runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2021-02-11:
Tak for det, og tak for talen.
Den var jo ganske fin.
Det, som jeg hører ministeren sige – og det er også den fornemmelse, jeg har af ministeren – er, at ministeren ikke lægger op til, at man skal have mere lukkethed end nødvendigt.
Jeg tror også, de andre ordførere var inde på, at der kan være nogle enkelte sager, hvor det kan være nødvendigt.
Men det, der ligger i det – det er også det, ministeren siger, altså at det er styrelsen, myndigheden, der skal give det – er jo, at det er virksomheden, der ønsker fortrolighed, der skal fremlægge en verificerbar begrundelse.
Så skal den så tygges igennem af styrelsen.
Men i sidste ende, sådan som jeg læser det, er det så ministeren, der siger ja til det.
Så hører jeg også ministeren sige, at man ikke begrænser muligheden for aktindsigt.
Det er rigtig godt, og det er selvfølgelig vigtigt også at få understreget det.
Det kan vi jo stille spørgsmål om, og så kan ministeren svare, og så kan vi lægge det op på lovforslaget.
Men betyder det så også, at udvalget altid vil kunne spørge ind til det, og kunne man forestille sig, at man i udvalgsbehandlingen, hvis der f.eks. kommer en sag, der skal være omfattet af fortrolighed, vil orientere udvalget om det?
Ville ministeren synes, at det var en god måde at gøre det på, altså at automatisere, at udvalget bliver orienteret, hvis det kommer i brug eksempelvis?
Rasmus Prehn (S), 2021-02-11:
Det er rigtigt, som jeg også sagde i min tale, at det, der er systemet i det, der lægges op til her, er, at en virksomhed skriver ned, hvorfor de ønsker, at der skal være fortrolighed, og når de har gjort det, er det Landbrugsstyrelsen, der vurderer.
Hr. René Christensen kan godt sige, at det så er ministeren, men det er jo altså styrelsen som myndighed, der inden for de regler, der er omkring den slags, skal vurdere, om der er objektivt grundlag for at have fortrolighed omkring det her.
Det er nogle af de elementer, som hr. Per Larsen var inde på, altså primært noget, der har at gøre med kommercielle interesser.
Og så kan man undtage det her fra offentliggørelse.
Hvorvidt man skal have mulighed for at få en særlig eksklusiv indføring i det her i et udvalg, har jeg personligt og som minister i hvert fald ikke noget imod, at man kan gøre det.
Læg mærke til, at i høringsprocessen er der kommet ét høringssvar, og vi har været i dialog med NOAH om, hvad det er, vi sådan set oplever de misforstår i det her.
For det er mere åbenhed, der lægges op til her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-02-11:
Jo, men er det ikke korrekt, at man kan udelade information om gmo-metode, herunder dna-sekvenser, også i den her CRISPR-metode?
Altså, jeg har forståelse for, at en virksomhed ikke vil offentliggøre hele sin strategiplan og den slags ting eller sine økonomiske forhold, men det, som jeg synes der er grund til at være interesseret i, er jo sådan set, hvad det er for nogle gensplejsede afgrøder, eller hvad det er for nogle CRISPR-metoder, man bruger med et bestemt sigte.
Det er sådan set det, jeg har fokus på.
Kan ministeren ikke se, at det vil være en fordel, at vi har den størst mulige åbenhed omkring de elementer?
Rasmus Prehn (S), 2021-02-11:
Det, der er min vurdering af det her forslag, og det, der sådan set også er ministeriets vurdering af det her forslag, er, at det er et forslag om mere åbenhed, ikke om mindre, og det synes jeg sådan set også ligger i de her regler.
Er der så hjørner eller elementer i det, hvor der er noget, der kan holdes fortroligt, må vi have det boret ud.
Det er ikke sådan, jeg er blevet oplyst om det, men det kan godt være, at der er nogle hjørner i det her, og så er hr. Søren Egge Rasmussen og Enhedslisten velkommen til at stille nogle spørgsmål, og så må vi bore det ud, så vi er helt sikre på, at det er, som vi forestiller os, nemlig at det er mere åbenhed, ikke mindre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-02-11:
Jamen det er jo fint, at der er den åbenhed omkring, at det her måske kunne blive et endnu bedre lovforslag.
