runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kathrine Olldag (RV), 2021-05-03:
Tak, formand.
I Radikale Venstre synes vi også, at forslaget egentlig er ganske glimrende og slet ikke så langt ude i hampen, som man nogle gange ellers kan opleve beslutningsforslag være.
Det er meget realistisk.
Vi har jo selv været med til at lave en selskabsskattereform i 2012, i øvrigt sammen med SF og Socialdemokratiet, og da vi dengang satte procentsatsen lidt ned, fik vi en ret voldsom vækst i indtægterne for selskabsskatten, så der er helt klart en årsagssammenhæng mellem niveauet for selskabsskat, og hvordan danske virksomheder klarer sig.
Det anerkender vi fuldstændig.
Men som Venstres ordfører også ganske godt redegjorde for, er der jo en hel lang række af aspekter eller vilkår for danske virksomheder, som skal være til stede, for at de har det godt og trives og hjælper Danmark fremad, og på den liste er det for nuværende ikke Radikale Venstres topprioritet at sænke selskabsskatten.
Vi kunne godt være fristet, hvis virkeligheden så anderledes ud, og hvis det var sådan, at der måske var anvist nogle finansieringskilder, som også havde en vis realistisk bund.
Men det der med at sætte procentsatsen helt ned til 19 er meget voldsomt, fordi vi simpelt hen ikke kan se, hvor vi skal finde 4,1 mia. kr.
Vi har ikke for nuværende selskabsskattesænkning med på vores eget finanslovsforslag, men vi har en del andre rammevilkår for virksomheder, som vi egentlig synes er mere interessante set i den situation, som vi i Danmark er i nu, f.eks. forsknings- og udviklingsfradrag.
Og der kunne f.eks. også være tale om det, som vi jo har realiseret, i øvrigt sammen med Konservative, nemlig den grønne skattereform, og der synes jeg, det er spøjst, at der faktisk ikke er nogen af os, der har talt om den i dag endnu.
Det er en reform, som Det Konservative og Venstre er med i, hvori vi jo faktisk har afsat flere milliarder kroner til direkte tilskud og til grønne fradrag til virksomheder, som ønsker at omstille grønt.
Det kan man jo sige også er at lave et sæt rammevilkår for virksomheder, som vi så politisk synes det giver mere mening at sætte ind over for.
Som Venstres ordfører også gjorde rede for, er grøn omstilling i virksomhederne måske lidt vigtigere lige nu, end at vi samlet set nedsætter selskabsskatten.
En anden ting, vi også i selskabsskattesammenhæng synes er vigtigere lige nu at fokusere på, er helt klart at støtte op om USA's nye udmelding fra præsident Biden, som har meldt ud, at en fælles, global selskabsskat på 21 pct. kunne være rigtig interessant at stile imod.
Frankrig og Tyskland har meldt ud, at de ikke vil blokere for, at vi i EU går i teten og tager det op og i den grad forsøger at få markeret os på den og får kæmpet os frem til en fælles bund under selskabsskatten.
Så for os er en fælles, global bund under selskabsskatten en vigtigere prioritet, end at vi i Danmark lige nu skruer ned for selskabsskatten.
Så langt, så godt.
Der er for og imod, men intentionen er jo god, og årsagssammenhængen er fremragende, men timingen er måske ikke så god lige nu.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-03:
Tak for talen.
En fælles bund i selskabsskatten på 21 pct. ville jo kræve, at der er nogle lande, der bliver tvunget til at sætte skatten op.
Det synes jeg ikke man skal tvinge andre lande til; at sætte skatten op.
Men vil jeg vil også sige tak for talen, for jeg synes faktisk, der var nogle konstruktive dele i det.
Nu kom vi ligesom tilbage til virkeligheden, for i forhold til både den socialdemokratiske ordfører, og jeg tror også den radikale ordfører, vi jeg spørge, om man vil erkende, at hvis selskabsskatten skal sænkes, så giver det en reallønsstigning for LO-arbejdere og faktisk også for sygeplejersker og for lærere og dagpengemodtagere, folk på su og for folkepensionister, som også får en stigning.
Så mit første spørgsmål til ordføreren skal være, om man vil anerkende det, som Finansministeriet og Skatteministeriet og De Økonomiske Vismænd siger.
