runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-04-10:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo et tilbud, der står ved magt.
Der refereres også i spørgsmålet til en dom, C-459/20, som vedrører en tredjelandsstatsborgers adgang til i særlige situationer at aflede en opholdsret efter EU-retten, på baggrund af at et barn er unionsborger.
Til det må jeg sige, at den dom ikke drejer sig om ret til bistand til at indrejse i et medlemsland.
Så derfor kan man ikke af den her dom udlede nogen forpligtigelse for medlemsstaterne til aktivt at bistå til evakuering af unionsborgere, hverken alene eller sammen med tredjelandsfamiliemedlemmer.
Ud over det skal jeg også gøre opmærksom på, at det pågældende barn var en af sagsøgerne i den retssag om pligt til evakuering, hvor Østre Landsret tidligere i år frifandt Udenrigsministeriet.
Så det, der står tilbage her, er, at vi har givet tilbud om evakuering af barnet uden sin mor, og det står ved magt, såfremt moren vurderer, at det er i barnets interesse.
Hvad det eventuelt ville kunne skabe af afledte muligheder i relation til morens mulighed, kan jeg ikke udtømmende gøre rede for.
Marianne Bigum (SF), 2024-04-10:
Mange tak.
Mener ministeren, at regeringen er forpligtet til at sikre EU-unionsborgerrettighederne for den 7-årige danske statsborger »Jonas«, herunder at »Jonas'« mor har afledt indrejseret?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-04-10:
Det vil jeg da tro.
Vi har jo et regeringsgrundlag, vi arbejder målrettet på at indfri.
Det dækker selvfølgelig hele regeringsperioden.
Men det er også en prioritet for regeringen at arbejde med de her ting.
Så det vil jeg da tro.
Igen vil jeg sige tak for det store engagement.
Så det kan være, at Danmarksdemokraterne ligefrem har nogle konstruktive bud på, hvem jeg til den tid kunne udnævne.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-10:
Tak for det.
Der er jo ingen tvivl om, at det her er et rigtig, rigtig vigtigt emne for os i Danmarksdemokraterne.
Vi vil rigtig gerne have den her ambassadør på banen og hurtigst muligt, så vi kan få kigget på de her konventioner, som er forældede.
Jeg hørte ikke lige udenrigsministeren svare på min kollegas spørgsmål om, om vi kan forvente, at den her ambassadør bliver ansat i 2024.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-04-10:
Vi er skam også gået i gang.
Nu er det ikke sådan, at vi ikke arbejder med konventioner, fordi vi ikke har en konventionsambassadør.
Vi engagerer os jo også internationalt på forskellig vis, ligesom vi også har gjort det i hele det opspil, der var tilbage i 2018 omkring Københavnererklæringen.
Vi er i en proces med at få tilrettelagt, hvordan vi bedst muligt laver det her setup, som jo ikke bare handler om at udnævne en eller anden person, men jo også at få lavet noget organisation nede bagved, så den her person kan drive den politiske dagsorden.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-10:
Tak for det.
Når nu vi endelig har en regering, som er kommet frem til, at konventionerne skal ændres, eventuelt via en ambassadør, så må ministeren jo også godt kunne se, at man med den udvikling, der sker i regeringen, hvor det ligesom slider lidt i kanterne, godt kan blive bekymret for, at der sker noget, sådan at man lige pludselig er i mindretal.
Så kunne ministeren eventuelt fortælle mig, om det er noget, jeg skal forvente at få her i 2024, eller om vi skal helt hen i 2026?
For så kan det jo blive en risikabel forretning.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-04-10:
Tak for de pæne ord om handlekraft.
Og så er det jo selvfølgelig trist, at jeg må meddele, at jeg så ikke på alle punkter har bragt mig selv i en position, hvor jeg kan krydse alle ting af.
Det gælder også andre ting, der står i regeringsgrundlaget, f.eks. med hensyn til etablering af nye ambassader ude i verden, hvor vi har nået noget og ikke er kommet i mål med andet.
Jeg kan bare forsikre om, at regeringen selvfølgelig vil indfri sit eget regeringsgrundlag på det her punkt.
