runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2020-01-23:
Mange tak, og tak for opbakningen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren – for det var jeg lidt i tvivl om – hvor lang tid ordføreren vil vente på det her.
Dem, som ordføreren også selv har nævnt, Ældre Sagen og Lægeforeningen, siger, at det her haster.
Det her blev ændret fra den 1. november 2019, og der er læger, der har skrevet til hele udvalget og spurgt: Hvad skal vi gøre?
Vi underviser sundhedspersonale, vi kommer ud og tager snakken med de ældre, og nu bliver vi nødt til at sige til dem, at kommer de ind til den 102-årige, som de ved ikke ønsker genoplivning, så skal de genoplive.
Hvor lang tid vil ordføreren vente?
For som jeg hører ministeren, vil et nyt it-system tage rigtig lang tid at lave.
Jane Heitmann (V), 2020-01-23:
Jo, jeg skal være ærlig og sige, at fra Venstres side undrer vi os også over, at regeringen er helt på hælene i den her sag og har alle parader oppe og nu tilsyneladende vil have et kæmpestort it-setup til over 26 mio. kr., som spørgeren tidligere nævnte
Det undrer os meget – det skal jeg være ærlig og tilkendegive.
Liselott Blixt (DF), 2020-01-23:
Mange tak for tilkendegivelsen.
Jeg tror nu, jeg tager det til afstemning, for jeg synes, der er mange uklarheder, og der er for meget skelnen mellem forskellige måder, hvorpå det her kan gøres.
Det, vi taler om her, vil jeg høre ordførerens holdning til, for det er jo en nyfortolkning af retten til at frabede sig genoplivning.
Og i forhold til, at det er en nyfortolkning, burde man så ikke kunne sende det her ind til Sundhedsstyrelsen og sige: I har nok lavet en fejl?
Det er jo det, der bliver påpeget, både af Lægeforeningen, Dansk Sygeplejeråd, Ældre Sagen osv., og at de ikke kan vente, til man får et helt nyt register og datasystem og penge på bordet, og jeg ved ikke hvad.
Kunne man ikke sende det videre og så få en anden fortolkning?
Nils Sjøberg (RV), 2020-01-23:
Tak for ordførertalen.
Det glæder mig, at ordføreren er opmærksom på de fordele, der også er i forbindelse med behandlingstestamentet, men der er også nogle klare mangler i det, og det kunne blive betydelig bedre, end det er nu, så spørgsmålet er derfor: Vil ordføreren kunne forestille sig, at Enhedslisten ville være med til at forbedre behandlingstestamentet og se på mulighederne for at forbedre det i stedet for at lave et helt nyt system?
Peder Hvelplund (EL), 2020-01-23:
I min optik er det her jo netop, at vi forbedrer behandlingstestamentet, fordi den situation, vi står i i dag, er, at behandlingstestamentet gælder i den situation, hvor du som habil borger forholder dig til den situation, at du er blevet inhabil og ikke kan træffe en beslutning, og så kan du fravælge at få en livsforlængende behandling i den situation.
Det her giver jo muligheden for, at du også kan fravælge behandling alene med baggrund i alderssvækkelse, altså at du ikke er diagnosticeret.
Hvor er det præcis, grænsen går imellem, at du er så dement, at der er tale om en diagnose, og at der bare er tale om generel alderssvækkelse?
Derfor ser jeg jo det her som en udvidelse af behandlingstestamentet og også som en styrkelse af de ældres rettigheder til selv at kunne bestemme, hvilken form for behandling man vil have, også i den sidste fase af ens liv.
Henrik Møller (S), 2020-01-23:
Tak for det.
Jeg vil sige, at ikke overraskende er det sådan, at Socialdemokratiet bakker op om lovforslaget.
Det er jo et lovforslag, som har en vis historik.
Og derfor nedsatte man jo i 2016 et udvalg, der skulle kigge på moderniseringen af det her område.
Der kom et bud i 2018, og det, vi gør nu, er, at vi sådan set følger op på en del af de anbefalinger, der er fra det udvalg om ejerlejlighedsloven, som blev nedsat.
Der er flere elementer i det, men en af de ting, der ligger, er, at der er en opdatering af de regler, der er for normalvedtægten, som der gennem årene har været ændringer til.
Der har været et behov for at få lavet en opdatering her.
Det er sådan set det, der bliver lagt op til i lovforslaget.
