runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Julie Skovsby (S), 2018-04-06:
I Socialdemokratiet ønsker vi, at alle børn, der starter i skole, også er klar til det, både fagligt, socialt og personligt.
Det er helt afgørende for, at de nye elever får en god skolestart og får lagt fundamentet til en god skolegang.
Sådan er det heldigvis også for langt de fleste i dag.
Desværre er der også tilfælde, hvor det ikke nødvendigvis er sådan.
Derfor vil vi også gerne takke Alternativet for at sætte dette spørgsmål på dagsordenen, ligesom SF tidligere har gjort det.
Vi deler nemlig bekymringen for, om systemet i dag altid tager godt nok hensyn til det enkelte barns behov.
I beslutningsforslaget henvises til tænketanken DEAs undersøgelse, »Klar, parat, skolestart«, fra den 1. december 2007.
Heri kan man læse, at 43 pct. af indskolingslederne i landenes 15 største kommuner vurderer, at 8-9 ud af 10 0.-klasseelever var rustet til at gå i skole i 2016.
I en klasse med 20 elever svarer dette til, at ca. 17 af eleverne var rustet til at gå i 0. klasse.
Det er bekymrende, for vores mål er selvfølgelig, at samtlige 20 elever skal trives i børnehaveklassen.
Alle skal med, det er den socialdemokratiske vision.
Derfor skal forklaringen på de udfordringer, vi ser, nok først og fremmest findes i den pressede kommunale økonomi.
Samtidig er vi heller ikke sikre på, at den bedste løsning er bare at lade beslutningen være egenhændigt op til forældrene.
Derfor vil vi heller ikke støtte beslutningsforslaget, som det ligger i dag og behandles i dag.
Vi vil ikke afvise, at man skal kigge på lovgivningen, men der er behov for en mere grundig analyse af, hvad der er på spil, ligesom vi bliver nødt til at tage kommunernes økonomi i betragtning.
Lad mig give et eksempel: Hvis vi har en stor skoleklasse for altså ikke 20 elever, men 27-28 folkeskoleelever; en overvægt af drenge i klassen og altså mange 5-årige; klasselokaler, som er bygget til langt færre skoleelever; en presset kommunal økonomi; før-SFO den 1. marts for alle børn, som skal starte i skolen; og i det her konkrete eksempel så tilmed også gårdtoiletter, ja, så er risikoen for, at børn kommer i klemme, utrolig stor.
Og situationen kræver handling, både lokalt og nationalt.
Som sagt stemmer Socialdemokratiet imod det her beslutningsforslag, men det betyder ikke, jævnfør ordførertalen og det konkrete eksempel, at vi er færdige med at diskutere rammerne for børns skolestart og skoleudsættelse, for vi har en fælles forpligtelse til at sørge for, at alle børn får en god skolestart, og at dem, der har behov for lidt ekstra tid, bliver klar.
Merete Riisager (LA), 2018-04-06:
Jamen den siddende regering er fuldstændig enig med Socialdemokratiet i, at børn grundlæggende skal starte, når de er klar til det, og det er en dialog, der foregår ude i kommunerne hver eneste dag.
Og skal man ændre på de rammer, der er for det, nationalt, så ville det være en væsentlig økonomisk omprioritering.
Og igen, det kan Socialdemokratiet, når de kommer i regering, jo ændre på.
De kan også tage det op i finanslovsforhandlingerne, men indtil man ændrer på det nationalt, og det har vi ikke nogen planer om i regeringen, så er det kommunerne, der tager den afvejning, og det gør de rigtig godt mange steder.
Julie Skovsby (S), 2018-04-06:
Vi er et regeringsparti, og vi ønsker at komme i regering igen.
Men det, jeg spurgte ind til, var nu den siddende regerings holdning til det her spørgsmål om, hvornår børn skal starte i skole.
Og vi mener fra Socialdemokratiets side, at det er vigtigt, at børn starter på det rigtige tidspunkt, altså det, der er det rigtige tidspunkt for det enkelte barn.
Og derfor vil jeg bare spørge igen: Er det økonomi, der er det afgørende argument?
Nu ved jeg ikke, om ministeren vil fremlægge de økonomiske beregninger, men man kunne vel også sætte det anderledes op og sige, at det, at der ikke er børn, der skal gå en klasse om eller andet, kan der måske også være noget økonomi i.
