runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2019-10-22:
Nu har finansministeren jo gentagne gange her i aften snakket meget om, hvor vigtigt det er, at man sætter handling bag ordene.
Det tror jeg egentlig også danskerne har en forventning om man gør som regering, især når man er en etpartiregering og bl.a. har stillet danskerne i udsigt, at man gerne vil løfte velfærden ved at spare 3 mia. kr. på konsulenter.
3 mia. kr. – det lyder jo næsten for godt til at være sandt.
Og det var det jo tilsyneladende også, for i hvert fald er der et stort rundt nul at finde i regeringens finanslovsforslag, når det gælder om at finde de 3 mia. kr., som man havde stillet danskerne i udsigt.
I stedet skal der nu nedsættes en arbejdsgruppe.
Det er den rigtige, og det er den seriøse måde at gøre det på, må vi forstå på finansministeren i dag.
Ja, det er da nok helt rigtigt, men hvorfor fortalte man ikke det ærligt til danskerne, sagde det ligeud til danskerne, nemlig at nej, vi kan ikke bare lige hokuspokus trylle 3 mia. kr. frem.
Hvorfor fortalte man ikke ærligt, at det krævede et grundigere stykke arbejde?
Mit spørgsmål skal så være til finansministeren: Når nu det kræver et grundigere stykke arbejde og man derved ikke lever op til sine løfter i år, vil finansministeren så garantere, at der er fundet 3 mia. kr. årligt på finanslovsforslaget fra regeringens side i 2021?
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Jeg har bestemt ikke glemt den problemstilling, der er i forbindelse med hum-samf, men jeg har også sagt meget åbent: Vi kan ikke i den første finanslov, vi laver, løse alle problemer, men vi kan tage nogle vigtige skridt i den rigtige retning.
Noget af det allervigtigste, når det gælder uddannelse, er, at vi kan komme af med det omprioriteringsbidrag, som virkelig har medført utrolig stor skade bredt i den danske uddannelsesverdenen.
Og det synspunkt tror jeg også Det Radikale Venstre deler.
Så har vi ikke kunnet få alt med derudover, men jeg vil bare også i al stilfærdighed gøre opmærksom på, at vi jo har en forhandlingsreserve på mere end 2 mia. kr., som jeg bl.a. forventer at skulle drøfte med Det Radikale Venstre.
Og der har partierne jo mulighed for at komme med deres ønsker.
Og hvis det her er et af ønskerne fra Det Radikale Venstre, vil vi selvfølgelig diskutere det.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Finansministeren og jeg er jo begge opstillet og valgt i Østjyllands Storkreds, og det betyder, at når der er valgkamp, så er vi ude, nogle gange på de samme uddannelsessteder, og tale med de unge mennesker, deltage i paneldebatter osv.
Det var vi også den her gang, nemlig i den tredje valgkamp, vi har været ude i sammen.
Jeg husker helt tydeligt, hvordan finansministeren dengang sagde til de unge mennesker, at han og Socialdemokratiet ville prioritere den grønne omstilling meget højere, end han påstod de blå partier ville.
Hvor mange af de unge mennesker tror finansministeren mon regnede med, at finansministeren i sin første finanslov ville hæve registreringsafgiften på elbiler?
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Det skal jeg ikke lægge skjul på.
Hvis man i Aarhus Kommune også i den her sammenhæng kan inspirere regeringen og Folketinget, er det bestemt værd at tage med.
Jeg tror også, at der er vigtige erfaringer fra andre kommuner og regioner og måske oven i købet også fra staten.
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Jeg synes, man må konstatere, når man ser på økonomiaftalerne, at nok er der afsat penge, som ligger ud over det demografiske træk, men der er jo ikke sket et løft, som sikrer imod forringelser eller nedskæringer.
Der er ikke nogen garantier for det rundtomkring i landet.
Derfor må man jo også bare sige, når man ser det forslag til finansloven, som regeringen er kommet med, som jo er væsentlig bedre, end hvad vi har været vant til de sidste 4 år – det må man jo også som Enhedslistens finansordfører erkende – at hvis der skal ske det løft af velfærden, som der er berettigede forventninger til fra de demonstrerende forældre og bedsteforældre i forhold til minimumsnormeringer, og hvis vi skal have penge til den grønne omstilling, som klimaaktivisterne har demonstreret for, så er de 2,1 mia. kr., som er lagt frem i forhandlingreserve, bare ikke nok.
