runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2025-03-12:
Tak for spørgsmålet, der jo handler om et emne, som vi helt naturligt har drøftet ad flere omgange, og som jeg også har understreget flere gange, er der tale om en kritik af politiets sagsbehandling, som jeg tager meget alvorligt.
Derfor ligger det mig så også meget på sinde, at vi får handlet på den rejste kritik.
Det er af samme årsag, at forligskredsen, som ordføreren jo selv er en del af, nu har bedt Rigsadvokaten om at iværksætte en tilsynsundersøgelse af det her, og at der derudover her til morgen er blevet kommunikeret fra statsrevisorernes side, at man også agter at gennemføre en rigsrevisionsundersøgelse af det.
Så det tænker jeg egentlig også meget godt besvarer det spørgsmål, som ordføreren har stillet.
Mattias Tesfaye (S), 2025-03-12:
Jamen udfordringen er jo, at det er verdens letteste opgave at sætte sig ned og skrive et katalog over alt det, man gerne vil bruge penge på, men det bliver også lidt ligegyldigt, hvis ikke det bliver tvunget ind i et prioriteringsrum.
Så kan vi jo selvfølgelig godt diskutere, om det prioriteringsrum også kunne være, at kommissionen kunne foreslå en masse højere skatter, men vi har fra regeringens side sagt, at det må kunne lade sig gøre inden for den normale økonomi, og så må vi tvinge hinanden til at forholde os til, hvor pengene skal komme fra.
Og vi er så ikke enige i nogen af de steder, som Trivselskommissionen anbefaler.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-03-12:
Tak til ministeren for svaret, og tak for, at vi kan tage den her dialog nede i Folketingssalen i dag.
Det er noget, der ligger Danmarksdemokraterne meget på sinde, altså at sikre, at der er nogle gode tilbud omkring de unge, som har brug for noget ekstra tid efter folkeskolens 9. klasse til at tage stilling til, hvad det er, de gerne vil være, og hvilken vej deres liv skal gå.
Der er vi ret bekymrede over, at regeringen nu har planer om og har besluttet sig for at nedlægge 10. klasse, for der er så mange unge mennesker i dag, som har rigtig stor gavn af 10. klasse.
Jeg kender selv nogle, der går i 10. klasse, og nogle, som har gået i 10. klasse, og som har været glade for det, og som er glade for det.
Så vil ministeren ikke nærmere uddybe, hvad det er, der galt med 10. klasse i dag, siden man vil nedlægge det?
Mattias Tesfaye (S), 2025-03-12:
Tak til spørgeren for spørgsmålet.
Jeg vil godt starte meget beklage, at svaret er blevet lidt forsinket, men jeg blev ramt af sygdom, da det oprindelig var sat på Folketingets dagsorden.
Tværtimod mener jeg, at vi samlet set giver dem et bedre tilbud, end de får i dag, og også et temmelig meget dyrere tilbud, end de får i dag.
En del af formålet med 10. klasse er jo, at det skal hjælpe de unge med at afklare deres uddannelsesvalg, og netop det skal den nye erhvervs- og professionsrettede gymnasieuddannelse også kunne.
På epx får de unge bare 2 sammenhængende år til at afklare det valg i stedet for 1 år i 10. klasse, og de får et mere stabilt uddannelsesforløb med færre skift mellem institutioner og klassekammerater.
Og vi skal ikke undervurdere betydningen af stabile stamklasser og faste sociale relationer for unge i den her aldersgruppe.
Jeg mener desuden, at det er bedre for de unge at afklare deres uddannelsesvalg på en ungdomsuddannelse, hvor de kan prøve kræfter med forskellige uddannelsesretninger i nogle gode fysiske rammer og et godt ungdomsmiljø.
Samtidig vil de unge fremover også få mulighed for at tage tiende skoleår på efterskolerne, hvor størstedelen af de nuværende 10.-klasseelever går i dag, eller de kan tage tiende skoleår på en fri fagskole.
I den forbindelse afsætter vi med aftalen ca. 28 mio. kr. stigende til 110, så flere unge fra familier med lav husstandsindkomst kan få tilskud til delvis egenbetalingen af et tiende skoleår på en efterskole eller en fri fagskole.
Det er samtidig vigtigt for mig, at der er uddannelsesveje til alle unge, også dem, der har haft en mere udfordret tid i grundskolen og dermed kan have behov for faglig opkvalificering og social modning, før de er klar til at starte på ungdomsuddannelse.