Men der bliver også lagt op til, at vi i højere grad sikrer den enkelte ejers rettigheder, når der er en ejerforening.
Og det kan måske lyde lidt omvendt, men vi sikrer i og for sig også, at ejerforeningen får nogle muligheder i de tilfælde, hvor det er helt håbløst i forhold til den adfærd, som kan være fra den enkelte ejers side, hvilket giver nogle muligheder for at lave sanktioner, enten i kraft af bøder og i værste tilfælde ved at ekskludere.
Så på den måde kan man sige, at der er en teknisk del af lovforslaget, som egentlig er at lave nogle opdateringer omkring det her.
Men derudover bliver der også lagt lidt op til, at vi kigger på opdelingsreglerne og lemper visse steder.
Det er sådan, at hvis man kommer rundt i landet, er der nogle steder, hvor bolig og erhverv i og for sig hører sammen, og at man med den nuværende lovgivning ikke har muligheden for at lave den her opdeling.
Det er noget af det, vi gør nu, således at man kan lave ejerlejligheder, men også fastholde noget andet for erhvervsdelen.
Og det tror vi på er godt.
Der er også nogle muligheder for at ophæve den regel om, at det minimum skal være 85 m², der skal laves, når man etablerer nogle af de her ejerlejligheder.
Det lægger vi op til med, at man godt kan lave mindre enheder, som gør, at det her måske kan tilgodese nogle af de folk, som har behov for mindre.
Det, vi fra Socialdemokratiets side selvfølgelig bifalder her, er, at det her lægger op til den blanding af forskellige boligformer, vi i og for sig har i vores samfund i dag med lejeboliger, privat udlejning, alment, ejerboliger og herunder også ejerlejligheder.
Så vi skal fra Socialdemokratiets side varmt anbefale lovforslaget.
Liselott Blixt (DF), 2020-01-23:
Jamen jeg vil altid gerne inddrages.
Men jeg hører, at der er et helt nyt it-system til 27 mio. kr., som skal igangsættes, når noget af det bare er ganske simpelt.
Vi har førhen diskuteret enhvers ret til at sige nej til genoplivning.
Det var det, vi talte med Det Etiske Råd om.
Men det er en helt anden sag.
For hvordan er det, vi skal se på manden, der falder om på Rådhuspladsen, om vedkommende har fået noget galt i halsen og måske skal have Heimlichmetoden, eller om det er en, der skal have noget andet?
Det er de moralske og etiske ting, vi står med.
Og det er det samme med, at man som 18-årig så skal sige, hvordan man vil have det, når man bliver 102.
Jeg har altså skiftet mening rigtig mange gange om mange ting i mit liv.
Nils Sjøberg (RV), 2020-01-23:
Det, jeg vil opfordre Liselott Blixt til, er jo at være med i de forhandlinger om, hvordan vi får lavet det nuværende system betydelig bedre.
For der er ingen tvivl om, at det ikke er godt nok, og det, det drejer sig om, er et værdigt ældreliv og en værdig død.
Det synes jeg vi er enige om, så det ville være utrolig positivt, hvis Liselott Blixt ville deltage i det arbejde, der ligger i at forbedre systemet, så vi kunne få skabt det helt rigtige system sammen.
Liselott Blixt (DF), 2020-01-23:
Jeg synes faktisk, vi har hørt fra rigtig mange.
Jeg har hørt fra sundhedsjurister, jeg har hørt fra Dansk Sygeplejeråd, jeg har hørt fra Lægeforeningen, fra Ældre Sagen, fra Danske Patienter.
Desværre: Det skal du.
Nils Sjøberg (RV), 2020-01-23:
Og tak til ordføreren.
Hvor er jeg enig i den opfattelse af livet, som Liselott Blixt giver udtryk for her.
Der er ikke meget, vi er enige om, men det her er i hvert fald virkelig noget, der betyder noget for os begge.
Det, jeg gerne vil spørge Liselott Blixt om, er: Er der mulighed for, at Liselott Blixt kunne se ideen i også at høre andre end dem, der har talt indtil videre – altså bruge lidt mere tid på at lave en evaluering og få undersøgt, hvad personalet rent faktisk mener, hvad de ældre rent faktisk mener, altså i højere grad gøre det og så indarbejde deres ønsker i et nyt forslag om, hvordan man får det her udarbejdet?
