runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Jeg synes da, det er godt nok det der med, at Liberal Alliance er principfaste.
Jeg vil gerne sidde og forhandle finanslov med Liberal Alliance.
Hvis det er sådan, at regeringen planlægger at øge det offentlige forbrug – den her gang var med 2,1 pct. – så siger de bare næste gang: Vi har planlagt at forøge det med 2,3 pct., nu får I det så ned på 2,1 pct., og så er I med i den her aftale.
Så bliver det da en god forhandling.
Jeg vil da godt købe en brugt bil på den måde.
Kan ordføreren ikke høre, at hvis Liberal Alliance på den der måde fralægger sig principperne omkring, hvad man grundlæggende gerne vil politisk med samfundet, i en finanslovsforhandling, har man jo opgivet på forhånd?
Steffen W. Frølund (LA), 2024-04-04:
Jeg ved ikke, om det har noget med fru Pernille Vermund at gøre, men jeg kan da sagtens se mange gode elementer i den her aftale.
Men der er et kæmpestort, rigtig dårligt element, som der overhovedet ingen saglige grunde er til, og som ingen vil vedkende sig, med i den aftale.
Det er årsagen til, at Liberal Alliance ikke er med i den.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-04:
Tak for det.
Jeg er rigtig, rigtig glad for, at Liberal Alliances ordfører er klatret ned fra træet.
Det er noget nemmere at tale sammen her.
Desværre er talen jo en lang dokumentation for, at man har tænkt sig at klatre op igen, lige så snart forhandlingen her i salen er afsluttet, for man vil stadig væk ikke være med til at sænke skatten for 10 mia. kr., fordi der er ét element i den store aftale, som man ikke bryder sig om.
Det, jeg bare vil spørge om, er, hvordan har man det som medlem af Liberal Alliance med at skulle trykke på den røde knap, når vi gennemfører de største skattelettelser i 10 år på personskatten?
Steffen W. Frølund (LA), 2024-04-04:
Vi har det fuldstændig glimrende med det, nemlig at den bydende nødvendighed af at reformere det danske skattesystem er noget, der bliver indset på kryds og på tværs.
Så det er da dejligt, at Liberal Alliance-politik med at sænke skatterne bliver gennemført.
Men det er da en fuldstændig elendighed set med vores øjne, at det skal gøres på en måde, hvorpå der også skal ske nogle rigtig dårlige ting i den aftale, når det var helt unødvendigt, at de skulle være der.
Så når der er en samlet pakke på bordet, hvor der sker nogle gode ting, er vi glade for de ting; når der sker nogle dårlige ting med den pakke, stemmer vi samlet set imod, hvis det ene vejer tungere end det andet.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-04:
Det er jo en meget smart taktik.
Så kan man lade os gøre arbejdet, og man kan selv bare nyde frugten.
Skatten bliver sænket uden Liberal Alliances stemmer, og Liberal Alliance får ikke skidt på hænderne ved at skulle være med til toptopskatten.
Det er jo en smart måde at agere på, og det er sådan, små protestpartier agerer, men nu ser Liberal Alliance jo ud til at vokse i meningsmålingerne osv.
Så er det ikke på tide, at partiet tager ansvar?
Jeres formand har skrevet en hel bog om det.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-04-04:
Jeg kan slet ikke se behovet for at skulle have skidt på hænderne her.
Det er der ingen grund til.
Det er ikke noget skidt, der er værd at samle op.
Så at tage ansvar for at samle unødvendigt skidt op ved jeg ikke om er et godt billede på den måde, jeg synes vi skal agere på, lige meget hvor stort et parti vi ender med at være.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-04-04:
Jeg synes måske ikke, at det er helt rimeligt bare at kalde det for skidt, som ligger i det her lovforslag.
Det tror jeg faktisk heller ikke den gennemsnitlige Liberal Alliance-vælger mener, når der trods alt kommer skattelettelser på tocifrede milliardbeløb.
Det er da mig bekendt ikke noget, der sker hver dag her i Folketinget.
Jeg fæstner mig bare ved, at ordføreren brugte meget af sin ordførertale på netop at præcisere, at årsagen til, at man ikke vil være med, er toptopskatten.