Kathrine Olldag (RV), 2021-05-03:
Det er i hvert fald sådan, at hvis man bruger de regnemodeller, som Finansministeriet lagde frem nu, så er det fuldstændig korrekt, at så ser vi den årsagssammenhæng.
Men hvis vi f.eks. havde et velfærdssamfund som det, som Nye Borgerlige stiler efter, når man læser Nye Borgerliges program om, at det offentlige skal finde 100 mia. kr., således at alle Nye Borgerliges politiske idéer kan realiseres, så kunne man få meget, meget svært ved at betale både kontanthjælp, dagpenge og lønninger til offentligt ansatte.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-03:
Vi har verdens højeste skattetryk på 46-47 pct.
I Nye Borgerlige mener vi godt, man kan sænke den til 40 pct.
Herregud, hvis man i Radikale mener, at det er alt for optimistisk og ambitiøst, så klarer vi nok det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge i forhold til det med, at man sagde, at det var den grønne omstilling, der var vigtig for Radikale Venstre.
Anerkender Radikale ikke, at hvis man sænker selskabsskatten, får virksomhederne bedre mulighed for at investere i en ny teknologi og udskifte noget af deres gamle produktionsapparat til noget nyere?
Kathrine Olldag (RV), 2021-05-03:
De køber jo også grønt nu, fordi vi giver dem et kæmpe fradrag; vi giver dem meget, meget store tilskud igennem den grønne skattereform – milliarder af kroner.
Og det har vi jo politisk valgt at gøre, fordi vi gerne vil være sikre på, at det er det, de investerer i.
Hvis man generelt sænker selskabsskatten, kan man ikke være sikker på, at det er der, investeringerne bliver rettet hen.
Carl Valentin (SF), 2021-05-03:
Synes hr. Lars Boje Mathiesen, at det er befordrende for en god politisk debat at påstå, at socialisterne bare gør, som de gør, for at begunstige sig selv og magthaverne osv.?
Kunne det ikke være, fordi vi bare har et andet ideologisk udgangspunkt og måske ikke deler Nye Borgerliges verdenssyn, og at vi faktisk er her af nogle idealistiske grunde, og ikke bare fordi vi vil gøre alt muligt godt for os selv og i virkeligheden er ligeglade med arbejderklassen, og hvad der nu kunne være af forskellige mærkværdige påstande fra ordføreren?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-03:
Jeg forstår, at man har begrænset tid til at svare.
Den anden del af spørgsmålet var, hvad det spænd skal være.
Altså, ministeren sagde selv, at vi bliver nødt til at følge med, hvis de andre lande går længere.
Ministeren sagde selv, at vi bliver nødt til at rykke på det på et tidspunkt, og så spørger jeg bare, hvad det spænd procentvis er.
Morten Bødskov (S), 2021-05-03:
Hvorfor?
Det er vigtigt for danske arbejdspladser.
Er der så andre ting end selskabsbeskatningen, som afgør vores erhvervslivs konkurrencekraft og evne til at tiltrække vækst og beskæftigelse?
Ja, selvfølgelig er der det, eksempelvis mulighederne for at investere i forskning og udvikling, hvor vi jo har sat rigtig mange milliarder af nu til det, plus de ting, vi har gjort i fællesskab i forhold til at få erhvervslivet, arbejdspladser og lønmodtagere ud på den anden side af den her forfærdelige krise.
Så der er rigtig mange ting, som er med til at holde hånden under dansk erhvervsliv og dermed er med til at støtte dem i den konkurrence om vækst og beskæftigelse, som de er i hver eneste dag.
Jeppe Bruus (S), 2021-05-03:
Måske.
Men hvis vi har et højere antal behandlingsdomme i Danmark end i Sverige, kunne det jo sådan set også godt være, at det er, fordi der faktisk er flere mennesker, der får den hjælp, de har behov for.
Og det synes jeg da egentlig er en af de ting, der er interessante at dykke mere ned i.
Så er jeg med på problematikken her, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt peger på, nemlig spørgsmålet, om det så bliver brugt disproportionalt, så det derfor fylder uforholdsmæssigt meget.
Det er jo så noget af det, vi må få belyst, men det, at der er flere, der sådan set får en behandlingsdom sammenlignet med andre lande, er jo ikke nødvendigvis negativt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-03:
For Rigsrevisionen er lige kommet med en beretning, som viser, at det simpelt hen sejler.
