runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Munch (DD), 2024-03-20:
Den 7. februar havde Folketinget en hasteforespørgsel om UNRWA, og da vedtog Folketinget en vedtagelse, hvoraf det fremgår, og jeg citerer: »Folketinget anerkender, at FN har ageret og igangsat undersøgelser.
Er ministeren ikke enig i, at vedtagelsen betyder, at regeringen skal afvente det færdige resultat af undersøgelsen, inden Danmark skulle udbetale pengene?
Men baggrunden for spørgsmålet er jo, at Udenrigsministeriet den 14. marts har udsendt en pressemeddelelse, hvori det meddeles, at Danmark udbetaler planlagt støtte til UNRWA på 105 mio. kr.
Det fremgår bl.a., at FN har udvist en troværdig opfølgning i sagen om Israels anklager mod UNRWA-ansatte om deltagelse i Hamas' terrorangreb mod Israel den 7. oktober, og at man har igangsat en hasteundersøgelse af anklagerne.
Men er det nok med en hasteundersøgelse, som vi endnu ikke har resultatet af?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-03-20:
Tak for det spørgsmål.
Regeringens beslutning om at udbetale de allerede planlagte danske kernestøttebidrag til UNRWA beror på en samlet vurdering, som jo både omfatter den katastrofale humanitære situation i Gaza, som bliver værre og værre for, hver dag der går, og de tiltag, som FN har igangsat efter de israelske anklager mod UNRWA's ansatte om medvirken til terrorangrebet.
Og vi har fra dansk side haft en tæt dialog med ligesindede lande, med FN og med UNRWA om, hvilke tiltag vi ser som nødvendige både på kortere og mellemlang sigt, og her er det vores vurdering, som vi deler med en række ligesindede lande, at FN har taget tilstrækkelig resolutte og også troværdige skridt til at følge op på sagen, og vi har holdt os løbende orienteret.
FN og UNRWA har jo bl.a. øjeblikkelig afskediget de nulevende ansatte under anklage, igangsat en hasteundersøgelse af anklagerne ved FN's kontor for intern kontrol og tilsyn, altså det, der hedder OIOS, og derudover er der igangsat en ekstern og uafhængig undersøgelse af UNRWA's kontrol- og tilsynsmekanismer, som bl.a. vil give anbefalinger til, hvordan organisationen kan styrkes, og endelig har UNRWA igangsat et internt arbejde, der også skal styrke organisationens kontrolmekanismer.
Så har vi indgået en bilateral aftale med UNRWA om tre ting, nemlig en forpligtelse til løbende at dele informationer vedrørende kontrol af ansatte, styrkede kontrolmekanismer samt beskyttelse af danske midler i tilfælde af mistanke eller bekræftet mistanke om ansattes deltagelse i terrorangrebet og endelig også en forpligtelse til en EU-undersøgelse, som så deles med os.
Støtten til UNRWA kommer på et tidspunkt, hvor den humanitære situation i Gaza er katastrofal, og hvor det er helt afgørende at få nødhjælp ind, og hvor UNRWA er en uerstattelig og uomgængelig humanitær aktør.
Så vi vil ikke risikere, at UNRWA kollapser.
Så er der helt åbenlyst stadig væk punkter, hvor UNRWA skal styrkes, men vores samlede vurdering er altså, at de iværksatte tiltag er med til at genskabe vores tillid, og her ligger vi jo på linje med lande som f.eks. Sverige, Canada og Australien, som også netop har genoptaget støtten til UNRWA.
Charlotte Munch (DD), 2024-03-20:
Hvorfor mener ministeren, at det er fornuftigt at sende 105 mio. kr. til UNRWA, når den undersøgelse, der skulle undersøge omfanget af UNRWA’s medvirken i Hamas’ brutale terrorangreb mod Israel den 7. oktober 2023, ikke er færdig endnu?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-03-20:
Fordi der er en helt utrolig og vel nærmest ufattelig humanitær katastrofe i Gaza, som, hvis ikke det er det værste, vi har set fremkaldt af mennesker, er noget af det værste, vi har set.
Det er sådan det korte svar på det spørgsmål, og derfor har vi jo heller ikke haft suspenderet støtten.
