runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-23:
Vores vurdering er, at det bedste for den danske befolknings sikkerhed og for at holde trusselsniveauet nede er at holde de her mennesker ude af Danmark.
Hvis ikke de har dansk statsborgerskab, vil de også have problemer med at komme ind i hele Schengenområdet.
Så vi betragter faktisk det her som et skridt i den rigtige retning for at sikre befolkningens sikkerhed, og vi mener ikke, at det vil øge den danske befolknings sikkerhed, hvis de kan fastholde deres danske statsborgerskab og rejse ind i det danske samfund.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-10-23:
Jeg stillede ministeren et spørgsmål i min ordførertale, som jeg vil følge op på.
Lad os sige, at der er andre lande, der kopierer eksemplet fra Danmark og indfører en sådan lov.
Hvordan vil ministeren agere, hvis en fremmedkriger får frataget sit udenlandske pas og bliver udvist til Danmark?
Hvis sådan et scenarie opstår, hvordan vil ministeren agere?
Rasmus Prehn (S), 2019-10-23:
Det er et vigtigt prioriteringspunkt for regeringen at sætte fokus på det her, og der skal netop også være en rød tråd i forhold til at sætte fokus på det her.
Det, der er vigtigt, er, at alle de forskellige indsatsområder og institutioner, vi har, der arbejder med det her, skal arbejde bedre sammen.
Vi skal passe på med, at der er for mange siloer.
De siloer skal brydes ned, og så skal vi løfte det i flok.
Og så skal vi altså huske på, at det ikke kun handler om beløb på en finanslov eller på et kommunalt budget – det handler det også om – men det handler også om, at vi alle sammen, især os, der er voksne, får videreformidlet den begejstring, der er ved at læse god litteratur, og får mindet vores børn om, hvor vigtigt det er, og får vist dem, at der er en skattekiste nede på folkebiblioteket.
Mange steder kan man tage sit sundhedskort med ned, lukke sig ind, også uden for åbningstiden, og gå ind og låne nogle gode bøger eller sidde dernede og hygge sig og blive begejstret over de spændende historier, der er.
Kom nu i gang.
Det er simpelt hen for spændende til at gå glip af.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-10-23:
Det, der blev lavet, kan vi gøre klogere, og det tror jeg vi kan gøre sammen, og det vil jeg gerne.
Fatma Øktem (V), 2019-10-23:
Mange tak.
Mit spørgsmål til integrationsministeren lyder således: Hvilke initiativer vil ministeren tage, for at flere indvandrerkvinder bliver en del af fællesskabet?
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-23:
Jeg vil godt starte med at kvittere for spørgsmålet og for spørgerens interesse for indvandrerkvinders aktive deltagelse i fællesskabet herhjemme.
Det er også et emne, der i den grad optager mig.
Heldigvis går det jo faktisk fremad, når det gælder integrationen på arbejdsmarkedet.
Ser vi på de nytilkomne flygtninge og deres familiesammenførte, er andelen, der arbejder efter 3 år i Danmark, steget fra 29 pct. i første kvartal af 2015 til 60 pct. i andet kvartal af 2019; men det er, når det gælder mænd.
For det er faktisk kun steget fra 7 pct. til 19 pct. i den tilsvarende periode, når det gælder kvinder, og det er altså efter 3 år i Danmark.
Det er jo en positiv udvikling, men det er stadig væk meget utilfredsstillende, når det handler om kvinder, der er kommet hertil som flygtninge og som familiesammenførte til flygtninge.
En væsentlig forudsætning for at ændre den her udvikling og i højere grad få indvandrerkvinderne med er, at vi fastholder, vil jeg vurdere, en forholdsvis stram kontrol med tilstrømningen, for hvis der kommer for mange nye hertil, kan det blive sværere at få integreret dem, der allerede er kommet hertil.
Og så tror jeg ikke, vi har været gode nok til at stille krav til, at når man kommer til Danmark, deltager både mænd og kvinder på arbejdsmarkedet.
Og derfor vil jeg gerne understrege, at det er vigtigt, ikke mindst for børnene – det er i virkeligheden mest dér, mine tanker er – at både mor og far går på arbejde.
Regeringen vil derfor arbejde målrettet med at forbedre integrationen.