Henrik Dahl (LA), 2020-01-23:
Tak for det.
At få lov til at dø en værdig død er et af de mest fundamentale spørgsmål, jeg kan forestille mig.
For der er jo ikke nogen mennesker, der undgår døden, den er og bliver det sidste livsvilkår.
Vi har en del læger blandt vores medlemmer, og de fortæller, at genoplivning af alderssvækkede personer under alle omstændigheder er et meget kompliceret spørgsmål.
Med det forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, bliver voksne og tilregnelige mennesker tildelt et større herredømme over deres eget liv og over deres egen død, end de har efter de gældende regler.
Det synes vi er positivt og rigtigt, og derfor støtter vi beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Det er dit liv og ikke statens.
Jeg har fulgt fru Liselott Blixt, også ude fra det civile samfund, og jeg har næret en stor respekt for hende forinden, og den er kun blevet større, efter at jeg er kommet i Folketinget, og jeg ser frem til det fortsatte arbejde.
Så vi kan støtte det her.
Jeg hører nogle takter fra regeringen.
Jeg mindes ikke, at Nye Borgerlige har fået en invitation, men det er jo nok, fordi det er noget, der er foregået, inden vi kom i Folketinget osv., men man er da velkommen til at sende en invitation; så dukker jeg da gerne op, hvis vi kan få lov til at komme med der.
Hvis ikke andet forholder vi os da til det, når der ligger noget, og det ser vi også frem til.
Vi synes absolut, at tankerne om, at man selv kan træffe beslutning om, hvad man ønsker med hensyn til at blive genoplivet eller ej, ikke kun er noget, der skal forbeholdes ældre, men også myndige personer, når de er over 18 år.
Så gode takter, mener vi herfra, om mere borger og mindre stat; det kan vi godt lide.
Susanne Zimmer (ALT), 2020-01-23:
Tak for det.
Ligesom vi alle har ret til et værdigt liv, har vi også ret til en værdig død.
Sundhedsministeren har nu indbudt os til forhandlinger om et arbejde vedrørende det gode ældreliv, og der er lagt op til, at vi i de forhandlinger også forholder os til spørgsmålet om en værdig død.
Det er rigtig vigtigt, når vi arbejder videre med det, at det sikres, at det bliver sådan, at den ældres oplysninger kan tilgås af alle, som er omkring den ældre, uanset om man er på sygehus, i en ambulance, på plejehjem eller i eget hjem med besøg af en hjemmesygeplejerske.
Det er også rigtig fint, at vi får evalueret behandlingstestamentet og får set på, hvad det kan bringe os, i forhold til hvordan det videre arbejde skal forløbe, med hensyn til at man kan tage stilling til, at man gerne vil undgå behandling eller genoplivning
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget, men vi ser frem til det videre arbejde med spørgsmålet om en værdig død i forhandlingerne vedrørende det gode ældreliv.
Per Larsen (KF), 2020-01-23:
Tak for det, formand.
Og tak til Dansk Folkeparti for at bringe emnet op til drøftelse.
Vi Konservative støtter op om intentionerne i forslaget.
Vi har alle sammen krav på et værdigt liv, herunder ikke mindst et værdigt ældreliv, og derfor skal det selvfølgelig være muligt at frasige sig genoplivning, hvis man har nået en meget høj alder og bliver ramt af et hjertestop, nøjagtig som man jo har mulighed for at frasige sig f.eks. en kræftbehandling, hvis man ikke ønsker at modtage en sådan behandling.
Det behøver bestemt ikke at blive hverken kompliceret eller dyrt.
Det er jo sådan, at når man kommer på et ældrecenter eller et plejecenter i dag, er man typisk meget gammel og svækket, og her bør ens ønsker jo kunne efterleves.
Vi går positivt ind i forhandlingerne, som jeg forstår er lige om hjørnet eller faktisk nærmest pågår, og her må det være muligt, at vi kan lave en model, som sikrer, at man som ældre og svækket får sine sidste ønsker opfyldt, og at de ønsker hverken bliver overhørt eller overset.
Peder Hvelplund (EL), 2020-01-23:
Ja, det mener jeg er en helt basal ret, og det er også det, både Ældre Sagen og Danske Patienter peger på i deres høringssvar, og det er jeg fuldstændig enig i, og det synes jeg vi skal bakke op om.
Det ærgrer mig, at vi er kommet i den her situation, hvor man har givet en helt fornuftig rettighed, som nu bliver trukket tilbage.
