runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-03-03:
Tak for det, formand.
Lovforslaget her handler jo om et stort anlægsarbejde ved Aarhus Hovedbanegård, og det er et lovforslag, der bygger på en række brede aftaler startende helt tilbage i 2009 og endende op med vores store, brede aftale fra sidste år.
Så det er et projekt, der tager sigte på en jernbanefremtid, der vil være mere elektrisk, mere CO 2 -venlig og mere digital og sikre en mere regelmæssig togdrift.
Det er meget vigtigt.
Så er det jo sådan, at når man laver sådan et stort projekt inde i en storby, vil der også være nogle ulemper.
Anderledes kan det desværre ikke være.
Der kan være støj, også uden for dagtimerne, hvis vi skal nå at gennemføre projektet inden for det tidsvindue, som er, nemlig frem til 2026, hvor vi skal have det her afsluttet.
Derfor er der lavet en ordning med kompensation til naboerne, der bliver ramt af det.
Der er også en ordning for genhusning for dem, hvor det er mere relevant, og dermed synes vi i Venstre, at man har fundet en god balance imellem hensynet til fremdriften i det her projekt, som er meget vigtig, for at vi ikke kommer ud i en situation med store økonomiske og jernbanedriftsmæssige konsekvenser, og så hensynet til naboer, som også skal tages.
Det er et projekt til knap 1 mia. kr., vi skyder i gang her.
Det er godt, og det er et utrolig vigtigt projekt.
Derfor kan Venstre støtte lovforslaget.
Thomas Jensen (S), 2022-03-03:
Tak, formand.
Formålet med lovforslaget er at give hjemmel til, at transportministeren kan gennemføre ombygning af Aarhus H og området omkring banegården samt dertilhørende anlæg.
Før DSB's nye elektriske tog kan ibrugtages på Aarhus H, skal en kæde af projekter gennemføres i den rigtige rækkefølge.
Det drejer sig bl.a. om fornyelse af jernbanens spor og konstruktioner, hastighedsopgradering, sporkapacitetsudvidelse, perronforlængelse, etablering af et nyt omkørselsspor, så der kan afvikles to tog via spor 7 på Aarhus H, og implementering af et nyt signalsystem og elektrificering af jernbanen.
For at mindske de gener, ombygningen kan give for både lokalområdet og togtrafikken, har Banedanmark samlet delprojekterne i én samlet anlægsfase kaldet helhedsløsningen.
I helhedsløsningen er den tid, hvori der oprindelig skulle udføres anlægsarbejder i Aarhus, reduceret fra en udførelsesperiode på mellem 7 og 9 år med planlagte ophold til ca. 3 års kontinuerligt arbejde i perioden fra 2024 til 2027.
Det er positivt, at anlægsperioden er blevet nedbragt så meget, for det betyder, at naboer til projektet ikke vil blive generet af anlægsarbejderne i lige så lang tid, som det oprindelig var forudsat.
I februar 2021 besluttede forligskredsen bag de politiske aftaler om en grøn transportpolitik og Togfonden DK, at projektet med ombygningen af Aarhus H skulle gennemføres som foreslået i helhedsløsningen.
Der er endvidere i regi af den politiske aftale om infrastrukturplan 2035 tilvejebragt finansiering for den resterende del af ombygningen, og det er således et bredt flertal i Folketinget, der står bag ombygningen af Aarhus H.
Ombygningen af Aarhus H er et vigtigt projekt for jernbanen, men det er også teknisk og kompliceret med store indbyrdes afhængigheder mellem de enkelte delprojekter, som det samlede projekt består af.
Hvis projektet bliver forsinket, vil det have betydelige samfundsøkonomiske og trafikale konsekvenser til følge, særlig fordi det i så fald ikke vil være muligt at ibrugtage de nye elektriske tog på hele strækningen fra Fredericia til Aalborg i slutningen af 2026 som forudsat i gældende trafikale planer.
Derfor er det vigtigt, at anlægsloven indeholder de nødvendige juridiske redskaber til at sikre projektets fremdrift, men også sikre, at hensynet til projektets naboer kan varetages forsvarligt.
Med lovforslaget foreslås det, at transportministeren får hjemmel til at udstede regler, dels om regulering af støjen fra anlægsarbejderne, dels om kompensation til særligt støjpåvirkede naboer.
