runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-10-13:
Jeg synes, det var fantastisk, da statsministeren åbnede Folketinget med ordene om, at han gerne vil efterlade et Danmark til de kommende generationer, som er bedre end det, han selv havde modtaget af bl.a. sin mor og far.
For det er ikke det, vi gør.
Lige i øjeblikket går vi i den anden retning på klimaområdet.
Og vi har egentlig en forpligtelse til at kigge vores børn i øjnene og sige: Vi er villige til at efterlade jer en bedre planet.
Det vil sige, at de får den samme adgang til naturressourcer og samme adgang til en uberørt planet – sådan da – som vi andre har.
Set i det lys er Parisaftalen faktisk et stort fremskridt.
Det er også positivt, at Parisaftalen træder i kraft på nærmest rekordtid, og at Kina, USA og EU har ratificeret.
Det er også positivt, at aftalen pålægger landene ikke at øge forureningen, heller ikke midlertidigt, men tværtimod pålægger alle landene at reducere udslippene.
Landene kan altså ikke lave en model, hvor udslippene øges mod vidtløftige løfter om fremtidige reduktioner.
Man skal levere reduktioner med det samme.
Alligevel må jeg sige, at regeringen mod bedre vidende gør det modsatte, som vi bl.a. så det med landbrugspakken.
Parisaftalen træder nok i kraft om cirka en måneds tid, hvor et tilstrækkeligt antal lande, der står bag en tilstrækkelig andel af drivhusudslippet, har ratificeret aftalen.
Men princippet om no backsliding, som jo er det princip, som er ret afgørende, når man skal vurdere landenes fremgang, træder ikke i kraft før 2021.
Det er jeg godt klar over, men alligevel synes jeg, det er bekymrende – og det er for at sige det mildt; det er næsten at sige det på jysk – at regeringen, siden den er kommet til, og siden den har skrevet under på Parisaftalen, og samtidig med at vi behandler netop det her med dansk ratifikation af Parisaftalen, er i gang med at lave en voldsom backsliding:
landbrugspakken, sløjfning af de kystnære møller, afgift på elbiler, ophævelse af PSO-gebyrer – alt dette medfører øget CO2-forurening.
Fra landbruget vil forureningen af drivhusgasser, metan og lattergas, stige.
I stedet for de 40 pct., som Folketinget her er forpligtet på som reduktionsmål i 2020, så nærmer prognosen sig – og det er i et svar fra ministeren til mig – 31 pct. i 2020, hvis vi fortsætter som nu.
Det er efter halvandet år med Venstre ved roret.
Det er 3 pct. tilbage, hvert halve år regeringen har siddet ved magten.
Og jeg har så regnet lidt på, at hvis man fortsætter den tilbagetakt, kan Venstre faktisk lykkes med at komme ned på 0 pct.s reduktion af drivhusgasser om 5-6 år, hvis ingen stopper regeringen.
Nu håber vi, at vi får valg inden da.
Jeg siger ikke alt det her, selv om det godt kan lyde meget polemisk, kun for at bashe regeringen – noget, der ellers er meget fristende og meget nemt – men faktisk for at understrege, at der nu mere end nogen sinde er brug for ansvarlige regeringer.
Parisaftalen kunne have floppet, men den kunne også være bedre.
Men den har skabt et momentum, som vi ikke har set før internationalt, og som ville være udeblevet, hvis aftalen var droppet.
Og derfor har Danmark og den danske regering en særlig forpligtelse til at bevare det momentum.
Mette Abildgaard (KF), 2016-10-13:
Tak for det.
Som konservativ betyder kontrakten mellem generationer rigtig meget for mig.
Der går en linje af ansvar fra vores afdøde forfædre til os, der er på jorden i dag, og til de børn, der fødes i fremtiden.
Generationskontrakten er ikke sådan et buzzword, der er opfundet af et eller andet smart reklamebureau, nej, det er konservativt arvegods formuleret af Edmund Burke.
Generationskontrakten bør gennemsyre alt arbejde, vi laver her i Folketinget.
Det er med den i mente, at vi kæmper for at holde statsgælden nede, så vi ikke giver en regning videre til de kommende generationer, og det er med den i mente, at vi forsker, udvikler osv. Hver generation har haft sin manddomsprøve.
