runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2016-11-16:
Det vil jeg gerne kvittere for, men hvis det var sådan, at Dansk Folkeparti vidste, præcis hvordan tingene ville forandre sig, f.eks. at der skulle gå hul på Europa sidste år, så ville jeg virkelig gerne have haft, at Dansk Folkeparti og selvfølgelig især hr. Christian Langballe havde sendt mig en mail inden for at sige, at nu sker det, og at i august måned vil det hele vælte.
Det kunne have været rigtig godt.
Men jeg anfægter slet ikke, at Dansk Folkeparti også har fingeren på pulsen.
For mig at se er der ingen tvivl om, som jeg også sagde før, at den nuværende grænsekontrol har givet de danske myndigheder langt bedre mulighed for at håndtere migrations- og flygtningestrømmen og sikre ro og orden i Danmark.
Siden indførelse af grænsekontrollen er indrejse- og asyltallet faldet betydeligt.
Der er således registreret gennemsnitligt ca. 11 asylansøgere om dagen i den seneste måned, altså i oktober måned 2016, mod gennemsnitligt 119 i oktober måned 2015.
Da vi indførte grænsekontrollen, var indrejsetallet ca. 200 personer dagligt, og i oktober er tallet jo så altså ca. 10-15 personer dagligt.
Jeg er sikker på, at selv hr. Christian Langballe og Dansk Folkeparti er enig med mig i, at situationen er langt, langt bedre i dag, end da regeringen indførte sin grænsekontrol i begyndelsen af sidste år.
Jeg vil derfor også gerne minde om, at grænsekontrollen uundgåeligt er forbundet med visse vanskeligheder, udfordringer og også gener, ikke mindst for de mange mennesker, der passerer grænsen hver eneste dag.
Politiets kontrol baseres på løbende observation af trafikken hen over grænsen fra Tyskland, og kontrollen kan løbende skaleres op, hvis der er behov for det.
Det er politiets vurdering, at man med den nuværende kontrolindsats antræffer de fleste flygtninge og migranter, der indrejser i Danmark.
Det er derfor regeringens vurdering, at grænsekontrollen i sin nuværende form lever op til sit tilsigtede formål.
Så kan tingene ændre sig, og hvis de gør det, kan vi skalere grænsekontrollen op.
Christian Langballe (DF), 2016-11-16:
Finder ministeren det hensigtsmæssigt, at man i praksis kan passere Danmarks grænser, blot man undgår asfaltvejene, som beskrevet i artiklen »Grænsen hullet som en si« i BT den 26. oktober 2016?
Jeg prøver at spørge for at få et svar.
Det plejer man gerne at gøre.
Så kan man gå ind over den danske grænse uden noget problem.
Eller hvordan er det?
Spøg til side.
Jeg mener helt alvorligt, at det, der foregår i Europa lige i øjeblikket, ikke er særlig betryggende på nogen måder. Terroren er blevet global med den her globale tilgang, man har.
Det er derfor, jeg spørger.
Inger Støjberg (V), 2016-11-16:
Altså, politiet er trods alt den instans, man må forvente har det bedste overblik – måske endda bedre end Dansk Folkepartis, men det kan aldrig vides.
Christian Langballe (DF), 2016-11-16:
Nu er Dansk Folkepartis overblik jo fantastisk stort, og derfor har vi faktisk også, siden man indførte den her grænseløse utopi, opfordret til, at der kom grænsekontrol.
Det må man jo sige er udtryk for et meget, meget stort overblik, fordi vi faktisk havde en fornemmelse af, hvad der kunne komme til at ske.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-11-17:
Vi er her i dag for at finde ud af, om der skal være rygeforbud i fængsler, og her spiller det en stor rolle, at syv ud af ti hos personalet føler sig generet af det.
Jeg har selv været i fængsel mange gange – jeg er dog også kommet ud, som nogle måske kan ane – og jeg kan bekræfte, at der stinker, og det kan vi ikke byde hverken de indsatte eller de ansatte.
Derfor støtter Venstre det her forslag.
Hvordan vi stiller os til plejehjem og plejehjemsansatte, og hvordan situationen i øvrigt er på plejehjem, vil jeg ikke udtale mig om, men ligesom min kollega hr. Peter Kofod Poulsen sige, at det må vores sundhedsordførere tage op i forbindelse med en debat og nærmere undersøgelser af situationen på plejehjemmene.
