runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2024-05-24:
Mange tak for den positive tale.
Jeg tænker også, at det her er noget, som sådan holdningsmæssigt, altså i den politiske dna, ligger godt inden for skiven.
Derfor kunne jeg jo bare have et håb om, at når vi på et tidspunkt skal forhandle politiaftale, kunne Venstre sammen med Det Konservative Folkeparti have det her forslag med ind, således at det altså ikke skal vente 3 år, som ministeren siger, men at man tidligere kan få lavet en ordning, hvor man giver boligforeninger og grundejerforeninger mulighed for at kunne hyre indbrudsvagter.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-24:
Mange tak for det, og tak til Konservative, Danmarksdemokraterne, Liberal Alliance og Dansk Folkeparti for at fremsætte forslaget her.
Vi har jævnligt haft spørgsmålet om vagtvirksomhed oppe, og i dag behandler vi så et forslag fra en række blå partier, som skal give adgang til, at bolig- og grundejerforeninger kan hyre private indbrudsvagter.
Da vi i sin tid behandlede L 170 om en forsøgsordning om kommunale tryghedsvagter, redegjorde vores retsordfører for vores generelle tilgang til spørgsmålet, og den er sådan set uforandret.
Vi mener grundlæggende, at det er politiets opgave at sikre tryghed og orden på offentlige gader, torve, pladser og i boligområder rundtomkring i landet.
Det er en udbredt accepteret norm i samfundet, at det er sådan, og at politiet vækker den grundlæggende tillid og besidder den dygtighed, som gør, at de kan håndtere situationer og sager godt.
Hvis der sådan grundlæggende skal ændres på det, skal vi træde varsomt.
Vi vil til gengæld gerne se på muligheden i forhold til industrikvarterer.
Her er der store værdier, men meget få mennesker, der har deres naturlige gang efter fabrikkens åbningstid eller i weekenderne.
I øvrigt er det faktisk ikke mere end 2-3 uger siden, at forsøgsordningen med kommunale tryghedsvagter trådte i kraft.
Vagterne er et supplement til politiets arbejde med at opretholde ro og orden i det offentlige rum, og de vil kunne sættes ind i områder, hvor borgerne oplever en særlig utryghed.
Tryghedsvagterne vil både kunne dokumentere forstyrrelser af den offentlige orden eller andre lovovertrædelser og overdrage relevant materiale til brug for politiets efterforskning, ligesom de i det hele taget kan virke tryghedsskabende i det offentlige rum.
Forsøgsordningen, som vi vedtog i forbindelse med L 170, skal indtil videre køre i 3 år, og den skal sikre borgernær tryghed, hvilket også er det, som forslagsstillerne her efterspørger.
Vi tænker i SF, at det kan give god mening at indhente erfaringer med den nye ordning, inden vi sætter nye skibe i søen.
Til gengæld vil det være fint at få nedsat en arbejdsgruppe i øvrigt, som kigger på reguleringen af området, al den stund at den lovgivning, vi har i dag, er 37 år gammel, og den trænger måske til at blive gået igennem.
Men med det sagt vil jeg meddele, at SF ikke støtter forslaget.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-24:
Jeg skal lige forstå det korrekt.
Det giver for mig at se ikke sådan særlig meget mening, hvis jeg skal være helt ærlig, og det lyder jo nærmest ikke som et folkesocialistisk synspunkt, altså at det er storkapitalens kapitalapparat, der skal have lov til at få den beskyttelse.
Nu har jeg jo arbejdet meget i industrikvarterer i mit liv, og jeg kan derudover afsløre, at de fleste industrivirksomheder har råd til at hyre en vagt til at patruljere på deres ejendom, og at de også i høj grad gør det.
Særlig hvis de har en byggeplads eller de er i gang med et eller andet større konstruktionsarbejde, har de altid en vagt på, særlig med en hund, hvis de kan komme af sted med det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-24:
Ja, det lyder jo næsten ligesom nabohjælp hjemme på min vej, og vi er også tilhængere af, at vi hjælpes ad med at holde øje med vores boligområde, hvor der jo heldigvis også er mennesker det meste af tiden.
