runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-04:
Tak for spørgsmålet, fru Zenia Stampe.
Først og fremmest afhænger, hvad der kommer til at indgå i en kommende investeringsplan, selvfølgelig både af, hvad regeringen selv kommer med af udspil, men derudover også af, hvad de enkelte partier bringer med ind til forhandlingsbordet.
Det synes jeg er væsentligt at understrege.
Mit udgangspunkt er ikke at afsætte særskilte midler til Østbanen i forbindelse med de kommende forhandlinger om statslig infrastruktur og investeringer.
Men jeg kan allerede nu sige, at jeg har haft en meget konstruktiv dialog med Region Sjællands regionsrådsformand, og jeg har noteret mig, at regionsrådet har aftalt at afsætte midler til at lave en såkaldt programfase, altså at få afklaret nærmere, hvor mange penge efterslæbet på vedligehold i grunden handler om, og i givet fald hvilke udfordringer der er på Østbanen.
Og det er selvfølgelig for også at kunne spille det op imod, hvad det er for nogle økonomiske rammer, som regionen har.
Jeg skal i den sammenhæng sige, at aftalen mellem regionerne og staten – den økonomiske ramme, der ligger for den her del af jernbanen – jo ikke ligger under mit ressort, men ligger i regi af dels Indenrigsministeriet, dels Finansministeriet i forhold til de aftaler, der laves dér omkring bloktilskud.
Det er også klart, at vi i regeringen jo selvfølgelig også er optaget af eksempelvis at se på, hvordan regionerne kan udnytte deres rammer bedst muligt.
Noget af det, der jo f.eks. er sikret, er, at regionerne er sikret fri låneadgang til at finansiere langsigtede investeringer i banerne.
Det gælder selvfølgelig også for Østbanen og Region Sjælland.
Men i første omgang er det efter min mening ret vigtigt, at vi får kigget på, hvad den konkrete udfordring er, og jeg synes, at jeg som sagt er i en ret konstruktiv dialog med regionsrådsformanden for Region Sjælland, og vi bistår i hvert fald meget gerne i forhold til den konkrete udredning.
Zenia Stampe (RV), 2019-12-04:
Tak for det.
Vil ministeren tage initiativ til, at renovering af Østbanen indgår i forhandlingerne om fremtidige statslige investeringer i infrastruktur, jf. økonomiaftalen mellem Danske Regioner og regeringen for 2020, hvor der står, at »regeringen planlægger at drøfte de fremtidige statslige investeringer i infrastruktur i 2020, og at regeringen forud herfor har noteret sig tilstanden på privatbanerne«?
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-04:
Det kan jeg kun erklære mig enig i, og vi finder ud af at få arrangeret en kop kaffe –
om den så skal være sort, eller om der skal mælk i, må være det udestående spørgsmål.
Mads Fuglede (V), 2019-12-04:
Det er en meget harmonisk spørgen og svaren frem og tilbage.
Det glæder mig meget.
Jeg glæder mig til at blive inviteret over til kaffe, for jeg må konkludere, at vi her har en fælles dagsorden om at få gjort noget ved de store støjgener, der er fra de store indfaldsveje til København, som jo går igennem Københavns omegn i både den nordlige, sydlige og midterste del.
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-04:
Støj langs statsvejnettet er et problem i mange dele af landet.
Derfor synes jeg, det er helt naturligt, at vi også inddrager det element, når der skal laves en langsigtet investeringsplan, som jeg selvfølgelig håber at et bredt flertal af partierne vil være med til, og jeg ved, at spørgerens parti ved deres transportordfører, hr. Kristian Pihl Lorentzen, også har tilkendegivet, at man ønsker at inddrage støj i det arbejde.
Så jeg opfatter det som helt naturligt, at vi kigger på det.
Zenia Stampe (RV), 2019-12-04:
Det vil så sige, at transportministeren, som er en del af regeringen, og som er socialdemokrat, ikke kan sige, om det er regeringens holdning og Socialdemokratiets holdning, at staten skal gå ind og hjælpe regionerne med at løse de problemer, man aktuelt står over for i forhold til lokalbanerne.
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-04:
Det er sådan, at spørgeren har stillet et spørgsmål, der handler om noget på mit ressort, nemlig en kommende infrastrukturinvesteringsplan.