Med aftalen har vi derfor også sikret, at elever, der ikke består folkeskolens afgangseksamen, eller elever, der falder fra et andet uddannelsestilbud, i løbet af skoleåret efter 9. klasse får ret til at starte på fgu.
Endelig giver vi mulighed for, at elever i specialundervisningstilbud kan tage 9. klasse over 2 år, så de får bedre mulighed for at bestå folkeskolens afgangseksamen.
Tak for ordet.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-03-12:
Mange tak.
Spørgsmålet lyder: Hvad mener ministeren om de mange bekymringer, der er rejst i forhold til de tusindvis af unge, der har brug for et afklarende år, men som fremover kommer i klemme som følge af den politiske aftale om at nedlægge den kommunale 10. klasse og i stedet tvinges over på regeringens nye ungdomsuddannelse?
Katrine Daugaard (LA), 2025-03-12:
Det var egentlig et meget langt svar, og hvis man skulle opsummere det svar, ministeren kom med, er det vel, at ministeren faktisk ikke har tillid til den siddende bestyrelse, i og med at han lige har sagt, at han ikke vil udpege de samme mennesker, og at det var svar nok i sig selv.
Så ministeren har ikke tillid til den nuværende bestyrelse?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-03-12:
I og med at jeg er i færd med at udpege en ny bestyrelse og jeg måske ikke forestiller mig, at der vil være de store gengangere blandt dem, jeg udpeger, så siger det jo lidt om, hvor min holdning til det ligger henne.
Men man er også nødt til som ordfører at spørge de mennesker, der er ansvarlige for beslutningen, om, hvorfor man har truffet den.
Jeg faciliterer jo altid gerne møder med Det Danske Filminstitut og medlemmer af Kulturudvalget, og jeg svarer også altid gerne på fru Katrine Daugaards mange spørgsmål.
Fru Katrine Daugaard er den, der stiller mig allerflest spørgsmål; det sætter jeg stor pris på.
Men jeg skal jo også for at kunne svare på dem vide, hvad mennesker, der har truffet beslutninger, har tænkt, og i og med at jeg ikke har et direkte politisk ansvar for de beslutninger, som en uafhængig bestyrelse træffer, men jeg har et ansvar for, at institutionen overholder loven, så kan jeg umuligt svare på, hvad vedkommende, der udpegede Claus Ladegaard, tænkte, dengang det foregik.
Det håber jeg at ordføreren har forståelse for.
Synes jeg, at det er en god idé?
Ikke nødvendigvis.
Havde jeg valgt at træffe andre beslutninger?
Det kan jeg love for.
Katrine Daugaard (LA), 2025-03-12:
Det fremgår af datoerne i svaret på udvalgsspørgsmål nr. 102 om det her, at DFI har udpeget Claus Ladegaard til en bestyrelsespost i fonden Biografklub Danmark, få måneder inden det offentliggøres, at han stopper.
På det her tidspunkt kendes skandalens omfang i bestyrelsen, og man har i bestyrelsen besluttet, at han skal stoppe.
Alligevel udpeger bestyrelsen for DFI ham til en meget betydningsfuld betalt bestyrelsespost.
Det må ministeren da have en holdning til.
Ændrer det ikke på ministerens tillid til DFI's tilbageværende bestyrelse med undtagelse af den nye formand?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-03-12:
Jeg tror nok, at hvis det var mig, der havde efterladt DFI med de store økonomiske problemer og en skandaleramt åbning af Filmtaget, havde jeg nok ikke bedt om en afskedsreception til 62.000 kr., når jeg var gået ud ad døren.
Når jeg kan svare meget klart på det ene, men mindre klart på det andet, skyldes det, at staten har nogle meget klare retningslinjer for, hvordan man fejrer og højtideligholder kollegaer, medarbejdere, direktører, afdelingschefer og andet i det offentlige.
Som minister er jeg nødt til at observere principperne om armslængde og administration for selvejende institutioner.
Katrine Daugaard (LA), 2025-03-12:
Det var et godt svar, synes jeg, for som ministeren svarede i udvalgsspørgsmål nr. 100, er der brugt 62.492 kr. på en afskedsreception for en person, som ifølge bestyrelsen selv er hovedansvarlig for skandalen omkring Filmtaget, altså hovedansvarlig for skandalen.