Men jeg synes, det er lidt spøjst, når man ser sådan et lovforslag, at der slet ikke er taget den forhistorie og den debat med, der tidligere har været i Folketinget og i udvalget, omkring, at man faktisk kom frem til, at man ændrede et lovforslag, så det ikke var ministeren, der havde beføjelse til at sige ja til gensplejsede afgrøder ude i vores landbrug, men at det sådan set var noget, som blev lagt ind i Miljø- og Fødevareudvalget.
Nu står vi så med en sag, hvor vi skal forholde os til, hvilken grad af åbenhed der er, hvis der opstår sådan nogle sager.
Så man underminerer sådan set den beslutning, der er fra tidligere, synes jeg, med det her lovforslag.
Thomas Jensen (S), 2021-02-11:
Jamen det er dejligt, at vi er enige om det her.
Jeg skal også sige til folk, der lytter med, at i Transportudvalget er der et stort, stort engagement i det her.
Der er mange, der er ude at møde borgere, som er støjplagede, og som ikke helt kan se, at der er en sammenhæng mellem de beregninger, der bliver foretaget, og så den mindre livskvalitet, de oplever i deres hverdag.
Der er noget med, hvordan man laver de her beregninger, med spidsbelastningstidspunkter på døgnet og så gennemsnitsberegninger, og der tror jeg simpelt hen, vi skal komme borgerne i møde og være mere ærlige omkring, hvordan tingene hænger sammen.
Jan Johansen (S), 2021-02-11:
Først tak til ordføreren for talen.
Jeg vil bare spørge ordføreren, om ordføreren har helt styr på zone 1, 2 og 3, og hvad man må lave inden for de forskellige zoner, og hvem der gjorde det.
Carl Valentin (SF), 2021-02-11:
Jeg skal holde det kort.
I SF synes vi selvfølgelig også, at det er vigtigt at hjælpe de danske virksomheder og deres ansatte godt igennem krisen.
Det er grundlæggende rigtigt at understøtte virksomhedernes likviditet i den nuværende situation, hvor vi på grund af covid-19 desværre har været nødsaget til at forlænge restriktionerne.
Likviditetstiltagene står ikke alene, men de supplerer de øvrige hjælpepakker, som vi har vedtaget – hjælpepakker med tiltag, der understøtter såvel virksomheder som beskæftigede, ledige m.fl.
Jeg vil samtidig opfordre regeringen til at sikre, at kommunikationen til virksomhederne vedrørende bl.a. de nye lånemuligheder bliver så klar som mulig.
Det er i forvejen en ret svær tid at navigere i, særlig for de mindre virksomheder, og det er positivt, at vi fortsat kan samarbejde om at hjælpe virksomhederne og deres ansatte igennem det her lange seje træk.
SF støtter lovforslaget.
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-02-11:
Tak skal du have.
I Det Konservative Folkeparti kan vi også godt støtte forslaget.
Vi har naturligvis også nikket til, at det skulle hastebehandles, for det haster nemlig rigtig meget at komme i gang.
Om godt og vel 14 dage står rigtig mange SMV'ere og skal til at betale en momsregning, som de ikke har vidst om de havde råd til at betale på grund af manglende likviditet.
Derfor er det også på tide, at vi får behandlet et forslag med indhold som det her.
Det havde vi i Det Konservative Folkeparti gerne gjort langt tidligere.
Det er nemlig en meget alvorlig situation, som vi står i.
Blandt de tvangslukkede virksomheder som f.eks. frisører eller andre liberale erhverv er det knap hver tredje virksomhed, der har oplevet en konkursrisiko.
Den frygt kan vi ikke være bekendt at vores virksomheder skal gå rundt med i unødvendig lang tid.
Vi er glade for, at regeringen har set noget bredere på definitionen af SMV'erne, end der har været gjort tidligere.
Således kan virksomheder med årlige lønudgifter over 3 mio. kr. nu også udskyde A-skat; før var definition alt for snæver.
Vi glæder os også over, at der er fundet en løsning på mellemregningsperioden fra indbetaling af moms til udbetaling af lånet, således at virksomhederne nu bare skal indsende en angivelse af, hvor meget de skal betale i moms, men ikke behøver at overføre pengene.
Her er det supervigtigt, at virksomhederne får en klar og god vejledning i, hvordan de skal forholde sig til det, så de ikke kommer i klemme, fordi de har været i tvivl om kommunikationen fra skattevæsenet, eller fordi den har været uklar.