Det startede jeg med at svare på, dels hvad det er regeringen har tænkt sig at bringe ind, dels understrege, at det jo også er et spørgsmål om, hvad de enkelte partier, som kommer til at indgå i sådan en aftale, tager med.
Det kan jeg svare på, fordi det er mit ressort.
Hvis det handler om spørgsmål, som hører under det, som handler om aftalen mellem regionerne og staten, må jeg henvise til de ressortministre, som aftaler den slags ting.
Det, jeg kan konstatere, og som jeg allerede har svaret, er jo, at man har reguleret med pris- og lønudviklingen, men at vi også kan se, at der historisk, også tilbage til det tidspunkt, som fru Zenia Stampe nævner i forbindelse med den tidligere rapport, jo altså er brugt mindre end det, som regionen fik i tilskud på det her givne område, og man kan så nu konstatere, at vi står med forskellige udfordringer.
Men det havde selvfølgelig været mere optimalt, hvis man havde brugt de midler, som man fik til den her opgave, til opgaven.
Så havde man næppe stået med de samme udfordringer, som man gør nu.
Men nu er vi jo der, hvor vi er, og derfor skal vi selvfølgelig også analysere området nærmere og se, hvordan vi så kommer videre.
Zenia Stampe (RV), 2019-12-04:
Jeg ved jo godt, at det er en lang og indviklet sætning, men det, der sådan set står, er, at det investeringsbehov, som man har udregnet sig til i årene 2000 til 2009, primært har været til materiel, hvorimod det investeringsbehov, der måtte opstå senere til sporrenovering, langt overstiger det investeringsbehov, der er i materiel, og det her er altså en rapport, som transportministerens eget ministerium – godt nok for mange år siden – har udarbejdet.
Derfor vil jeg bare gerne høre til holdningen om, at det her investeringstilskud ikke er blevet reguleret, til trods for at det er beregnet med udgangspunkt i en periode, som jo for længst er forældet, og hvor vi står i en helt ny investeringssituation, hvor der altså ikke bare er brug for nyt materiel, men der faktisk er brug for en gennemgribende sporrenovering.
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-04:
Jeg mener egentlig ikke, at spørgeren anlægger den helt rette præmis, når spørgeren lægger til grund, at investeringstilskuddet ikke dækker renoveringer af Østbanen i det her konkrete tilfælde.
Den del af det skal jeg så igen understrege ikke ligger under mit ressort.
Ifølge mine oplysninger ligger regionernes investeringer i privatbanerne under det investeringstilskud, de får.
Så hvis man ser isoleret på investeringstilskuddet, ser det ud, som om der er mere end nok.
Fordelingen af investeringstilskuddet mellem regionerne bygger som sagt på en tidligere vurdering af den enkelte bane, men jeg har ikke hørt regionerne præsentere et samlet konkret ønske om at fordele det her investeringstilskud anderledes regionerne imellem.
Region Sjælland modtager hvert år omkring 35 mio. kr. i investeringstilskud, og til og med år 2018 har regionen yderligere modtaget knap 200 mio. kr. i bloktilskud til udviklingsområdet tildelt alene på baggrund af privatbanekriteriet.
Ifølge mine oplysninger har regionen samlet set haft lavere udgifter til privatbanerne end disse tal samlet set.
På den baggrund mener jeg som sagt, at spørgeren anlægger en forkert præmis, når det konstateres, at det ikke har været muligt at prioritere den nødvendige investering i privatbanerne.
Bloktilskuddet på udviklingsområdet falder fra og med 2019 med knap 20 pct. som følge af den tidligere regerings erhvervsfremmereform, men i den forbindelse har regionen også færre opgaver.
Men som også sagt ved det tidligere spørgsmål er jeg i en god dialog med regionsrådsformanden for Region Sjælland omkring den udfordring, der er aktuelt.
Men kigger man historisk på det, har pengene sådan set været til stede.
Altså, jeg går ud fra, at fru Zenia Stampe har været så lang tid i politik, at man kender til ressortopdeling ministerierne imellem.
Det er klart, at hvis fru Zenia Stampe havde ønsket specifikt at få uddybet dette, havde fru Zenia Stampe nok spurgt eksplicit til det i spørgsmålet, og var det spørgsmål blevet stillet til mit ministerium, havde vi sendt det videre til et andet ministerium.
