runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kathrine Olldag (RV), 2021-04-15:
Tak, formand.
Lige så meget ros, som det sidste beslutningsforslag fik, lige så lidt ros skal det her have, fordi det her forslag for mig at se hører til i afdelingen for knap så realistisk politik.
Forslagsstillerne ved jo også godt, at den her jo er lukket og slukket som en del af en finanslovsaftale, så derfor er det måske egentlig fint, som Dansk Folkepartis ordfører også siger, at tage sådan en mere overordnet diskussion af det her.
Man kan lægge lidt ud med at fundere over sproget, for en tilbagerulning af tredoblingen af skatten på generationsskifte, som Venstre kalder den lovændring, som regeringen sammen med støttepartierne gennemførte i 2020, vil jeg nærmere kalde for en normalisering.
For os giver det grundlæggende god mening, at arveafgiften er ens, som DF's ordfører også siger.
Altså, en ting er satsen, noget andet er vurderingen.
Og at satsen ligger samme sted for alle bo- og arveafgifter giver super god mening for Radikale Venstre, og det har jo også været en af grundene til, at bo- og arveafgiften har svinget som et pendul hen over midten på dansk politik, alt efter hvem der sad med magten.
Men det, som var og er den egentlige udfordring, er jo ikke procenten på satsen, men netop grundlaget.
Og det var en hovedpine for den tidligere regering, som løste problemet ved at smække afgiften helt i bund og lægge den på 5 pct., fordi, som DF's ordfører siger, vurderingen netop var svær at ramme rigtigt.
Den nuværende regering og støttepartierne har sådan set fået det samme problem – det medgiver jeg fuldstændig – og det tror jeg vi alle sammen har erkendt.
Jeg har også spurgt lidt ind til, hvornår i sommer, og så har jeg fået at vide, at det bliver sensommer, så det må vi jo så vente på.
For uanset om vi beskatter handelsværdien af en virksomhed, eller om vi værdisætter den via den sekulære løsning, er der fordele og ulemper ved alle modeller.
Men det, som jeg primært hører virksomhederne sukke efter, er, at vi finder en model, så de ved, hvad de skal forholde sig til.
De vil egentlig bare gerne have, at vi får løst det her problem, for de er optaget af forudsigeligheden.
Så jeg vil gerne benytte lejligheden til at sige til skatteministeren, at vi glæder os meget til at se arbejdsgruppens anbefalinger – rigtig meget.
Så – summa summarum – er der ingen tvivl om, at bo- og arveafgiften givetvis vil fortsætte med at pendulere hen over midten, hver gang magten skifter side, og derfor har Venstre sikkert lige haft brug for at nævne, at de stadig mener det samme, som de gjorde, da de havde regeringsmagten sidst, og det har de så haft lejlighed til nu.
Men realpolitik lige nu er det ikke, og Radikale Venstre støtter ikke forslaget.
Louise Schack Elholm (V), 2021-04-15:
Jeg er da klar over, at regeringen har brugt pengene på noget andet, men det har Venstre ikke.
Venstre har ikke stemt for de forslag.
Hvis det så er, at den her virksomhed, som jo har investeret alle sine penge i produktionsanlæg, er nødt til at sælge dele af virksomheden for at få råd til at betale det her, kan ordføreren så oplyse mig, hvor meget man så skal betale i afgift, før man kan finde pengene til at betale generationsskifteskatten?
For det er jo ikke bare sådan, at man tager de 15 pct. ud af virksomhed.
Nej, man skal jo tage en større andel, fordi man først skal betale en skat af det, man tager ud af virksomheden, hvorefter man så kan bruge pengene til at betale en anden skat med.
Så pengene bliver beskattet flere gange.
Kan ordføreren sige, hvor meget nettobeskatningen så er, når det er sådan, at man først skal trække pengene ud af virksomheden og betale skat af det for derefter at betale generationsskifteskatten?
Carl Valentin (SF), 2021-04-15:
Det er også en voldsom overdrivelse og ikke nødvendigvis det, der er tilfældet ved den her relativt beskedne generationsskifteskat.