Zenia Stampe (RV), 2016-11-17:
Der gælder jo i dag en undtagelse for pleje- og ældresektoren, som jeg nævnte før i mit spørgsmål til hr. Peter Kofod Poulsen, og derfor vil jeg spørge, om man også påtænker at indføre forbud mod rygning i de andre undtagede institutioner, altså f.eks. botilbud, døgninstitutioner og plejehjem.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-17:
Det er jeg simpelt hen ikke i stand til at oplyse fru Zenia Stampe om.
Det må man spørge mine sundheds- og ældreordførere om.
Jeg er sikker på, at de ved langt mere om, hvordan situationen er på vores plejehjem og i vores ældreboliger rundtomkring.
Det må fru Zenia Stampe rette til dem.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-11-17:
En af undtagelserne har faktisk været bl.a. fængselsceller og dertil hørende besøgslokaler.
Det er det, vi ændrer på med den her lovgivning.
Undtagelsen ophæves, og fængslerne bliver indendørs røgfri.
Det er jo så af gode grunde lidt begrænset under de omstændigheder.
Hvorfor laver vi denne lovgivning?
Ja, det gør vi bl.a., fordi syv ud af ti fængselsbetjente følger sig generet.
Der bliver rygestopkurser – det er da i hvert fald det, der indikeres og det, der er sat penge af til – og jeg vil da håbe, at man deltager i dem i det omfang, man har problemer.
Hvad sker der, hvis man alligevel ryger i sin celle?
Ja, så ifalder man en disciplinærstraf.
Straffen er i første tilfælde en advarsel og i andet tilfælde en bøde på 50 kr., i tredje tilfælde en på 75 kr. og i fjerde tilfælde en på 100 kr.
Det lyder ikke af meget, men det skal altså holdes op mod en timeløn, der ligger lige i underkanten af 10 kr.
Det er det system, vi nu engang har, med disciplinærstraffe i fængslerne, og jeg kan sige, at det generelle rygeforbud, som kommer til at gælde her, støtter Venstre i sagens natur.
Zenia Stampe (RV), 2016-11-17:
Jeg har jo sådan set fået svar på mit spørgsmål, for jeg kan jo åbenbart ikke rigtig få et svar.
Når jeg spørger, er det jo, fordi jeg egentlig mener, vi er inde at røre ved noget temmelig principielt.
For jeg opfatter da i hvert fald fængslerne som et slags midlertidige hjem for de indsatte, og på den måde kan de sammenlignes med andre offentlige institutioner, som fungerer som hjem for borgere.
Derfor må vi jo sende spørgsmålet videre til Venstres sundhedsordfører, for hvis det er de ansattes velbefindende, som er motivationen til at lave det her forslag, så går jeg ud fra, at det også gælder for de ansatte i plejesektoren.
Altså, når hr. Preben Bang Henriksen siger, at det er, fordi syv ud af ti ansatte er generet af passiv rygning, må jeg gå ud fra, at det også vil gøre indtryk på Venstre, hvis det samme gælder for de ansatte i plejesektoren.
Men jeg skal nok stile spørgsmålet til rette vedkommende.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-11-17:
Det var et af momenterne, at de ansatte var generet af det.
Så er det jo altså sådan med fængselsceller, at de gudskelov skiftes lidt hurtigere ud end plejehjemspladser gør, så man kan vel også i højere grad forfægte det synspunkt, at den næste, der kommer til, ikke lige skal udsættes for den tobaksrøg, der hænger i fængselscellen.
Det samme synspunkt gør sig nu ikke gældende på plejehjemmene.
Men tag den plejehjemsdiskussion med sundhedsordføreren – det ville være helt fint.
Christina Egelund (LA), 2016-11-17:
Liberal Alliance kan ikke støtte det forslag, vi behandler her.
Selvfølgelig kan man have sympati for, at fængselsbetjentene og andre fanger gerne vil slippe for røg, men sådan som forslaget er skruet sammen, er det simpelt hen er for vidtgående.
I stedet for et fuldstændigt indendørs rygeforbud, kunne man f.eks. have lavet et forbud mod rygning på fællesarealer eller besøgslokaler alene, hvor man generer hinanden med røg.
