runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2019-02-22:
Der er da ingen tvivl om, at jeg tror, at man i fremtiden vil kunne gøre det i forbindelse med delelementer af en finanslov, men en finanslov handler også tit om puljer, altså at man afsætter en pulje, som så bliver udmøntet senere.
Derfor vil det simpelt hen blive et forvrænget billede, man vil tegne af det.
Dermed ikke sagt, at den her dagsorden ikke er rigtig, for dagsordenen er rigtig.
Vi skal kunne vide, hvad det er for nogle konsekvenser, vores politiske beslutninger har.
Men jeg tror bare, at den her dagsorden rækker lidt videre end Folketingssalen i Danmark.
Den rækker ud på EU-plan – der har vi i hvert fald en mulighed; den rækker også ud på verdensplan, og der er OECD jo et godt sted at starte.
Altså, vi skal have sat den her dagsorden, og der har vi selvfølgelig som Folketing en mulighed for at pålægge enhver regering at arbejde videre med det, altså med, hvordan vi får den her tanke om en klimadeklarering til at sprede sig, således at vi ikke hver eneste gang selv skal ud og finde ud af, hvordan den enkelte bil ser ud, fordi den sådan set er blevet deklareret som produkt, allerede når vi vælger at købe den.
Christian Poll (ALT), 2019-02-22:
Det synes jeg var en rigtig positiv udmelding, for det, jeg hører, er, at Dansk Folkeparti faktisk ønsker en gennemsigtighed her, altså at vi får data på bordet, og at vi indsamler grundige data.
Historien med elbiler er jo meget relevant, for det er jo sådan, at man faktisk også godt kan dokumentere klimabelastningen og miljøbelastningen generelt for produktionen af elbiler, bare man dykker ned i, hvor de er produceret, hvordan de er produceret og den slags.
Det findes der jo livscyklusvurderingsmetoder til at regne ud.
Så det, jeg hører, er, at Dansk Folkeparti faktisk ønsker, at der skal være en klimadeklarering, og det er jo også noget af det, regeringen har med i sit klimaudspil, og jeg hørte for nylig fra hr. Thomas Danielsen, at det er en klimadeklarering, man tænker på, og det synes jeg er et godt grundlag for det her arbejde.
Men hvorfor så ikke bare inkludere det i finanslovsarbejdet hele vejen fra starten, når nu vi, som finansministeren også fremhævede, er så langt med det i forhold til lovforslag og forskellige initiativer?
Kan man ikke bare integrere det nu?
Jens Joel (S), 2019-02-22:
Det er jo altid godt, hvis det, man gentager, man troede man havde sagt, giver større klarhed, end man første gang fik bibragt.
Jeg mener, at vi er nødt til at anskue det her som to helt nødvendige ting, vi skal forholde os til, og derfor synes jeg sådan set også, det er klogt, at man, når man planlægger sin økonomi, kigger på, hvad det har af konsekvenser for det grønne.
Det var i al beskedenhed det, som jeg prøvede at sige.
Men det siger sig selv, at vi jo stadig væk ønsker en vækst.
Vi ønsker stadig væk en sund økonomi, og det kan man så gøre mere eller mindre begavet, og hvis man gør det med hensyn til det grønne, bliver det for mig at se og på lang sigt en langt mere begavet måde, man får indrettet sin vækst på.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-02-22:
Jeg kan huske, at ordføreren og jeg for 7 år siden var til klimatopmøde i Rio, og der var en lang række af vores ministre med på det tidspunkt.
Faktisk skabte adskillige af vores ministre på det tidspunkt sådan international opmærksomhed, fordi man sagde, at Danmark ville indføre et grønt bnp og arbejde med grønne nøgletal, og man gav samtidig 10 mio. kr. til Verdensbanken til forskning i det her og forpligtede sig også til at inkorporere det.
Jeg må bare sige, at det jo er ærgerligt, at tingene skal tage så lang tid, og at vi står her 7 år efter og så stadig væk diskuterer, om det er den rigtige vej at gå, efter at Verdensbanken siger, at det er den rigtig vej at gå, efter at FN siger, at det er den rigtige vej at gå, efter at vi forpligter os på verdensmålene, efter at OECD – som altså ikke er nogen socialistisk organisation – siger, at det er vejen at gå, og har projekter, som f.eks. hedder Beyond GDP, fordi man netop ikke bare kan kigge på bnp og den måde, vi laver regnskaber på i dag, som vi har gjort tidligere.