Det, der var meldingen fra den danske regering, var, at vi har planlagt støtte ultimo første kvartal, og det giver os så en mulighed for egentlig at følge med i, hvordan man tager det her ned, og både udviklingsministeren og jeg har været meget præcise i at nævne noget kort, noget mellemfristet og noget langsigtet, og vi synes, at UNRWA og FN har håndteret det her i overensstemmelse med de fordringer, vi kan have på dem.
Nick Zimmermann (DF), 2024-03-20:
Tak for det.
Vil ministeren sørge for, at borgerne i Ølst bliver tilbudt et gennemgribende sundhedstjek som følge af Nordic Waste-skandalen?
Sophie Løhde (V), 2024-03-20:
Jeg kan godt forstå, at en så alvorlig sag som Nordic Waste kan skabe utryghed i lokalområdet, og det skal vi selvfølgelig også sørge for at tage hånd om.
Styrelsen for Patientsikkerhed har sent i går sendt en sundhedsfaglig udtalelse til Randers Kommune omkring sagen, som jeg kan henholde mig til.
Jeg kan konstatere, at der er oprettet flere sundhedstilbud til borgerne i Ølst, og det fremgår således af udtalelsen – og jeg tillader mig at citere: Styrelsen for Patientsikkerhed er bekendt med, at borgerne i området er blevet informeret om, at Randers Kommune har oprettet en telefonhotline i regi af kommunens sundhedscenter, og at borgerne kan kontakte egen læge, hvis de har en helbredsbekymring.
Endvidere har Region Midtjylland sikret, at de praktiserende læger i området er informeret om, at de ved behov kan henvise til arbejdsmedicinsk afdeling på Aarhus Universitetshospital.
Det er på den baggrund min opfattelse, at man lokalt dels har iværksat flere tiltag, som skal tage hånd om borgernes sundhed og også de bekymringer, som de måtte have, og styrelsen peger samtidig på, at der udestår central information om, hvorvidt lokalområdet har været eksponeret for forureningen.
Derfor kommer styrelsen også i det, der er sendt til kommunen i går aftes, med en række anbefalinger til kommunen.
Den manglende information gør, at styrelsen på nuværende tidspunkt ikke har det nødvendige faglige grundlag til at kunne anbefale direkte, at man iværksætter helbredsundersøgelser, men styrelsen og kommunen går nu i dialog om anbefalingerne, og jeg forventer selvfølgelig, at Randers Kommune på baggrund af udtalelsen også vil sørge for at tage de nødvendige foranstaltninger.
Tak for det.
I Storbritannien kan børn og unge under 18 år ikke længere få udskrevet stophormoner på klinikker for kønsidentitet, men det er fortsat muligt at behandle børn og unge med stophormoner i forbindelse med kliniske forsøg.
Herudover kan børn og unge i Storbritannien fortsat blive behandlet med krydshormoner.
Så hele præmissen for spørgsmålet om, at Storbritannien har stoppet for al behandling med pubertetsbremsende medicin, er skæv.
Storbritannien har haft en mindre restriktiv tilgang til hormonbehandling, end vi har og har haft i Danmark.
De har nu valgt som noget nyt at samle behandlingen på færre steder, netop som vi allerede gør i Danmark ved at centralisere det her alene til Rigshospitalet.
Og mens vi i Danmark har oplevet et fald i hormonbehandlinger til børn og unge, har man i Storbritannien haft en stigning i antallet af henvisninger.
Kønsmodificerende behandling til børn og unge under 18 år er et område, som selvfølgelig skal følges tæt og løbende af sundhedsmyndighederne.
Derfor er Sundhedsstyrelsen også, som jeg ved det er spørgeren bekendt, i gang med at revidere deres vejledning om sundhedsfaglig hjælp ved kønsidentitetsforhold, bl.a. for at klarlægge de faglige rammer for hormonbehandling.
Og i den forbindelse vil styrelsen også vurdere behovet for at fastsætte en nedre aldersgrænse for hormonbehandling.
Mette Thiesen (DF), 2024-03-20:
Tusind tak.
Kan ministeren tilkendegive sin holdning til, at behandling med pubertetsbremsende medicin fortsætter i Danmark til trods for Storbritanniens beslutning om at indstille sådanne behandlinger, og hvilken betydning har denne beslutning for den danske praksis?
Sophie Løhde (V), 2024-03-20:
Jeg synes, at ordføreren udlægger mine ord forkert.
Jeg står her i dag og tilkendegiver klart som sundhedsminister, at jeg er klar til at tage yderligere initiativer, hvis det er, at sundhedsmyndighederne kommer med anbefalinger om, at vi bør iværksætte dem.
