Thomas Danielsen (V), 2024-04-30:
Jeg tror ikke, at forslagsstillerne bliver helt så opløftede med den dagsorden, men det er der en god grund til.
For det er jo netop af omsorg for den kollektive trafik, at jeg nu vil sige, at B 153 pålægger regeringen inden udgangen af 2024 at give tilsagn om indfrielse af de forudsætninger for de kommunale lånerammer, der fremgår af det fælles forståelsespapir med Transportministeriet, og som vedrører finansieringen af de to BRT-linjer 200S og 400S.
Indledningsvis er det vigtigt at understrege, at forståelsespapiret mellem Transportministeriet og beliggenhedskommunerne og regionen indeholder en enighed om, at der arbejdes for en afklaring af afholdelsen af anlægsudgifterne, lånefinansieringen og anlægsrisikoen.
Ved at give kommunerne besked om vores vurdering allerede i efteråret 2023 er vi kommet med vores afklaring og har overholdt vores del af aftalen i forståelsespapiret på det område.
Jeg vil samtidig understrege, at regeringen allerede har givet kommunerne en stor håndsrækning for at muliggøre anlæggelsen af BRT med de nuværende linjer 200S og 400S i hovedstadsområdet.
Der er afsat en fuld statslig finansiering til udarbejdelsen af en miljøkonsekvensvurdering for BRT på både linje 200S og 400S, og ydermere er der afsat en økonomisk ramme på 950 mio. kr. til halv statslig finansiering af etablering af BRT på linje 400S
og en økonomisk ramme på 525 mio. kr. til halv statslig finansiering af BRT på linje 200S. Med andre ord har staten tilbudt kommunerne at finansiere en væsentlig del af anlægsprojekterne, og herudover blev det jo netop i infrastrukturaftalen for 2035 forudsat, at de lokale parter, altså kommunerne og regionerne, tilvejebringer den resterende finansiering af projekterne, og regeringen kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Da Aalborg Kommune valgte at anlægge den i øvrigt meget succesfulde Plusbus, som altså er sådan en BRT-lightmodel, modtog Aalborg Kommune i forbindelse med anlæggelsen af Plusbus et statsligt tilskud svarende til lidt mindre end halvdelen af anlægsudgifterne, idet Aalborg Kommune selv afholdt de resterende udgifter og efterfølgende fordyrelser inden for kommunernes anlægsbudget.
Det kan altså lade sig gøre at anlægge BRT inden for kommunens budget, i hvert fald hvis man som kommune har et ønske om det.
Lad mig sætte et par ord på den kommunale finansiering af BRT-projekterne.
Hvis kommunernes andel af omkostningerne ikke afholdes inden for den kommunale anlægsramme, vil den fulde anlægsudgift alt andet lige fortrænge et rum til andre politiske prioriteringer under den offentlige investeringsramme.
Det gælder både statslige anlægsprojekter samt kommende økonomiske aftaler om de kommunale og regionale anlægsprojekter.
Kommunerne har mulighed for at fordele den kommunale anlægsramme kommunerne imellem.
Kommunerne kan altså støtte hinanden, hvis de ønsker at gå sammen om at give deres borgere et højklasset transporttilbud, som jo også er til gavn for andre end kommunens egne borgere.
Med hensyn til forslaget om at give kommunerne mulighed for at lånefinansiere BRT-anlæggene må regeringen fastholde, at kommunerne som udgangspunkt skal finansiere anlægsaktiviteter uden lånoptagelse.
Det gælder også BRT-linjerne, hvor jeg igen vil henvise til, at det i »Infrastrukturplan 2035« er forudsat, at de lokale parter tilvejebringer den resterende finansiering til projekterne.
I den forbindelse er det vigtigt at bemærke, at en BRT er et anlægsprojekt til brug for bustrafikken, hvor der primært er tale om yderligere vejbaner og nogle stoppesteder langs ruten.
Med andre ord er der altså tale om et vejprojekt, og vejprojekter må i den kommunale økonomi prioriteres på lige fod med andre vejprojekter, der finansieres inden for den kommunale anlægsramme.
Derfor anlægges BRT uden at give en dispensation, som Enhedslisten ønsker at pålægge regeringen at give kommunerne.