Jeg vil spørge finansministeren: Når finansministeren har hørt debatten i dag og har hørt indlæg fra Radikale, SF og Enhedslisten, gør det så ikke et meget stort indtryk på finansministeren, at alle de tre partier sådan set synes, at der skal flere penge på bordet, og at der faktisk også er finansieringsforslag, som kan virkeliggøre det?
Handler det i virkeligheden ikke bare om politisk vilje fra finansministeren?
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Men det, der er min opgave som finansminister, er jo i samarbejde med de partier, som måtte ende med at blive en del af en finanslov, at sørge for, at vi har nogle fornuftige balancer, både i forhold til hvad vi bruger pengene på, og det er for mig at se velfærd først – bl.a. synes jeg, at det er utrolig vigtigt med flere sygeplejersker og flere medarbejdere i det hele taget, både i vores kommuner og regioner; det er det, vi med kommune- og regionsaftalerne har taget skridt til – men jo også i forhold til at sørge for, at der er en økonomisk balance.
Og vi har faktisk med det her finanslovsforslag en klar satsning på velfærd, og jeg glæder mig over, at Enhedslistens ordfører også anerkender, at det er en helt anden måde at gribe tingene an på, end man har set under de tidligere regeringer.
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Hvis vi skal have penge til minimumsnormeringer, hvis vi skal løfte folkeskolen, hvis vi skal fylde hum-samf-grænsen op, hvis vi skal fjerne uddannelsesloftet, og hvis psykiatrien skal have en akutmilliard, som er et hovedkrav fra Enhedslisten til forhandlingerne, må man bare konstatere, at så er der ikke penge nok.
Og når vi samtidig har en situation, hvor der jo tydeligvis er bred enighed om yderligere finansieringskilder, som kan indgå i finanslovsforhandlingerne, så er det vel egentlig bare et spørgsmål om den politiske vilje til at slå til og sige: Jamen de penge bruger vi da på noget, som i forvejen fremgår af forståelsespapiret, og som det er indlysende, at vi skal ...
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Uden at røbe for meget fra forhandlingerne tror jeg man kan sige: Ja, det er korrekt.
Og det er også fremgået af dagen i dag, at der er utrolig mange ideer til, hvordan vi kan bruge flere penge.
Der er også nogle bud på, hvordan man kan skaffe flere penge.
Men det er ikke nødvendigvis sådan, at dem, der er enige om at bruge dem, også er enige om, hvordan pengene så skal skaffes.
Det korte af det lange er, at det finanslovsudspil, vi har lagt frem, giver et klart løft til nogle vigtige områder, men vi kan ikke løse det hele i den første finanslov, og jeg kommer som finansminister ikke til at kunne indfri alle de ønsker, som alle partier i den her Folketingssal har.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Tak for en god tale, og tak for, at finansministeren også bemærkede Konservatives ønske om at samarbejde med regeringen.
Livet er simpelt hen for kort til at sidde og være sur opposition, så det har vi ikke tænkt os at være.
Men vi er meget spændte på, hvilken retning Socialdemokraterne vil vælge.
Der er jo sådan et vist spænd inden for socialdemokratismen, med hensyn til hvilken økonomisk politik man vil anlægge, og finansministeren kommer til at få et eftermæle på et eller andet tidspunkt.
Det er meget spændende, i hvilken retning man ligesom bevæger sig der.
Derfor kunne jeg godt lige tænke mig at få finansministeren til at sætte et par ord på et finanslovsudspil, som har en negativ indflydelse på, hvor mange der kommer i arbejde, og et finanslovsudspil, hvor man hæver skatterne, selv om der er et meget, meget stort råderum.
Jeg har lidt svært ved at forstå det her med, at der er et kæmpe råderum, hvor man godt kunne sænke skatterne og stadig væk have et strukturelt overskud, men alligevel synes man, at skatterne skal stige.
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Det, regeringen her har lagt frem, er en virkelig fornuftig, ansvarlig økonomisk politik, hvor vi sætter en klar retning, der sætter velfærd først, og hvor vi samtidig også styrker vores politi og genopbygger vores skattevæsen.