Så sent som i går aftes har styrelsen sendt en række anbefalinger til kommunen i forhold til at få fulgt op.
Herunder har man jo behov for et øget vidensgrundlag og også samarbejde med eksterne parter i forhold til spørgsmålet omkring, hvorvidt lokalområdet har været eksponeret for forureningen.
Det er jo det, der er så afgørende at få fulgt op på, og med det brev, som Randers Kommune har modtaget fra styrelsen i går, har jeg da en klar forventning om, at man også sørger for at få fulgt op på det.
Nick Zimmermann (DF), 2024-03-20:
Det er jo måske i virkeligheden her, at sundhedsministeren remser den helt store udfordring op.
Borgerne ude i Ølst er jo ikke læger; de ved jo ikke, hvad det er, der skal tjekkes for.
De beder sådan set bare om at blive tjekket igennem.
De oplever nogle symptomer.
De kunne godt tænke sig at få taget en blodprøve.
De kunne godt tænke sig at finde ud af, om den her helt ekstremt ekstraordinære situation og det, at de har levet ved siden af en virksomhed, der har håndteret statsministerens døde mink og ekstremt farligt materiale, har påvirket deres sundhed på nogen som helst måde.
De føler, at de ikke kan komme i kontakt med Randers Kommune.
De føler, at de ikke kan komme i kontakt med arbejdsmedicinsk klinik, fordi de får at vide, at klinikken ikke aner, hvad den skal tjekke dem for.
Derfor er det, at de spørger os her i Folketinget og spørger sundhedsministeren: Kan I ikke hjælpe os på en eller anden måde?
Og det overrasker mig meget, at man ikke har interesse i at gøre det.
Sophie Løhde (V), 2024-03-20:
I al stilfærdighed skal jeg gøre opmærksom på, at man før har skullet håndtere ekstraordinære situationer, også i forbindelse med jordforureninger og andet.
Jeg noterer mig nu, at der i går aftes er kommet en række anbefalinger til Randers Kommune.
Det lyder ikke til, at ordføreren fra Dansk Folkeparti selv har nået at læse det, som styrelsen har haft sendt til Randers Kommune.
Næste skridt er, at styrelsen går i dialog med kommunen.
Sundhedsmyndighederne kan ikke på det nugældende grundlag anbefale, at man iværksætter generelle helbredsundersøgelser.
Det ville i øvrigt også forudsætte, at man ved, hvad det er, man skal lede efter, og det er derfor, at jeg er så optaget af, at vi nu sørger for, at Randers Kommune også får fulgt op på de anbefalinger, som styrelsen altså i går har viderebragt til kommunen.
For det skal der ske.
Nick Zimmermann (DF), 2024-03-20:
Det her er jo en totalt ekstraordinær situation.
Det er jo aldrig sket før, at der er nogle borgere, der har boet så tæt på en virksomhed, der har håndteret så farligt materiale og ovenikøbet håndteret statsministerens døde mink, der ligger rundt i området, og som jo er begravet derude.
Derfor er de dybt bekymret nu, hvor de kan se, at de her forskellige retningslinjer jo overhovedet ikke er overholdt i forhold til virksomheden.
De er bekymret for, hvad det er, der hvirvler rundt i luften.
De er bekymret for, hvordan det påvirker grundvandet derude, og alle mulige andre ting.
De oplever netop, når de kommer ind på den arbejdsmedicinske klinik, at de får at vide af overlægen derinde, at overlægen ikke aner, hvad de skal undersøge for.
Derfor er det, at de spørger os.
De råber sådan set om hjælp fra sundhedsministeren i forhold til et gennemgribende sundhedstjek.
Det kan involvere at få taget en blodprøve.
Det kan involvere at få tjekket deres børn, der oplever symptomer på hovedpine og vejrtrækningsproblemer og alle mulige andre ting.
Det overrasker mig faktisk rigtig meget – selv om jeg synes, at det er enormt ærgerligt – at man ikke vil imødekomme de her borgere, som egentlig bare beder om hjælp.
Sophie Løhde (V), 2024-03-20:
Det skal selvfølgelig ikke være sådan, at man føler, at man møder en lukket dør.
Der er jo taget en række initiativer i forhold til bl.a. at iværksætte en sundhedshotline.
Man har sørget for også at lave særskilt orientering i forhold til de praktiserende læger, så de også ved i området, hvordan man skal forholde sig.