Jeg er sådan set enig med ordføreren, i forhold til at det heller ikke er en blomst, for at blive i blomsternes verden, som er vokset hos Danmarksdemokraterne.
Den er ligesom forældreløs.
Det har man ligesom kunnet konstatere.
Jeg noterer mig jo også, at der var flere ordførere, der sagde mælkebøtter, røde roser, kornblomster, og jeg ved ikke hvad.
Jeg synes jo, at man måske lidt glemmer tidslerne, og der vil jeg gerne medgive, at der også var en enkelt tidsel, og det var måske den her bemeldte toptopskat.
Jeg vil bare gerne spørge ordføreren, om det virkelig er nok til at stå uden for, når man eksempelvis hæver bundfradraget på beskæftigelse med næsten 5 mia. kr. Er det virkelig nok?
Steffen W. Frølund (LA), 2024-04-04:
Det korte svar er: Ja, det var nok.
Vi synes ikke, at der er nogen saglige argumenter for at gøre noget dumt bare for at skulle gøre noget godt.
Der er ingen grund til at gøre det.
Der er ikke nogen, der vil stå på mål for, at det skulle gøres.
Argumenterne, man har forsøgt sig med, er alle sammen fejet af bordet.
Det er sådan en ting, der bare får lov til at stå af stædighed.
Så det her billede med, at vi skulle være oppe i et træ, er jeg ikke helt sikker på jeg kan genkende.
Her til sidst vil jeg bare gerne lige nævne, at det her med skidt selvfølgelig ikke er omtale af et helt lovforslag, men det gælder selvfølgelig lige den her ene torn.
Det er jo et andet billede på det at kalde det en torn; det er toptopskatten, vi kalder skidt.
Der er ingen grund til at få skidt på hænderne ved at samle en toptopskat op.
Mohammad Rona (M), 2024-04-04:
Tak for det, og tak for en sjov redegørelse omkring toptopskat.
Det var sådan primært det, talen handlede om.
Nu sad jeg jo også i det forhandlingslokale dengang, og nu vil jeg ikke afsløre, hvad der kom fra Liberal Alliance, men jeg kan sige, at det, der kom, da var lidt useriøst, hvis jeg skal være helt ærlig.
Men det her er også bare lige for at forstå det helt rigtigt.
Man siger jo nej til, at man giver et bedre råderum til helt almindelige familier, man siger nej til at lette skatten for helt almindelige danskere, man siger nej til at lave et arbejdsudbud på over 5.000 her, og så siger man jo også nej til vælgerne.
For så vidt jeg husker, gik Liberal Alliance også til valg på at lette skatten, også for helt almindelige danskere.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-04-04:
Den redegørelse er sådan set fuldstændigt rigtig.
Jeg tror ikke, der er et eneste menneske i det her land, der ikke tænker Liberal Alliance sammen med nogle, der gerne vil sænke skatterne, så alt det er jo supergodt.
Men hvorfor det skulle pakkes ind i, at der også lige var en skat, der skulle stige, er der ikke nogen, der har kunnet argumentere for.
En stor pakke, der handler om de søde kæledyr med de store øjnes fremme, vil vi da gerne stemme for, men hvis den handlede om, at det skulle gå ud over marsvinene, for at vi kunne gøre alt det gode, ville vi da måske også stoppe det.
Der er da nogle steder, hvor det kan være for dårligt samlet set i en pakke og gå ud over nogle, det ikke bør gå ud over.
Mohammad Rona (M), 2024-04-04:
Det vil sige, at hver gang man skal stemme om et lovforslag, om det handler om skat, eller om det handler om noget andet, skal man i Liberal Alliances folketingsgruppe altid købe hele pakken, altså så er der ikke nogen sætninger i en aftaletekst eller noget som helst, som kan stå forkert?
For hvis det bare står en lille smule forkert, er man ude.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-04-04:
Vil der være situationer, hvor Moderaterne ikke er med i aftaler?
Ja, det vil der da.
Hvorfor vil de ikke være det?
Der kunne da i en aftale altid være et godt element, men sådan er det jo.
Vi går jo alle sammen på kompromis, men nogle gange er aftaler ikke gode nok, for at det kan opveje det kompromis, der bliver krævet, og det var det ikke for vores vedkommende her.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Jeg kan godt lide det principfaste Liberal Alliance; det kommer nok ikke som nogen overraskelse.