Det system, vi har fået lagt op, fungerer ikke.
De får simpelt hen ikke den behandling og den hjælp, de har brug for, der er ikke tilstrækkeligt tilsyn, og dommene udstrækkes længere, end godt er.
Det er sådan set konklusionen.
Så der er noget galt i vores system, og jeg tror, systemet er overbelastet.
Men så vil jeg gerne spørge ordføreren, om han synes, det er rimeligt, at man, hvis man har 26 butikstyverier på bagen, så bliver ved med at få opretholdt en behandlingsdom, på trods af at der f.eks. ikke er gentagelseskriminalitet.
Det var i øvrigt en person, som havde en spiseforstyrrelse, og som havde stjålet for i alt 6.500 kr. ved de 26 tyverier, og det var gået til mad, som jo sikkert handler om den der spiseforstyrrelse, som det nok er godt at få noget hjælp til.
Men er det rimeligt, at man udstrækker en behandlingsdom, som i første omgang er på 5 år, med flere på hinanden følgende år, selv om der ikke er begået ny kriminalitet?
Jeppe Bruus (S), 2021-05-03:
Jo, det kan jeg sagtens se, og det, jeg sagde før, var ikke udtryk for, at jeg ikke anerkender, at der er problemer
Jeg er også med på, hvad der står i de undersøgelser, der er lavet.
Så der er massive problemer, ligesom der desværre er massive problemer i resten af vores psykiatriske system.
Så det var heller ikke det, min kommentar gik på.
Min kommentar var: Hvis nu systemet fungerede, var det så nødvendigvis negativt, at der var flere, der faktisk fik en behandlingsdom frem for en anden form for dom?
Ikke nødvendigvis, men jeg er da helt enig i, at vi har problemer, og det er også derfor, det er godt at få arbejdet videre med det.
Morten Dahlin (V), 2021-05-03:
Tak for ordet, formand.
Proportionalitet mellem lovovertrædelse og sanktion er en vigtig diskussion at have herinde, og det er det også, når det gælder retspsykiatrien.
Og jeg tror, at vi på baggrund af de indlæg, der har været heroppefra, den dialog, der har været med forslagsstilleren fra SF, kan konstatere, at der er nogle udfordringer, som vi egentlig grundlæggende ser ens på her.
Men der skal selvfølgelig også være proportionalitet mellem, hvor stor en udfordring det er, og hvilket arbejde man så sætter i gang.
Og det, der jo står i forslaget, er, at der skal nedsættes en kommission.
Nu har vi hørt fra ministeren, at ministeren ønsker at fortsætte det arbejde, som den tidligere regering igangsatte med at få gennemanalyseret det her problem og få undersøgt det til bunds, og så kan man så på baggrund af de undersøgelser have nogle politiske drøftelser af, hvad vi kan gøre.
På baggrund af det kan vi ikke støtte forslaget om at nedsætte en kommission, men vi bakker fuldt op om, at det arbejde fortsætter i ministeriet og i øvrigt tværministerielt.
Og så vil vi også aktivt deltage i drøftelserne efterfølgende, hvor jeg bare baseret på den korte dialog, der har været indtil videre, tror, at der kan samles et flertal af Folketingets partier, som ser ens på nogle af de problematikker, der er på det her område.
Tak for ordet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-03:
Jeg vil også gerne sige mange tak til den socialdemokratiske ordfører for imødekommenheden.
Det betyder rigtig meget, tror jeg, for de mennesker, som bliver udsat for de her behandlingsdomme.
Vi skal selvfølgelig give behandlingsdomme, men der er noget, der tyder på, at vi overforbruger det i Danmark.
Der er nu 4.200 mennesker, som er undergivet sådan en.
I Sverige, som jo har en større befolkning, er det 1.800, og i Norge er det så 215.
Mener den socialdemokratiske ordfører ikke, at det her tyder på, at der er noget galt i det danske system, og at vi måske både opretholder et system, som er belastende for den enkelte, men som i virkeligheden også optager en masse ressourcer fra dem, som virkelig, virkelig har behov for at få kvalificeret hjælp?
Morten Dahlin (V), 2021-05-03:
Tak til spørgeren.