Men vi mener grundlæggende – og det er jo så forskellen på Liberal Alliance og SF – at det er en offentlig opgave at sørge for god ro og orden både i nabokvarteret og også i bybilledet i almindelighed.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-24:
Jo, det er jeg jo som sådan med på, og jeg er også stor tilhænger af, at man her skal være påpasselig med, hvordan man svinger taktstokken, men her taler vi jo om vagter, altså om private borgere, der ikke har flere beføjelser end hverken dig eller mig eller alle mulige andre, når vi går rundt på gaden
De kan i værste fald foretage en civil anholdelse eller kontakte politiet, hvis de ser noget mistænkeligt, og det er jo sådan set det, vi her taler om, altså nogle mennesker, der kan gå rundt, og som eventuelt kan lyse med en lommelygte, når der i et villakvarter lige pludselig holder en varevogn med tre fyre med masker på.
Det kunne da være rart at få den tryghed til borgerne, og det synes jeg da sådan set også at man skal give dem muligheden for.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-05-24:
Så ordføreren synes, det er rigtig godt med nabohjælp, der kan kontakte politiet og få dem tilkaldt, hvis man ser noget mistænkeligt, men når det er et vagtfirma, der modtager penge for at gøre det samme, så duer det ikke, at vi skal skabe tryghed i boligkvartererne?
Jeg vil faktisk bare gerne lige høre ordføreren, hvad argumentationen er for, at jeg gerne må hyre en privat vagt, at min nabo gerne må hyre en privat vagt, og at min genbo og alle mine andre naboer gerne må hyre deres egen vagt, men at vi ikke må slå os sammen og hyre en vagt, der kunne patruljere i vores område.
Hvad er argumentationen for, at vi godt må gøre det hver især, men at vi ikke må gøre det samlet?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-24:
Jeg synes, det er skævt, hvis det er sådan, at vi som private borgere bliver nødt til at skulle finansiere noget, som jeg grundlæggende mener er en offentlig opgave, og det er en offentlig opgave at sørge for ro og tryghed i nabolaget og også i bybilledet i almindelighed.
Derfor synes jeg også, at det er fint at henvise til L 170.
Altså, det er en ny ordning, som vi lige har sat i gang, og hvor vi ligesom har en mulighed for at prøve det af, før vi efterfølgende tager initiativ til nye tiltag.
Men som jeg også sagde i ordførertalen, giver det jo også mening at prøve at evaluere de ordninger med vagtværn, vi har i dag, og så se på, hvordan det eventuelt kunne se ud efterfølgende.
Men det er præcis også pointen, at vi allerede har erfaringer på de områder.
Det har vi ikke, når det handler om boligområder, og det er da ærlig talt lidt af en glidebane, at vi som private borgere med det her forslag risikerer selv at skulle til at finansiere private vagtordninger.
Men det er jo en samfundsopgave at sørge for, at det er trygt og godt i alle områder af landet, altså ligesom det med L 170 jo i virkeligheden også handlede om, at man så prøver med nogle kommunale tryghedsvagter.
Og det kunne måske godt give mening at lade den aftale blive prøvet af først.
Hans Christian Schmidt (V), 2024-05-24:
Tak til forslagsstillerne for at fremsætte et ganske relevant forslag.
I Venstre er vi i den grad optaget af tryghed.
Den seneste tryghedsundersøgelse viser jo imidlertid, at der specielt i boligforeninger er mere utryghed, og det skal vi nødvendigvis adressere.
I den forbindelse bemærkes det, at der i dag intet er til hinder for, som også andre har nævnt, at boligforeninger og for så vidt også grundejerforeninger kan hyre vagter til at patruljere på eget område, hvorimod det på offentlige områder er politiet, der som udgangspunkt patruljerer, med undtagelse af de kommende kommunale tryghedsvagter og vagter på stationer som korrekt nævnt i forslaget.
Men kan private vagtværn så ikke overtage også de offentlige områder, herunder de tilstødende områder, og måske på længere sigt også andre områder?
Jeg ved godt, at vi nu indfører kommunale tryghedsvagter og har givet adgang til vagter på stationer, men herudover må vi sige, at på offentlige områder, som det er nu, er det politiets opgave.
Kan politiet så ikke klare opgaven, må vi se på politiets forhold.
Tryghedsundersøgelsen, altså den, der lige er offentliggjort af Justitsministeriet, viser, som jeg sagde indledningsvis, at utrygheden er markant større i de større boligforeninger.