Men så er der noget, der undrer mig.
For hvis den logik skal følges, undrer jeg mig over, at Liberal Alliance kan gå med i en blodrød finanslov, hvor man fik et lillebitte element, som man også må erkende var meget, meget lidt.
Man skulle spise den store skovsnegl, der handlede om, hvilken samfundsudvikling vi har i samfundet med øget stat og en øget styring af befolkningen, og så forsvinder den logik jo.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-04-04:
Jeg kan bedst forklare det på den måde, at en rød finanslov var kørt fuldstændig af sted alligevel.
Vi kunne kaste os ind, og så kunne vi ændre et komma, så det blev marginalt mindre slemt.
Det ville vi gerne.
Det her skattelov var også kørt af sted alligevel, så vi kunne få alt muligt godt, vi gerne ville have, men ikke behøve at stemme for noget, vi ikke ville have.
Så det er med to omvendte fortegn det samme, vi snakker om.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-04-04:
Sådan tror jeg faktisk at ordene faldt.
Men jeg synes nu ikke, at ordføreren kommer sådan ret godt rundt ved at forsvare det lidt besynderlige i, at tre fjerdedele af det her netop går til at øge arbejdsudbuddet, ved at der også kommer et højere beskæftigelsesfradrag.
Det er noget af det, der gør det mere interessant for folk at gå på arbejde, og det er jo et af kerneelementerne i det her initiativ.
Der er det bare underligt, at sådan et liberalistisk, virksomhedsorienteret parti vælger at stå helt uden for det bare på grund af den her lillebitte tidsel.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-04:
Det kan vi også.
Det er jo ikke det, der er pointen for os, når vi afviser den her personskattereform.
Den er, at dem i toppen af samfundet, som har rigeligt og ikke har brug for en hjælpende hånd, ikke var presset af inflationen og ikke er presset generelt, bør bidrage noget mere.
Så en mere solidarisk skattereform vil vi meget gerne være med til.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Hadet til de velhavende er ganske enkelt større end kærligheden til dem, der har mindst.
Det er jo det, som ordføreren står og siger.
Fordi Enhedslisten simpelt hen hader millionærerne så meget, er man ikke villig til at give en forbedring til dem, som har mindst, hvis det så også samtidig kan gavne nogle af dem, som har mere.
Det er jo det, man står og siger.
Det er en frygtelig tankegang i grunden.
Det kommer jo så an på nogle ting, altså, oftest regner man det økonomiske råderum med i forhold til de 65, og så har man det demografiske træk fremefter.
Så man har jo sådan set begge tal.
Men det er fuldstændig korrekt, altså at den her skattereform heller ikke er lavet, som jeg ville lave den, hvis jeg kunne bestemme.
Hvis jeg havde 90 mandater til at lave en skattereform, lavede jeg en ensrettet skat for alle, et fast grundlæggende fradrag – det kunne måske være på 10.000 kr. – så folk ikke skulle betale skat til andre, for at de kunne finansiere sig selv og deres tilværelse.
Og derefter skulle der være én flad skat for alle.
Jeg vil gerne være med til at rydde op i en lang række fradrag, som man har i forhold til det ene og det andet, altså rydde op i hele den jungle.
At sætte den samme procentsats for alle, der betaler skat, synes jeg er rimeligt.
Jeg kan ikke se, hvorfor en taxachauffør, som måske gerne vil have sin egen vognmandsbutik på et tidspunkt, og som så tager nogle ekstra vagter, skal straffes til forskel fra en, som kun vil have et 37-timersarbejde.
Jeg kan ikke se det.
Jeg kan ikke se, hvorfor vi straffer folk, som gør en ekstra indsats i samfundet, eller folk, der gerne vil noget, eller folk, der har en højere løn.
Jeg synes, det er umoralsk.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-04:
Vil hr. Lars Boje Mathiesen så ikke bare bekræfte, at hans regneeksempel var forkert i forhold til den her skattereform?
Hans regneeksempel ville være korrekt, hvis man lavede den samme procentvise skattelettelse for alle; så ville den i kroner og øre være større for dem med de højeste indkomster.
Men det her er jo en procentvis større skattelettelse for dem med de højeste indkomster.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Nu var mit regnestykke ikke baseret på den her skattereform.
