runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Møller (S), 2022-01-25:
Når vi snakker om det her med, at der ligger nogle enorme økonomiske gevinster i forbindelse med det her, så må man bare sige, at kontanthjælpsloftet for ægtefæller, hvor en eller begge modtager integrationsydelse og ikke opfylder 225-timerskravet, og for en forsørger med to eller flere børn er 9.400 kr. om måneden; at det på en eller anden måde skulle animere og inspirere til, at man ikke kommer ud og får et arbejde eller andet,
kan jeg simpelt hen ikke se.
Hans Andersen (V), 2022-01-25:
Tak for det.
Vi står lige nu i en situation, hvor mangel på arbejdskraft er den største udfordring, som vi som samfund står over for.
Derfor virker det jo paradoksalt, at vi i dag behandler et lovforslag om at forlænge det midlertidige børnetilskud, som holder især arbejdsløse flygtninge og indvandrere ude af arbejdsmarkedet, selv om vi virkelig har brug for dem.
Det midlertidige børnetilskud udgør 2.000 kr. ekstra skattefrit hver måned.
Det er en forkert – helt forkert – retning i beskæftigelsespolitikken, der er med til at mindske incitamentet til at tage et job; i stedet for vælger man at gøre det attraktivt at være på passiv forsørgelse, hvilket ikke gavner nogen.
I dag er halvdelen af ikkevestlige indvandrerkvinder i Danmark ikke i job, mens syv ud af ti etnisk danske kvinder i arbejdsstyrken er i beskæftigelse.
I Venstre mener vi, at flest mulige mennesker skal bidrage til fællesskabet, og vi mener, at vi skal føre en politik, der får mennesker op om morgenen for at passe et arbejde.
I statsministerens nytårstale nævner statsministeren også, at Danmark har brug for, at flere kvinder med ikkevestlig baggrund kommer i arbejde.
Det bedste er at få et arbejde, lød budskabet.
Hvis statsministeren mener det, klinger denne forlængelse jo noget hult, for på den ene side gisnes der om et opgør, mens der på den anden side så igen føres en politik, som forhindrer hensigten.
Da Venstre sidst havde regeringsmagten, stod vi i spidsen for at indføre kontanthjælpsloftet, integrationsydelsen og 225-timersreglen.
Dengang oplevede 87.000 børn, at en af deres forældre forlod kontanthjælpssystemet, og det betyder meget for børn og deres fremtid, at de ser forældre, som har noget at stå op til om morgenen.
Børn har tre gange så stor risiko for at havne på kontanthjælp, hvis blot en af deres forældre er på ydelsen –
det skal vi undgå.
12.000 personer forventes at modtage det midlertidige børnetilskud.
Det giver på ingen måde et klart incitament til at tage et arbejde og er ikke ligefrem med til at lukke hullet i arbejdsudbuddet, som regeringen har skabt med Arnepensionen.
Venstre har fremlagt et udlændingeudspil, hvor vi vil afskaffe det midlertidige børnetilskud; vi vil nemlig skabe rammer for indvandrere, som gør det attraktivt at arbejde, så de bliver en del af det arbejdende fællesskab og bidrager til fællesskabet.
Lovforslaget gør præcis det modsatte, og derfor kan vi ikke støtte lovforslaget, som det ligger i dag.
Tak for ordet.
Bent Bøgsted (DF), 2022-01-25:
Tak for det.
Det er altid dejligt, når nogen sætter pris på, at man går på talerstolen, så tak til formanden.
Det her lovforslag kan Dansk Folkeparti ikke støtte.
Da det blev lavet i sin tid, som jeg har forstået det, var det i forbindelse med det her specielle forståelsespapir, hvor regeringen lovede, jeg tror, det var Enhedslisten, måske et parti eller to mere – det kan jeg ikke lige huske – at den her ydelseskommission skulle nedsættes, og i den forbindelse aftalte man, at indtil Ydelseskommissionen kom med et resultat, skulle man hæve ydelsen for kontanthjælpsmodtagere, hjemsendelsesydelsesmodtagere og modtagere af selvforsørgelses- og overgangsydelse, som hovedsagelig er indvandrere, der egentlig skulle sendes hjem.
Det lovede man dengang.