Både planlægningen af anlægsarbejderne forbundet med ombygningen af Aarhus H og dette lovforslag, som skal give tilladelse til projektet,
er således udtryk for, at der er fundet en god balance mellem de forskellige, modsatrettede hensyn, som uundgåeligt vil opstå, når der skal gennemføres et større jernbaneprojekt centralt i en stor by som Aarhus.
Alt i alt er det et rigtig godt lovforslag, som Socialdemokratiet støtter.
Thomas Jensen (S), 2022-03-03:
Tak, formand.
Formålet med lovforslaget er, at der foretages ændringer i færdselsloven.
Der foreslås indført en hjemmel i færdselsloven, hvorefter Vejdirektoratet som vejmyndighed for statsvejene kan fjerne akut trafikfarlige køretøjer fra statsvejene og få sine udgifter hertil afholdt af ejeren af køretøjet.
Cirkulære om politiets fjernelse og afhændelse af køretøjer forudsættes samtidig ændret, således at fjernelse af trafikfarlige køretøjer kan ske uden en forudgående partshøring, hvis færdselssikkerhedsmæssige eller trafikafviklingsmæssige hensyn taler for, at fjernelsen skal ske straks.
Der foreslås endvidere indført en hjemmel, hvorefter A/S Storebælt og A/S Øresund kan fjerne køretøjer fra Storebæltsforbindelsen og Øresundsmotorvejen.
Der foreslås indført en hjemmel, hvorefter Vejdirektoratet som vejmyndighed for statsvejene eller broejeren kan regulere færdslen ved akutte hændelser på statsvejene.
Bl.a. begrundet i uhensigtsmæssig parkering i større byer foreslås der indført et generelt forbud mod standsning og parkering i de såkaldte skillerabatter.
Det er nemlig sådan, at definitionen af skillerabat og yderrabat præciseres, idet en præcisering af skillerabat ikke før er fremgået tydeligt af loven.
Med forslaget gøres det endvidere klart, at skillerabat ikke længere er omfattet af definitionen af yderrabat.
Dog foreslås det tilladt, at et køretøj, hvis tilladte totalvægt ikke overstiger 3.500 kg, kan standses eller parkeres med en del af køretøjet på skillerabat uden for tættere bebyggede områder.
Med lovforslaget foreslås derudover, at færdselsloven udvides, så det uden for byerne også bliver muligt at fastsætte en lavere hastighedsgrænse for et nærmere afgrænset område, når området særlig egner sig hertil.
Det er kommunerne, der har udtrykt behov herfor, og det er et ønske, som jeg synes giver mening at imødekomme.
Efter ønske fra nogle grundejerforeninger og kommuner foreslås der foretaget ændringer i lov om private fællesveje.
Med lovforslaget sikres der alene et aftalegrundlag for kommunerne og grundejerne om at indgå aftaler om, at kommunen varetager vintervedligehold og renhold.
Det betyder, at det er en frivillig ordning, som kommunerne selv kan bestemme om de vil implementere, ligesom kommunerne frit kan lave en praksis om kun at indgå i serviceaftaler, hvor der er enstemmighed blandt grundejerne.
Der er også foretaget en ændring i lov om private fællesveje, så aftaler indgået med hjemmel i § 83 a skal konkurrenceudsættes efter udbudslovgivningen.
Det skal være med til at sikre, at lovforslaget ikke har væsentlig negativ virkning for konkurrencen for private virksomheder.
Alt i alt er det en række gode, praktiske tiltag, som Socialdemokratiet kan støtte.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-03:
Jeg tror faktisk, at de fleste danskere forventer, at det, lovforslaget lægger op til, allerede sker i dag, nemlig at myndighederne fjerner køretøjer fra statsvejene, hvis de udgør en akut trafikfare.
Det gør de jo sådan set også i et vist omfang i dag.
Men når lovforslaget er nødvendigt, er det, fordi myndighederne i dag arbejder med nødret som hjemmel.
Der må man jo være ærlig og sige, at det ikke holder helt, når det er en opgave, som næsten løses på daglig basis.
Derfor synes jeg faktisk, det er godt, at der bliver skabt en klar hjemmel til det.
Det kan være om snerydning og andre praktiske ting.
Det synes vi endda er ganske fornuftigt.