Det var baseret på, hvordan man skulle indrette systemet, og det var for lige at forklare det, når man ikke kan forstå, hvorfor der kommer en større skattelettelse.
Det er jo det, som venstrefløjen undrer sig over, altså hvorfor der, når man sænker noget procentuelt, så skal ske en større skattelettelse i kroner og øre for dem, der har høje indkomster; så giver det sig selv.
Men det er jo klassisk.
Nu er det så ikke nok for venstrefløjen med det demografiske træk.
Så man har opfundet det udvidede demografiske træk, fordi vi nu lever op til det demografiske træk hver eneste dag i forhold til grundloven.
Og det er jo det, altså trangen til at tage andre folks penge stopper ganske enkelt ikke på venstrefløjen.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-04:
Tak for det.
Nu sidder jeg også med et faktaark foran mig, og det er det fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
Jeg ved ikke, om det er det samme, ministeren har, men det kan godt være svært at følge med i alle tallene, så hvis der er nogle, der ser med derhjemme, vil jeg faktisk anbefale, at man finder nogle af faktaarkene frem for at gennemgå det.
For det, ministeren siger, er jo rigtigt, altså at der er ét sted, én familiegruppe, hvor det ikke er sådan, at direktøren, der tjener lige under topskattegrænsen, får den største skattelettelse, og det er for den enlige med ét barn.
Der får man som enlig arbejder 8.000 kr., og det er 2,5 pct. af ens disponible indkomst, og man får 17.100 kr. som direktør, og det er 2,5 pct. af ens indkomst.
Den højtlønnede får også en større skattelettelse end arbejderen.
Så man skal passe på, at der ikke går for meget cherrypicking i de eksempler.
Vi har jo i lang tid haft en parallelitet i skattesystemet, altså at det, man betalte i udbytteskat, var det samme, som man betalte i indkomstskat.
Det forsvinder nu.
Er det noget, ministeren er bekymret for?
Jeppe Bruus (S), 2024-04-04:
Bare lige til det første vil jeg sige, at nu er der jo forskellige faktaark, og så kan vi lægge dem ud, og så kan man sammenligne dem.
Altså, det, jeg taler om, er den procentvise del af ens disponible indkomst, og der er det altså sådan i forhold til det faktaark, jeg står med her – og det kan vi så battle om senere – at det er den enlige forsørger ud over den enlige pensionist, som får den største procentuelle stigning ud fra ens disponible indkomst.
Det andet spørgsmål er, om der, når vi indfører toptopskatten, så er nogen, der kan indkomstforskyde ved at udbetale mindre i løn og ved så at have nogle muligheder for at få penge udbetalt på en anden måde, som udbytte eller andre ting.
Det begreb eksisterer allerede i dag, og det er klart, at det også vil eksistere, når vi nu indfører toptopskatten.
Det kan man sige er en del af den præmis, der ligger i den reform, vi lægger frem, så det ved vi jo godt.
Jeg er også nødt til at sige, at den mekanisme allerede eksisterer i dag, så det er jo en anden lidt mere grundlæggende diskussion, vi skal have, hvis vi skal imødekomme det.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-04:
Det har jo været sådan hidtil, at man har forsøgt at ramme nogenlunde ens i forhold til topskattesatsen og så den, man kunne få på sine aktieudbytter, hvis man havde mange aktier, for at man netop ikke fik den her forskydning af indkomst.
Den forskel bliver meget, meget større med toptopskatten, og derfor er jeg lidt interesseret i, om ministeren er optaget af at få lukket den problematik.
Det kan godt være, at det ikke er her og nu, men over årene.
For ellers vil det udhule vores indkomstskat, hvis folk får udbetalt det som udbytte i stedet.
Nu ved jeg jo, at hr. Lars Boje Mathiesen er uddannet skolelærer.
Mig bekendt er han dog ikke matematiklærer.
Der var ellers lige et forsøg på at forklare os socialister, hvordan man laver procentregning.
Jeg er helt med på, hvordan man regner med procenter, også ud fra store tal.
Men det er jo ikke sådan, at den her skattelettelse bare er den samme procentvise skattelettelse for alle indkomstgrupper.
