runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2020-04-28:
Tak for det.
Jeg er ikke overrasket over, at Socialdemokratiet og Liberal Alliance ser forskelligt på værdien af huslejeregulering.
Det har jo alle dage været sådan, at Socialdemokratiet her har varetaget nogle særinteresser for dem, der allerede har en lejebolig, mens Liberal Alliance har stået på de mere almene samfundsinteressers side, herunder også for dem, der gerne vil have en lejebolig i fremtiden.
Så det skal vi ikke diskutere; det er en politisk forskel og en forskel, i forhold til om man varetager særinteresser eller almeninteresser.
Det, jeg gerne vil spørge til, er, hvorfor Socialdemokratiet ikke har sørget for, at det her indgreb på lejeboligmarkedet ikke går ud over folk, der har en andelsbolig.
Altså, hvorfor har man ikke taget fat på at lave om på andelsboligloven, sådan at det her indgreb på lejeboligmarkedet ikke kommer til at have negative effekter for andelsboligejerne?
Orla Østerby (KF), 2020-04-28:
Jamen jeg har ikke andet at sige, end at det i hvert fald er vigtigt for Danmark og for dansk landbrug, at vi har ekspertisen på det her område, for når vi ser på det her, er det jo kun Malta og Luxembourg ud af 47 lande, som ikke har deres egen, kan vi sige, certificering.
Så derfor er det her meget vigtigt for dansk eksport og for dansk landbrug.
Anders Kronborg (S), 2020-04-28:
Tak for det.
Jeg vil sådan set bare lige kvittere over for den konservative ordfører, for jeg synes sådan set, at indlægget her var rigtig, rigtig værdifuldt, fordi det netop spredte paletten ud og viste, hvorfor det her er vigtigt.
Nogle siger jo, at djævlen ofte er gemt i detaljen.
Man kan sige, at det her er bittesmå korn, men ikke desto mindre er det jo meget, meget vigtigt for Danmarks eksport.
Landbrug & Fødevarer vurderer jo selv, at frø og hele den her branche faktisk har en eksportværdi på over 3 mia. kr.
Så selv om det er bittesmå frø, vi taler om, er det faktisk et utrolig vigtigt eksporterhverv.
Og jeg vil bare kvittere over for den konservative ordfører for at have ramt bulls eye her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-04-28:
Nu har vi så haft to ordførere, hvor den første fra Socialdemokratiet sagde, at det var godt, at vi kom ind på noget, der liberaliserede forholdene.
Og jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre Venstres ordfører, hvorfor man ikke har valgt dette liberaliseringsforslag i den periode, hvor Venstre havde regeringsmagten, for man går jo fra noget, hvor der er et monopol, til noget, hvor man sådan set liberaliserer og giver lov til, at der er andre aktører, som kan være med til at, hvad skal man sige, udvikle plantesorter osv.
Hvorfor er det, at Venstre ikke har formået at liberalisere det her i den periode, hvor I havde regeringsmagten?
Erling Bonnesen (V), 2020-04-28:
Jamen det kan jeg sådan set ret nemt svare på, for der var også samtaler i gang om det, og nogle af de allerførste drøftelser af det var der, mens vi havde blå Venstreledet regering.
Og nu er jeg så spændt på, om Enhedslisten kan støtte det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-04-28:
Det er også meget spændende, når vi kommer til en spændende tredjebehandling.
Og jeg må indrømme, at jeg, da jeg læste det her lovforslag, var lidt i tvivl om, hvad jeg egentlig skulle tage fra Hjortshøj til Christiansborg for.
Men det er åbenbart særlig vigtigt i de her coronatider, at det lovforslag bliver gennemført.
Men jeg synes egentlig, det er svært at se, at det her forslag er noget, der skal gennemføres inden sommerferien.
Men det ved Venstres ordfører måske: Hvorfor er det, at det er vigtigt at gennemføre det her, når Venstre nu ikke kunne gennemføre det i sin regeringstid?
Erling Bonnesen (V), 2020-04-28:
Jamen i Venstre er vi altid parate til hurtigt at gennemføre lovforslag, som lægger op til liberalisering, så det er vi med på.
René Christensen (DF), 2020-04-28:
Tak for det, formand.
hundrede procent op om det lovforslag, som der ligger her.
Zenia Stampe (RV), 2020-04-28:
Nå, den er blevet tændt helt af sig selv.