Det ville jo ikke være første gang i verdenshistorien, eller danmarkshistorien i hvert fald, at nogle kom i klemme hos skattevæsenet på grund af misforståelser eller manglende vejledninger.
Så butikkerne, frisørerne og mange andre SMV'ere er sikkert lettede i dag over, at de nu får en håndsrækning.
Jeg er dog overbevist om, at de virksomheder, som kan gøre det sundhedsmæssigt forsvarligt og efter alle kunstens regler, meget hellere ville ud af dvalen og i gang med at tjene deres egne penge i stedet for at skulle låne af staten og udsætte betalinger.
For der er jo tale om lån, og et lån skal naturligvis betales tilbage, og med ingen udsigt til, hvornår man igen kan få lov til at tjene sine egne penge, vil der jo naturligvis være mange ejere af små og mellemstore virksomheder og ikke mindst deres ansatte, som fortsat vil gå rundt med ondt i maven over usikkerheden.
Der er f.eks. endnu ikke nogen, der har kunnet forklare mig logikken i, at det skal være forbudt at have en til to til tre kunder inde i sin lille lokale butik, samtidig med at det er helt o.k., at folk står på nakken af hinanden i de store supermarkeder for at købe alt mellem himmel og jord.
Men uanset at vi gerne ser, at vi rykker på genåbningen af dansk erhvervsliv, kan Det Konservative Folkeparti godt støtte forslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-11:
Til at starte med kan jeg sige, at vi kan støtte forslaget, for dem, som ikke kan udlede det af min ordførertale.
Derudover står vi i en situation, hvor vi hjælper med nogle forskydninger og rykninger, og det er selvfølgelig positivt, men jeg deler de andre ordføreres holdning: Lad os nu kigge på at få genåbnet nogle af de her erhverv, så de kan tjene deres egne penge.
Nu står vi her på talerstolen; vi skiftes til at gå herop.
Der kommer mange herop, og så spritter vi af og går ned.
Altså, forestil jer, at det samme kan foregå i en frisørsalon eller andre ting, hvor man skiftes til at gå op.
Efter man har siddet og er blevet klippet, bliver der sprittet af, og så kommer den næste.
Når vi kan gøre det her, kan de nok også gøre det i en frisørsalon.
De har faktisk levet med de her restriktioner i lang tid.
Man skulle huske at spritte af, der var afstandskrav, og der var betingelser for, hvor mange kunder man måtte have i butikken osv.
De kan finde ud af det, når man går ned til bageren; de kan finde ud af det, når man går ned i en fødevarebutik.
Måske kan de også godt finde ud af det i en skobutik eller en tøjbutik.
Når det her så er sagt, synes vi også, at selve den her aftale har nogle mangler, og at den faktisk mangler noget.
Og derfor kommer vi i Nye Borgerlige til at fremsætte et beslutningsforslag, som også kommer til at hjælpe virksomhedens likviditet.
Det er et såkaldt carrybacksystem.
Vi vil fremsætte et beslutningsforslag, hvor vi vil give virksomhederne mulighed for at fratrække deres underskud, f.eks. i 2020 og måske i 2021, fra det overskud, som de havde i 2018 og 2019.
Vi har i dag et system, hvor du i begrænset omfang kan fremrykke dit underskud.
Problemet er lige nu og her, at der er likviditetsproblemer ude i virksomhederne,
og derfor kunne vi godt tænke os at foreslå, at man laver et carrybacksystem, således at man kan fratrække sit underskud i 2020 og måske 2021 i den selskabsskat, som man betalte i 2019 og måske 2018 – selvfølgelig under den forudsætning at man frasiger sig, at man så fremadrettet også kan fremføre det derfra.
Det vil ikke koste noget, fordi man frasiger sig det fradrag, man ellers ville have haft.
Men det vil gøre, at der vil blive skabt likviditet ude i virksomhederne med det samme.
En ret, som de ellers ville have i 2021, vil de faktisk få nu, og det vil skabe likviditet ude i virksomhederne.
Så det er et beslutningsforslag, som vi kommer til at fremsætte i Folketingssalen, og som vi håber på partiernes opbakning til.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-11:
Jeg var rigtig glad for, at hr. Lars Boje Mathiesen startede med at gøre det klart, hvad man vil stemme.