Til det vil jeg gerne sige tre ting.
Altså, for det første skal man ikke beklage at stille et nørdforslag.
Verden og Danmark og folkestyret har brug for nørder.
Det er kun positivt, så det er bestemt ikke noget, vi må gøre til et nedladende udtryk.
At noget skulle være noget nørderi, ser jeg kun positivt på, og det er kun godt, at SF har gjort det.
For det andet bakker vi selvfølgelig op om arbejdet, og det gør vi, fordi justitsministeren vist fik sagt, at det blev igangsat i 2018, og da sad Venstre i regering.
Så det har vi selvfølgelig ikke skiftet holdning til.
Vi synes, det er et godt arbejde.
Så til spørgsmålet fra fru Karina Lorentzen Dehnhardt om, om Venstre synes, det er problematisk, at der er den situation, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt beskriver.
Og jeg vil sige, at det kan det være, og fordi det kan være det, synes vi, at det arbejde, der er igangsat, er vigtigt, og vi anerkender, at der kan være nogle problemstillinger, f.eks. i forhold til forlængelse, som vi skal have kigget på.
Men jeg vil ikke står her og lægge mig fast på at sige, at det altid er et problem.
Men jeg vil gerne anerkende, at det kan være et problem.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-03:
Tak for det, så er vi jo da i hvert fald et stykke ad vejen.
Hvad tænker Venstre egentlig om, at Institut for Menneskerettigheder siger, at den nuværende praksis rejser spørgsmål i forhold til ligebehandlingsprincippet, diskriminationsforbuddet og proportionalitetsprincippet?
Er det ikke et vægtigt argument for at lave systemet om?
Det vil jeg gerne høre Venstres ordfører om.
Morten Dahlin (V), 2021-05-03:
Jamen Venstre synes, at Institut for Menneskerettigheders kritik giver anledning til at fortsætte det tværministerielle arbejde, der blev sat i gang i 2018, og så på baggrund af det tage nogle drøftelser af, hvilke ændringer der eventuelt skal laves.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-03:
Tak for det.
Det glæder mig også rigtig meget, at Venstre bakker op om et arbejde på det her område.
Jeg ved godt, at det her forslag er lidt er i nørdklassen, men det er faktisk rigtig, rigtig vigtigt.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren også synes, at der er et problem i, at vi ser mennesker, som får opretholdt eller får forlænget deres behandlingsdom, når de ikke har begået gentagelseskriminalitet i den 5-årige periode, hvor de fik deres første behandlingsdom.
Er ordføreren enig i, at vi burde reservere de behandlingsdomme og foranstaltninger til der, hvor der er fare for, at man begår ny kriminalitet?
Nick Hækkerup (S), 2021-05-03:
Tak for ordet, og tak til SF for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Regeringen er enig i, at der er grund til at se på, om vi gør nok for at sikre retssikkerheden for folk, som bliver idømt en anbringelses- eller behandlingsdom.
Som forslagsstillerne også nævner, har der været rejst kritik af området fra Institut for Menneskerettigheder og i sidste måned også fra Rigsrevisionen, og den kritik er der grund til at tage alvorligt.
Efter straffeloven er det sådan, at en person, der på gerningstidspunktet er utilregnelig, f.eks. på grund af sindssygdom, ikke kan straffes.
I stedet kan domstolene så vælge at træffe afgørelser om andre foranstaltninger, f.eks. anbringelse eller behandling.
I begge tilfælde er der tale om såkaldte foranstaltningsdomme, som er kendetegnet ved, at de i modsætning til almindelige straffe ikke har til formål at straffe, men har til formål at behandle og forebygge.
Tidligere var det sådan, at alle foranstaltningsdomme var tidsubestemte.
For godt 20 år siden blev Straffelovsrådet bedt om at se nærmere på brugen af foranstaltningsdomme, og Straffelovsrådet bemærkede dengang, at anvendelsen af tidsubegrænsede foranstaltninger stemmer bedst med de forebyggende og terapeutiske hensyn, der ligger bag.
Rådet konstaterede dog samtidig, at foranstaltninger, der blev iværksat på baggrund af mindre alvorlige forbrydelse, i visse tilfælde havde været ganske langvarige, uden at det syntes begrundet i den dømtes farlighed.