Merete Riisager (LA), 2018-04-06:
Socialdemokratiet er jo det, man kalder et regeringsparti.
I sidder nogle gange i regering, og derfor ved I også, at uanset hvad man gerne vil og hvilke hensigter man har, og uanset om det handler om forbedringer inden for psykiatrien eller skole- eller sundhedsvæsen eller ældrepleje, skal det finansieres.
Derfor prioriterer man de ønsker, man har, og dem drøfter man så, ofte i forbindelse med finansloven.
Og det kan man jo også gøre i Socialdemokratiet, hvis man mener, der skal ske en ændring på det her område.
Julie Skovsby (S), 2018-04-06:
Tak for det, og tak for ministerens ord.
Jeg vil gerne spørge ind til det her med, at såfremt der ændres praksis og det så betyder, at flere børn vil starte lidt senere i 0. klasse, så skal man ud og finde økonomien dertil.
Der vil jeg gerne spørge ministeren: Er det regeringens holdning, at det er økonomien, der er det helt centrale?
Er det ikke vigtigt, at børn starter på det rigtige tidspunkt – om det så for nogle betyder, at de faktisk starter tidligere, for nogle, at de starter senere, og for de fleste, at de starter det år, hvor de fylder 6 år?
Merete Riisager (LA), 2018-04-06:
Som jeg sagde, er det sådan i dag, at det er kommunens beslutning, hvordan man håndterer det her, og hvordan man har dialogen med forældrene.
Hvis man ønsker at lave nogle ændringer sådan nationalt, så er det i finansloven, hvor man tager det op.
Alternativet kan tage det op i de forhandlinger.
For gør man det nationalt, vil det have en væsentlig udgiftstung side.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-04-06:
Det ved jeg godt, så i givet fald ville det kræve, at man eventuelt skulle finde ud af, hvem der skulle betale de eventuelt ekstra penge, det ville koste.
Men det, der bekymrer os, er jo, at flere undersøgelser peger på det her med, at det sådan set ikke så meget er de sproglige kompetencer, som de her børn ikke mestrer, når de starter, men at det er de sociale og personlige, altså, kan man sige, en hentydning til, at der simpelt hen er nogle, der modenhedsmæssigt ikke er klar til at starte i skole.
Vi kan være bekymret for, at når man først er kommet galt af sted, når man er startet i skole, følger det en i lang tid bagefter.
Så hvis nu vi også snakker finansiering, vil regeringen være åben for at diskutere det her på en længere bane?
Merete Riisager (LA), 2018-04-06:
Det synes jeg er et vanskeligt spørgsmål.
Der sker jo forskellige udviklinger i samfundet.
Bl.a. kommer der jo flere for tidligt fødte børn, og det gør, at der er mange forskellige årsager.
Det er noget med fertilitet og kunstig befrugtning og alt muligt, som måske kan have en betydning her.
Er det godt eller skidt?
Jeg synes jo grundlæggende, det er rigtig godt, at vi kan hjælpe barnløse med at få børn.
Det giver så flere for tidligt fødte børn og kan måske også have en effekt i forhold til det her.
Men min holdning er nu også, at man klarer at samle mange af de børn op, og de kommer op på niveau i løbet af de første år, og nogle af dem måske først, når de er startet i skolen.
Så er der flere og flere børn, som har migrantbaggrund, og der er også nogle af dem, som både socialt og fagligt har nogle udfordringer.
Det er bl.a. noget af det, vi tager fat på i regeringens parallelsamfundsudspil.
Så der er sådan forskellige ting, der spiller ind.
Jeg ved ikke, om jeg vil sige, at det er bekymrende, men i hvert fald kan vi se, at der sker en udvikling, som vi på forskellig vis kan tage hånd om.
Hans Andersen (V), 2018-04-06:
I Venstre er vi ganske tilfredse med den aftale med Dansk Folkeparti, vi har lavet i finansloven.
Vi er sådan set først og fremmest optagede af, at vi nu får lavet den lovændring, der udmønter den aftale, som vi lavede i efteråret med Dansk Folkeparti, så vi konsekvent får sat ind over for de udenlandske virksomheder, der snyder på vægten.
Det er vi optagede af.
