runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Møller (S), 2020-06-09:
Det, jeg i hvert fald kan sige, er jo, at der har været en kæmpe pukkel på ventelisten i forhold til nogle af de her større renoveringsprojekter, som har afventet midler.
Det er derfor, at vi på kort sigt bruger noget, der svarer til 16-18 mia. kr.
Det gør jo, at når vi kigger efter 2021, ligger vi nede på et niveau, der ligger på omkring 2,2 mia. kr. i forhold til det her, men der har vi så fået afviklet den her venteliste.
Og der er buddet jo, at det beløb vil kunne være med til, at vi kan forhindre de her ventelister i fremtiden.
Så det er det, der er udgangspunktet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-06-09:
Det er altid godt, når en socialdemokratisk boligordfører ligesom slår fast, at de penge, der er i Landsbyggefonden, er lejernes penge, for der har jo været noget forhistorie, hvor der har været ministre, også fra en socialdemokratisk ledet regering, som gik ind og tog penge fra Landsbyggefonden.
Så det er jo rart at få sådan nogle udsagn mejslet i sten her i dag ved dagens behandling af et forslag om Landsbyggefonden.
Jeg kunne godt tænke mig at høre om de her 30 mia. kr.
Jeg hører til dem det, der synes, at den samlede ramme skulle være større.
Det må jeg ærligt indrømme.
For vi står over for, at der igen kan opstå en kø i Landsbyggefonden til at få godkendt projekter, og at det sådan set kan komme til at ske fra 2022, og det synes jeg er en skam.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre Socialdemokratiets boligordfører, om de her 30 mia. kr. er et større beløb end det, Socialdemokratiet havde planlagt inden coronakrisen, altså om den oprindelige intention ved forhandlingerne var at have en ramme, der var mindre end 30 mia. kr.
Henrik Møller (S), 2020-06-09:
Det er jo virkelig at kigge bagud i forhold til, hvad man ville have gjort, hvis verden havde set anderledes ud.
Jeg tror, at jeg vil forholde mig til, at den ser ud, som den gør nu, og der synes jeg, man skal glæde sig over, at det nok er den situation, at coronakrisen har gjort, at ventelistens afvikling, tror jeg, tidsmæssigt gør, at det gør vi hurtigere, end man nok ville have gjort, hvis ikke vi havde oplevet den situation, der er nu her.
Men jeg synes, det er svært at svare på, om rammen ville have været her.
Det er den ramme, der ligger nu, og det er den, jeg synes vi skal forholde os til.
Og jeg gentager gerne, at Landsbyggefondens midler er nogle, som lejerne selv har indbetalt, og derfor er det sådan set deres penge, der kommer tilbage til dem.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-06-09:
Tak for tilsagnet om, at der ikke i fremtiden skal komme en Mogens Lykketoft eller en anden minister og begynde at tage af lejernes penge.
Jamen, altså, lige da coronakrisen startede, var vi jo klar til at lave nogle boligforhandlinger.
Der går jeg ud fra, at Socialdemokratiet havde tænkt over, hvad det var, de ville med de forhandlinger, og hvad niveauet ligesom skulle være.
Men det kan godt være, at jeg skal spørge boligministeren, om det er korrekt, at Socialdemokratiet havde en lavere ambition end 30 milliarder.
Henrik Møller (S), 2020-06-09:
Men det vil jeg så anbefale hr. Søren Egge Rasmussen at gøre.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-06-09:
Hvis vi er enige om, at vi kan bekræfte, at de 5 mia. kr. er mere, end hvad man kan holde til på lang sigt, så tror jeg, vi kan blive enige om, at der ikke er penge nok i Landsbyggefonden.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvorfor er det, at man vælger at bruge så mange penge i år, altså de 12 mia. kr., som man gerne vil bruge i år?
Er der behov for det?
Henrik Møller (S), 2020-06-09:
Ja, det ved jeg ikke, altså, vi har jo haft en diskussion om § 5, stk. 2, hvor der var dommedagsprofetier, med hensyn til hvordan hele den her branche ville lide under de tiltag, som blev lavet.
Og der kan man bare sige, at med det her går vi jo ind og underbygger og stimulerer en branche, og noget af det, der faktisk er blevet diskuteret i forhandlingerne, er, at vi selvfølgelig også skal være opmærksomme på ikke at komme i en situation, hvor vi ikke kan skabe den arbejdskraft, der skal til, og laver en overophedning omkring det her.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-09:
Men altså, Liberal Alliance er ikke med i den her aftale.
