runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Langballe (DF), 2019-01-17:
I virkelighedens verden ville det bare ødelægge Danmark – sådan er det jo.
Hvis folk rundtomkring i hele verden har ret til dansk statsborgerskab, vil det have nogle konsekvenser, som jeg ikke engang tror at ordføreren er villig til at tage – det tror jeg faktisk ikke.
Så vil jeg minde ordføreren om, at ordføreren ligesom jeg har efterkommere, der skal leve i det her land og leve med de beslutninger, som vi har taget, og det der vil bare føre til en opløsning af Danmark, som er endnu større, end den er i dag.
Den er fremskreden i dag, men det vil da bare være endnu mere.
I øvrigt vil jeg sige, at statsborgerskabet ifølge grundloven ikke er en ret.
Det er noget, som Folketingets flertal tildeler ved lov.
Hvis det er sådan, at ordføreren får sin vilje, skal grundloven laves om.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-01-17:
Tak for det, formand.
Hvem har ret til rettigheder?
Det er i virkeligheden det helt grundlæggende spørgsmål, når vi taler om statsborgerskab, om, hvem der kan ansøge om at blive danske statsborgere.
For statsborgerskab handler om fulde og lige rettigheder i et samfund, om retten til at deltage i alle aspekter af demokratiet.
Derfor er statsborgerskab også et helt grundlæggende led i at inkludere mennesker som aktive medborgere i vores samfund.
Hvis vi ønsker, at de mennesker, der bor i Danmark, er aktive medborgere, der deltager og engagerer sig, skal vi også invitere dem til at deltage i de demokratiske processer og anerkende dem som medborgere.
Jeg kunne også sige det på en anden måde: At imødekomme herboende menneskers ansøgning om statsborgerskab er for mig og for Alternativet et naturligt led i integrationsindsatsen.
Det er det, fordi det at blive dansk statsborger betyder, at man anerkendes som ligestillet og ligeværdig medborger i det samfund, man lever i.
Det betyder, at man kan udøve medindflydelse og engagere sig i alle demokratiske processer.
Det betyder, at man har en nationalitet, og det betyder, at man har et hjem.
Alternativet mener helt grundlæggende, at alle mennesker skal have ret til at blive danske statsborgere, hvis de opfylder betingelserne.
Vi ønsker en statsborgerskabslov, der sikrer den enkeltes retsstilling og retssikkerhed, og det kræver, at vi ændrer praksis.
Den enkeltes mulighed for at blive et fuldgyldigt medlem af samfundet skal og bør være uafhængig af den politiske stemning og det politiske flertal i Folketinget.
Derfor bør tildeling af statsborgerskab være en administrativ afgørelse på baggrund af en klar og præcis lovgivning, der bygger på objektive kriterier og ikke efterlader skøn.
Det gælder både for ansøgninger om statsborgerskab og for ansøgninger om dispensation fra betingelserne.
Mener Alternativet så, at det at være gift med en dansk statsborger er et sagligt kriterie for at kunne blive statsborger?
Nej, det mener vi ikke, og vi kan derfor ikke bakke op om Dansk Folkepartis forslag.
Danmark skal være det bedste land for verden, og vi skal arbejde aktivt for UNHCR's ambition om, at der i 2024 ikke længere eksisterer mennesker her på Jorden, der ikke tilhører en nation.
Tak for ordet.
Henrik Dahl (LA), 2019-01-17:
Jeg er virkelig glad for at få den her mulighed for at udtrykke mig mere klart.
Jeg mener ikke, at man kan udelukke en situation, hvor det vil være fuldstændig berettiget for en eller anden enlig person at få dansk statsborgerskab, og hvor den sammenhæng, der er mellem personen, der søger, og det at være dansker, er perfekt.
Man kan tænke sig utallige situationer, hvor det kan være meget, meget fornuftigt for en person, der af den ene eller anden grund er enlig, at blive dansk statsborger.
Når man så sammenligner det med de uafklarede spørgsmål, der ligger her i forslaget, om proformaægteskaber og lignende ting, så synes jeg, det er en lidt arbitrær afgrænsning, som jeg ville være ked af at man gjorde til en del af de cirkulærer, der er.
Marie Krarup (DF), 2019-01-17:
Ordføreren sagde i sin tale, at man er dårligt stillet, hvis man ikke kan blive statsborger, fordi man ikke kan blive gift med en dansker – hvis det her forslag bliver gennemført.