Det handler om på et tidspunkt at udnævne en ambassadør, men det handler også nok så meget om at – og det er jo også et arbejde, der pågår – at få udredt Danmarks forpligtelser og muligheder i forhold til Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og afgørelser fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol som et afsæt til, at en person også får noget at virke med.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-10:
Det er jo betryggende, at ministeren er enig i regeringsgrundlaget, og jeg havde jo ikke forventet andet.
Men når man står uden for regeringslokalerne og ikke har forhandlet det her, så kan man sige, at hvis man skal tage noget med derfra, så er det jo netop, at konventionerne – set i min optik – ofte er blevet brugt som en undskyldning for, at man ikke har håndteret tingene anderledes.
Så kan man selvfølgelig politisk have et ønske om at håndtere tingene på den ene eller den anden måde.
Men jeg må sige, at jeg syntes, at det var positivt, at vi skulle have en ambassadør for at få kigget på det og muligvis få moderniseret nogle konventioner, som sikkert i sin tid var rigtig gode, men om hvilke vi i bagklogskabens lys ret beset godt kan sige nu, at nogle af dem i hvert fald godt kunne trænge til at få flyttet nogle kommaer, og det tror jeg faktisk ministeren er enig med mig i.
Derfor er jeg også overrasket over, at en minister, som jeg slet ikke er i tvivl om normalt – og jeg kan også mindes, da ministeren var statsminister – er meget handlekraftig, efter halvandet år stadig væk ikke har fundet en håndfuld navne på nogle, som muligvis kunne blive en rigtig god ambassadør til at få ændret nogle konventioner, vi nok alle sammen er enige om
det er tid til at få set på.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-04-10:
Jeg er selvfølgelig helt enig i det regeringsgrundlag, jeg selv har været med til at forhandle, og som er platformen for, at der er dannet en regering, jeg er indgået i.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-10:
Jeg synes jo meget, at det bliver ved snakken: Man er i gang, og der er en proces.
Det hører vi rigtig, rigtig mange gange.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, om vi skal lægge noget i det, at udenrigsministeren og dermed også formanden for Moderaterne kan finde på at modsætte sig det her.
Eller er udenrigsministeren enig i, at det her er en vigtig prioritet for regeringen og dermed også for Folketinget?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-04-10:
Jeg vil gerne sige, at uanset hvad regeringens parlamentariske situation er, så er det sådan, at så længe der er en regering, er der en udenrigsminister, og så er det også dennes prærogativ at udnævne en ambassadør.
Så vi er sådan set ikke afhængige af nogen særlig parlamentarisk position for at kunne udnævne sådan en ambassadør.
Det arbejder vi målrettet på i et internt ministerielt samspil.
For det handler jo ikke bare om at sætte navn på en person; det handler jo, som jeg sagde før, også om at få afdækket forpligtelser og muligheder, og hvad det egentlig er for en arbejdsmappe, den her person kan tage under armen, når vedkommende rejser ud i verden.
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-10:
Også tak herfra.
Jeg er først og fremmest glad for, at der er afsat et milliardbeløb til nye faglokaler i folkeskolen og 0,5 mia. kr. til bøger i folkeskolen.
Det mener jeg er tiltrængt.
Jeg er derudover også glad for, at folkeskoleforligskredsen er nået til enighed om varigt at tilføre 740 mio. kr. årligt til nye tiltag i folkeskolen.
Og her er det et bærende princip for aftalen, at det skal være på en måde, hvor der er færre centrale krav og mere lokal frihed.
Det kalder vi skolens timebank, og det betyder, at der i gennemsnit vil være ca. 200 timer pr. klasse fra børnehaveklassen til 9. klasse.
Det er timer, der kan prioriteres til lokale aktiviteter.
Til sammenligning er der i dag i gennemsnit 185 timer til understøttende undervisning pr. klasse.
Der er derfor samlet set flere ressourcer med den her aftale, end der var før.
Og det er nogle ressourcer, der kan prioriteres mere frit lokalt, f.eks. til flere voksne i undervisningen; det kan også være til flere timer ud over undervisningen i selve fagene, men det kan også være omprioritering af ressourcer til fritidstilbud, f.eks. til sfo.
Afkortningen sker efter ansøgning til kommunalbestyrelsen, og det hænger bl.a. sammen med, at den kortere skoledag kan have betydning for pasning i fritidstilbuddene.
På den måde kan man på rådhuset tage stilling til den samlede finansiering, herunder om der skal flyttes midler fra skole til sfo.
