runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2021-04-21:
Først og fremmest mange tak til spørgeren, hr. René Christensen, for det her vigtige spørgsmål.
Det her spørgsmål om klimaafgift har jo allerede været debatteret vidt og bredt i offentligheden.
Det er som bekendt sådan, at regeringen ikke har lagt sig fast endnu.
Det er nemlig helt afgørende, at konsekvenserne skal belyses til bunds, skal belyses ordentligt; vi skal vide, hvad vi har med at gøre på det her felt.
Derfor har regeringen bedt en ekspertgruppe om at overveje spørgsmålet.
De Økonomiske Råd er kommet med et fagligt input, og det er det, som spørgsmålet henviser til.
Det er nemlig fuldstændig korrekt, at De Økonomiske Råds beregninger viser, at en drivhusgasafgift på 1.200 kr. pr. t CO 2 vil ramme landbruget ganske betydeligt.
Med aftalen om en grøn skattereform er der blevet nedsat en ekspertgruppe, og den skal komme med konkrete anbefalinger til en ensartet regulering af drivhusgasudledningen.
De skal også tage hensyn til en bæredygtig erhvervsudvikling, dansk konkurrencekraft, beskæftigelse og social balance.
Jeg ser frem til, at regeringen modtager anbefalingerne fra ekspertgruppen, så vi kan fortsætte debatten på et endnu bedre grundlag og formentlig også fremsætte noget, der tager nogle af de her helt vigtige hensyn, som spørgeren også er inde på.
René Christensen (DF), 2021-04-21:
Tak for det.
Er ministeren enig i, at en generel drivhusgasbeskatning på 1.200 kr. pr. t CO 2 vil have fuldstændig uholdbare konsekvenser for den danske fødevareproduktion, jf. De Økonomiske Råds rapport til Miljø- og Fødevareudvalget af 25. marts?
Jamen det er jeg sådan set glad for, og jeg er også glad for, at vi når at få den her debat med hinanden, inden der kommer et udspil fra regeringen.
Det er jeg selvfølgelig tryg ved.
Men jeg synes også bare, at det, når de økonomiske vismænd kommer ud med et notat, som er så klart, i hvert fald også er vigtigt, at vi i begge sider af salen forholder os til det, og det hører jeg også at regeringen også gør.
Per Larsen (KF), 2021-04-21:
Jeg synes netop, at vi står i et stort dilemma her i forhold til de yngre mennesker, som jo har behov for at blive vaccineret før alle os, der ikke fejler noget.
TV 2 kunne den 19. marts skrive om en 25-årig, som er på immundæmpende medicin.
Han har så henvendt sig til sin praktiserende læge og fået det svar, at han ikke kan blive indstillet.
Han har også forsøgt at komme igennem til Statens Serum Institut og andre steder.
Sådan en person har, efter at man er gået over til det her alderskriterie, sådan set udsigt til at være en af de sidste, der bliver vaccineret.
Hvordan synes ministeren vi skal prøve at hjælpe sådan en person?
Magnus Heunicke (S), 2021-04-21:
Vi var jo lidt inde på det i slutningen af det sidste spørgsmål, men lad mig tage oplæsningen her: Vores danske målsætning har jo under den her epidemi været at holde vores sundhedsvæsen intakt, og ud over at holde sundhedsvæsenet intakt for alle patientgrupper har det også været med til at forhindre svær sygdom og død i stort omfang.
Vi har jo ikke kunnet undgå det, men vi har f.eks. ikke haft så meget overdødelighed som mange andre lande.
Så det er altså noget, som jeg gerne står på mål for, og det har været vores danske målsætning hele vejen igennem at holde sundhedsvæsenet intakt og deraf også at forhindre svær sygdom og død i videst muligt omfang.
Vaccinationsindsatsen er ganske rigtigt blevet tilpasset undervejs.
Det har ikke rykket en tomme på selve målsætningen, og Sundhedsstyrelsens fokus er stadig væk, at personer med størst risiko for alvorlige forløb med covid-19 også er dem, der skal vaccineres først.
Vi har jo desværre ikke ubegrænsede vacciner i Danmark endnu, og det vil sige, at vi er nødt til at have en form for køkultur, og den køkultur må så defineres, ikke efter noget med først til mølle, men efter størst behov, og det må være sundhedsmyndighederne, der vurderer, hvem der har det største behov.
