runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-05-22:
Tak for det.
Mener ministeren, at der er behov for at gøre op med, at regionerne behandler alvorligt syge kræftpatienter forskelligt, når patienterne via deres kræftlæge søger regionernes lægemiddelkomitéer om at få lov til at blive behandlet med ny sygehusmedicin, og hvad er ministerens holdning til at tage spørgsmålet med ind i de kommende strukturforhandlinger, så vi sikrer, at patienterne fremover behandles ens, og at de får lige adgang til nye medicintyper, uanset hvor de bor?
Tak for det.
Og tak for, at vi jo langt hen ad vejen, tror jeg, er fuldstændig enige.
Ministeren har også sagt det før, og jeg ved også, at ministeren over for regionerne har gjort opmærksom på, at de skal leve op til de rammer og de regler, vi har.
Men jeg kan så blive bekymret, når jeg ser Anders Kühnau i en kommentar til en omtale, der har været i Jyllands-Posten, sige, at læger på nogle hospitaler kan være mere tilbøjelige til at søge oftere, end man er på andre hospitaler.
Og samtidig har det i hvert fald været beskrevet, at det, afhængigt af hvor man er henne i regionerne, og hvad for et sygehus man er på, er forskelligt, hvad for kasser der skal betale for det her.
Så jeg vil gerne høre, om ministeren dels kan kommentere på det, dels er vidende om, hvordan man håndterer det.
For det er klart, at hvis man er på en afdeling, hvor pengene går direkte fra den kasse, man selv har, og som er relativt lille, så bliver man jo måske ligesom nødt til at lade være med at bruge de her valg, altså lade være med at vælge den behandling, som man egentlig burde vælge.
Så har ministeren ud fra de kommentarer, som hun har fået fra regionerne, en melding om, hvad man har gjort i forhold til de problemer?
Sophie Løhde (V), 2024-05-22:
Lad mig starte med at slå fast, at mennesker med alvorlig kræftsygdom skal have adgang til effektiv behandling.
Og jeg har også gentagne gange understreget over for regionerne, at det er min klare forventning, at de efterlever alle Folketingets syv principper for prioritering af sygehusmedicin.
Principperne understreger nemlig, at patienterne skal kunne få behandling med ny medicin, hvis lægen finder behandlingen relevant, og at patienterne skal have lige adgang til behandling, uanset hvor i landet de bor.
Og derfor finder jeg det også yderst kritisabelt, hvis der er nogen regioner, der afviser at behandle patienter uden at give en lægefaglig begrundelse.
Jeg kan konstatere, at regionerne – og heldigvis for det – har erklæret sig enige i det.
Og de steder, hvor der har været en praksis i strid med principperne, er der blevet rettet ind, har regionerne oplyst, ligesom regionerne også har beklaget det.
Det er regeringens klare holdning, at alle borgere, uanset hvor de bor i Danmark, skal have adgang til relevante sundhedstilbud og den behandling, de har brug for.
Adgangen til sundhed og behandling må ikke være et spørgsmål om et postnummerlotteri, og derfor har vi også bedt Sundhedsstrukturkommissionen om at adressere den geografiske ulighed i deres anbefalinger.
Og efter at de har præsenteret deres rapport, som kommer inden længe, vil regeringen komme med sit udspil til en sundhedsreform.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-22:
Tak for ordet, og tak til SF for igen igen at rette fokus mod et område, som ellers ofte kan være overset i Folketingets arbejde.
Den her gang er det brugen af data og algoritmer i den offentlige sagsbehandling.
Alternativet er overordnet set
positivt stemt over for forslaget.
Vi mener ligesom forslagsstillerne, at borgere, virksomheder og andre aktører i dag ikke har tilstrækkelig indsigt i behandlingen af data i algoritmer.
Det gælder eksempelvis, som flere af mine gode kollegaer allerede har nævnt, ejendomsvurderingerne, hvor borgere ikke har kunnet få fuldstændig indsigt i, hvordan data er blevet behandlet i algoritmerne.
Jeg vil også gerne gøre det klart på talerstolen, ligesom den forrige ordfører gjorde, at vi i Alternativet mener, at det er positivt, at den offentlige forvaltning anvender algoritmer til sagsbehandling.