Som Socialdemokratiets ordfører, hr. Anders Kronborg, sagde, opholdt vi os jo lige ude foran salen, før emnet kommer på dagsordenen, og vi diskuterede så, hvorfor det egentlig var, vi skulle mødes i dag for at diskutere det her forslag, for vi er jo alle sammen rørende enige, og det har også sådan lidt en teknisk karakter.
Men så var der nogle, der nævnte noget med noget græs og noget fodbold, og da vi har en minister, der er meget kulturinteresseret, er vi her måske simpelt hen for at finde en anledning til at diskutere kultur midt i denne krise.
Nej, spøg til side.
Vi støtter selvfølgelig forslaget, som skaber en liberalisering, og den synes vi er rigtig fin på det her område.
Meget mere er der vel ikke at sige om det.
Og så ser jeg frem til ministerens tale, som måske kan blive rigtig festlig og handle en masse om vores gode græs til fodbold m.m.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-04-28:
Det gør den nu.
I SF kan vi også sagtens støtte det her forslag.
Vi havde det kort oppe på gruppemødet, for vores gruppeformand var lidt bekymret for den her godkendelse af sortslister over planter, for hvad var det for noget?
Vores sundhedsordfører var også lidt bekymret for, om det var meget kontroversielt, om det tog lang tid, og jeg måtte forklare, at det nok mest var en teknikalitet, vi skulle igennem med her, så det kunne de være ganske rolige med.
Så vi bakker op i SF, og jeg glæder mig til at gå op og hente Kirsten Normann Andersen, så hun kan komme hurtigt herned til den næste behandling.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-04-28:
Det er jo et lovforslag, hvor man kan spørge sig selv, hvor den store ændring er i de ændringer, som loven medfører.
Vi går så fra, at noget er styret af en tekstanmærkning i finansloven, til, at forholdene er fastlagt i en lov.
Det er noget, der er foregået på formentlig lovlig vis, men det kan ministeren måske svare på, men jeg spørger mig selv, hvorfor det egentlig er, at vi skal skynde os at behandle dette lovforslag på et tidspunkt, hvor alle partier er blevet bedt om at reducere i antallet af deres beslutningsforslag, og hvor regeringen også har været i gang med at finde ud af, om der var nogle lovforslag, som ikke behøvede at blive behandlet før sommerferien.
Men det er jo også et forslag, som åbner op for, at der formentlig kan være flere aktører i et planteforædlingsarbejde.
Der kunne selvfølgelig godt under nuværende forhold være flere aktører, som var inde over det, men her ser det ud, som om man går fra et monopol til noget, som er med flere private aktører, og hvor der så sker en fri prisfastsættelse.
Det er så noget, der bliver fremmet under en socialdemokratisk regering, og noget, der ikke opnåede opbakning under en Venstreregering tidligere.
Jeg synes egentlig, det kunne være rart at få lidt mere præciseret, hvorfor det er så vigtigt at få vedtaget det her lovforslag i de her coronatider, men det kan jeg så få via en udvalgsbehandling.
Umiddelbart vil Enhedslisten godt støtte lovforslaget, som det ligger, men jeg synes ikke, det er et let læseligt lovforslag, når man kigger i det, og når man så leder efter, om der er noget væsentligt i nogle høringssvar, er det jo heller ikke de store guldkorn, man finder på de to sider.
Så en god forklaring på, hvorfor vi skal nå det her inden sommerferien, synes jeg ville være rart at få.
Orla Østerby (KF), 2020-04-28:
Sortsafprøvning har igennem mange år været en del af statens opgaver.
Det ændrede sig for 7 år siden, hvor man i Landbrugsstyrelsen besluttede, at man ville nedlægge sortsafprøvningen i Danmark og så henvise til nabolandene.
Heldigvis satte Erhvervsstyrelsen og Landbrugsstyrelsen sig sammen og blev enige om at udvikle en selvejende fond, som overtog det hele for 5 år siden.
Det betyder jo, at vi har sikret, at afprøvning – og i det hele taget forskning og certificering på det her område – bliver i Danmark.
Det er meget, meget vigtigt.
Og det er jo TystofteFonden, der står for det.
Hvis man læser i lovforslaget – det står i teksten –
er det jo også sådan, at der er nogle områder, som man ikke kan uddelegere til andre end TystofteFonden, for det er meget vigtigt, at man har en virksomhed, som har ekspertise på området.