Når man spørger sundhedsmyndighederne – det er jo deres ansvar –
siger de: Høj alder er i den her sammenhæng en selvstændig risikofaktor, og det er også en større risikofaktor end mange kroniske sygdomme.
Det er så også korrekt, at covid-19 for et antal yngre personer risikerer at forværre deres sygdomsforløb og prognose betragteligt.
Så det kan man ikke se bort fra.
Det er så en yngre gruppe personer, vi har med at gøre her.
De har jo så fortsat mulighed for at blive sat foran i vaccinationskøen som en del af den her målgruppe 5.
Hvem er det?
Jamen det er f.eks. en yngre person i et kræftforløb eller en person, som for nylig er blevet transplanteret.
Sådan nogle kunne det være, og det kunne også være mange andre.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-21:
Tak, minister.
Men det er jo et spørgsmål om, hvor man presser sig selv hen.
Og presser man sig selv hen et sted, hvor vi er dem, der leder verden, så er det jo godt.
Og jeg har stor respekt for, at da vælgerne havde sammensat det her Folketing, satte de røde partier sig sammen og lavede et papir, hvor der stod 70 pct.
Men jeg mener også, at andre må have respekt for, at der er sket meget siden sommeren 2019.
Vi har fået en global pandemi, som har, hvis man skal sige det pænt, sendt dele af dansk økonomi til tælling; vores statsgæld er øget, ikke for at investere i grøn teknologi, men bare for at holde hjulene i gang.
Og er det at holde fast i, at vi skal være det allermest ambitiøse land i hele verden med 70 pct., uanset hvad det så måtte koste af arbejdspladser i industrien og i landbruget osv., derfor måske ikke at presse citronen bare lidt for hårdt?
Jeg kunne egentlig godt tænke mig, om ministeren, ikke nødvendigvis i dag, men så på skrift, kunne lave en oversigt over, hvilke industrialiserede lande vi egentlig ville være overgået af i ambitionsniveau, hvis vi bare gik fra 70 pct. til 65 pct., og om ministeren måske bare her ville bekræfte, at det, ministeren selv gik til valg på, altså var, så vidt jeg husker, 60 pct.
Så helt galt er det vel trods alt ikke.
Dan Jørgensen (S), 2021-04-21:
Det kan jeg svare meget kort på: Det er jeg imod, det er regeringen imod.
Hvis vi gjorde, som hr. Morten Messerschmidt foreslår – ja, jeg ved egentlig ikke, om han foreslår det, men han spørger i hvert fald om det – altså at vi i stedet havde en 65-procentsmålsætning, så ville vi stadig være blandt de mest ambitiøse i verden.
Jeg tror så, at Storbritannien ville være over os – de har 68 pct. som mål.
Men det er sådan set ikke så relevant for mig, lige præcis hvor vi vil ligge på listen.
Det, der er relevant for mig, er, at vi er et land, der presser os selv, også til at sætte et mål, der endda er et mere ambitiøst mål, end vi ved præcis hvordan vi skal nå.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-21:
Tak, formand.
Hvad er ministerens holdning til at sænke klimalovens mål til 65 pct. i 2030 i stedet for 70 pct., og hvordan vil det placere Danmark, når der sammenlignes med andre relevante landes klimamål?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-21:
Altså, jeg går ud fra, at Venstre har haft præcis samme viden.
I hvert fald har man jo haft aftaleteksten, for den har man sagt ja til, og der fremgår det fuldstændig konkret, at det både handler om at slå et udbrud, der er, ned, men at det også har det andet ben, at det er forebyggelse.
Det vil sige, at når smitten stiger i et område, skal vi undgå, at tusindvis af elever mødes med hinanden, for så risikerer de at smitte hinanden.
Så i min bedste optik er det her viden, som både Venstre og Socialdemokratiet har været i besiddelse af.
Det er i hvert fald det, der står i aftaleteksten.
Og så vil jeg bare sige, at når Ishøj vender tilbage, på trods af at nogle sagde, de ikke ville komme tilbage inden sommer, er det jo, fordi den automatiske nedlukning har været effektiv.
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-04-21:
Jeg vil citere statsministeren.
Hun har nemlig tidligere sagt, at nedlukningen ikke skal vare en dag længere end højst nødvendigt, og det synes vi ikke stemmer helt overens med det, vi oplever i skolesektoren lige nu, hvor elever sendes hjem, selv om de egentlig er fra en skole med smittefrihed.