På den baggrund ændrede man reglerne, så der som udgangspunkt fastsættes længstetider for foranstaltningsdomme.
Det gælder dog ikke anbringelsesdomme, hvis den pågældende har begået en alvorlig personfarlig forbrydelse som f.eks. grov vold, trusler, brandstiftelse eller voldtægt.
Det er sådan, som loven er konstrueret i dag.
Som jeg nævnte indledningsvis, har der været rejst kritik.
Senest har Rigsrevisionen konkluderet, at myndighederne på Justitsministeriets område kan gøre mere for at sikre, at retspsykiatriske patienters foranstaltninger ikke opretholdes længere, end det er højst nødvendigt.
Det synes jeg der er grund til at se på med stor alvor.
Bl.a. derfor har jeg besluttet at videreføre den tværministerielle arbejdsgruppe, som vi har sat til at analysere hele det retspsykiatriske område, og jeg forventer, at gruppen vil tage fat på en del af de udfordringer, som Rigsrevisionen peger på, og jeg håber, at arbejdet kan gå i gang allerede til indeværende efterår.
Men jeg er naturligvis åben for efterfølgende, når den tværministerielle arbejdsgruppe har afsluttet sit arbejde, at se på, om der er behov for at gøre noget i forhold til den materielle regulering på det her område.
Da mulighederne for at idømme andre foranstaltninger end straf er et helt centralt element i vores strafferetlige system, bør en sådan gennemgang nok forankres i Straffelovrådet.
Som før nævnt har rådet tidligere forholdt sig til spørgsmålet, hvilket man kan sige også ville være en grund til, at det kunne være oplagt at bede dem om at gøre det igen.
Så med de her forbehold kan regeringen altså støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-03:
Jeg er faktisk rigtig glad for, at ministeren vil gøre noget.
Jeg håber, at det, ministeren siger, er, at han vil bede Straffelovrådet om at kigge på det her.
Jeg vil gerne give ministeren et eksempel på en af urimelighederne her, som Højesteret faktisk har taget stilling til.
Det drejer sig om en mand, som kører spirituskørsel på sin knallert to gange og får en foranstaltningsdom.
Alligevel får han – uden at have begået ny kriminalitet – forlænget sin behandlingsdom.
Mener ministeren, at det er proportionelt, altså at det simpelt hen er rimeligt?
Tyder det ikke på, at der er noget, der er fuldstændig skævt?
Det handler ikke om, hvorvidt manden er farlig, det handler om, at man skønner, at han måske har brug for behandling, men det kunne almenpsykiatrien jo godt tage sig af.
Nick Hækkerup (S), 2021-05-03:
, der, hvor proportionaliteten skal være på plads her, er jo ikke mellem den kriminalitet, der er foregået, og så foranstaltningens længde.
Der, hvor proportionaliteten skal være, er mellem risikoen for ny kriminalitet og så foranstaltningens længde.
Det handler om, at målet jo ikke er at straffe, men målet er at sikre, at man forhåbentlig får en behandling, sådan at man, om jeg så må sige, er rask for nu at bruge det ord.
Jeg kender ikke den konkrete sag, og derfor er det selvfølgelig svært at forholde sig til den, men jeg går ud fra, at det er sådan nogle situationer, som har været med til at begrunde, at man har sagt, at det her med, at det er tidsubegrænset, skal begrænses, sådan at det ikke gælder for sager, som ikke er store.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-03:
Jeg er glad for, at ministeren faktisk slår fast, at vi skal bruge behandlingsdomme der, hvor der er risiko for gentagelseskriminalitet, eller hvor personen er farlig.
Problemet er bare, at det, som Institut for Menneskerettigheder dokumenterer, er, at tit bliver dommen bare forlænget, uden at der er begået ny kriminalitet.
Det er jo sådan, de oplever det, altså at det er svært at komme ud af de her behandlingsdomme, også selv om man ikke har begået nogen ny kriminalitet.
Jeppe Bruus (S), 2021-05-03:
Tænk sig, at folk, der begår kriminalitet, men som har et behov for ikke at blive sat i fængsel, men faktisk at få hjælp og behandling, får det – i vid udstrækning.
Det er jo godt, og derfor handler det her jo også om, om den hjælp og behandling så står mål med det behov, der også er.
