runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Monika Rubin (M), 2024-10-11:
Tak til ordføreren for talen.
Nu hørte vi jo både De Konservative og Dansk Folkeparti sige, at vi kan diskutere, hvor nødvendigt det her er.
Der vil jeg bare gerne takke ordføreren for at bringe sig selv og ordførerens egen historie ind i Folketingssalen, for det understreger jo netop, at det er nødvendigt, at vi kigger på lovgivningen her.
Det er tydeligt, at vi nok er nogle partier her i Folketingssalen, der er mere eller mindre liberale og går mere eller mindre op i ligestilling, så derfor er det bare nogle gange nødvendigt også at have de her personlige historier med ind, når vi lovbehandler.
Så jeg vil bare sige tusind tak til ordføreren for at bringe sig selv i spil her.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-11:
Jeg må indrømme, at jeg godt nok også blev noget overrasket, da jeg så, at Konservative ikke var med i den her aftale og ikke vil være med til at lovliggøre partnerægdonation.
Jeg opfatter egentlig Konservative som et parti, der har rykket sig rigtig meget på den her lgbt+-dagsorden de seneste år, og ser egentlig Konservative som et lgbt+-venligt parti.
Jeg hører ikke, at ordføreren anerkender de ting, som både Enhedslistens ordfører og Moderaternes ordfører siger her, altså deres pointe om, at der er kapacitet i det private til at hjælpe med partnerægdonation.
Det, jeg til gengæld hører ordføreren sige – og jeg må sige, at det er sådan, jeg selv tager det ned som værende lgbt+-person – er, at det er vigtigere for ordførerens parti, at der bliver født flere børn, end at vi giver lgbt+-personer flere rettigheder.
Kan ordføreren bekræfte, at det er rigtigt taget ned?
Stinus Lindgreen (RV), 2024-10-11:
Det anerkender jeg fuldt ud.
Min pointe var, at man her vælger at lave et tiltag, som jo bevisligt ud fra de data, vi har fået, ikke vil have en stor effekt, fordi det ikke er de smage, de unge i forvejen bruger.
Så man forbyder nogle smage, for at børn og unge ikke skal begynde at bruge det – ja, men I forbyder de smage, som de i forvejen ikke vælger, og så har jeg lidt svært ved at se pointen med det.
Per Larsen (KF), 2024-10-11:
Det er fuldstændig rigtigt forstået.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-11:
Så ordføreren vil ikke give lgbt+-personer rettigheden til partnerægdonation, selv om der er rigeligt med kapacitet til det på de private klinikker?
Ordføreren vil hellere sikre sig, at der, hvis der skulle blive brug for det i fremtiden, er ledig kapacitet til, at der kan blive født flere børn?
Mette Thiesen (DF), 2024-10-11:
Jeg vil sige, at det er en klart formildende omstændighed, at det er for egenbetaling og i privat regi.
Men i Dansk Folkeparti har vi også et sundhedsudspil, hvor vi gerne netop vil sikre, at alle danskere kan tage deres penge med også over i det private.
Så den ledige kapacitet, der er i det private, er jo så der, man også kan bruge de ventelister, der nu er i det offentlige i forhold til fertilitetsbehandling.
Vi er ikke med i den aftale, som er der, og jeg har sådan set ikke gjort det endelig klart – det er jo heller ikke mig, der er sundhedsordfører længere – om vi stemmer for det samlede lovforslag, når det så kommer dertil, hvis denne her del også er med.
Men jeg synes, det er fuldstændig legitimt og fair at bede om at få det delt op, når den ene del af det er en del af en aftale, som der er nogle partier her i Folketinget der ikke er en del af.
Per Larsen (KF), 2024-10-11:
Jeg har sagt, at jeg synes, at det er mest hensigtsmæssigt, at man bruger den kapacitet til fertilitetsbehandling, der er, til at få skabt så mange børn som muligt, og det synes jeg faktisk er rimelig legitimt.
Hvis det så er sådan, at vi på et tidspunkt kommer i en situation, hvor man kan sige, at nu er ventelisterne bragt ned, er det jo ikke sådan, at jeg på nogen måde vil forhindre, at der er nogen, som benytter sig af en mulighed for partnerægdonation.