Og vi mener også, det er utrolig vigtigt at sætte en grøn retning.
Hvis den her regering lykkes med det, vil jeg da være meget glad for det eftermæle som finansminister.
Det er jo næppe mig selv, der kommer til at skrive mit eftermæle.
Jeg har kun siddet i jobbet i meget kort tid, og jeg håber at få lov at sidde i det lidt længere, så det er nok lidt tidligt at skrive det.
Men noget af det, jeg håber vil være en del af det eftermæle, er, at vi er en regering, som vil stå for et bredt samarbejde.
Derfor vil jeg også endnu en gang sige tak til hr. Rasmus Jarlov for at sige, at man ikke vil være sur opposition, men at man vil trække i arbejdstøjet.
Det synes jeg er godt.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Selv tak.
Men vi bliver stadig væk også nødt til at forholde os til de mere traditionelle mål om arbejdsudbud og overskud på statsbudgettet.
Det kan vi ikke bare sådan ignorere, og det er finansministeren garanteret også enig i.
Derfor vil jeg igen spørge: Er det ikke lidt ærgerligt at fremsætte et forslag til finanslov med et negativt arbejdsudbud?
Og igen: Hvorfor skal skatterne hæves, når der er det her store råderum?
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Arbejdsudbudseffekten af det finanslovsforslag er ikke voldsomt stor.
Der er et lille fald i starten, og så er der en lille stigning efterfølgende.
Men jeg tror, at noget af det, vi forhåbentlig i fællesskab også kan komme til at tale om, er, hvordan vi kan lave kloge reformer fremadrettet, og noget af det, jeg meget gerne vil lave, også med De Konservative, er det, man kalder andengenerationsreformer, hvor det ikke bare handler om, hvor mange mennesker man får i arbejdsudbud, men hvad det er for kvalifikationer, de mennesker har.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-22:
Jeg kan godt forstå, at finansministeren glæder sig til en grøn kappe, men man skal gøre sig fortjent til den, og så skal jeg nok love, at den bliver smart.
Jeg kunne forstå på et tidligere svar, at finansloven ligesom finanslovsudspillet er første skridt, og så kommer klimalov, og så kommer klimahandlingsplan.
Og jeg må så bare spørge, om finansministeren nu har taget det ned fra debatten her i dag, hvoraf det jo tydeligt fremgår, at det første skridt, der er taget i forhold til klimahandlingsplanen, ligesom ikke førte højt nok op, jeg har i hvert fald ikke hørt nogen, der bare klappede ad finansloven og sagde: Her gør vi det rigtig godt.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Har man lavet et decideret CO 2 -regnskab på finanslovsudspillet, så man også selv er klar over det?
Der kan jo ikke ses en drivhusgasreduktion i det udspil, der er kommet fra regeringens side, når man sidder og ser på det.
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Jeg er helt enig med ordføreren i, at man skal gøre sig fortjent til de titler, man gerne vil smykke sig med.
Og når jeg siger det, er det ikke, fordi jeg som finansminister ikke også kan have de dyder, en finansminister normalt har – det var også det, hr. Rasmus Jarlov spurgte til – for kassen skal stadig væk stemme, der skal have styr på tingene, vi skal have orden i prioriteterne.
Men jeg tror bare, og det jeg vil også tro er noget af det, som man i Alternativet vil give mig ret i, at i år 2019 er det ikke nok.
Man er også nødt til at sætte sig nogle grønne målsætninger, og noget af det, vi er for dårlige til i dag, er faktisk at kunne se, hvad effekten af de tiltag, vi tager, er.
Det er derfor, jeg vil afsætte penge til at lave grønne regnemodeller, jeg synes ikke, vi har viden nok.
Ja, det gør jeg.
Er jeg optimist, også efter at have haft besøg af Alternativet i Finansministeriet?
Ja, det er jeg.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-22:
Jeg har skam mere, altid mere.
Dejligt, at finansministeren også lader sig inspirere af snakken i dag, og nu har jeg så også lagt mærke til, at regeringen har rejst en del, så jeg er også lidt nysgerrig på at få noget at vide, når man nu ser, hvad der sker ude i verden på det her område –
Green New Deal bliver præsenteret i Europa, i USA, i England.