Vi forbereder årlige handlingsplaner, der skal sætte en retning for arbejdet, og den første plan forventer jeg at have klar i løbet af det kommende år.
Men jeg vil godt allerede nu sige lidt om, hvad det er, vi overvejer, som vil kunne styrke integrationen af kvinder
F.eks. går vi med overvejelser om at indføre en pligt til, at alle nyankomne skal levere en indsats, der svarer til en 37-timers arbejdsuge.
Udgangspunktet skal altså være, at møder man ikke op til et integrationsprogram på 37 timer, får man heller ingen ydelse for de timer, man ikke er dukket op.
Så hvis man skal møde kl. 7.00 og kommer kl. 9.00, er der ingen ydelse for de første par timer – en arbejdspladslogik i stedet for en ydelseslogik.
Derudover har jeg også et par andre forslag, men dem vil jeg komme ind på i min anden besvarelse.
Fatma Øktem (V), 2019-10-23:
Mange tak.
Jeg kunne ikke være mere enig med ministeren i, at det er rigtigt, at vi har set en stigning i antallet af flygtninge og indvandrere, der kommer ind på arbejdsmarkedet, men med hensyn til kvinderne ser tallene meget beskedne ud.
Danmarks Statistik har været ude med nogle tal, som viser, at for kvinder fra primært Syrien, Irak, Somalia og Libanon er det 7 ud af 10, der står uden for arbejdsmarkedet.
Ergo er det rigtig, rigtig mange mennesker.
Ministeren havde et indlæg, et interview tilbage i januar måned, hvor jeg syntes der var nogle rigtig gode overvejelser med hensyn til integrationsområdet.
F.eks. var første punkt: Når indvandrere kun halvhjertet tilegner sig sproget, forsvinder deres bekymringer og drømme ud af den fælles samtale, og det duer ikke, for sådan bliver de aldrig medborgere.
Det synes jeg er interessant, og for at blive ved det første punkt kunne jeg godt tænke mig at spørge om noget.
Nu nævner ministeren det her med kravet om de 37 timer, og det synes jeg er fint, men ministeren siger jo også, at det her gælder for nyankomne.
De problematikker, vi har ude i nogle bestemte områder, altså i ghettoområderne, handler jo ikke om nogen af de nyankomne, for det er jo nogle, der har boet der, hvor det er blevet en norm, og hvor børn vokser op i det.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt mere om det: Alle dem, som ikke er her helhjertet – hvad vil man gøre ved dem?
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-23:
Hvis du f.eks. tager integrationsgrunduddannelsen, kan den i dag benyttes af nyankomne.
Men hvorfor egentlig kun nyankomne, for den viser sig jo at være en succes?
Det kunne jeg godt tænke mig at diskutere med arbejdsmarkedets parter, for måske kunne nogle af dem, der har været her i mange år, også få mulighed for at benytte sig af den, som vi kan se er en succes.
Fatma Øktem (V), 2019-10-23:
Nu vil jeg godt stille et meget direkte og meget konkret spørgsmål: Mener ministeren, at økonomi også er et incitament for, at de her kvinder kommer ud på arbejdsmarkedet?
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-23:
Ja, det er ikke kun økonomi, men jeg er ret overbevist om, at det også er en del af diskussionen.
Vi vil fra regeringens side bare gerne understrege, at det også skal afvejes op imod, at det ofte også er familier, hvor der er børn; og vi skal sikre, at de børn ikke vokser op med store afsavn, og sikre, at de har mulighed for at leve, hvad jeg vil betragte som et normalt børneliv i Danmark.
Men vi har ingen intentioner om at skubbe ydelserne tilbage til det, de var, før man indførte integrationsydelsen og kontanthjælpsloftet.
Fatma Øktem (V), 2019-10-23:
Det er jeg rigtig glad for at høre.
Jeg ved jo, at regeringen har nogle støttepartier, som helst gerne ser de bliver fjernet, så det er betryggende at høre ministeren sige, at det er der ingen planer om.
Men på trods af det laver beskæftigelsesministeren ligesom et modtræk til det, som ministeren siger.
Det er da rigtigt nok, at der er nogle børn, der vokser op i fattigdom eller i hvert fald har noget mindre, men er det det her, der får børnene ud af fattigdom?
Altså, ministeren har gentagne gange har sagt, at det her er en ydelse, der gør, at børn ikke vokser op i fattigdom.
