runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2026-02-25:
Jeg vil ikke udelukke noget, men jeg vil sige, at i slutningen af 2025 var der under 1.000 personer i udsendelsesposition.
Det er halvt så mange, som der var i slutningen af 2020.
Det skyldes bl.a., at vi i Danmark bruger både udenrigspolitikken og udviklingsbistanden aktivt til at sørge for at fremme ambitionen om en effektiv og konsekvent hjemsendelsespolitik, men regeringen er klar på at gå endnu længere.
Med den nye udvisningsreform, som blev præsenteret for et par uger siden, styrker regeringen samarbejdet og dialogen med tredjelande om udsendelse.
Vi vil bl.a. genåbne ambassaden i Syrien og udnævne en udsendelsesambassadør.
Derudover afsætter vi også noget for noget-midler uden for dansk udviklingsbistand.
Det er et økonomisk incitament, der skal hjælpe tredjelande med at skabe bedre rammer for tilbagetagelse af egne statsborgere.
Endelig skal udvisningsdømte udlændinge, der opholder sig i Danmark, underlægges de strammest mulige vilkår, indtil de rejser hjem.
Derfor indgår det også i udvisningsreformen, at udlændinge uden lovligt ophold, der ikke overholder deres kontrolforpligtelser, skal have en gps-fodlænke på i 1 år.
Gps-fodlænken vil komme oven i de eksisterende strafniveauer.
Med dette sender vi et stærkt signal om, at udlændinge uden lovligt ophold ikke har en fremtid i Danmark.
Når vi så taler udenlandsk arbejdskraft, er det vigtigt at have for øje, at langt den største andel i dag kommer fra EU.
I forhold til arbejdskraft fra uden for EU vil regeringen snart fremsætte et lovforslag om en ny overenskomstbaseret erhvervsordning, som er begrænset til statsborgere fra bestemte tredjelande som f.eks. Storbritannien, Canada og Kina.
Det er lande, som Danmark har økonomiske og handelsmæssige interesser i.
Samtidig sikres det, at arbejdstagerne kommer fra lande, som vi allerede har erfaring med at oplære og integrere fra på det danske arbejdsmarked.
Jeg mener derfor, at regeringen sikrer en konsekvent udlændingepolitik, både når det gælder udsendelse, og når det gælder udenlandsk arbejdskraft.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-02-25:
Tak for det.
Jeg vil godt gå ministeren lidt mere på klingen, med hensyn til hvad han egentlig mener om, at en moské på den her måde udnytter systemet og lover kommunen at ville have internetcafé, politisk debat, dans og amatørteater og så efterfølgende laver det om til en fuldt fungerende islamisk moské.
Tak for det.
Det er jeg jo helt enig med ministeren i.
Og det er jo netop det, der er tilfældet i Helsingør, hvor en lokalplan, der skulle give mulighed for noget kulturelt, pludselig bliver brugt til ad bagdøren at få en moské, om lidt måske en stormoské, i byen Helsingør.
Det er der mange borgere i Helsingør Kommune, der forståeligt nok er utilfredse med og bekymrede over.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren ind til, hvad han mener om den her sag i Helsingør, hvor planloven bliver brugt til at omgå offentligheden og myndighedernes forventninger, og hvad ministeren mener, der politisk skal gøres for at genoprette tilliden til netop lokalplanlægning som kommunalt og statsligt styringsværktøj.
Morten Dahlin (V), 2026-02-25:
Jeg kender ikke sagen fra Helsingør Kommune i detaljer.
Men jeg vil gerne slå fast, at det er vigtigt for mig, at hvis der er en lokalplan, der viser A, så skal der også foregå A; så skal der ikke foregå B eller C.
Tilsynet med det er en opgave, der ligger hos kommunerne.
Jeg synes, det er meget fornuftigt, at den opgave ligger hos kommunerne.
Jeg har ikke hørt en efterspørgsel efter nye redskaber til at kunne udføre en sådan tilsynsopgave.
Kommer en sådan forespørgsel, tager jeg den selvfølgelig seriøst, og jeg indgår gerne i en dialog om det.
Men det er klart, at man som kommune skal have mulighed for at skride ind, hvis den eksisterende lokalplan bliver brudt.
Det er klart.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-02-25:
Tak for det.
Så tror jeg, jeg vil vende tilbage til essensen af det oprindelige spørgsmål, nemlig: Hvordan skal lokalsamfund og kommuner beskytte sig mod aktører som eksempelvis DIKEV Fonden, der udnytter vage lokalplansformuleringer til at få noget igennem, som aldrig var sigtet til at begynde med?
