runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-24:
Nej, jeg tror, det er hr. Jens Rohde, der taler udenom for at undgå den åbenlyse pointe, nemlig at Norge jo ikke bidrager til de pakker, som hr. Jens Rohde mener vi skal bidrage til, fordi vi er en del af det indre marked.
Og derfor ville det være rart at vide, når nu hr. Jens Rohde siger, at det er meget vigtigt, at danske skatteydere kaster guld over Sydeuropa eller Østeuropa, eller hvem der nu skal have de her hjælpepakker, og kobler det direkte op på muligheden for at eksportere til det indre marked, om hr. Jens Rohde er bekendt med, at over 50 pct. af også Norges eksport går til det indre marked, selv om Norge altså ikke finansierer de her hjælpepakker.
Jens Rohde (RV), 2020-06-24:
Jeg ved ikke, om finansministeren på et tidspunkt vil komme op og forklare, hvem der er med i det indre marked, men mig bekendt er Norge jo en del af det indre marked – i øvrigt sammen med Island og Liechtenstein.
Så hvor hr. Morten Messerschmidt får den idé fra, at Norge ikke skulle være en del af det indre marked, ved jeg ikke.
Men der er et eller andet, der i et historisk perspektiv er gået hr. Morten Messerschmidts næse forbi.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-24:
Først kunne jeg godt tænke mig i relation til fordelene ved det indre marked at spørge, om hr. Jens Rohde kan bekræfte, at over 50 pct. af også Norges eksport går til det indre marked.
Og det sker jo vel at mærke, uden at Norge er medlem af EU eller de her genopretningspakker osv.
Så derfor forstår jeg ikke, hvorfor man laver den kobling.
Altså, selv om Danmark eventuelt en dag med lykkens gunst måtte forlade EU, ville det indre marked formodentlig stadig være der, og alle de fordele, der er ved at kunne eksportere til ét samlet marked, ville stadig væk være der.
Og det er jo underligt, at man nødvendigvis skal være en del af sådan et indre marked for også at have fordelene.
Kan hr. Jens Rohde ikke godt se det?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-24:
Ja, jeg tror, at hr. Jens Rohde i hvert fald i det sidste er inde på noget af det rigtige.
Altså, det, der jo er problemet med eurokonstruktionen, er, at man lader tyskerne – og nu siger jeg tyskerne, men det er selvfølgelig en bredere kreds af lande – finansiere for en uansvarlig økonomisk politik og dermed ikke skaber den naturlige dynamik, der jo er i et demokrati, hvor man i hvert fald som vælger søger at få en anden regering, hvis den, man har, fører en uansvarlig politik.
Altså, vi havde jo det bedste eksempel i Danmark, da forhenværende statsminister Anker Jørgensen kørte landet økonomisk i sænk.
Vælgerne valgte en anden retning med Poul Schlüter, og den dynamik mangler jo fuldstændig inden for eurozonen, fordi tyskerne betaler.
Jens Rohde (RV), 2020-06-24:
Jamen det er jo interessant.
Så fik vi i hvert fald kastet lys over, at der næres et håb til Orbans regime, og det er måske derfor, det ikke blev nævnt.
I øvrigt sagde jeg ikke, hr. Morten Messerschmidt, at nu kommer der guld.
Jeg beklager.
Men lad mig lige spørge: Når hr. Morten Messerschmidt siger, at hjælpepakker overhovedet ikke har hjulpet på noget som helst i forhold til Sydeuropa, hvad bygger han så det på?
Det var punkt 1.
Punkt 2: Hvis den ikke har haft den fulde effekt og arbejdsløsheden er høj, tror hr. Morten Messerschmidt så på, at det kan hænge sammen med, at man har valgt sådan en tysk one size fits all-løsning, altså økonomisk løsning, for de sydeuropæiske lande?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-24:
Det vil jeg meget gerne.
Jeg synes, at den måde, Viktor Orban har beskyttet Ungarns og dermed jo EU's grænser imod migrantbølgen, er forbilledlig og tjener til efterlevelse.
Jens Rohde (RV), 2020-06-24:
Jeg ved ikke, hvilke varme følelser hr. Morten Messerschmidt nærer, men han har dog udtalt, at Viktor Orban er et levende håb for Europa, og det kunne måske være meget interessant at få uddybet.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-24:
Jamen jeg vil bare sige, at jeg glæder mig over, at Enhedslisten og Dansk Folkeparti så i fællesskab kan arbejde for at gøre EU-budgettet markant mindre.