Det vil jeg godt opponere imod.
Man er ikke i en dårlig situation, fordi man ikke er dansk statsborger.
Man er i en glimrende situation: Man kan bo i Danmark, man kan have permanent opholdstilladelse.
Der er ikke nogen grund til at have ondt af folk, der ikke har dansk statsborgerskab.
Så det synes jeg er en forkert betragtning.
Jeg er til gengæld glad for, at ordføreren er enig med Dansk Folkeparti i, at det aldrig nogen sinde kan blive en rettighed på nogen måde at få dansk statsborgerskab, og at man altid skal tage udgangspunkt i Danmark og det danske folk og se på, om der så er nogle, som man mener det er klogt at tildele statsborgerskab.
Det er jo det, man ikke har gjort i de sidste mange år, hvilket har ført til, tror jeg, den største nationale katastrofe i Danmarks historie, måske overhovedet, fordi Danmark på mange punkter ikke er dansk længere.
Men jeg vil godt bede ordføreren forklare, hvorfor det er, man er dårligt stillet, hvis man ikke er dansk statsborger, men bor i Danmark.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-01-17:
Tak for det.
Jeg er godt klar over, at vi har en anden retsstilling i dag, og det er også derfor, jeg præsenterer, hvordan Alternativets holdning er.
Henrik Dahl (LA), 2019-01-17:
For vi er grundlæggende meget enige i, at man skal være meget restriktiv.
Men for at sige det, som det er, er det her forslag for nemt at omgå.
Altså, det er sådan lavpraktisk bedre at være restriktiv ved hjælp af andre metoder.
Christian Langballe (DF), 2019-01-17:
Men at man overordnet set
i Folketinget diskuterer for hver enkelt person pro et contra, synes jeg faktisk vil være helt i pagt med den måde, som man tildelte statsborgerskab på.
Og man gjorde det jo også, fordi man tænkte, at hensynet til Danmark og danskerne selvfølgelig vejede tungere end bare at uddele statsborgerskaber.
For som Grundtvig siger, kunne de jo rejse sig imod os.
Altså, det sagde Grundtvig!
Henrik Dahl (LA), 2019-01-17:
Tak for et spændende spørgsmål.
Så den måde, man havde konstrueret hele statsborgerskabet på dengang, kan man jo godt diskutere.
Det vil jo ikke være praktisk, at Folketinget skal stå og diskutere personsager, altså foretage sagsbehandling, her i Folketingssalen.
Der skal laves rigtig meget om på øvrig lovgivning, før vi kan lave sagsbehandling her i salen.
Så jeg tror ikke, det er vejen frem.
Jeg tror i virkeligheden, at det, vi er enige om, er, at man skal være meget, meget restriktiv, men af sådan lavpraktiske årsager er man nødt til at gå den vej, hvor man virkelig grovsorterer ved hjælp af nogle forholdsvis nøgterne kriterier.
Christian Langballe (DF), 2019-01-17:
Er man en ordentlig dansker?
Nu er vi så bare nået op på et antal statsborgerskaber, så vi bliver nødt til at stille nogle objektive krav – altså, der vil jo være nogle i Folketinget, der mener, at det vil være fuldstændig urimeligt, men jeg mener, det er sådan, man burde gøre det, hvis vi endelig skulle lave det om, så det blev sådan, som jeg gerne ville have det.
Jeg synes faktisk ikke, at det er så tosset.
Så vil der jo – indrømmet – være forhold, der gør, at man så kan dispensere.
Der er dispensationsregler i forvejen, så det er jo ligesom forudsat, at hvis der så er andre, der virkelig, virkelig kan demonstrere, at de er danske, så kan vi tage den derfra.
Henrik Dahl (LA), 2019-01-17:
Tak for ordet.
I Liberal Alliance er vi jo grundlæggende enige med Dansk Folkeparti i, at den kurs, der har været lagt i forhold til dansk statsborgerskab i de sidste mange år, har været for slap, og derfor har vi jo været sammen om at stramme reglerne.
Vi er sådan set også indforstået med, at man går længere og ser på f.eks. sådan noget som definitionen på selvforsørgelse; den synes vi egentlig er for lempelig.
For nu at foregribe hr. Christian Langballes spørgsmål om antallet af statsborgerskaber i de sidste 10 år vil jeg sige, at ud fra de regler, der gælder i dag, er det jo helt klart, at der er givet for mange statsborgerskaber de sidste 10 år; det tror jeg hurtigt vi kan blive enige om.