Morten Dahlin (V), 2026-02-25:
Og hvis det er spørgerens opfattelse, at de tilsynsværktøjer, der er der, ikke er stærke nok, tager jeg meget gerne en dialog med spørgeren om det.
Jeg skal ikke afvise, at det ikke er tilfældet her, men for mig er det selvfølgelig vigtigt, at kommunerne har værktøjer, så man kan sikre, at hvis en lokalplans formål bliver brudt, kan man skride ind.
Hvis det er tilfældet her, at der er noget, der er blevet anmeldt som en kulturforening, men så fungerer som en moské, selv om der er et forbud mod religiøse formål i bygninger – det ved jeg ikke om der er – skal man selvfølgelig kunne skride ind over for det.
For jeg mener sådan set, at det, der står i en lokalplan, også skal være det, der sker i virkeligheden.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-02-25:
Tak for det.
Selv hvis der ikke er et forbud mod religiøse institutioner, ændrer det vel ikke ved, at hvis kommunalplanen tilsiger, at der skal foregå, lad os sige kulturelle arrangementer eksempelvis i en bygning, som sælges eller lejes kommunalt, nytter det ikke noget, at den efterfølgende så bliver brugt til moské.
Hvad mener ministeren, kommunen skal gøre ved, at lokalplanen på den måde bliver misbrugt til noget, der ikke var formålet til at begynde med?
Morten Dahlin (V), 2026-02-25:
Jeg kender som sagt ikke den konkrete sag fra Helsingør i detaljer.
Men det er jo en generel betragtning, for jeg kender ikke sagen i Helsingør i detaljer.
Morten Dahlin (V), 2026-02-25:
Jeg kender ikke sagen fra Helsingør særlig godt, men jeg vil gerne give min umiddelbare og generelle holdning til kende om, at hvis et område er udlagt til kulturelle formål, så skal det benyttes til kulturelle formål og ikke alt muligt andet.
Dina Raabjerg (KF), 2026-02-25:
Tak for det svar.
Når jeg stiller spørgsmålet, er det egentlig ikke så meget et spørgsmål om volumen, altså hvor mange det handler om.
Det virker bare forkert at give opholdstilladelse til borgere fra lande, som vi ved vi ikke kan komme af med dem til igen, hvis det er sådan, at der skulle opstå problemer på et senere tidspunkt.
Rasmus Stoklund (S), 2026-02-25:
I første omgang skal mit svar høres således, at jeg er enig i, at det er problematisk, når der er lande, som ikke vil tage imod deres egne borgere.
Det skal vi være opmærksomme på hvordan vi håndterer.
Det har vi så en række forskellige værktøjer i værktøjskassen til at gøre, og det benytter vi os af allerede i dag.
Vi har allerede taget en række initiativer.
Så vil jeg også sige, at jeg synes, det er centralt, at vi nu har en ny erhvervsordning på vej, som netop er rettet mod udlændinge fra lande, som vi har et godt samarbejde med.
På den måde undgår vi den type af problemer, som spørgeren henviser til.
Trine Pertou Mach (EL), 2026-02-25:
Vi prøver faktisk ikke fra Enhedslistens side at indikere, at regeringen ikke støtter straffedomstolen, overhovedet, så det er en misforståelse, hvis det er det, udenrigsministeren får ud af beslutningsforslaget.
For vi har en høj status internationalt i vores forsvar for den globale retsorden og for vores fælles institutioner, og i en tid, hvor nu også USA pålægger enkelte dommere sanktioner af meget alvorlig karakter, bliver det desto vigtigere, at Danmark, nordiske lande og europæiske lande entydigt bakker op, både med fordømmelse, men også med, at vi i praksis styrker institutionerne.
Og det er i det lys, forslaget skal ses.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2026-02-25:
Det tror jeg jeg har forstået, og det har jeg sådan set også respekt for.
Og det er at betale vores bidrag og i øvrigt betale dem mere end rettidigt for at sikre likviditet og i øvrigt så også på de andre internationale platforme, vi optræder på, understrege den politiske opbakning bag domstolen og i øvrigt nominere en kandidat som dommer i straffedomstolen.
Jesper Petersen (S), 2026-02-25:
Derfor er det er det mig, der varetager opgaven her.