Er det måden, man løser det på, altså ved at give højere ydelser?
Hvis de økonomiske incitamenter har en betydning, tror ministeren så virkelig på, at det er den rigtige vej at gå?
Mattias Tesfaye (S), 2019-10-23:
Vi synes ikke, det er den rigtige vej at gå at skrue ydelserne tilbage til det niveau, der var, før man indførte integrationsydelsen, men vi mener, at de ydelsesniveauer, som den tidligere regering havde, var for lave, fordi der var for mange børn, der havde for store afsavn.
Den seneste sænkning af integrationsydelsen var faktisk ikke engang trådt i kraft, for den skulle først træde i kraft her den 1. januar, og der ville man jo så komme yderligere ned.
Det kan vi ikke støtte fra regeringens side, og det er derfor, vi har aftalt et midlertidigt tilskud til familier med børn, som er på de laveste ydelser, og så vil vi, efter ydelseskommissionen har færdiggjort et arbejde engang næste år, komme med et bud på, hvordan hele ydelsessystemet skal være skruet sammen.
Heidi Bank (V), 2019-10-23:
Er ministeren enig i, at hvis vi skal lykkes med indsatsen mod parallelsamfund, og hvis Danmark skal være fri for ghettoer inden 2030, så kræver det en indsats, der går på flere ben, og at det bl.a. kræver initiativer inden for både bolig-, beskæftigelses- og retsområdet?
Det er jo skønt med sådan et klart svar, men det gør jo også samtidig, at jeg er nødt til at spørge ministeren, hvordan ministeren så vil sikre det, hvis fokus alene er på boligområdet og på boligmassen.
Hvordan vil ministeren med det ansvarsområde, der er for netop ghettopakken, sikre, at vi også får beskæftigelsesdelen med, og hvordan vi får børn og unge med, så vi sikrer, at vi ikke har de parallelsamfund, som jeg tror der er en bred enighed om ikke er gode for Danmark og ikke er gode for specielt børn og unges muligheder her i landet?
Kaare Dybvad (S), 2019-10-23:
Socialdemokratiet er jo med i samme aftale, som også spørgerens parti er med i, og der går vi jo til den her opgave på en lang række områder.
Det breder sig over boligområdet, beskæftigelsesområdet, børneområdet og flere områder, og det er jo netop for at få den samlede indsats, hvor vi både sikrer, at børnene kommer i daginstitutioner, sikrer en styrket beskæftigelse og sikrer, at vi også på det boligsociale område stadig har indsatser.
Så det er jeg helt enig i, og jeg synes også, at vi sådan set fælles har skabt en ramme for at skabe den samlede indsats på tværs.
Heidi Bank (V), 2019-10-23:
Hvordan hænger de lempelser, som Socialdemokratiet står fadder til i forhold til at hæve ydelserne på det her område, sammen med, at man skal se det her samlet, altså det her med, at vi skal sikre, at vi ikke får nogle ghettoområder, hvor udviklingen går den forkerte vej, hvor flere kommer til at være på passiv forsørgelse?
Ulla Tørnæs (V), 2019-10-23:
Betyder det så, at jeg skal forstå det sådan, at det, der står i forståelsespapiret om fjernelsen af det, der kaldes loft over engelsksprogede studerende, ikke bliver til noget, men at man naturligvis fastholder den værnsregel, som blev indført af den tidligere regering i samarbejde med su-forligskredsen – jævnfør det, ministeren svarede?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-10-23:
Jeg kan bare forsikre spørgeren om, at jeg har stor respekt for forliget.
Jeg har det sådan helt ind i hjertekulen, som jeg nu bliver spurgt til, at jeg da allerhelst havde set, at vi havde haft samtlige 1,1 mia. kr. til at sløjfe den tidligere regerings besparelser på uddannelse.
Det havde vi desværre ikke.
Ulla Tørnæs (V), 2019-10-23:
Så skal jeg bare lige – og uden at det overhovedet skal lyde som en belæring af ministeren, for det ville naturligvis ligge mig meget, meget fjernt – sige, at der jo ikke var tale om nogen besparelse fra den tidligere regerings side.
Tværtimod var det faktisk med Venstre i spidsen, at der kom til at ske et taxameterløft til de humanistiske og samfundsvidenskabelige uddannelser, og det taxameterløft fortsatte vi.