Derfor vil Venstre gå til de kommende politiforhandlinger om politiets prioriteter i de kommende 4 år med et ønske om øget patruljering i områder med stor utryghed og mange indbrud, herunder visse boligområder og grundejerforeningsområder.
Om den øgede patruljering skal forankres i et lokalt etableret politikontor, må være op til en politifaglig vurdering.
Derfor kommer forslaget til at få en mild afvisning fra Venstre.
Vi må se på situationen under de kommende politiforhandlinger, og vi må se på eventuelle ændringer, når de kommunale tryghedsvagter er kommet i gang.
Kan vi ikke skaffe fornøden tryghed i udsatte områder, må vi vende os til andre muligheder, og her kunne forslaget om udvidelse af lov om vagtvirksomhed være en mulighed.
Tak for ordet.
Maria Durhuus (S), 2024-05-24:
Det er sjældent, at jeg som socialdemokrat hænger min hat på noget.
Hvorfor har politiet ikke ressourcer til at dække op, hvor der er mulighed for indbrud, eller til at respondere hurtigt på en anmeldelse af et indbrud?
Det er jo også, fordi der igennem en årrække har været en tendens til, at vi skulle effektivisere, modernisere, eller hvad det hed, altså hvor vi i hvert fald har skåret en hel del ned og omlagt ret meget af politiet til at skulle være måltal, ud fra hvad vi som politikere og ledelse synes der var vigtigt at prioritere.
Så måske skal vi sætte os ned sammen og os se på, hvad det er, vi prioriterer, som giver tryghed ude i hverdagen – ud fra at politiet også kan besidde noget viden og have nogle indsatser, som vi normalt ikke kender til som almene borgere eller vagtfirmaer.
Mai Mercado (KF), 2024-05-24:
Det svar er jeg ikke ovenud begejstret for, men jeg er egentlig rimelig tilfreds, al den stund regeringen jo i hvert fald ikke afviser det, fordi de er imod det.
Altså, jeg hører mere, at ministeren siger, at man afviser det, fordi man ikke vil lade oppositionen få vedtaget et beslutningsforslag.
Og det plejer jo gerne at være sådan, men det har dog større værdi, end hvis man nu bare generelt var helt imod forslaget om at kunne hyre de her vagter.
Ministeren bliver ved med at nævne de kommunale tryghedsvagter, så jeg vil gerne spørge ministeren, om han ikke vil skære det helt ud i pap: Er det her er to helt forskellige ordninger, vi taler om, altså at kommunale tryghedsvagter har ét anvendelsesområde og ét fokusområde og de her julevagter og indbrudsvagter har et helt andet fokus- og anvendelsesområde?
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-24:
Det sidste kan jeg sådan set bekræfte.
Det er så til gengæld ikke korrekt, at vi afviser det, fordi vi ikke bryder os om, at oppositionen skulle få vedtaget et beslutningsforslag, men det gør vi, fordi vi gerne vil henholde os til det, der er aftalen med Folketingets partier, nemlig at vi skal evaluere, hvordan det går med den nye ordning med udvidelsen af vagtvirksomhedsloven, som de kommunale tryghedsvagter jo er en del af, både 1 år inde i forsøgsperioden og ved forsøgsperiodens afslutning.
Og det var med samme begrundelse, jeg så sent som i forgårs, tror jeg det var, eller også var det dagen før i forgårs, også afviste et andet beslutningsforslag fra SF om en generel revision af vagtvirksomhedsloven.
Mai Mercado (KF), 2024-05-24:
Nu havde vi et beslutningsforslag i sidste uge fra SF, som også vedrørte vagtområdet, og der blev man også ved med at ville udskyde det, altså til efter den forsøgsordning på de 3 år, og så kommer det lidt ude i fremtiden, og så behøver man ikke at forholde sig til det nu og her.
Men der kommer jo også en forhandling om en ny politiaftale, og det var jo her, at tryghedsvagterne kom ind i en eller anden passus sidst, og der tænker jeg da, at det kan være relevant at få med, fordi det jo lige præcis vil kunne aflaste politiet – altså at ved færre indbrud skal politiet bruge deres ressourcer på andre ting.
Er ministeren ikke enig i det?
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-24:
Det kan være, at man kan regne sig frem til den effekt.