Nogle har kæmpet i krige for dansk selvstændighed, andre har kæmpet for vækst, velstand og opbygning af den danske velfærdsstat.
Hver en kamp har været vigtig, men ingen kampe har været vigtigere end den, vores generation står over for: kampen for klimaet.
For mere end 50 år siden talte den konservative finansminister Poul Møller om, at fremtidens væsentlige problemer blev røg, støj og møg, og han fik på mange måder ret.
Vi satte os et mål: Temperaturen må ikke stige mere end 2 grader og helst ikke mere end 1½ grad.
Mål er vigtigt, men handling er vigtigere.
Sydafrika, som rammes hårdt af klimaforandringer, tog ordet under den afsluttende debat i plenarforsamlingen, og de brugte lejligheden til at citere Nelson Mandela.
Og de havde fuldstændig ret.
Verdens ledere er ikke færdige med at bestige bjerge, faktisk har de kun lige rundet den første bakketop.
Men det er den nemme del af vandreturen.
Den hårde del venter fortsat – den del, hvor man prioriterer midler på ny grøn energipolitik, på klimatiltag og på grønne løsninger i det hele taget.
Tak for ordet.
Carsten Bach (LA), 2016-10-13:
Jeg er faktisk meget glad for, at ordføreren anerkender, at der pr. produceret enhed er en højere klimabelastning ved økologisk drift, end der er ved konventionel drift, og jeg bemærkede også i ordførertalen, at der var tale om en mindre animalsk produktion.
Det, ordføreren sådan set prøver at sige, er, at man gerne vil pådutte befolkningen at spise mindre kød med kødfrie dage osv. Vil ordføreren ikke anerkende, at flere flygtninge og lidt mere regnvejr måske ikke helt er ensbetydende med ragnarok?
For lidt siden havde jeg en dialog med hr. Christian Poll om ragnarok, og den vil jeg egentlig godt videreføre en lille smule her med ordføreren, for som jeg hørte ordføreren, sammenlignede hun egentlig et fremtidsscenarie og en klimakrise med situationen efter tidligere verdenskrige.
Det kunne jeg godt tænke mig at ordføreren lige satte lidt ekstra ord på.
Mette Abildgaard (KF), 2016-10-13:
Det, som jeg sagde i min ordførertale, var, at hver generation har haft sin kamp.
Der har været ting, der skulle kæmpes for, der skulle bygges op, der skulle ændres i det samfund, man er en del af.
Og min pointe var sådan set den simple, at en meget, meget væsentlig del for den generation, vi er en del af, er kampen for klimaet, for den kamp kan vi ikke bare blive ved med at udskyde og overlade til nogle andre i den forventning, at det må de håndtere.
Det får konsekvenser, hvis vi ikke tager ansvar nu, for så kan vi efterlade en opgave, der er uoverkommelig, til de kommende generationer.
Så det er ikke for at sammenligne forskellige begivenheder, men det er bare for at sige, at man ikke skal undervurdere, hvor stort et ansvar vores generation bærer for at handle nu.
Carsten Bach (LA), 2016-10-13:
Det, jeg altså hører ordføreren sige, er, at opbygningen efter f.eks. første verdenskrig og anden verdenskrig er tilsvarende det, vi nu står over for at skulle igennem for at kunne imødegå en temperaturstigning på 1½-2 grader.
Er det det, ordføreren sammenligner det med?
Mette Abildgaard (KF), 2016-10-13:
Ja, det gælder i nogle tilfælde, men også generelt.
Der blev lavet en opgørelse for en rum tid siden, som viste, at EUDP-midlerne giver pengene halvanden gange tilbage, altså at det samlet set er en rigtig, rigtig god justering.
Jeg er klar over, at ordføreren generelt er betænkelig ved erhvervsstøtte – det er vi også i mit eget parti, kan jeg godt afsløre – men er ordføreren ikke også så meget købmand, at når det tjener sig ind og pengene kommer retur til Danmark, så er det en god ting for det danske samfund?
Det, som jeg sagde i min ordførertale og i mit første svar, som jeg gerne gentager, var, at hver generation har haft nogle kampe, man måtte kæmpe, hvor det var afgørende, at man stod sammen og handlede her og nu.
For hvis man ikke handlede, kunne man efterlade de kommende generationer nogle opgaver, der ikke kunne løses.