Det er jo gennemgået fra udenrigsministerens side og også fra forslagsstillerne, hvad det egentlig er, vi debatterer her, så den del af talen vil jeg springe over og så kvittere for, at forslagsstillerne undervejs i forslaget anerkender Danmarks indsats på området, som er meget vigtig.
Det er meget vigtigt, at Danmark løfter sin del af ansvaret og støtter op om den internationale retsorden og de institutioner, som vi også selv drager meget nytte af.
I en urolig verden i de her år, hvor der også på forskellige måder sættes spørgsmålstegn ved den, og hvor fundamentet under den orden nogle gang angribes, er det meget vigtigt, at vi så tydeligt står bag den.
Vigtigheden af den danske indsats er noget, vi allerede er bevidst om, og det er også et ansvar, som vi hele tiden har taget alvorligt, også undervejs i de seneste år, hvor der har været særlig grund til at bakke op om straffedomstolens drift.
Danmark giver årligt 16 mio. kr. og har givet yderligere bidrag, som det også nævnes i forslaget.
Det er vigtigt og klogt, at vores linje politisk er konstant her.
Der har været forskellige diskussioner allerede, og jeg kan egentlig tilslutte mig det, som udenrigsministeren har bemærket og svaret.
Og så vil jeg lægge til, at domstolen ved den seneste budgetforhandling, som jeg er orienteret, kun har bedt om en lille stigning i deres budget og altså ikke har givet udtryk for, at der er en stor ressourcemæssig mangel, men at budgettet egentlig er ok retvisende, i forhold til hvad de har brug for.
Så jeg synes, det er rigtigt og godt, at Danmark årligt bakker op, og at vi har sørget for tidligt at betale vores kontingent, så at sige, så vi støtter likviditeten i straffedomstolens arbejde, og at vi også undervejs har givet ekstraordinær støtte til arbejdet.
Det sker i flere spor, både direkte over for Israel, i Sikkerhedsrådet og igennem vores stemme i EU.
Så det er positivt, at regeringen har en aktiv tilgang, når den støtter straffedomstolen, og dens tilgang er rigtig.
Men i lighed med de argumenter, som udenrigsministeren gav for, at vi ikke skal gå ind og diktere arbejdet, men at de selv skal have lov at disponere, og at vi både betaler vores kontingent og har givet ekstra bidrag, støtter Socialdemokratiet ikke beslutningsforslaget her.
Men vi synes såmænd, at det er godt, at vi har lejlighed til her fra Folketingets side at udtrykke stærk opbakning til det arbejde, der foregår, og det håber jeg vil stå klart efter debatten i dag, uanset om beslutningsforslaget så ender med at blive vedtaget eller ej, altså at det er en vigtig institution for Danmark, som vi bakker meget stærkt op om både politisk økonomisk.
Tak for ordet.
Trine Pertou Mach (EL), 2026-02-25:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg ved godt, det er lidt utidigt at stille spørgsmål til en ordfører, der er standin for en anden, men jeg ved til gengæld, at ordføreren har stået her før og kender til tematikkerne.
Så det er i virkeligheden et spørgsmål for bare at høre Socialdemokratiets position i forhold til, hvordan vi, ud over det, der er sagt, i virkeligheden kan bidrage til at sikre, at Israel åbner op for, at der kan komme efterforskere ind i Gaza.
Man kan diskutere økonomien omkring den international straffedomstol.
Noget andet er, hvordan de skal få deres viden og dokumentation, og det er jo et af de helt åbenlyse problemer og udfordringer ved den måde, som Israel har lukket Gaza af for udefrakommende på.
Så hvad tænker Socialdemokratiet om den måde også at støtte retsforfølgelse og modvirkning af straffrihed på?
Jesper Petersen (S), 2026-02-25:
Der er jo, som jeg nævnte her, det arbejde, der er, og det pres, der er over for Israel for at efterleve deres forpligtelser.
Det foregår politisk herfra og igennem de forskellige muligheder, Danmark har for det, både direkte igennem EU og i FN-sammenhæng.
Der har været diskussion om Danmarks bistand til arbejde forskellige steder.
Et andet parti i Folketinget, Venstre, har ønsket at skrue ned for det.
Men en del af det, Danmark gør, er jo også at understøtte ngo'er, som også er med til at dokumentere ting, som sker i Gaza og andre steder, hvor man kan trække på den information, der kommer derfra.
Og det at bakke op om den form for arbejde synes vi også er vigtigt, og det er jo noget, vi har gjort med væsentlige organisationer i det her område også igennem en årrække.