I nogle kommuner kan det betyde, at det er folkeskolen, som prioriteres, mens det i nabokommunen kan betyde, at sfo'erne også får et løft.
Set fra børnenes perspektiv – og det er trods alt det, der må være det vigtigste – vil der med den her aftale være flere ressourcer og mere lokal frihed.
Det giver mulighed for lokalt at prioritere, hvor ressourcerne anvendes bedst.
Det kan både være med til at styrke kvaliteten i undervisningen, og det kan også være med til at styrke kvaliteten i fritidstilbuddene.
Tak for ordet.
Anne Hegelund (EL), 2024-04-10:
I Enhedslisten er vi jo glade for, at man får ryddet op i den stramme styring herinde fra Christiansborg, som fulgte med folkeskolereformen, men vi synes, det er enormt ærgerligt, at vi sammen med SF har stået uden for døren i de her forhandlinger, for det kunne have været en god idé at lytte til os, i forhold til at det er en dårlig idé at underfinansiere sådan en aftale her.
Vi er bekymrede for, at de her høje ambitioner ikke bliver til noget ude i virkeligheden, hvor man jo allerede rigtig mange steder har brugt rigtig mange af de her penge, som man kan omlægge for – de her understøttende undervisningsmidler til f.eks. at sørge for, at man bedre kan løfte inklusionsopgaven, og som man på mange skoler har brugt på tovoksentimer.
Så når der nu åbnes op for, at man også kan bruge det til at kompensere sfo'erne for den her længere åbningstid, som vi synes er en god idé at de giver, hvordan skal man så gøre det uden at ende med at skære på den almindelige undervisning?
75 pct. af finansieringen i den her aftale er jo de her midler, som man allerede har brugt én gang derude.
Peter Kofod (DF), 2024-04-10:
Der er nogle lande, hvor man opererer med, at kvinder får skattefrihed resten af livet, hvis man føder flere børn; jeg kan ikke huske, om det er tre eller fire børn, der er grænsen for det i Ungarn.
Det er selvfølgelig også et ekstremt vidtgående forslag rent økonomisk.
Det forslag, som vi har lagt frem her, vil jo betyde, at en børnefamilie, hvor man får tre børn, vil opleve, at det vil være en meget markant skattelettelse, man vil få.
Det er jo et meget stort fradrag, der er lagt op til her.
Ministeren siger, at man ikke sådan pusler med noget på skatteområdet.
Kunne man måske lade sig inspirere af vores forslag?
Jeppe Bruus (S), 2024-04-10:
Det tror jeg sagtens jeg kunne, og jeg har også tidligere svaret på det her med Ungarn.
Nu ved jeg ikke præcis, hvordan det ser ud med kvinderne på arbejdsmarkedet i Ungarn, men når de laver det forslag for kvinder, der føder mere end fire børn, tror jeg, at vi herhjemme ville opleve det som lidt diskriminerende, at det kun var kvinderne, der fik et skattefradrag, og ikke mændene.
Selvfølgelig skal man lade sig inspirere af, hvad der er rundtomkring i verden, og jeg kunne også sagtens lade mig inspirere af det her, synes jeg egentlig, sympatiske forslag fra Dansk Folkeparti, og jeg tror også, at vi kommer til i årene fremover at finde ud af, hvordan vi også på skatteområdet gør det mere attraktivt at være børnefamilie.
Peter Kofod (DF), 2024-04-10:
Jeg tror egentlig, at jeg har opnået det, jeg ville, formand, så jeg vil bare opfordre skatteministeren til at læse vores økonomiske plan og plukke alle de idéer, som regeringen lyster.
Man må bruge dem frit; der er ikke copyright på det.
Så tak til ministeren for hans tid.
Jeppe Bruus (S), 2024-04-10:
Selv tak!
Jeg er glad for imødekommelsen, og at det bliver taget rigtigt ned, når jeg oprigtigt mener, at jeg deler bekymringen.
Jeg tror også, at vi kommer til at skulle lave initiativer, som gør det endnu mere attraktivt at sætte børn i verden, og som skaber gode vilkår og rammevilkår omkring vores børnefamilier.
Jeg nævnte selv tre initiativer i mit første svar her.