Var regeringen opmærksom på, da man igangsatte den her sognemodel, at det faktisk kunne risikere at sende i tusindvis af elever hjem til hjemmeundervisning?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-21:
Jamen der er jo forskel på at rådføre sig med det, og at det så er det, man ender med at træffe af beslutning.
Det gælder jo også, når Venstre kommer ind med krav til forhandlingerne; så kan det godt være, at sundhedseksperterne er kommet med en vurdering, men der har Venstre så ikke noget problem med at sige, at man i øvrigt gerne vil have genåbnet dit, dut, dat og utrolig mange andre mange ting på trods af det, der er sagt fra myndighedernes side.
Og i forhold til at der er flere og flere skoler, der lukker, vil jeg sige, at der så også er flere og flere, der åbner, herunder i Ishøj, som nogle ellers havde dømt ude indtil sommer.
Dan Jørgensen (S), 2021-04-21:
Nej, det ville bestemt ikke være en katastrofe – det er ikke sådan, at resten af verden så vil pege på os og sige: I gør ikke nok; I er langt bagud.
Det er rigtigt, at hvis vi sagde 65 pct., ville der formentlig ikke være mange lande, der ville være foran os – jeg kan faktisk kun lige pege på ét.
Så langt vil jeg give Morten Messerschmidt ret.
Når jeg alligevel insisterer på, at vi fastholder de 70 pct., er det jo, fordi der også er sket meget positivt i Danmark.
Nu nævner Morten Messerschmidt nogle af de negative ting, der er sket, corona osv., men der er sket meget positivt.
Det kommer til at vise sig, at det faktisk bliver en god ting for Danmark.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-21:
Vi lytter jo løbende til mange forskellige, vil jeg gerne sige.
Nogle af dem, vi også lytter til, er sektoren, dvs. uddannelsessektoren, skolefolket, og så lytter vi til ekspertgruppen, og vi lytter i øvrigt til hinanden som partier.
I sidste ende skal der jo træffes en beslutning, typisk af et flertal i Folketinget, og rigtig mange gange er der endnu flere med, så der er et endnu bredere flertal.
Jeg vil sige det på den måde, at det i meget høj grad har været efterspurgt i uddannelsessektoren, at der var en forudsigelighed i, hvad det var, man stod over for.
Det er selvfølgelig, fordi at hvis der er noget, der clasher med en pandemi, så er det godt nok et uddannelsessystem, hvor man typisk planlægger med en 1-årig horisont som minimum.
Det vil sige, at det her med at have de her meget korte horisonter, hvor der ikke er forudsigelighed, faktisk er noget af det værste for uddannelsessektoren.
Det er det garanteret også for alle mulige andre sektorer.
Men det er bare for at sige, at Venstre også var med i en aftale om automatisk nedlukning.
Så kan det godt være, at man stemte imod den konkrete model i Epidemiudvalget, men idéen om automatik har Venstre skrevet under på i forbindelse med aftalen, og det synes jeg da der er god grund til at man har.
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-04-21:
Det er dejligt at høre, at ministeren ikke er tilhænger af at sende børn hjem til hjemmeundervisning.
Der er vi jo i hvert fald enige.
Lad mig lige citere fra, jeg tror det var Berlingske i går.
Der skrev man sådan her: »Den automatiske nedlukning er alt for unuanceret, den er ude af proportioner, har for store omkostninger og den tager »børnene som gidsler«.«
Sådan lyder det fra den her tværfaglige ekspertgruppe, som er nedsat til at rådgive regeringen om bl.a. genåbningen.
Men det er klart, at hvis en ekspertgruppe ikke bliver hørt af regeringen, så kommer den jo ikke rigtig til sin ret, og det er den tilsyneladende ikke blevet i forbindelse med den her nedlukningsmodel, som baserer sig på sogne.
Ministeren var jo inde på, at Venstre er med i rammeaftalen, men vi må også lige præcisere, at Venstre stemte imod i Epidemiudvalget lige nøjagtig i forhold til den her model med nedlukning i sogne, og det gjorde vi, fordi vi synes den er ufleksibel og ineffektiv.
Så lad mig spørge ministeren: Hvorfor har man ikke inddraget ekspertgruppen i lige nøjagtig de her drøftelser?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-21:
Og så stod man så tæt på mikrofonen, at det blev enormt højlydt.