Jeg havde egentlig ikke et opfølgende spørgsmål.
Jeg ville bare gerne høre, hvad ordføreren ville slutte af med.
Jens Joel (S), 2019-02-22:
Det får jeg jo så mulighed for at slutte af med.
Jeg er enig i, at der her jo ikke længere er en diskussion for folk, som går ekstraordinært meget op i det grønne.
Det her er jo en diskussion for alle dem, der betragter balancerne i verdensøkonomien som noget centralt, og en diskussion om, hvordan vi kan sikre, at der også er plads til de mange flere mennesker, der kommer på jorden, på en måde, som ikke ødelægger det for fremtidige generationer.
Så det er helt afgørende.
Det sidste først: Det er jo i virkeligheden mit håb og Socialdemokratiets ambition, at det, man kunne kalde grøn budgettering, et grønt nationalregnskab, en bedre måde at projicere, altså forudsige, hvad konsekvenserne er for CO 2 -udledningen, ressourceforbrug og sådan noget, at de langsigtede planer, vi har, helt centralt skal ind i diskussionen.
Det er jo også derfor, vi diskuterer, hvordan vi kan lave forpligtigelser på klimaområdet, sådan at vi løbende følger op på, om vi er på rette vej.
Så Socialdemokratiet har intet problem med, at vi måler mere på det her.
Vi har intet problem med, at vi holder hinanden fast på, at vi skal gøre det her, og det er derfor, at jeg opfordrer til, at vi diskuterer det i udvalget.
Vi er usikre på, om vi kan nå i mål til den finanslov, som jeg jo strengt taget tror allerede er ved at blive lavet i finansministerens ministerium.
Men at vi skal gøre det over de kommende år, er indiskutabelt, og fru Lisbeth Bech Poulsen har jo også ret i, at vi tog nogle vigtige skridt, sidste gang vi var i regering.
Ja, noget af det er så blevet forsinket af, at der var nogle, der ikke forlængede bevillingen og lukkede det ned, og nu er der heldigvis også private, som har bidraget til det.
Jeg har i øvrigt også været på besøg hos OECD siden, som fortæller meget klart ...
René Christensen (DF), 2019-02-22:
For den anden vej ville nok være lige farlig nok i forhold til det, og jeg er jo også glad for, at Socialdemokratiet anerkender, at der er behov for at have en sund og stærk økonomi, både for at flytte sig i forhold til den grønne dagsorden og i forhold til alle mulige andre dagsordener.
Men jeg må alligevel anfægte noget.
Vi er nødt til at have en stærk økonomi.
Nu handler det her forslag jo bl.a. om, hvad vi skal kigge på i finansloven, og der er selvfølgelig ingen tvivl om, at vi også skal vide, hvad det er for nogle beslutninger, vi træffer, og hvad konsekvenserne af dem er, også for den grønne dagsorden.
Jens Joel (S), 2019-02-26:
Men man kunne faktisk ikke, som hr. Mikkel Dencker siger, have flyttet dem.
Hr. Thomas Danielsen sagde jo meget præcist, at vi kunne have aflyst.
Så var der så en diskussion om, hvad det ville betyde for muligheden for at investere grønt i Danmark, hvis man ikke længere kan regne med aftaler.
Der er en politisk aftale, som siger, at vi gerne vil have nogle vindmøller.
Der er i øvrigt en kommunalbestyrelse, som siger: Vi vil gerne have, at de ligger her.
Det var kommunalbestyrelserne, der valgte, hvor de skulle ligge.
Så sætter vi så en maks.-pris på vindmøllerne.
Så kommer der nogle private udbydere og byder billigere, langt billigere, end den maks.-pris, vi har sat.
I den situation er det jo meget svært at sige til de private virksomheder: Det kan godt være, I har brugt 25 mio. kr. på det her, men det kommer vi ikke til at levere alligevel, for vi har ombestemt os.