Der har vi jo aftalt, hvordan og hvorledes bødeniveauet skal være.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-04-06:
Jamen jeg tror nok, at den her sag er den sag, jeg har været allermest inde i i de 6-7 år, jeg har været ordfører, fordi der heldigvis er rigtig mange mennesker, der har brugt tid på at forklare mig det.
Så jeg tror, at jeg efterhånden ved rigtig mange ting om den her sag, og jeg ved også, hvor problemerne er.
Og hr. Bent Bøgsted ved jo også godt, at sådan foregår politik ikke.
Man kan jo ikke vide, hvor det ender og ikke ender efter en forhandling.
Men jeg vil garantere, at noget af det, som er vigtigt for os, er den tidlige indsats; det er at behandle mennesker ordentligt i det her system, og det er at kigge på det enkelte menneske og sørge for at give dem bedring.
Og hvis ikke de kan få det, skal de have den førtidspension.
Morten Østergaard (RV), 2018-04-06:
er jo om offentlighedsloven.
Jeg tror, det er afgørende, at de, der forvalter magten, også tillader, at der er gennemsigtighed, med hensyn til hvordan det foregår, og at der også er det i højere grad, end det er tilfældet i dag, og det er jo, bl.a. fordi vi så kan få en kritisk offentlighed og en kritisk presse.
Derfor forstår jeg ikke, at Dansk Folkeparti med den ene hånd uddeler midler og siger, at det er vigtigt med offentlighedsloven, og så i øjeblikket med den anden hånd er i gang med at skære ned på den frie og kritiske presse og foretage en kraftig neddrosling på public service-området i Danmark.
Hvordan hænger de to ting sammen?
Hvis vi skal have en aktiv og kritisk presse, skal den jo have vilkår til at kigge os efter i kortene, men der skal også være nogen til at gøre det.
Og en 20-procentsbesparelse på DR, som man vist nok mener er lige i underkanten, og yderligere besparelser på en lang række af de andre statsfinansierede public service-medier bidrager vel ikke ligefrem i noget større omfang til kritisk offentlighed.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-06:
Nej, det er jeg faktisk ikke enig i.
Det må jeg sige.
Jeg synes, det er meget friskfyrsagtigt, at spørgeren indlader sig på et meget langt spørgsmål om de sådan interne processer i Dansk Folkeparti.
Jeg kan sige, at jeg har været medlem af det her parti, siden jeg var 14 år, og jeg har altid følt, at der blev lyttet til mig og mine ideer, også dengang jeg startede, hvor jeg gik i skole og havde samfundsfagstimer og begyndte at interessere mig rigtigt for politik.
Så jeg burde jo være det levende eksempel på lige præcis det modsatte af det, som spørgeren måske tror om Dansk Folkeparti.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-04-06:
Jeg beklager, for der står også 15.000 på mit papir.
Der stod 9.000, men det har jeg streget over, for jeg havde skrevet forkert.
Det rigtige tal er altså 15.000.
Det er stadig væk forholdsvis få.
Når jeg spørger, er det også, fordi man kan sige, at når Dansk Folkeparti er så dygtige til de her tydelige budskaber, er spørgsmålet, om det er den rigtige måde at føre politik på i Danmark.
Man sætter sit kryds hvert fjerde år ved nogle politikere, som er meget tydelige i deres retorik, og de har selvfølgelig også en politisk dagsorden, som vælgerne jo så – må man antage – er enige i.
Men det virker ikke, som om der foregår særlig meget indimellem, altså imellem de 4 år, hos et parti som Dansk Folkeparti, i forhold til aktivt at involvere borgerne i at diskutere nuancerne af politikken, så den ikke fremstår som meget simple budskaber, men at man også giver en mulighed for at sige: Lad os komme ind og diskutere, hvad det er for nogle underliggende værdier, der ligger her, og hvad er det for nogle grundpræmisser, som vi diskuterer politik på?
Så det er egentlig også for at spørge, om ikke ordføreren kan være enig i, at lige præcis hos Dansk Folkeparti kunne det være noget, som man måske godt kunne udfolde lidt mere.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-06:
Hvis ordføreren vil høre, om jeg gerne vil have nogle flere medlemmer i Dansk Folkeparti, kan jeg fuldstændig klart sige, at folk er velkomne.