Det her er jo ikke et nyt problem.
Vi har en ny situation i forbindelse med corona, men det er jo et gammelt problem også i forhold til strukturstøtte og landbrugsstøtte osv.
Det er en skam, at vi er så få medlemmer af Folketinget, som deler den utilfredshed med EU's omfordelingscirkus.
Søren Søndergaard (EL), 2020-06-24:
Nu skal jeg fortælle hr. Morten Messerschmidt, hvad jeg synes er en provokation.
Jeg synes, det er en provokation at give penge til et land som Polen, der har et autoritært regime, der overtræder alle, hvad skal man sige, anstændige regler, senest omkring lgbtq-fri-zoner osv. osv., og som konsekvent modsætter sig, at der bliver lavet regler omkring stop for social dumping.
Landet udnytter tværtimod social dumping-regler til at sende arbejdskraft til f.eks. Danmark, hvor den bliver groft udnyttet.
Det er det polske regime.
De skal da ikke have nogen penge.
Var det ikke mere relevant at snakke om dem end om italienere eller grækere eller portugisere?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-24:
Mit hjerte banker kun for Danmark.
Når vi selvfølgelig taler meget om Sydeuropa, er det jo, fordi vi f.eks. har en italiensk vicepremierminister, der koketterer med, hvordan det kunne være dejligt, om der kom penge via EU, så man kunne få sænket skatterne.
Det er jo en stor provokation, vil jeg sige, som de danske skatteydere altså får stillet i udsigt at skulle betale.
Vi ved jo ikke, hvad det endelige beløb rammer, men det, vi har fået at vide af regeringen, i forhold til MFF'en, er 6,7 mia. kr., altså at der skal betales et klækkeligt merbidrag til EU, for at nogle lande i Sydeuropa så måske vil bruge dem til skattelettelser.
Jeg kan dele forargelsen fra hr. Søndergaard over, at man også skal give til lande, som slet ikke er hårdt ramt af corona, under en såkaldt solidaritetsparaply, der handler om corona.
Det udstiller jo bare hele den hulhed, som EU-projektet repræsenterer.
Søren Søndergaard (EL), 2020-06-24:
Jeg vil bare have en forklaring på, hvorfor hr. Morten Messerschmidt så konsekvent nævner Sydeuropa – altså, guldet kører til Sydeuropa osv.
Spiller hr. Morten Messerschmidt på en eller anden fordom om dovne sydeuropæere, der ikke laver noget?
For hr. Morten Messerschmidt ved vel godt, at det land, der vil få mest ud af det med de kriterier, ikke ligger i Sydeuropa.
Så hvad er grunden til, at hr. Morten Messerschmidt forsøger at skabe det der billede, der ikke er rigtigt?
Er det ud fra en politisk sympati med det polske regime og deres gerninger?
Er det det, der ligger bag, at hr. Morten Messerschmidt undgår at nævne Polen?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-24:
Tak, formand.
Nu kommer guldet, hører jeg hr. Jens Rohde sige.
Det må man jo gå ud fra, hvis det her bliver vedtaget, nemlig at så vil det være en sand guldregn over Sydeuropa.
Det, der er spørgsmålet, er, hvorfra guldet skal komme.
For det er jo nogle astronomiske beløb, som vi ser at der er lagt op til.
Da Kommissionen den 27. maj kom med sit reviderede udkast til en 7-årsplan, lød tallet på 1.100 mia. euro, og siden har vi fået planen »Next Generation EU« til 750 mia. euro.
Og som nævnt vil den første del ifølge Finansministeriet føre til en merregning for danskerne på 6,7 mia. kr. Og hvad kan man så få for det?
De der nuller kan være svære sådan at hitte rede i.
Det kunne f.eks. være knap 8.000 kr. mere udbetalt årligt til hver pensionist, svarende til en forhøjelse af grundbeløbet med ca. 12.000 kr.
Det kunne også være godt 11.000 ekstra sygeplejersker eller 10.000 folkeskolelærere, men nej – med hr. Jens Rohdes ord: Vi vælger at strø guldet ud over Sydeuropa.
Kan man få en garanti?
Nej, det kan man ikke.
Kan man få regeringen til at lægge afgørende vægt på det?
Nej, det kan man ikke.
Man kan ikke engang få at vide, i forhold til de områder som regeringen lægger afgørende vægt på, hvad det så er, vægten er.