Der er det rigtigt, at der var en diskussion, som både handlede om grøn omstilling, men som også handlede om tilliden til de investeringer, man laver i Danmark, og som er vigtige for de kommende investeringer, også i havvindmølleparker, som hr. Mikkel Dencker – og vi i øvrigt også – gerne vil have flere af i fremtiden.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-26:
Det er jo helt fint at være høflig, men jeg ved, at ordføreren har været til nogle klimatopmøder og vel også har hørt, at vi har en opgave, som er presserende, og at FN's klimaeksperter har fortalt os, at vi har sådan 10-12 år til for alvor at vende kursen, og nu er Dansk Folkeparti så åbenbart åbne over for, at det skal foregå i regeringens langsomme tempo, og at der skal være en eller anden folkehøring, når vi kommer frem på den anden side af efterårsferien.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre Dansk Folkepartis ordfører om noget.
Altså, jeg har lagt mærke til, at der er en vis debat om klimaspørgsmål og en stigende bekymring i befolkningen, og nu har vi så et borgerforslag, som ret hurtigt har samlet de her underskrifter – over 50.000 på godt 14 dage.
Synes ordføreren ikke, at der er en omfattende klimadebat ude i befolkningen, og at vi sådan set burde, hvad skal man sige, handle nu?
Mikkel Dencker (DF), 2019-02-26:
Nu taler jeg også om et tidspunkt i processen, som er noget tidligere end der, hvor vi er nået til nu, og hvor der ikke har været den store planlægning i detaljer i gang, som har kostet en masse penge.
Da havde det været muligt at droppe at lave kystnære havvindmøller og have konverteret det til rigtige havvindmøller.
Jens Joel (S), 2019-02-26:
Man kunne godt på det tidspunkt juridisk have aflyst aftalen.
Men det er ikke rigtigt, at virksomhederne ikke havde brugt millioner på at lave forundersøgelserne og på at byde.
Det er rigtigt, at der var et flertal i Folketinget, et bredt flertal, som sagde: Når vi har sat en grøn omstilling i gang, når vi har lavet en aftale, og der er private virksomheder, som har investeret tocifrede millionbeløb i det her, så er vi selvfølgelig nødt til at stå ved vores aftale, hvis de rent faktisk leverer billigere vindmøller end det, vi havde krævet af dem.
Så det er ganske enkelt ikke rigtigt, når hr. Mikkel Dencker ligesom indikerer, at man kunne have flyttet dem.
Det er jo et helt andet projekt, hvis man skal lave havvindmøller.
Det kommer vi forhåbentlig til at lave meget mere af fremadrettet.
Men det har ikke noget med de kystnære at gøre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-26:
Jamen det er jo fint, at alle kan komme til orde, men det er nu også mit indtryk, at alle mennesker indtil nu har haft mulighed for at komme til orde.
Der har været sådan et borgerinitiativ, hvor alle jo kunne gå ind på den her hjemmeside og skrive under, og det er der så godt 65.000 mennesker, der har gjort meget hurtigt.
Så der er sådan set en mulighed for at komme til orde, og vi står over for et borgerforslag, som en række grønne organisationer står bag.
Altså, hvorfor er det, at Dansk Folkeparti ikke vil tage det her borgerforslag mere alvorligt?
Mikkel Dencker (DF), 2019-02-26:
Jeg synes da også, at vi tager borgerforslaget alvorligt.
Nu er det borgerforslag, der er indsendt, jo under alle omstændigheder et beslutningsforslag, som pålægger regeringen at lave en ny klimalov, og regeringen har så allerede meldt ud, at det ville man alligevel gøre på eget initiativ.
Så jeg tror da ikke, at det går hurtigere af, at man vedtager borgerforslaget.
Det, som er vigtigt for Dansk Folkeparti, er, at vi får så god en klimalov som muligt og så god og så grundig en proces som muligt, så den nye klimalov må blive så gennemarbejdet, som vi kan få den, og det tror vi at vi gør med den proces, som regeringen lægger op til.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-02-26:
Hvis jeg skal starte med en positiv note, vil jeg sige, at det er dejligt at høre, at Dansk Folkeparti både tager borgerforslaget alvorligt og set med Dansk Folkepartis øjne seriøst ønsker en klimapolitik.
Når ordføreren så læser borgerforslaget, vil han se, at der er seks principper, der sammen med den bagvedliggende tekst præciserer forslaget, og jeg vil spørge, om der er nogen af de seks principper, som Dansk Folkeparti er uenig i?