Men det må bare betyde, at vi overpræsterer til folketingsvalgene, og det kan jeg jo også kun være tilfreds med.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-04-06:
Tak for det, og tak for en fin ordførertale.
Nu er det jo mildt sagt sjældent, at vi indholdsmæssigt er enige, hvis jeg skal citere statsministeren, men det er jo en måde at være politiker på, som er meget tydelig for befolkningen.
Det tror jeg mange vil være enige med mig i, altså at politikere fra Dansk Folkeparti er meget tydelige, og Dansk Folkeparti siger som oftest lige ud af posen, hvad man mener.
Det, som så er interessant ved Dansk Folkeparti, er, når man kigger på, hvor mange medlemmer Dansk Folkeparti har, for så er det noget, der ligner 9.000 eller sådan noget.
Jeg tror, det var i 2016.
Jeg tjekkede, og tallet ligger deromkring.
Venstre, som er et mindre parti i Folketinget, har nogle og 30.000 medlemmer.
Er det et problem set fra Dansk Folkepartis perspektiv, at man har så forholdsvis få medlemmer?
Det er ikke en kritik, men et reelt spørgsmål.
Altså, mener man internt, at det er et problem?
Er det noget, som man i Dansk Folkeparti mener er en del af et demokratisk succeskriterium, at man får flere medlemmer end de forholdsvis få, som man har, når man tager partistørrelsen i betragtning?
Christine Antorini (S), 2018-04-06:
[Lydudfald]
... partier i Folketinget, så der er jo en vis mangfoldighed i muligheden for at føle sig repræsenteret.
Det kan blive sådan, at hvis ikke man får det grønne, man gerne vil have, eller hvis man ikke får den danskhed, man gerne vil have – som er de to eksempler, jeg brugte – så kan det blive et »os mod dem«.
Og vi skal arbejde for, at det bliver et »vi« – ikke et »os mod dem«.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-04-06:
Jeg har altid et spørgsmål mere!
Jeg sætter overhovedet ikke spørgsmålstegn ved, om fru Christine Antorini er en god demokratisk borger – det er jeg fuldstændig sikker på at hun er.
Jeg synes bare, det var underfundigt, at man diskuterede det, inden vi nærmest var gået i gang med det.
Så har jeg et spørgsmål, som handler om det, fru Christine Antorini sagde om klassepartier.
Og det, man jo kan se lige nu, er, at medlemmer fra de gamle klassepartier, altså fra Venstre som landbrugsparti og fra Socialdemokratiet som arbejderparti, jo netop er nogle af dem, som ikke er her længere, som ikke er valgt ind som folketingsmedlemmer.
Så altså, hvordan ønsker Socialdemokratiet at vi får en mere mangfoldig repræsentation, der afspejler den befolkning, der er ude i samfundet?
Christine Antorini (S), 2018-04-06:
Det er jo, fordi vi her kommer til at diskutere forskellen på repræsentativt demokrati og direkte demokrati – hvad er fordele og ulemper ved det?
Så i stedet for at se det som bekymrende, at Socialdemokratiet går ind og tager den diskussion, håber jeg, at Alternativet vil tage det som en gave for den demokratiske samtale, der skal være.
Det er jo også derfor, at vi går ind positivt og diskuterer: Et borgerkammer – er det en god idé eller ej?
Når vi kan være i tvivl om det, er det, fordi det kan være med til at give et indtryk af, at der ikke er ordentlige demokratiske vilkår med det folkekammer, som vi egentlig er her.
Det er bare for at sige, at den måde, som Alternativet gik ind og svarede på mit indlæg om bekymringen for borgerforslag på, var, at gode demokrater burde elske borgerforslag.
Den var stilet til mig, og så tænkte jeg: Okay, det vil sige, at jeg er en dårlig demokrat, fordi jeg er bekymret for, at det er nogle demokratiske mekanismer, der går uden om os folkevalgte.
Og det er ærgerligt, at vi får den diskussion.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-04-06:
Jeg har to spørgsmål til fru Christine Antorini.
Det ene er faktisk i forhold til borgerforslag.
Nu har det været oppe flere gange, og vi to har jo også diskuteret det i forskellige sammenhænge.
Og det undrer mig virkelig, for vi er jo ikke engang kommet i gang med det.
