runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2020-04-22:
Jamen tak for svaret.
Det er jo et befriende klart svar, og efter sådan at have brugt frygtelig mange timer i fællesskab i et forhandlingslokale synes jeg faktisk også, at det er rart at få den her diskussion her i Folketingssalen.
For de timevis af forhandlinger, vi har haft, hvor jeg jo har konstateret præcis det samme, som ministeren siger nu, nemlig at regeringen ikke har til sinds at kompensere forældrene for de vuggestuepladser, sfo-pladser og daginstitutionspladser, som de har betalt for, selv om der har været lukket, signalerer nok i høj grad en ideologisk forskel, men jo også en forskel på, hvorvidt man synes, det er rimeligt i forhold til forældrene.
Vi har jo i svarene fra finansministeren beregninger på, at for et sådan almindeligt LO-ægtepar med et barn i vuggestue og et barn i børnehave er det her små 10 pct. af deres disponible indkomst, som de har skullet betale til en plads, de ikke har kunnet bruge, samtidig med at de har løbet spidsrod derhjemme for at få hverdagen til at hænge sammen.
Og der er en ideologisk forskel på de blå partier og de røde partier, og det tror jeg sådan set også er vigtigt: At vi får tydeliggjort nogle af de forskelle, der er på det her område.
Vi har jo fra Venstres side sagt, at vi sådan set var enige i, at man kunne tale om, at der var en force majeure-periode oven på nedlukningen som følge af covid-19 de første par uger.
Vi har sagt, at vi sådan set synes, at det ville være rimeligt, at man sagde, at fra den 16. marts til den 1. april var det, vi alle sammen måtte lægge ind i det.
Men vi synes ikke, det er rimeligt, at forældrene fortsat har skullet betale i april måned, hvor de ikke har fået tilbud stillet til rådighed.
Og vi mener heller ikke, at det er rimeligt, at de forældre, der fortsat ikke har en sfo-plads eller en vuggestueplads eller andet stillet rådighed, skal betale.
Derfor har jeg også et opfølgende spørgsmål, i relation til om ministeren så synes, at det ville være relevant at kompensere de kommuner, f.eks. Københavns Kommune, Gladsaxe Kommune, Ballerup Kommune og andre, der har skrevet til regeringen og statsministeren og bedt om, at staten så også kompenserer dem i relation til de ekstraudgifter, de har.
Ja, og jeg kan sige, at Venstre også har været meget optaget af, at der er fripladser for de familier, der lige pludselig har mistet deres indtægtsgrundlag fuldstændig som følge af coronakrisen: Frisøren, der har haft en stabil økonomi, men lige pludselig har set sin virksomhed tvangslukket, indtil den nu så pludselig bliver åbnet til glæde for alle, der har manglet at få klippet håret, og de virksomhedsejere, der nu igen kan se, at der kan komme en indtægt ind.
Det er jo familier, hvor deres indtægtsgrundlag har ændret sig markant fra den ene dag til den anden, og der skal selvfølgelig være et sikkerhedsnet.
Men vi synes sådan set, at det var staten, der skulle træde til og dække den ekstraregning, der var.
Og der er så en ideologisk forskel.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-22:
Jamen det er der slet ikke nogen tvivl om.
Og jeg må bare erkende, at i forhold til det med daginstitutionerne, har jeg ikke oplevet, at det har været efterspurgt de første uger og den første måneds tid, at man sagde, at det, der er det vigtigste lige nu, er at udbetale et meget stort beløb.
Det er klart, at for dem, der bliver arbejdsløse, er det noget andet.
Og det er jo derfor, vi både har hele og delvise fripladser.
Altså, der, hvor økonomien forandres, eller der, hvor man ikke har særlig mange penge, giver det mening.
Det er derfor, vi har det system med de hele og de delvise fripladser.
Men det er klart, at går vi ind i en længere periode, er det et andet spørgsmål, og derfor har vi brugt mange timer på at drøfte det med hinanden.
Men selvfølgelig vil det være sådan, at der mellem en højrefløj og en venstrefløj er den forskel, at vi er meget optaget af, at fællesskabets velfærdsmaskine fungerer.
Det er vi mere optaget af end at udbetale nogle beløb, som ingen efterspørger.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-04-22:
Jamen tak for svaret.