Så jeg er glad for, at ministeren ikke synes, at det er passende brug af det offentliges penge.
Hvad synes ministeren om, at bestyrelsen på trods af Claus Ladegaards de facto-fyring så efterfølgende valgte at ansætte Claus Ladegaard som konsulent?
Hvorfor kan ministeren ikke svare helt tydeligt på, om det var passende eller upassende, at man valgte at hyre ham som konsulent efterfølgende, med det, vi ved om den her skandale om Filmtaget og ansættelserne?
Mattias Tesfaye (S), 2025-03-12:
Der er ikke nødvendigvis noget galt, men vi bruger for få ressourcer og for lidt økonomi på den gruppe af unge, som ikke går den lige vej gennem uddannelsessystemet og typisk den akademiske vej gennem uddannelsessystemet.
Hvis man ser på det over de seneste år, bruger vi en stadig større andel af vores samfundsøkonomi på at uddanne dem, der skal den akademiske vej, og blandt dem vil der være en overrepræsentation af børn, der er vokset op i familier, hvor forældrene har meget uddannelse, og vi bruger for lidt økonomi på dem, der er fra familier, hvor der ikke er en stærk uddannelsestradition.
Så vi har behov for at bruge meget mere økonomi og bruge mange flere ressourcer på dem, der ellers trækker mindst på uddannelsessystemet.
Det er det, der er tanken bag reformen.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-03-12:
Flere medlemmer af den nuværende bestyrelse har jo valgt at trække sig, ligesom der er kommet en ny ledelse på Filminstituttet.
Der er gode mennesker i Det Danske Filminstituts bestyrelse, der også har arbejdet hårdt og gjort deres bedste for at rydde op i det rod, de overtog fra den daværende bestyrelse.
Vi må huske på, at den bestyrelse, vi taler om nu, jo ikke er den, der igangsatte og traf de her beslutninger.
Tværtimod har den tidligere bestyrelsesformand gjort alt, hvad hun kunne, for at rydde op, men hun har jo også arbejdet med en direktion, som efter min bedste viden ikke havde kontrol med situationen.
Derfor er der flere af medlemmerne, der har trukket sig fra bestyrelsen, og i den forbindelse kommer jeg så til at udpege en række nye medlemmer, og det tror jeg sådan set er ret godt.
Mattias Tesfaye (S), 2025-03-12:
Tak til spørgeren for spørgsmålet.
Lad mig starte med at sige, at vi ikke er tilhængere af at hæve klasseloftet.
Vi har derfor heller ikke forholdt os til Trivselskommissionens samlede forslag til finansiering, men der er dog flere af kommissionens finansieringsforslag, som vi allerede nu kan sige ikke er i overensstemmelse med vores politik.
Det gælder bl.a. forslaget om at reducere det skolemadsforsøg, som vi har aftalt bl.a. med SF i forbindelse med finansloven.
Det gælder også forslaget om bortfald af parallelsamfundslovgivning for dagtilbud og grundskoler, ligesom vi heller ikke mener, at det skal være dyrere at komme på efterskole.
Vi har også allerede tilkendegivet, at det ikke er i overensstemmelse med vores linje at pege på det hævede klasseloft fra 0.-2. klasse som finansieringskilde til kommissionens forslag.
Det gør jeg egentlig ikke.
Det er helt normalt, at kommissioner og ekspertgrupper skal pege på finansieringskilder til deres forslag.
Under alle omstændigheder skal alle forslag, der koster penge, jo også finansieres på den ene eller den anden måde.
Derfor synes jeg også, det er helt naturligt og sundt, at man altid overvejer, ikke kun hvor pengene skal bruges, men også hvor de kan komme fra.
Jeg er rigtig glad for, at Trivselskommissionen har løst deres opgave.
Nu bliver det så vores opgave som politikere at fortsætte diskussionerne herfra.
Jeg lægger til grund, at Trivselskommissionen står til ansvar for og gerne vil forsvare de finansieringsforslag, de har lagt frem, og jeg synes helt generelt, at politik bliver lidt for let, når folk bare slynger om sig med millioner og milliarder, som de vil bruge på alle mulige ting.
Der er det bare et sundt princip at spørge: Hvor skal pengene komme fra?
