter og prisen på fossil energi, og ved siden af det vil alle danskere opleve mere volatile priser, og det betyder mange, mange flere timer, hvor elprisen er uhyre lav.
Jeg tror, mange danskere har oplevet, at det er skiftet nu på grund af solcellerne, så der er lave priser midt på døgnet, hvor det tidligere var nogle dyre timer, og sådan vil det skifte.
Det er klart, at der så også vil være nogle enkelte timer, hvor prisen er meget høj.
Men der er ikke evidens for, at Danmark skulle have strukturelt højere elpriser, og dermed ikke for, at der er en sammenhæng mellem vores grønne ambitioner og høje elpriser.
Det har jeg meget svært ved at finde i statistikken.
Jesper Petersen (S), 2026-01-06:
Tak for det svar.
Så følger der vel det med, at den udvikling og investeringer i grønne energikilder faktisk har gjort strømmen i Danmark billigere, end hvis man havde holdt sig til nogle andre kilder, men det kan ministeren måske også uddybe og bekræfte, ligesom det forhold, at elafgiften er sat ned, så giver fuldt gennemslag for de der cirka ottendelaveste priser i EU.
Det synes jeg hører med til billedet.
Og hvis der på en eller anden måde også gås lidt op i, at det er korrekt, hvad der bliver sagt herinde, så synes jeg, det er godt lige at få sagt fra Folketingets talerstol.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-06:
Tak for det.
Jeg vil indledningsvis gøre opmærksom på, at jeg er vikar for vores almindelige ordfører i dag.
Det er selvfølgelig forståeligt, at man ønsker at udfase gas i områder, hvor fjernvarme er på vej.
Dansk Folkeparti stemmer imod det her forslag – ikke fordi vi ønsker at fastholde gas som varmekilde for evigt, men fordi vi nægter at stemme for en model, hvor staten påbyder familier løsninger, de måske hverken er klar til eller har mulighed for at gennemføre.
Beslutningsforslaget her er udtryk for meget af det, der gør folk trætte af Christiansborg.
Altså, man vil tvinge folk til eksempelvis at opgive gas, men har man virkelig sørget for, at de har et reelt alternativ?
Nej, ikke nødvendigvis.
Tilladelserne lader vente på sig, planerne trækkes i langdrag, og alt imens sidder danskerne tilbage og ved ikke, hvad de skal stille op.
Folk er ikke imod forandringen, men de er – mange, tror jeg – imod uvished, og det er uvished, som B 23 skaber her.
Tak for ordet.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-06:
Ja, det vil Det Konservative Folkeparti gerne.
Vi forstår godt, at der er mange borgere, som nøler og er forsigtige med fjernvarmeprojekterne, fordi der har været Odsherred og der har været meget usikkerhed.
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-06:
Min anden nysgerrighed gik på Konservatives velvillighed over for det her forslag, og om man vil gå så langt som til at støtte det, hvis det nu skulle komme til afstemning?
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-06:
Jeg mener, at det faktisk var på et åbent udvalgsmøde, vi drøftede det, og at biogasbranchen selv er klar over, at der bliver udledt mere end det, man havde forventet.
Præcis hvor det er henne, skal jeg fiske frem.
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-06:
Tak for en fremragende tale – og godt nytår.
Der var lige to ting, som jeg blev nysgerrig på: For det første, om De Konservative støtter det her beslutningsforslag.
Altså, Konservative støtter intentionen , men støtter De Konservative også beslutningsforslaget?
Og så det andet, som jeg synes var rigtig interessant, og som jeg blev nysgerrig på, nemlig at ordføreren siger, at der faktisk udledes mere CO 2 ved produktion af biogas, end man går og regner med.
Jeg er bare så nysgerrig på, om ordføreren lige kan uddybe det lidt.
Jeg siger det ikke polemisk, jeg siger det af ren nysgerrighed.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-06:
Det gør jeg også, altså ser frem til det.
Og så er jeg da spændt på, om nogle af de ordførere, jeg nævnte lige før, giver mig svar på det spørgsmål, jeg havde stillet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-01-06:
Jamen jeg ser da frem til at presse regeringen sammen med De Konservative i de der kommende forhandlinger.
Grunden til, at vi har stillet det her forslag nu, er jo, at hvis det kræver lovgivning, og det tror jeg altså det gør, for hvis man bl.a. skal give Evida en kompetence til at sætte en slutdato ud fra en eller anden analyse, så skal det jo vedtages af Folketinget, sådan som jeg forstår det, og så er det nødvendigt at gøre det inden grundlovsdag.
