Lars Aagaard (M), 2023-02-07:
Lad mig først takke for bemærkningerne fra ordførerne i dag og opbakningen til lovforslaget.
Det implementerer brede politiske aftaler og har grundlæggende til formål at fjerne nogle sten på vejen mod at få såvel ccs-projekter som storskalageotermi gennemført i praksis.
Og jeg kan godt lide, at tingene bliver gennemført i praksis, så jeg er glad for lovforslaget.
For det første foreslås det, at det bliver muligt at lade gratiskvoter, der spares som følge af ccs, indgå i beregningen af støtten til CO 2 -fangstanlæg i stedet for i varmeprisen.
Det sikrer, at statslig støtte til ccs på kommunale anlæg ikke bliver en indirekte støtte til lavere varmepriser i et givet område, og dermed fjerner vi også en risiko for ulovlig statsstøtte.
Lovforslaget gør det samtidig muligt at anvende sparede gratiskvoter til at medfinansiere ccs-anlæg, der er statsstøttede.
Det er sund fornuft, at de gevinster, der opnås ved CO 2 -fangst og -lagring, også bidrager til at finansiere CO 2 -fangst.
Det følger af ccs-strategien, som en række af Folketingets partier står bag.
Aktørerne er klar til at gå i gang, teknologien er kendt – om end den jo ikke er testet i fuld skala – og vi skylder dem at give en klar retning for dette nye marked.
Ændringerne i dette lovforslag er nødvendige nu af hensyn til det igangværende udbud af ccus-puljen, hvor aktørerne har brug for at få sikkerhed for deres vilkår.
Den anden del af lovforslaget styrker rammerne for geotermi.
Udnyttelsen af geotermisk energi til fjernvarme er ikke en ny idé.
Der har været talt meget og længe i Danmark om potentialet, vi har i Danmark, for at udnytte den teknologi.
De største barrierer har i mange år været, at efterforskningen og indvindingen af geotermi kræver store investeringer up front og tilmed også meget risikable investeringer.
Jeg hørte den skønne by Viborg blive nævnt på et tidspunkt, og så tror jeg, vi alle ved, hvad vi snakker om.
Med den gældende prisregulering er der set fra et investorsynspunkt en risiko for, at der kan opstå en billigere varmeproduktion i løbet af geotermianlæggets meget lange afskrivningsperiode, og dermed er der fra en investors synspunkt en risiko for, at Forsyningstilsynet med de nuværende regler kan kræve varmeprisen sat ned, hvilket kan oversættes til at ændre vilkårene for den indgåede aftale mellem varmeselskabet og geotermileverandøren.
Lovforslaget blev jo fremsat den 5. oktober 2022 umiddelbart før valgets udskrivelse, og det skal derfor genfremsættes.
Lovforslaget genfremsættes uændret bortset fra en lille justering, som betyder en lempelse af de administrative byrder for geotermioperatøren.
Justeringen indebærer, at geotermioperatøren ikke pålægges en årlig permanent pligt til at indberette oplysninger til Forsyningstilsynet om omkostningerne til levering af geotermisk varme, kravet om indberetning begrænses til kun at skulle anvendes til Forsyningstilsynets analyse af, hvordan ordningen fungerer, en analyse, der i lovforslagets bemærkninger er angivet til at finde sted, 5 år efter at anlægget er sat i drift.
Fjernvarmeselskabet derimod skal årligt indberette oplysninger om omkostninger til køb og nyttiggørelse af den geotermiske varme.
Med de konkrete planer for geotermi i Aarhus og de rammeaftaler, der er indgået flere steder i landet om at undersøge mulighederne for geotermianlæg, ser det endelig ud til, at geotermisk energi kan komme op fra undergrunden og helt ud i radiatorerne hos varmekunderne.
Jeg vil afslutningsvis gerne takke for opbakningen og interessen for forslaget, og jeg ser frem til udvalgsbehandlingen.