Det har så også den konsekvens, at det forslag, der bliver fremsat med B 41, jo desværre er relativt nemt at omgå, fordi der er givet så mange statsborgerskaber, samtidig med at det jo, som hr. Mads Fuglede var inde på, stiller enlige, som i øvrigt opfylder betingelserne, i en dårlig situation.
Så det, jeg synes, vi skal være sammen om, altså den kreds af partier, der er sammen om den nugældende aftale, er at finde de bedst mulige indikatorer på, hvornår man faktisk har fortjent at blive dansk statsborger, hvornår man er ordentligt integreret – er dansk i hjertet, som der nogle gange siges – for det er sådan set et overordnet formål, som vi er enige i.
Så vil jeg også lige sige for god ordens skyld, at det jo ikke er korrekt, at Dansk Folkeparti står alene med den opfattelse, at det ikke er en ret at være dansker.
Det mener Liberal Alliance heller ikke.
Det at være dansker kan man ikke betegne som en negativ frihedsrettighed, og det kan selvfølgelig aldrig nogen sinde blive en negativ frihedsrettighed, så derfor er vi ganske enige i, at det ikke er en ret, man har.
Så af de grunde, jeg har angivet, kan vi jo godt tilslutte os hensigten om at være restriktiv i forhold til uddeling af statsborgerskaber, men ikke det konkrete beslutningsforslag.
Tak for det.
Peder Hvelplund (EL), 2019-01-17:
Jamen nu vil jeg nødig være skyld i, at ordførerens helbred bliver sat på prøve, så derfor kan jeg da godt remse lidt af det op, så ordføreren slipper for at komme ind på Enhedslistens hjemmeside.
Altså det, vi stiller forslag om i første omgang, er, at man lemper sprogkravene til, at det er danskprøve 2.
Vi synes også, at det skal indføres, at man i stedet for at skulle tage den her danskhedstest skal tage et kursus i danske samfundsforhold, så borgere, der søger om statsborgerskab, er bekendt med, hvad det er for et samfund, de lever i.
Så mener vi også, der skal lempes i forhold til opholdslængden, så de kommer til at følge f.eks. de svenske og de finske regler, så man siger efter 5 års ophold og 4 år for flygtninge og statsløse.
Vi ønsker også at lempe vilkårene for at få dispensation fra kravene om statsborgerskab, i forhold til at man har været ramt af sygdom eller arbejdsløshed, og vi synes også, der skal lempes i forhold til karensperioderne efter kriminalitet, så man ikke for altid er udelukket fra at få statsborgerskab, hvis man f.eks. har begået kriminalitet.
Christian Langballe (DF), 2019-01-17:
Jamen jeg tror ikke, at ordføreren skal være alt for glad for min skitsering af det her.
Altså, de største forbrydelser er faktisk begået i godhedens navn – det er de.
Den marxistiske utopi har haft så mange ofre – der er så mange, der er blevet ofret på kommunismens alter, millioner.
Den var sådan set en smuk tanke, men i virkelighedens verden var den bare dæmonisk, og det var sådan set bare min pointe.
Jeg mener, at det vil være gift for det danske samfund, hvis man virkelig mener, at folk rundtomkring på kloden har ret til dansk statsborgerskab.
Altså, det vil have fuldstændig uoverskuelige konsekvenser for de borgere, der lever her, og vores velfærdssystem vil i øvrigt gå i knæ meget hurtigt – sådan er det bare.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-01-17:
Ja, men nu præsenterede jeg heller ikke en holdning, som siger, at alle mennesker rundt omkring på kloden skal have ret til dansk statsborgerskab.
Sådan ser vi det selvfølgelig slet ikke i Alternativet.
Det, vi taler om, er mennesker, der bor her lovligt og har opholdt sig her i Danmark lovligt – altså, som ordføreren også siger, er det borgere, som bor i Danmark.
Og der mener vi, det er positivt, hvis de ønsker at ansøge om dansk statsborgerskab.
Naser Khader (KF), 2019-01-17:
Dansk Folkeparti foreslår, at for at opnå dansk statsborgerskab skal der stilles et yderligere krav, nemlig at ansøgeren skal være gift med en herboende dansk statsborger i mindst 3 år for at kunne opnå statsborgerskab.
Jeg ved, at det er forslagsstillernes intention at beskytte vores statsborgerskab, og der er vi meget enige.