Man har lavet aftalen i forhold til også at kunne lave direkte henvisning til Aarhus Universitetshospital uden ventetid, og kommunen har også, så vidt jeg er orienteret, taget forskellige initiativer i forhold til at orientere og informere borgerne via nyhedsbreve, fysisk information, e-boks og andet.
Jeg vil som sundhedsminister sige, at jeg naturligvis er klar til at tage yderligere skridt, hvis det er, at sundhedsmyndighederne skulle anbefale det, og det er også derfor, at jeg lige nu henviser til, at styrelsen sent i går aftes har sendt en udtalelse til Randers Kommune.
Og de to, både styrelsen og kommunen, går nu i dialog omkring den udtalelse, der er sendt, og så har jeg jo en klar forventning om, at Randers Kommune sørger for at følge op på det.
Nick Zimmermann (DF), 2024-03-20:
Jamen det er sådan set bare ikke det, som borgerne ude i Ølst oplever.
De møder en lukket dør, når de henvender sig til Randers Kommune, og det, der især er begyndt at gøre borgerne bekymret ude i Ølst, er rent faktisk, at der er nogle, der begynder at opleve symptomer på hovedpine, og der er nogle børn, der fortæller, at de har vejrtrækningsproblemer, ondt i maven og alle mulige andre forskellige ting.
De oplever så netop, at når de f.eks. prøver at henvende sig til arbejdsmedicinsk klinik, siger overlægen inde på arbejdsmedicinsk klinik på Aarhus Universitetshospital, at de overhovedet ikke aner, hvad de skal lede efter.
Derfor var det netop, at jeg og hr. Morten Messerschmidt var på besøg ude i Ølst, hvor de egentlig spurgte os, om ikke vi gider at prøve gennem de kanaler, som vi har i Folketinget, at råbe sundhedsministeren op omkring, at de egentlig ikke føler, at de bliver hørt nogen af de steder, de kommer.
Så de spørger altså, om ikke godt vi kan prøve at bede sundhedsministeren om at hjælpe dem på en eller anden måde.
Det er egentlig grunden til, at jeg nu står her, altså netop for at spørge sundhedsministeren, om ikke regeringen på en eller anden måde kan komme de her borgere ude i Ølst i møde, sådan at de rent faktisk føler, de bliver hørt og set.
Sophie Løhde (V), 2024-03-20:
Jeg kan garantere, at den her regering ikke vil præsentere et udspil til en sundhedsreform, som ikke også forholder sig til fremtidens organisering og styring af fremtidens almene praksis.
Vi tillader os at have den ydmyghed, at når vi har bedt nogle kloge og dygtige mennesker om at lave et stykke arbejde, så vælger vi ikke at konkludere, førend vi har modtaget deres anbefalinger, og de kommer jo inden længe, og så kommer vi også til at beskæftige os med ikke bare sundhedsvæsenet bredt, men også med fremtidens styring og organisering af almen praksis sammen med partierne i Folketinget, som også gerne vil være med til at tage ansvar for indretningen af fremtidens sundhedsvæsen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-03-20:
Som spørgeren godt ved, refererer vi ikke fra forhandlingslokalerne.
Jeg kan betrygge spørgeren i, at det optager rigtig mange parter, at vi får hjælpemiddelområdet på plads, ikke mindst Danske Handicaporganisationer.
Thorkild Olesen, der er formand for Danske Handicaporganisationer, sidder i lokalet, og det er noget af det, han har været meget håndfast omkring, vil jeg sige, altså at Danske Handicaporganisationer har et ønske om at få nogle forbedringer på det her område.
Jeg synes jo, at det er decideret ydmygende med nogle af de processer, som vi sender folk igennem for at skulle få hjælpemidler.
Det synes jeg simpelt hen ikke at vi kan være bekendt.
Samtidig bruger vi jo rigtig mange millioner kroner på at indrette et system, hvor de der tråde i sikkerhedsnettet efterhånden har viklet sig sammen til noget kluddermor, så det er umuligt at finde rundt, og så det føles uværdigt for den borger, der skal finde rundt i det.
Rosa Lund (EL), 2024-03-20:
Det er jo rart at vide, at det er noget, som ligger på bordet i de her lukkede forhandlinger, som er i gang, som Folketinget jo ikke har adgang til, og som offentligheden heller ikke har adgang til.