Det kunne vi godt have været, vi kunne bare være blevet ved bordet, men vi ville jo ikke kunne få noget af det, vi står for, gennemført.
Den aftale, der er lavet, går imod det, vi står for, så derfor skulle vi selvfølgelig ikke være der.
Men jeg kan ikke bekræfte, at min tilstedeværelse i Boligministeriet ikke har haft indflydelse på det, som Enhedslisten nu har givet sin tilslutning til.
For den analyse, der viser, at de nuværende tildelingskriterier er alt for løse, så Enhedslisten nu har besluttet, at man vil stramme op, har jeg været med til at igangsætte som boligminister.
Det er også derfor, jeg spørger, hvordan Enhedslisten egentlig har det med, at det arbejde, som jeg igangsatte, og som Finansministeriet igangsatte dengang, om, at nu skulle vi have styr på, om tildelingskriterierne er ordentlige, er det nu Enhedslisten, der sørger for at få stemt igennem, altså at man i fremtiden holder mere på pengene, end man gør i nutiden.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-06-09:
Jeg noterede mig, at de der antagelser om, at boligbevægelsen skulle have støttet bestemte politikere, kan hr. Ole Birk Olesen ikke konkretisere, så det er bare sådan nogle løse påstande, som man kaster ud i Folketingssalen.
Jeg synes, at det er langt under niveau, med hensyn til hvad man kan sige fra en talerstol.
Man må bevise sådan nogle påstande i stedet for bare at slynge dem ud som en eller anden smudsighed.
Det er simpelt hen under den standard, der bør være i Folketingssalen.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-09:
Så er påstanden fra Enhedslisten simpelt hen, at der ikke er nogen forbindelse mellem den almene boligbevægelse i Danmark og venstrefløjens partier?
Altså, det er der simpelt hen ikke; de første hjælper ikke de andre, og de andre hjælper ikke de første.
Der er simpelt hen ikke nogen forbindelse der.
Man bruger det, at jeg ikke har ting med på talerstolen i dag, der ligesom dokumenterer det håndfast.
Altså, det er opsigtsvækkende, hvis Enhedslisten vil benægte, at der er den forbindelse mellem venstrefløjen og den almene boligbevægelse.
Mona Juul (KF), 2020-06-09:
Tak for det.
Det var i hvert fald lidt sådan, jeg hørte det.
Derfor kunne jeg i bund og grund godt tænke mig at høre, om man ikke, når der er andet på spil end politik, så godt kunne kigge på selve opgaven, og om det ikke er meget rimeligt, og at det muligvis var derfor, at bl.a. Konservative er med i sådan en løsning i den her rigtig gode aftale?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-09:
Det er jo ikke en rigtig god aftale, og det er det heller ikke set med Det Konservative Folkepartis øjne, men det er en af den slags aftaler, hvor Det Konservative Folkeparti tænker: Vi må hellere være med, fordi vi helst skal være med alle vegne.
Men det er ikke god konservativ politik, det, der føres her.
Det ses jo i selve aftalen, hvor det, at man beslutter sig for, at der i fremtiden skal strammes op om tildelingskriterierne for støtte fra Landsbyggefonden, tilsidesættes fuldstændig, idet man uddeler 18,4 mia. kr. med det samme efter nogle tildelingskriterier, som man i selve aftalen anerkender er alt, alt for løse.
Mona Juul (KF), 2020-06-09:
Det er selvfølgelig altid bedst at udlægge sin egen politik, i stedet for at andre gør det – det er der ikke nogen tvivl om.
Men ordføreren mener vel ikke, at det er sådan, at man, når man er med i en aftale, så nødvendigvis kun er med for at hjælpe andre eller skaffe sig stemmer?
Det handler vel om, at man rent faktisk synes, at man nødt til at gøre noget i en meget ekstraordinær situation, som Danmark er i lige nu.
Og lige præcis her finder man jo nogle midler, som ikke dræner skattekassen, så derfor er det også en lillebitte smule underligt, at Liberal Alliance ikke der kan se lyset.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-09:
Det her dræner skattekassen for 18,4 mia. kr., som man kunne have brugt til bedre formål i fremtiden – til formål, hvor der er en ekstraordinær udfordring, som skal afhjælpes med nogle penge fra Landsbyggefonden.