Nu har ministeren og undertegnede og de øvrige ordførere jo brugt rigtig mange timer sammen, siden det her spørgsmål blev stillet i fredags, og jeg ved godt, at det er meget svært at få en håndfast garanti af ministeren.
Men når jeg rejser spørgsmålet her, er det sådan set også mere for at få klarhed på området.
For der har jo gennem den senere tid været uklarhed om, hvorvidt f.eks. de frie grundskoler og de private dagtilbud overhovedet var omfattet af den udmelding, der var kommet, hvilket vi fra Venstres side har fundet ret underligt, for det er jo de samme sundhedsfaglige krav, der ligesom bliver stillet til en fri grundskole, der skal åbne, som til en folkeskole, der skal åbne.
Derfor har jeg stillet det her spørgsmål, fordi jeg også ved, at der er rigtig mange både skoler og daginstitutioner derude, som egentlig har været bange for, hvem der skal betale den her regning.
F.eks. var der i Dagbladet Holstebro-Struer et eksempel – og jeg ved også, at FOA er gået ind i den sag på vegne af alle dagplejerne i Danmark – på, at en række af dagplejerne sådan set bruger 1½ time efter almindelig åbningstid på at gøre legetøj rent, spritte af og gøre rent.
Det er sådan en principiel diskussion af de ekstra omkostninger, som der jo ikke er nogen der ligesom har bedt om er der, hverken fra arbejdstagerside eller fra arbejdsgiverside, hvad end det er en kommune eller det er en privat institution, men som simpelt hen bare er der, som følge af at der er højere hygiejnekrav her oven på genåbningen oven på covid-19.
Derfor har jeg stillet det her spørgsmål – fordi jeg sådan set tror, der er behov for klarhed derude, også en klarhed og et signal fra regeringen og fra staten om, at staten er villig til at betale de ekstra penge, det koster.
For ellers ender det jo i sidste ende med at gå ud over vores børn og vores ansatte på velfærdsområderne.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-22:
For det er klart, at når man går ind i en længere periode frem her den til 11. maj, mener jeg, at spørgsmålet har en anden karakter.
Altså, når vi i første omgang ikke har været optaget af, at der skulle kompenseres tilbage til den 16. marts, så er det jo, fordi vi også har haft et ønske om, at pædagogerne kunne gå hjem med løn, og udgifter og indtægter har en tendens til at hænge sammen med hinanden.
Og vi har ikke været indstillet på, at pædagogerne i Danmark så skulle gå ned i løn.
Så det er bare for at sige: Jeg har ikke hørt det her efterspurgt, og der er jo heldigvis fripladser, både hele og delvise, for dem, der har problemer med økonomien.
Og det har vi til gengæld været rigtig optaget af.
Jeg kommer ikke til at udstikke alle mulige garantier.
Det vil sige, at det jo sådan set er det, der er intentionen.
Så jeg håber, at ordføreren hører det, vi siger fra regeringens side, nemlig at det bestemt er intentionen at dække de omkostninger.
Men det med de der garantier bliver altid sådan nogle mærkelige diskussioner efterfølgende, også fordi det med at gøre op, hvad der er hvad, altid er en forhandling, fordi det foregår i forbindelse med økonomiaftalerne mellem kommuner og stat, og der er det typisk sådan, at de to parter har meget et forskelligt syn på, hvilke omkostninger der hører til hvor, og jeg synes ikke, det er i mit lod at foregribe de forhandlinger.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-04-22:
Tak for det.
Hvad er ministerens begrundelse for mod regionens anmodning at fastholde et gymnasium i Aarhus, som ingen ønsker at gå på, jf. artiklen i Altinget den 17. april 2020 »Rosenkrantz-Theil afviser regions ønske om elevfordeling i Aarhus«?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-22:
I marts 2020 fulgte jeg til punkt og prikke regionens indstillinger om fastsatte kapacitetslofter på i alt 23 gymnasier fra skoleåret 2020 og 2021.
Efter at man så har fået kendskab til de konkrete søgetal, har Region Midtjylland ændret sin oprindelige indstilling, så Aarhus Gymnasiums stx-udbud i Aarhus Midtby indstilles nedlagt og kapaciteten overføres til de tre førnævnte gymnasier.