Det rummer rigtig mange gode muligheder, både i forhold til tidsbesparelse, ligebehandling og kvalitet.
Alligevel skal vi selvfølgelig have styr på retssikkerheden.
Forslaget her indeholder flere dele.
Forslagsstillerne peger eksempelvis på, at forvaltningsloven skal opdateres, at offentlighedsloven skal opdateres, samt at Rigsrevisionen, Folketingets Ombudsmand og en gruppe særligt udpegede forskere skal have indsigtsret i algoritmerne.
Det er forskellige tiltag.
Umiddelbart er jeg ikke personligt overbevist om, at der er behov for, at forvaltningsloven bliver opdateret.
Det skyldes, at jeg ikke mindes, at Folketingets Ombudsmand har påpeget nødvendigheden af lige netop det.
Men vi kan nu alligevel støtte, at regeringen kommer med et forslag, som det foreslås – et lovforslag, der i højere grad end i dag skaber transparens og forklarlighed i myndighedernes brug af algoritmer.
For vi er fuldstændig enige med forslagsstillerne i, at situationen, som den er lige nu, ikke er tilfredsstillende.
Så vil jeg også gerne give ordføreren fra Liberal Alliance ret i, at det er lidt uklart, om der er behov for ny lovgivning med nye krav, eller om der egentlig er et behov for, at den nuværende lovgivning bare bliver håndhævet bedre.
Alligevel er vi sådan set grundlæggende overordnet set
positivt stemte.
På sigt er det Alternativets ambition, at så mange af myndighedernes algoritmer som muligt skal være open source, så vi opnår transparens i de koder, der udgør grundlaget for myndighedernes behandling af data og afgørelser, og det er jeg også glad for at læse i forslagsstillernes ambition.
Så vi ser frem til resultaterne af den kortlægning af mulighederne for open source i det offentlige, som vi i Alternativet sammen med andre gode kollegaer herinde arbejdede hårdt med i digitaliseringsstrategien.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2024-05-22:
Det er det der med at komme efter hr. Stinus Lindgreen.
Tak til SF for beslutningsforslaget.
Vi må ikke blive teknologiangste i det her land.
Vi skal være glade for, at vi har nogle myndigheder, der kan bruge algoritmer, og som kan håndtere de her spørgsmål, og vi skal se det som en mulighed for, at man kan gennemlæse og arbejde med store datamængder og også træffe nogle beslutninger på et effektivt grundlag til glæde for borgerne.
Men det betyder ikke, at det skal være en lukket boks, hvor man ikke kan få indsigt i eller mulighed for at se, på hvilket grundlag beslutningerne er truffet.
Det er det, dels fordi det ikke vil afskære det offentlige fra at bruge de muligheder, der kommer endnu flere af i fremtiden, dels fordi vi som borgere må have en berettiget forventning om, at vi kan få meget vid indsigt i, hvad det er for et grundlag, myndighederne træffer beslutninger på.
Derfor kan vi egentlig godt støtte det, der er intentionen med forslaget.
Der står så en masse ting nede i det, hvor jeg ikke lige er skarp nok på, om det er sådan, det foregår i dag.
Vi har jo også selv været meget aktive i den debat, der har været om Skatteministeriets brug af algoritmer og kunstig intelligens, og ud fra det, vi har set, er der god mening i rigtig meget af det.
Det er ikke noget, man har gjort af ond vilje, eller fordi man har haft et ønske om at gøre ting forkert.
Så intentionen i det her forslag er vi i hvert fald meget positive over for, og vi regner også med, at vi kan støtte forslaget, når vi når dertil.
Tak for ordet.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-22:
Nej, og det ville heller ikke være muligt, også fordi feltet bevæger sig så hurtigt, som det gør, og vi kan ikke alle være eksperter i både socialforvaltning og datalogi.
Det er trods alt et lidt for vildt krav at stille.
Så det, der skal være, er åbenhed omkring, hvad det er, og så skal kompetente folk – det kunne f.eks. være myndighederne hos Digitaliseringsstyrelsen – sørge for, at der er retningslinjer for, hvor det må bruges, hvordan det må bruges, hvordan resultatet skal tolkes, og hvordan der skal være åbenhed omkring det.
Det må ikke ligge hos den enkelte medarbejder.