Vi sagde også klart i valgkampen, at vi ville fortsætte det, hvis vi fik mulighed for det.
Det gjorde derimod ministerens parti, der nu har regeringsansvaret.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-10-23:
Jeg mener nu, at det at efterlade så massiv en skrænt, som det hedder i finansministeriesprog, er temmelig uansvarligt fra den tidligere regerings side.
Man kunne sagtens have fyldt op, så der ikke var den skrænt, og givet tryghed for de her uddannelser frem i årene, hvis man virkelig var optaget af det.
Det har man ikke været.
Nu har man efterladt et taxameter, der ikke er videreført ud i årene og derfor bortfalder.
Som sagt: Jeg ville ønske, at vi havde haft kroner og øre nok til at sløjfe samtlige besparelser fra den tidligere regering.
Det har vi desværre ikke haft.
Marie Bjerre (V), 2019-10-23:
Tak for det.
Grunden til, at jeg har meldt mig som medspørger på det her spørgsmål, er, at jeg synes, spørgsmålet er rigtig vigtigt for Nordjylland, hvor både ministeren og jeg selv er valgt.
Det, at man ikke viderefører taxameterløftet, rammer jo Aalborg Universitet rigtig hårdt.
Rektoren for Aalborg Universitet, Per Michael Johansen, har selv udtalt, at det her betyder, at man kommer til at mangle et større beløb end med omprioriteringsbidraget.
I alt kommer universitetet til at mangle 37 mio. kr., og man står i en uholdbar situation, hvis ikke man finder penge til at få videreført taxameterløftet.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, hvad ministeren svarer Aalborg Universitet, og om ministeren anerkender, at regeringens politik går ud over kvaliteten.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-10-23:
Jeg ser uddannelse som en investering.
Jeg ville utrolig gerne, at vi kunne være kommet endnu længere i forhold til både at fjerne besparelser og lave nye investeringer i uddannelse med den her finanslov.
Til det er der to ting at sige: Man kan ikke alt fra dag et, især ikke når besparelserne er så massive fra den tidligere regering.
Men der er også stadig væk en stor pose penge på bordet, som ikke er fordelt endnu, og som der nu forhandles om.
Marie Bjerre (V), 2019-10-23:
Jeg forstår simpelt hen ikke, at ministeren siger, at der er tale om besparelser.
Det her taxameterløft har jo aldrig været permanent.
Det har været noget, den daværende regering satte sig i spidsen for at videreføre siden 2009, og det har været videreført siden 2009.
Regeringen kunne jo bare have videreført det her taxameterløft.
Hvorfor har regeringen ikke gjort det?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-10-23:
Fordi vi har arvet besparelser for 1,1 mia. kr. og vi ikke har haft penge til at fylde op i forhold til samtlige af dem, desværre.
Jeg kan godt forstå, at spørgeren som medlem af den tidligere regering bliver lidt ophidset.
For det ville jo have været muligt at give tryghed for de her uddannelser ud i årene, hvis man ville det.
Det valgte den tidligere regering ikke.
Sammen med en række andre besparelser på uddannelse, bl.a. omprioriteringsbidraget, beløber det sig i alt til 1,1 mia. kr.
Vi har fundet penge til 800 mio. kr. af dem.
Det er rigtig meget.
Jeg ville utrolig gerne, at vi kunne være kommet videre.
Det håber jeg vi kan i det, der forhandles om nu, og i øvrigt i de kommende år.
Ulla Tørnæs (V), 2019-10-23:
Nu er jeg jo spændt på, om jeg så får et svar fra den samme rille igen, som jeg fik, da jeg stillede det her spørgsmål sidst, fordi der jo ligesom ikke er meget parathed til at indgå i en dialog.
Men spørgsmålet lyder: Hvordan vil ministeren sikre, at udgifterne til su til vandrende arbejdstagere ikke overstiger 442 mio. kr. årligt før skat og tilbageløb, jævnfør su-forligskredsens aftale fra 2013?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-10-23:
Nej, tværtimod er mit eneste svar dialog.
For det, jeg svarede sidste gang til selv samme spørger, og som jeg også gerne vil svare i dag, er lige præcis: Vi har bundet os til et su-forlig i en su-forligskreds, hvor vi sidder sammen.