Jeg vil sige, at i min egen grundejerforening går der er en kommunevej lige midt ned igennem grundejerforening, hvor kommunen så skal rydde den ene vej, og grundejerforeningen skal så rydde resten.
Det vil sådan set give god mening, hvis man kunne lave en aftale og finde ud af, at enten kommunen eller grundejerforeningen ryddede det hele, at man delte regningen, eller hvad man nu kunne finde ud af.
Så det er ganske fornuftigt, at man får lavet en lidt mere fleksibel indretning af loven.
Så den del kan vi også støtte.
Derfor kan jeg sige, at vi kan støtte hele lovforslaget.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-03-03:
Fremkommeligheden og trafiksikkerheden er og bør være i højsædet, og derfor hilser vi L 123 velkommen, for det giver god mening, at man har mulighed for at fjerne henstående køretøjer, så de hverken generer trafikken eller trafiksikkerheden.
Til den del, der beskriver, at køretøjer, der er placeret således, at de er til akut fare for trafiksikkerheden, og derfor har mulighed for at blive fjernet uden partshøring, hvis man ikke kan få fat i føreren, vil jeg sige: Her må og skal det være førerens ansvar at placere sit køretøj, så det ikke er til akut fare for sikkerheden.
Der er med nærværende lovforslag udarbejdet en hjemmel til kommunerne til at indgå en aftale med grundejerne om, at kommunen mod betaling kan stå for udførelsen af vintervedligeholdelse og renholdningsopgaver, der udføres efter privatvejsloven.
Det var der ikke hjemmel til i den tidligere lov.
Det bliver der så nu.
Vi vil naturligvis også i udvalgsbehandlingen holde rigtig, rigtig godt øje med det om konkurrenceudsættelse.
Vi synes i øvrigt også, det er godt, at man kigger på at give kommunerne frihed til at sætte hastigheden ned i byerne, f.eks. ved skoler og lignende.
Så tak for det.
Vi støtter forslaget.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2022-03-03:
I lighed med de tidligere ordførere kan Radikale Venstre støtte forslaget, som jo er sammensat af mange komponenter, men vi finder det alt sammen fornuftigt og støtter det.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-03-03:
Tak for det.
Trafiksikkerhed er en prioritet hos SF.
Vi har heldigvis set et fald i antallet af færdselsuheld i 2020, og det er vigtigt, at den udvikling fortsætter.
Vi skal arbejde kontinuerligt for at gøre det mere sikkert at færdes i trafikken, og det kan ændringerne i det her lovforslag, som jeg ser det, være med til på en række punkter.
Det gælder selvfølgelig både, når det kommer til hurtig og sikker rydning efter andre færdselsuheld, og når det kommer til muligheden for at lave lavere lokale hastighedsbegrænsninger der, hvor der er brug for det af sikkerhedsmæssige grunde.
Det gælder også, når det kommer til at give kommunerne mulighed for at lave serviceordninger med grundejerne om vintervedligeholdelses- og renholdelsesopgaver af veje.
Der er dog en bekymring i høringssvarene til ministeriet, som træder frem, og som jeg interesserer mig lidt for.
Det er det, at de sikkerhedsmæssige udfordringer, der er i de større byer med parkering i yderrabatter, ikke lader til at være løst med forbuddet mod parkering i skillerabatter.
Jeg kan se, at ministeriet sådan set er opmærksom på det, men det vil bare være vigtigt for mig at understrege, at det her altså er nødt til at blive løst.
Vi skal arbejde kontinuerligt frem imod at sikre trafikken bedre, også hvad angår parkering i yderrabatterne.
SF støtter op om tiltagene i forslaget og ser dem som vigtige i forhold til at øge sikkerheden på de danske veje.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-03-03:
Ja, det har jeg set, men jeg har også set, at der i høringssvarene fra bl.a. Dansk Industri og Dansk Erhverv lige løftes en pegefinger, og derfor vil vi gerne have det udboret i forbindelse med udvalgsbehandlingen, så vi er helt sikre på, hvad det er, vi siger ja til.
Henning Hyllested (EL), 2022-03-03:
Det glæder mig selvfølgelig helt klart.
Jeg havde nu heller ikke forventet andet svar.
Jeg kunne bare som sagt ikke dy mig helt, når man bruger det der udtryk.
Så vil jeg spørge om noget andet.