Jeg synes bare, at vi skylder alle dem, der har lyst til at få børn og nu også få barn nummer to, hvilket alt andet lige vil give et pres i forhold til kapaciteten, at vi prioriterer det højere end andre ting.
Mette Thiesen (DF), 2024-10-11:
Jeg tror, at vi alle sammen kender nogle familier – jeg kender i hvert fald en del – hvor enten mor eller far har rigtig svært ved at hjælpe den anden part, kan man sige, med at blive forældre.
Far kan have nedsat sædkvalitet, eller mor har måske endometriose eller andet, der gør, at man ikke selv kan blive gravid.
Derfor er vi i Dansk Folkeparti også rigtig, rigtig glade for og støtter varmhjertet det her med, at man også kan få andet forsøg i fertilitetsbehandling betalt i gode, sunde danske familier, som egentlig bare ønsker sig et barn nummer to.
Derudover bakker vi sådan set også op om, at det her forslag bliver delt op, fordi det jo er to forslag, der er slået sammen i et.
Og der er partier, som ikke er med i det andet forslag.
Så det er egentlig bare en opbakning til, at man deler det her op.
Familiepolitik er jo Dansk Folkepartis kerneland.
Vi er hele Danmarks familieparti, og derfor er vi også rigtig glade for, at man giver mulighed for, at flere danske familier kan få hjælp til at få barn nummer to.
Og vi bakker op om, at forslaget deles op.
Monika Rubin (M), 2024-10-11:
Tusind tak for talen.
Nu siger ordføreren, at Dansk Folkeparti er hele Danmarks familieparti.
Jeg hørte bare slet ikke ordføreren forholde sig til den anden del af lovforslaget, altså lovliggørelse af partnerægdonation uden sundhedsfaglig begrundelse.
Det er jo sådan set en del af det her lovforslag.
Så vil ordføreren ikke bare sige, hvad Dansk Folkeparti mener om det delelement i lovforslaget?
Er det noget, Dansk Folkeparti støtter, eller noget, Dansk Folkeparti ikke støtter?
Og hvis man ikke støtter det, hvorfor støtter man det så ikke?
Mette Thiesen (DF), 2024-10-11:
Vi er ikke med i den aftale, der ligger til grund for den del.
Monika Rubin (M), 2024-10-11:
Så det må jeg tolke som, at man ikke støtter partnerægdonation uden sundhedsfaglig begrundelse.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-11:
Ja, jeg vil også gerne endnu en gang sige tak til ministeren for at gøre det her i første omgang borgerforslag og i anden omgang beslutningsforslag til virkelighed så hurtigt.
Så tak for det.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-10-11:
Nu bliver jeg jo en mere i en lang række, men jeg vil også bare sige tak for at gøre det her konkret og illustrere, hvad det er, der er på spil, og hvorfor det her er vigtigt.
Og så fik jeg det ikke gjort i min tale, men jeg vil også gerne sige tak til både stillerne af borgerforslaget, men også til Alternativet og Liberal Alliance for initiativet og for samarbejdet i den her sag.
Det er dejligt, når vi i en konstruktiv dialog kan finde frem til nogle gode løsninger, der har stor indflydelse på rigtige mennesker derude, der får nogle løsninger, som kommer til at passe bedre i forhold til deres familiesituation.
Så tak for det.
Matilde Powers (S), 2024-10-11:
Der har selvfølgelig været snak frem og tilbage om, om vi skulle gøre mere eller mindre på alle de enkelte tredive punkter, der var her.
Det er vi nået til enighed om, det er den aftale, der ligger her, for det har været den, der i høj grad har handlet om at få fjernet bl.a. smage, pakninger og andet, som man slet ikke var i tvivl om kunne appellere til børn.
Så det er det, vi i første omgang er blevet enige om.
Så står der også, at hvis det viser sig, at det ikke får den fulde effekt – det nævnte jeg også i min tale – vil vi gøre andet og mere, så det vil vi selvfølgelig holde øje med.
Louise Brown (LA), 2024-10-11:
Tak, formand, og tak for ordførertalen.
Ordføreren lægger vægt på børn og unge ligesom den foregående ordfører på talerstolen, altså S's forebyggelsesordfører.
Det her handler om børn og unge.
Kan ordføreren så svare mig på, hvordan det kan være, at man laver en masse tiltag, som går ud over de voksne forbrugere af de her produkter?