Normalt vil vi i Liberal Alliance i den type sager argumentere med det frie personlige valg, men vi anerkender selvfølgelig, at det i høj grad er sat ud af kraft i forhold til fængslede kriminelle.
Jeg synes dog, at det er værd at understrege, at der er andre vigtige grunde til at fare med lempe i forhold til at indføre et totalforbud.
Derfor virker det mærkeligt at skabe flere spændinger for et så relativt lille resultat.
Jeg er simpelt hen bange for, at rygeforbud vil føre til flere konflikter og ophidsede gemytter.
I øvrigt vil det være ressourcetungt at håndhæve i praksis, hvis det da overhovedet kan lade sig gøre.
Jeg synes, at der er god grund til at sætte spørgsmålstegn ved, om det er klogt at fratage desperate og pressede mennesker deres ret til at ryge i deres egne celler.
Forbuddet vil i sagens natur medføre mere kontrol.
Personalet i kriminalforsorgen kæmper i forvejen en sej kamp mod hash og andre stoffer, og de skal nu så også bruge kræfter på at bekæmpe et ellers lovligt stof.
Der er desværre god grund til at frygte, at konfliktniveauet vil stige som følge af totalforbud.
Grundlæggende giver det anledning til at betvivle, hvorvidt alle konsekvenser af lovforslaget er tænkt grundigt til ende.
Har man for alvor vurderet konsekvenserne af et forhøjet konfliktniveau i danske fængsler?
Her tror jeg desværre ikke, at man kommer langt med afvænningskurser og nikotinplastre.
Liberal Alliance kan på det foreliggende grundlag ikke støtte lovforslaget.
Zenia Stampe (RV), 2016-11-17:
Ja, så vidt det er mig bekendt, er reglen faktisk også, at de her institutioner eller ældreboliger, plejehjem eller botilbud er undtaget, og for dem gælder det jo også, at mange af beboerne kun er indenfor.
Det gælder jo navnlig de ældre mennesker, som ikke er i stand til at gå udenfor.
De ryger jo også indenfor, og derfor vil jeg bare spørge med hensyn til dem og til deres muligheder for at ryge i fremtiden, om Dansk Folkeparti vil støtte et eventuelt forbud mod, at de kan ryge i deres ældrebolig, i deres hjem på plejehjemmet osv.?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-11-17:
Tak for det.
Så hvor ligger forskellen?
Er det, der gør forskellen, at vi taler om indsatte, når DF går ind og støtter det her forslag, for DF er imod de fleste andre forslag, der er, om at stramme rygelovgivningen?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-17:
Det her går jo i én retning, det er der ingen tvivl om.
Nu kommer det så til at gælde for Kriminalforsorgen, netop fordi folk, der sidder dér, ikke bare kan bevæge sig udenfor, dvs. at de fortrinsvis vil ryge i cellerne.
Det lægger et pres på de ansatte, der oplever gener i forbindelse med det, og det synes jeg vi skal lytte til.
Det er jo et stort flertal af vores fængselsbetjente, der oplever problemer med den her røg, og derfor synes jeg, at det er helt fair at handle.
Men de problemstillinger, der kan være på plejehjem og beskyttede boliger, kender jeg simpelt hen ikke nok til, så der må fru Zenia Stampe jo oplyse mig.
Roger Matthisen (ALT), 2016-11-17:
Tak for det.
Men selv om vi har fået den mest gennemsigtige proces her, synes jeg stadig væk, at den primære og grundlæggende kritik er, at vi har en dobbelt standard.
Vi kapper båndene til de her børn og deres familier, og der er ikke mulighed for at opretholde en eller anden normal menneskeretlig forbindelse.
Det synes jeg simpelt hen er en dobbelt standard, i forhold til hvordan vi behandler børn og deres rettigheder i vores eget land.
Trine Bramsen (S), 2016-11-17:
Det er to spørgsmål.
For det første føler syv ud af ti ansatte i fængslerne sig generet af den megen røg.
Hvad mener Alternativet om det?
For det andet udtrykte Alternativets tidligere retsordfører fru Josephine Fock jo opbakning til det her forslag i foråret.
Hvad har gjort, at Alternativet har skiftet holdning?
Karen Ellemann (V), 2016-11-17:
Jamen jeg tager meget gerne en samtale med ordføreren om de dilemmaer, der er i forhold til international adoption, og de diskussioner, der er, om man er tilhænger eller modstander af åbne adoptioner – og i øvrigt også meget gerne en diskussion om national adoption.
