runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2024-12-12:
Hr. Frederik Bloch Münster fik det til at lyde, som om det der med de dybe, dybe uenigheder blandt et eventuelt blåt alternativ var sådan noget, man lige kunne klare; det var ikke noget særligt.
Det vil jeg bare ønske held og lykke med, hvis det skulle komme dertil.
Jeg vil bare tage noget af det, der er det vigtigste at diskutere i dag, hvor vi gør status på, hvad der er sket det seneste år, nemlig indgåelsen af aftalen om den grønne trepart.
Som jeg hører det, er Det Konservative Folkeparti ret glade for, at den aftale er lavet, og også glade for, at den kan laves på en måde, hvor forskellige parter går ind i det og må lave nogle kompromiser, men sammen kommer videre på en ekstremt vigtig dagsorden.
Det er jo det, som centrale dele af det, der skulle være et alternativt flertal, som De Konservative i meget høj grad ønsker sig at kunne arbejde sammen med i en ny regering, er inderligt imod.
Er det ikke tydeligt, at det stritter fuldstændigt, hvis man forestiller sig, de ender skulle kunne mødes?
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-12-12:
Det kan siges meget simpelt.
Vi ønsker at ligestille a-kraft med vind, med sol og med andre grønne energiformer.
Så hvad end vi beslutter at gøre i forhold til vind, som vi stadig går ind for en markedsbaseret løsning for, skal a-kraft ikke have bedre forhold end det.
Det er egentlig der, vi er.
Jeg ser ikke for mig, at vi skal åbne statskassen for en masse statsstøtte, medmindre vi i en bred kreds pludselig bliver enige om at lave et paradigmeskifte, fordi det med havvind og sol i forvejen ser ud til at være en umulius og vi er nødt til at gøre noget andet der også.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-12:
Nu er vores kritik jo i høj grad møntet på store solcelleparker, altså jernmarker, som ligger på store landbrugsarealer, som så ikke kan driftes.
De solceller bliver produceret i Kina; det er der ikke ret mange arbejdspladser i Danmark der gør.
Det er jo sådan set ganske fornuftigt.
Men vores store anke imod den måde, man gør det på i dag, er jo i forhold til de der store energiparker, man laver, hvor man tryner naboerne og man ikke tager hensyn til, at der også er nogle mennesker, der skal bo i det her område, altså folk, der ikke er flyttet ud på landet for at sidde og kigge ind i en jernmark, men som måske godt kunne tænke sig at bo tæt på den danske natur.
Det er jo der, anken er.
Men det er altså på kinesiske arbejdspladser, man sidder og producerer de her solcellepaneler.
Det er altså ikke i Danmark, man har en kæmpe produktion af solceller.
Signe Munk (SF), 2024-12-12:
Tak for talen.
En opgørelse fra Green Power Denmark viste for nylig, at hvis man sådan lige talte de fuldtidsbeskæftigede i den danske energisektor sammen, rundede man over 100.000 allerede nu.
7 ud af 10 lægger deres arbejdskraft i det vestlige Danmark.
Ordføreren kender en af de vigtige arbejdspladser helt ude vestpå: Siemens.
Det kunne også være Vestas.
Det kunne også være dem, der arbejder med at vedligeholde og servicere vindmøller.
Så jeg vil bare høre: Når ordførerens parti nu så hårdnakket går imod mere vedvarende energi på land og er uklare omkring udbygningen af havvind, mener ordføreren så ikke, at det vil påvirke den jobudvikling, vi har set inden for netop energisektoren, som skaber gode, solide og velbetalte jobs i provinsen og i det vestlige Danmark?
Lars Aagaard (M), 2024-12-12:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
Nu bliver det til en hel workshop – hvor er det smukt.
Først og fremmest tak til ordføreren for at understrege, at det faktisk er ret kompliceret at føre rigtig politik i forhold til at adressere den udfordring, at udledningerne i verden er for høje, og at den måde, vi samhandler på – både det, vi køber, og det, vi sælger – selvfølgelig påvirker det.
En af kompleksiteterne er f.eks., at hvis en vare, vi importerer i Danmark og forbruger i Danmark, er produceret i et land, der har et bindende klimamål, så er der jo ikke nogen CO 2 -effekt.
Så er det sådan set bare et spørgsmål om den mængde CO 2 , der er udledningstilladelse til, i forhold til hvordan det land så vælger at gøre det.