Louise Schack Elholm (V), 2021-04-15:
Men hvorfor sørger man så for at hæve skatten så meget for de virksomheder, de arbejder i, at de er nødt til at sælge dele af virksomheden for at få nye generationer til at overtage dem og få virksomheden til at overleve?
I forhold til de, så vidt jeg husker, 850.000 danskere, der arbejder i familieejede virksomheder, så SF hellere, at de arbejdede i en kapitalfond eller i staten?
Jeg er klar over, at vi sammen jo heldigvis også har lavet en masse initiativer, der gerne skulle stimulere væksten i Danmark.
Men nu siger ministeren jo selv, at ministeren gerne vil se på tiltag, der kan stimulere væksten, så hvad har regeringen tænkt sig?
Det lyder, som om regeringen har tænkt sig at komme med yderligere vækststimulerende tiltag.
Er der noget i – jeg kan kun komme på det engelske ord – pipelinen til at gøre noget, som stimulerer væksten fremadrettet?
Troels Ravn (S), 2021-04-15:
Altså, det må jeg tilstå at jeg kan have svært ved at se umiddelbart.
De negative konsekvenser er jo ret tydelige at få øje på, altså dels at det ville indebære administrative omkostninger på omkring 125-275 mio. kr. i 2022 og 2023, dels at forslaget her ikke kan systemunderstøttes – det er ret væsentligt.
Til gengæld glæder det mig jo rigtig meget, at et stort, bredt flertal i Folketinget på anden vis med målrettede initiativer har været med til at sikre, at vores virksomheder har kunnet komme igennem sundhedskrisen, og at vi har kunnet bevare arbejdspladser.
Det er det helt væsentlige for Socialdemokratiet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Ja, og det er da dejligt, at den socialdemokratiske ordfører har fået tallene.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvornår fik ordføreren de her tal på, hvad omkostningerne var dertil?
Troels Ravn (S), 2021-04-15:
Jamen dem har jeg fået i forbindelse med forberedelsen til min ordførertale her i dag, og det er sådan, landet ligger.
Louise Schack Elholm (V), 2021-04-15:
Tak, og tak for ordet.
Så grundlæggende er vi enormt positive over for det her, for der er ikke nogen tvivl om, at mange virksomheder, som jo egentlig har klaret sig godt før den her coronakrise, er ramt hårdt nu og kunne blive hjulpet, ved at de kunne trække det fra i tidligere års overskud.
Så det så vi sådan set rigtig gerne.
Vi har været opmærksomme på, at Dansk Erhverv har foreslået det her, og derfor er vi rigtig positive.
Vi havde sådan set ikke forventet, at det her ville have den helt store økonomiske betydning, for det er en likviditetsforskydning.
Det er ikke, fordi man ikke betaler pengene.
Derfor er det ganske nyt for os, at det skal koste mellem 125 og 275 mio. kr., og det er noget af det, vi bliver nødt til at få udboret, for som et økonomisk ansvarligt parti kan vi selvfølgelig ikke udskrive regninger, vi ikke kan betale.
Ellers er vi sådan set meget positive og fuldstændig enige i intentionerne, men vi er nødt til at få det her udboret i udvalgsbehandlingen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Det har vi stor respekt for, og da vi fremsatte forslaget, forventede vi jo også, at der ville komme nogle beregninger, og så skulle vi snakke ud fra dem, og så skulle vi se, hvad der gav mening.
Det her er et bud, som vi har spillet ind med, på et område, hvor der er noget, vi kan gøre – noget, som erhvervslivet står og råber efter.
Jeg glæder mig til, at I i udvalget – jeg sidder ikke selv i det – kan stille nogle spørgsmål for at dykke ned i det her.
For jeg synes, at administrationsomkostningerne lyder store, og man forklarer dem med, at det bare er systemet, der er sådan, og at man derfor bliver nødt til at køre dem manuelt.
Ja, så er det klart, at det bliver dyrt.
Jeg kunne også godt tænke mig at se nogle mere dybdegående beregninger af, hvad det betyder i fremtiden, hvis man kører det her videre ud.
Der var i hvert fald en heftig nedgang i negativt provenu, men kan det være, at det faktisk bliver neutralt, når vi kigger 3-5 år ud i fremtiden?