Er det også noget af det, man som finansminister tager ned, altså nogle af de meget ambitiøse forslag til at gå til en grøn omstilling på en ny måde både socialt og økonomisk?
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Ja, i høj grad.
Som jeg beskrev i min tale, var jeg i efterårsferien til møde med en af Trumps toprådgivere i Det Hvide Hus, og udover det havde jeg lejlighed til at mødes med finansministre fra det meste af verden, herunder finansministre fra det, der hedder Coalition of Finance Ministers for Climate Action.
Det var en god oplevelse, fordi der har man en forsamling af finansministre, der ligesom jeg siger, at vi skal kunne noget mere, og at vi skal koordinere på tværs, vi skal tænke det grønne ind, ikke bare som noget, man snakker om i skåltaler, men som en rygrad i den måde, vi også tænker økonomi på.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Lad os nu tage det her med konsulenter.
Det behøver ikke at være så vanskeligt.
Hvis vi nu siger, at det drejer sig om de her 10-11 mia. kr.
Det, man gør, er, at man finder ud af, hvor stor en andel af de 11 mia. kr. staten står for, hvor stor en andel regionerne står for, og hvor stor en andel kommunerne står for.
Hvis det er 3 mia. kr., man samlet vil spare, som Socialdemokratiet siger, så fordeler man det ud over 3 år.
Det er 1 mia. kr. om året.
Så ved man, hvilken procentdel af den ene milliard kroner om året, som skal være besparelse i henholdsvis kommunerne og i regionerne, og hvilken del som staten skal stå for.
Så reducerer man bidraget til regionerne med den procentsats, og så reducerer man bidraget til kommunerne på samme måde.
Det er bare at sætte arbejdet i gang.
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Jeg synes altid, det er godt med indspark til, hvad man kan vælge at gøre, og nu ved jeg også, at hr. Lars Boje Mathiesen har en fortid i Aarhus Byråd og har en indsigt derfra.
Jeg håber da meget, at vi i de drøftelser, vi kommer til at have både med Kommunernes Landsforening og med Danske Regioner, i fællesskab kan finde ud af, hvordan vi gør det her klogest, sådan at vi finder pengene, uden at det har nogen dårlige effekter derude, og det tror jeg også godt man kan.
Jeg hører til dem, der tror, og det gælder både staten og kommunerne og regionerne, at man kan gøre tingene klogere, end man gør i dag, og at vi har et ansvar for, at det sker, og som hr. Lars Boje Mathiesen sagde fra den her talerstol: Det er bl.a. herfra, at de beslutninger skal træffes.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Det er jeg rigtig glad for, for det er jo netop også lederskab, og jeg er glad for, at man nævner Aarhus Kommune, for det er jo lige præcis det, man gjorde i Aarhus Kommune, da man sagde: Vi vil have en 10-procentsreduktion.
Vi lægger det ud til de enkelte magistratsafdelinger.
Så må de levere på den målsætning, vi vil have, fordi vi altså mener, at de her penge kan bruges bedre end på eksterne konsulenter, og så tager vi skridtet, og så sætter vi kravene.
Det krav burde regeringen også sætte til regionerne og til kommunerne.
Det er i hvert fald opfordringen herfra.
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Jeg vil bare i al stilfærdighed sige, at vi ikke på noget tidspunkt har sagt, at det bare kunne gøres med et fingerknips.
Det er meget få ting i politik, der bare kan gøres med et fingerknips.
Det er blevet gjort under den tidligere regering og sikkert også under socialdemokratisk regering.
Det sker ude i kommunerne, og det sker i regionerne, og derfor er det vel meget fornuftigt, at man sætter nogle mennesker sammen, der hver især har et ansvar for, hvordan vi kan få bragt det ned.
Det er præcis det, vi gør med kommuner og regioner.
Og når vi laver det arbejde, er det jo, fordi vi ønsker at skære ned på konsulenterne, som man bruger for mange af.
Ellers var der sådan set ingen grund til at lave det arbejde sammen med de danske kommuner og Danske Regioner.