Sådan har der været en række tilfælde både igennem danmarkshistorien og verdenshistorien.
Og jeg er godt klar over, at Liberal Alliance ikke anser den her udfordring som værende lige så stor, men der er Liberal Alliance bare uenig med størstedelen af de forskere, der har ekspertise inden for det her område, og heldigvis også med størstedelen af det danske Folketing.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-10-13:
Jeg bliver nødt til at sige, at ordføreren er det lysegrønne håb ovre i den borgerlige blok – det er sådan lidt rart med et lys i det der mørke.
Nu når de forskellige lande har ratificeret Parisaftalen, kommer vi højst sandsynligt til at stå med en temperaturstigning i gennemsnit svarende til 3-3½ grad.
Nogle af forudsigelserne har været, at vi i hvert fald skulle være på 2 grader, nogle siger, vi maks. kan tåle 1½ grad.
Mener Det Konservative Folkeparti, at vi skal stile mod, at temperaturen ikke må stige mere end 1½ grad?
Mette Abildgaard (KF), 2016-10-13:
Jeg kan afsløre, at jeg for nylig besøgte et af de steder i verden, som spås ikke at være der århundredet ud, hvis temperaturen får lov til at stige mere end den her 1½ grad.
Det var på min bryllupsrejse på Maldiverne.
Jeg vil være ufattelig ked af, hvis mange af de små vidunderlige østater, der findes, ikke vil kunne eksistere fremadrettet.
Der siger prognosen jo, at ved alt over 1½ grad bliver det meget, meget svært for dem.
Derfor synes jeg også, det er meget fornuftigt, at man i den aftale, der blev landet i Paris, sigter imod ikke mere end 1½ grad.
Men når det så er sagt, har vi jo svært nok ved at opfylde de 2 grader.
Men det ændrer ikke på, at vi i virkeligheden bør gå efter maks. 1½ grad.
Christian Poll (ALT), 2016-10-13:
Der var to spørgsmål.
Det ene var om ragnarok, og der nævner jeg også i min tale FN's tal på 200 millioner flygtninge i 2050.
Det synes jeg i sig selv vil være en meget alvorlig situation, som vil påvirke vores børn og børnebørns liv voldsomt.
Og så vil vejret jo blive vådere og vildere, som man har snakket om i mange år.
Det kan betyde mere tørke, mere oversvømmelse – også tættere på os selv.
Med hensyn til det andet spørgsmål, altså om økologien, så ved jeg jo godt, at vi har en stående diskussion om CO2-klimabelastningen fra konventionelt landbrug i forhold til økologisk landbrug.
Der er det jo sådan, at, ja, økologisk landbrug pr. kg kød, man producerer, eller pr. areal, man udnytter, har en lidt højere klimabelastning, men det er jo kun, hvis man regner alt andet lige, altså en til en, og man ikke regner opbygningen af kulstof i jordlaget med.
For der er det jo sådan, at man ved konventionel drift fjerner kulstof fra det øverste jordlag, og det ryger op i atmosfæren, mens man ved økologisk drift opbygger eller bevarer i hvert fald humuslaget og derved får en mindre klimabelastning.
Det er jo noget, man nu begynder at regne ind i klimaregnskaberne, også i EU – det, der hedder LULUCF – altså hvordan de her puljer af kulstof bindes i jord og afgrøder og den slags.
Carsten Bach (LA), 2016-10-13:
Jeg er født og opvokset i Vestjylland, og der går vi selvfølgelig ind for godt økonomisk købmandskab.
Om de her penge kunne være givet bedre ud og have givet et bedre afkast end de halvanden gange, som spørgeren nævner, er jeg faktisk ikke bekendt med.
Men jeg mener i hvert fald, at man måske godt kunne afsøge andre muligheder for på den måde at bringe spørgsmålet om vækst i spil.
Men jeg anerkender og er sådan set enig med spørgeren i, at der potentielt set ligger et stort marked og venter derude for os eller for andre, som har de rigtige grønne energiløsninger.
Jens Joel (S), 2016-10-13:
Jeg går ud fra, at ordføreren er enig med mig i, at vi er nogle af dem, der ligger lunest i svinget i forhold til at høste de gevinster og skabe de arbejdspladser, der er på det her område.