Altså, hvis man kigger på det både i kroner og øre, men også i procent af disponibel indkomst, kan man se, at direktøren jo også procentvis får en større skattelettelse end arbejderen.
Mener hr. Lars Boje Mathiesen ikke, at det er korrekt ud fra tallene?
Det var mit spørgsmål, og så vil jeg bare sige, at den fremlæggelse af det økonomiske råderum, der handler om, at det er opkrævede skatter, der er for meget i forhold til at finansiere velfærden, simpelt hen er forkert.
Basalt set er det helt forkert.
Altså, det økonomiske råderum er det, der er tilbage efter en nulvækst i det offentlige i 2030.
Det vil sige, at det de facto er en nedskæring, fordi vi ved, at der kommer flere børn og ældre.
Så det er det, der er tilbage, hvis ikke man følger med det demografiske træk.
Jeppe Bruus (S), 2024-04-04:
Altså, tre fjerdedele af pengene, vi bruger her, bruger vi jo på at lette skatten i bunden.
Og så mener jeg, at vi lige har haft en faktuel gennemgang af, hvem det er, der procentuelt ud af deres disponible indkomst får mest ud af det her.
Mads Olsen (SF), 2024-04-04:
Jeg vil også gerne stille et andet spørgsmål.
Hvis vi måler på, hvad den konkrete borger derude får, så får direktøren jo ifølge DR's beregner 1.000 kr. mere om måneden, mens kassemedarbejderen får under 100 kr. mere.
Ville det ikke have været mere retfærdigt, at det var omvendt, altså at man sørgede for, at kassemedarbejderen fik mere ud af den her aftale, end direktøren gjorde, både procentuelt og i reelle kroner?
Jeppe Bruus (S), 2024-04-04:
Der er jo et ligestillingsaspekt her, for hvis den medarbejder, der sidder i kassen i Netto, er enlig forsørger, får vedkommende jo sådan set mere ud af det, end hvis vedkommende var gift.
Jeg indrømmer, at når man laver en skattereform, er det jo fair nok at diskutere de her niveauer.
Jeg er sådan set glad for, at vi indfrier det valgløfte, vi som socialdemokrater gik til valg på, nemlig at indføre en skattelettelse ved at hæve beskæftigelsesfradraget for alle og særlig for dem, der er enlige forsørgere.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-04:
Det er mest for at sige tak til skatteministeren for et godt samarbejde i denne og andre sager.
Jeg vil også sige, at når man står på talerstolen, kan det være svært at stå og google osv., men det kan man jo gøre hernede fra sin plads, så nu kommer der en lille redningsaktion.
Det er sådan i dag, at de 10 pct. rigeste betaler 31,8 pct. af samtlige skatter og afgifter i Danmark, så vi skal takke de rigeste 10 pct. og være glade for, for de betaler sådan set næsten en tredjedel af samtlige skatter og afgifter.
Jeppe Bruus (S), 2024-04-04:
Jeg kan bekræfte, at det ikke er velanset at stå og google på talerstolen.
Så tak til hr. Jan E. Jørgensen.
Jamen altså, allerede i dag kan du jo sådan set, hvis du er selvstændig og bruger virksomhedsordningen, spare op og udbetale dig selv løn fordelt over årene og dermed også gøre det i relation til den indkomstbeskatning, du har, ligesom hovedaktionærer i et vist omfang kan planlægge deres årlige lønindkomst.
Så der er jo nogle mekanismer allerede i dag, og vi er ikke klar til at gå ind og afskaffe virksomhedsordningen.
Men det er klart, at det jo er nogle af de mekanismer, som eksisterer i dag, selv om jeg også må sige, at jeg fuldt ud anerkender, at når vi nu indfører en toptopskat, bliver forskellen mellem det og så aktieavancebeskatning jo større, end den er i dag.
Anders Kronborg (S), 2024-04-04:
Det er jo fair nok, men vil ordføreren så ikke medgive, at det er et lidt fortegnet billede, hvis en stor profil som fru Pernille Vermund lige kan komme ind i Liberal Alliance med den her skattereform i rygsækken, som hun som partileder har været med til at forhandle?