Det, jeg beder om, er sådan set heller ikke, at alt, der foregår i de forhandlinger, skal lægges frem på bordet.
Men jeg tror, at de mennesker, som lever med handicap, og som går og venter på de her ændringer, godt kunne tænke sig at vide lidt mere om, hvad der sker inde i det forhandlingslokale lige nu.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-03-20:
Jeg kunne godt komme med en kommentar til det der med, hvornår der sker noget, for det kræver jo også, at der er et flertal i Folketinget, der gerne vil det.
Altså, jeg vil sige det sådan, at vi jo sidder med det lige nu, og det vil sige, at det på en eller anden måde bliver inden for en overskuelig fremtid.
Vi har allerede i regeringsgrundlaget tilkendegivet, at vi har et ønske om at ændre på området for hjælpemidler og at gå over til et mere tillidsbaseret system.
Så man kan sige, at den beslutning er truffet i regeringen: Vi har et ønske om at skabe et mere tillidsbaseret system.
Derfra og så til at finde ud af, hvad det skal være for en konkret model, er jo præcis det stykke arbejde, der er i gang nu, og de forhandlinger, der også er i gang.
Rosa Lund (EL), 2024-03-20:
Jeg er jo bare virkelig glad for, at ministeren er enig med Enhedslisten i, at det netop er uhensigtsmæssigt.
Et af argumenterne for, at vi har det system, vi har i dag, er, at der ellers skulle opstå sådan en situation, hvor mennesker med handicap simpelt hen bare ville kræve og kræve og rive ned af hylderne med rollatorer, badebænke, og jeg ved ikke, hvad ellers af hjælpemidler man kan have behov for i sin hverdag, når man lever med handicap.
Det tror jeg bare at alle mennesker, som kender nogen, der lever med handicap, godt ved ikke er sådan.
Derfor efterspørger vi i Enhedslisten en mere tillidsbaseret tilgang til mennesker med handicap og til tildeling af hjælpemidler.
Det er så det, jeg også kan høre at ministeren er enig i.
Så vil jeg bare spørge opfølgende, og det tror jeg måske at ministeren vil sige på en eller anden måde er en Enhedslisten classic: Hvornår sker der noget?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-03-20:
Tusind tak for det spørgsmål, og tak for engagementet på handicapområdet, ikke mindst i forhold til spørgsmålet om hjælpemidler.
Jeg skal fortælle – det ved ordføreren godt, men nu siger jeg det alligevel – at det jo selvfølgelig er et spørgsmål, som også Danske Handicaporganisationer er rigtig optaget af, og derfor er det i forbindelse med de forhandlinger, der foregår i det forum, der hedder Sammen om Handicap, selvfølgelig en af de ting, som Danske Handicaporganisationer har taget med ind til bordet, og som de har rigtig mange gode bud på hvad der skal ske med.
Derfor kan jeg jo ikke sådan konkludere et eller andet i dag, altså fordi det pågår, men jeg vil bare sige, at det er et emne, der optager parterne meget.
Jeg har sagt, at vi har et meget ødselt samfund, der har råd til, at man for at få et hjælpemiddel skal igennem, jeg ved ikke, hvor mange runder af alt muligt, hvor hver enkel af de runder jo koster, jeg ved ikke, hvor mange penge, og i sidste ende står man tilbage med et hjælpemiddel, der muligvis har kostet det samme eller mindre end hele det her visitationsnet, der er sat op, og det er helt uhensigtsmæssigt, at vi har indrettet det på den måde.
Rosa Lund (EL), 2024-03-20:
Hvilke overvejelser gør ministeren sig i forhold til at sikre nemmere og mere tillidsbaseret adgang til hjælpemidler for mennesker med handicap set i lyset af ældreministerens ambitioner om en forenklet og mere tillidsbaseret visitation til hjælpemidler for ældre i en kommende ældrelov?
Magnus Heunicke (S), 2024-03-20:
Men tænk nu, hvis vi faktisk kunne lykkes med – og det er jo det, vi skal – noget, som stopper det, som man i årtier har haft berøringsangst over for og ikke har turdet eller villet for alvor tage fat i.
Nedgangen startede for 30 år siden, og nedgangen er bare fortsat og endda eskaleret.
Så der er mange ting, der skal gøres, og vi skal jo gøre det på en måde, hvor vi også hjælper og giver noget støtte til omlægning til et mere bæredygtigt fiskeri, hvor vi får et levende fiskeri.