Det er også en succes, når vi ser på virksomheden, som jo i dag har 32 ansatte og kører med overskud, hvor man de sidste 10 år i statens regi kørte med underskud.
Nu vedtager vi et lovforslag, der på baggrund af 5 års erfaring gør det muligt at fortsætte denne succes, og lovforslaget sikrer, at virksomheden hele tiden holdes opdateret og konkurrencedygtig ved, at opgaverne bliver konkurrenceudsat, så det altid er de bedste, der står for at udføre dem i Danmark.
Det er en god og sikker måde, som staten kan få løst opgaverne bedst og billigst på.
Vi er jo i Danmark førende med hensyn til plantepas og med hensyn til autorisation på det her område.
Vi er verdens største græsforædler, og det er en meget, meget stor eksport, som Danmark har der.
Det gælder også på kartoffelområdet, det gælder på raps, det gælder på majs, det gælder mange forskellige arter, og det bekræfter jo bare, at Danmark har en stor landbrugsproduktion.
Henrik Møller (S), 2020-04-28:
Først vil jeg lige anholde det her med, om vi har en boligpolitik, der kun tilgodeser særinteresser, eller om det er almenvellets interesser, som er i det.
Jeg synes jo netop, at jeg lagde op til, at det her var et spørgsmål om, at vi gerne ville have et meget blandet og fleksibelt boligmarked, som gjorde, at alle kunne komme ind på det.
Vi mener jo rent faktisk, at vi – ud over de energiinvesteringer, som ligger i det her – har fundet en løsning i forhold til andelsboligejerne, som gør, at man stort set ville kunne blive holdt skadesløs igennem det her.
Så jeg deler sådan set ikke den der opfattelse af, at vi med det her straffer andelsboligejerne.
Jamen jeg har jo fulgt med i den debat, der har været, og der har været mange aktører med mange forskellige interesser i forbindelse med det her.
Men noget af det, jeg i hvert fald synes er rigtig interessant i den her forbindelse, er, at der den 31. januar, altså dagen efter den politiske aftale er indgået, kommer en pressemeddelelse fra ABF, hvor man siger, at den politiske aftale betyder bedre betingelser på andelsboligområdet.
Og da ABF ligesom er andelsbolighavernes organisation, føler jeg mig rimelig tryg ved, at det er en god aftale, vi har lavet.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-04-28:
Jeg lægger mærke til hr. Henrik Møllers brug af udtrykket stort set.
Det kan jo bruges, hver eneste gang man gør noget, som skader nogen; så kan man hævde, at det stort set ikke skader nogen.
Det betyder, at det skader – men man synes ikke, at det skader i et omfang, som er betydeligt nok til, at man bør lade være.
Og mit spørgsmål står derfor stadig væk.
Det her skader andelsboligejerne, det påvirker priserne i en nedadgående retning.
Hvorfor friholdt man ikke andelsboligejerne for det ved at lave om på andelsboligloven, sådan at deres værdi af boligen ikke er fuldstændig afhængig af de ting, man gør på lejeboligmarkedet?
Henrik Møller (S), 2020-04-28:
Altså, jeg henholder mig igen til, at det, der er foreningen på det her område, som jo er den, der alt andet lige burde have størst indsigt i de vilkår, der er, omkring andelsboliger, siger, at det her rent faktisk er en god aftale.
Derfor føler jeg mig rimelig tryg ved den beslutning, som vi træffer.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-28:
Tak for det.
Men at føre den frem som et sandhedsvidne i den her sag er ganske enkelt en anelse utroværdigt.
Nej, selvfølgelig tænker man da på det, man har i klemme der.
Man kunne også kigge på Finanstilsynet, som jo klart og tydeligt siger: De øvrige tiltag vil imidlertid sænke værdien af ejendommen og derved belåningsmulighederne for foreningen.
Så skal vi ikke bare droppe diskussionen om, om det forringer værdierne?
For det gør det.
Så står der tilbage, at det mener Socialdemokratiet godt at man kan leve med, fordi man gerne vil straffe nogle udenlandske kapitalfonde, som man mener er et kæmpestort problem.
Derfor er mit spørgsmål til Socialdemokratiet: Præcis hvor i lovgivningen er det, man nu forbyder udenlandske kapitalforvaltninger at investere i de her ejendomme?