For mit eget vedkommende finder jeg det tankevækkende, at national adoption slet ikke er noget, der anvendes.
Jo, det er det, men i meget, meget lille grad.
Og jeg kan undre mig over, at vi som land, inden for egne rækker så at sige, egentlig ikke bruger det redskab – som meget gerne kunne være åbne adoptioner, altså hvor det pågældende barn, der bliver adopteret af andre forældre, vedvarende har kendskab og kontakt til de biologiske forældre.
Trine Bramsen (S), 2016-11-17:
Rundtom i landets fængsler pulses der på livets løs, og det her lovforslag forhindrer ikke, at det fortsætter, men det skal gerne sikre, at personalet ikke lider skade som følge af den tætte røg på indendørsarealerne i kriminalforsorgen.
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, skal netop sikre, at der bliver et indendørs rygeforbud i kriminalforsorgens institutioner.
På alle offentlige institutioner, på plejehjem og for dem, der modtager hjemmepleje, er der meget klare regler for rygning, og derfor er det rimeligt, at de samme regler gælder i vores fængsler.
En ting er røgen blandt de indsatte, men forslaget her retter sig primært mod de ansatte, som vi fra politisk hold har pligt til at sikre ordentlige arbejdsforhold, herunder at de kan arbejde uden konstant at være udsat for passiv rygning.
Jeg vil gerne takke justitsministeren for, at han lyttede, da et flertal af Folketingets partier i foråret fremkom med det selv samme forslag.
Det var i marts måned, det blev præsenteret med bl.a. Socialdemokratiet som afsender.
Forslaget her har også stor opbakning fra de fængselsansattes fagforbund, som – også i marts måned – har haft en artikel om det her med problemerne med den massive rygning.
Det er jo i bund og grund for de ansattes helbreds skyld, at forslaget her skal vedtages.
Når det er sagt, er det dog også glimrende, at der i forslaget lægges op til at udbyde rygestopkurser for de indsatte, det tror vi fra Socialdemokratiets side også på vil være gavnligt.
Med de ord skal jeg meddele, at vi støtter forslaget her.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-17:
Det sker på baggrund af et stort ønske fra mange ansatte i kriminalforsorgen, der ofte følger sig generet af røg i cellerne.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg på mange måder har haft det vanskeligt med de begrænsninger, der igennem de sidste år har været vedtaget, når det kommer til muligheden for at nyde tobak rundtomkring de forskellige steder, men man må også bare sige, at der har været fart på lovgivningen, når det kommer til tobaksrygning.
Men nu er de tiltag jo sket, og så er det et spørgsmål, om det ikke også skal gælde for vores fængsler og vores arresthuse.
Jeg synes, vi har en forpligtelse til at tage skridtet, når de ansatte i kriminalforsorgen ønsker det, og når vi samtidig tager i betragtning, at udviklingen i samfundet bevæger sig i én bestemt retning på det her område.
For os er det helt afgørende, at der, når det her skal håndhæves, findes nogle gode løsninger i samarbejde med de ansatte i fængslerne og arresthusene, så det kommer til at give god mening netop for de ansatte, som vi faktisk har i tankerne, når vi vedtager det.
Jeg har også læst den kritik, der er rettet mod forslaget fra nogle sider, og jeg må indrømme, at jeg altså tager kritikken med sindsro.
Hvis man er ærgerlig over, at man ikke må ryge, hvis man kommer i fængsel, skal man altså huske på, at man sidder der, fordi man har begået noget strafbart, og så kan det jo give anledning til at tænke lidt over tilværelsen.
Der er jo flere muligheder – man kan stoppe med at ryge, man kan ryge på de faciliteter, der bliver stillet til rådighed, eller man kan lade være med at begå kriminalitet for fremtiden, så man kan fortsætte med at ryge uden for fængslernes rammer.
Det er sådan set ikke så svært igen.
Når skolelærere rundtomkring i landet skal uden for matriklen for at ryge, når fru Jensen på plejehjemmet ikke kan få lov til at ryge en cerut på sit eget værelse, ja, så skal folk, der er dybt kriminelle, selvfølgelig heller ikke kunne sidde og pulse løs i fængselscellerne.