Så blev Ydelseskommissionen udskudt, og så skal man have forlænget den her aftale, fordi de har fået for lidt penge.
Samtidig har regeringen så barslet med en 37-timersaktiveringsordning, hvor de samme personer, som får den her ydelse, skulle ud i aktivering, og der slog regeringen hårdt fast, at hvis ikke man mødte op, mistede man sin ydelse.
Og så er det nærliggende spørgsmål jo, om man, hvis det var sådan, at regeringen fik de 37 timer igennem – det ved jeg ikke om den gør; Dansk Folkeparti er i hvert fald ikke med – og de her mennesker mistede ydelsen, så ville komme med en ekstra hævelse af ydelserne for at tilgodese dem, der så mister nogle penge, fordi de ikke er mødt op til den aktivering, som de skulle møde op til.
Det kan man altid begynde at tænke over.
Nu løber den her til foråret, og så regner man med, at der nok er kommet en ydelseskommission, hvor man kan se på ydelserne.
Men hvad sker der så, hvis Ydelseskommissionen nu kommer med et forslag om, at ydelserne søreme ikke skal hæves?
Vil man så stå i en situation, hvor der er nogen, der siger, at så må vi forhøje de børnepenge, børneydelsen, igen?
Det er det, vi ikke ved; det er så uafklaret.
Man skubber det bare fremad, i stedet for, som det har været, at man sørger for at få de her personer ud at arbejde.
Der er nogle af dem her, der slet ikke skal være i Danmark.
De skal måske hjemsendes.
Der er måske nogle, der skal ud at have et arbejde i stedet for bare at få hævet ydelserne.
Der er da godt nok også mange andre familier, der ikke er en del af det her, og som gerne ville have haft nogle højere børneydelser.
Der laver man en stor forskelsbehandling, men det var for at tilgodese sine aftalepartnere i den her forbindelse.
Så Dansk Folkeparti siger selvfølgelig nej til det her forslag.
Karsten Hønge (SF), 2022-01-25:
Så må vi jo til det igen igen, altså endnu en gang at forlænge det midlertidige børnetilskud, som jo egentlig blot er et foreløbigt plaster på det forståelsespapir, som støttepartierne aftalte med regeringen.
Det var tilbage i august-september 2019, at vi aftalte, at det midlertidige ekstraordinære børnetilskud skulle træde i kraft i stedet for den egentlige aftale omkring et nyt ydelsessystem.
Jeg synes ikke, at det har været overdrevent elegant, altså den måde, som vi nu igen skal behandle det samme lovforslag på, ved igen at udskyde det.
Men det er så det, vi har foran os.
SF's mål er til gengæld fortsat fuldstændig det samme, nemlig at rive loftet ned over kontanthjælpen; at lægge en ambitiøs plan for, hvordan vi mærkbart og målbart får færre fattige børn i Danmark; at vi tilfører systemet flere penge og skaber et mere enkelt og gennemskueligt system for de samlede offentlige ydelser.
Det er godt at se på det samlede system med ydelser og se på, hvordan de indbyrdes spiller sammen.
Men det er altså svært at vente på, at forhandlingerne ender med et resultat – men det er da helt umuligt at vente på for børn i fattige familier.
Det er nødvendigt at skærme børnene så godt som muligt i ventetiden, og derfor er det jo godt, at vi i dag forlænger det midlertidige ekstraordinære børnetilskud.
Samira Nawa (RV), 2022-01-25:
Mange tak.
Børn er børn, og børns fremtid skal ikke afgøres af forældrenes økonomiske baggrund.
Børn skal slet ikke vokse op i fattigdom, for det at vokse op i fattigdom har ikke bare konsekvenser i barndommen, men kan jo også have det senere i livet.
Det kan medføre, at man har en lavere løn end ellers, får en kortere uddannelse eller står med dårligere tilknytning til arbejdsmarkedet.
Derfor er det jo vigtigt at sikre økonomisk trængte børnefamilier en håndsrækning.
Siden flertallet skiftede i 2019, har vi haft det midlertidige børnetilskud, som skal sikre lige præcis den ro, der gør, at børn fra de her familier ikke ramler ind i de konsekvenser, som jeg netop har nævnt.