Alexander Ryle (LA), 2024-05-22:
Ja, for hvis man som sagsbehandler bliver præsenteret for et eller andet tal og man så skal kunne retfærdiggøre over for borgeren, at det er det tal, der nu ligger til grund for den pågældendes ydelse, så kræver det vel også, at den sagsbehandler har sådan en rimelig god teknisk forståelse og ligesom kan sige systemet imod, hvis vedkommende er uenig i resultatet.
Mener ordføreren, at det skal være en del af uddannelsen, at man skal have den tekniske kunnen for at kunne være sagsbehandler?
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-22:
Tak for spørgsmålet, som jeg jo desværre kun har 1 minut til at besvare.
Det korte svar er nej.
Jeg mener ikke, at man skal forbyde brugen af kunstig intelligens i det offentlige, men vi skal være opmærksom på de faldgruber, der jo er i den her teknologi som i al anden teknologi, og man skal også gøre sig klart, hvad det er, man mener, når man taler om kunstig intelligens.
Det dækker over ret mange forskellige ting.
Det er klart, at det kan bruges til at gennemlæse en række sagsdokumenter, juridiske dokumenter og andet, som et enkelt menneske ikke kan overskue på en eftermiddag, og det kan give et fingerpeg om, i hvilken retning man skal gå.
Det må aldrig være en sort boks, som giver svaret, men at bruge det som beslutningsstøtte ser jeg en værdi i, såfremt der sidder en kompetent medarbejder i den anden ende og ser på svaret og vurderer, om det giver mening eller ej, og der er åbenhed omkring, at det er blevet brugt, og hvad det er blevet brugt til, og hvad hensigten har været.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-05-22:
Men derfor bliver jeg stadig væk bekymret, når jeg hører ude fra regionerne, at der er nogle udfordringer.
For det nytter jo ikke noget, hvis man kan lave forskellige regler i de forskellige regioner og på de forskellige sygehuse.
Det kan godt være, at man har de overordnede retningslinjer, men hvis kasserne tilsiger, at man bliver presset til at lave det, altså hvis der er et pres på den enkelte læge for at vælge det eller lade være, så har vi brug for nogle rammer, der sikrer, at de rent faktisk oplever, at de kan gøre det, de bør gøre.
Sophie Løhde (V), 2024-05-22:
Jeg er helt enig med ordføreren i, at f.eks. det at ændre på reglerne for tildeling af ydernumre er et af de relevante instrumenter, man kan se nærmere på, og som jeg også ved at Sundhedsstrukturkommissionen arbejder med.
Som jeg tilkendegav før, er jeg stor fortaler for fortsat mere frit valg og patientrettigheder i det danske sundhedsvæsen, men jeg er som sundhedsminister også bare optaget af, at den lovgivning, vi opfinder herindefra, skal være en, der kan tåle at møde virkeligheden.
Derfor er jeg selvfølgelig også optaget af, at når formanden for de praktiserende speciallæger selv gør opmærksom på, at de ikke har styrken til det på nuværende tidspunkt, fordi vi har nogle problemer i vores sundhedsvæsen, så skal vi også sørge for at få det løst i den rigtige rækkefølge.
Det er ikke lig med en afvisning; jeg mener stadig det samme som dengang.
Men det er vigtigt for patienterne, at det faktisk også gør en forskel, og at vi dermed kan sikre, at flere patienter kommer hurtigere i udredning og behandling.
Mattias Tesfaye (S), 2024-05-22:
Tak for spørgsmålet.
Jeg antager, at det refererer til en artikel fra den 12. maj, hvor der henvises til en undersøgelse, der viser, at private vuggestuer gennemsnitligt får et mindre tilskud pr. barn end f.eks. en kommunal eller selvejende vuggestue.
Ifølge artiklen og spørgsmålet skyldes det et hul i loven.
Jeg vil starte med at sige, at det ikke er udtryk for, at der er et hul i loven.
Reglerne om driftstilskud til private institutioner er udformet, så det ikke skal være udgiftsdrivende for en kommune, at forældre vælger plads i en privat institution, og det synes jeg egentlig som udgangspunkt er et rimeligt princip.