Det er bare lige kort, og det er i forhold til det sidste med hensyn til privates udførelse af vintervedligeholdelses- og renholdelsesopgaver.
Jeg går ud fra, at ordføreren har bemærket, at der trods alt – og der er ingen ændring i forhold til det tidligere bestemmelser – er krav om, at der skal ske et udbud, at man skal indhente mindst tre bud på den opgave, man aftaler med de private grundejere på en privat fællesvej.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-03-03:
Det er rart at høre, at der er liv i Henning Hyllested med hensyn til den debat.
Fartgrænser skal selvfølgelig overholdes.
Princippet om fart med fornuft kommer ind, når man fastsætter fartgrænsen, og det er jo der, vi har reguleret nogle grænser op, hvor der var fornuft i det.
Så de fastsatte fartgrænser skal selvfølgelig overholdes.
Det er også derfor, vi i Venstre går ind for, at vi får købt nogle flere stærekasser – de såkaldt atk'er – og får sat dem op de farlige steder i trafikken rundtomkring, ganske som man har gjort i stor stil i Sverige.
For det redder menneskeliv.
Så fart med fornuft indebærer også, at man skal overholde de fastsatte fartgrænser.
Henning Hyllested (EL), 2022-03-03:
Ja, jeg kan ikke dy mig, hr. Kristian Pihl Lorentzen.
Når ordføreren flere gange betoner, at det skal være fart med fornuft, afføder det jo lynhurtigt spørgsmålet: Er hr. Kristian Pihl Lorentzen af den opfattelse, at fartgrænser skal være sådan vejledende?
Jeg spørger selvfølgelig, fordi det jo er meget individuelt, hvad folk opfatter som fornuftig fart et givent sted.
Der er helt sikkert, hr. Kristian Pihl Lorentzen, folk derovre, hvor vi bor, på de meget, meget lange lige landeveje, der synes, at 120 eller 130 km/t. da er helt i orden, selv om hastighedsgrænsen er 80 eller 90 km/t. Så til det her med fart med fornuft vil jeg sige: Ahr!
Mette Thiesen (NB), 2022-03-03:
Der er allerede sagt rigtig meget fra den her talerstol om det her lovforslag.
Fra Nye Borgerliges side er der nogle ting, vi skal have spurgt ind til i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Som udgangspunkt er vi kritiske over for den sidste del omkring de her serviceaftaler.
Men som det også er blevet sagt af tidligere talere, vil vi også stille spørgsmål til det i udvalgsbehandlingen og så se, hvordan vi stiller os til det samlede lovforslag.
Samira Nawa (RV), 2022-03-03:
Ja, Radikale Venstre er interesseret i, at politiet har rigtig mange og effektive redskaber til opklaring.
Men vores to partier, hr. Peter Skaarup, har jo også et forskelligt syn på EU og EU-Domstolen.
Der har vi det bare sådan, at når der ligger en dom, skal man selvfølgelig også fra dansk side indrette lovgivningen efter den.
Når der fra EU's side bliver sagt, at man er nødt til at målrette logning, nytter det jo ikke noget, at vi i en dansk kontekst, når vi målretter logning, logger og overvåger 3,9 millioner borgere.
Der er ikke særlig meget målrettethed over det.
Peter Skaarup (DF), 2022-03-03:
Jeg kan sige, at vi fra Dansk Folkepartis side fuldstændig er vagthunde over for, at vi netop beholder alle redskaber hos politiet.
Der kan jeg bare konstatere ud fra den stemmeafgivning, som De Radikale har i den her sag, at det ikke er det, De Radikale står for.
Der vil jeg bare gentage spørgsmålet: Vil De Radikale være med til at sikre, at man også i fremtiden har alle redskaber på hylderne hos politiet, så de lynhurtigt kan opklare drab, kidnapningssager og andre alvorlige sager hos politiet?
Samira Nawa (RV), 2022-03-03:
Tak for muligheden for lige at slå det helt klart fast: Selvfølgelig har vi en opmærksomhed på, at politiets arbejde og opklaring også skal kunne ske rigtig hurtigt og effektivt.
Der ser man jo, at opklaringsprocenten i forhold til kriminalitet ikke er faldet, og derfor kommer de to ting ikke til at stå i modstrid med hinanden: at vi indretter vores lovgivning, så den er lovlig, så at sige, og at politiet også kan gøre deres arbejde, og at opklaringsprocenten ikke falder.