Skal de bruge den selv, eller vil de bruge den til at eksportere varer?
Det er bare en af kompleksiteterne ved at angribe det.
Hvad er det, vi vil gøre?
Jeg har f.eks. noteret mig, at klimapartnerskabet for industrien af egen drift har lavet et arbejde, hvor de understøtter, at mindre virksomheder kan arbejde med deres scope 3-emissioner.
Det koster ikke ret mange penge, og det kan være, det har stor effekt.
Derfor mener jeg, at vi i processen skal arbejde os ind i, hvad det er for nogle meningsfulde initiativer, vi vil tage.
Men tak for spørgsmålet.
Torsten Gejl (ALT), 2024-12-12:
Jeg vil gerne forholde mig til det her forbrugsbaserede klimaaftryk sådan lidt undersøgende ligesom SF.
Jeg synes, det er en svær størrelse at få hold på.
Jeg synes, det er kompliceret.
Jeg forestiller mig, at når vi i Danmark kommer op på 100 pct. eller mere, sådan at vi faktisk optager mere CO 2 , end vi forbruger, så er de varer, der kommer fra Danmark, vel egentlig klimakompenserede.
Til gengæld er der nogle steder, vi importerer fra, som ikke er det, og som bør blive det, og som i et eller andet tempo er ved at blive det.
Kan ministeren give bare en form for overblik over det scenarie og måske forslag til modeller?
Hvordan i alverden kan man nærme sig det forsigtigt, uden jeg nok skal holde ministeren fast på noget?
Lars Aagaard (M), 2024-12-12:
Tænk sig, at man lavede det tankeeksperiment, at hele verden bestod af små frimærker på størrelse med Danmark.
Det er ikke regeringens tilgang, og det har ikke været tilgangen blandt de partier, der står bag klimaloven.
Danmark skal arbejde for at være et foregangsland.
Det kan vi så diskutere hvordan man er.
Et af elementerne er en aftale om firdobling af sol- og vindenergi på land, som spørgerens parti mig bekendt fortsat er med i.
Ellers synes jeg, at I skal træde ud af det samlede forlig, så der er klarhed om det.
Det er dem, der skal give godkendelse.
Jeg ved ikke, hvad det er for en underlig centraliseringstankegang, der ligger inde bag spørgerens spørgsmål.
Skulle vi nu gøre det til en folketingsbeslutning?
Hvis der er en kommune, der gerne vil have et VE-anlæg, skulle vi så sidde herinde og sige, at det må de ikke?
Den type centralisering er jeg modstander af.
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-12:
Når man taler om en sammenhængskraft, når man prøver at lave en samlende energipolitik i Danmark, er det jo i virkeligheden, fordi man overhovedet ikke har forstået den splittelse, det netop skaber med regeringens energipolitik.
Man plastrer landdistrikterne til med kæmpestore solcelleparker og kæmpestore vindmøller, der jo netop ødelægger landdistrikterne og gør, at det bliver uattraktivt at flytte derud.
I dag har vi priser på strøm på over 10 kr. pr. kWh, og det viser jo netop, at det er en fuldstændig forfejlet energipolitik, man har haft fra regeringens side af.
Så må jeg bare sige, at det måske i virkeligheden var bedre at begynde at være ærlig fra regeringens side af og begynde at sige, at det sådan set er fuldstændig ligegyldigt, hvordan vi agerer i Danmark.
Om vi så slukker samtlige dieselmotorer, om vi så plastrer hele landet til med solcelleparker, ændrer det ikke på de store syndere, der er i verden: Kina, Indien, dem, der for alvor udleder.
I stedet for var det bedre som Danmark og som dansker at prøve at prioritere og sende nogle flere af vores grønne innovationsmuligheder ud omkring i hele verden.
Og så skal vi selvfølgelig have åbnet muligheden for at kigge på atomkraft i Danmark.
Det manglede da bare.
Lars Aagaard (M), 2024-12-12:
Det er en fejlagtig gengivelse, for jeg kan bekræfte, at der både i den direkte dialog og via medierne er blevet flaget forskellige forhold omkring udbuddene, som forskellige markedsaktører har udtrykt bekymring over.
Det drejede sig bl.a. om et ønske om, at brintrøret var etableret med hundrede procents garanti, og også om, at nogle aktører havde svært ved at håndtere ønsket om statsligt medejerskab.
