Peter Seier Christensen (NB), 2020-01-14:
Vi skal i dag behandle to forslag om at forbyde ukrudts- og insektmidler og andre pesticider, og begge forslag – hver især og samlet set – vil have betydelige konsekvenser for private borgere og offentlige institutioner og ikke mindst dansk landbrug; det kommer vi tilbage til.
Der er således gode grunde til, at vi folketingspolitikere tænker os rigtig godt om i dag og ikke lader følelserne erstatte videnskabelig evidens samt de miljø- og samfundsmæssige konsekvenser af forslagene.
Borgerforslaget B 54 er et forslag til folketingsbeslutning om et totalforbud mod ukrudts- og insektmidler og andre pesticider i private haver og på offentlige arealer.
I Nye Borgerlige er vi også optaget af at sikre et sundt drikkevand og et balanceret økosystem med en sund biodiversitet, men vi mener, at politik altid skal bygge på videnskabelige fakta og sund fornuft.
Og hvad er de videnskabelige fakta og den sunde fornuft i forhold til et forbud mod glyfosat og de andre bekæmpelsesmidler til privat brug og på offentlige fællesarealer?
Glyfosat virker ved at hæmme et enzym, der findes i planter og styrker plantens vækst.
Enzymet findes ikke i dyr eller i mennesker.
Og i jorden bliver glyfosat hurtigt omsat til almindelige stoffer.
Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, EFSA, konkluderer, at glyfosat hverken er skadeligt for dyr eller mennesker.
Jeg kan som et enkelt eksempel henvise til Anton Smith , som er ph.d. i kemi fra Aarhus Universitet.
Han har udtalt, at den danske Miljøstyrelse fastslår, at der ikke er nogen miljø- eller naturmæssig risiko forbundet med brugen af godkendte glyfosatmidler, når de anvendes efter forskrifterne.
Et forbud mod glyfosat vil alt andet lige medføre et øget forbrug af alternative ukrudtsmidler, men miljø- og klimaeffekterne af de alternative midler som vanddamp, termisk afbrænding, infrarød stråling, myresyre og meget andet er ikke tilstrækkelig effektive og/eller rentable. Her kan jeg bl.a. henvise til et svar til Folketinget fra Banedanmark.
En lignende erfaring har kommuner, der har gjort forsøg med at udfase glyfosat med bl.a. gasbrændere, og gasbrændere er alt andet lige væsentlig mere forurenende og alt for ineffektive.
Så konklusionen er klar.
Solide data opsamlet gennem mange årtier peger i samme retning
: Roundup og glyfosat udgør ikke en sundhedsrisiko, hverken for dyr eller mennesker.
Alligevel vil forslagsstillerne indføre et totalforbud mod sprøjtemidler – et forslag, der strider imod, hvad videnskabelige fakta fortæller os politikere.
Det aktive stof i Roundup og glyfosat er effektivt og klimavenligt, og stoffet truer hverken dyr eller mennesker.
Så hvordan et af verdens mildeste pesticider er endt med at blive et af de mest forhadte, er mig en gåde.
Det er i hvert fald ikke et had, der understøttes af videnskab eller sund fornuft.
Borgerforslaget kan derfor kun ses som en følelsesladet bekymring.
Det er fair at gå rundt og være bekymret, men lige i denne sag om menneskers og biodiversitetens velbefindende kan vi trygt og efter forskrifterne anvende f.eks. glyfosat som ukrudtsmiddel i private haver og på offentlige arealer.
Så derfor kan vi i Nye Borgerlige ikke støtte vedtagelsen af borgerforslag nr. B 54.