Statsborgerskab er et privilegium, som vi giver folk, der bidrager positivt til det her samfund.
Det er ikke et retskrav, det er ikke noget, man har krav på.
Det er en gave, vi giver folk, der gør en særlig indsats.
Derfor skal man som ansøger leve op til en række betingelser for at opnå statsborgerskab.
Dermed har vi markeret, at statsborgerskab ikke er noget, vi bare giver.
Vi Konservative kunne godt tænke os, at vi var gået et skridt videre i forhold til bedre screening.
Vi synes, der er for mange kalifattilhængere og demokratihadere, der får statsborgerskab.
Den bedste måde undgå det på er ved at tage nogle samtaler med dem.
I dag kan man få statsborgerskab uden på noget tidspunkt at møde nogen fra det offentlige.
Det synes vi ikke er godt nok.
Det skal gøres på samme måde, som når man er oppe til teoriprøve, når man får kørekort.
Så vi kunne egentlig godt tænke os en bedre screening end i dag.
Så selv om jeg deler forslagsstillernes holdning om, at vi skal stille krav, når det kommer til statsborgerskab, så kan vi ikke helt følge dem i dette forslag.
Hvis vi indfører et særskilt og ufravigeligt krav om, at man skal have været gift med en dansk statsborger i 3 år, så udelukker vi en masse personer, der lever op til de øvrige betingelser, og jeg mener, at folk, der lever op til betingelserne – altså ikke er i konflikt med loven, bidrager positivt til det her samfund – skal have mulighed for at ansøge om statsborgerskab, uanset om de er dansk gift eller ej.
Så hvis man ikke lige er blevet forelsket i en dansker, kan man ikke blive dansk statsborger.
For slet ikke at tale om, hvad det kommer til at betyde for antallet af proformaægteskaber.
Det er jo det, der også vil være konsekvensen af det.
Desuden udelukker man også pr. automatik alle børn, der ønsker at blive danske statsborgere.
Man skal kunne få dansk statsborgerskab gennem engagement og flid.
Det skal ikke være afhængigt af ens kærlighedsliv.
Og derfor kan vi ikke støtte DF's forslag.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-01-17:
Næh, det behøver man ikke nødvendigvis.
Der er nogle, der ønsker det, fordi de har giftet sig med en dansk ægtefælle, og fordi de måske også ønsker at få børn sammen.
Det kan være en rigtig god bevæggrund for, at man også ønsker et dansk statsborgerskab.
Der kan være mange grunde til, at man kan ønske det.
Reglerne er i dag så stramme, at det faktisk er de færreste forundt.
Og det betyder, at mine naboer ikke bare kan få et statsborgerskab, som ville have betydet, at den ene ægtefælle kunne kalde sig dansk, ligesom den anden ægtefælle kan, selv om det faktisk er det, de ønsker.
Det synes jeg er ærgerligt, det ville jeg godt have haft med hjem i baglommen.
Derfor synes jeg også, det er rigtigt, når Dansk Folkeparti selv skriver, at når man er dansk gift og har været det i 3 år, er det da en rigtig god indikator for, at man vil det her samfund.
Hvis det kunne have været et kriterie, som var gældende for ægtepar, så ville jeg sådan set have bakket op om det.
Nu er det bare i forslaget blevet et kriterie, der handler om, at det skal være et yderligere krav, at alle skal være dansk gift for overhovedet at kunne få et dansk statsborgerskab, og det er måske at stramme den.
Christian Langballe (DF), 2019-01-17:
Nu lyder det fra nogle af de andre ordførere, som om man ikke har borgerrettigheder, hvis man ikke har et dansk statsborgerskab, så jeg vil godt have ordføreren til at svare på: Er det rigtigt forstået, at det, som statsborgerskabet giver ret til ud over passet, er at stemme ved folketingsvalg?
Man kan faktisk godt få sociale ydelser i Danmark uden at være dansk statsborger.
Man har de samme rettigheder, som andre har, i forhold til grundloven, hvis man lever og bor i Danmark.
Er det rigtigt forstået?
Altså, behøver man et dansk statsborgerskab for at have det godt i Danmark?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-01-17:
Jeg synes slet ikke, man kan tale om tal i den sammenhæng.
Jeg mener faktisk, at nåleøjet er så lille i dag i forhold til at få et dansk statsborgerskab, at de mennesker, der slipper igennem det, bestemt også har fortjent det.