Vi får fælles gæld, fælles hæftelse, altså en helt ny institution, hvor vi som medlem af klubben får lov til at hæfte for de lande, der måske ikke betaler deres gæld tilbage.
I forhold til EU-skatter og EU-afgifter – altså der, hvor vi trods alt formelt har været dem, der afsatte pengene i Folketinget på finansloven osv. – bliver det nu EU, der får nye myndigheder til at finansiere sig.
For hvis de har, hvordan kan det så være, at den italienske statsgæld var på 120 pct. af bnp – det dobbelte af, hvad der overhovedet er tilladt inden for euroen – da coronaen ramte?
Er det virkelig den rigtige vej at gå?
Vi mener det ikke.
Derfor vil jeg gerne med formanden accept fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Coronakrisen skal ikke bruges som undskyldning for at give EU mere magt, og Folketinget afviser derfor følgende: 1. Fælles EU-gæld.
2. EU-skatter.
3. Pengegaver til lande uden krav om tilbagebetaling.
4. Forøgelse af det danske EU-bidrag.
5. At danske skattekroner går til skattelettelser i andre lande.«
Tak, formand.
SF spiller jo en meget central rolle i regeringens EU-politik og er jo afgørende for, at regeringen overhovedet har sit flertal på plads.
Derfor undrer det mig, at SF ikke går hårdere til regeringen på det, der burde være, vil jeg sige, centrale områder.
Altså, er det ikke rigtigt forstået, at man er imod EU's skatter, at man er imod at give pengegaver til andre lande, at man er imod fælles EU-gæld og den slags ting?
Så hvad planlægger SF at gøre, når regeringen kommer tilbage med en aftale, der indeholder alle de ting, som jo normalt ikke flugter med den politik, SF har?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-24:
Jamen lad mig starte med at sige, at jeg jo er fuldstændig enig i fremstillingen af den omfattende nedlukning af Danmark, som skete.
Og da vi lukkede grænserne, sagde vi i samme skynding: Men der er nogle, som skal have lov til at komme ind i Danmark, selv når grænserne er lukket.
Det var jo personer, der bor eller arbejder i Danmark, herunder selvstændigt erhvervsdrivende, folk med arbejdstilladelse, selvfølgelig, ægtefæller, faste samlevere, forældre, børn af en dansker osv.
Så man har sagt, at hvis du har sådan et af de her anerkendelsesværdige formål, skal du have lov til at komme ind i Danmark, selv om vi er et lukket land – eller et land, som er lukket ned.
Peter Skaarup (DF), 2020-06-24:
Spørgsmålet er jo stillet – det kan ministeren nok godt gætte sig til – på en baggrund, der hedder, at den danske befolkning er blevet meget overrasket over coronavirussen, og det er myndighederne sådan set også, og derfor har man lukket Danmark ned i en periode.
Vi har alle sammen været nødt til at indrette os efter de regler og de retningslinjer, der er kommet fra myndighederne side.
Børnene har ikke været i skole osv. osv.
På den baggrund virker det jo mildest talt overraskende på sådan nogle som os, som har været med til også at høre på regeringens vurderinger i de her sammenhænge, at der lige pludselig ankommer et fly fra Islamabad, altså fra et land, hvor man vel vurderer, at det kan rumme risiko for smittebærere fra et helt andet miljø, på en helt anden måde – altså at vi får lige præcis det, som vores myndigheder i øvrigt har advaret imod, hvis vi åbner grænserne.
Derfor vil jeg da godt spørge, om ikke det er ret åbenlyst for ministeren og for regeringen også, at man ikke har håndteret den her situation korrekt.
Når man tænker på, hvor rigide regler, der jo netop har været for samvær imellem mennesker – afspritning, karantæne i 14 dage ved hjemkomst fra covid-19-områder – virker det så ikke også på regeringen kritisk, at man lige pludselig får et fly ind fra et område, som der kan være risiko for meget smitte fra, og altså oplever, at der netop dér er rigtig mange smittet med corona?
Er ministeren ikke enig i, at der er et eller andet her, der er rivravruskende galt, og at vi skal have grebet fat om det?