Hovedreglen er, at kommunens driftstilskud til en privat vuggestue skal svare til den udgift, som barnet gennemsnitligt ville have kostet kommunen, hvis forældrene havde valgt en kommunal eller selvejende daginstitution eller dagpleje.
Det svarer til det serviceniveau, som forældrene har betalt skat til.
Dagplejen kan være billigere end daginstitutioner, og derfor kan driftstilskuddet til en privat vuggestue være mindre end det tilskud, som en kommune giver til en kommunal eller selvejende institution.
Kommunen har dog mulighed for at give et driftstilskud, som svarer til kommunens udgift til daginstitutioner, men kommunen er ikke forpligtet til det.
Hvis en privat vuggestue skulle have et driftstilskud, som alene tog højde for kommunens udgifter til institutioner og ikke dagplejen, kunne det blive udgiftsdrivende for kommunen, fordi private institutioner har etableringsret.
Det vil sige, at kommuner som udgangspunkt ikke kan afvise et ønske fra en privat institution om at etablere sig.
Endelig fastsætter private institutioner selv forældrebetalingen.
De kan derfor vælge at hæve forældrebetalingen.
Jeg mener derfor ikke, at der er tale om forskelsbehandling af børn eller om et hul i loven, når kommunerne anvender hovedreglen til at beregne et driftstilskud til en privat institution.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-05-22:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er rimeligt, og at der er tale om forskelsbehandling af børn, når omkring 80 kommuner benytter sig af et hul i lovgivningen, der gør det muligt for kommunerne at give et lavere tilskud til private dagtilbud end til offentlige dagtilbud?
Sophie Løhde (V), 2024-05-22:
Jeg forventer i hvert fald, at Sundhedsstrukturkommissionen har fokus på det her.
Om ikke andet har jeg i hvert fald som indenrigs- og sundhedsminister i Danmark øje for lige præcis det område, for det er vigtigt, og vi skal også her have bekæmpet de alt for lange ventetider.
Derfor ser jeg også frem til de videre forhandlinger, også med ordførerens parti, når regeringen har præsenteret sit udspil til en sundhedsreform.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-05-22:
Det tror jeg at vi et langt stykke hen ad vejen er rigtig enige om.
Og jeg hører også ministeren sige, at det også er en del af det, Sundhedsstrukturkommissionen har øje for.
Lige om lidt får vi forhåbentlig en rapport fra dem, som vi så kan begynde at diskutere.
Og så ser jeg rigtig, rigtig meget frem til de forhandlinger.
Og vi skal sikre, at den enkelte patient, uanset hvor de bor i landet, kan være sikker på en hurtig, ordentlig og god behandling på samme niveau, uanset hvad for et postnummer de kommer fra.
Alexander Ryle (LA), 2024-05-22:
Jeg er enig med fru Lisbeth Bech-Nielsen i, at det her forslag jo ikke har så meget at gøre med kunstig intelligens, men nu, hvor andre ordførere har været inde på det, vil jeg egentlig også prøve at bevæge mig lidt ind på det.
For man kunne godt forestille sig, at der inden for en overskuelig fremtid ville blive brugt kunstig intelligens i offentlig sagsbehandling.
Mener ordføreren, at man skal kunne gøre det?
I dag er det jo i hvert fald sådan, når man bruger ChatGPT, at man får en eller anden tekst, hvor man ikke rigtig ved, hvor det kommer fra.
Der er ikke nogen kildehenvisninger.
Og man kunne forestille sig, at det samme ville være gældende, hvis der kom en offentlig afgørelse i forhold til noget ydelse.
Ville det være okay, at man brugte det som beslutningsstøtte, og at der så skulle være et menneske, der i sidste ende skulle godkende det resultat, systemet kom med, eller skal man helt afholde sig fra at bruge kunstig intelligens i offentlig sagsbehandling?
Sophie Løhde (V), 2024-05-22:
Ordførerens indledende bemærkning understreger jo bare for mig, hvorfor det er vigtigt fortsat at følge regionernes arbejde på det her område.
Jeg følger det her meget, meget tæt, for patienterne i Danmark skal have tryghed og vished for, at når man er alvorligt syg af eksempelvis kræft, så har man også adgang til effektiv behandling ud fra en konkret lægefaglig vurdering.