Det er jo også det, der måske kunne være interessant.
Der er heller ikke overhovedet blevet snakket noget om, hvad det har af betydning for bnp nu eller for beskæftigelsen.
Der er kun blevet snakket om, hvad provenuet er.
Så jeg glæder mig også til at dykke ned i de tal, og jeg forstår udmærket godt, at vi skal have nogle tal på det her, og det har også hele tiden været vores hensigt.
Louise Schack Elholm (V), 2021-04-15:
Jeg vil bare gerne give et tilsagn, og jeg vil også gerne hjælpe med at stille spørgsmål til forslaget, hvis Nye Borgerlige har brug for det, for vi har også en intention om at få det her udboret nærmere.
Vi synes sådan set, det er gode intentioner, der ligger i forslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Kunne ordføreren forklare, hvilke positive effekter det ville have, hvis man tillod den her ordning?
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-04-15:
Det anerkender jeg fuldt ud.
Jeg nævnte jo egentlig også i starten af min tale, at det her godt kunne være en af de ting, der er brug for, for at få virksomhederne hurtigere på fode igen.
Jeg tror generelt, der er behov for sådan en genstartsforhandling, hvis man kan bruge det ord, altså hvor vi kigger på initiativer, der kan hjælpe de brancher, som har været mest udsat.
For der har jo heldigvis – heldigvis – også været rigtig mange brancher, der har klaret sig godt, men der er virkelig også nogle, der har været helt nede og stadig væk er det, fordi de jo stort set har haft lukket i et år.
Jeg afviser jo sådan set heller ikke, at det her kunne være en del af det, men jeg har simpelt hen bare brug for noget mere afklaring, med hensyn til hvad man kan gøre, og om det kan lade sig gøre uden at ødelægge de ordninger, der kører i forvejen.
Men lad os kigge på det i udvalgsarbejdet med udvalgsspørgsmål og spille bold op ad ministeriet; det er jeg helt med på at der er behov for.
Det er bare for sige, at jeg ikke er afklaret i min stillingtagen, før vi har fået afklaret de her ting.
Carl Valentin (SF), 2021-04-15:
Tak for det.
En ting er at ville øge støtten til virksomhederne – det kan diskuteres, om det er en god idé – men det forslag, vi behandler her, synes vi ikke giver særlig megen mening.
Hvorfor skal kriteriet være tidligere overskud, og hvorfor skal det lige være 2018 og 2019?
Skattestyrelsen siger, at der har været store administrative omkostninger, og det er selvfølgelig problematisk.
Vi mener sådan set også, at det her lukker op for en uretfærdig forskelsbehandling af virksomhederne og vil have tendens til at favorisere virksomheder, som er etableret, i forhold til virksomheder, som er nye.
Forslaget her har altså set med mine øjne karakter af en alt for tilfældigt fordelt støtte med tilbagevirkende kraft, og finansieringen er også ukendt.
Derfor kan SF ikke støtte forslaget.
Og jeg skulle i øvrigt hilse fra Enhedslisten og sige, at det kan de heller ikke.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Jeg er lidt nysgerrig på, om SF også er imod det carry forward-system, der er på nuværende tidspunkt.
Carl Valentin (SF), 2021-04-15:
Imod hvad?
Det fangede jeg ikke; det er jeg ked af.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Under den nuværende skattelovgivning er det således, at du kan fremføre de underskud, som du genererer, og så trække dem fra i kommende år.
Er SF imod det?
Carl Valentin (SF), 2021-04-15:
Nej, ikke så vidt jeg ved.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Ja, det gør det, for det her er jo en udvidelse af det, altså for at skabe større fleksibilitet – for at sige, at man kan fremskaffe likviditet til at lave nogle investeringer, som kan gavne ud i fremtiden.
Og det er jo derfor, at der er lande som Tyskland, Frankrig og også England, mener jeg, og måske faktisk også Estland, som har indført det her, fordi det giver en større fleksibilitet til virksomhederne med hensyn til at kunne langtidsplanlægge og lave nogle investeringer.
Jamen det synes jeg er helt fair, og vi har også selv nogle afklaringsspørgsmål i Nye Borgerlige.