Så ærgrer det mig selvfølgelig, at vi skal bruge tid og midler på at udvikle it-systemer for at få det gennemført.
Men hvis det er sådan, det er, så må vi jo gøre det.
Det afgørende er, at vi får en brugbar løsning.
Nils Sjøberg (RV), 2020-01-23:
Det glæder mig.
Så hvis jeg forstår det rigtigt, kan man fra ordførerens side se nogle muligheder i det eksisterende, som kunne blive betydelig bedre ved at supplere med noget ekstra.
Det vil sige, at man både som ung, når man finder ud af, at det måske kunne være meget rart at sikre sin fremtid på den måde, og som ældre får skabt en mulighed for at sige: Jeg ønsker ikke genoplivning, såfremt jeg får hjertestop.
Er det rigtigt forstået?
Peder Hvelplund (EL), 2020-01-23:
Tak for det, og tak for ordførerens tale.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at der er et arbejdsgiveransvar, og det er jo også indlysende rigtigt, at det, at man har en autorisation, ikke betyder, at man nødvendigvis har ret til et arbejde.
Men vi har jo set, at der har været nogle sager – specielt i Region Sjælland og Region Nordjylland, men særligt Region Sjælland – med læger, der er kommet med en uddannelsesbaggrund fra et EU-land, hvor der har været problemer med kvalifikationsniveauet.
Det er også anerkendt i Styrelsen for Patientsikkerhed, at der har været store problemer.
Det er nok ikke tilfældigt, at det specifikt er på de sygehuse, hvor man har sværest ved at tiltrække læger, at man som arbejdsgiver kan have den overvejelse, om man skal slække lidt på kravene for overhovedet at kunne tiltrække læger.
Er ordføreren så ikke enig i, at der påhviler os en forpligtigelse som national myndighed eller som Folketing og lovgivere i forhold til at sikre, at der netop er et tilstrækkeligt kvalifikationsgrundlag, når man får en autorisation til at arbejde i sundhedsvæsenet?
Stinus Lindgreen (RV), 2020-01-23:
Ja, vi må se på, hvordan tolkningen er her i Danmark, altså hvad vi kan gøre inden for den gældende lovgivning.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-01-23:
Jeg beklager, men jeg synes simpelt hen, det er noget vrøvl at sige, at fordi man holder fast i, at der er nogle, der har et ansættelsesretligt ansvar, nemlig regionerne, så tager man hensyn til systemet i stedet for til patienterne.
Jeg fastholder, at regionerne har det ansvar, og at de sådan set også skal leve op til det, og hvis de ikke gør det, synes jeg, det bliver et anliggende, som man må tage med den enkelte region – for regionen har en pligt til at sørge for, at patienten forstår, hvad lægen siger.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Det er sjovt.
Men hvis der kan danne sig et eller andet flertal for, at vi kan friholde danske statsborgere, sender vi gerne det forslag ned i Folketingssalen, og så må vi jo se, hvad SF stemmer til det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-01-23:
Så siger jeg bare for anden gang, at det er danske borgere.
Danske borgere er omfattet af det lovforslag, som nu bliver lavet om.
Det er derfor, vi laver det om.
Vi laver det om, fordi det er døduretfærdigt, at man har forskelsbehandlet borgere i forhold til de forsikringsordninger, som vi nu engang har i Danmark, og som er en del af den danske model, og som er med til at sikre, at vi kan være trygge ved den måde, som vi arbejder på.
Det gælder også det at sige fra, som hr. Søren Søndergaard sagde for et øjeblik siden.
Så anerkender Nye Borgerlige simpelt hen ikke den danske model?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Nu ved jeg godt, at jeg er ny herinde og sådan noget, men jeg synes, at jeg gjorde det ret klart.
Vi mener ikke, at danske statsborgere skal være omfattet af det, så du kan sagtens rejse til Australien og komme tilbage igen.
Nu har jeg sagt det tre gange, og hvis der er en, der spørger igen, skal jeg gerne sige det en gang mere.
Og ja, dagpengesystemet er en forsikring, men det er en forsikring, som er blandet ind i politik, fordi danske skattekroner er indblandet i det.
Derfor skal vi også forholde os til det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-01-23:
Tak for det.