For de unge mennesker må jo i forvejen ikke købe dem.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-10-11:
Aftalen handler primært om børn og unge, men vi synes også – ligesom der har været på cigaretter og andre ting – at der har været nogle ting, hvor de her nye, innovative produkter f.eks. har kunnet indeholde et alt, alt for højt indhold af nikotin.
Vi ved, at nikotin er rigtig skadeligt, så når vi nu har været i gang med komplekset, synes vi også, at der har været nogle andre hjørner, hvor det har været nødvendigt at gå ind og kigge på, om der er sket så meget, at vi også har behov for at kigge på nogle ting, der hører med til at beskytte de voksne.
Men vi synes også, at der har været nogle ting, hvor det har været relevant at kigge på, om vi kunne gøre det lidt mindre skadeligt for de voksne.
Louise Brown (LA), 2024-10-11:
På den måde har man ligesom fået lavet noget ekstra lovgivning under en anden forudsætning end det, der var oplægget til at starte med.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-10-11:
Jeg tror aldrig, vi har bildt nogen ind, at det her ikke ville have en bredere effekt end børn og unge.
Der er f.eks. også voksne, der har købt ulovlige produkter i kioskerne, som er forbudte i Danmark, og som er meget, meget sundhedsskadelige.
At vi også sætter ind over for dem, synes jeg aldrig vi har lagt skjul på var noget, vi gerne ville.
Men der er heller ingen tvivl om, at det her primært handler om børn og unge.
Hvis du går initiativerne igennem, vil du også se, at der er et flertal af det med børn og unge, men vi synes jo kun, at det er godt, hvis vi laver nogle indsatser, der også hjælper andre end børn og unge.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-10-11:
Tak for det.
Nu glemte jeg i mit foregående spørgsmål at sige, at der jo også er gode ting i den her aftale; jeg skal jo ikke kun lyde sur.
Jeg kunne stille det samme spørgsmål til ordføreren – og tak for talen – som jeg gjorde til Socialdemokratiets ordfører, nemlig at man ikke forbyder de smage, som de rent faktisk bruger.
Hvad tænker ordføreren om det?
Lidt i samme tråd, når vi snakker alkohol, vil jeg høre, om ordføreren kan fortælle, hvilke typer alkohol børn og unge primært drikker, og om aftalen her vil gøre en forskel i forhold til de typer alkohol, som de unge primært drikker.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-10-11:
Det er jo et ledende spørgsmål.
Det er nok alkohol på under 6 pct., som i høj grad bliver drukket af børn og unge.
Men det er jo ikke nogen hemmelighed, at der også er et meget, meget stort forbrug af hård alkohol blandt børn og unge.
Så derfor tror vi stadig på, at vi ved at lave den her graduering hjælper nogle unge, og at vi måske også forhindrer nogle af de her situationer, hvor det går helt galt, og hvor vi kan se, at unge ikke kan styre det og ender på hospitalet, hvis de har drukket for meget.
I forhold til om man skal forbyde flere smage, altså mentol- og tobakssmag, er der jo også nogle andre hensyn, f.eks. at hele markedet ikke bliver illegalt.
Hvis du rammer noget, som mange tusind mennesker bruger, risikerer du også, at du laver et meget, meget lukrativt marked, som vi overhovedet ingen kontrol har med, og hvor de unge jo får lettere adgang til det, for der er altså ingen, der kontrollerer id, hvis hele markedet flytter et illegalt sted hen.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-10-11:
Nu er det så heldigt, at vi ikke behøver at tro på alt muligt, for vi har jo faktisk et ret stort vidensgrundlag at stå på her, hvilket vi også fik præsenteret under forhandlingerne.
Der kan vi jo læse, at over halvdelen af det, børn og unge, altså også dem under 15 år, drikker, er alkohol, øl, cider og alkoholsodavand, altså produkter, som stadig vil være lovlige med den her aftale.
Dokumentaren på TV 2, mener jeg det var, som vi alle sammen så her for et lille års tid siden, handlede jo om j-dag, og det, der skete der, vil stadig væk være tilladt.
Så hvad tænker ordføreren?
Er man med til at blåstemple en kultur, som man jo egentlig godt vil gøre op med, ved at sige: Så længe I drikker jer i hegnet i julebryg, er det okay?