Nu har vi taget et meget stort skridt med ordningen om kommunale tryghedsvagter, og jeg synes, det er fornuftigt, at vi ser, som vi i øvrigt også har aftalt i fællesskab, hvordan den ordning rent faktisk ender med at gå, for det er en betydelig udvidelse af privat vagtvirksomhed i Danmark.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-24:
Jeg er jo en person, som er vild med det private initiativ.
Det er vist ikke nogen hemmelighed.
Jeg bemærker jo, at lige nu er det fuldstændig lovligt for to boligejere i et kvarter, hvis de har en schæferhund, at gå rundt ude i det kvarter med den, og hvis de så pågriber en indbrudstyv og kontakter politiet, er det også ganske fortrinligt og ganske fantastisk, at de gør det.
Jeg er nærmest overbevist om, at justitsministeren også synes godt om det, når borgere selv griber ind over for uretfærdighed eller dårligdom og forsøger at stoppe det og beder om politiets hjælp til det.
Så den vej rundt tror jeg egentlig, at det er det, som det her forslag egentlig går ud på, nemlig at sige, at så kan man betale nogen for at gå rundt ude i sit kvarter og foretage den her patruljering, i stedet for at man selv nødvendigvis skal gøre det hele tiden.
For det er også, når man ikke er hjemme, f.eks. i julen eller i sommerferien, at man ønsker sig, at der kunne være en vagt.
Så hvad er egentlig forskellen her?
Er det alene det, at der bliver udvekslet penge for den ydelse, der er ministerens problem?
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-24:
Jeg har ikke noget imod, at private virksomheder bliver betalt for at levere alle mulige slags ydelser, men jeg tror, det er ret vigtigt, at vi i udgangspunktet værner om et grundlæggende princip om, at vi har ét politi i Danmark, og at det politi har til opgave at sikre tryghed, fred og ro på enhver offentlig vej overalt.
Så kan det godt være, at man kan lave forskellige undtagelser, og at man kan gøre forsøg med at udvide ordningen.
Der er jo allerede i dag også mulighed for, at f.eks. DSB kan hyre private vagter.
Men jeg tror bare, at man skal træde varsomt, og i den varsomhed synes jeg egentlig der ligger noget fornuftigt i at afvente og se, hvordan ordningen med de kommunale tryghedsvagter går, før vi yderligere begynder at udvide vagtvirksomhed betydeligt.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-24:
Men en privat vagt har jo ikke flere beføjelser end den her private borger, der går rundt i sit eget kvarter.
En vagt har jo ikke de samme magtbeføjelser, som politiet har.
En vagt har ikke lov til at bruge sirene og horn, når vedkommende kører rundt i sin bil.
En vagt har ikke den samme ret til at bruge knippel eller tåregas eller noget som helst andet.
Der er vel stadig en væsentlig forskel på den funktion, politiet har, og den funktion, som vagten har.
Ministeren må da også anerkende, at vagten som tryghedsskabende element kan fungere fint, men jo stadig har brug for politiet til at komme og foretage en reel anholdelse eller lignende.
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-24:
Det er fuldstændig korrekt, og lige præcis de pointer husker jeg også var en del af kritikpunkterne for i hvert fald nogle partier i Folketinget, da vi behandlede lovforslaget om de kommunale tryghedsvagter.
Jeg tror, det er ret vigtigt, at man bevarer den balance, men som jeg husker drøftelserne her i Folketingssalen, var der partier, der ønskede, at de vagter, der skulle være med til at sikre tryghed lokalt på offentligt tilgængelige steder, skulle have yderligere beføjelser.
Det er derfor, jeg synes, det er vigtigt, at vi høster de erfaringer i løbet af den her 3-årige forsøgsperiode, før vi udvider vagtvirksomheden betragteligt.
Maria Durhuus (S), 2024-05-24:
Tak for ordet.
Jeg kan starte med at erklære mig enig med forslagsstillerne i, at vi ikke skal acceptere, at der stadig er høje tal for indbrudstyveri i Danmark.
Men jeg kan følge op med at sige, at vi i Socialdemokratiet ikke kan støtte forslaget, og det begrunder jeg selvfølgelig lidt her.
Vi er et trygt og velstående land, hvor vi passer på og har tillid til hinanden.
Der er desværre nogle, der ikke kan finde ud af, hvad der er dit og mit.
Og det er rigtig ubehageligt at komme hjem og finde ud af, at nogle har været ens hjem igennem, mens man var væk, og har stjålet ens ting.