I forhold til regionernes forskellige økonomimodeller har jeg faktisk hos regionerne efterspurgt nogle opdaterede data for, hvordan det ser ud ude i forskellige regioner.
Men det, jeg kan se af de seneste tal, som jeg har fået oplyst – de er fra 2019 – er, at der faktisk ikke nødvendigvis er nogen entydig sammenhæng mellem antallet af individuelle vurderinger i lægemiddelkomitéerne, kontra hvad det er for nogle økonomimodeller, man har.
Men jeg synes, det ville være relevant at få det yderligere klarlagt ved også nu at få fremsendt nogle nyere oplysninger end data fra 2019.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-05-22:
Vi er sådan set fuldstændig enige i, at vi har en stor udfordring.
Derfor har vi også brug for at gå ind og arbejde med bl.a. patientrettigheder for at sikre, at det er muligt.
Men vi har selvfølgelig også brug for at arbejde med at få fordelt klagerne ud over landet.
Det handler også om en aktiv brug af ydernumre og en aktiv brug af, hvordan man kan pushe rundt.
Noget af det, der også giver øgede problemer ved de praktiserende speciallæger, er, at man fra sygehusenes side i højere grad i dag siger, at en behandling ikke længere er en sygehusbehandling, men en behandling ude hos den praktiserende speciallæge.
Hvis man er ude i det private ved de praktiserende speciallæger, er man ikke.
Har ministeren en kommentar til det?
Sophie Løhde (V), 2024-05-22:
Der skal ikke herske nogen tvivl om – og det tror jeg heller ikke man vil være i tvivl om, hvis man kender mig – at jeg som liberal og Venstrekvinde er stor fortaler for frit valg i sundhedsvæsenet og for, at vi sikrer patienterne nogle ordentlige patientrettigheder.
Derfor er jeg selvfølgelig også optaget af spørgsmålet om praktiserende speciallæger.
Faktisk var grunden til, at jeg kom løbende ind, inden jeg skulle besvare spørgsmålene her, at jeg lige akkurat nåede at få printet en meget aktuel artikel, der lige er blevet bragt i Jyllands-Posten, hvor formanden for de praktiserende speciallæger siger, at de ikke er modstandere af en udredningsret og en behandlingsgaranti, som vi kender det fra hospitalet, og så siger hun videre – hvis jeg må tillade mig at citere: »Men vi har ikke styrken til det nu.
Det vil kræve en ny struktur i forholdet til antal patienter og flere speciallæger.
Hvis det kommer, så vil vi gerne indgå i en dialog om behandlingsgaranti i det omfang, at det kan give mening.«
Så ja tak, jeg er stor fortaler for det, men det skal også være meningsfyldt, og vi skal også kunne implementere det, i forhold til at vi i dag står i en væsentlig værre situation med alt for lange ventetider i vores sundhedsvæsen sammenlignet med for bare 4 eller 8 år siden.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-05-22:
Tak for det.
Vi er fuldstændig enige om, at om det er 24 uger eller 1 år, så er det stadig væk rigtig, rigtig lang ventetid på at komme til en speciallæge.
Vi kan også se, at der er enormt stor forskel på dækningen.
Herovre nord for København er der vel ca. 20 læger pr. 100.000 indbyggere, men hvis man tager til Jylland, er det cirka det halve.
Så der er en udfordring på den led.
Sophie Løhde (V), 2024-05-22:
Først og fremmest er det jo rigtigt, at vi står i en situation, hvor ventetiden til praktiserende speciallæger flere steder er for lang, og jeg kan godt forstå, hvis man som borger eller patient bliver frustreret over ikke altid at kunne få en konsultation inden for rimelig tid, og derfor skal vi have øget tilgængeligheden, så vi kan få vendt udviklingen med de stigende ventetider.
Det vil sige, at hvis man som borger har behov for akut udredning eller behandling hos en praktiserende speciallæge, vil man altså kunne få en tid væsentlig hurtigere.
Vi ved også, at de faktiske ventetider oftest er noget kortere end de forventede ventetider.
Eksempelvis kan vi se, at den forventede ventetid til psykiatrien i Region Midtjylland i 2023 var på 120 uger, mens den faktiske ventetid – altså den tid, patienten faktisk ventede – var på 24 uger.