Det er derfor, vi er utålmodige.
Så jeg ser frem til at mødes med De Konservatives ordfører til de her forhandlinger og presse regeringen til det yderste.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-06:
Jo, det er fuldstændig korrekt, at det er ordføreren enig i
Jeg har hørt i debatten indtil videre, at der er nogle, der siger, at det handler om at presse folk over på fjernvarme.
Det gør det jo slet ikke.
Det handler om at give folk klarhed: Hvor længe er der gas på min vej, så jeg kan træffe den beslutning, som er det rigtige for mig?
Det kan være jordvarme, det kan være varmepumper, og det kan måske være fjernvarme.
Det handler bare om at skabe den klarhed.
Det synes jeg faktisk vi skylder hr. og fru Danmark.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-01-06:
Og tak for opbakningen til intentionerne i forslaget.
Jeg studsede over det, der var i den første Evida-rapport, hvor det sådan set står, som om det påvirker Evidas økonomi negativt, at der er biogas koblet på.
Altså, der er sådan set i de to rapporter fra Evida grund til følge op og se på, hvad forudsætningerne er for de tal.
Der vil vi nok komme frem til, at vi skal have fjernvarme i flere områder
Jeg synes, at vi skylder fjernvarmeselskaberne at tage dem mere alvorligt, når vi politisk har bestilt det arbejde, de har lavet.
Det synes jeg var godt at ordføreren var inde på.
Er ordføreren ikke enig i den intention?
Jamen forslaget her skaber jo mindre uvished, for hvis man er i et område, hvor man er kommet frem til, at fjernvarme vil være en god løsning, hvis der er mange, der tilslutter sig den, så kan folk jo ikke ligesom kigge ind i, hvad alternativet er.
Der ville det være mere afklaret, hvis borgerne fik at vide, at om så og så lang tid er der ikke længere gas i det område, fordi det er urentabelt for Evida at drive det.
Og hvis man kigger på, hvad Evida, det statslige gasdistributionsselskab, har anbefalet, så har de sådan set anbefalet, at man skal tage hensyn til de borgere, der skal kobles af.
Så det er jo ikke, fordi man efterlader nogle borgere.
Så kunne jeg godt tænke mig at vide: Er Dansk Folkeparti stadig væk med i den her aftale?
I er jo med i den aftale fra 2022 om at udfase anvendelsen af naturgas hurtigt.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-06:
Det er vi givetvis.
Nu er jeg ikke sædvanligvis ordfører på området, men det, at man ønsker en udfasning over længere tid, er jo ikke ensbetydende med, at borgere, der måske har foretaget en investering i gasfyr her og nu, inden for en kort årrække skal stå i en situation, hvor deres investering ikke længere er det værd, som de har investeret.
Og vi ønsker ikke at gøre hverdagen dyrere for almindelige danskere i en tid, hvor rigtig mange danskere allerede har svært ved at få det hele til at hænge sammen.
Det er det, der er baggrunden for vores melding her i dag.
Hvis man ønsker at stille spørgsmål til hr. Morten Messerschmidt, skulle man have gjort det, da han blev stillet spørgsmål her for lidt siden.
Ministeren kunne jo i hvert fald have stillet spørgsmål tilbage til hr. Morten Messerschmidt.
I forhold til om vi stadig er en del af en aftale eller ej, vil jeg sige, at hvis vi var en del af en aftale, før jeg gik op på talerstolen, så går jeg ud fra at vi stadig er det.
Jesper Petersen (S), 2026-01-06:
Jeg har respekt for, at hr. Mikkel Bjørn ikke er ordfører på området til hverdag, og han skal ikke quizzes rundt i alle mulige detaljer.
Jeg synes til gengæld bare, at det sådan er et ret overordnet spørgsmål, om Dansk Folkeparti stadig væk står ved den aftale, man indgik og interesseret i at nedbringe og minimere brugen af gas til rumopvamrning, altså om det er det, der stadig væk er Dansk Folkepartis holdning.
Eller om det er det, som hr. Morten Messerschmidt sagde ved debatten før, der er Dansk Folkepartis holdning, nemlig en opfordring til ministeren om helt at droppe at have den ambiton, for det var der vel ikke nogen grund til; det var bare at genere folk.
