Magnus Heunicke (S), 2025-02-18:
Tak for det, formand.
Vi er nået til det her beslutningsforslag med fokus på asbest i vores omgivelser.
Nu havde vi hørt begrundelsen fra fru Theresa Scavenius, og det drejer sig altså om tre konkrete elementer i asbesthåndtering.
Det ene er fastsættelse af målemetoder, og så er der et forslag om præcisering af lovgrundlag, og så er der et forslag om kortlægning og finansiering.
Det er de tre hovedklumper, jeg vil fokusere min gennemgang om her fra talerstolen nu.
Men først vil jeg lige kort sige noget andet: Vi ved alle sammen, at asbest har været brugt til en lang række formål i byggeindustrien, helt tilbage fra starten af 1900-tallet, og vi kender det jo fra brug i eternitplader.
Det er så også sådan, at der har været et forbud mod både brug og genanvendelse af asbest og asbestholdigt materiale, og det forbud har vi haft i Danmark siden 1990.
Men det er så stadig væk i nogle bygninger, det ved vi, og det vil sige, at når vi så nedbryder eller renoverer bygninger, der er fra før 1990, er der altså den her risiko for, at vi kan have at gøre med asbest og asbestfibre, der kan frigives, eller asbestholdigt materiale i øvrigt.
Derfor er der særlige krav til håndtering og bortskaffelse af asbestholdigt materiale.
Det er fuldstændig dokumenteret, at asbest udgør en sundhedsmæssig risiko ved indånding, og det er det, der er grunden til, at Arbejdstilsynet har fastsat regler om arbejde med asbest, og der er også en grænseværdi for asbestfibre i luft i arbejdsmiljøet.
Derfor er det også sådan, at asbestholdigt affald skal håndteres miljømæssigt forsvarligt, og det er det formål, vi har indrettet reglerne til for at opnå.
Så lad mig lige gå ind i de konkrete begrundelser: For det første ønsker forslagsstilleren, at der bliver nedsat en lovforberedende miljø- og sundhedsfaglig ekspertenhed, der skal fastsætte grænseværdier og standardiserede målemetoder for asbestforurening i jord og også i vand, og der er det miljø- og Ligestillingsministeriets vurdering, at arbejdet med at udvikle eller revidere standarder for måling af asbest bør foregå inden for de rammer, vi har i eksisterende standardiseringsorganer.
Og vi har altså allerede i dag en række danske, men også internationale standarder for netop måling af asbest, men også til andre stoffer, men nu er det asbest, der handler om her, og disse eksisterende standardiseringsorganers arbejde her er det, der hjælper med at sikre ensartet håndtering og det bedst mulige vidensniveau på tværs af landegrænser.
Det vil så sige, at analysemetoder udvikles og fastsættes enten i regi af danske og/eller internationale standardiseringsorganer, som er oprettet til præcis dette formål, og det vil så være i stedet for, at vi så begynder at udvikle og fastsætte analysemetoder via dansk lov, som forslaget her siger.
Det var det ene element.
Det andet handler om, at der er et ønske fra forslagsstilleren om en lovforberedende juridisk ekspertenhed, der skal vurdere, hvor miljølovgivningen kan præciseres, så der kommer klarhed om myndighedsansvar og generel regulering af asbestforurening.
Også her er det vurderet af Miljø- og Ligestillingsministeriet, og resultatet af vurderingen er, at myndighedsansvaret er på plads, og at de regler, vi har på affaldsområdet, allerede er dækkende.