Mikkel Dencker (DF), 2019-02-26:
Jeg vil egentlig gerne vende tilbage til de kystnære havvindmøller, som hr. Thomas Danielsen nævnte lige før.
Der er jo en kystnær havvindmøllepark på vej ovre på vestkysten.
Det har den jo været igennem nogle år.
For en 3 år siden stod vi på et noget tidligere stade i processen, hvor man stadig væk kunne have nået at flytte de her kystnære havvindmøller længere ud på havet og gøre dem til rigtige havvindmøller.
Det foreslog Dansk Folkeparti, og jeg kan i hvert fald også huske, at Venstre foreslog det.
Jeg vil så høre, om ordføreren kan bekræfte, at Socialdemokratiet var et af de partier, som blokerede for, at det kunne lade sig gøre, og at vi derfor nu får de her kystnære havvindmøller i stedet for havvindmøller, selv om det faktisk godt kunne have ladet sig gøre at rykke dem længere ud uden at skulle betale nogen væsentlig merpris for det.
Jeg har dem her foran mig, og der er ikke nogen, som vi er direkte uenige i, men der er nogle, som vi måske synes er mindre vigtige, f.eks. det her med, at Klimarådet skal styrkes og sikres uafhængighed.
Det mener jeg faktisk allerede det er i dag.
Den klimalov, vi har, fra 2014 har jo allerede fastsat, hvordan Klimarådet skal være sammensat, og det er vi egentlig meget godt tilfredse med.
Vi er glade for Klimarådets arbejde, så det synes vi ikke er så vigtigt at få lavet om på.
Selv om det jo ikke er hugget i granit tilbage i 2014, hvordan det skal se ud, er det ikke noget, vi ser det store behov for.
Så er der det her med de 5-årige delmål for CO 2 -udledningen, og der synes vi i Dansk Folkeparti, at vi skal passe på ikke at lave for rigide krav til os selv, for så risikerer vi at skulle tage nogle meget dyre beslutninger for at nå i mål på et bestemt tal på et bestemt tidspunkt, så der vil vi hellere have en større fleksibilitet.
Men selve det at revidere vores klimalov synes vi da er en helt fin idé, så lad os gå i gang med det, og lad os se, hvad den proces fører os frem til.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-02-26:
Det vil sige, hvis jeg har forstået ordføreren rigtigt, at med et slag på tasken er der fire ud af de her seks nedslag, som Dansk Folkeparti er enig i.
Så med hensyn til det punkt, der handler om, at Danmark skal være drivkraft i international klimapolitik, vil jeg spørge om, hvad Dansk Folkeparti tænker dér.
Der er jo ingen tvivl om, at på andre politiske områder står Dansk Folkeparti og Alternativet nok i hvert sit verdenshjørne, men begge partier har en bekymring for flygtninge på den eller den anden måde.
Og hvis der er noget, der om noget producerer flygtninge lige for øjeblikket, er det klimaforandringerne.
Så har Dansk Folkeparti gjort sig nogen overvejelser, i forhold til hvordan vi styrker klimabistanden i de ramte områder?
Mette Abildgaard (KF), 2019-02-26:
Tak for det.
Og tak til hr. Jens Joel for talen.
Hr. Jens Joel understregede jo vigtigheden af, at det her er et borgerforslag, og at der er mere end 65.000 borgere, der har skrevet under på det her.
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Det er enormt vigtigt, og det er en enorm kvalitet ved det her borgerforslag.
Det var også derfor, at vi fra konservativ side bakkede op om ordningen med borgerforslag.
Jeg kunne godt have lyst til at spørge hr. Jens Joel, om man har gjort sig nogle overvejelser i Socialdemokratiet i forhold til deres modstand mod borgerforslag, fordi det giver jo anledning til, at vi får nogle debatter her i Folketinget, vi ellers ikke ville have haft.
Så det kunne jeg først og fremmest godt tænke mig at høre et svar på.
Det var jo en god tale med frem og tilbage og overvejelser osv., men jeg mangler sådan lidt det entydigt klare svar på, om Socialdemokratiet er klar til at stemme for det her borgerforslag, hvis det kommer til afstemning – er man det?
Og anviser man i så fald finansiering for de her 5 mia. kr. i klimabistand i det udspil, der kom fra Socialdemokratiet for noget tid siden i forhold til miljø og klima?