Peter Skaarup (DF), 2022-03-03:
Tak, og jeg har hørt det, som De Radikale mener om logning, og det har jeg også hørt på nogle af de samråd og tekniske gennemgange, vi har haft, og det er jo fint nok, at det er Radikale Venstres holdning.
Jeg synes bare, der er en facet, som man slet ikke rigtig kommer ind på her, nemlig at vi jo skal passe på, at vi ikke handicapper politiet i forhold til at opklare alvorlig kriminalitet i Danmark.
Husker Radikale Venstre det?
Husker Radikale Venstre det over for regeringen og det forslag om logning, der ligger – og også for fremtiden?
Samira Nawa (RV), 2022-03-03:
Mange tak, formand.
Der er allerede sagt meget om den her sag.
Der er spurgt og svaret en del i den her sag, men det afholder mig ikke fra at tage ordet endnu en gang, for jeg synes ikke, at der har været lydhørhed hos store dele af Folketingssalen.
Og med afstemningen om lidt bliver det officielt, af danmarkshistoriens mest omfattende overvågning fortsættes.
Det handler om borgernes helt grundlæggende rettigheder.
Og justitsministeren har jo en åben holdning om, at øget overvågning giver frihed – et udsagn, der jo i øvrigt får det til at løbe koldt ned ad ryggen på mig, men det betyder også bare, at der ikke er så meget at gøre ved at appellere til den side af salen.
Men jeg vil så sige til mine kollegaer i Venstre, Danmarks Liberale Parti, at der er jeg altså skuffet.
Jeg havde håbet på, at et parti med samme liberale frihedselskende udgangspunkt som Radikale Venstre kunne have været en alliancepartner i netop det her spørgsmål, for vores partier står i udgangspunktet på samme filosofiske og politiske fundament: at alle mennesker er født frie og lige i værdighed og rettigheder, og at det indebærer, at der ikke kan vælges og vrages mellem menneskerettigheder, ligegyldigt om de er belejlige politisk eller ubelejlige, eller hvad man i øvrigt måtte mene om rettighedsbæreren.
Vi har netop også lige godkendt det ændringsforslag, som ministeren har stillet, og jeg er rigtig glad for, at der kom det ændringsforslag, som udskyder ikrafttrædelsesdatoen for lovgivningen, for sådan som det lå tidligere, var der rejst en tvivl, bl.a. hos mig og Radikale Venstre, om, hvorvidt man som Folketing kommer til at vedtage lovgivning, hvor man simpelt hen spænder ben for, at en sag kan føres ved Højesteret.
Der er nemlig en verserende sag, hvor regeringen er part i sagen, og derfor ville det have været meget underligt, hvis vi som Folketing vedtog en lovgivning, som gjorde, at appellanten i det tilfælde ville miste sit retlige interesse og sagen derfor ville blive lagt ned.
Så jeg er glad for, at der trods alt, hvad angår ikrafttrædelsesdato, har været lydhørhed, og at det så er på plads.
Bjarne Laustsen (S), 2022-03-03:
Tilbage til det normale Folketingsarbejde.
På helt fredelig vis kan jeg sige, at der er sket en beklagelig fejl, sidste gang Tinget behandlede denne lov.
Ved andenbehandlingen blev det sagt, at den skulle tilbage til udvalget.
Vi har kigget på den, men vi har ikke gjort noget ved den.
Alt er i skønneste orden, så jeg kan anbefale det høje Ting og dets medlemmer trygt at gå videre med behandlingen her ved tredjebehandlingen i dag og stemme, som der var tænkt på ved sidste omgang.
Tak for det.
Pause Pause (Pause), 2022-03-03:
Mødet er udsat.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-03-03:
Tak for det.
Nu siger fru Samira Nawa her til sidst, at vi skal overholde dommen fra EU-Domstolen, men det er vel i virkeligheden derfor, at vi behandler det her lovforslag.
Det er da, fordi der er en dom, som vi i Folketinget og i regeringen har lyttet til, og derfor har vi fremsat det her lovforslag.
Så jeg vil egentlig bare bede ordføreren om at bekræfte, at det lovforslag, som vi behandler nu, er inden for skiven, for så vidt angår EU-Domstolen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-03-03:
Tak for ordet.