Det kvalificerer diskussionen, og det gør også, at man tvinger sig selv ind et rum, hvor det også handler om at prioritere.
Derfor synes jeg, det er helt naturligt, at når vi beder nogle kloge mennesker om at komme med nogle anbefalinger til, hvordan man kan arbejde med børn og unges trivsel, så beder man dem samtidig om også at komme med forslag til, hvordan det skal finansieres.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-03-12:
Tak til ministeren for svaret.
Nu vil jeg sige, at det har været uge 10, hvor vi ikke har været til stede her, og jeg kunne i mellemtiden læse, at ministeren også afviste i pressen, at man ville hæve klasseloftet, men jeg synes, det er godt også at få det bekræftet her i dag, så tak for det.
Det samme gælder i forhold til skolemadspuljen.
Jeg ville også synes, det var helt vildt, hvis man gik den anden vej, når man netop i en finanslovsaftale og lige nu har lavet en aftale om, hvordan skolemaden skal ud at blive til virkelighed i kommunerne.
Men jeg vil gerne spørge til det sidste, ministeren så svarer, nemlig at det er et sundt og fornuftigt princip, som altid gælder, at kommissioner selv skal foreslå, hvordan de finansierer deres forslag.
Jeg synes, det er rigtigt, at det er fornuftigt at have overvejelsen om, om der er nogle ting, man kan spare væk, og om der er nogle ting, man kan gøre smartere.
Men så, når man giver den opgave på et område, hvor man gerne vil fokusere på og – går jeg ud fra – deler en ambition om at løfte børns trivsel, at lave den binding, at man ikke må have nogen ting, der koster mere end forslaget, mener jeg ikke er fornuftigt.
Jeg synes også, man kan sige, at det skaber et incitament til at komme med nogle forslag, vi alle sammen godt ved ikke bliver til virkelighed som finansieringsforslag.
At fjerne det sænkede klasseloft tror jeg hurtigt man kunne have fået at vide både i kommissionen og ovre i ministeriet ikke er politisk gangbart, og at fjerne en pulje til skolemad, som netop er blevet vedtaget, er ikke politisk gangbart.
Så der er jo lidt teater over, at man har den binding, at man nu selv skal finde finansiering til sine forslag, vel vidende at de forslag til finansiering, man kommer med, ingen gang har på jord.
Så mit opfølgende spørgsmål til ministeren er: Hvorfor skal alle forslagene finansieres fuldt ud?
Det er klart, at man skal have en overvejelse om, hvor pengene skal komme fra, men at det kvalificerer diskussionen, at det skulle komme fra eget område, kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Altså, den diskussion, vi har herinde, er jo, om pengene ikke godt kunne have været taget fra nogle af de skattelettelser, man giver, for at bruge dem på børneområdet, så flere børn kunne trives.
Derfor kunne man jo godt have en kommission, der ikke lagde bånd på sig selv, i forhold til hvor dyre forslag de kunne komme med, men hvor de faktisk kunne sige: Det her vil være rigtig godt at prioritere, fordi det vil give noget i forhold til børns trivsel.
Er ministeren ikke bange for, at vi har manglet nogle af de forslag, der virkelig ville rykke noget, fordi kommissionen skulle have det hele til at gå i nul?
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til Trivselskommissionens forslag om at hæve klasseloftet for de mindste børn, og mener ministeren, at det er problematisk, at Trivselskommissionen er blevet nedsat med et opdrag om at være udgiftsneutral, sådan at den ikke samlet må foreslå, at man bruger flere penge på at løfte børn og unges trivsel?
Mattias Tesfaye (S), 2025-03-12:
Det nye i reformen her er, at det bliver legitimt at tage en erhvervsrettet gymnasieuddannelse først og så tage en erhvervsuddannelse bagefter.
Det må gymnasiet i dag ikke; de må ikke forberede gymnasieeleverne til at tage en erhvervsuddannelse.
Men vi kan jo se på søgetallene, at det er der rigtig mange unge der gør.
Nu ved jeg, at spørgeren kender lidt til Helsingør.
Det er jo et sted, hvor der ikke er en kæmpestor erhvervsskole.
Den ligger i Hillerød, og derfor er der rigtig mange unge fra Helsingør, der må tage til Hillerød.
De står tidligt op om morgenen, og de skal tage hele vejen til Hillerød for at tage den ungdomsuddannelse, de gerne vil tage.