Det har jeg sådan set også lykønsket dem med i flere sammenhænge her fra talerstolen, og det vil jeg gøre igen.
Christian Langballe (DF), 2019-01-17:
Jeg kunne stille det samme spørgsmål, som jeg har stillet til andre: Mener ordføreren, at de lidt under 60.000, tror jeg, statsborgerskaber, der er uddelt inden for de sidste 10 år, er et rimeligt tal?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-01-17:
Dansk Folkeparti stiller her forslag om, at man skal være dansk gift at kunne få et dansk statsborgerskab.
Det kunne sådan set give meget god mening, at udenlandske borgere, der er gift med en dansk statsborger, også kunne få et statsborgerskab.
Vi er sådan set enige med forslagsstillerne i, at det er en god indikator for, at man vil samfundet og er integreret, og jeg kender selv en del ægtepar, som ville have glæde af lige præcis muligheden for at få et statsborgerskab, når man er dansk gift.
Det er bare ikke det, forslaget handler om.
Forslaget handler om, at det nåleøje, som i forvejen er meget lille, skal være endnu mindre, så man i fremtiden også skal være dansk gift ud over at opfylde de andre krav, der bliver stillet.
Det bakker vi ikke op om i SF.
Det ville, som rigtig mange andre allerede har givet udtryk for, i øvrigt også gå ud over de mange, som ikke lige har været heldige at finde den eneste ene.
Så ligesom alle andre har sagt det her fra talerstolen i dag, bakker SF heller ikke op om forslaget.
Lotte Rod (RV), 2019-01-17:
Men hvad er det, Dansk Folkeparti selv skriver i beslutningsforslaget?
Det, som ordføreren skriver, er – og jeg citerer igen, bare for at vi er helt med på, at det ikke er noget, jeg finder på, men at det er noget, I selv har skrevet – at man jo blot kan »have tilegnet sig de kundskaber, der skal til, for at vedkommende kan bestå kravene til at blive dansk statsborger, f.eks. danskprøven og indfødsretsprøven«.
Altså, Dansk Folkeparti skriver her sort på hvidt, at det, at man skal svare på nogle spørgsmål, jo ikke virker.
Man kan bare øve sig, og så kan man gå hen og svare rigtigt.
Det siger jo ikke noget om, hvor dansk man er i hjertet.
Derfor vil jeg bare gentage: På det her punkt er Radikale Venstre og Dansk Folkeparti enige, fordi det er symbolpolitik.
Det virker ikke, og når vi er enige om det, kunne vi måske også blive enige om at lave det om.
Christian Langballe (DF), 2019-01-17:
Altså, nu er det jo farligt, når ordføreren fra Folketingets talerstol siger, at vi er enige – det kunne jo for mit vedkommende gå ud over det kommende valg, og det vil jeg altså meget nødig have.
Og vi er jo heller ikke enige.
For det er en del af de krav, der stilles, og der er jo selvfølgelig flere krav.
Og det, som er rigtig nok, er selvfølgelig, at det er afgørende, at man er dansk i hjertet.
Der er da også nogle formelle ting.
Man skal f.eks. kunne tale dansk, det giver næsten sig selv, altså for at være dansk.
At man også skal vide noget om dansk historie giver også sig selv, og at man skal tage landet til sig på en måde, så man ikke hader Danmark.
Jeg synes, der er for mange – også islamister – som hader alt, hvad Danmark står for, der igennem tiden har fået statsborgerskab.
Er det i orden, at man har tildelt dem statsborgerskab?
Historien vil dømme os.
Vi kommer til at stå til ansvar for, hvem vi og de forskellige partier har tildelt statsborgerskab, for det bliver altså de kommende generationer, der kommer til at leve med det.
Lotte Rod (RV), 2019-01-17:
Jeg synes, det skal være sådan, at når man lever op til reglerne, skal man også kunne blive dansk statsborger.
Det, der er det smukke i at være dansker, er, at det er noget, man er i hjertet.
Det er ikke noget, som jeg eller hr. Christian Langballe kan gøre sig til dommer over.
Derfor glæder det mig lidt, at selv om Dansk Folkepartis ordfører her igen siger, at når Radikale Venstre mener noget, er det som regel fornuftigt at mene præcis det modsatte, så er det dejligt, at Dansk Folkeparti tilsyneladende nu mener det samme som Radikale Venstre, nemlig at vi ikke kan sige noget om, at indfødsretsprøven og danskprøven virker, for man kan bare, som Dansk Folkeparti selv skriver, tilegne sig det, der skal til for at kunne gå op og svare rigtigt på spørgsmålene.