Søren Søndergaard (EL), 2020-06-24:
Jeg vil bare spørge, om den socialdemokratiske ordfører ikke også finder det stærkt provokerende, at det land, der ser ud til at få den allerstørste støtte fra den her genopretningsfond, er Polen, som systematisk udnytter et system med at sende arbejdere til Danmark – i Danmark bliver de underbetalt, men får alligevel mere, end de ville få i Polen, og derfor sender de skat hjem – og som i EU systematisk kæmper imod, at der gøres noget ved social dumping, og som derudover har støttet apartheidzoner i selve Polen.
Er det ikke stærkt provokerende for en socialdemokratisk ordfører?
Peter Skaarup (DF), 2020-06-24:
Tak for det.
Jeg læser spørgsmålet op, og det lyder sådan her: Kan ministeren oplyse, hvordan det kan lade sig gøre, at et pakistansk særfly fra Islamabad den 6. juni 2020 kunne få lov at lande i Københavns Lufthavn og sætte 318 passagerer af, hvoraf mindst 16 var smittet med covid-19, og kan ministeren oplyse personernes herkomst og anerkendelsesværdige formål i Danmark, samt hvem som traf beslutning om, at flyet måtte lande i Danmark, og at passagererne kunne gå gennem kontrollen i lufthavnen uden at blive testet for covid-19?
Nicolai Wammen (S), 2020-06-24:
Tak for det, og også tak for en god debat.
Jeg kan sige det meget klart: Regeringen vil tage til forhandlingerne for at varetage danske interesser, og det vil vi gøre ved på den ene side at sørge for at bidrage til en solidarisk hjælp til de lande, der er blevet hårdest ramt af covid-19, men samtidig også at gøre det på den måde, som vi synes er klogest.
Det er der så andre lande der har en anden holdning til, og derfor har vi jo nu en meget hård forhandling foran os, hvor vi sammen med Holland, Østrig, Sverige og måske også andre lande vil trække i retning af, at det kompromis, der bliver indgået, så meget som muligt vil være baseret på, hvad man kunne kalde traditionelle lån, og så lidt som muligt på tilskud som muligt.
Jeg tror – og det er også i forhold til den diskussion, der blev rejst af hr. Jan E. Jørgensen – at der er brug for, at der er et sammenhold mellem de fire lande.
For det er rigtigt, hvad hr. Jan E. Jørgensen sagde, at det udspil, der er kommet fra Kommissionen på det seneste, ikke trækker i den retning, som vi synes er den mest hensigtsmæssige og det, der vil gavne Europa.
Min pointe var så blot, at jeg ikke tror, at vi havde haft større held med at trække Kommissionen i vores retning, hvis vi havde stået alene og ikke sammen med de andre lande.
Derfor vil vi fortsætte samarbejdet med dem, for det tror jeg er i Danmarks interesse.
Så håber jeg også, at vi kan stå sammen.
Selv om der er forskellige holdninger til det mandat, der er givet, så tror jeg, der fortsat er et bredt flertal her i Folketinget, der er meget, meget optaget af, at vi har en god forhandlingsposition for Danmark, og det gælder, uanset hvem der er landets statsminister.
Når vedkommende tager til EU-topmøder, har man brug for, at der er opbakning på hjemmefronten, og det skal være min stærke opfordring til alle om at bidrage til det.
Der kan være ting, vi ser forskelligt på, men det er Danmarks interesser, det her handler om, og det vil regeringen tage meget, meget alvorligt, og vi vil ikke alene være opmærksomme på Danmarks interesse, men vi vil også være optaget af, at vi får hele EU godt igennem den her krise.
Det er derfor, vi hjælper, og det er så i øvrigt også i Danmarks interesse, at det sker.
Så med de ord vil jeg sige tak for en god debat og tak til de partier, der har givet regeringen et mandat.
Jeg håber, at næste gang der skal gives et mandat, vil der være endnu flere med på den del.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-06-24:
Tak for ordet.
Europa-Kommissionen har foreslået et 7-årigt rammebudget til omkring 8.200 mia. for perioden 2021-2027.
Under dække af coronakrisen skal det beløb toppes op med en gigantisk genopretningsplan.
5.600 mia. kr. vil Europa-Kommissionen låne til genopretningsfonden for derefter at strø langt størstedelen af pengene ud over fortrinsvis italienere og spaniere.
Vi i Nye Borgerlige opfatter ikke os selv som nærige.
Vi er med på, at der indimellem skal investeres for at sætte hjulene i gang, men både rammebudgettet og genopretningsplanens astronomiske beløb er helt vanvittige.
De glade givere i Bruxelles kalder det for en saltvandsindsprøjtning.