Er der anvist finansiering for de 5 mia. kr. deri?
Jens Joel (S), 2019-02-26:
Først til det om borgerforslag.
Det er jo rigtigt, at Socialdemokratiet ikke stod bag ordningen med borgerforslag.
Jeg synes helt personligt, at det her borgerforslag er rigtig velkommen og en rigtig god idé, og i og med at jeg bruger det meste af min vågne tid på klimakampen, synes jeg også, at det er helt oplagt, at vi diskuterer det.
Jeg vil så sige, at det er min opfattelse, at vi har de her diskussioner også uafhængigt af borgerforslaget, og meget af det, der står i borgerforslaget, er ting, som Socialdemokratiet også har foreslået.
Det er bare for at sige, at jeg ikke synes, de udelukker hinanden, og i den her situation er det jo glædeligt, at vi får endnu en klimadebat.
Det er faktisk ikke så længe siden, vi havde en klimadebat.
Der kan man så sige, at ministeren på magisk vis er mere medgørlig nu, og det kan jo være, at det er, fordi det er et borgerforslag.
Det ville være da dejligt, hvis det var sådan, at regeringens holdning til forslag ændrer sig en lille smule, alt efter hvem der har fremsat det.
Sidste gang var det jo, om jeg så må sige, bare os i Folketinget, der havde lavet en forespørgselsdebat om klimaet.
Så jeg tror ikke, at det ændrer på vores opfattelse af borgerforslag, men vi vil meget gerne diskutere det her.
Så er det klart, at når vi gerne vil stemme for det her borgerforslag, er vi jo nødt til at få præciseret, hvornår og med hvilken indfasning man skal levere de udviklingsmilliarder, som står meget konkret i borgerforslaget.
Det er jo en helt konkret bekymring, som ikke er fjernet nu, men som vi jo selvfølgelig vil være konkrete om, inden vi kan stemme for.
Mette Abildgaard (KF), 2019-02-26:
Tak for det sådan delvise svar, vil jeg sige.
Det er dejligt med anerkendelsen af borgerforslagene, altså at der ligger en stor kvalitet i det.
Jeg er lidt i tvivl om, hvordan processen fra Socialdemokratiets side bliver herfra i forhold til det her borgerforslag, altså hvad det er, der skal præciseres.
Jeg synes faktisk, det står rimelig klart, hvad det er, man forpligter sig på, i borgerforslaget.
Jens Joel (S), 2019-02-26:
Det er jo i virkeligheden også det, vi spørger regeringen om.
Der vil jeg sige, at når vi skal stemme for det her, er vi jo nødt til at præcisere, at vi ikke har 5 mia. kr. til det her den 1. januar.
Betyder det, at vi ikke ønsker at øge klimabistanden?
Betyder det, at vi ikke er enige med borgerforslaget i, at man skal hæve klimabistanden?
Nej, det betyder det ikke.
Men det er klart, at det forbehold vil man være nødt til at tage, når man støtter det her forslag.
Altså, jeg tror sådan set, vi er fuldstændig enige om, at købssituationen er en alvorlig barriere, ikke mindst for dem, der ikke har en meget tyk tegnebog.
Og derfor kan man sige, at vi har den udfordring, at selv om der ikke er nogen afgift, er elbilerne stadig væk dyre.
Der er vi jo så nødt til at se på, hvordan vi så kan prøve at lokke nogle af dem, der faktisk kan betale for dem, til at få dem købt.
Så vi vil gerne skrue på nogle håndtag, hvoraf jeg nævnte et par stykker – grønne firmabiler og kommunale biler – men det er selvfølgelig også klart, at der heldigvis også vil være flere og flere lønmodtagere, som kan købe en elbil, og det skal vi selvfølgelig understøtte.
En af måderne at gøre det på er også at sikre, at vi ikke, som vi er i dag, er et sort hul på elbilsmarkedet.
I dag sender producenterne deres biler uden om Danmark, og vi skal sikre, at de faktisk sender dem hertil, idet vi både med et forpligtende mål, som vi har sat, og med konkret handling har vist, at vi gerne vil have nye elbiler introduceret i Danmark.
Thomas Danielsen (V), 2019-02-26:
Tak for det, formand.