Men som navnet på ydelsen indikerer, er der netop tale om et midlertidigt børnetilskud.
Derfor kan jeg da heller ikke lade være med at ærgre mig over, at vi nok engang står her og skal forlænge det midlertidige børnetilskud i stedet for at præsentere en permanent løsning.
I Radikale Venstre har vi med stor interesse fulgt Ydelseskommissionens arbejde og synes også, at der er kommet nogle rigtig gode anbefalinger.
Det kribler i vores fingre for at komme i gang med de egentlige forhandlinger.
Vi vil rigtig gerne have afskaffet bl.a. kontanthjælpsloft og integrationsydelse.
Indtil da er der selvfølgelig ikke noget andet for, end at vi selvfølgelig skal forlænge tilskuddet, sådan som vi gør det med lovforslaget i dag.
Så Radikale Venstre bakker op om lovforslaget, og jeg skal hilse fra Enhedslisten og sige, at de også bakker op.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-01-25:
Tak, og tak for talen.
Jeg bemærkede, at ordføreren talte om, at der skal være tid til at kigge på det næste ydelsessystem – vi glæder os meget over, at der skal være tid.
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Kan ordføreren oplyse mig om, hvad de skønnede udgifter ved implementeringen af det her forslag vil være?
Henrik Møller (S), 2022-01-25:
Jeg har ikke på stående fod beløbet.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-01-25:
Kan ordføreren prøve at give en beskrivelse af, hvad det er, der sker i det her forslag, som gør, at EU-borgere på tværs af landene kan rejse ind i Danmark og få danske barselsforhold – og om der er udgifter forbundet med det?
Henrik Møller (S), 2022-01-25:
Det bliver jeg simpelt hen nødt til at undersøge; jeg kan ikke svare på det.
For mig er det også ekstremt vigtigt, at arbejdsmarkedets parter faktisk er gået ind og har drøftet det her, og at man både fra lønmodtagere og arbejdsgiveres side har kunnet se nogle perspektiver i, at man på en eller anden måde skabte noget mere ligestilling og gav fædrene nogle bedre muligheder på det her område.
Så jeg står inde for det her lovforslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-01-25:
Jeg er lidt nysgerrig.
Hvis det nu ikke var kommet som et krav fra EU, ville det her så have været politik, som Socialdemokratiet ville have fremlagt i Folketingssalen?
Henrik Møller (S), 2022-01-25:
Jeg tror, at hr. Mattias Tesfaye sagde det tydeligt, nemlig at fra Socialdemokratiets side var det ikke det, der var vores udgangspunkt i forhold til det her.
Nu ligger der et direktiv, og det er sådan set det, vi forholder os til.
Så vi kan jo godt snakke om, hvordan situationen kunne have set ud, hvis virkeligheden var anderledes.
Problemet er bare, at virkeligheden ikke er anderledes.
Nu har vi en virkelighed, hvor der ligger et direktiv, og hvor vi har valgt at omfavne det og sige, at her synes vi også der er nogle perspektiver, som trækker i den rigtige retning, når vi snakker ligestilling.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-01-25:
Jamen virkeligheden og grunden til, at jeg stiller spørgsmålet, er jo, at spørgsmålet er, om Socialdemokratiet ligger under for, hvad der kommer fra EU, og siger, at lige meget hvad der kommer fra EU, så bliver vi bare nødt til at indføre det, eller om man faktisk siger: Det er vi sådan set enige i.
Er man enig i, at danske familier ikke selv skal bestemme, men at det skal være politisk bestemt, eller er man ikke enig i det?
Så ved jeg godt, at man føler sig tvunget til det, fordi det er kommet.
Men spørgsmålet er: Hvad er holdningen ?
Henrik Møller (S), 2022-01-25:
Det synes jeg at jeg svarede på før i mit første indlæg, nemlig at vi har valgt, når nu det er kommet, at omfavne det.
Vi synes til gengæld også, at der stadig væk er en høj grad af fleksibilitet i det her forslag, som foreligger, og som i øvrigt er en forlængelse af en aftale, som arbejdsmarkedets parter har lavet.
Hans Andersen (V), 2022-01-25:
Tak for det.