Sophie Løhde (V), 2019-10-22:
Men kære finansminister, jeg er jo helt enig i, at det ikke bare kan gøres med et fingerknips, og det er jo derfor, at det såre undrer mig, at Socialdemokratiet i sin økonomiske plan allerede for 2020 indlagde en finansieringskilde, i øvrigt den største finansieringskilde overhovedet.
I den socialdemokratiske økonomiske politik lå der 3 mia. kr. allerede i 2020.
Så hvis det ikke kunne gøres med et fingerknips, hvilket vi er enige om, hvorfor sagde man så til danskerne, at man kunne gøre det?
Hvorfor var man ikke ærlig og sagde, at det krævede en arbejdsgruppe, at det krævede processer og alt muligt andet?
Men tilbage til mit spørgsmål, som finansministeren ikke svarede på: Vil man garantere fra finansministerens side, at man på finansloven for 2021 med det forslag, regeringen skal præsentere, her lever op til sit løfte og finder en besparelse på 3 mia. kr. om året på konsulenter?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Jeg synes også, at jeg lige vil give det her et par ord med på vejen, for der var jo en årsag til, at man lavede budgetloven, og den var, at der var nogle ting, der var ved at løbe af sporet, så der var behov for at stramme op.
Så er spørgsmålet, om man har strammet op på den rigtige måde, og om den måde, som det er indrettet på nu, fordrer en ansvarlighed og en selvstændighed og også giver et manøvrerum ude i de enkelte kommuner, hvor de kan adressere de behov, som de har hver især.
Det mener jeg ikke er tilfældet med den nuværende budgetlov, så i Nye Borgerlige er vi absolut også åbne over for at kigge på det her.
Men ansvar og frihed går altså hånd i hånd, og det skal det også gøre på den her måde.
Hvis man giver mere frihed til kommunerne, skal de også begynde at tage ansvar i stedet for at have det lidt bistands- og kontanthjælpsmodtageragtige forhold, som de i dag har til regeringen og til Folketinget: at hvis der er for lidt penge det ene sted, brokker de sig over det andet.
Så frihed og ansvar hører altså sammen omkring de to, men vi er absolut også konstruktive og åbne over for at kigge på det her.
Så kan man jo sige til finansministeren: Man kan jo kigge på det og så sænke dem , og så har du fundet pengene til dine konsulenter, ikke?
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Tak for de bemærkninger, der er faldet, som jo trækker i lidt forskellige retninger.
Lovforslagene har til formål at fastsætte de konkrete niveauer for udgiftslofter for stat, kommuner og regioner for finansårene 2020 til 2023.
Det følger som bekendt af budgetloven, at der hvert år fastlægges udgiftsloft for det nye fjerde år, så der hele er fastlagt udgiftslofter for en rullende 4-årig periode.
Det er med baggrund heri, at regeringen fremsætter forslag til ændrede udgiftslofter, og udgiftslofterne skal understøtte, at de offentlige udgifter udvikler sig i overensstemmelse med det planlagte, og at de finanspolitiske målsætninger og prioriteringerne i de mellemfristede økonomiske planer overholdes.
De foreslåede udgiftslofter afspejler de udgiftspolitiske prioriteringer i forbindelse med finansloven for 2020 og de indgående økonomiaftaler med kommuner og regioner for 2020.
Udgiftslofterne afspejler således bl.a., at vi som led i de indgåede økonomiaftaler med kommunerne og regionerne har afskaffet det kommunale moderniserings- og effektiviseringsbidrag og omprioriteringsbidraget i regionerne.
De foreslåede udgiftslofter for 2023 er fastlagt i overensstemmelse med en opdateret mellemfristet fremskrivning, der er baseret på regeringens finanslovsforslag for 2020.
Og de foreslåede udgiftslofter er fastlagt i overensstemmelse med målet om strukturel balance på de offentlige finanser i 2025.
I forbindelse med en kommende opdateret mellemfristet plan, hvor regeringens overordnede prioritering af den økonomiske politik lægges fast, vil der i henhold til budgetloven være mulighed for at fremsætte lovforslag om ændring af de gældende lofter.
Jeg skal for god ordens skyld gøre opmærksom på, at lovforslagene er sendt i høring med frist til den 30. oktober, og høringssvarene vil blive fremsendt til Finansudvalget umiddelbart efter og vil ligge til grund for andenbehandlingen af lovforslagene.