Reelt er der tale om en begrænset effekt.
Til gengæld vi vil se en tsunami af økonomiske bivirkninger for Danmark, og det går ikke, især ikke i lyset af de økonomiske udfordringer, coronakrisen har bragt med sig, ikke mindst for Danmark og danske borgere.
Der er blevet brugt rigtig mange penge, som skal bidrage til at holde hånden under dansk økonomi.
Her er der brug for at vende hver en krone, ikke mindst i forhold til Danmarks bidrag til det kriseramte EU.
Danske borgeres skattekroner skal prioriteres langt bedre end at strøs som en del af EU's gaveregn.
Det er fuldstændig urimeligt at lægge nuværende og kommende generationer i en økonomisk spændetrøje med denne genopretningsfond.
Vi taler om 5.600 mia. kr., et beløb, som er helt ude af proportioner, og som samlet set bidrager til EU's i forvejen ekstravagante udgifter.
Pengene skal rejses gennem en dramatisk forøgelse af Europa-Kommissionens mulighed for at låne penge på finansmarkederne.
Kommissionen håber at betale lånet tilbage ved hjælp af bl.a. en række grønne skatter og afgifter, som skal ende i EU-kasserne – højere skatter og afgifter – ja, selvfølgelig: Send flere penge.
Det er EU's løsning på alt.
Med foragt for både saglighed, sparsommelighed og fornuft farer de eurofile bureaukrater og politikere frem mod enhver, der anfægter det hellige EU; et EU, der så åbenlyst er en fejlkonstruktion politisk såvel som økonomisk.
For mig er det en gåde, at også danske politikere fra begge sider i Folketingssalen bakker op om denne udvikling.
Det er selvsagt ren utopi at tro, at Italien og Spanien med denne gaveregn fra genopretningsfonden på magisk vis vil få styr på deres nationale økonomier.
har med årtiers overforbrug samt manglende evne og lyst til at få styr på egne økonomier grundstødt deres egne nationer.
Med tankeløs ødselhed, en kæmpe sort økonomi og groteske velfærdsgoder har Sydeuropa skabt forudsætningerne for deres nuværende krise.
De ligger, som de har redt, coronakrise eller ej.
Det er helt på månen først at gældsætte danskerne for derefter at sikre sydeuropæerne lavere skatter, en lavere pensionsalder og et fortsat uholdbart velfærdssystem.
Konklusionen er klar: EU er hadegaven, der bliver ved med at give.
Tak for ordet, og jeg nåede det inden for tiden.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-06-24:
Jeg var ude et kort øjeblik, og pludselig var jeg også gledet længere ned ad listen, men fred være med det.
Vi har jo drøftet det her længe og flere gange i Europaudvalget.
Det Konservative Folkeparti synes, det er vigtigt, at Danmark sidder med ved bordet i Bruxelles, og det gør vi, fordi det både handler om MFF'en, det 7-årige budget, og genopretningsfonden.
Det er så smart, at de to ting hænger sammen, men selvfølgelig skal det skilles ad.
Altså, det ville ikke være en option for os, hvis Danmark ikke nu sad med til de her forhandlinger.
Det er vores indre marked, det er vores beskæftigelse, det er vores erhverv, det er fremtiden, det er en grøn omstilling, og det er også at beskytte vores ydre grænser.
Derfor er det så vigtigt, at Danmark er med, og derfor gik vi også med til det her mandat, fordi der er en budgetrestriktiv linje.
Der er 27 medlemslande, og de er nødt til at gøre kompromisser.
Vi ser også meget gerne, at EU's budget bliver moderniseret, bliver omprioriteret, at strukturfondene egentlig aldrig skulle være noget særlig permanent, og at landbrugsstøtte kan udfases.
Der er masser, man kan skrue på, og selvfølgelig også den fordelingsnøgle, i forhold til hvad genopretningsfonden skal gå til.
Vi er ikke enige i, at man nødvendigvis behøver at lave spøgelser og sige, at hvis man får penge af en genopretningsfond, så ryger det automatisk til italienske skattelettelser.
Der er jo altså krav om økonomiske reformer, og der skal vi jo presse på.
Søren Søndergaard (EL), 2020-06-24:
Jeg taler altid i så kort tid som overhovedet muligt.