Så jeg kan meddele, at Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Men nu må man også bare sige, at udviklingen er gået i én bestemt retning i mange år, og det har været imod, at det har været sværere og sværere at få lov til at ryge rundtomkring, og når man tager den udvikling i betragtning, skal der selvfølgelig være noget fairness i tingene, og derfor skal det selvfølgelig også gælde for fængsler og arresthuse.
Jeg synes egentlig, vi har en særlig forpligtelse til at beskytte vores ansatte, og det er det, vi gør med det her forslag.
Men ja, fru Maier har ret, vi har haft det vanskeligt med de begrænsninger, der har været her.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-11-17:
Okay, men så har jeg lige et tænkt eksempel her.
Hvis nu det havde været omvendt, hvis nu vi havde indført et rygeforbud i fængslerne først og det her lovforslag gik på et rygeforbud for skolelærere f.eks. eller – ikke mindst – for de borgere, der modtager hjemmehjælp,
ville man så have indtaget den samme position i DF?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-17:
Man kan opstille mange tænkte eksempler, men jeg forholder mig sådan set til den virkelige verden, og det er, at der har været en kraftig udvikling på det her område særlig igennem de sidste 10-15 år, og den må vi leve med.
Jeg må jo leve med, at mit parti har været i mindretal i Folketingssalen, når det er kommet til de her ting, og når vi så står i den situation her, synes jeg, det er helt rimeligt, at de begrænsninger, der så er vedtaget af et stort flertal i Folketinget, selvfølgelig også kommer til at gælde for fængsler og arresthuse.
Zenia Stampe (RV), 2016-11-17:
Men det kan da være, at det så er mig, der ikke kender reglerne godt nok, for jeg mener da også, at der er undtagelser for ældreboliger, botilbud osv. osv.
Mit spørgsmål er så: Når nu Dansk Folkeparti åbner for at indføre et fuldstændigt rygeforbud på kriminalforsorgens institutioner, agter Dansk Folkeparti så også at gå ind for et fuldstændigt rygeforbud på f.eks. plejehjem?
Søren Pind (V), 2016-11-17:
Det er jeg virkelig glad for at netop hr. Christian Juhl siger.
Det vidner faktisk om, at alle rygterne om regeringens snarlige død er vildt overdrevne.
Men uanset hvad vil jeg gerne starte med at takke ordførerne for de overvejende positive indlæg, vi har hørt i dag.
Jeg er glad for, at der er en bred opbakning til at gennemføre regeringens politik om at styrke de sundhedsmæssige arbejdsforhold for landets fængselsbetjente og fjerne de gener fra passiv rygning, som både fængselsbetjente og indsatte oplever.
Med lovforslaget vil regeringen indføre et fuldstændigt indendørs rygeforbud i Kriminalforsorgens institutioner.
I dag gælder rygeforbuddet ikke de indsattes celler og besøgsrum.
Det udsætter fængselspersonalet for passiv rygning, hvilket er en sundhedsmæssig udfordring.
Desuden har en brugerundersøgelse fra Fængselsforbundet vist, at syv ud af ti af landets fængselsbetjente plages af passiv rygning.
Jeg mener derfor, det er vigtigt at reducere generne og de sundhedsskadelige effekter ved passiv rygning såvel hos de ansatte som hos de indsatte ved at indføre et fuldstændigt rygeforbud.
Med de bemærkninger skal jeg igen takke for debatten.
Jeg ser frem til at besvare spørgsmål under den videre behandling.
Trine Bramsen (S), 2016-11-17:
Tak for det.
Formålet med lovforslaget her er bl.a. at afklare rækkevidden af PET's forpligtelser til at slette lovligt tilvejebragte oplysninger og samtidig skabe den rette balance mellem, at PET ikke behandler flere oplysninger end nødvendigt, samt hensynet til, at PET's operative ressourcer anvendes til deres kerneopgaver, netop at forebygge og bekæmpe terror.
Det foreslås desuden med forslaget at overføre PET's opgaver vedrørende den alvorligste organiserede kriminalitet til Rigspolitiets Nationale Efterforskningscenter.
Det sidste her handler om organiseringen, og der bakker vi op om lovforslaget.
Vi synes, det lyder rigtig fornuftigt, og regner også med, at det her kommer på baggrund af indstilling fra politiet selv.