Zenia Stampe (RV), 2019-12-04:
Jeg troede sådan set, at regeringen var et slags kollegium, så når jeg stiller et spørgsmål til transportministeren, kan han også svare på regeringens vegne og da især, når det er et spørgsmål, der handler om transport.
Nu kommer vi jo lige om lidt hen til et andet spørgsmål om Østbanen, som rammer endnu mere direkte ned i transportministerens ressort, nemlig det såkaldte investeringstilskud.
Men skal jeg virkelig forstå det sådan, at transportministeren ikke kan redegøre for regeringens og Socialdemokratiets holdning på det her spørgsmål?
Hvad er ministerens holdning til, at regionernes investeringstilskud til lokalbaner er fastlagt på baggrund af Jernbanetilsynets og Trafikstyrelsens vurdering af investeringsbehovet i de enkelte baner i perioden 2000 til 2009 og således ikke dækker udgifterne til en sporrenovering af Østbanen, som vurderes at koste ca. 30 mio. kr. årligt ved lånefinansiering?
Louise Schack Elholm (V), 2019-12-04:
Det er lidt i samme retning, kan man sige.
Vil ministeren redegøre for, om ministeren med baggrund i det hemmelige notat om et kommissorium for at undersøge den niveaufri udfletning ved Ringsted kan redegøre for, om ministerens plan er, at tog ikke skal stoppe i Ringsted?
Kaare Dybvad Bek (S), 2019-12-04:
Nej, det er jeg ikke enig i.
Det var det, jeg lagde op på min facebookside og beskrev i ret store detaljer.
Så er det rigtigt nok, at jeg i det indslag, der var i P1 Morgen, var upræcis i min brug af det eksempel, men det ændrer jo ikke ved, at det at hæve huslejen fra 11.000 kr. til 36.000 kr. er komplet uden for de normer, vi arbejder efter i Danmark, og det er da et kæmpestort problem, hvis udlejerne gør det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-12-04:
»Ikke helt præcist« var ministerens svar.
Hvorfor vil ministeren dog ikke bare stå ved, at det var en fejl at bruge det som bærende eksempel i ministerens forargelse?
Jeg tror også, at ministeren i Berlingske den 10. november sagde: »Havde jeg ikke selv set det, ville jeg tro, det var løgn«.
Så jeg synes måske, ministeren slipper lidt nemt om ved det ved at sige, at det ikke var helt præcist.
Nu havde ministeren faktisk muligheden for at forsvare sig i DR's Detektor, som jo bragte en artikel omkring det her og havde spurgt ministeren, om ministeren ville stille op til interview.
Det ville ministeren ikke, og ministeren gjorde som mange af sine ministerkolleger: undlod at stille op til et interview og sendte en skriftlig kommentar.
Men nu får ministeren jo så muligheden for her i Folketingssalen at vedstå, at ministeren har lavet en fejl, og kan ministeren ikke gøre det lidt tydeligere end at sige, at det ikke var helt præcist?
Kan ministeren ikke i dag stå ved, at det eksempel, ministeren kom med, var misvisende og ikke var retvisende for den diskussion, der er om § 5, stk. 2?
Kaare Dybvad Bek (S), 2019-12-04:
At hæve lejen under lejeforholdet er en ud af flere metoder, som bruges for at prøve at tvinge lejere ud af lejemål.
I den nævnte sag vil jeg medgive, at det ikke var helt præcist, da jeg koblede lejemålet til boligreguleringslovens § 5, stk. 2, når lejemålet er beliggende i en småejendom med en lejefastsættelse efter boligreguleringslovens § 29 c.
Det ændrer dog ikke på, at problemstillingen er der, og at der skal gøres noget ved det.
Det vil jeg se nærmere på, når det nuværende forlig udløber, og fremgangsmåden med at varsle voldsomme huslejestigninger er jo den samme, hvad enten huslejen er reguleret under den ene eller den anden paragraf.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-12-04:
Tak for det, og spørgsmålet lyder: Synes ministeren, at det er retvisende, når ministeren i forbindelse med et interview i P1 Morgen bruger boligreguleringslovens § 5, stk. 2, til at forklare et eksempel på en huslejestigning til 36.000 kr. om måneden, når den lejlighed, ministeren bruger som eksempel, slet ikke hører under § 5, stk. 2, men i stedet er omfattet af boligreguleringslovens § 29 c?