I fremtiden kan alle unge fra Helsingør blive i Helsingør og tage deres ungdomsuddannelse der og først bagefter skulle rejse langt for at tage deres uddannelse.
Så det er at investere mere tid, mere økonomi, flere ressourcer, mere politisk opmærksomhed i de unge fra Helsingør, der ikke får høje karakterer fra grundskolen i dag, men gerne vil noget mere erhvervsrettet.
De kan nu blive i deres lokalsamfund, blive i et ungdomsmiljø, hvor de er vokset op, i den fremragende by Helsingør.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-03-12:
Jeg er ærgerlig over og i Danmarksdemokraterne er vi ærgerlige over, at alt skal handle om økonomi, men også skal handle om, at flere skal i gymnasiet.
Vi kan i hvert fald se, at 10. klasse er et af de steder, hvor flere unge rent faktisk går videre til en erhvervsuddannelse.
Det havde vi jo i Danmarksdemokraterne gerne set, frem for at alt skal handle om gymnasiet.
Det er det, Danmark har brug for, i stedet for at de unge går den mere akademiske vej via gymnasiet.
Mattias Tesfaye (S), 2025-03-12:
Hvis du kigger på den kommunale 10. klasse i dag, er der mange af de elever, der ikke får noget efterfølgende uddannelse – rigtig mange – og for dem, der får det, er det typisk en hf eller en erhvervsuddannelse.
Det betyder også, at de har mange skoleskift i en alder af 15, 16, 17 år.
Vi kunne godt tænke os, at de ligesom deres jævnaldrende, der går på det almene gymnasium, får mulighed for at blive i en stabil klasse over 2 eller måske 3 år, hvor de får lidt længere tid til at træffe beslutning om, hvilken uddannelse de vil tage.
Dem, der i dag tager 10. klasse og bagefter tager grundforløb 1 og bagefter grundforløb 2, har typisk gået på tre skoler på 2 år.
Det synes jeg ikke er rimeligt.
Typisk rejser de også længere for at komme i skole og ender med at gå i skole med nogle, der er meget ældre end dem selv.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-03-12:
Hvor er det trist, at det hele altid skal handle om økonomi og om penge.
Vi kan jo i Danmarksdemokraterne se, at der er rigtig mange unge mennesker og deres forældre også, som er glade for 10. klasse i dag, og derfor undrer vi os over, at man vil lave det om.
Hvorfor skal det hele handle om økonomi?
Alt andet lige troede jeg, at børne- og undervisningsministeren også var en, der gik meget op i at sikre, at der var flere unge, der valgte at gå på en erhvervsuddannelse for f.eks. at blive murer eller kontorassistent, som henholdsvis ministeren og jeg selv er.
Hvorfor vil man ikke give de unge den mulighed, når nu vi kan se, at der er ret mange unge, der tager en erhvervsuddannelse efter 10. klasse?
Per Husted (S), 2025-03-13:
Tak, formand.
Jeg vil gerne beklage, at jeg lige var væk.
Jeg blev ringet op af en borger, som synes, at nogle ting her i Folketinget går for langsomt, men lige i det her tilfælde gik det lidt hurtigere, end jeg havde regnet med.
Det vil jeg gerne beklage.
Kunstig intelligens er jo et nyt begreb for os, og vi har lært det at kende inden for de seneste år.
I Danmark har vi været rigtig dygtige til at tage nye ting til os.
Vi er åbne og positive, når vi ser ny teknologi, og vi er åbne og positive over for digitaliseringen.
Det er egenskaber, som har været med til at gøre Danmark til et rigt og fantastisk land.
Derfor skal vi have det, jeg vil kalde en veldefineret spilleplade, med hensyn til hvor kunstig intelligens kan være positiv for os, og hvor vi skal være kritiske.
Spillepladen er det, som vi behandler i dag med L 154.
Jeg synes, det er en enormt svær balancegang, vi er i gang med, for på den ene side vil vi gerne beskytte os selv mod de negative sider af kunstig intelligens, og på den anden side vil vi også gerne have en stor spilleplade, hvor innovative mennesker og virksomheder kan boltre sig med nye idéer og løsninger.
Men det er vores bundne opgave at være med til at lave nogle fælles spilleregler til den spilleplade, vi har.
I dag laver vi en del af det.
Det er en lille del, men en vigtig del.