Kan ordføreren ikke godt se, at der altså er en del gode elementer i den her aftale?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-04:
Hvis spørgeren rent faktisk hørte efter, hvad jeg sagde, og ikke lagde mig en masse ord i munden, så ville spørgeren også være klar over, at det faktisk ikke var det, jeg sagde, og at det ikke var den tankegang, der kom til udtryk.
Det er ikke Enhedslisten, der bringer had ind i den her Folketingssal.
Anders Kronborg (S), 2024-04-04:
Tak for det, og også tak for en, synes jeg, konstruktiv debat herinde i salen.
Jeg prøver jo tit at forstå Enhedslistens skattepolitik, også fordi det sådan set er rart at vide, hvad partierne mener, og jeg studsede i hvert fald meget over den udmelding, der kom fra Enhedslisten i september 2022, lige da vi sådan var på vej til et folketingsvalg.
Der meldte Enhedslisten noget ud på deres egen hjemmeside, så der er ikke nogen, der har været inde at redigere, eller journalister, der har misforstået citater osv.
Der står: »Enhedslisten kræver massive skattelettelser i bunden til millioner af danskere.«
Massive skattelettelser til millioner af danskere, står der.
Det er meldt ud i september 2022, og nu hører jeg her 2 år efter, at de skattelettelser har vi ikke behov for mere.
Hvad har ændret sig?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-04:
Jeg ved ikke, hvor det citat kommer fra, men jeg kan forestille mig, at det, det betyder, er, at vi gerne vil have et skattesystem, der øger ligheden.
Det kan man bl.a. gøre ved at give skattelettelser i bunden, men også ved at bede dem i toppen om at bidrage noget mere.
Jeg forestiller mig, at det er noget i den retning, det her har handlet om.
Anders Kronborg (S), 2024-04-04:
Jamen noget af det, der står i Enhedslistens udspil her, er, at inflationen river og flår i trygheden i samfundet, og at inflationen og prisstigningerne er kommet til os udefra osv. osv.
Det er jo derfor, jeg synes, at det faktisk betyder noget, når vi går ind og ser på det særlige beskæftigelsesfradrag for enlige forsørgere, som f.eks. gør, at en pædagog kan få op til lige knap 700 kr. mere om måneden.
Hvorfor er der ikke behov for det nu, når der var det lige før et folketingsvalg?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-04:
Jeg tror, at hr. Anders Kronborg skal prøve at tænke på, hvad det er, pakken med den her personskattereform går ud på.
Ordføreren var selv på talerstolen før, og der har været flere, der har stillet spørgsmål til ordføreren om det.
Det, der er anken mod den her model, er jo, at man lader dem i toppen af samfundet få langt mere ud af den her skattereform end de mennesker, som ordføreren lige nu gør sig til talsmand for at ville gøre noget for.
Vi vil vældig gerne sammen med Socialdemokraterne øge ligheden markant i det danske samfund, og der er skat et rigtig godt redskab.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-04:
Det er jo altid fascinerende med politiske uenigheder, og derfor er det jo altid sjovt at tale med Enhedslisten – ikke, at der ikke er ting, vi er enige om, for det er der bestemt, men på skatteområdet står vi jo ret forskellige steder.
Med hensyn til det her med at beskatte de rige ville jeg egentlig tro, at Enhedslisten var blevet så begejstret for den her toptopskat, at man havde kastet sig frådende ind i forhandlingslokalet for at være med til at brandbeskatte de allerrigeste i vores samfund.
Men hvis vi nu foretager det tankeeksperiment, at Enhedslisten rent faktisk havde noget at skulle have sagt og var afgørende for et flertal, hvor meget mener man så egentlig at de her meget, meget rige mennesker med ekstremt brede skuldre skal betale i skat af den sidst tjente krone?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-04:
Pointen er jo ikke at brandbeskatte.
Pointen er at bruge skattesystemet til at sikre et virkelig velfungerende velfærdssamfund, hvor der ikke er for langt mellem dem, der har mest, og dem, der har mindst.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-04:
Vi har ikke et tal for det, for det handler om det samlede skattesystem og den måde, vi har skruet skattesystemet sammen på.
Det, der er vores store ønske, er, at dem, der tjener allermest, bidrager med noget mere til fællesskabet, sådan at dem, der har allermindst, kan få nogle skattelettelser, og at vi i øvrigt kan have en velfærd, som tjener os alle sammen.