Så kan jeg oplyse ordføreren om, at ifølge §RØG-undersøgelsen er det mentol, pebermynte og spearmint, altså den type smage, som stadig væk er tilladt, som de unge primært benytter sig af.
Hvad er det, man vil opnå, når man træffer et valg, som er imod al den information, vi fik under forhandlingsmøderne?
Matilde Powers (S), 2024-10-11:
Det kan jeg desværre ikke.
Jeg har bare fået fremlagt af eksperter og af unge selv, at man har kunnet købe de her produkter med mange forskellige typer smage.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-11:
Jeg er meget enig.
Louise Brown (LA), 2024-10-11:
Tak for det, og tak til Socialdemokratiets forebyggelsesordfører for talen.
Jeg har faktisk lige et øjeblik glemt, hvad det var, jeg ville spørge om – det er lidt pinligt.
Jo, nu kan jeg huske det.
Jeg tror godt, jeg kender argumentet for at fjerne de søde smage fra bl.a. nikotinposer.
Hvad er argumentet for, at det så må smage af tobak, når der nu ikke er tobak i en nikotinpose?
Matilde Powers (S), 2024-10-11:
Det fulde formål med den her aftale har været at forebygge, at børn og unge bliver tiltrukket af og har adgang til de her produkter.
Det, som vi ved, er, at hvis der er produkter med tyggegummi- eller jordbærsmag, så appellerer det i særlig grad til børn, fordi det lyder lidt som slik og smager af noget, det ikke er.
Derfor har vi haft fokus på at fjerne de smage, der i høj grad appellerer til børn.
Louise Brown (LA), 2024-10-11:
Hvad er argumentet så for, at noget, som ikke indeholder tobak, gerne må smage af tobak?
Matilde Powers (S), 2024-10-11:
Vi kan for min skyld godt kigge på en forebyggelsesplan for voksne i fremtiden også, det vil jeg meget gerne være med til.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-10-11:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg beklager, at min stemme er lidt rusten, jeg har hostet i en uges tid.
Mohammad Rona (M), 2024-10-11:
I regeringsgrundlaget står der jo sådan set, at alle tre partier er enige om, at vi etablerer et europæisk samarbejde.
Så vi er for et europæisk samarbejde med et tredjeland.
Det synes jeg sådan set også at min kollega hr. Frederik Vad tidligere i dag gav rigtig godt udtryk for.
Så ja, vi er for et center, men vi er ikke for et enegangs center.
Hr. Peter Skaarup må konkludere det, som Peter Skaarup vil konkludere.
Jeg fortæller bare, hvad der står i regeringsgrundlaget, og jeg fortæller sådan set bare, hvad de tre partier er blevet enige om, og de er blevet enige om at lave et center sammen med andre europæiske lande i et tredjeland.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-10-11:
Mange tak, formand.
Jeg har jo hørt alle de forrige ordførere komme ind på, hvad det her forslag handler om.
Det handler om en udbygning og en stramning af Schengenreglerne i forhold til screeningsforordningen og tilbagesendelsesforordningen.
Og jeg kan sige, at vi fra Det Konservative Folkepartis side støtter det.
Mohammad Rona (M), 2024-10-11:
Det lød lidt, som om man var ret interesseret i det her forslag.
Det er jo ikke særlig tit, man hører det.
Men jeg vil bare lige spørge hr. Mikkel Bjørn: Er DF for et pushback?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-11:
Altså, jeg synes bestemt, der er interessante perspektiver i pushback, for hvis migranter ikke har ret til ophold i Europa, hvorfor er det så, at vi fastholder en incitamentstruktur, hvor de mennesker bliver ved med at tage den farefulde rejse over Middelhavet?
Rigtig mange mennesker ender med at drukne, fordi de tager ud på den farefulde rejse.
Der tror jeg, det kunne være godt at signalere til de mennesker: Uanset hvilken rejse du begiver sig ud på, kan du, hvis du ikke har lovligt krav på ophold i Europa, i Italien eller andre lande, ikke komme ind.
Mohammad Rona (M), 2024-10-11:
Arh, hr. Mikkel Bjørn, nu kom jeg jo med et meget ærligt svar med det samme, og jeg synes, at svaret fra hr. Mikkel Bjørn blev sådan lidt mere et violinspil.