Så det er ikke, fordi jeg ikke både har hørt og set de indvendinger.
Det, vi gør nu, og som er blevet meldt ud – jeg vil også sige tak til de relevante partier for opbakningen til det – er, at Energistyrelsen er gået i markedsdialog, og alle spørgsmål, inklusive om brintrør og statsligt medejerskab, skal stilles i den proces.
Så skal vi have et samlet beslutningsgrundlag for at kigge på udbudsvilkårene, og den analyse pågår, og jeg kommer til forligskredsen, lige så snart den er lavet.
Samira Nawa (RV), 2024-12-12:
Mange tak.
Jeg deler ministerens skuffelse og ærgrelse over de tomme kuverter i forbindelse med havvindsudbuddet.
Vi må jo sammen kigge fremad.
Jeg glæder mig over, at ministeren holder fast i, at vi skal have en havvindsstrategi, og at det også er den rette vej at gå.
Jeg læste her til morgen i aviserne, at flere aktører mener at have advaret ministeren og ministeriet på forhånd mod at introducere et statsligt medejerskab og også have fokus på et brintrør forud for etableringen af de her havvindsudbud.
Det er noget, som både jeg selv, Liberal Alliance og Konservative også havde med som overvejelser i forhandlingerne.
Det vil jeg egentlig bede ministeren om at sætte nogle ord på.
Lars Aagaard (M), 2024-12-12:
Tak for spørgsmålet, og hvor er det dejlig konstruktivt.
For det første bruger ordføreren formuleringen pejlemærke i stedet for mål.
Det reflekterer jo bl.a. Klimarådets overvejelser om, hvor svært det er at sætte et mål, og det blev i øvrigt også fulgt op af det miljøøkonomiske råd her forleden.
Så forestillingen om, at vi på forbrugsområdet kan sætte et mål af samme karakter, som vi har for 70-procentsmålet, ser jo rigtig svær ud, fordi regnestokken ganske simpelt ikke findes.
Jeg kan bekræfte, at regeringen også er optaget af Danmarks rolle i verden, og at jeg, når vi skal diskutere 2035-målet, hilser velkommen, at de partier, der ligesom spørgerens parti gerne vil have et forbrugsbaseret pejlemærke, så også fortæller, hvad det er for nogle indsatser, der skal til, og det vil regeringen også gøre, når regeringen fremlægger sit forslag til en revision af klimaloven.
Signe Munk (SF), 2024-12-12:
Tak for klimaministerens tale, og også tak for, at klimaministeren glæder sig over nogle af de politiske aftaler, der er lavet under det tidligere grønne flertal, for det er jo også nogle af de aftaler, der nu udmønter sig i reelle reduktioner.
Det er dejligt at se, at klimapolitik virker.
Det er også rigtig spændende at se på, hvad det næste skridt er inden for klimapolitikken her i Danmark, og vi har jo så godt som de bedste opgørelser på, at det danske forbrugsbaserede klimaaftryk er sådan ganske eftertrykkeligt ude i verden, når vi handler, når vi spiser, og når vi får importerede varer ind over grænserne ved Øresundsbroen eller Krusågrænsen.
Og i SF er vi optagede af at få sat et pejlemærke for at få bragt de forbrugsbaserede udledninger ned og nok så meget også at få lavet nogle indsatser, der kan bringe os derhen.
Er det stadig regeringens ambition også at kunne lave et pejlemærke for de forbrugsbaserede udledninger, eller hvor er regeringen der henne?
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-12:
Tak for det, og tak til ministeren for redegørelsen.
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi i Enhedslisten har været skuffet over den lave afgift på landbruget, der blev aftalt i aftalen om grøn trepart, som vi jo valgte at stå uden for.
Jeg noterer mig også, at Klimarådet i deres analyse af, hvordan vi når de ambitiøse scenarier for et 2035-mål, siger, at der skal yderligere tiltag til, hvis vi skal op på 85 pct. eller 90 pct. i 2035 i forhold til landbruget, og at der skal meget mere grundlæggende strukturelle tiltag til for at minimere udledningerne fra det animalske landbrug på vej mod 2050.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, for ministeren var ikke rigtig inde på det i sin tale: Barsler regeringen med yderligere tiltag over for landbruget for at reducere det animalske landbrug?
Jeg er med på, at den skal genbesøges, men jeg savner lidt fokus på landbruget her i talen.