Den reviderede indstilling har jeg ikke imødekommet.
Så den oprindelige indstilling har jeg har imødekommet, men ikke den reviderede indstilling, og det har jeg ikke, fordi jeg ikke mener, at det er rimeligt at lukke Aarhus Gymnasiums stx-udbud i Aarhus Midtby på så sent et tidspunkt, og at vi ikke så sent i processen skal trække tæppet væk under et udbud.
Det er efter min mening ikke en fair måde at drive uddannelse på.
Det er vores ansvar herindefra at udstikke klare politiske retningslinjer, men det er også vores ansvar at give uddannelserne ro til at planlægge og forberede sig.
Det betyder ikke, at vi har problemer med elevfordelingen – det skulle være klart – og det betyder heller ikke, at vi har problemer med kapacitetsfastsættelsen.
Men vi skal passe på med at gå ind så sent i et forløb og så sent i et skoleår og lave nye regler.
Så alt i alt vil jeg sige, at det her bekræfter mig i, at det system, vi har omkring elevfordelingen, ikke fungerer.
Det er fint, at vi har fået lavet en midlertidig løsning, men jeg mener egentlig, at det her også er et udtryk for, hvorfor der er behov for, at vi får lavet – i fællesskab med hinanden – en ny løsning på det problem.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-04-22:
Vi er jo sådan set fuldstændig enige i, at der er behov for at kigge på en måde at gøre det her på fremadrettet, og det har vi også en aftale om at vi skal, når vi lige får rum og plads til det.
Så det er egentlig ikke det, som det her handler om.
Jeg er også klar over, at regionsrådet jo tidligere er kommet med en indstilling.
Nu er der jo bare sket det, at man i regionsrådet er blevet klogere, fordi man har et gymnasium, som der reelt set ikke er nogen der ønsker at gå på.
Man har så nogle andre gymnasier, som de gerne vil melde sig ind på.
Så konsekvensen af ministerens beslutning nu er jo, at 488 unge skal have at vide, at de ikke kan komme ind der, hvor de gerne ville.
Der er 16 unge, der får det gymnasium, som en masse andre så bliver presset over på.
Der forstår jeg så bare ikke logikken i det, altså når man i regionen, som jo egentlig som udgangspunkt gerne skulle have til opgave at se, hvordan man gør det her på en fornuftig måde, kan se, at det her ikke giver mening.
Ministeren sagde jo også selv, at man ønsker en bred dækning, og det er vi jo fuldstændig enige i.
Vi ønsker også, at gymnasier udeomkring i landet kan overleve og kan klare sig.
Noget af det, som det her indebærer, er jo, at et lokalt gymnasium i Skanderborg Kommune får en klasse mindre, så en masse elever derfra også bliver flyttet ind på det gymnasium, som ingen ønsker at gå på.
Hvad er logikken i det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-22:
Jeg har godkendt de indstillinger, der kom fra regionerne, og jeg tror simpelt hen, jeg bliver nødt til at holde fast i, at det for mig er sådan, at planlægning på et uddannelsessted er utrolig vigtigt.
Der er indgået en aftale i 2018, hvor det lægges til grund, at det udbud på Dollerupvej er eksisterende.
Det synes jeg da man skal skotte til, når man indgår en aftale med hinanden i 2018, og forudsætningen for, at økonomien omkring den aftale hænger sammen, er, at man opretholder det udbud, som regionen nu ønsker nedlagt.
Når man så, efter at man har lavet indstillinger på kapacitetslofter, kommer med noget nyt, det vil sige presser tidshorisonten på en måde, som jeg mener er fuldstændig urimelig, så duer det ikke.
Man skal have tid til at planlægge på uddannelsesområdet.
Det skal ikke være sådan nogle snuptagsløsninger, og det synes jeg at det her bliver, hvis man går ind og ændrer på nogle kapacitetslofter, som er meldt ud.
Så det her handler efter min bedste overbevisning om grundighed og ordentlighed, men det er jo oven på et system, som grundlæggende ikke virker, og som vi derfor har lavet en aftale med hinanden om at lave om.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-04-22:
Tak for det.
Et stykke hen ad vejen kan jeg selvfølgelig godt følge ministeren.