Det er jo ulovligt, så jeg kunne godt tænke mig lige at prøve at spørge hr. Mikkel Bjørn endnu en gang: Er man, sådan helt kort og klart, for eller imod et pushback?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-11:
I Dansk Folkeparti er vi ikke afvisende over for pushback som et værktøj til at forhindre migration til Europa.
Peter Skaarup (DD), 2024-10-11:
Jeg kunne godt tænke mig lige at spørge om en ting.
For hr. Frederik Vad nævnte muligheden for at lave sådan et center uden for Europas grænser, altså et modtagecenter, og Socialdemokratiet er jo for det og arbejder hårdt for det.
Idéen kom frem for 6 år siden, og nu er vi så i 2024, og det er ikke sket endnu.
Men grunden er, som jeg forstår det, at statsministerpartiet ikke kan få begge de to andre regeringspartier med på det.
Det må være problemet, for ellers havde man vel gennemført den her plan.
Mohammad Rona (M), 2024-10-11:
Det kan jeg sådan set gøre meget nemt: Det er, fordi det er ulovligt.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-11:
Der er et eller andet galt med min mikrofon, hver gang jeg får ordet.
Det må vi lige have kigget på.
Det er jo mildest talt
ikke en særlig opløftende nyhed for en person som mig, der er ret optaget af at begrænse migrationen.
Jeg ved også, at hr. Steffen Larsen er optaget af det.
Hvad mener Liberal Alliance og hr. Steffen Larsen at vi burde gøre i Italien og i Europa i det hele taget for at begrænse migrationen i stedet for bare at omfordele migranterne?
Steffen Larsen (LA), 2024-10-11:
Grundlæggende må jeg sige at jeg et langt stykke ad vejen har fidus til Meloni, altså Fratelli d'Italias leder, som jo er premierminister i Italien.
Hun har faktisk nogle planer, som jeg håber vil lykkes for dem.
Det er f.eks. planen om at fange migranter uden for kystlinjen, hvor de så kan sende dem til Albanien, hvor de kan få behandling i et tredjeland – reelt set lidt a la de danske planer om Rwanda.
Man får altså lavet en migrationsbehandling i et tredjeland, således at vi kan få sendt folk ud af Europa igen og holde dem uden for Europas grænser, altså uden for Schengens grænser, om man vil.
For når de kommer ud af det her flygtningecenter og er afvist i forhold til at komme ind i et Schengenland, altså ind i Italien, så står de i Albanien, og albanerne vil jo ikke have dem, så de har tænkt sig at sende dem retur, hvor de så end kommer fra.
Så resultatet af den her logik er jo, at man får begrænset den migrationsstrøm, hvis det kan fungere.
Om det kommer til at fungere, ved jeg ikke, men lad mig sige helt ærligt, at jeg håber, de kan få det system til at fungere på en eller anden måde, så man får stoppet tilstrømningen.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-11:
Det håber jeg for alvor også.
Man kan jo være bekymret for, at det enten har meget, meget lange udsigter eller også slet ikke kommer til at fungere i praksis.
Spørgsmålet er jo i virkeligheden, om Danmarks og Europas sikkerhedspolitik, når det kommer til asyl- og migrationsspørgsmålet, skal være afhængig af aftaler med tredjeverdenslande.
Altså, er det en forudsætning for at kunne navigere i og begrænse migrationen, at vi kan lave aftaler med lande, som vil indgå aftaler med Danmark omkring begrænsning af migration?
Kan vi ikke tage nogle skridt selv for at begrænse migrationen, så det ikke er afhængigt af aftaler med tredjeverdenslande?
Steffen Larsen (LA), 2024-10-11:
Der er formodentlig mange skridt, man kan tage.
Spørgsmålet er, hvad de øvrige EU-lande er villige til, og det er jo her, vi har set mange hindringer ligge.
For vi ser jo, at flere og flere lande, heldigvis, begynder at nærme sig det, jeg vil kalde for en form for udlændingepolitisk realisme.
Og der skal kun være et par enkelte valg, hvor venstrefløjen i flere lande som f.eks. Tyskland og Frankrig får rigtig fat, og så ser vi jo, at det går den modsatte vej igen.
Så jeg vil ikke sige, at jeg er sådan super håbefuld, men realismen begynder at melde sig.
Mohammad Rona (M), 2024-10-11:
Tak for ordet, formand.