Det her er et forslag, der er fremsat ud fra et politisk ønske om at bidrage til, hvordan vi netop kan, som du siger, spille ind med nogle ting, som kan genstarte det – ligesom det med de indefrosne feriepenge.
Jeg havde det heller ikke helt på plads; jeg havde tænkt på noget, som jeg troede kunne være statsprovenuneutralt, og sådan nogle ting.
Jeg synes sådan set, det er fair nok, at man som parti spiller ind med en skitse for, hvad man tror kunne virke, og så må regeringen, som har netværket til det, kunne sige, hvad man kan gøre, og hvad der ikke kan lade sig gøre.
Det gælder nogle enkelte, hoteller og restauranter, nogle, som har været virkelig hårdt ramt; det kunne hjælpe lige præcis de brancher, som er virkelig hårdt ramt på likviditeten.
Nu er der så kommet et hasteforslag i dag, som også hjælper på noget af det, men da vi fremsatte det her forslag, var der jo ikke det hasteforslag fra regeringen, som vi også har behandlet i dag.
Troels Ravn (S), 2021-04-15:
Forslagsstillerne fra Nye Borgerlige ønsker med beslutningsforslaget her, som vi nu behandler, at give danske virksomheder mulighed for at trække underskud skabt i 2020, 2021 og 2022 fra i virksomhedsoverskuddet for 2018 og 2019.
Formålet med forslaget er at understøtte likviditeten i danske virksomheder og give dem mulighed for hurtigst muligt at komme ud af de underskud, som måtte være opbygget under coronakrisen og frem til 2022.
I Socialdemokratiet er vi også optaget af at få virksomhederne trygt igennem krisen og med ud på den anden side.
Regeringen har igennem brede aftaler med Folketingets partier og aftaler med arbejdsmarkedets parter ført en økonomisk politik, der har holdt hånden under titusindvis af arbejdspladser og hjulpet virksomheder igennem coronakrisen.
Danske virksomheder har på nuværende tidspunkt ikke mulighed for at modregne tidligere års skattebetalinger og dermed få udbetalt skatteværdien af underskud, der ellers kan indeholdes i selskabsskat betalt i tidligere år.
Til gengæld har vi regler, der sikrer, at selskaber med underskud i et givent år kan modregne det underskud i den skattepligtige indkomst for senere år.
Der kan altid modregnes ca. 8,8 mio. kr. i 2021-niveau i underskud fra tidligere år i årets skattepligtige indkomst.
Herudover kan underskud fra tidligere år nedbringe årets skattepligtige indkomst med op til 60 pct.
Hvis vi skulle indføre modellen som foreslået af forslagsstillerne, vurderer Skattestyrelsen, at det vil indebære administrative omkostninger på omkring 125-275 mio. kr. i 2022 og 2023, fordi forslaget ikke umiddelbart kan systemunderstøttes.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-15:
I det meste af min ungdom, før jeg vidste, at jeg skulle ind i politik, stod De Konservative som dem, der bekæmpede skattetrykket hårdest af alle.
Nu har jeg lige i en anden debat måttet spørge en anden konservativ ordfører om, hvorfor man vil fastholde en marginalskat på 70 pct. for familier ramt af den gensidige forsørgerpligt, men det skal jeg ikke udfordre den her ordfører på.
Men jeg vil dog spørge: De Konservative vil ikke være med til at sænke momsen, De Konservative vil ikke være med til at give skattefradrag på reparationer; hvad er der sket med De Konservative?
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-04-15:
Konservative vil meget gerne sætte skatten ned, og vi har også en lang række af forskellige beslutningsforslag, som kommer til at blive behandlet her i Folketingssalen i den kommende tid, som handler om at sætte skatten ned.
Men hvis vi skal prioritere at sætte skatten ned, er det ikke lige præcis på det her område, at vi prioriterer det.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-15:
Et fair svar.
Med hensyn til hvorvidt det går den rigtige vej med genbrug og affald osv., så er jeg også glad for små reparationercaféer; jeg er også glad for genbrugsbutikker; jeg er også glad for alle de ting, der vokser op.
Men jeg forstår ikke, hvordan den konservative ordfører kan sige, at det går den rigtige vej.