Det er blot, for at vi lige har de forskellige begreber og nuancer med.
Samtidig er det jo også vigtigt at huske på, at borgerne frit kan vælge mellem praktiserende speciallæger i hele landet.
Det betyder, at man har mulighed for at vælge en praktiserende speciallæge med kortere ventetid i eksempelvis nabokommunen eller i en anden region.
Så er det jo desværre også sådan, at vi i Danmark har en problemstilling med, at der er færrest læger de steder, hvor der er flest syge.
Det er en uholdbar situation, og regeringen arbejder for, at vi skal have langt bedre fordeling rundt i landet, f.eks. ved at se på at ændre på reglerne for tildeling af ydernumre.
I første omgang ser jeg frem til at modtage anbefalingerne fra Sundhedsstrukturkommissionen, for jeg ved, at lige præcis det her spørgsmål også er noget af det, de har arbejdet med.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-05-22:
Tak for det.
Mener ministeren fortsat, at der er behov for at udvide patientrettighederne til at gælde hos de praktiserende speciallæger, så man også her kan få hurtig udredning og behandling, ligesom ministeren foreslog under den daværende VLAK-regering med sundhedsudspillet fra januar 2019, og hvad er ministerens holdning til at bruge patientrettigheder som et værktøj til at gøre op med de lange ventetider til speciallægepraksis?
Sophie Løhde (V), 2024-05-22:
Det, man kan være fuldstændig sikker på, er, at vi som regering kommer til at følge op på det problem, vi har, med bl.a. alt for stor geografisk ulighed i vores sundhedsvæsen.
Det gør sig jo desværre gældende på mange forskellige niveauer.
Man kan diskutere det i forhold til adgang til sygehusmedicin, men man kan jo også diskutere det i forhold til patienters adgang til eksempelvis hjerneskaderehabilitering eller andre områder.
Der er vi nødt til at sikre en langt mere ensartet kvalitet for patienterne, så det ikke er ens postnummer, der afgør, hvor gode muligheder man har for at kunne få den relevante behandling på det rette sted og på det rette tidspunkt.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-05-22:
Det vil jeg se frem til at vi kan følge op på.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-22:
Det er jeg enig i, og det er sådan set mere eller mindre det, der er pointen.
Det er ikke alle systemer, man kan erstatte med open source; det er klart.
Men der, hvor man kan, vil det jo sikre, at der er åbenhed om, hvad det er for en kildekode, vi anvender, og det giver nogle fordele, både i forhold til at man ikke binder sig til enkeltleverandører, så der er noget økonomisk i det, og så er det også noget med sikkerhed.
Så jeg er enig med ordføreren i, at det kan give nogle fordele.
Det kræver selvfølgelig ikke, at alle ansatte i Kirkeministeriet skal være kodere og kunne forstå det hele.
Det er sådan set heller ikke pointen.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-05-22:
Det kan jeg ikke helt forstå, for det lag i forhold til forklaringen af, hvad man bruger af algoritmer, er der, hvor vi synes, at der kommer nogle indskærpelser i forbindelse med AI Act.
Jeg tror på, at det bliver endnu mere tydeligt, hvad man forventer i forhold til at skulle skabe åbenhed og indsigt, når det er de her algoritmer, der har stor betydning for den enkelte borger.
Så jeg synes egentlig, det, vi står og siger, er, at der er noget lovgivning på vej, der imødekommer den kritik.
At vi parallelt nærmest kunne vedtage noget hurtigere herinde end det, der kommer der, er der, hvor vi tænker, at vi ikke synes, at svaret er en ny lov, men at få offentlige myndigheder til hurtigt at begynde at leve efter principperne i AI Act.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-22:
Nu er det også mere generelt, fordi både Ombudsmanden og andre instanser har været ude at sige, at der generelt mangler åbenhed og offentlighedsvenlighed, tror jeg de kalder det, omkring algoritmerne i det offentlige: at det simpelt hen ikke er muligt at få den indsigt, som ordføreren siger at man bør have, og som jeg og forslagsstillerne mener man bør have.
Så de har peget på, at der er et generelt problem – ikke kun omkring ejendomsvurderinger – omkring algoritmer i det offentlige.
Det er den problemstilling, jeg savner lidt at man forholder sig til.