Omvendt synes jeg også, at vi er i en tid, hvor vi er rigtig gode til at træffe hurtige beslutninger, hvis der viser sig at være ting, der er fornuftigt at gøre; hvis der er ting, der er behov for at gøre.
Ministeren har ifølge Altinget jo ikke engang haft tid til at mødes med regionsformanden, har ikke haft tid til at tage diskussionen om, hvad det egentlig er, der foregår.
Derfor synes jeg, det er rigtig, rigtig bekymrende.
Hvorfor tog ministeren ikke fat i dem derude?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-22:
Jamen ministeriet har været i kontakt med regionen.
Det er rigtigt, at jeg ikke har mødtes med dem ansigt til ansigt, men ministeriet har været i kontakt med regionen.
Jeg har også læst de dokumenter, som Anders Kühnau og i øvrigt regionen har sendt ind til mig om den her sag.
Så efter min bedste overbevisning er sagen sådan set fuldt belyst, og vi er bare ikke enige.
Sådan er det jo indimellem.
Ville vi blive mere enige af, at vi mødtes med hinanden, når jeg mener, at man er for sent ude i forhold til processen?
Man kommer jo ikke tidligere ud, fordi vi mødes med hinanden.
Jeg mener, at vi skal have mulighed for at have god tid og grundighed.
Det holder jeg nu engang fast i.
Det bliver jo ikke bedre af, at vi så trækker processen i langdrag.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-04-22:
Vil ministeren garantere, at både kommunerne og de private pasningstilbud, de frie grundskoler og ungdomsuddannelserne kompenseres økonomisk fuldt ud og helt for de ekstra omkostninger, de har til ekstra rengøring, ekstra personale, håndsprit, opsætning af flere håndvaske og andre hygiejnefaciliteter grundet de sundhedsfaglige retningslinjer, og hvornår vil institutionerne i givet fald få overført pengene til dækning af ekstraregningen?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-22:
Ja, det er det, der er vores afgørelse.
Så der er truffet en beslutning om, at der er den åbenhed, og det vil sige, at de skal melde tilbage, om de ønsker at anvende den mulighed eller ej.
Så den åbenhed er der.
Det andet spørgsmål handler simpelt hen om, at der ligger en aftale fra 2018.
Det er ikke sådan en, jeg bare lige synes man skal gå fra med et snuptag, og jeg bryder mig ikke om, at man på det ene tidspunkt skal melde den ene slags kapacitetslofter ud og så kort tid efter skal melde nogle andre kapacitetslofter ud.
Jeg er med på, at vi træffer mange hurtige beslutninger her i coronatiden, men jeg synes, man skal passe meget på, og jeg glæder mig til, at vi også helt generelt vender tilbage til almindelige tilstande, hvor ting tager den tid, ting tager, for det har vores samfund godt af.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-04-22:
I Altinget er ministeren citeret for at sige, at man er åben over for en mindre opjustering af kapaciteten på Skanderborg Gymnasium.
En del af det her handler jo om, at unge mennesker, der bor i en kommune, og som gerne vil på det lokale gymnasium med dem, de har gået i folkeskole med, egentlig skulle have lov til det.
Det ved jeg vi i mange andre sammenhænge taler om vi gerne vil opnå, altså at det er muligt.
Så er den åbning, der ligger i ministerens svar her, så en, man kan tage for gode varer, altså at der bliver en åbning, for at det så i det mindste kan lade sig gøre?
Troels Ravn (S), 2020-04-23:
Jeg henholder mig til, at med det her lovforslag og ved at hæve loftet til 100.000 kr. får vi skabt endnu større incitament hos de danske opsparere til at investere via aktiesparekontoen.
Det er det, der er det væsentlige med lovforslaget her, nemlig at vi i Danmark kan opnå en bedre aktiekultur, sådan som vi også ser det i vores nabolande.
Det her er også en indsats i forhold til stigende ulighed.
Vi vil gerne, at mennesker med helt almindelige indkomster også kan investere deres frie midler i aktier.
Marie Bjerre (V), 2020-04-23:
Tak for det.