Så kunne fru Christine Antorini sige noget om, hvorfor folk, inklusive ordføreren selv, har været ude at melde så markant ud, at det her kan være dybt problematisk, før vi overhovedet rigtig har afprøvet det?
Christine Antorini (S), 2018-04-06:
Det ligger selvfølgelig helt grundlæggende som en del af vores politiske virke, at når vi kommer med forskellige forslag, uanset om det er de store visioner eller i forhold til noget, der kan blive konkret politik, så skal vi selvfølgelig leve op til grundloven.
Når jeg siger det på den her måde, er det jo, fordi vi faktisk havde en diskussion om det med borgerforslag, som Alternativet foreslog, og som nu kører som et forsøg her i Folketinget.
Derfor arbejdede vi meget for, hvordan man så kunne få det tilpasset sådan, at man var helt sikker på, at det var inden for grundlovens rammer.
Så det er bare for at sige, at det er en kerneopgave for os at sikre os, at det er inden for grundlovens rammer.
Sådan har det altid været.
Sådan vil det være fremadrettet.
Og borgerforslag stødte faktisk også ind i den diskussion.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-04-06:
Men noget af det smukke ved det danske demokrati er vel netop også, at vi har en grundlov, som sikrer, at vi alle sammen har de samme rettigheder.
Noget af det, som jeg også kan blive bekymret for, og som jeg også tror er en af grundene til, at vi står her i dag, er jo, at vi politisk er begyndt at udfordre rammerne for grundloven lidt mere.
Nu er vi begyndt at diskutere, om noget kan lade sig gøre inden for rammerne af grundloven.
Jeg var i salen i forgårs, hvor vi diskuterede, om det, at Justitsministeriet vurderer, at et beslutningsforslag stiller væsentlige spørgsmål ved grundlovens § 70, skal tolkes som, at det er i strid med grundloven eller ej.
Men det, at noget stiller væsentlige spørgsmål til grundlovens paragraffer er dog i sig selv en stor demokratisk udfordring.
Så kan ordføreren ikke også være enig med mig i, at vi bevæger os lidt på kanten af grundloven, altså at det, der sikrer vores alle sammens rettigheder, begynder vi at italesætte som noget, vi sådan skal udfordre?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-06:
Vi har et meget bredt, alsidigt mediebillede i Danmark, og det er sådan set godt.
Det har jeg meget svært ved at klemme tårer ud af øjenkrogen over.
Det må jeg simpelt hen indrømme.
Jeg er helt sikker på, at det faktisk kunne være rigtig godt for Danmark at få en højere grad af mangfoldighed og flere nuancer i det landskab af medier, der er, og særligt af private medier.
Morten Østergaard (RV), 2018-04-06:
Personligt har jeg svært ved at forstå, hvorfor man synes, at en af de institutioner, der samler danskerne, skal erstattes af private foretagender med andre interesser end det at samle danskerne, men det kan vi så være uenige om. Det, der også bekymrer mig i forhold til den her debat, er jo det, vi ser, nemlig nogle aggressive forsøg på at påvirke vores sind, vores hjerter, så vi går i den modsatte retning og altså vender os imod vores egne institutioner, imod EU og imod vores demokrati.
Det foregår jo i den mangfoldighed og det virvar af medier, som er tilgængelige i dag.
Og derfor synes jeg altså, at Dansk Folkeparti egentlig skylder os et svar på, hvorfor det her tidspunkt er et velvalgt tidspunkt i danmarkshistorien og verdenshistorien at drosle ned på, hvad angår den uafhængige og offentligt finansierede produktion af nyheder, kritisk journalistik og debat, når man i stedet for kunne vælge at omdistribuere, hvis man ønskede det.
Tak for talen, som jeg i store træk er enig i.
Altså, jeg tror, at det er utrolig vigtigt, at vi, når vi bedriver folkestyret, også er med til at øge agtelsen.
Men er der ikke nogen overvejelser om ting, der måske alligevel kunne være med til at øge tilliden og fremme sagen?
Offentlighedsloven har været nævnt tidligere, og jeg er ikke sikker på, at jeg helt forstår, hvorfor Venstre står så stejlt på ikke at ville øge gennemsigtigheden af den måde, magten forvaltes på.