Det er sådan ret grundlæggende for hele den her diskussion.
Hvor står Dansk Folkeparti?
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-06:
Der kan godt være en usikkerhed i selve signalet, når vi i øjeblikket har en situation i Danmark, hvor rigtig mange danskere, har svært ved at få økonomien til at hænge sammen.
Jeg ved godt, at både Radikale Venstre og Alternativet ønsker at lægge alle mulige afgifter på danskernes levevis, hverdag og måltider osv., som gør det svært for danskere at få hverdagen til at hænge sammen.
I den her tid, hvor rigtig mange danskere har svært ved at få hverdagen til at hænge sammen, nytter det ikke noget, at vi signalerer, at vi ønsker at gøre det dyrere at være dansker.
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-06:
Det argument kan jeg til dels godt forstå, men hvad har det med usikkerhed at gøre?
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-06:
Det handler om den indfasningstid, som er fastsat i beslutningsforslaget her, som vi i Dansk Folkeparti ikke nødvendigvis deler ambitionen om.
Vi er bekymret for, at der kan sidde borgere derude, der har foretaget omkostningsfulde investeringer i eksempelvis et gasfyr, og som kan se frem til, at det pludselig ikke længere kan bruges.
Det synes vi ikke er rettidig omhu, i en tid hvor danskerne i forvejen har svært ved få økonomien til at hænge sammen.
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-06:
Det er altså for let at sige.
Ordføreren står og siger, at det skaber usikkerhed.
Det er da sikkerhed, for så ved alle, hvad de har at forholde sig til.
Hvordan kan det skabe usikkerhed?
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-06:
Den analyse deler vi ikke i Dansk Folkeparti.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-01-06:
Der er jo mange steder, hvor en fjernvarmeløsning er en meget billig løsning for borgerne og en løsning, som der er sikkerhed om, og der er lofter for, hvad priserne må være for fjernvarme.
Så det er jo egentlig en rigtig god løsning.
Jeg forstår ikke rigtig den der usikkerhed, der er, for vi kan sagtens indramme den usikkerhed ved at vedtage det her forslag.
Så det er helt uden for skiven, at det her forslag skulle skabe mere usikkerhed.
Steffen W. Frølund (LA), 2026-01-06:
Tak for den præcisering.
Jeg er glad for, at den bekymring, jeg havde, da jeg læste forslaget, kan afmonteres.
Så tak for det.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-06:
Når ordføreren fra Socialdemokratiet siger, at der jo i aftalen ikke står, at der ikke længere kan bruges gas til opvarmning, mener ordføreren så selv, at han skaber mere klarhed omkring gasudfasningen, eller om han bidrager til den usikkerhed, som regeringen har været med til at skabe omkring det her emne?
Jesper Petersen (S), 2026-01-06:
Jeg tænker, at fru Dina Raabjerg også stiller spørgsmålet, fordi hun godt er klar over, at der var nogle i regeringen, der sagde det, og at der så var andre, der ikke sagde det, og det var selvfølgelig velovervejet, at Socialdemokratiet ikke sagde det.
Vi synes, det er det rigtige at følge den aftale, vi har indgået, og at tage opfølgningen i 2026.
Så vil jeg jo også sige, at det ikke er en del af den aftale, at der i 2035 ikke længere skal være gas, altså at det simpelt hen ikke må findes, at vi fra da af har besluttet, at rørene er lukkede, og at det ikke kommer længere.
Det er ikke det, der står i aftalen.
Men vi skal følge op på det her i 2026, og jeg synes, vi skal blive ved med at forsøge at minimere brugen af gas der, hvor der er bedre alternativer, og at reservere den ressource til de steder, hvor den er vigtig at have, og hvor der jo i industrien stadig væk ikke er så gode alternativer.
Der er ikke mindst de steder, hvor man fortsat har brug for gassen, og hvor det er svært at elektrificere.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-06:
Ministeren gør alt, hvad han kan, for at tage opmærksomheden her!
Det her forslag er jo fremsat af Enhedslisten for at skabe sikkerhed for forbrugerne, og regeringen har været med til at skabe usikkerhed for forbrugerne om, hvorvidt gassen bliver udfaset i Danmark.
Hvordan har Socialdemokratiet det med at have indgået en aftale og være en del af en regering, der skaber sådan en usikkerhed om gasudfasningen?