Jamen det korte svar er ja.
Det fremgår også af »Rammeaftale om plan for genåbning af Danmark« fra den 22. marts, som Venstre i øvrigt selv er med i – og jeg citerer: »... hurtige og effektive lokale nedlukninger baseret på en automatik er et afgørende redskab i epidemikontrollen.
Ved lokale udbrud skal myndighederne iværksætte tiltag og restriktioner, der både sikrer en øjeblikkelig håndtering af det konkrete udbrud – men samtidig også den nødvendige aktivitetsnedgang i det berørte område sådan, at smitten bringes under kontrol.«
Som det fremgår af aftalen, jeg lige har citeret fra, er hensigten med systemet todelt, nemlig både at det konkrete udbrud håndteres umiddelbart – og det kan jo sagtens være, at det slet ikke er på skolen, men er i nærheden af skolen – men altså også, at der sker en aktivitetsnedgang i det berørte område, fordi man inden for det geografiske område har udfordringer med smitte.
Og der er selvfølgelig risiko for, at børnene får bragt smitten med hen i skolen og den så spreder sig yderligere.
Det vil sige, at en af de måder, hvorpå vi mest effektivt kan lukke ned for aktivitetsniveauet i et område og forhindre en spredning af den stigende smitte, der er i området, jo er at lukke skolerne.
Synes jeg, det er frygteligt, at børnene er hjemme?
Ja, jeg havde da aldrig nogen sinde forestillet mig, at jeg som undervisningsminister skulle bidrage til at lukke ned for undervisningsaktivitet.
Det er jo det helt omvendte af, hvad man egentlig gerne vil og har som ærinde i verden, når man beskæftiger sig med uddannelse af børn og unge.
Men automatikken mener jeg sådan set er god og forudsigelig.
Kan der skulle ske justeringer?
Ja, det har vi også aftalt med hinanden at der skal.
Vi prøver alle de her ting for første gang, og derfor tror jeg sådan set ikke på, at man bare med et fingerknips kan finde den perfekte model i første hug.
Det har vi i hvert fald ikke prøvet endnu under corona, og derfor har vi løbende justeret på tingene, og vi har også aftalt med hinanden, at vi nu skal ind at kigge på, om der er nogle hjørner af det, hvor man kan gøre det anderledes.
Jeg vil sige, at jeg aldrig havde forestillet mig, at vi skulle stå i en situation, hvor en skole på grund af dens matrikelbeliggenhed i to forskellige sogne, skulle lukke.
Altså, der opstår nogle underlige situationer som konsekvens af corona, og det er selvfølgelig også derfor, vi løbende tager stilling til de redskaber, der tages i brug.
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-04-21:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Finder ministeren det rimeligt, at skoler uden smittetilfælde skal sende deres elever hjem til onlineundervisning, alene fordi skolen eller dele af den ligger i et sogn, hvor der er høj smitte?
Joy Mogensen (S), 2021-04-21:
Men jeg synes bare, jeg vil sige, at vi jo til fulde deler utålmodigheden.
Jeg ville så bare ønske, at Venstre som stort parti også delte forpligtelsen til f.eks. det coronapas, der er forudsætningen for, at vi kan gå videre med de her genåbninger.
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-04-21:
Ministeren var jo lige kort inde på en enkelt episode, og den stammer fra min hjemby, havde jeg nær sagt, Herning, hvor vi har Herningsholm Erhvervsskole & Gymnasier, som lige nøjagtig er ramt af det her med, at der går en sognegrænse ned igennem, så gymnasiedelen på den ene side må sende 900 elever hjem, mens eud-eleverne godt kan pakke tasken og møde i skole.
Hvis jeg nu havde haft et whiteboard herinde i Folketingssalen, ville jeg gerne have tegnet det for ministeren også, for der er jo også en kristen friskole, som ligger ca. 1 km derfra, og lige midt imellem de to institutioner ligger så det almene gymnasium.
Nå, det kommer vi tilbage til en anden dag.
Lad mig spørge: Er ministeren bekendt med, at der er lagt op til nu at rådføre sig med den her ekspertgruppe?
Per Larsen (KF), 2021-04-21:
Tak for det, formand.
Magnus Heunicke (S), 2021-04-21:
Jamen det synes jeg ikke går.
Det giver knap mening.
