Søren Søndergaard (EL), 2020-11-12:
I modsætning til hvad der er blev spået i sin tid – jeg vil ikke begynde at læse op og citere fra valgkampen; det kunne jeg godt, hvis der er nogen, der vil have det – så går det jo rigtig godt.
Som der står på side 7 i redegørelsen, som vi har fået, er det fortsat Rigspolitiets vurdering, at ordningen generelt set er operativt tilfredsstillende.
Der er jo forsinkelser, og det er da rigtigt, at man fra Rigspolitiets side skriver, at det i praksis alt andet lige vil tage lidt længere tid, men man skriver også: »Rigspolitiet er imidlertid ikke bekendt med, at en sådan forsinkelse har haft betydning for udfaldet af konkrete sager eller efterforskninger.
Det er fortsat Rigspolitiets vurdering, at ordningen generelt set er operativt tilfredsstillende.«
Så ja, altså, det er sådan svært at bevare pessimismen – det kan der måske være tale om i forhold fremtiden; det kan jeg sagtens forstå, for der sker jo mange ting – men lige i forhold til det her er det måske til at overse.
Så har der været snakket om, at vi jo ikke kan være med til at udpege de her high value targets.
Men skal vi lige holde fast i, hvad high value targets er?
Altså, high value targets defineres som organiserede kriminelle, som udgør en stor kriminalitetstrussel for to eller flere Europol-lande, og som begår kriminalitet, der er omfattet af i Europols mandat, altså alvorlige ting.
Mon ikke, hvis Danmark opdager det, at man kan tage telefonen og ringe til det andet land og sige: Kan I ikke lige forestå det her?
Det tror jeg man kan, og jeg tror, at det andet land vil gøre det, hvis ellers det er nogle ordentlige samarbejdspartnere, man har, i Europol.
Det går jeg ud fra at folk mener.
Så det er nok heller ikke det store problem, selv om jeg fuldstændig støtter, at justitsministeren har sat gang i et arbejde, for at vi kan få lov at gøre det direkte.
Hvorfor skulle vi dog ikke kunne gøre det?
Det generer ingen – ingen – mennesker, at vi bliver hurtigere til at bekæmpe kriminalitet.
Jeg regner da med, at Kommissionen helt automatisk vil acceptere det, så det er ikke, fordi jeg har noget imod det, det er jo bare ikke noget stort problem, som nogen forsøger at gøre det til her fra talerstolen.
Til gengæld så er der et problem med datasikkerheden.
Altså, vi har lige haft et møde i den parlamentariske kontrolorganisation med Europol, hvor der jo var en lang diskussion om det her med sikkerheden omkring oplysninger, og hvor der var meget kritik.
Den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse finder det problematisk, at data på ikkemistænkte behandles i systemet, da der ikke er hjemmel til det ifølge Europols mandat og Europol overhovedet ikke må behandle data på ikkemistænkte.
Jeg ved ikke, om det er rigtigt, men jeg ved, at det siger den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse.
Jeg synes da, det er interessant, at vi diskuterer, om der er nogen problemer, og det kunne vi jo passende bruge den her lejlighed til, men det går jeg ud fra at ministeren kommer ind på i sin redegørelse.
I forhold til fremtiden: Der synes jeg jo at der er nogle muligheder.
Storbritannien, som har været storleverandør til Europol, træder ud af EU, og der vil det da være oplagt, at vi prøver at tage en diskussion om, hvordan vi organiserer et europæisk politisamarbejde, der organiserer alle stater i Europa, der lever op til retssikkerhedsmæssige garantier.
Det er så ikke sikkert, at alle EU-landene kommer med der, men i hvert fald skal alle dem, der gør det, selvfølgelig have lov at være med.
Jeg står her med den norske regerings arbejdsprogram for samarbejdet med EU 2020, hvor der står – og jeg skal spare jer for at sige det på norsk, men det står på norsk, som så bliver sådan lidt fordansket: Norge ønsker på sigt at få en enklere tilgang til Europols register, primært inden for rammerne af den gældende samarbejdsaftale.
Også andre alternativer kan imidlertid være aktuelle, dersom der eksempelvis i forhandlingerne om Storbritanniens udtræden af EU skulle åbnes for en anden og i sum mere fordelagtig tilknytning, som også Norge vil kunne benytte sig af.
Altså, nordmændene har allerede gennemskuet, at der kommer til at ske noget på det her punkt, og at man kommer til at lave en nyordning.
Jamen vi er jo medlem af EU, og skal vi så have en dårligere ordning end de andre?
Nej, selvfølgelig skal vi da ikke det.
Derfor skal vi jo se det her som en mulighed for at gå aktivt ind og formulere vores bud på fremtidens europæiske politisamarbejde, hvor vi selvfølgelig kan deltage på lige fod med andre, hvis ellers man respekterer datasikkerhed, og hvis retssikkerheden er i orden i de lande, der deltager.
Kort sagt: Det er rigtigt, som den radikale ordfører sagde, at der ikke er meget nyt i den her redegørelse.
Jeg vil f.eks. gerne diskutere de retssikkerhedsmæssige konsekvenser af QUEST, og det er der jo nogen der kan spørge om, hvis de har lyst til det.
Men det korte af det lange er, at det grundlæggende set går godt i øjeblikket, men der venter en fremtid, og der har vi mulighed for at påvirke den, hvis vi gør det.
Jeg synes egentlig, at regeringen skulle indkalde til nogle forhandlinger om, hvordan vi går i gang med at være med til at forme den fremtid, der venter os om ikke særlig længe.