Derfor er det jo rigtig godt, at SF tager det her forslag op om at se på et område, hvor det er klart, at der er nogle mennesker, der føler, at de kommer i klemme i systemet, og hvor behandlingen i deres oplevelse kommer til at fremstå som en uproportionel straf.
Det skal man tage meget alvorligt, og det tager vi meget alvorligt.
Derfor er vi også glade for justitsministerens tilkendegivelse af at arbejde med det her problemfelt.
Så jeg synes, det er godt at få belyst det her område endnu en gang.
Arbejdet bliver sat i gang, som justitsministeren redegjorde for.
Og så får vi jo også et grundlag for at drøfte, om der i virkeligheden er behov for at gå videre i forhold til det.
Med de ord støtter vi sådan set beslutningsforslaget med de forudsætninger, som justitsministeren har redegjort for.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-03:
Tak for det.
Jeg vil fortsætte, hvor min kollega slap.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge om, er, om ministeren ikke også er enig i, at det er afgørende for den type mennesker, der jo er tale om her, at hvis man har et behandlingsbehov, der ligesom er påkrævet, finder det sted, inden man nødvendigvis begår kriminalitet eller får en behandlingsdom.
Altså, det er også det, der er essensen af det her, og derfor er det relevant at se på proportionaliteten i det.
Nick Hækkerup (S), 2021-05-03:
Det siger næsten sig selv, at målet må være, at folk, der har brug for hjælp – psykisk syge og i øvrigt også somatisk syge – får den hjælp, som de har behov for.
Jeg tror også, at vi alle sammen ved, at psykiatrien er udfordret, men det siger sig selv, at det er allerbedst, hvis man opdager psykisk sygdom og får den behandlet, før det overhovedet udvikler sig til noget, der kan minde om kriminalitet.
Sådan forstod jeg spørgsmålet.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-03:
Men hvis det siger sig selv, at man skal have behandling uanset hvad, når man har et behandlingsbehov, så er det jo relevant at se på, hvad den straf, der tilkommer en, i forbindelse med at man får en behandlingsdom, så er – det var også det, min kollega spurgte ind til før.
Ville man have fået den samme straf, hvis man ikke havde et behandlingsbehov og ikke var psykisk syg?
Det er jo den proportionalitet, der er vigtig.
Så kan ministeren ikke godt se, at det også er det, der er vigtigt i den her forbindelse?
Nick Hækkerup (S), 2021-05-03:
For den proportionalitetsvurdering, der skal være, skal ikke være mellem den begåede kriminalitet og foranstaltningens længde.
Altså, små forhold skal selvfølgelig ikke føre til tidsubegrænsede foranstaltninger, men proportionaliteten skal være mellem risikoen for ny kriminalitet og foranstaltningens art og længde.
Det er, fordi vi siger, at når folk er utilregnelige, skal de ikke straffes, de skal hjælpes.
Og man kan jo ikke vide på forhånd, hvor lang tid hjælpen tager, før vi er sikre på, at vi imødegår, at der bliver begået ny kriminalitet.
Så proportionalitetsafvejningen er nok en lidt anden, tror jeg.
Det er også, sådan som jeg husker det, noget af det, der er Rigsrevisionens kritik, altså at anklagemyndigheden ikke hyppigt nok er inde og vurdere.
Til gengæld må man også holde fast i, at proportionaliteten, som jeg sagde, skal være mellem risikoen for ny kriminalitet og foranstaltningens art og længde, og det vil sige, at hvis man er i en behandlingssituation og behandlingen ikke er afsluttet, så kan der være behov for at forlænge den, men jo ikke tidsubegrænset og slet ikke for små forseelser.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-03:
Tak for det, og tak for, at Dansk Folkeparti trods bemærkningerne alligevel støtter, at vi skal kigge på det her.
Mener hr. Peter Skaarup, at det er et problem, at 10 pct. af de behandlingsdomme, der bliver givet, bliver givet for butikstyveri?
Det er noget, som for hr. Peter Skaarup og jeg ville udløse en bøde, men her giver det altså en foranstaltning på 5 år, som i princippet, det ses der også eksempler på, kan forlænges igen og igen og igen, uden at der er blevet begået ny kriminalitet.
Er det ikke en udfordring for den borger, der bliver udsat for det her?