Den type kriminalitet, som rammer vores hverdag og vores hjem og skaber utryghed, skal ikke bagatelliseres, for al kriminalitet har betydning.
Derfor er der også på det seneste sat en række initiativer i gang for at sætte ind over for indbrud.
Regeringen er kommet med et udspil med en række tiltag, som skal sikre en tryggere hverdag.
Og der er sat gang i en forsøgsordning med kommunale tryghedsvagter.
Med den ordning kan en kommune nu beslutte at hyre tryghedsvagter, som kan supplere politiets arbejde med at sikre vores alle sammens tryghed inden for nogle bestemte rammer, som vi har sat her i Folketinget.
Ansvaret for at sikre trygheden og sikkerheden i vores hverdag har vi givet til vores dygtige politi.
De skal sørge for, at folk overholder vores lovgivning, og vi har givet dem magtbeføjelserne til det.
Det skal være den absolutte hovedregel.
Vi har forsøgsordningen med tryghedsvagterne, som skal ud at virke, så vi synes ikke, at det er det rette tidspunkt at udvide det eksisterende eller sætte gang i endnu en ordning, hvor vi giver nye beføjelser til andre.
Men vi vil i Socialdemokratiet altid gerne drøfte, hvordan vi sikrer danskernes tryghed, også på den helt nære klinge i hverdagen.
Så jeg vil gerne takke forslagsstillerne for at bringe det på banen og sige tak for ordet.
Mai Mercado (KF), 2024-05-24:
Jeg vil blot spørge Socialdemokratiets ordfører til det, justitsministeren sagde, nemlig at politiet ikke er så vilde med det her forslag.
Og det er jo rigtigt, fordi de mener, at det er en politiopgave at tage ud og ligesom sikre sig, at der ikke bliver begået indbrud.
Men helt ærligt: Virkeligheden er jo også, at politiet i dag ikke bruger de ressourcer, som skal til for særlig i nogle villakvarterer at undgå, at der bliver begået indbrud.
Så derfor vil det jo være en hjælp til politiet, hvis det er, at man i nogle områder kan sikre sig med indbrudsvagter, således at der bliver begået mindre kriminalitet.
Vi kan se, at nabohjælp virker.
Vi kan se, at alarmsystemer virker.
Og der er ingen tvivl om, at hvis man har et ekstra sæt øjne og ører, vil det også virke.
Så jeg håber egentlig bare, at Socialdemokratiet ikke hænger sin hat på det, som politiet siger, for der er for os ingen tvivl om, at det vil bidrage til mindre kriminalitet, hvis det er, at man får julevagter eller indbrudsvagter.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-24:
For det er dem, der har kompetencerne, det er dem, der har en viden, og det er dem, som borgerne i øvrigt også har tillid til, og det er en offentlig opgave at sørge for god ro og orden i gadebilledet i almindelighed.
Derfor foretrækker vi også, at det er sådan, vi løser opgaven her.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-24:
Jeg vil bare på vegne af Dansk Folkeparti takke Konservative og fru Mai Mercado for det gode samarbejde.
Det er jo åbenlyst, at hvis der er et område, hvor den borgerlige blok faktisk står ret samlet, så er det jo netop på området vedrørende tryghed, sikkerhed, lov og orden.
Der er det i hvert fald mit indtryk, at alle de borgerlige partier er enige om, at det er noget, der skal sættes ind over for.
Der er splittelsen jo noget større på den anden side af det politiske spektrum.
Så tak for samarbejdet.
Jeg ser frem til et fortsat godt samarbejde.
Tak for det.
Men det er det jo.
For det er i dag ikke muligt at gøre det, som fru Betina Kastbjerg spørger ind til, nemlig at man i et boligområde slår sig sammen med henblik på at kontrollere.
Så kan man som SF'er godt have nogle idealistiske ambitioner om, at det burde politiet varetage, og at der bare burde være politi, der kørte rundt over det hele, og som patruljerede i hele Danmark, og at der så bare var tryghed alle steder.
Det er bare ikke den virkelighed, mange borgere lever i i dag.
Det er jo så der, hvor SF sætter foden ned.
Altså, hvis der er nogle borgere, der gerne selv vil tage initiativ til at skabe tryghed i deres eget boligområde, fordi der ikke er nogen andre, der tager initiativet, så vil SF forhindre dem i at gøre det.