Socialdemokratiets ordfører spiller jo den vanlige plade med, at den nuværende regering aflyser havvindmølleparker eller i hvert fald vindmølleparker.
Og der hentyder ordføreren jo så til de kystnære vindmøller, må jeg formode.
Og det er også korrekt, at vores ambition sådan set var at prøve at forpurre, at vi skulle placere dem i fuldstændig jomfrueligt område for netop at sikre den folkelige opbakning til vindmøller og havvindmøller.
Og derfor lægger det lidt op til spørgsmålet: Mener ordføreren virkelig, at man er mindre grøn, fordi man vil lave havvindmøller frem for kystnære vindmøller?
Altså, det er jo ikke sådan, at vi har lagt op til, at man skal aflyse dem.
Vi har sådan set bare lagt op til et nyt udbud, hvor de så skulle længere ud på havet.
Det kan ikke passe, at vindmøller bliver mindre grønne, fordi der ikke er folkelig opbakning til de her kystnære vindmøller.
Altså, igen har Socialdemokratiet tilsyneladende brug for at manipulere med Venstres politik på området.
Det er jo rigtigt, at Venstre sagde, at vi skal bygge mindst én havvindmøllepark hurtigst muligt.
Derefter har vi brug for flere.
Og vi forventer jo, at de bliver gratis at bygge, så det var ikke noget problem for os at sige tre havvindmølleparker, sådan som vi blev enige med ordførerens parti om.
Men jeg begræder bare, at man har brug for det her med hele tiden at skulle manipulere med andre politikeres og partiers fakta.
Og fakta er ikke, at vi har foreslået, at kystnære vindmøller skulle flyttes, og at der er nogle, som skulle kompenseres.
Vi foreslog, at man skulle aflyse dem, fordi vi faktisk står i den ulykkelige situation nu, at vi lige pludselig oplever en større og større folkelig modstand fra f.eks. Ringkøbing-Skjern Kommune, som ellers er en meget grøn og vindpositiv kommune, fordi vi nægter at lave dem til havvindmøller.
Så vi foreslog altså, at vi bare skulle droppe projektet for så at lave dem til havvindmøller senere.
Dernæst bruger ordføreren også tid på at snakke om, at vi aflyser klimamål og CO 2 -mål og ambitioner på området, og det er også rigtigt.
Men synes ordføreren selv, at det er ambitiøst at måle på ét parameter og alene ét parameter?
F.eks. skete der jo det, at der kom masser af vandkraft fra Norge, og lige pludselig levede vi op til den tidligere regerings CO 2 -mål.
Og ergo var vi dygtige – uden at skele til de mange andre initiativer, det var vigtigt at tage.
Jens Joel (S), 2019-02-26:
Vi foreslår sådan set i vores udspil, at man har mange mål, fordi det er klogt at have mange mål, sådan at vi kan styre på flere forskellige parametre.
Det, der har været vores udfordring i forhold til regeringen,
er jo, at man har slettet så mange mål, som man kunne komme til, for at det blev mest muligt uigennemsigtigt, at man ikke leverede på sin politik.
Og så siger hr. Thomas Danielsen, at jeg manipulerer med Venstres udsagn omkring en eller tre havvindmølleparker.
Nej, jeg nævner bare det, vi sagde, og det, industrien sagde, nemlig at vi ikke har lyst til at få at vide, at vi får en, og så kommer der sikkert nogle flere senere.
Vi har lyst til at vide, hvor mange vi kan regne med, fra starten.
Og det var derfor, det var vigtigt for os at have tre havvindmølleparker i energiaftalen og ikke kun den ene, som der var i regeringens forslag.
Christian Juhl (EL), 2019-02-26:
Tak for det.
Egentlig kunne jeg godt tænke mig, at vi var lidt praktiske, f.eks. i forhold til det store problem.
Vindmøller er vigtige at diskutere, og det er landbruget også, men med hensyn til de biler, vi skal have ud at køre på landevejene, og de gamle, vi skal have skrottet, kan ordføreren så give mig nogle konkrete eksempler på, hvordan det skal gøres?
Vi har stillet forslag om, at man i hvert fald kunne booste markedet og så få 250.000 biler ud at køre.
Det koster selvfølgelig penge – det tror jeg ikke vi kommer uden om i den her sag – men vi skal gøre det socialt afbalanceret.