Men så lad mig omformulere det her, for hvis ordføreren alligevel ikke kan komme i tanker om eller ikke er bekendt med nogle bedre måder at bruge pengene på end eksempelvis på EUDP, kan man så ikke stille det lidt op sådan med Liberal Alliance, at I vel enten næsten skal sige, at I overhovedet ikke ønsker at bruge penge på det her område, eller også skal sige, at man faktisk burde bruge pengene på EUDP?
Det går sådan lidt på den finanslov, som man selv har været med til at lave, hvor man jo halverede støtten.
Så hvis ikke man kan anvise et bedre sted at bruge pengene, var det måske mere ærligt at sige, at man overhovedet ikke synes, at man skal bruge penge på den grønne omstilling.
Carsten Bach (LA), 2016-10-13:
Det tror jeg ikke vi ville være på det her felt og i den her sammenhæng.
Jens Joel (S), 2016-10-13:
Nu tog fru Mette Abildgaard næsten ordet ud af munden på mig, for jeg ville også spørge til det her.
Hvis ordføreren er enig i, at det her kan give store muligheder – der er et stort marked for at afsætte de her grønne løsninger, det tror jeg vi må erkende alle sammen – så kunne jeg måske vinkle spørgsmålet en lille smule og spørge: Har Liberal Alliance nogen andre og bedre måder at bruge penge på end igennem sådan et erhvervsrettet forsknings-, udviklings- og demonstrationsredskab som EUDP?
Carsten Bach (LA), 2016-10-13:
Tak, og tak til ordføreren for en, synes jeg også, passioneret ordførertale.
Og som jeg også sagde til Alternativets politiske ordfører, hr. Rasmus Nordqvist, den anden dag ved åbningsdebatten, så synes jeg desværre, at der er en meget kriseorienteret retorik, og jeg deler ikke helt pessimismen, som også ordføreren her fremlægger, og endda sågar anvender udtrykket ragnarok.
Jeg kunne godt tænke mig, om ordføreren ville sætte lidt ord på, hvad det er for noget ragnarok, som vi går imod.
Men derudover var der også en anden pointe i ordførerens tale, som jeg bemærkede, og det var det her med – hvad hedder det – omlægning af landbrugsdriften.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om, hvordan sammenhængen er imellem Alternativets ønske om hundrede procent omlægning til økologi og så de her meget passionerede klimaønsker.
Christian Poll (ALT), 2016-10-13:
2025 er om 9 år, og når jeg kigger tilbage på den rivende udvikling, der har været i udviklingen af elbiler, føler jeg mig rimelig sikker på, at vi nok skal nå rigtig langt med elbilerne i den periode.
Så kan man snakke lidt om den tungere transport, og jeg er ikke sikker på, i hvilken grad den skal med.
Men jeg forestiller mig, at vi kan komme langt med biogas i den tunge transport.
Det er noget, der skal sættes gang i.
Med hensyn til iblanding af biobrændstof i benzinen er det jo et krav fra EU, som vi skal forsøge at leve op til.
Der er det selvfølgelig en fordel, hvis man kan gøre det med andengenerationsbiobrændstoffer.
Tak for spørgsmålet.
Jeg var meget positivt overrasket over at høre om den beslutning i Tyskland, og jeg er ved at prøve at grave lidt i den for at forstå, hvad det er, de har besluttet sig for.
Jeg har stillet nogle spørgsmål til finansministeren om det mulige i det her og har fået nogle svar om, at der kan være nogle problemer i forhold til EU-retten.
Men jeg er ikke sikker på, at jeg er enig i, at de problemer kan stoppe det.
Så en ting er altså, at vi godt vil have nogle beslutninger om at stoppe køb af nye fossilbrændselsdrevne biler, men vi skal selvfølgelig, op til at den beslutning træder i kraft, gøre alt for at få udviklet især elbilerne, så de kan dække behovet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-10-13:
Tak til ordføreren for at have store ambitioner på klimaområdet.
Det er altid dejligt.
Jeg noterede mig, at ordføreren sagde i sin tale, at vi skal have fossilbrændselfri biler allerede i 2020, og jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til det, for jeg ved, at de i Tyskland, men også andre steder, har en målsætning om at udfase biler drevet af benzin i 2030.