Henrik Møller (S), 2020-04-28:
Man kan sådan set sige, at der her ikke er nogen steder, hvor der ligger et forbud.
Altså, vi forbyder jo ikke nogen at investere i det her.
Det, der ligger i det lovforslag, som ligger her, er jo, at det, kan man sige, bliver mindre attraktivt at lave de kortsigtede investeringer med henblik på et hurtigt salg med en meget stor gevinst, og det gælder jo sådan set både for udenlandske, men i og for sig også for indenlandske investorer.
Det er jo, fordi vi gerne vil have et boligmarked, som er stabilt, og hvor der er nogle, der investerer i det, som ikke bare skal bruge det som et investeringsobjekt til en hurtig gevinst.
Men der er ikke noget i det her, som gør, at udenlandske investorer ikke kan investere i det her marked.
Men det bliver måske ikke lige så attraktivt med henblik på en kortsigtet profit.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-28:
Nej, og så kunne det være, at det her var et stort problem, og at der var rigtig mange, der gjorde det.
Men det spurgte vi jo netop ministeriet om, og der var ikke nogen eksempler på, at der var nogen, der havde lavet den her finte.
Så kan ordføreren komme og sige, at så og så mange har lavet den her finte, som nu skulle være det her kæmpestore samfundsmæssige problem, for ministeriet kunne ikke gøre det under ministeransvar, og derfor står et spørgsmål tilbage: Hvorfor vil man skade sygeplejerskernes pensioner og formindske dem?
Hvorfor vil man skade andelsboligforeningerne for at komme efter nogle udenlandske kapitalforeninger, hvor man ikke har kunnet komme med et eneste eksempel på, at de rent faktisk har købt dem, renoveret dem og solgt dem igen med den finte, som man påstår?
Henrik Møller (S), 2020-04-28:
Nej, altså, nu vil jeg sige, at hvis man har fulgt en lille smule med, også i forhold til medierne omkring det her med de historier, vi har oplevet omkring nogle af de her kapitalfonde, som har været inde og presse folk ud med henblik på rent faktisk at kunne gå i gang med de her lejligheder og tjene de her penge, så mener jeg sådan set, at vi den vej rundt har bevis for de her historier.
Vi har jo haft diskussionen om andelsboligerne her, og jeg deler ikke den opfattelse og det sortsyn, som der i nogle af høringssvarene gives udtryk for i forbindelse med det her.
Jeg har redegjort for de her 3 pct., jeg mener der ligger i forhold til de grønne investeringer.
Så jeg mener ikke, at vi skyder gråspurve med kanoner her.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-04-28:
Tak for det.
Der var rigtig mange gode eksempler på, hvad Venstre ikke vil, i ordførerens tale, og derfor får jeg også lyst til at spørge ordføreren: Der har været mange eksempler rundtomkring i landet – særlig i storbyerne, særlig i København, men også i Aarhus – på udlejere, som har opkøbt ejendomme, sat et nyt køkken ind, sat et nyt bad ind og hævet huslejen med 400 pct. Mener Venstre faktisk, at det var en holdbar udvikling, at lejligheder i København og i Aarhus, altså i de store byer, på den måde til sidst blev så dyre, fordi det alene var markedet, der ligesom skulle regulere det, og at man på den måde pressede almindelige lønmodtagere ud af byen og ud af lejligheder i storbyerne?
Heidi Bank (V), 2020-04-28:
Jamen i Venstre går vi jo ind for, at vi har blandede byer, og at vi har en blandet boligmasse, hvor folk med forskellige indtægter har mulighed for at bo.
Når der så bliver spurgt konkret til, om vi mener, at det er holdbart, så vil jeg sige, at det jo allerede var sådan – og det ved fru Kirsten Normann Andersen også – at huslejenævnet allerede, som det var, traf afgørelser, hvor udlejer tabte sagerne.
Det var jo også sådan, at vi så et konkret eksempel på, at en af de faktisk ikke så store spillere, men en af dem, der udgjorde et problem på markedet, var ude og få ændret huslejen i forbindelse med de sager.
Det er jo derfor, vi ønsker at styrke huslejenævnene.