Kaare Dybvad Bek (S), 2019-12-04:
Jeg er også helt enig i det, som ordføreren har skrevet i JyskeVestkysten, og det er jo kun godt, at der er flere gode kræfter, der tager denne her sag op, sådan at vi kan få den løst på en god måde for de frivillige.
Niels Flemming Hansen (KF), 2019-12-04:
Fra Det Konservative Folkepartis side takker vi også.
Kaare Dybvad Bek (S), 2019-12-04:
Der er ingen af dem, der er statsfinansieret i den forstand, at kommunerne jo i dag selv vælger, om de vil finansiere det gennem deres almindelige skatteopkrævning, altså budgettet i det hele taget, eller om de vil opkræve et gebyr, der dækker den udgift, der er; 24 kommuner betaler, kan man sige, over skattebilletten for det
, så ingen steder vil det være gratis.
Der kan være arrangementer som f.eks. Grøn Koncert, som har arrangementer i flere kommuner, og der vil det altså være en fordel for dem at bruge en private rådgiver, fordi de kun skal indhente én godkendelse i stedet for en godkendelse fra hver kommune.
Men jeg vil også gerne bruge anledningen til at takke Det Konservative Folkeparti og jeres ordfører, fru Mona Juul, for også at rejse den her sag over for mig og at sørge for, at der skete noget i den.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-12-04:
Jeg synes jo, det handler om, at vi som politikere også sørger for, at der er en ordentlig og saglig debat, at vi bruger eksempler, der vedrører de forhold, vi diskuterer.
Der synes jeg da, det ville være fair nok, hvis ministeren var noget tydeligere ved at sige: Ja, det var en klokkeklar fejl; det beklager jeg.
Lad os diskutere ud fra det, der er faktuelt korrekt, ikke ud fra et eksempel, der vedrører noget andet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2019-12-04:
Der er masser af eksempler i dagspressen og i DR, som vedrører § 5, stk. 2, så hvis ordføreren er interesseret i det, kan man jo bare følge med.
Og så vil jeg sige, at det der med, at jeg ikke svarer, er jeg uenig i.
Så det er jeg ikke enig i.
Jeg er vel opmærksom på, at Det Radikale Venstre er uenige i den her lovgivning, og det er selvfølgelig helt rimeligt.
Men jeg vil sige, at om nogle af de eksempler, der bliver nævnt her, må man spørge, hvilke mennesker det er, der bliver spurgt til.
Spørgeren nævner Finlandsparken i Vejle.
I Finlandsparken i Vejle skal der ikke rives noget ned.
Der skal ikke sælges noget.
Man skaber et blandet boligområde, ved at man bygger en række nye byggerier, sådan at man nedbringer andelen af almene familieboliger til 68 pct., som der er søgt dispensation til.
Der er altså ingen mennesker, der skal flytte ud af Finlandsparken i Vejle.
Nils Sjøberg (RV), 2019-12-04:
Tak, minister.
Først og fremmest synes jeg, at det er diskriminerende at anbringe medborgere på en ghettoliste.
Det er uanstændigt ifølge radikal opfattelse og i strid med alt, hvad vores danske værdier består af, sådan som vi opfatter det, altså når man uddeler ghettostempler og tvinger mennesker ud af deres hjem.
Det er symbolpolitik af værste skuffe.
Det løser absolut ingen ghettoproblemer.
Jeg kan konkret nævne en række såkaldte hårde ghettoer, dem, der har stået på listen i 5 år.
Det drejer sig om Munkebo og Skovparken, Finlandsparken i Vejle, Stengårdsparken i Esbjerg – bare for at nævne nogle.
Hvor skal de mennesker bo henne, når de ikke længere kan få lov til at bo i de såkaldte ghettoområder?
Kaare Dybvad Bek (S), 2019-12-04:
Tak for spørgsmålet.
Aftalen om bekæmpelse af parallelsamfund handler ikke om at reducere antallet af almene familieboliger.
Det handler om at skabe mere blandede byer og om at forhindre, at Danmark bliver etnisk og socialt opdelt.
Derfor stilles der i parallelsamfundsaftalen krav om en mere blandet boligsammensætning i de mest udsatte områder.
Kommuner og boligorganisationer bestemmer selv, hvordan de vil nå aftalens mål om 40 pct. almene familieboliger.