Venstre er med i aftalen om at øremærke den samme mængde barsel til både Danmarks fædre og Danmarks mødre, og det er vi, fordi det er et stort og tidssvarende fremskridt for ligestillingen at give landets forældre lige ret til at være sammen med deres nyfødte.
Grundlæggende er Venstre dog imod, at vi overhovedet skal diskutere at øremærke barselsuger til forældre, men nu står vi med et EU-direktiv, hvor vi senest til august i år skal have implementeret, at hver forælder i dette land har ret til barsel på 9 uger, som kun er deres og ikke kan overføres til den anden forælder.
Venstre ønsker at tage et ansvar for, at det kommer til at ske på den mest ansvarlige måde, fordi vi ikke bare kan lade EU-direktiver være, hvis ikke vi kan lide dem.
Det er en bunden opgave, som vi skal løse, og det skal selvfølgelig ske på den bedst tænkelige måde.
Arbejdsmarkedets parter i form af DA og FO er blevet enige om et overordnet bud på, hvordan man kunne implementere sådan et EU-direktiv på en måde, så de også kunne se sig selv i det.
Det synes vi i Venstre er en god demonstration af, at den danske model virker, og at arbejdsmarkedets parter ligesom Venstre er indstillede på at tage ansvar for den lovgivning, der også kommer fra EU.
Havde det stået til andre aftalepartier, var aftalen jo ikke kommet til at se præcis sådan ud, som den ligger.
Venstre var også det parti, der trak regeringen i en mere borgerlig retning, og som har været med til at sikre, at selvstændige ikke er blevet omfattet af de nye regler.
Det er et vigtigt aftryk fra Venstre.
Nu noterer Venstre sig med tilfredshed, at der nu ligger et forslag til, hvordan barselsaftalen konkret skal udmøntes, og høringssvarene har også givet anledning til bekymringer om, hvordan den helt konkrete udmøntning sker, fordi det er et voldsomt kompliceret område for såvel arbejdsgivere som arbejdstagere.
Derfor er det også vigtigt for Venstre at sige, at den nye barselsordning skal ledsages af en grundig vejledning og information, så det bliver så let forståeligt som overhovedet muligt.
Det er også vigtigt at understrege, at bl.a. varslingsreglerne til arbejdsgivere skal tilpasses den nye situation, hvor forældre får større frihed til at udveksle orlov mellem hinanden, således at også arbejdsgiver får den fornødne tid til at tilrettelægge arbejdet.
Så med de ord vil vi støtte op omkring det lovforslag, der ligger.
Jeg vil også sige tak til aftalepartierne for de gode drøftelser, som vi har haft, og vi synes i Venstre, at vi har fået en god aftale om øremærket barsel i hus her.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-01-25:
Det her handler jo om kvoter – hvor meget må den ene tage, og hvor meget må den anden tage af barsel?
Og så hører jeg ordføreren sige, at det er et vigtigt skridt for ligestillingen.
Hvornår er kvoter blevet en del af Venstres politik for at fremme mere ligestilling?
Bent Bøgsted (DF), 2022-01-25:
Med den eksisterende barselsorlov har familierne alle muligheder for at planlægge.
De har endda den mulighed, at faren kan tage al den barsel, moren ikke vil have.
Men her bøjer Socialdemokratiet nakken for EU og siger: Okay, det kommer fra EU, så må vi nok hellere gennemføre det.
Jeg er ikke sikker på, at det orlovsdirektiv, som ordføreren står og taler for her, inderst inde er socialdemokratisk politik.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-01-25:
Jamen prøv at høre, det er jo sådan, at det jo er rigtigt, at der er 14 uger til kvinderne i dag.
Derefter har der jo så været 32 uger til deling mellem forældrene, som forældrene frit kan vælge imellem.
Det skal de jo sådan set have lov til, og det så vi egentlig bare gerne fik lov at fortsætte.
Henning Hyllested (EL), 2022-01-25:
Jeg har lovet at gøre rede for vores indstilling til det samlede lovforslag.
Jeg er vist kommet en postgang for tidligt – vi skal først stemme om ændringsforslagene – men pyt med det, siger formanden også.
Vi gør som sådan.
Jeg vil lige kort redegøre for, hvorfor vi ender med at stemme for det samlede lovforslag, L 62 A, på trods af at vi faktisk mener, at det er en ufuldkommen implementering af vejpakken i dansk lovgivning.