Jeg sidder ikke og arbejder med en konkret model i forhold til det her fradrag, også fordi det, som jeg også sagde, er en ret heftig økonomisk regning, der er forbundet med det.
Det ændrer bare ikke ved – og det tror jeg vi en til en er enige om – at vi er nødt til at kigge på den værktøjskasse og også lade os inspirere af, hvad der foregår rundtomkring i andre lande, som har lignende udfordringer.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-10:
Tak for det, formand.
Og tak til skatteministeren for hans tid.
Jeg læser spørgsmålet op: Mener ministeren, at man skylder Folketingets partier og danskerne at beregne tab af job i landbrugets følgeerhverv på baggrund af Svarerrapportens udregninger om konsekvenser ved en CO 2 -afgift?
Jeppe Bruus (S), 2024-04-10:
Tak for spørgsmålet.
Og tillykke til ordføreren med det nye partitilhørsforhold, eller hvad sådan noget hedder.
Lad mig starte med at slå fast, at klimakrisen jo er en af vores generations allerstørste udfordringer.
Det er faktisk også derfor, jeg er meget, meget optaget af også at bruge skat til at føre klimapolitik.
For at leve op til klimaloven har vi jo de seneste år gennemgået en række aftaler.
Den første på mit område, da jeg blev minister i 2022, var jo en CO 2 -afgift på industrien.
Vi har lavet vejafgift, vi har lavet passagerafgift på luftfarten osv., og den næste store udfordring er jo så landbruget, som det her handler om.
Og der er vi jo optaget af, at vi udvikler og ikke afvikler dansk landbrug.
Vi har også skrevet i vores regeringsgrundlag, at det er vi faktisk optaget af.
Derfor handler det her om at fortsætte med, at vi i Danmark kan producere fødevarer af en meget, meget høj kvalitet på en innovativ, bæredygtig og ikke mindst klimavenlig måde.
Dansk landbrug står ellers stærkt på nogle parametre i forhold til grøn innovation, og vores ambition i regeringen, også i regi af den grønne trepart, er at udvikle dansk fødevareproduktion.
Nu har ekspertgruppen jo så afleveret deres rapport, hvor man kan læse, hvad for nogle effekter de har regnet ind, hvilket også er det, der bliver spurgt til her.
Nu sidder vi så i regi af den grønne trepart, og jeg håber, at vi kan lave en aftale, hvor vi kommer hele vejen rundt i fællesskab – både med landbruget, med Naturfredningsforeningen og i sidste ende også med resten af Folketinget, som vi inviterer indenfor.
Nu har vi godt nok hørt, at Danmarksdemokraterne ikke rigtig ønsker at forhandle, men alle dem, der ønsker at forhandle, skal være hjertens velkomne til at være med til at finde ud af, hvordan vi løser den her opgave på en måde, hvor vi udvikler og ikke afvikler.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-10:
Jeg tror, at man skal søge rigtig, rigtig langt i det efter et svar på mit spørgsmål, for jeg hørte faktisk ikke noget om, om man havde tænkt sig at beregne det.
Nu er man så inde på Svarerrapporten, og jeg faldt over en rapport fra Det Økonomiske Råd, som sagde, at lækagen for mælkeprodukter var 100 pct., og hvis man siger, at lækagen er 100 pct., svarer det jo en til en til, at for hver krone, som regeringen med en CO 2 -afgift ødelægger danske arbejdspladser med, bliver de jo bare oprettet i udlandet.
Hver eneste liter mælk, man får kvalt dansk landbrug fra at lave, bliver lavet af et udenlandsk landbrug; det er det, der ligger i 100 pct.s lækage, og det er Det Økonomiske Råd i Danmark, der er kommet med det.
Måske ministeren ikke ønsker at svare på, om man mener, at man skylder oppositionen – som jeg jo er en del af, som det blev påpeget, og som faktisk også nu er et flertal herinde, hvilket man også skal være opmærksom på – at beregne over for dem og over for danskerne, hvad det her egentlig rent faktisk betyder.
For det er jo det, vi snakker om nu, og jeg fik ikke et svar fra ministeren før.
Nu får ministeren naturligvis mulighed for at svare igen, og jeg tænker, det var en forglemmelse, at man ikke svarede på, om man skyldte danskerne en forklaring på, hvor mange arbejdspladser det egentlig er, man berører med det her.