Det her forslag får jo også som konsekvens, at hvis man som familie har boet i Australien i 6 år og kommer hjem igen til Danmark og skal have et job, har man heller ikke mulighed for at tegne en forsikring i a-kassen og dermed være berettiget til dagpenge, hvis man på et tidspunkt skulle blive ledig.
Så det rammer jo sådan set alle.
Jeg synes, at Nye Borgerlige taler udenom, når det er sådan, at der ikke bliver svaret på, hvad det er for en forsikringsordning, man taler om.
Anerkender Nye Borgerlige ikke, at a-kassen er en forsikringsordning, som betyder, at når jeg i øvrigt har haft et job på arbejdsmarkedet, skal jeg f.eks. ikke ud og have kontanthjælp efterfølgende, men så kan jeg netop bruge dagpengesystemet, og at det også er en del af den danske model?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Vi har ikke noget imod fagforeninger, vi mener bare, at fagforeningerne skal lære, at hvis der er nogen, der siger nej, så skal de også acceptere det.
Derudover skal jeg måske arbejde på at gøre mig lidt mere tydelig, for jeg sagde netop i min ordførertale, at vi vil stille et krav om, at folk skal forsikre sig mod arbejdsløshed, når de kommer til, og derfor eksisterer det problem, som ordføreren henviser til, jo sådan set ikke.
Søren Søndergaard (EL), 2020-01-23:
Jeg synes, det er lidt interessant, for hvis man har været på en arbejdsplads, ved man jo, at dem, der har den største frygt for at blive fyret, er dem, der accepterer det, arbejdsgiveren siger.
Altså, hvis stilladset er glat og arbejdsgiveren kommer og siger, at man skal gå op på det stillads, så vil dem, der har en vis sikkerhed, f.eks. en arbejdsløshedsforsikring, sige, at arbejdsgiveren kan rende og hoppe, for man kan slå sig ihjel, hvorimod dem, der ikke har nogen forsikring, går op på stilladset.
Altså, sådan er det jo.
Så det her er vel bare sådan et arbejdsgiverforslag, ikke?
Det er vel bare, at Nye Borgerlige forsvarer arbejdsgivernes interesser ved at splitte arbejderklassen – er det ikke bare det, det her går ud på?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Til det første vil jeg sige, at vi ikke har noget problem med at skelne mellem danske statsborgere og ikkedanske statsborgere.
Det er vi helt åbne omkring, og det har vi intet problem med at gøre.
Når vi så snakker om en a-kasse, er det en forsikring, ja, men det er en forsikring, som involverer den danske stat.
Hvis Enhedslisten vil være med til at trække dagpengesystemet væk fra politikerne og væk fra de danske skattekroner, så er det en klassisk forsikring.
Men det er det ikke lige nu, og når der er skattekroner indblandet i det, er det også politikernes ansvar at tage stilling til det.
Søren Søndergaard (EL), 2020-01-23:
Det første spørgsmål er, om det generelt er Nye Borgerliges holdning, at arbejdere, der arbejder på den samme arbejdsplads, skal arbejde under forskellige vilkår, altså at der skal være et A-hold, der har nogle rettigheder, og et B-hold, der har nogle andre rettigheder.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Nu kunne jeg jo være fræk og sige det samme, som jeg sagde til den anden ordfører: at måske skulle spørgeren have lyttet lidt bedre efter min ordførertale.
For jeg nævnte jo faktisk, at det var 300 mio. kr., som de to sidste faktisk havde kostet, som man kunne have brugt på grundlæggende kernevelfærd.
Derudover er det jo bare et faktum, at den dybt forfejlede ikkevestlige indvandring koster danske statsborgere langt over 30 mia. kr., som kunne være blevet brugt langt bedre.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-23:
Når venstrefløjen fremstiller det her, som om det er usolidarisk over for de mennesker, der kommer hertil for at arbejde, og ønsker at fastholde lovgivningen, som ifølge venstrefløjen åbenbart er til gavn for Danmark, så sidder man jo tilbage med sådan en fornemmelse af, at det her må være et plusregnestykke, altså at de mennesker, som har været omfattet af den her lovgivning, bidrager positivt, og at de økonomiske konsekvenser bliver positive for Danmark, hvis lovgivningen ændres.
Kan ordføreren sige noget om det økonomiske i det her?
Når vi nu siger, at de her mennesker ikke skal have ret til offentlige ydelser, som dagpengene jo bl.a. består af, så er det, fordi vi kan se, at det belaster vores samfund, både kulturelt, men også økonomisk.