Preben Bang Henriksen (V), 2026-02-25:
Tak for det.
I Venstre er vi helt enige i hensynet bag forslaget.
Selvfølgelig skal der være de nødvendige ressourcer til at kunne opklare og retsforfølge forbrydelser ved Den Internationale Straffedomstol.
Derfor ser vi meget positivt på, at Danmark altid har støttet ICC, som det også er beskrevet af tidligere indlægsholdere, og også med ekstraordinære bidrag, når det har været nødvendigt.
Danmark har altid været en stor støtte af ICC, som nævnt både politisk og gennem vores økonomiske bidrag.
I en tid, hvor ICC er under markant pres, stiller Danmark ovenikøbet op med en ny kandidat, så vidt jeg er orienteret, dog af foreningens formand, så det kunne jo ikke blive finere, om jeg så må sige.
Med hensyn til den del af forslaget, der direkte angår, at midlerne skal gå til »efterforskning af og retsforfølgelse for internationale forbrydelser begået i Gaza«, vil jeg understrege vigtigheden af domstolens uafhængighed og dertil vigtigheden af de øvrige instansers uafhængighed, både når FN arbejder ved undersøgelseskommissioner, og når domstolene forestår efterforskning og potentiel retsforfølgelse.
Når vi samtidig dirigerer, hvad den enhed, en uafhængig enhed, skal lave, er det lidt usædvanligt, og det kan Venstre ikke rigtig støtte.
Det er jo heller ikke sådan, at vi siger: Nu skal politiet have flere ressourcer til at efterforske den kriminalitet, der foregår der og der.
Jeg skal ikke nævne nogen, men man kunne jo måske fristes til at tage institutioner eller lignende.
Det gør vi ikke her i Folketinget, og det er, fordi efterforskningen i den sammenhæng er uafhængig, og det er den altså også ved ICC.
Så der halter det jo lidt, om jeg så må sige, og det er hovedårsagen til, at vi i Venstre ikke kan støtte forslaget.
Det må og skal alle dage være op til ICC selv at forvalte ICC's midler.
Det vil ikke være i overensstemmelse med domstolenes uafhængighed, hvis vi fra dansk side skal diktere, hvordan domstolen bruger sine midler.
Netop det, at Den Internationale Straffedomstol er uafhængig, er det, der faktisk gør den så vigtig.
Som sagt kan Venstre ikke støtte forslaget.
Vi kan støtte, at vi yder ressourcer.
Min kollega nævnte 16 mio. kr. om året til domstolen.
Men vi kan også støtte, at ICC er uafhængig i sin efterforskning og sit arbejde.
Derfor kan vi ikke støtte et forslag, der dirigerer efterforskningen på den her måde.
Trine Pertou Mach (EL), 2026-02-25:
Tak for det.
Nu kunne man jo godt være sådan lidt pernittengryn og sige, at man vel indimellem i Folketinget beslutter, at man har brug for ekstra ressourcer til at efterforske eksempelvis økonomisk kriminalitet eller en anden form for kriminalitet, så helt ukendt er det jo ikke.
Men jeg vil bare gentage, at det, der ligger her, handler om at bygge på det ubestridelige faktum, at Den Internationale Straffedomstol skal forholde sig til forbrydelser begået i Gaza, og derfor ligger der en byrde.
Der ligger jo også sager omkring Rusland og Ukraine, som kommer til at kræve en del ressourcer.
Og det er på den baggrund, at vores forslag skal ses.
Nu siger Venstres ordfører, at af den grund kan man ikke støtte forslaget.
Hvis nu der ikke stod, at det var øremærket, men at det var et forslag om generelt at øge den danske økonomiske støtte til Den Internationale Straffedomstol, ville Venstre så stemme for beslutningsforslaget?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2026-02-25:
Det anerkender jeg fuldt ud, og jeg har så bare den opfattelse, at det sådan set også er det, vi gør.
Så jeg synes sådan set, at vi gør det, vi med rimelighed skal gøre, også i kombination med de andre ting, jeg var inde på, som samlet ikke kan tegne et andet billede, end at Danmark altså entydigt bakker op om domstolen og domstolens integritet og uafhængighed.
Dina Raabjerg (KF), 2026-02-25:
Vi vil rigtig gerne have mere international arbejdskraft, som vi kan integrere på det danske arbejdsmarked.
Det er bare også sådan, at når vi har borgere her i landet, som begår en eller anden form for kriminalitet, så kan det være, at vi ikke kan komme af med dem igen.