Nu bruger man dem på projekter, som for en dels vedkommende har en temmelig ordinær karakter, og uddeler dem efter nogle gamle kriterier, som man samtidig anerkender er forkerte og for løse, hvorfor man beslutter, at man godt nok holder en fest for de 18,4 mia. kr. nu, men at man i fremtiden bliver nødt til at stramme op.
Og så er der ikke nogen krise i bygge- og anlægsbranchen.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-09:
Men det udspringer af en aftale, der handler om 30 mia. kr.
Og jeg vil høre, om boligministeren ikke kan tænke lidt over og sige nogle ord om det her med, at man laver aftaler, som indebærer, at man her og nu bruger mange flere penge, end man kan gøre i fremtiden.
Det, at man bruger så mange penge her og nu, gør, at man må bruge færre penge i fremtiden.
Og det kan godt nogle gange være udtryk for, at der er nogle politikere, der bare tænker kortsigtet på deres eget eftermæle og deres egne karrierer osv. og ikke tænker så meget over, hvordan vi fører en politik, der er langsigtet holdbar.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-06-09:
Jamen jeg vil starte med at give en undskyldning til Liberal Alliances ordfører, fordi ordføreren har stillet et spørgsmål, som ikke er nået at blive fremsendt.
Jeg forestiller mig måske, at ordføreren havde håbet på at have det til førstebehandlingen.
Jeg har selv haft mulighed for at læse det, og dermed stiller jeg jo ordføreren i en lidt urimelig situation.
Så det vil jo være et valg fremadrettet, om man vil fortsætte med eksempelvis at få 5 mia. kr. ud om året til renoveringer, eller om man eksempelvis vil fortsætte boligsociale indsatser og andre indsatser.
Der skal man bare huske på, at renoveringerne jo går meget længere pr. milliard, fordi en stor del af det kommer tilbage igen, hvorimod det forholder sig anderledes med eksempelvis boligsociale indsatser.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-09:
Jamen der er jo ingen tvivl om, at vi i det her samfund har haft et behov for at gøre noget ved parallelsamfundene ude i boligområderne, og det er der skabt en bred aftale om.
Jeg synes, det er lidt kunstigt af boligministeren at sige, at hvis vi bare tager den slags indsatser ud, så ville vi godt kunne bruge 5 mia. kr. om året altid fremover.
Forventer boligministeren, at alle problemer med ghettoområder og parallelsamfund osv. vil være løst, så der ikke er et behov for at bruge flere penge på dem?
Altså, har jeg virkelig været så effektiv en boligminister, at der i al fremtid overhovedet ikke skal bruges nogen penge på parallelsamfund og ghettoer?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-06-09:
Tak for det.
Sunde og gode boliger er et vigtigt indsatsområde for SF, og det er et særskilt mål at vedligeholde den almene boligsektor.
Jeg har i min tid som boligordfører deltaget i rigtig mange møder med og om den almene boligsektor og i den forbindelse også lyttet til behovet for at imødekomme de mange store og små renoveringsbehov, som forudsatte støtte fra Landsbyggefonden.
Og jeg har også noteret mig, at nogle af indsatserne haster temmelig meget.
Med udgangen af 2021 kan vi se frem til, at alle de ventende projekter er gennemført.
Den her lov er jo en hastelov med det ene formål, at projekter for de første 12 mia. kr. kan igangsættes nu.
Jeg vil derfor også benytte lejligheden til at takke boligministeren for at sætte turbo på forhandlingerne om Landsbyggefondens midler, så det er muligt at sætte gang i renoveringerne allerede i år.
Og i den forbindelse også tak til kollegerne for et rigtig fint forhandlingsforløb.
Man kan altid diskutere, om der er penge nok til renoveringer, og den diskussion har vi også haft.
Vi er landet på et samlet beløb på godt 30 mia. kr., og det kan række til en del vigtige indsatser.
Jeg vil derfor især fremhæve, at regeringen også tog initiativ til, at drøftelserne om Landsbyggefondens midler kunne ske i et samarbejde med Klimaministeriet.
Jeg synes, det er afgørende vigtigt, at vi tænker den grønne dagsorden ind, hvor det giver mening, og at regeringen prioriterer at arbejde på tværs af ressortområder.