Jeg er naturligvis klar til efterfølgende under udvalgsbehandlingen at besvare de forskellige spørgsmål, der måtte være, og derudover tager jeg de kommentarer, der er kommet fra de forskellige ordførere, til efterretning og som de meldinger, der er, fra de pågældende partier.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Tak for den meget faktuelle gennemgang af det her; jeg har bare et hurtigt spørgsmål til finansministeren.
Kan finansministeren ikke se, at der simpelt hen er nogle voldsomme uhensigtsmæssigheder i den måde, vi har skruet det her sammen på?
Altså, vi hører det ene groteske eksempel efter det andet – en skimmelsvampramt skole, hvor det kommer til at koste 50 pct. mere at renovere den end at bygge en ny, men man bliver nødt til at vælge renovering, fordi det er fra en anden kasse, end hvis man bygger en ny skole.
Og sådan er der utallige eksempler, hvor man bliver tvunget ind i en kassetænkning, der jo egentlig gør det markant dyrere for os alle sammen i sidste ende.
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Jeg synes, at man selvfølgelig skal være opmærksom på, hvad der kan være af uhensigtsmæssigheder i forhold til den gældende lovgivning.
Men det er også vigtigt at sige, at når vi har den her lovgivning, er det for at undgå overophedning af dansk økonomi, og for at vi har styr på, hvor meget der bliver brugt.
Den her regering har jo så i forbindelse med de aftaler, vi har lavet med kommunerne, faktisk hævet anlægsloftet – netop for at give kommunerne mulighed for at investere mere i eksempelvis bygninger, end de har haft mulighed for tidligere.
Og derfor tror jeg, at det er vigtigt at sige, at det, vi her har lagt frem, er det, vi for nuværende synes er den mest fornuftige måde at håndtere det på, men at vi selvfølgelig hele tiden indhenter erfaringer, også ude fra de danske kommuner.
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Vi ved jo, at Socialdemokratiet gerne vil se på muligheden for at indføre flerårige budgetter.
Og det er jo positivt, det vil være et væsentligt fremskridt i forhold til at lave en revision af budgetloven.
Men jeg tænkte på, om finansministeren her måske kunne løfte sløret lidt for, hvilke tanker finansministeren og regeringen i øvrigt har, i forhold til hvad man kan kigge på af ændringer af budgetloven.
For det har ikke været muligt at høre om det i så mange andre sammenhænge i hvert fald.
Jeg kom selv med nogle ideer til, hvad man kunne kigge på.
Og jeg tænker på, om finansministeren så også lige kan løfte sløret for, hvad man tænker ud over flerårige budgetter.
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Altså, det her er jo det forslag, jeg fremsætter, fordi jeg mener, at det er det mest fornuftige.
Når vi så på et tidspunkt skal se på en revision, vil regeringen på det tidspunkt jo komme med, hvad vi måtte have af forslag til ændringer.
Men noget af det, som vi har peget på, er jo også det, som ordføreren bringer op, nemlig flerårige budgetter, som kunne være en mulighed for, at man ude i kommunerne eksempelvis kan lave en mere fornuftig planlægning.
Og det er da en af de overvejelser, vi gør os.
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Ja, flerårige budgetter vil være meget væsentligt.
Altså, det skal netop ikke være sådan, at der bliver en uhensigtsmæssig brug af offentlige kroner, ved at man skynder sig at bruge budgettet op sidst på året på en ineffektiv og åndssvag måde, fordi man ikke kan overføre pengene til næste år.
Så flerårige budgetter vil være rigtig væsentligt.
Men jeg tænker også, at det i disse klimatider, hvor vi jo skal lave en hurtig grøn omstilling og investere i vedvarende energi og solceller og andre ting, ville være godt, hvis man vedtager en positivliste, hvor man siger: Den her type investeringer vælger vi, fordi man kan sige, at de er særlig gavnlige for klimaet og kampen mod klimaforandringer.
Dem kan man undtage fra anlægsloftet.
Det er jo en af de måder at gøre det på, som man kunne kigge på sammen med andre muligheder.
Og jeg ved ikke, om finansministeren er klar til at melde ud her, men jeg synes i hvert fald, der er mange måder, man kan revidere budgetloven på, som giver rigtig god mening.