Vi udpeger tilsynsmyndigheder og tager fat på, hvordan vi kan sanktionere, hvis der er nogen, der bevæger sig uden for spillepladen.
L 154 har været i høring hos en lang række høringsberettigede organisationer.
Der er kommet høringssvar fra 16 parter, så vidt jeg lige har kunnet tælle mig frem til.
Jeg har genlæst høringsnotatet, og i det er der foretaget en række præciseringer.
I høringssvarene er der bl.a. blevet rejst et principielt spørgsmål om, hvordan vi sikrer de kompetente myndigheders uafhængighed.
Det er også blevet præciseret i bemærkningerne.
Som følge af høringssvarene er lovforslaget også blevet ændret, således at Domstolsstyrelsen udpeges som markedsovervågningsmyndighed, som det hedder, for de dele af lovforslaget, som omhandler domstolenes administrative anvendelse i AI-systemet.
Herudover kan jeg se, at der i udvalget på opfordring af en af mine gode kolleger er stillet tre spørgsmål den 12. marts.
De spørgsmål er naturligvis ikke blevet besvaret endnu her den 13. marts, men jeg forventer, at svarene kommer inden andenbehandlingen, sådan at vi kan bruge dem i det videre arbejde med lovforslaget.
Fra Socialdemokratiet finder vi lovforslaget meget vigtigt, og vi støtter op om det, og vi glæder os meget til det videre arbejde med det.
Tak for ordet.
Og igen beklager jeg meget over for formanden, at jeg ikke var til stede fra starten.
Søren Søndergaard (EL), 2025-03-13:
Det er sådan set meget simpelt.
Så det er folk, der har fået dansk statsborgerskab, og som så efterfølgende begår kriminalitet, og hvor de så har noget beskyttelse i kraft af det danske statsborgerskab.
Og der kan jeg forstå, at det er noget, man har vidst i mange år i Det Konservative Folkeparti.
Men så bliver spørgsmålet jo relevant: Hvorfor tog man det så ikke op og gjorde noget ved det, da man sad på justitsminister posten?
Det Konservative Folkeparti havde justitsminister posten.
Hvorfor gjorde man ikke noget ved det?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-03-13:
Hvis jeg forstår spørgsmålet rigtigt, må jeg bare sige, at vi jo igennem de seneste mange år har kunnet se, hvor svært det er i forhold til de rettigheder, der er, både i forhold til statsborgerretskonventionen og i forhold til den europæiske menneskerettighedskonvention.
Vi taler jo om kriminelle udlændinge; vi taler jo om udlændinge, der har begået grov kriminalitet.
Det er jo det, vi taler om.
Derfor foreslår vi, at vi undersøger den her mulighed: Hvorfor er det, at Danmark lige skal være duksen i klassen og ratificere en statsborgerretskonvention, når vores nabolande ikke gør det, og gøre det sværere for os at fratage borgere deres danske statsborgerskab, hvis de begår grov kriminalitet?
Ja, den havde vi for 8 år siden.
Det er jo mange år siden, og meget er sket siden da.
Der bliver ved med at dukke det ene eksempel op efter det andet.
Som jeg også sagde i min tale, underminerer dét, at der er de her forhold i forhold til konventionerne, danskernes retsfølelse og deres retssikkerhed i forhold til konventionerne, når vi gang på gang kan se, at det ikke kan lade sig gøre at tage statsborgerskabet fra folk, der har begået grov kriminalitet.
Det kan heller ikke lade sig gøre at udvise dem, for så kan Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol komme bagefter og omgøre den afgørelse, som de danske domstole har truffet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-03-13:
Vi har jo tidligere diskuteret, hvor markedsovervågningsmyndigheden skulle ligge henne.
Oprindelig var det alene hos Digitaliseringsstyrelsen.
Nu er det jo delt mellem Digitaliseringsstyrelsen og Datatilsynet.
Men der er altså en række organisationer, der i deres høringssvar siger, at det risikerer at skabe forvirring omkring, hvor den her meget vigtige myndighedsopgave ligger henne.
Flere, bl.a. Danske Advokater, Institut for Menneskerettigheder og Dataetisk Råd, siger, at det burde ligge ved alene Datatilsynet for at sikre den helt reelle uafhængighed, altså også fra staten og fra regeringen.
Hvad mener ordføreren om det?