Sådan nogle som undertegnede, der jo er lidt kognitivt udfordrede, har brug for at vide fuldstændig klart, hvor Nye Borgerlige står, især fordi det jo er meget sjældent, at den tale, hr. Lars Boje Mathiesen holder, på en eller anden måde hænger sammen med den måde, hr. Lars Boje Mathiesen så stemmer.
Vi har jo i mange andre sammenhænge hørt, at Nye Borgerlige er meget optaget af, at man ikke bare laver lappeløsninger, og at tingene skal løses fra bunden, og derfor er det der med de små skridts politik, som mit parti, Dansk Folkeparti, har været meget optaget af i 25 år, ikke noget, Nye Borgerlige abonnerer på. Derfor vil jeg bare takke for, at folk, der har det her kognitive handicap, som hr. Lars Boje Mathiesen har diagnosticeret – og jeg tror, han har ret – så måske fremadrettet kan få det forklaret så klart, som hr. Lars Boje Mathiesen gjorde i dag.
Det er vi mange der vil være glade for.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-11:
Jamen jeg er altid glad, når jeg kan yde en hjælpende hånd til hr. Morten Messerschmidt, så han kan følge med i det parlamentariske arbejde.
Heldigvis er der jo, hvis man kigger ud i befolkningen, noget, der tyder på, at danskerne godt kan følge Nye Borgerliges måde at drive politik på og vores måde at kommunikere på, og at problemet måske bliver større for Dansk Folkeparti – men lad det nu ligge.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-11:
Jamen det føler jeg mig fuldstændig overbevist om, og jeg vil bestemt anbefale, at hr. Lars Boje Mathiesen nyder det, når det går rigtig, rigtig godt.
Det skal man huske, og man skal også have det i erindring, når det så går rigtig, rigtig skidt – jeg har haft det privilegium igennem en del år at opleve begge dele.
Så husk at nyde det, mens det går rigtig godt.
Og så tror jeg, at jeg vil tilbyde at lade servicen gå den anden vej, for hvis hr. Lars Boje Mathiesen fremadrettet vil gøre det fuldstændig klart, hvordan Nye Borgerlige stemmer, både når man stemmer rødt, gult og grønt, så skal vi også nok hjælpe med, at folk uden for huset her hører, når det, der bliver sagt i talen, ikke hænger sammen med det, der sker ved afstemningen.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-11:
Jeg tror, at vi og Nye Borgerlige ser meget ens på epidemiloven, og vi synes bestemt ikke, at det her er en god lov.
Spørgsmålet er jo altid, om det går i den rigtige retning eller det går i den forkerte retning.
Det var det, som jeg hørte hr. Lars Boje Mathiesen sige over for hr. Per Larsen.
Betyder det så, at Nye Borgerlige stemmer for det her forslag eller imod?
Det fremgik nemlig ikke fuldstændig klart af den ordførertale, vi hørte, altså om det var en tordentale, i retning af at man gerne vil have den forbedring, der trods alt er, eller om man overhovedet ikke vil have nogen forbedring, medmindre man kan få hele pakken.
Så hvor er Nye Borgerlige?
Er det en lappeløsning, som man stemmer nej til, selv om man synes, at det sådan set er en god lappeløsning, men bare ikke lige så god, som hvis man havde 90 mandater, eller hvor er man henne?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-11:
Nej, jeg tror nu ikke, at jeg vil betegne det, jeg stod og sagde, som en tordentale – jeg tror nok, at jeg har holdt nogle taler, som ville blive betegnet mere som tordentaler end den her.
Jeg redegjorde sådan set bare for, hvad jeg synes, og jeg synes, at det her er en forbedring, i forhold til hvad der ligger i den midlertidige epidemilov.
Men derfor anerkender vi da, at det er en forbedring; det har vi gjort igennem hele processen.
Nu er ordføreren selvfølgelig undskyldt, for han har ikke siddet med til covid-19-følgegruppemøderne, når vi har diskuteret de her ting.
Men vi har tilkendegivet over for ministeren gentagne gange – og også over for de andre partier – at vi synes, det her er en forbedring, i forhold til hvad der ligger i den midlertidige epidemilov.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-11:
Det lyder altså umiskendeligt som et politikersvar, hr. Lars Boje Mathiesen.
Man siger, at det er en forbedring, men det kunne være dejligt at vide, om det er sådan med Nye Borgerlige, at man stemmer ja, hvis tingene går i den rigtige retning, eller om det er sådan, at hvis man ikke kan få det helt derover, hvor man gerne vil have det, så er man bare imod.