Det, der er ufuldkomment, er, at det, vi kalder tredjelandskørsel, bilateral international transport, med det her lovforslag ikke omfatter aflønningskravet, og det mener vi selvfølgelig er en kæmpe, kæmpe skavank.
Lad mig minde om, at de filippinske chauffører, som det i sin tid blev afsløret boede under horrible indkvarteringsforhold i Padborg, faktisk kørte tredjelandskørsel.
Det var et dansk firma, Kurt Beier Transport, der på en polsk tilladelse havde filippinske chauffører til at køre international transport.
Det betyder, at firmaer fra hvor som helst i Europa kan bruge filippinske, thailandske eller hvilke chauffører, det nu skal være, til at køre international transport, f.eks. mellem Sverige og Danmark og Tyskland eller hvor som helst i Europa.
Det var så, hvad det var, hvis de så blev aflønnet efter danske overenskomster, som man jo gør – og det sørger det her forslag for – ved cabotagekørsel og det, der i øvrigt hedder kombitransport.
Men det var tredjelandskørsel, som netop de her filippinere stod for, og som titusindvis af chauffører over hele Europa ligger og kører.
De er ikke omfattet af det her, og det er efter vores mening en ufuldkommen implementering af vejpakken – og det synes vi er rigtig, rigtig ærgerligt.
Når vi alligevel vælger at stemme for det samlede lovforslag, er det selvfølgelig med henvisning til, at cabotagekørsel og kombikørsel er omfattet af lovforslaget, men det er selvfølgelig også, fordi vi har fået ministeren til at give en tilkendegivelse i betænkningen, hvor han klart siger, at det her skal vi have en juridisk undersøgelse af, og at den kommer til at foregå her i foråret.
Derefter skal vi have en politisk drøftelse, som inkluderer arbejdsmarkedets parter, fordi man vil have, at arbejdsmarkedets parter ligesom skal stå bag, at det her også skal udvides til tredjelandskørsel.
Det mener vi vil være helt overflødigt, men det er så langt, vi kunne komme i den her situation, og derfor stemmer vi for forslaget.
Vi synes, at Dansk Arbejdsgiverforening her er blevet udstyret med alt for kraftigt veto.
Det håber vi selvfølgelig ikke sker.
Vi håber, at de er ansvarlige ovre i Dansk Arbejdsgiverforening, men det er det, der er en mulighed for.
Vi ender alligevel med – på grund af den tilkendegivelse, ministeren er kommet med – at stemme for det samlede lovforslag.
Bent Bøgsted (DF), 2022-01-25:
Tak for det, formand.
Jeg skal bare lige høre ordføreren, hvordan Socialdemokratiet har det med at tage familiernes selvbestemmelse fra dem, for det gør man på området vedrørende barsel.
Man fjerner familiens ret til selv at bestemme over, hvem der skal have barsel.
Er det ikke lidt vanskeligt for Socialdemokratiet at gøre det?
Man siger, at det er i ligestillingens navn, men jeg er ret overbevist om, at forældrene hellere ville have, at de selv kunne få lov at bestemme, hvem der skulle have barsel og hvornår.
Henrik Møller (S), 2022-01-25:
Det kan vi sådan set godt stå inde for
Hans Andersen (V), 2022-01-25:
Det er det bestemt heller ikke, men, som jeg sagde, er det her et EU-direktiv.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-01-25:
Det var heller ikke mig, der nævnte det.
Det var ordføreren, der nævnte, at det her var et skridt i ligestillingens navn, og det mener jeg jo ikke kvoter er.
Synes Venstre, at det er okay, at EU skal bestemme på det her område?
Altså, nu siger man, at man har fået et direktiv, og at man så vil følge det.
Man synes Venstre grundlæggende, at det er okay, at EU skal bestemme her?
Pernille Skipper (EL), 2022-01-25:
Ordføreren bliver ved med at tale om, at faren ikke kan holde den øremærkede barsel, der er til faren.
Men det, jeg spørger til, er den øremærkede barsel, der i dag er til moren, og som jo bortfalder, hvis moren ikke kan holde den, for den går ikke over til faren i dag.
Og jeg kan forstå, at det er Dansk Folkeparti så imod.