Der kan jo være en læge, som har en større gruppe af sine patienter i den målgruppe, end en anden læge har.
Derfor må det jo være ud fra en konkret sundhedsfaglig vurdering det konkrete sted, som så skal beskrive, hvordan man foretager det, og ad hvilke kanaler det skal gå, og sådan bør det selvfølgelig være.
Per Larsen (KF), 2021-04-21:
Tak, og det lyder meget godt, men det, som patienterne oplever ude i virkeligheden, er jo, at når de så henvender sig til deres praktiserende læge, så får de den besked, i hvert fald fra nogle praktiserende læger, at de ikke har mulighed for at indstille nogen patienter til gruppe 5, fordi de har opbrugt de få, som de har haft mulighed for at indstille.
Hvad mener ministeren om det?
Magnus Heunicke (S), 2021-04-21:
De skal jo så netop igennem den her gruppe 5-visitation.
Mange af dem, som er i den risikogruppe, er i kontakt med en hospitalslæge, og den læge kan jo så indstille til det.
Man kan også i andre tilfælde gå igennem sin praktiserende læge, der så ved, hvordan man skal håndtere det.
Det er jo efter Sundhedsstyrelsens sundhedsfaglige retningslinjer, hvor man fokuserer meget på alder, for det er en af de vigtigste faktorer i forhold til risiko for et alvorligt sygdomsforløb, men man kan også, selvfølgelig, hvis man er under 65 år og tilhører de her risikogrupper, få en vaccine tidligere, end alderen ellers tilsiger.
Per Larsen (KF), 2021-04-21:
Det næste spørgsmål er så i forhold til dem, som er under 65 år, som har et inderligt ønske om at blive vaccineret, og som også har behov for at blive vaccineret, fordi de f.eks. har kroniske sygdomme; det kan være kol og diabetes.
Det kan være gigtpatienter, og det kan faktisk være nogle yngre patienter.
Hvordan er det, man sikrer, at de også bliver vaccineret forholdsvis hurtigt?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-21:
Det er jo ikke alle dele af det danske samfund, der bare står og venter på, at regeringen regulerer noget mere og kommer med nogle flere udspil.
Altså, jeg kan da godt finde nogle – bl.a. i landbruget og måske også i gartnerierhvervet, som jeg mener er rimelig stort der, hvor ministeren kommer fra, og hvor han måske også taler til nogle vælgere en gang imellem – som måske ikke bare venter på højere afgifter og bare ønsker, at det skal køre i den her retning.
Så anerkender ministeren ikke, at det trods alt har konsekvenser for industrien, for beskæftigelsen og for rigtig mange danskere, at man har låst sig fast på det her 70-procentsmål, i stedet for bare at justere til 65 pct.?
Magnus Heunicke (S), 2021-04-21:
Tak for den gennemgang.
Når denne tilføjelse kom, er det mig bekendt netop, fordi, som jeg sagde, at vi er nået så langt takket være en stor, stor indsats af alle involverede, vi er nået så langt i det aldersmæssige vaccinationsprogram, at mennesker over 65 år inden for de kommende 2 uger får tilbudt vaccine på grund af alder.
Det er derfor, Sundhedsstyrelsen så siger, at det vil sige, at dem, der er over 65 år, får det, uanset om de har andre sygdomme, som ville gøre, at de var gruppe 5, eller ej.
Per Larsen (KF), 2021-04-21:
Grunden til, at jeg spørger, er, at der jo faktisk er kommet forskellige meldinger fra Sundhedsstyrelsen igennem tiden.
Vi startede jo vaccinationsprogrammet tilbage i 2020 omkring juletid, og så er der kommet forskellige meldinger, i forhold til at folk skulle henvises igennem sygehusforløb.
Man skrev ud den 26. januar, at de praktiserende læger kunne henvise til sygehusene, og så kunne sygehuslægerne så visitere, og så kunne folk så blive vaccineret.
Efterfølgende skrev man så, at de praktiserende læger ville kunne komme til at henvise til vaccination uden henvisning til sygehusene.
Den 29. januar skrev man om gruppe 5, at lægerne indstiller udvalgte personer med tilstande og sygdomme, som medfører særlig øget risiko for alvorligt forløb med covid-19, til vaccinationstilbuddet.
Så der fik man selvfølgelig indtryk af, at det var de praktiserende læger.
Så skrev man den 4. februar om sekundær henvisning: Borgere i målgruppe 5 henvises til vaccination af almen praksis eller speciallægepraksis.