I SF tror vi faktisk på, at det giver nogle bedre resultater, når vi arbejder på tværs.
Det har også fået som konsekvens, at f.eks. udskiftning af olie- og gasfyr i almene boliger er temaer, som nu skal drøftes i klimaforhandlingerne.
På samme måde er det aftalt, at alle indsatser screenes for muligheden for, at man kan opprioritere energirenoveringer, når man nu alligevel har stilladset oppe.
Energirenoveringer har i det hele taget fået en meget høj prioritering i aftalen om støtte fra Landsbyggefonden.
Tilgængeligheden har rigtig stor betydning for muligheden for, at såvel ældre som borgere med handicap i højere grad selv kan vælge, hvor de gerne vil bo, og det er et særskilt rigtig godt mål.
SF stemmer for forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-06-09:
Jamen jeg vil gerne sige tak til Liberal Alliances boligordfører for ikke at være med i aftalen, for så slipper vi da for den indflydelse af negativ karakter, som hr. Ole Birk Olesen havde som boligminister, på den almene sektor.
Jeg har intet modtaget fra boligbevægelsen under folketingsvalgkampen, og der er ikke givet noget tilbage, men der er gennemført den politik, som Enhedslisten har.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-09:
Jeg kan da godt forstå, at man, hvis man er ultrasocialistist som hr. Søren Egge Rasmussen, så glæder sig over at kunne få lov til at uddele 18,4 mia. kr. i 2020 og 2021 efter nogle meget løse tildelingskriterier.
Og det skal hr. Søren Egge Rasmussen da også have lov til at sole sig lidt i, men på et tidspunkt kommer vi også ind i 2022 og 2023, og der har hr. Søren Egge Rasmussen så aftalt, at der skal kriterierne altså strammes op, sådan at man ikke giver til så mange projekter, som man gør i 2020 og 2021.
Kan hr. Søren Egge Rasmussen fortælle, hvorfor det er meget vigtigt, at man fra 2022 og 2023 og frem har nogle meget strammere tildelingskriterier end dem, som man benytter sig af i 2020 og 2021?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-06-09:
Jeg ved ikke, om jeg er ultrasocialist, men jeg er sådan set en ganske almindelig beboer i en almen boligorganisation, og jeg har kendskab til de processer, der foregår derude, og har kendskab til, hvor nedbrydende det er, hvis godkendte renoveringsprojekter ligesom skal stå på ventelisten i mange år.
Det er sådan set væsentligt at få ryddet op, og det er det, vi gør her.
Og vi har så den mulighed, at vi går ind og laver den her grønne screening, som jo gør, at det ikke bare bliver efter de gamle regler.
Det bliver sådan set noget, som har mulighed for at blive klimasikret med den grønne screening, der nu sker, og hvor retningslinjerne for det er ved at blive udarbejdet.
Så at skabe tillid til hele Landsbyggefonden og økonomien omkring den, er sådan set væsentligt, for det er svært at forstå, at når man bor i en boligforening og er færdig med at betale lånene ud, så fortsætter man med at betale det samme beløb ind, og to tredjedele går så til Landsbyggefonden, og en tredjedel går til de lokale dispositionsfonde, som man så kan søge midler hos.
Det er et system, som er lidt svært at forstå for mange mennesker i Danmark.
Der er det altså vigtigt, at der er noget tillid omkring Landsbyggefonden, og det tror jeg vi er med til at skabe ved at afvikle køen.
Så det har jeg det godt med.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-09:
Ja ja, det er fint, men det var jo slet ikke det, jeg spurgte om.
Den aftale går jo også ud på, at man fra de fremtidige tildelinger efter 2020 og 2021 strammer gevaldigt op om kriterierne for, hvornår man kan få penge fra Landsbyggefonden til sine renoveringsprojekter, og så vil jeg gerne bede Enhedslistens ordfører forklare, hvorfor det er rigtig godt at få strammet op, så man ikke giver så mange støttemidler fra Landsbyggefonden i tiden fra 2022 og frem, som man nu gør i 2020 og 2021.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-06-09:
Det er jo, som jeg har sagt to gange, fordi der er en kø, som vi gerne vil afvikle.
Det er sådan set ret enkelt.
Vi skal have ryddet op, og vi skal have afviklet køen, og så er det meget unaturligt, at man over tid ændrer retningslinjer for, hvad det er, man støtter.