Altså, der er ikke noget, der burde være øremærket, og at det i virkeligheden et kæmpe problem – jeg tror, ordføreren indledte sin ordførertale med at sige, at det jo var fuldstændig sindssygt eller vanvittigt, at man øremærkede noget til faren.
Jeg har bare aldrig førend i dag hørt Dansk Folkeparti tale om, hvor sindssygt og vanvittigt det var, at der i dag er øremærket 14 uger til moren, som bortfalder og ikke kan overføres til faren, hvis moren ikke kan holde dem.
Bent Bøgsted (DF), 2022-01-25:
Jeg tror faktisk, at jeg vil starte med at sige: Vi ser gerne, at så meget som muligt kan fordeles af forældrene selv.
Der er nogle uger i forbindelse med fødslen, og det kunne være kort før fødslen og lige efter fødslen, hvor det virkelig er nødvendigt, at moren har barselsorlov.
Men hvor mange uger det skal være, må jo være op til den enkelte familie.
Og de der 14 uger så vi også gerne kunne fordeles af familien selv.
Astrid Carøe (SF), 2022-01-25:
Tak for det.
For SF er det her en historisk dag.
Vi har meget længe gerne villet have øremærket barsel til fædre og medmødre på samme måde, som der er øremærket barsel til mødre i dag.
Det er godt for ligestillingen i familierne, og det er godt for ligestillingen på vores arbejdsmarked, for uligelønnen og for rigtig mange andre ting.
Og så er det også godt for børnene, fordi de får ret til at være sammen med deres far i den første del af deres liv.
Der er rigtig mange gode ting i den her aftale.
Først og fremmest øremærker vi uger til far og ligestiller mor og far i aftalen.
Havde vi i SF gerne set, at det var mere?
Ja, det havde vi.
Vi har selv foreslået 14 uger til hver i første omgang, fordi det er det, der er øremærket til mor i dag.
Vi havde også gerne set, at vi havde udvidet orlovsperioden med nogle uger, men fordi det er en meget, meget stor udgift for staten, er det noget, vi i stedet arbejder videre med.
Det er altså ikke noget, vi kunne finde flertal for i den forhandling.
Så selvfølgelig kan det være bedre.
Men ud over øremærkningen har vi altså også sikret med aftalen, at vi får ligestillet soloforældre.
Tidligere har det været sådan, at solomødre har kunnet tage hele barslen, men er man solofar, er der rigtig meget barsel, der er gået tabt.
Og så kan soloforældre også bede et nært familiemedlem om at tilbringe det første par uger, hvor baby er helt lille, sammen med dem på barsel i stedet for den forælder, der naturligvis ikke er der, når man er soloforælder.
Og så har vi sikret bedre rettigheder til regnbuefamilier.
Der er nu mulighed for, at man kan overføre noget af den frie barsel til enten en tredje eller en fjerde forælder.
Det er vi også rigtig, rigtig glade for.
Så er jeg også rigtig glad for den fleksibilitet, vi fik sikret i aftalen.
Det blev meget teknisk i forhandlingerne, og det er også en meget teknisk aftale.
I starten var det meget fastlåst, hvornår mor skulle tage barslen, og hvornår far skulle tage barslen.
Men nu er det heldigvis sådan, at det er meget mere fleksibelt, sådan at man i familierne selv kan finde ud af: Hvornår i den her periode vil jeg gerne have barsel, og hvornår skal min partner have barsel?
Så det er vi rigtig glade for.
Men det vigtige er også, at vi holder øje med fleksibiliteten.
Jeg kan jo også læse i høringssvarene, at der er nogle, der er bekymret for, at det ikke vil være sådan, når vi kommer ud i virkeligheden.
Men det vigtige er selvfølgelig, at vi holder øje med, at fleksibiliteten eksisterer også i familierne og ude på arbejdspladserne.
Så er også jeg rigtig glad for, at vi har fået skrevet den her evaluering ind i aftalen, sådan at vi holder øje med, hvordan aftalen udvikler sig, hvor mange der tager den her barsel, og hvad det betyder for ligestilling og alle mulige andre ting.
Men det her er altså i det store og hele rigtig godt.
Og SF stemmer selvfølgelig for.