Altså, vi smed ti gange mere tøj væk i 2019 end i 2015.
I 2019 smed vi 90 t elektronik ud, og i 2015 var det bare 60 t.
Hvordan kan ordføreren sige, at det går den rigtige vej?
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-04-15:
Hvis hr. Torsten Gejl havde hørt efter, havde han hørt, at jeg også har anerkendt, at det er et problem, at der er et større forbrug af tekstiler og tøj.
Jeg spurgte også ordføreren om, hvorfor elektronik ikke er med her, fordi det netop også er et af de steder, hvor der er et kæmpe forbrug.
Jeg anerkender, at der er et større forbrug, men jeg synes bare også, at man ser nogle tendenser, som gør, at vi udvikler os på det her område, og også i forhold til at der generelt er en interesse i befolkningen for at blive mere bæredygtig og tage et personligt ansvar.
Det synes jeg også at man skal anerkende.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-15:
Tak for ikke at starte med at rose forslaget.
Jeg håber heller ikke, at ordføreren vil have oplevelsen af, at alle starter med at rose ordførerens forslag ved næste punkt.
Og tak for at lytte ordentligt efter og følge debatten.
Altså, det er jo nemlig rigtigt, at der kommer mange gode idéer.
Og det kunne jo være sjovt at tage nogle af dem op for at finde ud af, at det ikke bare er undskyldninger for ikke at stemme for det her.
Der er f.eks. en udvidet pantordning, som jo bestemt ikke er dum, eller en længere reklamationsret, altså at producenterne ligesom kan garantere, at de her produkter altså holder længere end 2 år – jeg synes, at de produkter, som har den der 2-årige reklamationsret, har det med at gå i stykker efter 2 år – og også bedre produkter.
Vi skal jo producere kvalitetsvarer, der kan repareres, og som vi kan bruge igen og igen.
Så tak for at opsummere det.
Det, jeg lige vil spørge om, handler om momsen.
Tilhører ordføreren det hold, der mener, at momsen er urørlig, eller vil ordføreren måske også kunne forestille sig at bruge den til at regulere forskellige typer adfærd?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Det første er jeg enig i; det sidste er jeg ikke enig i.
Vi er jo ikke tilhængere af, at man f.eks. hæver afgifter for at regulere folks adfærd.
Hvis man fjerner en afgift eller sænker en afgift, stemmer vi sandsynligvis for, for vi vil gerne have afgifterne længere ned.
Men jeg tror, at man begår en fejl ved at tro, at det er lige meget, hvad andre lande gør – det hørte jeg nogle sige.
Det mener vi absolut ikke.
Selvfølgelig så vi gerne, at man bare sænkede momsen generelt på den her måde, men vi har ikke et ideologisk forhold til momsen.
Vi betragter momsen ligesom alle andre skatter, nemlig at det er noget, man kan bruge til at sænke skatten til gavn for dansk økonomi.
Når folk nu snakker om, at det her er et meget, meget komplekst system med moms og fradrag og de der ting – det hørte jeg nemlig mange sige at vi skulle simplificere – tror jeg og håber jeg, at jeg får opbakning til et forslag, jeg tror jeg vil stille, om det med at ensrette fradragsretten på nogle momssatser.
Der vil jeg så se, om folk bider til bolle på den.
Morten Bødskov (S), 2021-04-15:
Vi kan sagtens give en begrundelse for de tal, som jeg har listet op her – det er helt fair, og det kan vi sagtens levere til Skatteudvalget og til spørgeren, ingen problemer.
Men som sagt synes jeg, at der ikke er nogen grund til at gå over åen efter vand.
Altså, der er i brede flertal her i Folketinget – og Nye Borgerlige har også valgt at støtte nogle af initiativerne – taget meget, meget store initiativer, som jo også er med til at holde hånden under de virksomheder, vi taler om her.
Så meget er sket – og heldigvis i brede flertal.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Kunne ministeren oplyse – og det er ganske fint, at det bliver skriftligt – hvor mange virksomheder man mener der vil være omfattet af det her, siden man mener, det er 275 mio. kr., det koster at administrere de her ting?