For én ting er, at man siger, at det kan være alt fra 3.000 til 8.000, og det er fint nok, men det er jo i selve landbrugssektoren, så hvad med alle de andre, der er afhængige af det, altså helt ned til skolelærerne, når alle dem, der skal arbejde andre steder, ikke bor i områderne?
Så det håber jeg at jeg får et svar på.
Så kunne det være rigtig interessant, hvis ministeren samtidig gad svare på, hvordan pokker man kan blive ved med at fremture med en CO 2 -afgift, som er fuldstændig tåbelig, når man ved, at den primært rammer kvægproducenter og mælkeproducenter.
Og når Det Økonomiske Råd samtidig kommer og siger, at der er 100 pct.s lækage, så giver det jo absolut ingen mening.
Og jeg håber da ikke, at Socialdemokraterne er blevet et parti, som går ind for, at vi ødelægger danske arbejdspladser for en til en at flytte dem til udlandet.
Jeppe Bruus (S), 2024-04-10:
Der er mange ting, der ikke giver mening i den her verden.
Det giver f.eks. ingen mening, når Danmarksdemokraterne siger, at de går ind for klimaloven, men er ligeglade med, om vi når vores 2030-mål.
Altså, det er jo simpelt hen kernen af klimaloven.
Og Danmarksdemokraterne vil ikke være med i en CO 2 -afgift på industrien, vil ikke være med til at gøre noget ved transporten på vores veje og vil ikke være med til at gøre noget ved vores flytransport, og man har også proklameret, at man ikke vil være med til at gøre noget ved landbruget.
Så er der her en efterlysning af, hvad det så er for et resultat, vi når frem til.
Der har jeg prøvet at svare ærligt, at i den proces, vi er i, vil vi invitere alle ind.
Danmarksdemokraterne har jo sagt, at de ikke vil være med, men der er bare en åben invitation herfra: Når vi når så langt, så sæt jer da ind i lokalet og få indsigt i, hvad der er, og vær med til at forhandle – i stedet for det her.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-10:
Det er fuldstændig rigtigt, at Danmarksdemokraterne jo ikke sætter sig ind i et lokale, når Arla selv har været ude at sige, at de kan nå i mål, og når landbruget næsten er i mål, og som man kan se, er Aalborg Portland jo sjovt nok også kommet med en rigtig, rigtig fin løsning og kommer i mål, til trods for at de nærmest ingen klimaafgift fik.
For dengang var det, vil jeg sige som aalborgenser, rart, at statsministeren også vidste, hvad arbejdspladser i lokalområdet betyder.
Men jeg mangler stadig væk svar på: Mener ministeren, at man egentlig skylder flertallet i Folketinget at beregne konsekvenserne på arbejdsmarkedet for alle dem, der bliver berørt af en CO 2 -afgift på landbruget?
Jeppe Bruus (S), 2024-04-10:
Jeg mener faktisk, at vi skylder os alle sammen som samfund – også dem, der er ansat i og er en del af vores landbrugssektor – at vi tager det her seriøst; at vi sætter os sammen og prøver at finde løsninger.
Og når vi har fundet en løsning, er det klart, at man jo så også skal kigge på: Udvikler det eller afvikler det?
Og der når vi forhåbentlig frem til et resultat i den grønne trepart, hvor vi jo så kan invitere indenfor til en politisk forhandling om det.
Det vil jeg da bare invitere til.
Jeg synes faktisk, det vil være mere ærligt at sige, at det vil man selvfølgelig gerne være en del af.
Jeg synes egentlig, det er lidt underligt at være et parti i Folketinget, der kerer sig om livet på landet, men ikke ønsker at indgå i forhandlinger om, hvad rammevilkårene så skal være.
Peter Kofod (DF), 2024-04-10:
Tak til skatteministeren for besvarelsen, og også tak for den konstruktive tilgang.
Det forslag, som vi har i det her spørgsmål til ministeren, er jo et, vi har plukket ud af den økonomiske plan, som vi har lagt frem, og forslaget her handler jo om at adressere det, der er et af de allerstørste problemer i vores samfund, nemlig at danskerne får for få børn.
For det kommer til at få nogle meget store konsekvenser for vores samfund over de kommende årtier, at der ikke bliver født flere danske børn.