Jeg vil så starte med at læse forslaget til vedtagelse op: Forslag til vedtagelse
»Folketinget pålægger regeringen kun at stemme for et 7-årigt EU-budget, hvor EU reducerer CO 2 -udledningen med mindst 65 pct. inden 2030 som et nødvendigt skridt til at efterleve Parisaftalen.
Folketinget godkender, at Danmark uden for EU-budgettet bidrager til en coronahjælpefond til de hårdest ramte lande, men uden yderligere magtoverførsel til EU.«
Der kan stilles nogle spørgsmål til det forslag til vedtagelse.
Hvorfor nævner vi de 65 pct.?
Det gør vi, for uden de 65 pct. er det jo fuldstændig umuligt at nå klimamålet i Parisaftalen.
EU har desværre alt for ofte lavet hensigtserklæringer om klimaet, som ikke fører i den rigtige retning.
Vi har set, at de hensigtserklæringer, der kom i forbindelse med det sidste budget, kun har ført til et ganske beskedent fald i CO 2 -udledningen.
Det viser en rapport, der er kommet fra Eurostat, EU's eget statistiske kontor.
Og hvis det fortsætter med det tempo, er det fuldstændig umuligt at nå målet i Parisaftalen.
Genopretningsfonden og budgettet hænger jo sammen.
Så kan man stille det spørgsmål: Hvem skal pengene gå til?
Ja, udgangspunktet for det her er coronakrisen.
Derfor er vores udgangspunkt, at det skal gå til dem, der er ramt af coronakrisen.
Det skal ikke gå til alle mulige andre.
Hvorfor skal det ikke gå til alle mulige andre?
Det skal det ikke, fordi vi ikke har noget ansvar for eurokonstruktionen.
Vi har valgt at stå udenfor.
Vi synes, at EU skulle lave en konstruktion, så de lande, der dagligt bliver ramt af eurokonstruktionen – Grækenland, Italien, Portugal osv. – fik mulighed for at træde ud af euroen under nogle ordnede forhold i stedet for at skulle katapultes ud på et eller andet tidspunkt.
Det synes vi ville være en rigtig god idé.
Det kræver en indsats.
Når vi har sagt nej, når den danske befolkning har sagt nej til euroen, er det jo ikke vores opgave at redde euroens økonomi.
Men coronasolidaritet?
Ja, absolut da.
Det tredje spørgsmål, man kan stille, er: Hvorfor skal genopretningsfonden være uden for budgettet?
Det er jo simpelt hen for at forhindre, at Europa-Kommissionen kan komme til at diktere vilkårene for det her.
Hvis vi ser på, hvordan det foregik, sidste gang Europa-Kommissionen havde magt i forbindelse med finanskrisen, kan vi se, hvordan den hjælp, der blev givet, var en borgerlig liberalistisk nedskæringspolitik.
Man tvang Grækenland til at sælge en af de største havne i Europa, Piræus Havn, til kineserne, til at sælge de 14 mest lukrative regionale lufthavne osv. osv.
Det er et meget hurtigt ur, synes jeg.
Men jeg er meget glad for, at jeg kunne hjælpe andre ordførere til at få ordet, ved at de kom før mig.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-06-24:
Nej, men altså, vi vil bare ikke give statsministeren den mulighed, at hun kan gå ud og slå ud med armene og sige: Nu bliver vi nødt til at hæve skatterne, nu bliver vi nødt til at sænke velfærden, nu bliver vi nødt til at lade Arne vente i nogle år med at gå på pension, for vi har ikke penge til det, fordi EU er kommet med det her store budget og vi skal bruge mange, mange flere milliarder.
Altså, statsministeren får det jo til at lyde, som om en euro brugt på EU nærmest er en euro smidt ud ad vinduet
Det kan vi da i den grad, for EU er jo også en del af klimaindsatsen.
Jens Rohde (RV), 2020-06-24:
Men det er jo det, der er så ærgerligt, hr. Jan E. Jørgensen.
Det er jo det, man utilsigtet kommer til, fordi man går med på statsministerens forsamlingshustricks, som man jo bare skulle have ladet ligge til det forum, der er her, og så tage bestik af den situation i forhandlingen og sige: Det der falder vi ikke for.
For det er Venstre aldrig faldet for.
Man har aldrig nogen sinde gjort det til en del af sit mandat, heller ikke da vi gav mandat sidste gang, hvor vi jo begge to var med til at give mandat.
Der vidste vi godt, at betalingen ville blive højere, men da diskuterede vi jo ikke finanslov.