Det er jo ikke, fordi jeg skal repetere den lange proces, vi har været igennem, for vi har vitterlig haft en del debat omkring det her i udvalget.
Men jeg har alligevel brug for at sige, at vi i SF ikke er for det lovforslag, der ligger her, fordi det netop forudsætter den omfattende overvågning af danskernes data, det udvider kriminalitetsområdet og det fastholder en meget, meget lang slettefrist for de her data, som bliver samlet ind.
De nuværende regler – det siger justitsministeren i et svar til et møde i Retsudvalget – ligner de nye, og de nuværende regler er jo allerede underkendt af EU-retten.
Så derfor er det svært at se, at der ikke også vil være en kæmpe risiko her, og det anerkender ministeren jo også selv, for man siger, at der er en væsentlig procesrisiko, og det er altså et udtryk, som vi ikke hører ofte.
Og det her er jo et forslag, som er blevet kritiseret af en lang række organisationer.
Det er ikke, fordi vi i SF ikke anerkender, at logningsdata kan være vigtige i en efterforskning.
Vi havde måske foretrukket, at man i Danmark i højere grad var overgået til hastesikring.
Det kunne man også have anvendt i Miasagen, hvis man havde villet det.
Og det kom også frem i Folketinget under høringen om selve logningsreglerne, at andre europæiske lande, som har rettet deres lovgivning til, ikke har oplevet dårligere opklaringsrater.
Så vi tror på, at der er en anden vej end lige præcis den her vej, som flertallet vælger at gå.
Hensynet til politiets efterforskning og effektivitet er altså ikke det eneste hensyn, man skal se på, når man laver lovgivning.
Det er vigtigt, ja, men der er også et hensyn til borgernes frihedsrettigheder i et demokrati, og den balance synes vi ikke bliver iagttaget med det her lovforslag.
Til gengæld vil jeg gerne sige mange tak til justitsministeren for på samrådet at imødekomme SF, Radikale Venstre og Enhedslisten med en ændret ikrafttrædelsesdato.
For vi synes faktisk, at det i et demokrati er uværdigt, at man skubber Folketinget foran sig og laver lovgivning, så det i princippet kan betyde, at en lille forening, som har anlagt et søgsmål, ikke vil kunne få behandlet deres sag.
Den problemstilling har vi nu fået lukket med det her ændringsforslag, som vi lige har vedtaget, og det synes vi er rigtig godt.
Så det synes vi er stærkt og godt, men det samlede lovforslag kommer vi altså til at sige nej til.
Samira Nawa (RV), 2022-03-03:
Jamen det er ganske enkelt ikke rigtigt at sige, at vi skulle være imod, at politiet kan gøre sit opklaringsarbejde.
Vi er imod en massiv overvågning af borgere, som ikke er kriminelle.
Der er også muligheder for hastesikring.
Og som jeg påpegede over for hr. Peter Skaarup tidligere, ser vi jo i andre europæiske lande, der retter deres lovgivning ind, at politiets opklaringsprocent altså ikke falder.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-03-03:
De Radikale vil jo ikke have logning – de stemmer imod det her forslag, selv om det er reduceret.
I forhold til den situation, vi har i dag, så bliver politiet jo netop frataget de helt, helt centrale muligheder, hvis ikke man har det.
Og jeg kan oplyse ordføreren om, at det jo drejer sig om tusindvis af sager om året.
Det er i de groveste og de alvorligste sager, der findes – det er mord, det er brandstiftelse – hvor politiet bruger de her oplysninger i bevisførelsen.
Samira Nawa (RV), 2022-03-03:
Nej, for det, vi siger, er jo ikke, at politiet ikke skal kunne gøre sit arbejde, og at politiet ikke skal have de redskaber, som der skal til, for at opklare de forbrydelser, som der også bliver begået i det her samfund.
Men vi er nødt til at sørge for – og der havde jeg virkelig håbet på hr. Preben Bang Henriksen som en stærk, stærk liberal alliancepartner i det her – at vi ikke får en massiv overvågning af vores befolkning, og at vi ikke fortsætter en ulovlig praksis og masseovervåger befolkningen.
Sådan havde jeg i hvert fald forestillet mig at et liberalt sindet parti som Venstre også havde lagt sig.