Det er jo, fordi når vi har velfungerende huslejenævn, så løser de en stor del af problemet, og for Venstre er det bare vigtigt, at lejerne bliver ved med at have nogle tidssvarende boliger og nogle boliger, der er i god stand, og vi frygter, at det er den forkerte vej, det kommer til at gå, og at vi om 10 år står med en boligmasse, der bliver mere og mere nedslidt.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-04-28:
Mener ordføreren seriøst, at § 5, stk. 2-renoveringer er den eneste metode til at sikre, at boliger udvikler sig og undgår at blive nedslidte på den lange bane, og at det virkelig nødvendigvis skal have en sammenhæng med en huslejestigning på 400 pct., altså at skifte et køkken og et bad?
Jeg var ude at se en lejlighed på Frederiksberg, hvor man kunne se, hvor udmærket både køkken og bad var, men prisen stiger med 400 pct. i det øjeblik, lejligheden bliver fraflyttet og der bliver sat nyt køkken og bad ind.
Er det at vedligeholde boligmassen?
Og er det en mulig måde...
Undskyld, det er, fordi man simpelt hen ikke kan se formanden, når man vender den forkerte vej, og man kan heller ikke se uret.
Erling Bonnesen (V), 2020-04-28:
Tak for det.
Lovforslaget er jo allerede gennemgået af den tidligere ordfører, så det behøver jeg ikke at gøre.
Jeg kan måske bare føje til, at det jo er en særlig glæde, når man sådan kigger på planter og også på græs, for selv om der så ikke lige må spilles fodbold nu, EM og VM og den slags ting – sågar superligaen er i øjeblikket lagt ned – så kan vi jo, når der kommer gang i det igen, lige præcis glæde os over, at der er rigtig mange spillere, ikke bare i Danmark, men verden over, der løber på dansk græs.
Og det er da i særklasse også med til at understrege, at dansk landbrug og danske fødevarer er godt gående på den store internationale scene.
Og på det grundlag kan jeg kun tilslutte mig det, som ordføreren for Socialdemokratiet allerede har sagt, nemlig at vi selvfølgelig støtter det her lovforslag.
Vi skal blive ved med at have græs i verdensklasse.
Mona Juul (KF), 2020-04-28:
Kunne man forestille sig, at alle de andre markedsaktører på nogen som helst måde kunne have et andet indtryk end ABF, altså at deres vurderinger kunne være anderledes?
Hvordan forholder ordføreren sig til, at i hvert fald mange andre på markedet har en helt anden vurdering end den, ABF selv kommer med – og jeg har også godt se det i dag.
Henrik Møller (S), 2020-04-28:
Der er det jo sådan, at andelsboligmarkedet, kan man sige, følger det private udlejningsmarked omkring det her.
Det har vi sådan set ikke som udgangspunkt tænkt os at ændre ved.
Altså, den forringelse, der er, er jo den, der ligger i de energirenoveringer og de energikrav, som ligger i det her, og hvor man vurderer, at det er 3 pct.
Så det er derfor, jeg bruger begrebet stort set.
Jeg er overbevist om, at det marked, vi ser på andelsboligområdet, også vil trives og have det godt i fremtiden.
Jens Rohde (RV), 2020-04-28:
Jeg kan huske den 10. december sidste år, da ministeren og andre havde smidt Dansk Folkeparti og de andre partier fra blå blok ud af forhandlingerne.
Der sad vi over for Finanstilsynet.
Og 2 dage efter fik vi så et foredrag om sådan en aftales samlede virkning over for andelsboligerne.
Og der blev jeg ved med at spørge: Hvorfor kan vi ikke få den samlede beregning på, hvad det samlede forslag vil betyde for andelsboligerne?
Kan hr. Henrik Møller huske, hvad departementschefen svarede til det, og Finanstilsynet, der var taget med ved bordet den aften, hvor bl.a. Dansk Folkeparti ikke var med?
Henrik Møller (S), 2020-04-28:
Arh, det kunne jeg, hvis hr. Jens Rohde havde hjulpet mig ved at sige det, kan man sige.
Jeg kan ikke umiddelbart huske, hvad der blev sagt, men det får jeg at vide i anden runde helt præcist, altså hvad det er.
Jeg kunne sådan set lige så godt have fået det at vide i første runde.
Men jeg henholder mig stadig væk til, at de vurderinger, der ligger i forhold til ministeriet, ligger på, at det tab, der vil være i forhold til andelsboliger, er på de 3 pct., som er, kan man sige, de grønne beslutninger, som ligger i det her, og som der jo i forhold til de snakke og diskussioner, vi har haft, har været bred opbakning til, altså at det her var en god idé, når nu vi skulle i gang med en ændring i forhold til § 5, stk. 2.