Så det her er ét initiativ; ministeren nævner selv nogle andre.
Jeg ved også, at der er EU-lande, der simpelt hen har oprettet ministerier for demografisk krise.
Jeg tror ikke rigtig, det er nogen løsning bare at oprette ministerier og så regne med, at folk får flere børn, for der skal nok noget mere til.
Men det er jo for at prøve at adressere det store problem, der er i, at den danske befolkning over de kommende årtier vil være kraftigt svindende.
Det betyder noget for vores velstand, men det betyder jo også, at der er færre mennesker i fremtiden til at bære vores kultur, vores historie, vores arv og det at være dansk videre.
Jeg synes da, det er forfærdeligt, at det er så meget i tilbagegang, og det har vi virkelig et ønske om gøre noget ved.
Nu har vi så fra Dansk Folkepartis side lagt et forslag frem, som vi i al beskedenhed mener er fuldt finansieret i vores plan.
Så det kunne godt være, regeringen havde nogle andre forslag eller ville gribe vores forslag.
Lykken i politik er jo altid, hvis andre kopierer ens politik og bærer den videre og gennemfører dele af den.
Så i virkeligheden er mit spørgsmål måske også bare sådan rimelig åbent til ministeren: Pusler man med lignende initiativer i regeringen, og er der noget på vej på skatteområdet, hvor man tænker, at det her kunne være noget, der fik danskerne til at sætte flere børn i verden og gøre vores land rigere i fremtiden?
Anne Hegelund (EL), 2024-04-10:
Men når der ikke følger en tilstrækkelig økonomi med, mener ministeren så, at det er fair, at folkeskoleaftalen sætter skolerne i det her umulige dilemma, hvor de skal vælge mellem enten at give fritidspædagogikken dårligere rammer eller lade det gå ud over uddannelseskvaliteten?
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-10:
Jamen jeg synes ikke, det er et umuligt dilemma.
Det ville selvfølgelig være bedst, hvis man kunne få det hele, og hvis der var frit valg på alle hylder i velfærdssamfundet, men det koster trods alt penge, og der tror jeg, man får mest mulig kvalitet i velfærdssamfundet ud af de penge, vi har til rådighed, hvis beslutningen om, hvordan de skal bruges, træffes så tæt på borgerne som muligt.
Og jeg synes ikke, det er et umuligt dilemma.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-10:
Tak for det.
I SF synes vi jo også, det er godt med frihedens vinde i folkeskoleaftalen – vinde, som blæser over folkeskolen, så man får mere frihed til at bestemme lokalt, også over sin økonomi.
Jeg har kigget lidt på tallene for udgifter pr. undervisningstime pr. elev.
Jeg har ikke helt nye tal; det kan være, ministeren har nyere tal.
Men i 2012 brugte man 91 kr. pr. undervisningstime pr. elev.
I 2019 brugte man 63 kr.
Jeg er med på, at der er sket noget siden 2019, men det viser jo meget godt, at der skete et spring med folkeskolereformen.
Er ministeren ikke fortsat bekymret for, at man ikke får indhentet det tab, der er pr. undervisningstime efter den folkeskolereform i 2013?
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-10:
Pr. undervisningstime faldt udgifterne i forbindelse med folkeskolereformen; det er rigtigt.
Det er bl.a. som følge af, at der kom, ikke som en del af folkeskolereformen, men som en del af en overenskomstkonflikt, en ny arbejdstidsaftale.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-10:
Det var jo ikke det, jeg spurgte til.
Det er jo den samlede økonomi for folkeskolen.
Jeg mener, at det, der er relevant at kigge på, selvfølgelig er, hvad man har til rådighed i den enkelte undervisningstime.
Hvor mange penge har man til rådighed
Jeg forstår bare godt, hvis der er lærere derude, hvis der er skoleledere derude, og også hvis der er forældre derude, der spørger: Var der ikke engang lidt flere penge til rådighed i folkeskolen?
Så svarer ministeren, at nej, ikke samlet set pr. elev.
Men det er jo så også, fordi skoledagen er blevet længere.
Der er jo stadig væk færre midler til rådighed i den enkelte undervisningstime.
Er man ikke bekymret for, om man kan lykkes med det her frisættelsesprojekt, når ikke der er flere penge til rådighed?