Med forslaget sikres det, at de oplysninger, der jo fortsat skal anvendes, og som er relevante, og som er tilvejebragt på lovlig vis, kan bestå, uden at det kræver et kæmpe administrativt arbejde.
Det var i bund og grund det, der lå til grund for PET-tilsynets kritik, der kom her i foråret.
Vi synes, det er fornuftigt, at man med den her lille lovændring får sparet utrolig mange administrative ressourcer, når der vel at mærke er tale om oplysninger, der skal bruges retmæssigt og er lovmæssigt indhentet.
Derfor skal jeg meddele, at vi støtter lovforslaget her.
Rune Lund (EL), 2016-11-17:
Det her lovforslag er interessant, for det bunder jo i, at tilsynet længe har kritiseret PET for ikke at overholde loven og ikke løbende slette oplysninger, som ikke længere er relevante for PET's arbejde, altså at PET ikke sletter oplysninger, selv om de indgår i andre dokumenter, hvori der er andre oplysninger, der stadig er relevante.
Så det handler simpelt hen om, at PET ikke har gjort det, PET skulle.
Og det et problematisk, hvis man i et retssamfund, hvor man har ret til privatlivets fred, er registreret i PET's arkiver, uden at der er en grund til det.
Og det bliver jo endnu mere problematisk, når belønningen til PET så bliver, at man laver en lovændring, som gør, at den praksis, som PET har haft, og som ikke har været i overensstemmelse med loven, så er det, som skal være praksis i lovgivningen fremadrettet.
Er det ikke et problem, at PET bare kan bryde loven og så kan blive belønnet med, at det, de hele tiden har gjort, som har været ulovligt, og som er ulovligt, mens vi står her i dag, bare kan blive det, PET så kan gøre fremover, til skade for retssikkerheden?
Trine Bramsen (S), 2016-11-17:
Det her handler først og fremmest om, hvad PET primært skal bruge deres ressourcer på.
Skal de hele tiden sidde og gennemgå oplysninger for at finde ud af, hvad der er udløbet, og hvad der stadig kan bruges?
Eller skal de bruge ressourcerne på efterretningsarbejde og på at bekæmpe terror, som jo er det, PET er sat i verden for?
Det, vi lige skal huske på, er, at der er tale om oplysninger, der er indhentet fuldt lovligt, og man kan f.eks. forestille sig et dokument, hvor nogle oplysninger stadig er relevante, mens en række oplysninger ikke længere er relevante.
Der er det så, vi siger, at der skal man hele tiden løbende – sådan er det i dag – gennemgå de her dokumenter og strege det ud, som man ikke længere skal bruge.
Og med den mængde af data, der kommer – særlig med de mange indberetninger, vi har fra folk, hvoraf nogle stadig væk kan være relevante, mens andre kan være forældede – så synes vi, det giver mening at lave den her lovændring.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-17:
Jo, og det var også derfor, det var det allerførste høringssvar, jeg læste op i min tale
Det var fra Fængselsforbundet, hvor jeg påpegede, at de er positive over for forslaget, at syv ud af ti føler sig generede, men også at fem ud af ti – halvdelen – ønsker, at man finder en mere moderat løsning, og jeg citerede: Fængselsforbundet har endvidere påpeget, at Kriminalforsorgen bør have fokus på, om de indsatte kan tilbydes gåtur i udvidet omfang.
Trine Bramsen (S), 2016-11-17:
Som sagt handler det her lovforslag om, at man p.t. ikke er i stand til at gå ind og slette i dokumenter, men kun kan slette på sags- og dokumentniveau.
Og der mener vi bare, at det logiske så må være at sige, at så længe man ikke har et it-system, der understøtter det, så må vi sikre, at PET har de oplysninger lovligt tilgængelige, som er nødvendige for eksempelvis at bekæmpe terror.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-17:
Jeg skal bare forstå det helt rigtigt.
Det bøvl, altså det, at det tager noget tid og kræver nogle mandetimer at slette nogle oplysninger, vejer tungere for Socialdemokratiet end uskyldige menneskers retssikkerhed.
Den retssikkerhed, der ligger i deres krav på ikke at være registreret i registre, når de ikke har nogen relevans for PET's arbejde, når de ikke har gjort noget som helst, må vige, fordi det er besværligt at slette de her oplysninger.