Det ser vi jo bl.a. med mennesker, der sidder på Kærshovedgård.
Når først de er her, er de her jo, men det, vi kan gøre noget ved, er at sikre, at vi ikke giver dem opholdstilladelsen i første omgang.
Det er egentlig det, jeg prøver at sætte fokus på og vil høre om ministeren er indstillet på at kigge på.
Rasmus Stoklund (S), 2026-02-25:
Jeg synes, det er en helt relevant dagsorden at tage op.
Det er netop, fordi vi vil have nogle af de her folk, som sidder på Kærshovedgård, og som intet har at gøre her, hjem.
Det samme er årsagen til, at vi har haft delegationer af sted for at mødes med myndigheder i Syrien, og udenrigsministeren har været der.
Det er også, for at vi kan komme til at sende folk hjem, som ikke har noget at gøre i Danmark, fordi de har forbrudt sig mod vores lovgivning og misbrugt vores gæstfrihed.
Betina Kastbjerg (DD), 2026-02-25:
Kunne ministeren være med på at kigge på sådan en ordning?
Dina Raabjerg (KF), 2026-02-25:
Så vil mit afsluttende spørgsmål være, om ministeren, hvis nu vi fandt på at fremsætte et beslutningsforslag omkring det her, som altså handler om, hvorvidt ministeren vil lade være med at give opholdstilladelse til borgere fra lande, som vi ikke har et hjemsendelsessamarbejde med, så vil se positivt på sådan et beslutningsforslag.
Rasmus Stoklund (S), 2026-02-25:
De intentioner og den tilgang, som ordføreren lægger for dagen, kan jeg i vidt omfang sagtens tilslutte mig.
Om jeg kan tilslutte mig et konkret forslag, kan jeg ikke sige på stående fod; det vil jeg ikke love.
Men jeg vil sige, at intentionen om, at folk, der ikke har lovligt ophold i Danmark, skal vende tilbage til deres egne hjemlande, og at hjemlandene skal tage imod dem, er jeg helt enig i.
Det er også derfor, vi har et stort fokus på nogle af de lande, som vi har det problem med, og det er navnlig lande som Syrien og Afghanistan.
Pause Pause (Pause), 2026-02-25:
Mødet er udsat.
Trine Pertou Mach (EL), 2026-02-25:
Arbejdet for at håndhæve folkeretten og bekæmpelsen af straffrihed for krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden, folkedrab og andre lignende internationale forbrydelser går som en rød tråd igennem skiftende danske regeringers arbejde for at sikre opretholdelsen og udbygningen af en regelbaseret verdensorden.
Det er en orden, som små stater som Danmark er fuldstændig afhængige af.
Danmark har historisk været en drivende kraft bl.a. bag oprettelsen af Den Internationale Straffedomstol og har generelt bidraget aktivt til at sikre, at krigsforbrydelser og andre grove internationale forbrydelser ikke forbliver ustraffede.
Med en plads i FN's Sikkerhedsråd har Danmark en unik mulighed og et unikt ansvar for at prioritere og være fortalere for at styrke og fremme den globale orden.
Som udenrigsministeren ad flere omgange, bl.a. i et debatindlæg i 2023, har fastslået, hænger retsforfølgelse af krigsforbrydere uløseligt sammen med Danmarks klare profil på menneskerettighedsområdet.
Det synspunkt er forslagsstillerne i Enhedslisten fuldstændig enige i.
At der er begået alvorlige internationale forbrydelser af såvel Hamas som af den israelske regering fra den 7. oktober 2023 og frem, er hævet over enhver tvivl.
Med Danmarks tilslutning til Romstatutten har vi en forpligtelse til at pågribe personer, der er eftersøgt af straffedomstolen, herunder også den israelske premierminister, og udlevere dem til retsforfølgelse, hvis de sætter fødderne på dansk jord.
Vi kan også gøre andet.
Vi kan styrke retsforfølgelsen af krigsforbrydere ved bl.a. at styrke Den Internationale Straffedomstol, og det er det, forslagsstillerne med dette beslutningsforslag ønsker at samarbejde med regeringen om at regeringen gør ved at tilføre yderligere ressourcer til straffedomstolen.
Jeg ser meget frem til debatten.
Trine Pertou Mach (EL), 2026-02-25:
Tak til udenrigsministeren for jo faktisk fuldt ud at anerkende behovet for at signalere og i praksis støtte Den Internationale Straffedomstol, også i den nuværende situation.