Det var så den 4. februar.
Den 12. februar kommer der lige pludselig en alder med ind i gruppe 5, og der skriver man: Udvalgte patienter over 65 år med særligt øget risiko.
Og den 19. februar kan man læse i pressen, at de praktiserende læger har fået besked på, at de har mulighed for at indstille fem patienter pr. læge.
Så der er også lige pludselig et nyt kriterie.
Den 17. marts skriver man så: Kriterierne for henvisning til personer i gruppe 5 skærpes med følgende tillæg til hidtidige kriterier gældende fra den 19. marts: Patienterne skal være under 65 år.
I min optik betyder det så, at der stadig væk godt kan være nogle patienter, som har en eller anden kronisk sygdom, som i lang tid har holdt sig isoleret for ikke at risikere at blive smittet, og som måske stadig væk ikke er vaccineret.
Magnus Heunicke (S), 2021-04-21:
Vi er meget optaget af et bredt og velfungerende samarbejde med alle interessenter, og der er ingen tvivl om, at PLO taler med en klar og vigtig stemme i forhold til vores fælles udrulning af vaccinationerne mod covid-19.
Baseret på de hidtidige erfaringer med udrulning af vaccinerne til borgere i målgruppe 5, som der spørges til her – målgruppe 5 dækker over udvalgte personer med tilstande og sygdomme, som medfører særlig øget risiko for alvorlige forløb med covid-19 – har Sundhedsstyrelsen præciseret kriterierne for visitation for denne gruppe i et notat af den 17. marts.
Det kan jo være, at PLO's input kom før denne præcisering.
Spørgsmålet handler også om personer over 65 år, og der vil jeg sige, at de jo ikke længere er en del af målgruppe 5, eftersom alle over 65 år alligevel inviteres til vaccination i løbet af de kommende 2 uger grundet alderskriteriet som en del af målgruppe 9.
På nuværende tidspunkt forventer Sundhedsstyrelsen, at personer i målgruppe 5 altså enten er visiteret, er inviteret eller er blevet vaccineret.
Og jeg kan så i den forbindelse oplyse, at her i sidste uge havde 86,3 pct. påbegyndt vaccination, og 62,2 pct. havde afsluttet vaccination inden for målgruppe 5, som spørgsmålet handler om.
Det hilser jeg meget velkommen, altså at alle omfattet af denne målgruppe, der måtte ønske det, snarlig forventes færdigvaccineret.
Per Larsen (KF), 2021-04-21:
Mange tak for det, formand.
Hvad mener ministeren om den kritik, PLO bl.a. har rejst af de mange forskellige og uklare retningslinjer for det hidtidige visitationssystem af personer på baggrund af sårbarhedsprincippet, og her tænkes særlig på gruppe 5, som er personer i særlig øget risiko over 65 år?
Dan Jørgensen (S), 2021-04-21:
Men jeg lægger ikke skjul på, at det er en stor investering for Danmark.
70-procentsmålsætningen kommer til at koste et sted mellem 16 og 24 mia. kr. om året i 2030 og frem.
Så det er mange penge.
Men tænk på det, vi får ud af det.
Vi tager et moralsk ansvar.
Det handler om at ville redde klimaet.
Men vi får også et sundere og bedre liv for danskerne med mindre luftforurening.
Vi får en bedre konkurrenceevne, fordi vi er dem, der går forrest med at udvikle den teknologi, som resten af verden efterspørger.
Men jeg vil møde hr. Morten Messerschmidt der, hvor jeg vil sige, at det er store investeringer, så vi skal tænke os om, i forhold til hvordan vi bruger pengene.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-21:
Ja, det må vi da virkelig håbe at det gør.
Men indtil videre hører jeg ministeren sådan, at det koster penge i 2030.
Så kan det være, at det bliver en god forretning i 2035 og i 2040.
Det er jo også derfor, at vi i Dansk Folkeparti har bidt os fast i og er med i den her aftale – det bliver vi ved med at være, men jo ikke kompromisløst på Enhedslistens og alle de andre rødes præmisser.
Vi vil gerne være fornuftens stemme, og derfor vil jeg bede om, at ministeren dels oversender de beregninger, dels tænker nøje over, om det ikke ville være rettidig omhu at justere målet i klimaloven fra de 70 pct. til de 65 pct.