Kan ordføreren sige lidt om det?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Som jeg har sagt gentagne gange, var der elementer i den lovgivning, som blev lavet af den tidligere regering, som vi ikke var enige i.
For jeg har også fået mails og beskeder fra danskere, som føler sig ramt og klemt i det her.
Det er derfor, vi i Nye Borgerlige anlægger den præmis, at danske statsborgere selvfølgelig ikke bliver ramt af det her, og så kerer vi os netop om danskerne.
Jens Rohde (RV), 2020-01-23:
Jeg skal med det samme beklage over for fru Pernille Vermund, at jeg forsøger at gå hende i bedene her.
Jeg gør mig ingen forestillinger om, at jeg kan konkurrere med hende og Nye Borgerlige i at mestre kunsten at proportionsforvrænge debatten.
Så jeg skal beklage, at jeg går hende i bedene her.
Men ikke desto mindre, hr. Lars Boje Mathiesen, så er der jo i den lov, der eksisterer i dag, og som Nye Borgerlige gerne vil støtte, et element af sådan kollektivistisk afstraffelse.
Det er sådan noget, vi kender fra nogle af de stater, som jeg ikke regner med at Nye Borgerlige i hvert fald vil sammenlignes med, og de regimer, der er der.
Hr. Lars Boje Mathiesen taler om de danskere, der knokler hver dag og går på arbejde.
Hvad er det lige, der i en ophævelse af loven her er en hån mod dem?
Og kerer hr. Lars Boje Mathiesen sig overhovedet ikke om de danskere, som knokler og går på arbejde hver dag uden for landets grænser og i realiteten gør Danmark ære?
Magnus Heunicke (S), 2020-01-23:
Tak for spørgsmålet.
Og jeg er enig i den nuancering, at det jo netop er arbejdsgiveransvaret, og at arbejdsgiveransvaret jo netop ikke er noget, man kan skrive på en formel.
Det må man tage efter de hensyn og de krav, man bør kunne stille forskellige steder i Danmark.
Når vi i Danmark har mulighed for at godkende læger, der er uddannet i EU, så er det, fordi vi i vores EU-arbejde har været med til at stille nogle mindstekrav om, hvor mange timer, hvor mange år, en uddannelse skal vare, og hvad kvaliteten skal være af den uddannelse.
Og det har vi jo af gode grunde ikke til uddannelser uden for EU.
Derfor må der jo nødvendigvis være den her forskel.
Og derfor giver det nok meget god mening, at der også er en forskel på, hvordan vi behandler de ansøgninger, der kommer fra læger uddannet i EU, og fra læger uddannet et sted, hvor vi altså ikke har nogen indflydelse på, hvordan uddannelsen er skruet sammen.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-23:
Tak for det.
Også tak for at betone, at det, at man får en autorisation til at fungere som læge i Danmark, ikke betyder, at man har ret til at arbejde i Danmark som læge, hvis der ikke er nogen, der vil ansætte en.
Det er jo i sidste ende op til sygehusene og regionerne, om de synes, at sprogkundskaberne er gode nok hos de EU-læger, som kommer hertil.
Og det synes jeg er godt.
Der er mange, der taler et tysk på et niveau, hvor de helt klart kan få en bedre behandling af en meget dygtig tysktalende læge, end hvis alternativet er at vælge en middelmådig dansktalende læge.
Men jeg synes, at der er en pointe i det, Enhedslisten siger, selv om de angriber det fra en anden vinkel: Hvorfor er de regler, som er gode nok for EU-læger, ikke gode nok for læger, der kommer fra udlandet?
Magnus Heunicke (S), 2020-01-23:
Tak for spørgsmålet.
Patienternes sikkerhed er altid det centrale, og for at den skal varetages, skal man selvfølgelig kunne forstå, hvad lægen siger, men der skal jo også være en læge, og derfor har vi et fælles problem.
Man kan godt skyde skylden på alle mulige andre, men vores ansvar er jo at løse det problem, nemlig at vi i de her år har en stor lægemangel mange forskellige steder i vores sundhedsvæsen.
Problemet bliver løst på lang sigt, fordi vi har sat gang i flere uddannelser, og det er jo godt, men her og nu har vi en udfordring, og der har vi brug for også nogle udenlandske læger – de skal bare lære at tale dansk.