Og nu har vi altså hørt hr. Lars Boje Mathiesen – hvor mange gange har han haft ordet, seks eller syv gange? –
og vi sidder stadig her i dirrende spænding over, hvad det er for en knap, som hr. Lars Boje Mathiesen ender med at trykke på.
Kunne vi ikke få at vide: Er det her en lappeløsning, som man derfor stemmer nej til, selv om det dog er bedre end det tidligere, eller er det et forslag, som man stemmer ja til, fordi man erkender, at sådan er det parlamentariske spil nu engang og man ikke altid kan få det hele, og at et skridt i den rigtige retning dog er et skridt i den rigtige retning?
Vi må da vide, hvor Nye Borgerlige står.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-11:
Jeg ved ikke, om hr. Morten Messerschmidt mangler lidt kognitive evner.
Jeg synes, det fremgår ret tydeligt, at selvfølgelig stemmer vi for det her.
Altså, det har jeg også redegjort for gentagne gange, også over for udvalget og andet, altså at det er vores holdning til det, men at vi ikke er enige i alt det, man gør.
Men derfor er det da en forbedring i forhold til det, vi har på nuværende tidspunkt.
Det har vi sagt hele tiden, så det er der ikke noget odiøst i.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-02-11:
Tak for det.
Det ender måske med, at ordføreren til sidst når frem til at bestemme sig for, om man stemmer ja eller nej til det her forslag.
Undskyld, hr. Lars Boje Mathiesen, men jeg synes, det minder umiskendeligt om vildledning, når ordføreren står på talerstolen og giver befolkningen det indtryk, at den her aftale på ingen måde sikrer demokratiet i forhold til de indsatser, der skal gøres under en epidemilov, selv om forslaget faktisk handler om, at ministeren ikke kan have et flertal imod sig i forhold til en lang række beslutninger.
Det er Folketingets sammensætning, der afgør, om ministeren får et flertal imod sig eller ej.
Så hvor er det helt præcis, ordføreren mener at borgerne bliver ført bag lyset og på ingen måde er sikret demokratisk kontrol med den lovgivning, som kommer til at ligge her?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-11:
Det er vist kun inde bag de her mure på Christiansborg, man kan synes, det er vildledning.
Altså, det svarer til, at vi i Nye Borgerlige ikke skulle være tilhængere af at sænke skatten med 5 pct., fordi vi gerne vil sænke den med 20 pct.
Altså, selvfølgelig er vi da det.
Og derfor kan vi da godt anerkende, at noget går et skridt i den rigtige retning, selv om vi gerne ville være gået videre.
Men vi synes, der er nogle problemer med den måde, det her udvalg er indrettet på.
Og jeg synes, at borgerne har ret til at vide, at der er problemer.
Det er en forbedring i forhold til den midlertidige epidemilov – det synes jeg at jeg har redegjort for gentagne gange – men derfor skal borgerne da alligevel vide, at det, der er, ikke er tilstrækkeligt, altså at der ikke er den demokratiske mindretalsbeskyttelse, der burde være.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-02-11:
Tak for det.
Altså, alle partier er repræsenteret i udvalget, og det giver jo den demokratiske mindretalsbeskyttelse.
Ordføreren står jo på talerstolen og siger, at jeg og mine kolleger siger et til lukkede møder og noget andet ude i offentligheden, og det mener jeg faktisk ikke ordføreren har belæg for.
Jeg vil bare spørge ordføreren til sidst: Mener ordføreren oprigtigt, at der er indsatser i epidemiloven, der hensigtsmæssigt kunne have været sendt til folkeafstemning i stedet for at blive behandlet af et demokratisk valgt Folketing?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-11:
Det er min helt klare opfattelse, at politikerne siger et til et lukket møde og noget andet udenfor til medierne; det kommer jeg ikke til at ændre på, for det er min helt klare opfattelse af tingene.
Men hvis SF har en opfattelse af, at der i det her udvalg ligger en mindretalsbeskyttelse, så undrer jeg mig da over det, for der ligger jo ikke den samme mindretalsbeskyttelse, som der gør normalt i Folketingssalen, hvor 60 mandater eller andre ting gør sig gældende.
Så hvis man synes det, havde det ikke været noget problem at lægge den mindretalsbeskyttelse ind i det her udvalg, men det har man valgt ikke at gøre.