Og der har altid været en politisk påvirkning af aftalerne om Landsbyggefonden og den 6-årige aftale.
Indimellem prioriterer man tilgængelighed, indimellem er det noget energimæssigt, man prioriterer, og jeg tror sådan set, at det fremadrettet bliver et klimahensyn, som kommer til at fylde mere og mere.
Mona Juul (KF), 2020-06-09:
Tak for ordet.
Vi indgik i maj måned en politisk aftale, der først og fremmest frigiver de godt 18 mia. kr., der allerede står i kø for at blive brugt til renovering af almene boliger.
Det er en vigtig og en nødvendig aftale.
Ingen tvivl om, at vi pressede på for at få den aftale, og der skal heller ikke herske tvivl om, at vi gerne havde set en todelt aftale, så vi ikke skulle binde os for en samlet pulje frem til 2026.
Vi kunne også godt have tænkt os en bedre og en længere dialog om de boligsociale midler.
Når det er sagt, er vi til gengæld stærkt tilfredse med, at den nuværende renoveringskø nu bliver afviklet til gavn for først og fremmest lejerne.
Det er ikke i orden f.eks. at bo med sundhedsskadelige konsekvenser til følge, og det skal der selvfølgelig rettes op på, ligesom der med aftalen sættes fokus på tilgængelighed og energieffektiviseringer.
Den giver mange arbejdspladser og dræner ikke statskassen.
Det er den slags løsninger, der gør glad i den nuværende svære økonomiske krisetid.
Med aftalen vil pengene også komme klimaet til gode, og det har været en topprioritet for Det Konservative Folkeparti.
Vi er rigtig godt tilfredse med, at private grønne aktører nu også kommer til at spille en afgørende rolle.
Det samlede beløb til energirenoveringer bliver på den måde forhåbentlig langt større end ellers.
I udvalgsarbejdet vil jeg lige tjekke op på, om Landsbyggefonden nu også er klar til nye løsninger, for der er nemlig dygtige og innovative private aktører, der oplever at støde panden mod muren.
Men lad mig slutte med at sige, at Konservative var med i aftalen fra 2014, og det vil vi også rigtig gerne være nu.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-09:
Inden for den almene boligsektor skelner man jo mellem ordinære renoveringer og ekstraordinære renoveringer.
Og det, der er ideen bag de her tilskud fra Landsbyggefonden til renoveringer i de almene boligselskaber, er, at de skal gå til de ekstraordinære renoveringer.
Der ryger også nogle ordinære renoveringer med her, som beboerne rettelig selv burde betale derude, og derfor skal det laves om i fremtiden.
Men man har lige besluttet, og det har Det Konservative Folkeparti også besluttet, at vi altså lige holder en fest først og fyrer 18,4 mia. kr. af til hele baduljen; det er ting og sager, der både har fået ordinære og ekstraordinære renoveringer efter de gamle meget løse kriterier.
Det betyder jo, at der i fremtiden ikke er så mange penge til ekstraordinære renoveringer, fordi man nu bruger penge på ordinære renoveringer.
Er det god konservativ politik bare sådan at tænke kortsigtet, hvor man siger: Det er sjovt at bruge penge nu, men vi bekymrer os om fremtiden i morgen?
Mona Juul (KF), 2020-06-09:
Tak for spørgsmålet.
Der er ikke nogen tvivl om, at vi jo står i en meget ekstraordinær situation.
Det er bestemt konservativ politik at sørge for, at der også er arbejdspladser på den korte bane.
Det er bestemt også konservativ politik at sørge for, at folk bor i nogle ordentlige boliger.
Og det er bestemt også konservativ politik at sørge for rettidig omhu, som det jo netop er lige nu at sikre, at vi i den største krise, som vi forhåbentlig nogen sinde kommer til at stå i, rent faktisk holder hånden under dansk økonomi.
Det kan vi gøre på den her måde.
Det betyder naturligvis ikke, at vi bare skal se på den korte bane, men det gør vi jo heller ikke.
Vi kigger jo på en aftale frem til og med 2026.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-09:
Hvad er det lige præcis for en krise, der er for bygge- og anlægsbranchen i Danmark for øjeblikket?
Altså, der er 25 pct. flere jobopslag i april 2020 end i april 2019.