Det er da fuldstændig at vende det på hovedet, selv om man siger, at det da godt kan være, at det ideelt set er politiet, der skal varetage de her opgaver, og at man gerne vil støtte op om, at de i højere grad skal gøre det, og sikre ressourcer til det.
Men hvorfor forhindre borgerne i selv at gøre det, hvis de gerne vil?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-24:
Indbrud er en af de mest grænseoverskridende forbrydelser, en familie kan opleve.
Ikke alene mister man materielle ejendele, men mere centralt krænkes også den personlige tryghed i eget hjem.
Danmark ligger desværre alt for højt på listen over lande med flest indbrud pr. borger.
Det er en situation, der kræver handling, og derfor er vi også glade for at være medforslagsstillere på det her forslag om at tillade bolig- og grundejerforeninger at hyre private indbrudsvagter.
Indbrudsvagter kan være en effektiv løsning, der sikrer øget overvågning i udsatte områder.
Erfaringerne siger, at synlig tilstedeværelse af vagter kan have en præventiv effekt.
Indbrudstyve vil måske tænke sig om en ekstra gang, hvis de ved, at området er under konstant overvågning.
Det giver ro i sjælen for beboerne, og det gør vores hjem tryggere.
Nabohjælp er et velkendt koncept, men det er ikke altid nok.
Med professionelle indbrudsvagter får vi en målrettet og erfaren indsats – vagter, der vil kunne spotte mistænkelig adfærd og handle hurtigt ved at tilkalde politiet.
De bliver dermed en forlængelse af vores nuværende sikkerhedsnet og et vigtigt supplement til politiets arbejde.
Det er vigtigt at understrege, at indbrudsvagterne selvfølgelig ikke får nogen former for beføjelser på linje med politiet eller for den sags skyld de kommunale tryghedsvagter, nej, deres rolle vil blot være at observere og rapportere, ikke at gribe ind.
Det sikrer, at vi ikke skaber en parallel ordensmagt, men at vi derimod styrker samarbejdet med politiet.
Ved at tillade bolig- og grundejerforeninger at hyre indbrudsvagter giver vi borgerne værktøjerne til at tage ansvar for deres egen sikkerhed og tryghed.
Det er centralt at skabe tryghed i vores hjem og i vores nærmiljøer.
Tak for ordet.
Rosa Lund (EL), 2024-05-24:
Jeg synes, at det er to ret forskellige opgaver.
Men ja, i den ideelle verden ville det da være sådan, fru Mai Mercado, hvis du vil høre svaret, at det er politiets opgave.
Det er da politiets opgave at forhindre, forebygge og opklare indbrud.
Det undrer mig faktisk, at Konservative – politipartiet – mener noget andet.
Mai Mercado (KF), 2024-05-24:
Men hvis den logik skal finde anvendelse der, hvor kun politiet må udøve tryghed, er Enhedslisten jo imod, at man kan have vagter i et storcenter som eksempelvis Field's.
Har det sin rigtighed?
Rosa Lund (EL), 2024-05-24:
Enhedslisten mener, at politiet er bedst til at prioritere politiets ressourcer.
Det mener vi ikke at jeg eller fru Mai Mercado er bedst til.
Det mener vi at politiet er bedst til.
Men det kræver jo, at politiet har nogle ressourcer at rykke med.
Derfor mener vi bl.a. også, at der bør være mere politi og flere patruljer til stede i socialt udsatte boligområder, for det vil gøre en forskel, tror vi.
Grunden til, at vi ser en stigning i indbrud, er, at der ikke er efterforskningsressourcer.
Det mener vi i Enhedslisten at politiet gør; det er helt korrekt.
Mai Mercado (KF), 2024-05-24:
Mener Enhedslisten virkelig, at det er politiets opgave at patruljere i alle villakvarterer?
For det er jo en meget, meget stor del af politiets ressourcer, man i så fald vil bruge på den opgave.
Vi går ind for, at man prioriterer flere penge til politiet – absolut.
Men de flere ressourcer skal jo også bruges fornuftigt.
Så mener Enhedslisten virkelig, at det er en politimæssig opgave at patruljere i samtlige boligforeninger og samtlige villakvarterer, fordi politiet er de eneste, som må give den form for tryghed, frem for at eksempelvis private vagter ville kunne gøre det?