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi i Venstre er meget glade for, at regeringen er begyndt at se mere positivt på aktiesparekontoen, og at man er begyndt at se, at det er nødvendigt at gøre mere for at fremme investeringer, særlig i iværksætteri.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, om regeringen også vil se positivt på at hæve loftet yderligere i overensstemmelse med den trappemodel, som man blev enige om i iværksættererhvervsaftalen.
Troels Ravn (S), 2020-04-23:
Og vi støttede jo også i sin tid lovforslaget bag etableringen af en aktiesparekonto, altså under den daværende regering, og det gjorde vi, fordi den har til hensigt at udbrede, at de lønmodtagere, der har frie midler, kan få mere ud af deres penge.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-04-23:
Jamen jeg kan jo ikke undgå at blive lidt forvirret, for nu synes man, det er en god idé, men man sendte før valget en pressemeddelelse ud om, at man syntes, det var en dårlig idé, og at man ikke ville hæve loftet, fordi det ville medvirke til en udvikling, der underminerer vores tillid og samfundskontrakt.
For det var jo det, fru Mette Frederiksen skrev i den socialdemokratiske pressemeddelelse.
Tak for det.
Og der er et citat fra Mette Frederiksen i pressemeddelelsen, som jeg vil læse op.
Der står: Det handler ikke om, at dygtige folk ikke må tjene penge, eller at der ikke må være forskelle, men forskellene må ikke blive for store.
Derfor handler vores forslag først og fremmest om at modvirke en udvikling, der underminerer vores tillid og samfundskontrakt.
Der ville man altså ikke hæve loftet for aktiesparekontoen, for det ville så underminere vores tillid og samfundskontrakten.
Hvorfor foreslår man det så alligevel nu?
Og det må vel betyde, at Socialdemokraterne så mener, at nu kan man godt fremsætte forslag, som vil gøre, at man får en underminering af vores tillid og en underminering af vores samfundskontrakt, for det er vel det, man selv har sagt med den nuværende statsminister i spidsen i pressemeddelelsen.
Morten Bødskov (S), 2020-04-23:
Tak for det, formand, og tusind tak for opbakningen til lovforslaget her, som jo altså hænger sammen med, at et flertal nu og selvfølgelig også regeringen prioriterer, at skattelovgivningen er hensigtsmæssig og også kan være med til at sikre lige konkurrencevilkår, ligesom regeringen også har et ønske om, at lovgivningen skal følge med tiden, og det gør heller ikke noget, at den også følger med udviklingen i det samfund, som vi er en del af.
Det gælder jo eksempelvis, når det kommer til, at der kommer nye produkter på markedet, som kan bidrage til den grønne omstilling.
Med det her lovforslag sikres det, som det har været fremme, at chokoladeafgiftsloven ikke indebærer en uhensigtsmæssig forskelsbehandling mellem kakaomælk og andre kakaodrikke, som ikke indeholder mælk, eksempelvis plantebaserede kakaodrikke.
Mere konkret foreslås det at udvide den lempelige beskatning i chokoladeafgiftsloven for henholdsvis kakao- og chokolademælk til også at omfatte alle færdigfremstillede kakaodrikke.
Herudover foreslås det som sagt også at udvide den lempelige beskatning af de såkaldte andre kakaoholdige mælkeprodukter til at omfatte lignende kakaoprodukter, uanset om de pågældende produkter indeholder mælk eller ej.
Endelig foreslås det at give de her ændringer en tilbagevirkende kraft fra den 1. september 2016, så en eventuel efteropkrævning af chokoladeafgift i henhold til de gældende regler, som vil betyde betaling af en meget høj afgift, undgås.
Lovforslaget indeholder desuden nogle mindre ændringer af en række afgiftslove på energi- og miljøområdet, som vi også har været omkring.
Ændringerne har udelukkende til formål at rette op på, at der ved tidligere ændringslove utilsigtet er blevet ophævet nogle bestemmelser i de her love.
De bliver så genindsat nu.
Lad mig runde af med at slutte, hvor jeg startede, med at takke for både den debat, der har været, men også for den brede opbakning, der er, til det her forslag.
Tak for det.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-04-23:
Tak for det.
Sådan som jeg læser det af papirerne fra regeringen, er der i dag en afgift på 26 kr. pr. liter kakaodrik, som er fremstillet på planter, mens der kun er en afgift på 22 øre på 1 liter kakaomælk.