Jens Rohde (RV), 2020-04-28:
Når hr. Henrik Møller nu ikke kan huske det, kunne hr. Henrik Møller måske kigge i det notat, som vi fik tilsendt fra Finanstilsynet efter det møde med Finanstilsynet, hvor man jo gentagne gange siger og skriver fra Finanstilsynets side: Man kan ikke vurdere det samlede, fordi der er afledte effekter.
Man kan altså ikke bare tage karensperioden og så sige, at det ikke har nogen effekt.
Det kan godt være, at den ikke har den store effekt alene, men de afledte effekter ved de andre ting, man gør, kan få negative konsekvenser.
Det står der.
Og når jeg nævner det, er det, fordi ministeren og Socialdemokratiet jo hele tiden bruger det her.
Og dengang fik jeg at vide, at der ikke findes en metode til at regne det hele samlet.
Det er ikke metodisk korrekt.
Og derfor er det jo en sjov påstand, Socialdemokratiet kommer med.
Henrik Møller (S), 2020-04-28:
Jeg henholder mig jo, kan man sige, til de svar og de meldinger der er kommet, også fra ministeriets side af, om det her.
Men jeg synes jo, at den situation, vi står i i dag, jo også viser, at en ting er, at der kan være nogle konsekvenser i forhold til det at lave en ændring i forhold til § 5, stk. 2.
Men lige nu er vi jo underlagt, kan man sige, nogle meget større konsekvenser, som vi ikke langsigtet kender konsekvenserne af endnu.
Heidi Bank (V), 2020-04-28:
Ja, det er jo fuldstændig rigtigt, hvad den socialdemokratiske ordfører siger.
Lige nu står vi i en situation, som vi ikke kender konsekvenserne af.
Vi står i en kæmpestor krise, både nationalt og globalt.
Og derfor kan det jo også undre, hvorfor Socialdemokratiet har presset på for at få de her tre lovforslag igennem nu; hvorfor man ikke har valgt at vise lidt mere omtanke i forhold til dem, der bliver ramt, bl.a. andelsbolighaverne.
Hvorfor skal det her partout presses igennem nu?
Hvorfor har man ikke prøvet at skubbe det her til efteråret?
Det har man jo gjort med andre lovforslag på boligområdet – lovforslag, der endda var længere fremme i processen.
Så det undrer os meget i Venstre, hvorfor man ikke viser lidt mere omhu på det her område, altså fordi vi står med den her meget store usikkerhed i forhold til værdierne, også værdierne på ejendom i Danmark.
Og det kommer til at have betydning.
Det kommer til at have betydning for, hvad vi har af likviditet i samfundet.
Så det kunne jeg godt tænke mig at få et svar fra Socialdemokratiet på.
Henrik Møller (S), 2020-04-28:
Den nuværende situation vil jo i forhold til efteråret, kan man sige, ikke nødvendigvis ændre på noget som helst, og vi har måske at gøre med en meget, meget lang tidsperiode, hvor der ligger en usikkerhed, med hensyn til hvad der kommer til at ske.
Jeg nævnte, hvad vi gik til valg på før det her, og det mener vi sådan set stadig væk.
Altså, skulle der ske det, at der sker ændringer i forhold til det her marked, kan man sige, at det så måske netop bliver afgørende, at man har de her redskaber at arbejde med – i forhold til at vi ikke oplever et opkøb netop med henblik på den her meget kortsigtede profit, der er.
Det er en af årsagerne til, at vi gerne vil holde fast i juli som skæringsdato.
Heidi Bank (V), 2020-04-28:
Jeg synes, det er lidt mærkeligt, at man bare siger, at nu har den ligesom ligget lang tid i pipeline.
Det er der jo masser af anden lovgivning der har gjort, og som man har skubbet.
Så hvorfor er det, Socialdemokratiet mener, at man skal skabe endnu mere usikkerhed på et område, hvor der allerede er stor usikkerhed?
Venstre har jo sammen med flere af de andre borgerlige partier spurgt ministeren, om det ikke var en god idé at forlænge høringsfristen, fordi vi syntes, det var væsentligt, at dem, der nu er aktører på det her område, fik en mulighed for at give deres mening til kende – i lyset af de ting, der er sket i verden.