Derudover mindes jeg, at jeg hørte nogenlunde samme fortælling omkring det med de indefrosne feriepenge, da man første gang fremførte det i salen – så lød det jo også, at det ikke kunne lade sig gøre administrativt, og ditten og datten.
Men det lykkedes jo alligevel; man fandt en løsning på det, og nu er pengene kommet ud til gavn for borgerne, også med regeringens velvilje.
Så kunne man oplyse, hvor mange virksomheder ministeren vurderer vil blive omfattet af det her?
Morten Bødskov (S), 2021-04-15:
Når man laver sådan noget her, skal det jo kunne understøttes, og jeg tror sådan set, at selv om man havde investeret i et totalt spitzen skattesystem, ville det ikke være nemt bare lige at trykke på en knap og så sørge for, at det her blev til virkelighed.
Så uanset hvordan man vender og drejer det, vil der være administrative udfordringer.
Og det, der er centralt her, er, at hvis man skal have effekten nu og her, er det, at det jo altså koster op til de her ca. 275 mio. kr., og det er så manuel kontrolhåndtering, som er det, der er årsagen til det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Tak for det.
Og tak for at putte nogle tal på.
Vi har jo bedt om at få nogle tal på det.
Personligt synes jeg måske, det ville være god stil at have sendt de tal over, når man nu kan stå på talerstolen og sige, hvad de er.
Men lad det nu ligge.
Det bliver meget begrundet med, at systemet ikke kan håndtere det, og at man vurderer, at der skal noget manuelt til.
Det kunne jeg godt tænke mig at få en skriftlig vurdering af – altså hvad det er, der gør, at man ikke kan sætte et system op til det.
Man kan jo køre lister over, hvad folk har betalt i tidligere år, og så kan man se, hvad deres underskud er, og så kan man modregne det.
Det burde være en rimelig simpel øvelse.
Så jeg har lidt problemer med at se det der med det manuelle – jo, hvis man vælger at køre det hele manuelt, bliver det frygtelig dyrt.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-04-15:
Vi borgere i Danmark er blandt dem, der producerer allermest affald, nemlig 844 kg om året pr. person, plus det, der bliver produceret i industrien og detailhandelen.
Det svarer til, at vi, hvis vi skulle belaste kloden klimaneutralt, skulle bruge fire jordkloder.
Så der skal helt klart gøres noget i forhold til vores affaldsproduktion.
Vi har jo gode eksempler også her i Danmark på, at der er nogle, der tager tyren ved hornene.
På Bornholm har de jo besluttet sig for, at de vil være forbrændingsfri i 2032, så det er jo et spørgsmål om at have nogle visioner og nå et mål.
Det her er et godt initiativ, som vi støtter i Frie Grønne, men det løser jo ikke det problem, at virksomheder producerer varer af en ringe kvalitet, og fordi de er billige, bliver det sådan noget med køb, brug og smid væk, for de kan ikke repareres.
Derfor synes vi jo også, som det også tidligere har været fremme, at man skulle se på reklamationsretten, så virksomhederne bliver tvunget til at producere varer, der har en kvalitet, så de faktisk kan holde.
Selv om der nævnes cirkulær økonomi i affaldsaftalen fra 2020, er det pudsigt, at initiativer som det her, der vedrører produkter, der skal holde længe, ikke kom med i den aftale, specielt da Alternativet er med i aftalen.
Reparation er et essentielt værktøj for genanvendelse, så det ikke giver mening bare at smide tingene væk, og man kunne have taget det med ind i affaldsaftalen – også i forhold til at få en cirkulær økonomi.
Der er også meget lidt regulering af industrien i den selv samme aftale.
Der er kun en eneste ting, som udvider producentansvaret for emballage.
I Frie Grønne ville vi gerne have haft reklamationsretten og mange andre ting i forhold til at fremme den cirkulære økonomi med i affaldsaftalen, og vi ville også gerne have haft en CO 2 -afgift med.
Men det her forslag er et forslag, som går i den rigtige retning, og derfor støtter vi det.
Carl Valentin (SF), 2021-04-15:
Ja, det kan jeg sådan set godt se, men samtidig vil støtten bare også falde alt for tilfældigt og alt for uretfærdigt, og det kan vi ikke støtte op om.