Hvad er det for en krise, som Det Konservative Folkeparti taler om?
Der er ikke nogen økonomer, der kan se, at der er en krise for bygge- og anlægsbranchen i Danmark.
Hvordan ser Det Konservative Folkeparti, at der er en krise?
Mona Juul (KF), 2020-06-09:
Det tror jeg bestemt langt de fleste vil være enig med mig i.
Krisen handler jo ikke kun om håndværkere og slet ikke om håndværkere udelukkende til Landsbyggefonden.
Der er jo masser af andre arbejdspladser, der er i spil i forhold til de 18,4 mia. kr. Der er arkitekter, der er rådgivere, der er af projektledelse.
Alt det skal vi jo også have skubbet i gang, og derfor vil det jo selvfølgelig være en aftale, der kommer til at betyde flere arbejdspladser – ikke kun i håndværket.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-06-09:
Jeg skal gøre det kort.
Det her er en dårlig aftale, og den kan vi ikke støtte i Nye Borgerlige.
Marie Krarup (DF), 2020-06-10:
Men jeg synes ikke, det er godt nok, hvis ikke man har et særligt fokus på de kristne, for, som jeg sagde før, hvis man giver religionsfrihed til islam, er det faktisk næsten det samme som at give mulighed for, at kristne kan blive generet eller blive anset for mindreværdige.
Så det er et problem.
Man er nødt til at se specifikt på den kristne gruppe.
Og man er nødt til – vil jeg mene – at se specifikt på den kristne gruppe, når vi giver ulandsbistand, og sige, at hvis der er nogen overgreb dér, er der ikke nogen penge fra Danmark.
Rasmus Prehn (S), 2020-06-10:
Jeg synes, det ligger i selve begrebet religionsfrihed, at det er frihed for alle – friheden til at tro på det, man tror på, og også friheden til ikke at tro, hvis det er det, man vælger.
Det ville være i modstrid med selve ånden i kampen for religionsfrihed at gå ud at sige, at én religion er vigtigere end en anden.
Men jeg medgiver da, at når man selv er kristen, føler man et stærkere engagement, når det er kristne, det går ud over.
Det kan jeg sagtens sætte mig ind i – sådan tror jeg vi er mange der føler det.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-10:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til kristendomsundervisningen i folkeskolen, og finder ministeren, at der kan være behov for at kigge på, hvordan undervisningen i kristendom kan styrkes?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-10:
Tak for spørgsmålet.
Kristendomskundskab er som bekendt et obligatorisk fag i folkeskolen, og formålet med faget er bl.a., at eleverne skal tilegne sig viden om kristendom og andre religioner, der gør dem i stand til at forholde sig til religions betydning for livsopfattelsen hos det enkelte menneske og forholdet mennesker imellem.
Formålet med faget er også, at elever skal kunne bruge deres kompetencer i forbindelse med personlig stillingtagen og medansvar og handling i et demokratisk samfund.
Der er – som der i øvrigt er for folkeskolens øvrige fag – nedsat en faggruppe for kristendomskundskab i regi af Børne- og Undervisningsministeriet, som løbende følger fagets udvikling.
Jeg mener ikke, at der er et aktuelt behov for at ændre rammerne for undervisningen i kristendomskundskab fra centralt hold.
Med de rammer, der er i dag, er jeg tryg ved, at de dygtige lærere og skoleledere ude på landets skoler sikrer en god undervisning i faget.
Rasmus Prehn (S), 2020-06-10:
Når vi har dialog med de forskellige religiøse parter udeomkring i verden, oplever vi faktisk igen og igen, at mange italesætter det: Husk nu, at det ikke er én religion frem for en anden, det er os alle sammen, og hvis vi kæmper for religionsfrihed, gælder det os alle sammen.
Så det er den ånd, vi arbejder videre i.
Hvis der så er nogle, som vi kan se bliver særlig udsat i et område, skal vi selvfølgelig hjælpe særlig dér, og det gør vi også med kristne i Mellemøsten.
Fru Marie Krarup var inde på det med modkrav i forhold til vores udviklingsbistand, og det er jo sådan, at ser vi, at der sker overgreb, så italesætter vi det fra dag et.
Vi tager det op med de samarbejdspartnere, vi har, og gør opmærksom på, at vi ikke vil finde os i det, hvis der er grupper, der bliver undertrykt.