Det er også der, den drøftelse skal tages, og det holder jeg fast i.
Ulla Tørnæs (V), 2019-10-23:
Men det er jo rigtig godt – trods alt!
Vi fik sådan set desværre ikke rigtig noget svar, da jeg stillede spørgsmålet sidst, og derfor stiller jeg det så igen, fordi det virker faktisk på mig, som om ministeren ikke rigtig ved, hvad der skal gøres på området, og det bekymrer mig faktisk.
For jeg ser det som en modsætning, at ministeren i det forståelsespapir, der er lavet med regeringens støttepartier, lægger op til at fjerne loftet, som det kaldes, over engelsksprogede studerende.
Det var jo netop et initiativ, der blev iværksat af den forhenværende forskningsminister med henblik på at leve op til de værnsregler, som su-forligskredsen er forpligtet til at finde, hvis man netop møder det loft, som står beskrevet i aftalen.
Og det bekymrer mig, at ministeren bare sådan uden videre lægger op til at fjerne den begrænsning for engelsksprogede studerende uden at have øje for, hvilke andre værnsregler der så skal træde i stedet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-10-23:
Jeg forstår godt, at spørgeren meget gerne vil have mig til at komme med et meget konkret svar på, hvad vi vil gøre.
Men som jeg sagde, også da vi stod her for 2 uger siden, så er det et spørgsmål, der må drøftes i su-forligskredsen, men som samtidig også – og det tror jeg egentlig også spørgeren vil være enig i, når vi drøfter det i fællesskab – kan løses bedre, end det blev løst under den tidligere regering; for vi har områder, hvor vores virksomheder råber på arbejdskraft, og det tror jeg kan gøres mindre firkantet, end vi gjorde.
Derfor vil jeg i første omgang senere på efteråret drøfte de her su-udgifter til vandrende arbejdstagere og engelsksprogede uddannelser med netop su-forligskredsen.
Ulla Tørnæs (V), 2019-10-23:
Det lyder rigtig godt, men som sagt er det, der bekymrer mig, at man i henhold til forståelsespapiret vil fjerne den begrænsning af engelsksprogede studerende, som jo var det svar, som man i forligskredsen nåede frem til som værn mod stigende su-udgifter til vandrende arbejdstagere.
Det bekymrer mig, at ministeren blot siger, at det må vi drøfte, uden at ministeren selv har noget bud på, hvad der skal træde i stedet for den værnsregel, som den tidligere regering indførte.
Og når ministeren taler om en skrænt, ved ministeren – forhåbentlig – udmærket godt, at der har været tale om en 1-årig bevilling.
Når ministeren så siger, at det kunne man sagtens have fyldt op, hvorfor ind i himlen gør ministeren så ikke det, hvis det er så nemt at lave det som en flerårig bevilling?
Det synes jeg ville klæde ministeren i stedet for at stå her og anklage os for at lave besparelser.
Det er jo ministeren, der laver en besparelse, og hun er ovenikøbet stolt af det.
Det må jeg tilstå jeg er noget forundret over.
Det er jo ærlig snak.
Det kommer ikke bag på mig, at ministeren – heldigvis – er så ærlig, for alt andet ville også være fuldstændig galimatias.
Men det, der så bare alligevel undrer mig, er, at ministeren ugen før efterårsferien, da jeg stillede spørgsmål til ministeren, understregede, at ministeren var stolt over det finanslovsforslag, som den socialdemokratiske regering har fremlagt.
Derfor kommer det virkelig bag på mig, at ministeren står her fuldstændig åbent og ærligt og siger, at det finanslovsforslag, som hun står i spidsen for, betyder, at vi får ringere universitetsuddannelser.
Det kommer nu alligevel bag på mig.
Det får mig så til at spørge, hvordan ministeren har det sådan inderst inde i sit hjertekammer, når man kan læse overskrift efter overskrift i retning af, at Socialdemokraternes løftebrud omkring taxameterløftet til de humanistiske og samfundsvidenskabelige uddannelser bliver en katastrofe for universiteterne.
Rasmus Prehn (S), 2019-10-23:
Mit ræsonnement fra tidligere dækker nok mere over det her med, at hvis man er presset generelt i sin kommunale økonomi, kan man måske være tilbøjelig til at finde besparelser på det her område.