I de udviklingsplaner, jeg har godkendt, er der valgt forskellige redskaber, som hver især er effektive i de konkrete lokalområder.
Det fremgår af planerne, at nybyggeri er det mest anvendte redskab, og at salg og nedrivning primært bliver brugt der, hvor det har et bredere formål i forhold til udviklingen af bydelen.
I Tingbjerg i København skal der hverken sælges eller rives almene familieboliger ned.
I stedet bygges der 1.500 nye private boliger, og erhverv og infrastruktur skal udvikles.
I alt vil udviklingsplanerne betyde nybyggeri af over 10.000 nye boligenheder, hvoraf cirka en fjerdedel er erhverv.
I de store boligområder som Tingbjerg, Gellerup, Bispehaven og Vollsmose vil der blive bygget ca. 6.000 nye boliger.
Det er 3.700 flere boliger end i dag, og nettotilvæksten i de 15 mest udsatte boligområder er på 3.645 boliger.
Samtidig vil der blive bygget nye almene boliger uden for de udsatte boligområder.
F.eks. erstattes de 1.000 almene boliger, der rives ned i Vollsmose, af lige så mange boliger andre steder i Odense.
Endelig har Socialdemokratiet med parallelsamfundsaftalen sikret, at en økonomisk gevinst for salget af almene familieboliger kan bruges til byggeri af almene familieboliger andre steder.
Så præmissen om, at parallelsamfundsaftalen har som mål at reducere antallet af boliger, er efter min mening ikke korrekt.
Det eksempel, som jeg brugte, står meget klart på min facebookside, og det er blevet delt mange gange, så jeg er sikker på, at Torsten Schack Pedersen også har haft mulighed for at se det, hvis han gerne ville.
Der siger jeg ikke det, og det står i det brev, der er lagt ud, for der var en interesse for, om det her eksempel var noget, jeg havde fundet på, altså om der ikke var nogen, der havde fået et varsel om en huslejestigning fra 11.000 kr. til 36.000 kr.
Så lagde jeg det ud, for at alle kunne se det, og dermed kan man også se, hvilken paragraf det er lavet efter.
Men det er rigtigt, at det, jeg sagde i P1 Morgen, var upræcist.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-12-04:
Men ikke til henvendelsen fra Detektor, hvor ministeren skulle stå på mål for, hvorvidt det var et korrekt eksempel.
Jeg kan forstå, at ministeren tager det lidt afslappet – der var også andre eksempler – men det ville da være passende, hvis ministeren ville stå ved, at det eksempel, ministeren brugte, var forkert, i stedet for at sige, at det ikke var helt præcist.
Nils Sjøberg (RV), 2019-12-04:
Kan ministeren oplyse, hvilke overvejelser regeringen har gjort sig om de manglende muligheder for, at danskere kan bo i almene familieboliger som følge af ghettopakken og den deraf følgende nedbringelse af antallet af almene familieboliger?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-04:
Nej, nu talte jeg om, hvad der findes af regler på erhvervsområdet, for der har vi i forhold til snærende regler, som sænker virksomheders omsætning eller pålægger dem administrativt besvær, afskaffet mere, end vi har indført.
Men derfor har vi stadig især på skatteområdet, som jo ikke var mit ansvarsområde som erhvervsminister, utrolig mange meget, meget besværlige regler, og noget af det vigtigste, vi kan gøre for både erhvervsliv og borger, vil være at få afskaffet nogle af dem.
Niels Flemming Hansen (KF), 2019-12-04:
Mange tak.
Jeg er glad for, at ministeren har taget det her problem alvorligt, som det er, da rigtig mange af de her foreninger jo også giver deres penge til velgørenhed.
I den pressemeddelelse, ministeren har sendt ud, om spørgsmålet, som jeg personligt er meget taknemlig for, er der beskrevet, at det vil være muligt at få godkendt dokumentation af en certificeret rådgiver, hvis de pågældende arrangører ønsker det.
Der har jeg bare et spørgsmål, nemlig om det i så tilfælde vil være mod egenbetaling fra arrangørens side, eller om det også er et statsfinansieret gode?
Kaare Dybvad Bek (S), 2019-12-04:
De sidste ugers debat har vist, at flere foreninger og deres frivillige har været nervøse for, om deres lokale marked, byfest eller festival måtte dreje nøglen om, fordi den kommunale byggetekniske sagsbehandling ophører fra 2020.
