Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-16:
Tak for det.
Som det fremgår af regeringsgrundlaget, er det vigtigt for regeringen at værne om ytringsfriheden.
Ytringsfriheden er helt central i et demokratisk samfund.
Regeringen er også enige i de intentioner, der ligger bag beslutningsforslaget, altså at vi skal se nærmere på, hvilke rammer ytringsfriheden har i Danmark.
Det gælder også i forhold til de sociale medier, der har givet den enkelte borger en række nye muligheder for at ytre sig og for at modtage informationer, men som samtidig kan give anledning til overvejelser i forhold til ytringsfriheden, bl.a. fordi de sociale medier er private virksomheder, der som udgangspunkt selv afgør, hvilke ytringer der må deles på deres sider.
Regeringen har derfor sammen med et bredt flertal af Folketingets partier for nylig nedsat en Ytringsfrihedskommission.
Kommissionen skal vurdere ytringsfrihedens rammer og vilkår i Danmark og skal f.eks. se på de sociale medier og deres betydning for ytringsfriheden.
Arbejdet i kommissionen skal allerede afsluttes inden udgangen af 2018, og jeg ser meget frem til at modtage resultaterne.
Jeg er overbevist om, at kommissionens vurderinger og anbefalinger vil udgøre et solidt fundament for den videre politiske debat om ytringsfrihedens udfoldelse i Danmark.
Så kan man spørge sig selv, om det er svaret på de udfordringer, vi står over for, når det drejer sig om ytringsfrihed på internettet.
Men lad mig lige begynde med at slå fast, at kodekset hverken er i strid med grundloven eller menneskerettighederne.
Det følger allerede af, at det ikke indebærer, at offentlige myndigheder gør indgreb i ytringsfriheden.
De sociale medier er private virksomheder.
De afgør som udgangspunkt selv, hvilke ytringer der må deles på deres platforme, og hvilke aftaler de ønsker at indgå.
Virksomhederne har valgt at indgå en aftale med Europa-Kommissionen om et adfærdskodeks.
Der er tale om et sæt retningslinjer, som virksomhederne vil bestræbe sig på at efterleve.
Det er ikke lovgivning.
Så kan man spørge, hvad der menes med »ulovlig hadefuld tale« i adfærdskodekset.
»Ulovlig hadefuld tale« defineres som offentlig tilskyndelse til vold eller had rettet mod en gruppe af personer eller et medlem af en sådan gruppe, der er defineret under henvisning til race, hudfarve, religion, herkomst eller national eller etnisk oprindelse.
Det kan f.eks. være en udtalelse, hvori der opfordres til drab på jøder.
Der er altså tale om særlig grove ytringer, som i forvejen er strafbare, og det er måske nok så vigtigt lige at slå fast.
Kodekset indebærer ikke nye retlige begrænsninger i ytringsfriheden.
Hvis vi skal komme sådanne hadforbrydelser på internettet til livs, er der brug for en bred indsats.
Jeg synes, det er positivt, at de sociale medier anerkender og erkender, at de også har et ansvar, og de har derfor valgt at indgå en aftale med Europa-Kommissionen om et adfærdskodeks.
Den aftale synes jeg at vi skal respektere, og jeg synes ikke, at vi skal gå ind og sige, at det skal vi med vold og magt lave om – en frivillig aftale, der er indgået mellem Europa-Kommissionen og sociale medier og en række virksomheder.
Når det gælder sådanne bindende regler på EU-niveau, er regeringen ligesom forslagsstillerne umiddelbart skeptisk.
Og bør vi så her i landet indføre bindende regler for, hvordan ulovlig hadefuld tale skal håndteres på de sociale medier, sådan som de har gjort i Tyskland?
Det synes jeg er et meget vanskeligt spørgsmål sådan lige at svare på, for det kræver grundige overvejelser.
Og det er jo noget af det, som vi forhåbentlig bliver klogere på, når Ytringsfrihedskommissionen har afsluttet sit arbejde.
I første omgang mener jeg derfor at frivillige ordninger er den bedste vej frem.
Som sagt er vi grundlæggende enige med forslagsstillerne i, at det er yderst vigtigt at værne om ytringsfriheden og at debattere vilkårene for ytringsfriheden, men regeringen kan ikke støtte beslutningsforslaget, da vi mener, at man ikke skal gå ind og direkte arbejde imod en aftale mellem nogle virksomheder og Kommissionen.