Lars Aagaard (M), 2024-12-12:
Blækket er dårligt tørt på den politiske aftale, som blev indgået med SF, Radikale, Konservative og Liberal Alliance, og i den er partierne enige om profilen på den CO 2 -afgift, og så er der aftalt to pitstop i processen.
Så det ligger åbenbart, at der både er aftalt et afgiftsniveau, men også en proces for, hvordan partierne vil gå til det, hvis det viser sig, at forudsætningerne for det, vi har aftalt, ændrer sig.
Vi har i øvrigt også genbekræftet klimamålet i landbrugsaftalen, så det lever også videre.
Det er vel det principielle.
Der er måske lige en ting, som jeg synes har været lidt fraværende i debatten, for den politiske aftale om grøn trepart, der er lavet, betyder faktisk et øget reguleringstryk på landbruget efter 2030.
Så man skal bare huske, at i de fremskrivninger, der ligger for Danmarks CO 2 -udledning, er det sådan, at for de fleste andre sektorer, f.eks. industrien, stopper det i 2030, og så er der ikke aftalt noget om, hvad der skal ske efter 2030.
Men lige præcis landbrugsaftalen er den første aftale, hvor vi tager vi hul på at sikre reduktioner i perioden fra 2030 til 2035.
Så det må ikke brede sig som en misforståelse, at der ikke også skal ske en forandring i dansk landbrug efter 2030 med den indgåede aftale.
Signe Munk (SF), 2024-12-12:
Det synes jeg er enormt centralt.
For det er jo ikke gratis at sænke bilafgifterne, i forhold til hvad det koster i manglende indtægter til velfærd og andre gode ting.
Det ser vi lige nu.
Men det er jo også, fordi det for de danskere, for hvem det at skulle over og have en ny bil i forvejen er en ret stor post, ikke er en gratis affære at få en lille elbil.
Og det er jo bare også sådan, at skal vi have den grønne omstilling til at lykkes, skal der både være en god tilskyndelse til, at man køber en Tesla, men også rigtig meget til, at man kan købe en mindre elbil til en ordentlig pris.
Jesper Petersen (S), 2024-12-12:
Jeg er glad for den indledende konstatering og – som jeg også sagde i min tale – for det samarbejde, der både har været i den her regeringsperiode og også i den tidligere, hvor vi jo også har lavet meget med SF.
Det giver mange af de fremskridt, vi ser nu, også på transportområdet.
Jeg har selv været i de sko som skatteordfører, mens der var en Venstrestatsminister, nej, en Venstreskatteminister – der var også en statsminister, men det var nu skatteministeren, jeg havde med at gøre i de forhandlinger om elbiler.
Der var det noget trægere, og der var, synes jeg, også et manglende blik for præcis den balance, som fru Signe Munk er inde på.
Det forsøg på at balancere de ting er fortsat Socialdemokratiets standpunkt.
Hvordan skatteministeren vil spille ud i forhold til det, vil jeg lade være op til ham i de drøftelser, der skal være senere.
Men naturligvis har vi både et grønt sigte og også et blik for fordelingspolitik i Socialdemokratiet.
Det kan jeg forvisse fru Signe Munk om.
Signe Munk (SF), 2024-12-12:
Tak for talen.
Der er ligesom nogle opgaver, der stadig væk ligger foran os, selv om den her klimaredegørelse jo viser, at klimapolitik virker.
Vi er i gang med at omstille Danmark.
Den viser også, at der stadig er et stykke at gå.
Der er også stadig væk et stykke arbejde foran os på transportområdet, og jeg har lagt mærke til, at den socialdemokratiske skatteminister har meldt ud, at der skal forhandles bilafgifter i forhold til elbilerne i det nye år.
Jeg har forhandlet den tidligere aftale med en tidligere socialdemokratisk skatteminister, og der var i hvert fald to balancer, der var vigtige for SF, og som jeg også håber vil være vigtige fremadrettet for Socialdemokratiet.
Der er selvfølgelig noget, der handler om den grønne bilbeskatning.
Men der er altså også noget, der handler om den sociale bilbeskatning.
Derfor vil jeg bare høre, om det stadig væk er Socialdemokratiets politik også at ville stå på de to ben, at der altså også er noget, der handler om, hvor stor bilen er, hvor lækker den er, hvor blærerøvsagtig den er, i forhold til hvordan vi beskatter biler, samtidig med at vi selvfølgelig skal sørge for, at det, der er de laveste bilafgifter på, er de biler, der forurener mindst.