Hr. Jakob Ellemann-Jensen og jeg tilhører jo begge partier, som gerne vil have regeringsmagt, og det ærgrer mig egentlig, at vi er kommet så langt fra hinanden i diskussionen om, hvad man må stå på mål for, når man får det privilegium, det er at have magten og udøve den.
Og jeg ville ønske, at det var en af overvejelserne, altså at man måske kunne blive lidt klogere på noget, der kunne skabe en øget gennemsigtighed.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-04-06:
Jeg havde sådan håbet, at det ikke skulle komme til den her slags.
Men dét, som fru Carolina Magdalene Maier laver nu, er jo et eksempel på at tage et udsagn og fordreje det og gøre det til noget andet.
Det var det, jeg advarede mod før.
Venstre er imod borgerforslagsordningen, men som et ansvarligt parti stemte vi for implementeringen.
Men hvis man ikke har forstået herinde, at Venstre er lodret imod borgerforslag, og at vi synes, at det er noget pjat, så har man ikke hørt efter i timen.
Vi havde beslutningsforslaget fra Alternativet, og vi var meget imod det.
Jeg har været ude og tale voldsomt imod det.
Jeg synes, det er udtryk for en ringeagt for det repræsentative demokrati, men når det nu skal indføres, er vi med til at sikre, at det bliver indført på en ordentlig måde.
Det er, fordi vi sådan set er meget bevidste om vores ansvar herinde.
Det er, fordi vi er et ansvarligt parti.
Jeg er ked af, at det skal tage den her drejning, men jeg bliver bare nødt til sådan at gå lidt i rette med det helt forkerte synspunkt.
Vi er imod den ordning; vi synes, det er noget pjat.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-04-06:
Tak for det.
Jeg er af gode grunde meget enig.
Jeg kunne tænke mig at stille et spørgsmål, som er i en lidt anden boldgade, men som også handler om det her med, hvilke rollemodeller vi er, eller hvordan vi viser os som demokrater.
I forbindelse med debatten om borgerforslagene er det jo et enigt Folketing, som har stemt selve modellen igennem, og efterfølgende har vi så her på det seneste oplevet en stærk kritik af ideen om at have borgerforslag i Folketinget, særlig fra uddannelses- og forskningsministeren, som også er et af Venstres folketingsmedlemmer, og det er decideret blevet beskrevet som noget pjat.
Så tænker jeg: Kan det ikke også være noget, der forvirrer borgerne, at vi som folketingsmedlemmer går i Folketingssalen og siger ja til noget, og bagefter går man ud på Twitter og taler noget meget ned, som man selv har været med til at stemme igennem?
Altså, jeg tænker bare, om der ikke også er et eller andet dér, i forhold til hvilke signaler vi sender til borgerne om, hvad det egentlig er, vi står op for som politikere, og hvad vi tror på.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-04-06:
Det oplagte svar er jo selvfølgelig nej, og det er ikke en underkendelse af den indsats, der bliver gjort i skolerne.
Jeg havde i går besøg af to handelsskoleklasser fra Aarhus.
Hr. Uffe Elbæk gik forbi os lige her uden for salen, og det gav mig anledning til – det var i øvrigt ikke meningen, at hr. Uffe Elbæk skulle høre det – at sige nogle pæne ting om hr. Uffe Elbæk.
Det kom meget bag på de unge mennesker, altså ikke, at der var noget pænt at sige om hr. Uffe Elbæk, men at jeg gjorde det, at vi har den kollegiale form, som vi har herinde.
Og det bekymrer mig meget.
Det bekymrer mig meget, at størstedelen af de unge mennesker, der kommer herind, bliver overraskede, når vi fortæller dem, at vi virkelig godt kan lide vores kolleger.
Jeg mener, at der er lige lidt under halvdelen af dem, der virkelig tager fejl i utrolig mange ting, men jeg kan rigtig godt lide dem.
De er gode mennesker, de er dejlige mennesker, de er ordentlige mennesker, og de er mennesker, som vier deres liv til et bedre Danmark.
Så kan jeg så prøve at gøre dem klogere.
Men det tror jeg er det første sted at tage fat, nemlig at vise det her med, at vi faktisk godt kan tale sammen, og at der ikke er et entydigt fokus på konflikten.