Jeg vil også starte med den tur, vi har været på sammen i Europaudvalget og Udlændinge- og Integrationsudvalget nede ved de syditalienske øer.
Det lyder måske meget behageligt at være på tur i Italien – især når tiden i Danmark har vist sig at være meget grå med regnvejrsdage osv. – men det var nu engang et meget vigtigt besøg og et besøg, som i hvert fald gav noget stof til eftertanke.
For besøget på den lille italienske ø Lampedusa var også et besøg hos vores italienske kollegaer i Frontex – et besøg, der virkelig viste mig, hvor stort et pres der er på EU's ydre grænser.
De er EU's frontlinje og det første møde, man får med det europæiske samarbejde.
Det viste mig også tydeligt, hvor stort et pres den irregulære migration lægger på vores ydre grænser, især hos vores italienske venner.
Det er jo ikke holdbart, uanset hvordan og hvorledes man vender og drejer det, og det har tidligere migrationskriser sådan set også vist.
Senest oplevede vi det jo for knap 10 år siden i store dele af EU, især her i Danmark, og med situationen i Mellemøsten, der har nået sit kogepunkt, gør vi også klogt i at modernisere, opdatere og vigtigst af alt strømline vores processer, netop sådan som vi gør med det her beslutningsforslag.
Når jeg siger det her igen, er det, fordi det jo i virkeligheden starter tilbage i maj, da Dublinforordningen blev til AMMR-forordningen, og hvor vi tilkendegav, at vi netop støttede disse typer forordninger.
Det styrkede effektiviteten af det fælles europæiske asylsystem, og det sikrede en mere integreret tilgang til migrationsstyring og asylforvaltning i EU.
Ligesom dengang vil jeg også kort notere mig, at dette ikke betyder, at vi deltager i EU's solidaritetsmekanisme.
B 10, som vi behandler i dag, handler om en udbygning af Schengenreglerne, som vi kender dem i dag.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-11:
Tak for det.
Jeg er egentlig bare nysgerrig på, hvad hr. Mohammad Rona og Moderaterne mener om pushback, altså det, at vi afviser migranterne, allerede inden de kommer i land på de europæiske strande.
Er det en ordning, som Moderaterne er tilhænger af eller kan se sig selv i?
Mohammad Rona (M), 2024-10-11:
Det kan jeg svare helt kort på: Det er vi ikke.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-11:
Jeg spurgte bare: Hvorfor ikke?
Altså om ordføreren kunne uddybe lidt, hvorfor han ikke er tilhænger af pushback?
Frederik Vad (S), 2024-10-11:
Tak for det.
Nu kender jeg jo hr. Mikkel Bjørns holdninger til udlændingepolitik, og derfor undrer det mig lidt, at han har så store forbehold over for det her, for uagtet hvor begejstret eller knap så begejstret Dansk Folkeparti er for EU, må man jo bare sige, at hvis ikke der er styr på EU's ydre grænser, ender det med at blive et problem for Danmark, uanset hvilken politik vi fører her.
Derfor kan jeg ikke se det, vi behandler i dag, som noget, der ikke styrker de ydre grænser.
Det er jo en til en noget, som kommer til at gøre en positiv forskel, i forhold til hvordan systemet er i dag.
Så jeg kan slet ikke forstå, hvorfor Dansk Folkeparti er så forbeholdne.
Vil hr. Mikkel Bjørn ikke uddybe det?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-11:
Der er slet ingen tvivl om, at i forhold til de andre dele af EU's migrations- og asylpagt, som vi behandlede her i Folketingssalen, er det her absolut et af de mindst skadelige elementer, hvis man skal tale om skadelige elementer.
Men som jeg nævnte i min tale, er vi jo grundlæggende ikke tilhængere af, at vi ensretter EU's migrations- og asylpolitik, altså ensretter reglerne for, hvordan de europæiske lande skal håndtere migranter ved deres egne suveræne grænser.
Så grundlæggende er vi jo tilhængere af de elementer, der handler om at kunne sende migranter tilbage, hvis de kommer uden krav på ophold i Danmark, men vi er ikke tilhængere af, at alle EU-landenes lovgivninger for, hvordan vi håndterer migranter ved vores egne suveræne grænser, skal ensrettes på tværs af de europæiske lande.