Jesper Petersen (S), 2024-12-12:
Det kan godt være, man vil genåbne nogle kulkraftværker eller have noget mere olie igen, eller hvad er det, man forestiller sig?
Den billigste energi, vi kan lave i Danmark, er vedvarende energi.
Vi skal blive bedre til at lagre den.
Vi skal have en god integration med andre landes elforsyninger, og vi skal sørge for at have en backup, men også med grønne kræfter, som kan mindske de her udsving.
Jeg glæder mig til, at hr. Peter Kofod de dage, hvor strømmen er ekstremt billig, også lægger det billede op på Facebook og siger: Så er det i dag, vi skal have gang i pyrolysen hjemme i ovnen, for i dag er strømmen nærmest gratis.
Jeg synes ikke, hr. Peter Kofod har ret i, at den grønne omstilling er ved at køre af sporet.
Og jeg hører ikke Dansk Folkeparti tilbyde et reelt alternativ, medmindre man vil gå tilbage til de ting, vi faktisk forsøger at komme væk fra.
For det er en luftspejling at bilde folk ind, at vi nu i morgen kunne tænde for et eller andet atomkraftværk i Danmark, og så var alting løst.
Det er ikke rigtigt.
Vi har massiv udbygning – og har gjort det igennem en del år – af vedvarende energi.
Det giver os meget mere strøm.
Det giver os også billig strøm.
Den billigste strøm, vi kan lave i Danmark, er fra vedvarende energi.
Det er et faktum.
Vi har udfordringer på de dage, hvor det så ikke blæser og solen ikke skinner.
Andre dage er det meget billigt, jo nærmest gratis, og der er andre gange, hvor vi har udfordringer med, at prisen så bliver høj.
Vi har brug for at være bedre til at lagre energien.
Det er vigtigt, vi er koblet sammen med andre markeder.
Vi skal f.eks. have gasturbiner på biogas, der kan give den backup, der skal til.
Men Dansk Folkeparti tilbyder ikke et reelt alternativ.
Det er mest bragesnak her i Folketinget.
Peter Kofod (DF), 2024-12-12:
Tak for det.
Jeg hørte ikke noget som helst i ordførerens tale om, at den grønne omstilling i virkeligheden er ved at køre fuldstændig af sporet.
Der er ikke nogen, der gider have de her vindmølleparker.
Og imens bliver danskerne fuldstændig flået.
Jeg synes, energipolitikken og den grønne omstilling er en katastrofe.
Det er jo helt modsat det, man har stillet danskerne i udsigt om, at det her skulle være et erhvervseventyr, og at det skulle være et eventyr, der giver os en masse sikker, stabil og billig energi.
Det er det stik modsatte, og i dag kommer danskerne til at betale prisen.
Hvad vil Socialdemokraterne gøre for at bringe elprisen ned?
Peter Kofod (DF), 2024-12-12:
I dag blæste det ikke, i hvert fald ikke, da jeg gik på arbejde.
Og det var også mørkt udenfor, så de der solceller fungerede heller ikke.
Så det, jeg altså skal høre den socialdemokratiske position være, er, at vi bare skal have mere af det, der giver os en elpris, der er løbet løbsk.
Vi skal bare gøre mere af det, der allerede er kørt i grøften.
Vi skal bare gøre mere af det, der gør, at der er danskere, der overvejer, om de har råd til at tænde ovnen senere i dag, eller om de har råd til at varme deres stuer op senere i dag.
Jeg synes ikke, der er meget svar, ansvarlighed eller håb for fremtidens energipolitik i det, Socialdemokraterne melder ud.
Jesper Petersen (S), 2024-12-12:
Klimaordførerne for Folketingets partier har, som det er blevet tradition, valgt at indbyde klima-, energi- og forsyningsministeren til en forespørgselsdebat i forbindelse med den årlige redegørelse om klimaeffekter.
Folketingets partier ønsker med debatten at drøfte regeringens fremtidige klimapolitiske initiativer set i lyset af ministerens redegørelse om klimaeffekter, som er fremsendt til Folketinget.
Tak til ministeren for at stille op i dag, og jeg ser frem til diskussionen og ministerens besvarelse her fra talerstolen.
Simon Kollerup (S), 2024-12-12:
Tak for det.