Jeg er meget enig i den ambition, og jeg kan også høre, at Forbundsrådet faktisk er meget visionær på det her punkt.
Jeg vil spørge, hvad ordføreren forestiller sig, hvis vi skal nå det i 2020: Hvad er det for en slags biler, vi taler om?
Og hvordan skal vi nå den målsætning, kræver det afgifter osv.?
Det er bare for at få det uddybet lidt.
Grunden til, at jeg spørger lidt ind til det, er, at vi i øjeblikket diskuterer Maabjerg Energy Center i Vestjylland.
Det er jo et værk, der skal producere andengenerationsbioætanol, som så skal bruges som iblanding i vores benzin.
Som jeg har forstået det, er Alternativet ikke helt varme på ideen.
Det er derfor, jeg er lidt nysgerrig efter at høre, hvad det er for en slags biler, som man allerede i 2025 forestiller sig skal køre fossilfrit, for vi ved jo godt, at elbilerne ikke kan dække behovet.
Alene det, at der findes bl.a. skraldebiler, der ikke må køre på el på grund af eksplosionsfaren, må jo gøre, at der er andre transporttyper, der skal dækkes ind.
Det er derfor, at jeg spørger nysgerrigt.
Og jeg er oprigtigt nysgerrig, for jeg tænker, at det kan være, at Alternativet har opdaget noget, som jeg ikke har opdaget.
Pernille Skipper (EL), 2016-10-14:
Det her lovforslag udmønter beslutningsforslag nr. B 32 og derudover nogle mindre, men også fornuftige ændringer af valgloven.
Udmøntningen af B 32 gør det, som de fleste andre ordførere har talt om heroppefra, muligt at stille hjælpemidler til rådighed for mennesker med handicap, og de får så også mulighed for at benytte en hjælper efter eget valg til stemmeafgivelsen.
Det vækker naturligvis stor glæde bl.a. handicaporganisationerne.
Det gør det også i Enhedslisten.
Det er en sag, som vi har kæmpet for rigtig, rigtig længe, fordi vi ved, hvor meget det betyder for mennesker med handicap, der skal have hjælp til at afgive deres stemme, at de kan få lov til at få hjælp af den person, som de stoler på, som de selv har valgt.
Og dybest set
handler det om at respektere mennesker med handicap som værende så meget i stand til, selvfølgelig også selv om de har et handicap, at kunne træffe sådan nogle beslutninger selv.
Derfor er det med glæde, at vi støtter det her lovforslag.
Derudover rummer lovforslaget en række fornuftige ændringer og præciseringer.
Det gælder danske statsborgeres bevarelse af valgretten til Europa-Parlamentet, folkeafstemninger, hvis de flytter til Færøerne eller Grønland.
Det er også fornuftigt, at valgloven fastlægger regler for folkeafstemninger, der udskrives i henhold til en særlig lov, så reglerne er på plads.
Det er også fint at få præciseret, hvornår der må ophænges plakater i forbindelse med et folketingsvalg, idet valgets udskrivelse nu defineres klart som værende det tidspunkt, hvor statsministeren offentliggør det.
Der er vi måske en lille smule forvirrede, i og med at der i ministerens fremsættelsestale står, at det er tidspunktet, hvor valget formelt er udskrevet, og det af bemærkningerne fremgår, at valget formelt er udskrevet, når dronningen har underskrevet et åbent brev til befolkningen om den her valgudskrivelse.
Da dronningen jo ikke har nogen reel rolle i vores demokrati, kan man sige, at det er et fremskridt, at vi må have lov til at gå i gang med alle valgkampshandlingerne og alle de politisk aktive må vælte ud på gaderne, så snart valgkampen reelt set er gået en gang.
Ud over det er der en række andre mindre, men udmærkede præciseringer – præcisering af anvendelse og tilintetgørelse af valgmateriale til forskning og statistik, præcisering af kommunalbestyrelsernes muligheder for at udsætte nogle senere frister i forhold til brevafstemning osv.
Det er lidt en blandet landhandel, men alt i alt et rigtig fint og udmærket stykke arbejde, som Enhedslisten kan støtte op om.
Og ja, særligt vil vi så fejre, at mennesker med handicap får lov til at vælge deres egen hjælper.