Og det er sørgeligt, og det er trist, og derfor er en realistisk kommuneøkonomi helt afgørende.
I forbindelse med en kommende kommuneaftale er vi Socialdemokrater og den siddende regering åbne over for konkrete forslag.
Og vi ser gerne, at man kan styrke folkeoplysningsarbejdet, for det er et kolossalt vigtigt område, og det gør en kæmpe forskel i forhold til lokale fællesskaber.
Anni Matthiesen (V), 2019-10-23:
Jeg vil selvfølgelig gerne fortsætte lidt ud ad samme vej.
Det, man jo desværre kan se, er, at når man kigger på den store forskel, der er på det tilskud, man yder fra kommunernes side, så er det jo slående, at det faktisk især er i yderområderne, at man giver det lave tilskud.
Og når man også kigger på uddannelsesniveauet, kan jeg være ærlig og sige, at når man måler på det der, hvor jeg kommer fra i Syddanmark, så er det faktisk dér, man måske endda har ekstra stort behov for at deltage i folkeoplysende virke.
Og der tænker jeg lidt igen – i forhold til at vi jo hele tiden taler om et land i bedre balance – at man også skal bakke op om landdistrikterne, yderområderne.
Var der ikke her et område, som var oplagt, også for kulturministeren, på en eller anden måde at gå ind i og være med til at understøtte?
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig et svar fra ministeren på.
Rasmus Prehn (S), 2019-10-23:
Der er desværre en skævvridning, som tyder på, at det er i yderområderne, at man er hårdest ramt på det her område.
Og jeg vil invitere til, at vi kan have en dialog om, hvordan vi gør det her bedre, for det er ikke godt nok, som det er nu.
Anni Matthiesen (V), 2019-10-23:
I forlængelse af det, som hr. Kim Valentin også var inde på, synes jeg jo i hvert fald – for jeg holder også af det kommunale selvstyre og vil også nødig være med til egentlig at centralisere tingene på det her område – at der stadig væk bør være nogle værktøjer, man kan tage fat i for også at appellere til kommunerne og fortælle dem, at de skyder sig selv i foden ved egentlig at skrue ned for de her ydelser.
Så kunne ministeren ikke være med til trods alt at gøre et eller andet for en informationsindsats rettet mod kommunerne?
Rasmus Prehn (S), 2019-10-23:
Jeg tænker, at det allervigtigste værktøj i forhold til at styrke det her er at give kommunerne en realistisk kommuneaftale, altså en realistisk økonomi.
Og der har vi med den socialdemokratiske regering lagt an til at tilføre 2,2 mia. kr. til kommunerne generelt.
Det gør, at der bliver en mere realistisk økonomi.
Derudover tror jeg, at det er vigtigt, at vi i al den dialog, vi har med kommunerne, taler folkeoplysning op.
Jeg tror nu nok, de godt er klar over, hvor vigtigt det er, og hvor stor en forskel der er.
Mange af dem, der sparer, gør det, fordi de er tvunget til det, fordi der er så hård og presset en økonomi.
Kim Valentin (V), 2019-10-23:
Det, som jeg godt vil runde af med, er, at hvis man kigger på kommunerne, er det jo rigtigt, at de har kommunalt selvstyre, og det skal de fortsætte med at have.
Men ser man på det – en forskel fra 8 kr. og så til 149 kr. pr. indbygger – så kan det jo ikke være rigtigt, at vi ikke kan henstille til, at de gør det en lille smule bedre.
Rasmus Prehn (S), 2019-10-23:
Jeg er enig med hr. Kim Valentin i, at den forskel er slående, og den virker også urimelig.
Og jeg er også bekendt med, at et oplysningsforbund, der ligger regeringen og mit eget parti meget nær, nemlig AOF, har et forslag om, at der er en eller anden form for omlægning af den måde, vi gør det her på, og lad os kigge konstruktivt på det.
Jeg vil bare meget nødig gå på kompromis med det kommunale selvstyre.
Det forstår jeg også at spørgerne meget nødig vil.
Man lad os styrke folkeoplysningen, for det er kolossalt vigtigt.
Og tusind tak til spørgerne for at sætte fokus på det her meget vigtige område.
Kim Valentin (V), 2019-10-23:
Hvad er ministerens holdning til det udkast til en national læsestrategi, som Danmarks Biblioteksforening står bag?