Der har særlig været kritik af, at det i nogle år i nogle tilfælde vil være dyrt at få brandgodkendt deres arrangement, og flere foreninger har været bekymrede for, at deres overskud vil skulle bruges på certificerede rådgivere, når de ikke længere kan få godkendt deres pladsfordelingsplan hos kommunerne.
Danmark er et foreningsland, hvor tusindvis af frivillige yder en kæmpe indsats, for manges vedkommende uden at få en krone for det.
Det skal vi værne om.
Det vil derfor hverken blive dyrere eller mere besværligt at afholde byfester, end det er i dag, fordi reglerne for disse arrangementer fortsætter, sådan som de er i dag.
Der er nemlig lavet en række vejledninger rettet specifikt mod disse arrangementer.
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-04:
Jeg går ikke på nuværende tidspunkt i gang med at lave en køreplan, der dækker Danmark efter 2028.
Jeg er klog nok til at vide, at det faktisk er sådan, at vi har besluttet i Folketinget, at det overlader vi sådan set til DSB at gøre.
Men i dag er det sådan, at der er tog, der stopper i Ringsted.
Det vil der også være i fremtiden.
Louise Schack Elholm (V), 2019-12-04:
Det glæder mig at høre.
Det håber jeg så også betyder, at hvis der kommer en timemodel, skal de tog selvfølgelig også stoppe i Ringsted.
Kan ministeren bekræfte det?
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-04:
Allerede i dag er der jo som sagt tog, der stopper, og tog, der ikke stopper i Ringsted.
Sådan vil det også være i fremtiden.
Det er ikke sådan, at jeg har en plan om, at det, fordi man så laver en forbedring i Ringsted, hvis vi beslutter at gøre det, for nu skal vi analysere det først, betyder, at der er færre tog, der skal stoppe i Ringsted.
Det er ikke det, der er baggrunden for at lave den her analyse.
Men allerede i dag er det jo sådan, at der er tog, der kører igennem Ringsted, og tog, der stopper i Ringsted.
Hele pointen her er, at der også i fremtiden skal stoppe tog i Ringsted.
Men det er altså ikke sådan, at vi er inde i en detailplanlægning nu med en køreplan for DSB's fjerntog efter 2028, hvor Femernforbindelsen åbner.
Det er jo i høj grad for at fremtidssikre, ikke mindst i forhold til Femern, at vi skal indtænke det her.
Som sagt vil der også stoppe tog i fremtiden i Ringsted.
Selvfølgelig vil der det, for som spørgeren så rigtigt selv siger, er det et naturligt knudepunkt.
Louise Schack Elholm (V), 2019-12-04:
Årsagen til, at jeg stiller spørgsmålet, er jo netop, at der står i notatet, at det som en del af udfletningen skal sikres, at der kan gennemføres en hastighedsopgradering gennem stationen, som vil reducere rejsetiden.
Det lyder jo, som om det bare handler om, at togene skal suse igennem stationen, men ikke stoppe der.
Det er jo lige præcis det, der bekymrer mig.
Nu er Ringsted Station jo rent faktisk et trafikalt knudepunkt på Sjælland, for det er her, Sydbanen og banen til Jylland og Fyn krydser hinanden og mødes.
Så det er et naturligt sted at skifte, hvis man skal i en anden retning – hvis man kommer vestfra og skal sydpå eller omvendt.
Derfor er det jo ret relevant at vide, om den her hastighedsopgradering handler om, at toget skal køre igennem Ringsted Station, men ikke stoppe der.
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-04:
Som jeg jo allerede har været inde på, er notatet sendt over.
Jeg har ikke det præcise bilagsnummer, som det har i Transportudvalget, men det kan man da heldigvis slå op.
Jeg har altså heller ikke nogen hemmelig plan for, hvordan togbetjeningen i Ringsted skal være, når og hvis det besluttes at lave en opgradering af infrastrukturen ved Ringsted.
Den rigtige rækkefølge må være den, at vi først får undersøgt, hvad mulighederne her er i forhold til at fremtidssikre infrastrukturen.
Men blot for at gøre spørgeren tryg, skal der altså fortsat stoppe tog i Ringsted.
Hvilke tog det skal være, må man så se på, når infrastrukturen er på plads.