Det er jo en bevidst politisk handling, man har valgt, nemlig ikke at lægge den her mindretalsbeskyttelse ind, fordi man ikke bryder sig om den.
Og det er jo der, humlen ligger.
For hvis det ikke var et problem, at der var en mindretalsbeskyttelse, hvorfor har man så ikke lagt det ind i udvalget?
Jo, men det har jeg så sandelig også anerkendt.
Når jeg kritiserer det, er det jo, fordi det er et lukket udvalg.
Nu har jeg godt nok kun siddet i Folketinget i halvandet år, men der er godt nok gevaldig forskel på, hvad folk siger på et lukket udvalgsmøde, og hvad de går ud og siger til befolkningen og til journalisterne.
Det er ikke altid en til en.
Derfor synes jeg, det ville være en kæmpefordel for demokratiet og for borgerne derude, der kan følge med, hvis tingene foregik åbent hernede i Folketingssalen, så de kunne få at vide, fuldstændig hvad de forskellige partier sagde.
Nye Borgerlige er heldigvis et parti, som er konsistent i den politik, vi fører, og det er vi også i skattepolitikken.
Det står selvfølgelig partier frit for, men jeg synes også, at danskerne har ret til at vide, når partier så vender 180 grader, i forhold til hvad de oprindelig mente.
Og der kan man så sige, at et parti som Dansk Folkeparti i dag ikke er enig med Dansk Folkeparti anno 1997, og det synes jeg også at borgerne har ret til at vide.
Kim Valentin (V), 2021-02-11:
Tak, og tak til ordføreren for at foreslå yderligere hjælp til virksomhederne.
Jeg kan forstå, at der kommer et beslutningsforslag snarest.
Kunne ordføreren forklare, hvordan de her penge fra 2019 kommer ind i virksomhedernes regnskab for 2021?
Er det et lån, eller hvad er det, og gælder det for alle?
Kunne man få en lille forklaring på det?
Torsten Gejl (ALT), 2021-02-11:
Det synes jeg faktisk er et utrolig godt og vigtigt signal, for jeg tror, at der er mange virksomheder – jeg har selv snakket med nogle – der spørger sig selv: Tør vi låne de her penge?
Tør vi tage et rentefrit lån?
Og vi ved det jo ikke endnu.
Nu er det anden gang, virksomhederne er i knæ, og vi ved jo ikke, hvor hurtigt de kommer på benene igen.
Vi kan jo ikke stå her og love noget, men vi kan sige, at vi i hvert fald prøver at tage vare på dem, også selv om de kommer i en vanskelig situation i et meget højt antal i februar 2022.
Det tror jeg i hvert fald er rigtig klogt.
Morten Bødskov (S), 2021-02-11:
Tak for det.
Ja, det er jeg helt enig i.
Man kan jo sige, at det er markant bedre at få et rentefrit lån end at gå ned til banken, som man plejer at sige, og bede om det samme lån til en højere rente, fordi risikoen jo selvfølgelig er der, i den økonomiske situation, det danske samfund står i, og som den pågældende virksomhed teoretisk set måtte stå i.
Så min opfordring er da bestemt, at man benytter sig af de her ordninger, og jeg synes som sagt, som jeg også tror jeg sagde før, at det gode ved de her låneordninger, vi laver nu, jo er, at de på sin vis er målrettet de virksomheder, som potentielt har de største behov.
Der er mange, der benytter sig af dem.
I den sidste ordning var der altså op imod 27.000 virksomheder, som benyttede sig af en låneordning på momsområdet.
Torsten Gejl (ALT), 2021-02-11:
Det er jo noget, som det kunne være spændende at se om vi på en eller anden måde kunne løse hen ad vejen og tale om.
Det er jo klart, at vi ikke kan få vores eget lille system.
Det er jo super godt, at der er et verdensomspændende system, vi bruger.
Men hvad kunne vi forestille os?
Hvordan kunne vi gøre det?
Altså, vi har f.eks. tænkt – det lyder måske lidt mærkeligt – at sjusse os frem og sige, at vi må prøve at beregne, hvor meget det ville stige, i forhold til hvor meget vi skulle reducere ekstra, hvis det var sådan, at vi også skulle afregne det forbrug, vi skaber i andre lande.
Der har vi f.eks. foreslået at gå op på 80 pct.