Det vil sige, at afgiften på den plantebaserede kakaodrik altså er over 100 gange større end afgiften på den almindelige kakaomælk.
Lovforslaget vil så gøre op med den forskelsbehandling, og det kan vi ikke andet end støtte.
I nogle familier er der børn, som egentlig ikke rigtig bryder sig om at drikke almindelig mælk.
De vil helst have noget kakao i det for at få det ned, og børn skal have kalk, og man kan få kalk fra mælk – også fra andre produkter, men det kan være svært at få sine børn til at spise grønsager.
Så hvorfor skal vi egentlig have en afgift på kakaomælk i det hele taget, blot fordi det er noget mælk, der er tilsat noget kakao og noget sukker?
Så lad os gøre det.
Troels Ravn (S), 2020-04-23:
Altså, formålet med aktiesparekontoen her er at gøre det nemt og attraktivt for almindelige danskere at investere i aktier, og ved at hæve loftet til 100.000 kr. er det jo hensigten at skabe et endnu større incitament for danske opsparere til at investere via aktiesparekontoen.
Og det har også noget at gøre med, at vi i Danmark ønsker at opnå en bedre aktiekultur, sådan som vi også ser det i vores nabolande.
Det her er et udtryk for, at de politiske vinde jo kan forandre sig.
Vi har her en regering og nogle støttepartier, eksempelvis Radikale Venstre, og der kan være ønsker hos støttepartierne, også om at man ændrer på sin politik, og det er sådan set en helt almindelig fremgangsmåde, når vi arbejder med politik.
Så jeg vil i forhold til det her lovforslag understrege, at Socialdemokratiet bestemt synes, at det her er en god idé, og det her er også en måde, hvorpå vi kan bekæmpe en økonomisk ulighed i samfundet, som ellers er tiltagende.
Over de seneste årtier har vi set en forøgelse af den økonomiske ulighed i Danmark.
Og vi kan se, at den stigende ulighed herhjemme i særlig grad skyldes forskelle i kapitalindkomst, herunder aktieindkomst.
Hvis vi derfor skal gøre op med den stigende ulighed, skal vi også få flere danskere med almindelige indkomster til at investere deres frie midler i f.eks. aktier, så de får mere ud af deres penge
; selvfølgelig med den sunde fornuft in mente, man altid bør gå til aktier med.
Derfor støttede Socialdemokratiet i sin tid også lovforslaget bag etableringen af en aktiesparekonto under den daværende regering.
Det gjorde vi, fordi den har til hensigt at udbrede, at de lønmodtagere, der har frie midler, får noget mere ud af deres frie midler, f.eks. ved at investere i aktier.
Formålet med aktiesparekontoen er derfor at gøre det nemt og attraktivt for almindelige danskere at investere i aktier; det gøres altså ved at indføre den her aktiesparekonto, hvor personer kan placere deres opsparing i noterede aktier og aktiebaserede investeringsbeviser til en lavere beskatning end den, der ellers er den normale beskatning for aktieindkomst.
Lovforslaget, vi behandler her i dag, skal ses i tilknytning til finansloven for 2020 og har konkret til formål at forhøje loftet for indskud på aktiesparekontoen fra 50.000 kr. i 2019 til 100.000 kr. i 2020.
Den foreslåede forhøjelse skal forøge incitamentet til at oprette en aktiesparekonto, så flere lønmodtagere investerer deres frie midler og dermed får mere ud af dem.
Lovforslaget har også til formål at lempe beskatningen ved investering i investeringsinstitutter.
Derudover foreslås det at tilpasse kildeskattesatsen for udbytte, der betales til danske investeringsselskaber og danske investeringsinstitutter med minimumsbeskatning, således at den indeholdte udbytteskat svarer til den endelige skat.
Dermed undgås det, at der skal søges om tilbagebetaling af en ellers for meget indeholdt skat.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Marie Bjerre (V), 2020-04-23:
Nu kan man jo altså sådan set også lave en aktieudvidelse, en kapitaludvidelse, og så er der jo sådan set tale om nye aktier, så vi netop får flere penge ud i samfundet.
Så det er jeg ganske enkelt ikke enig med ordføreren i.