Carl Holst (V), 2016-10-14:
Intentionerne om at forbedre mulighederne for, at vælgere med særlige behov i øget omfang skal kunne afgive deres stemme, tror jeg vi alle bakker op om.
Jeg synes, den socialdemokratiske ordfører, hr. Magnus Heunicke, meget rigtigt påpeger, at det her jo ikke er nemt.
Man kan have gode intentioner, men man skal også sørge for, at intentionerne for den enkelte vælger, i forhold til hvad vælgeren ønsker at stemme på, også bliver ført ud i livet i overensstemmelse med lovforslagets bemærkninger om, at vælgeren selv kan pege på en hjælper.
Og jeg synes, at indholdet af det er meget i overensstemmelse med den udfordring, som hr. Magnus Heunicke gør opmærksom på.
Selvfølgelig skal vi være bevidste om det, når vi alle sammen har intentionen om, at flest mulige skal have mulighed for at afgive deres stemme trods handicap, hvad enten det er det ene eller det andet.
Karina Adsbøl (DF), 2016-10-14:
Tak for det.
Hvis nogen undrer sig over, at det er mig, der står her, og ikke kommunalordføreren, kan jeg sige, at det jo er, fordi Dansk Folkeparti fremsatte B 32, som drejede sig om mennesker med handicap.
Og i Dansk Folkeparti er vi rigtig glade for, at der i Folketinget var en bred opbakning til Dansk Folkepartis beslutningsforslag – måske ministeren også vil lytte til min tale, tak – som gik ud på, at regeringen skulle fremsætte forslag til ændring af valglovene til folketings-, regional- og kommunalvalg og valg til Europa-Parlamentet, så personer med en funktionsnedsættelse, kunne få lov til at afgive deres stemme med den hjælp, de selv ønskede, og at der skulle stilles specielle eller elektroniske hjælpemidler i stemmeboksen til rådighed, som kunne gøre det nemmere for personer med en funktionsnedsættelse at afgive deres stemme.
Det stemte alle Folketingets partier for, og det er derfor, vi står her i dag og behandler forslaget fra regeringen.
Det kan virke intimiderende for den enkelte vælger, at der altid skal være en myndighedsperson med inde i stemmeboksen, når vælgeren har behov for hjælp.
Det har bl.a. Dansk Blindesamfund redegjort for.
Erfaringerne med reglerne har faktisk også vist, at en del vælgere ikke ønsker en myndighedsperson til stede.
Og der har været en række positive høringssvar til det her, hvor der er stor opbakning, bl.a. fra Dansk Blindesamfund, Danske Seniorer og Danske Handicaporganisationer.
Så har der været et høringssvar fra Venstre, idet Venstre har sendt et høringssvar til deres eget lovforslag, altså Venstres Landsorganisation.
Bekymringen består i, at der vil være en betydelig større mulighed for påvirkning af stemmeafgivningen.
Så jeg kunne godt tænke mig, at social- og indenrigsministeren uddybede det, for det er jo trods alt en Venstreminister, der har fremsat det her lovforslag.
Så det var noget, jeg undrede mig dybt over.
Det der med at give øgede bemyndigelser til ministeren, som også indgår i det her lovforslag, er noget, som jeg vil holde øje med, for jeg vil jo gerne sikre mig, at det ikke betyder et carte blanche til ministeren, i forhold til at ministeren så lige pludselig kan beslutte, at fremover skal valg være digitale, eller andre ting.
I forhold til den del, der vedrører bekendtgørelsen, forventer jeg, at vi får den til gennemsyn, også de indkomne høringssvar, der vil foreligge om det.
Men i dette lovforslag er der også puttet andre ting ind, herunder at valgretten til europaparlamentsvalg og også folkeafstemninger udvides.
Og lovforslaget vil også bringe valgreglerne i overensstemmelse med det EU-retlige ligebehandlingsprincip, således at personer med dansk indfødsret ved flytning til Færøerne eller Grønland kan bevare deres valgret til Europa-Parlamentet i samme omfang, som de ville kunne det ved flytning til udlandet.
Lovforslaget medfører også ændringer af reglerne om begyndelsestidspunktet for ophængning af valgplakater, så der ved folketingsvalg først må ophænges valgplakater, når valget formelt er udskrevet.
Den del vil sikkert give nogle udfordringer, men nu står det da i hvert fald også i loven.
Tak for ordet.