Der er jo to spor i den støtte, kan man sige.
Det ene er det økonomiske, hvor der egentlig ikke som sådan er lagt op til en øremærkning.
For jeg deler udenrigsministerens holdning om, at det ikke er stater, der skal øremærke, hvilke mulige forbrydelser der skal efterforskes; det skal straffedomstolen afgøre.
Men vi ved de facto, at der ligger tre arrestordrer, der har med krigen i Gaza at gøre, så der er ekstra opgaver, også i straffedomstolen.
Så det at kunne sikre, at der er en tilstrækkelig økonomi i straffedomstolen, er i virkeligeheden det, der er hensigten.
Så er der det politiske, og jeg deler fuldt ud begejstringen for, at Danmark har stillet en kandidat til rådighed for straffedomstolen, men ved at sende penge ligger der også et politisk signal om, at vi fra dansk side fortsætter vores konsistente opbakning til lige præcis de internationale institutioner, der kan gøre, at stater og personer ikke kan føle sig straffri.
Leila Stockmarr (EL), 2026-02-25:
Så ordføreren har ikke set planen.
Ville ordføreren vide, hvor ordføreren skulle finde planen henne, såfremt ordføreren, f.eks. oven på i dag, blev nysgerrig på, hvad der mon stod i den plan?
Joachim Hoffmann-Petersen (KF), 2026-02-25:
Jeg har indgået i adskillige katastrofeberedskaber på danske hospitaler, og der ved jeg udmærket godt hvor jeg skal henvende mig, når jeg har brug for en katastrofeplan og en nødplan.
Jeg har ikke brug for at vide eksakt, hvilken hylde jeg skal gå hen til for at hente nødplanen for daos udbringning af valgkort i en kort valgkamp.
Christina Olumeko (ALT), 2026-02-25:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg vil gerne spørge ind til det, vi i hvert fald indtil videre ved der ligger som et overordnet værktøj, man kan tage i brug, nemlig det, vi aftalte med postaftalen, lovfæstet med L 57, om, at ministeren kan udpege en virksomhed i en ekstraordinær situation, hvis brevomdelingen ikke fungerer i Danmark.
Jeg vil egentlig bare gerne spørge ordføreren, om ordføreren er tryg ved, at en anden virksomhed med ekstremt kort varsel under en valgkamp vil kunne overtage leveringen af valgkort, hvis det bliver nødvendigt.
Joachim Hoffmann-Petersen (KF), 2026-02-25:
Jeg har ikke noget stort behov for at kunne stå og sige, at eksakt på den og den dag, f.eks. på dag seks-syv stykker eller lignende, skal der ske det og det.
Jeg har ikke set planen.
Christina Olumeko (ALT), 2026-02-25:
Jeg deler sådan set ordførerens opfattelse der.
Det er jo i hvert fald det eneste lille hjørne, vi aftalepartier og Folketinget indtil videre kender til, altså muligheden for at udpege en anden virksomhed til at foretage leveringen af valgkort.
Men det er også svært at se det i praksis under en valgkamp, og derfor kan jeg undre mig over, at vi ikke får mere at vide.
Deler ordføreren også et ønske om, at vi bliver lidt mere oplyst end at blive henvist til aftalen for 3 år siden?
Joachim Hoffmann-Petersen (KF), 2026-02-25:
Det her er jo det første valg, hvor vi overhovedet har den her mulighed; ved alle andre valg har vi ikke engang haft det her beredskab.
Så om det kommer til at fungere i praksis, må vi jo se.
Men jeg tror ikke, det bliver nødvendigt.
Jeg har tiltro til, at der findes medarbejdere i ministeriet, som har godt nok styr på det.
Det har jeg ikke brug for at gå ned i detaljen om.
Thomas Monberg (S), 2026-02-25:
Jeg var lige en boomerang, der kom tilbage her.
Forslag til vedtagelse
»Partierne tager til efterretning, at aftale om udbringning af valgkort er indgået mellem KL/KOMBIT og dao, og at der er forberedt en køreplan for at sikre valgkort til alle i Danmark.
Partierne glæder sig over, at ved ekstraordinære omstændigheder såsom it-nedbrud kan transportministeren pålægge andre postvirksomheder opgaven mod betaling.«
Det var bare et sammenkog og en forkortelse af det, som vi havde før, og det er Radikale Venstre, Liberal Alliance, Socialdemokratiet, Venstre, Moderaterne, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti, der står bag den vedtagelsestekst.