Jeg skal blot meddele, at Finansudvalget har mødtes i går efter afstemningerne og har gennemgået afstemningsresultaterne.
Jeg kan på vegne af et enigt udvalg meddele, at gennemgangen hverken har givet anledning til bemærkninger eller yderligere ændringsforslag.
Pause Pause (Pause), 2024-12-12:
Mødet er udsat.
Jesper Petersen (S), 2024-12-12:
Ja, det synes jeg er rigtigt.
Det synes jeg er rigtigt.
Og det hensyn, der er til at få det fuldstændig folkelige gennembrud for elbiler, er fortsat det, der skal være bestræbelsen.
Det indebærer jo altså, at folk med mindre indkomster også har muligheden.
Jeg synes heldigvis, at vi ser en stor udvikling på markedet, og at der sker meget.
Hjulpet frem af de beslutninger, der er truffet om afgifterne, bliver der jo også nu solgt virkelig mange elbiler.
Den vej skal vi gerne videre ad med de balancer intakt, som vi har været inde på i vores lille udveksling her.
Torsten Gejl (ALT), 2024-12-12:
Jeg har sådan en indre greenwashingdetektor, som nogle gange har det med at slå ud, når jeg synes, at Danmark bliver kaldt et grønt foregangsland og bliver præsenteret som et grønt foregangsland.
Jeg synes simpelt hen, vi skal passe på med det, for jeg er simpelt hen bange for, at det luller os i søvn i forhold til at være meget skarpe på nogle af de opgaver, der er.
Så når ordføreren siger, at vi er det første land, der har indført en CO 2 -afgift på landbruget, og når ordføreren skriver det på Facebook eller siger det rundtomkring, vil ordføreren så huske at have begge sider med, ligesom ordføreren ønsker man skal, når det handler om elpriserne hos DF.
Altså, vi er det første land, der har indført en CO 2 -afgift på landbruget, men vi er også det land i verden, der producerer mest kød pr. indbygger.
Den detalje synes jeg bare er vigtig for at fuldende billedet.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-12-12:
Det respekterer jeg også fuldt ud; det er et område, der også har lidt med skat og transport at gøre på samme tid.
Men jeg vil i hvert fald kvittere for det og høre ordføreren, om ordføreren ikke også er enig i, at den trods alt uhensigtsmæssige afgiftsstruktur, vi har haft indtil videre, jo også giver nogle muligheder for den grønne omstilling, fordi man netop kan gøre den grønne mulighed på markedet billigere.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-12-12:
Tak for spørgsmålet.
Helt specifikt bilafgifter må ordføreren, er jeg ked af at sige, tale med vores skatteordfører om.
Det ville være for meget for mig at stå at kaste mig ud i, hvordan bilafgifter skal indrettes.
Men det er vigtigt for os, at vi fortsætter den positive udvikling i forhold til vejtransporten og persontransporten, og der har danskerne taget elbilerne til sig, og vi får jo også i højere og højere grad udbredt ladeinfrastrukturen, så det bliver nemmere at køre elbil.
Personligt er jeg meget optaget af, at det også bliver nemmere at oplade sin bil, hvor man bor, når man bor i en etageejendom.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-12-12:
Nu nævnte ordføreren biler, og jeg hørte også, at det kom op tidligere her i debatten, så jeg vil bare lige høre, nu Venstre er det parti i regeringen, som i hvert fald selv påberåber sig prædikatet at være borgerligt: Er ordføreren enig i, nu vi skal drøfte elbiler i det nye år, at det ville være hensigtsmæssigt at gå i en retning, hvor afgiftstrykket på biler skulle afspejle bilens impact eller effekten på samfundet, altså de negative effekter, og ikke nyprisen, da det jo selvfølgelig er en forældet, meget socialistisk logik?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-12-12:
Jeg tror vitterlig på, at der er en bedre fremtid i et klimaneutralt samfund.
Grunden til, at danskerne køber så mange elbiler lige nu, er jo ikke nødvendigvis, at de af deres grønne hjerte er nervøse for klimaet.
Det er også, fordi det er en federe bil, og fordi den er billigere at køre i.
Så der er jo også en meget positiv udvikling i den grønne omstilling, og jeg ville ønske, at Dansk Folkeparti ville være med til at tage ansvar for de problemer, vi alle sammen står i i forhold til klimaforandringerne.