Men det kræver også, at der er levende fisk derude, og dem skal vi have flere af.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-03-20:
Jeg kan garantere, at jeg møder op til de forhandlinger.
Jeg ser rigtig meget frem til forhåbentlig snart at få en indkaldelse til dem.
Og så ser jeg frem til, at vi forhåbentlig kan få en lidt mere positiv tone om fiskerne.
For ja, jeg kender også fiskere som ganske hårdføre typer, der kan tåle lidt af hvert.
Men at komme med sådan en nedladende kommentar kan jeg godt forstå, at man ude blandt fiskerne står og tænker om: Hvad er nu det for noget?
Sådan nogle ting kan ministeren simpelt hen ikke være bekendt at sige.
Magnus Heunicke (S), 2024-03-20:
Jeg elsker vores fiskere og kender rigtig mange af dem, som jeg også synes lyder lidt mere hårdføre, end de næsten bliver fremstillet som her, og som godt kan lide, at man kalder en spade for en spade.
Jeg står fast ved, at vi skal have fiskeri i fremtiden i Danmark, og der er kun en chance for at få det, og det er, at vi får nogle flere fisk, der også fiskes på en anden måde, mere bæredygtigt.
Derfor kommer vi altså også – og det ser jeg frem til, og jeg vil sammen med ministeren for fødevarer, landbrug og fiskeri indbyde alle partier – til at tale om, hvordan vi får reduceret fiskeri med bundslæbende redskaber.
For det skal altså også til.
Rosa Lund (EL), 2024-03-20:
Det er nemlig uværdigt – det er lige præcis det rigtige begreb, synes jeg – med den behandling, vi ser at mennesker med handicap får.
Vi vil jo gerne et sted hen, hvor man får en værdig behandling, også selv om man lever med et handicap i sin hverdag.
Det glæder mig da, at regeringen også gerne vil derhen.
Jeg tænker særlig, at de mennesker, det handler om, er meget utålmodige.
Så måske ministeren på en anden måde kan speede forhandlingerne op eller bare sige et eller andet om, hvor langt man er.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-03-20:
Tak for det.
Spørgeren ved jo godt, at jeg ikke kan sætte dato på, hvornår vi er færdige med forhandlingerne.
Det er vi jo, når vi er nået frem til et resultat, som parterne kan se sig selv i.
Jeg vil sige, at jeg har oplevet det enormt positivt.
Vi står med nogle svære problemer på handicapområdet.
Der er rigtig mange borgere, der ikke føler, at de får den hjælp og støtte, de har behov for, og som synes, at vejen gennem systemet er blevet mere snubletråde end et sikkerhedsnet.
Og det er nogle af de udfordringer, vi sidder med inde ved det bord.
Der er det klart, at med den måde, vi har indrettet systemet på, har vi lavet et kæmpe monstrum, der koster, jeg ved ikke hvor meget, uden at borgerne får den hjælp og støtte, de har behov for.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-03-20:
Arbejdsgiverne kan gøre rigtig meget, også og især i det daglige, men det er også mere strukturelt end den enkelte arbejdsgiver, og så har vi heldigvis også nogle fagforeninger, som har rigtig meget at byde ind med i den her sammenhæng.
Så jeg synes, vi skal have de her stemmer i spil, uanset om det så hedder trepart eller ej.
Victoria Velasquez (EL), 2024-03-20:
I Folketingssalen i dag er der sygemeldte med stress og repræsentanter fra en stor, bred fagbevægelse, og fælles vil vi gerne gøre op med, at over 55.000 mennesker simpelt hen bliver skubbet ud af arbejdsmarkedet, fordi de bliver syge med arbejdsrelateret stress, og vi kunne finde over 50 mia. kr., hvis det var, at vi rent faktisk kom arbejdsrelateret stress til livs.
Så hvad skal der til, før ministeren indkalder til trepartsforhandlinger?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-03-20:
Jeg er en til en enig i, at når vi taler både arbejdsulykker, men også det at blive syg af at gå på arbejde og også den mere langsomme nedslidning, så er der et kæmpe forebyggelsespotentiale.
Jeg synes, vi i de senere år har rykket på det psykiske, men vi er jo langtfra i mål hverken med, hvordan vi griber det an politisk, eller hvordan vi bliver kloge nok til at nedbringe det her desværre meget store antal folk, der bliver ramt af det her hvert år.