Men det virker jo ikke.
Og når Dansk Folkeparti nu er kommet til den erkendelse, kan vi måske også blive enige om at lave det om.
Christian Langballe (DF), 2019-01-17:
Nu gik jeg jo ikke med en forventning om, at jeg var enig med De Radikale – det tror jeg så aldrig nogen sinde jeg bliver.
Men fred være med det.
Jeg synes, det er et godt forslag – det synes jeg faktisk det er.
Og jeg synes, det er et godt forslag, at der er en, der siger god for en og siger: Det her er en dansker.
Det lægger sig oven i de andre stramninger og de andre krav, der er – selvfølgelig gør det det.
Og jeg synes, det er et rigtig godt forslag.
Man kan selvfølgelig komme med alle mulige teoretisk opstillede eksempler, men forslaget er da godt.
Det, jeg så bare spørger ordføreren om, er: Af de 60.000 statsborgerskaber, der er givet inden for de sidste 10 år, hvor mange af modtagerne er så tilhængere af det danske folkestyre, hvor mange holder af Danmark?
Nej, det tror jeg ikke ordføreren ved, for der er givet alt for mange, men ordføreren vil gerne give endnu flere.
Lotte Rod (RV), 2019-01-17:
Tak for det, formand.
Dansk Folkeparti synes, at man kun skal kunne blive dansk statsborger, hvis man er gift med en dansk statsborger.
For at forstå, hvad det betyder, kunne man jo tænke: Hvad nu, hvis det var mig?
Hvad nu, hvis det var mig og min familie, som rejste ud til et andet land, bosatte os, fandt et arbejde, lærte sproget og blev så glade for at være der, at vi gerne ville blive der?
Hvordan ville jeg så have det med Dansk Folkepartis forslag?
Jeg ville synes, det var forkert, for jeg synes, at det må være sådan, at hvis man føler sig hjemme i et land og man gør sig umage med at leve op til alle de regler, der er, så skal man også kunne få statsborgerskab.
Så kan det ikke nytte noget, at det afhænger af, hvem man er gift med.
Dansk Folkepartis forslag rejser jo en række spørgsmål.
Eller forestiller Dansk Folkeparti sig, at man skulle blive i et dårligt ægteskab for at have chancen for at kunne blive statsborger – bliver man en bedre dansker af det?
Eller forestiller Dansk Folkeparti sig – og det var ministeren også inde på – at hvis man er en af dem, som ikke lige har fundet kærligheden, skulle man så gifte sig bare for at kunne få statsborgerskab – bliver man en bedre dansker af det?
De her spørgsmål er jo fuldstændig absurde, men det er konsekvensen af det forslag, som Dansk Folkeparti kommer med, og derfor må Dansk Folkeparti have tænkt det her igennem, når de kan finde på at fremsætte forslaget om, at man skal være gift med en dansker for at kunne blive statsborger.
Jeg tror ikke rigtigt, det er nogen overraskelse for nogen, at Radikale Venstre ikke kan støtte forslaget, men der er én ting i beslutningsforslaget, som vi er enige i, for Dansk Folkeparti skriver, at man jo blot kan »have tilegnet sig de kundskaber, der skal til, for at vedkommende kan bestå kravene til at blive dansk statsborger, f.eks. danskprøven og indfødsretsprøven«.
Det er faktisk første gang, jeg hører Dansk Folkeparti sige det, og jeg synes, det er godt, hvis vi nu er enige om, at man bare kan tilegne sig kundskaberne og gå op og svare på spørgsmålene til indfødsretsprøven, men at det jo ikke siger noget om, om man faktisk er dansk i hjertet.
For hvis Radikale Venstre og Dansk Folkeparti er enige om, at det bare er symbolpolitik, og at det ikke virker, så kan vi måske også være enige om at lave det om.
Christian Langballe (DF), 2019-01-17:
Altså, nu har vi en debat her om statsborgerskab, og jeg skal ærligt tilstå, at det, jeg nok ikke bruger mest tid på, er at læse Enhedslistens principprogram.
Jeg bruger ikke tid på at læse Enhedslistens principprogram.
Jeg tror så også, det er lidt dårligt for mit helbred.
Eller kan man være bortrejst og få det?
Altså, jeg synes faktisk, der er en hel del ting, som ordføreren skylder at svare på.