runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2021-03-03:
Jeg tror, man skal være opmærksom på – nu kan jeg se, at en af repræsentanterne for netop Bornholm er til stede i salen, men jeg går ud fra, at det er, fordi der er et andet spørgsmål på listen, og ikke på grund af den her debat – at der selvfølgelig er forskel, når det drejer sig om en mindre population; den kan nemmere overkommes.
Men der er jo omvendt lagt en rækkefølge for, hvordan vaccinerne skal gribes an, i forhold til hvem der er i risikogrupper, og hvem der skal vaccineres først – og det er altså den, vi følger i vaccineudrulningen.
Så det forslag, der bliver lagt frem her, synes jeg ikke er så brugbart i den genåbningssituation, vi står i nu.
Der er det i vores øjne bedre at høste de erfaringer, som Bornholm kan give os, og så forhåbentlig jo allerede her pr. 15. marts begynde at se på nogle af de andre mindre øer.
Altså, hvis smitteudviklingen er gunstig, er det jo noget, vi har aftalt at kigge på allerede den 15. marts.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-03-03:
Det, jeg spørger ind til, er en totalvaccination, og det er et forsøg, som ikke vil kunne gennemføres på Bornholm på samme måde, som man ville kunne det på eksempelvis Læsø.
Det er jo en totalvaccination, jeg spørger ind til.
Andre stedet gennemfører man jo, kan jeg se, forslaget om en total screening, altså hvor man går ind i hele Vollsmose, hvor der bor 8.000 mennesker, i øvrigt primært af udenlandsk herkomst, og hvor der er meget store problemer og smittekæderne spreder sig hastigt.
Der benytter man sig jo af at lave noget totalt.
Hvorfor vil man så ikke også her gribe muligheden – med de relativt begrænsede udgifter, der ville være – for at lave en totalvaccination på de små øer og på den måde også starte bagfra i forhold til at se, hvad en totalvaccination egentlig vil medføre på de her berømte øer, hvor der jo ikke er 39.000 indbyggere, som der er på Bornholm?
Simon Kollerup (S), 2021-03-03:
Så er det klart, at hvis der er særlige smitteudbrud i Vollsmose, så skal vi jo lukke hurtigt ned og få screenet hele det område.
Det ville vi også kunne gøre på Læsø, hvis der skete et pludseligt udbrud på Læsø.
Så i den forstand er der ikke nogen forskel på det, spørgeren spørger ind til, omkring screeningstilgangen.
Men hvad angår det her med at ændre i vaccinationsrækkefølgen, læner vi os altså op ad, hvad det er for nogle risikogrupper, der bliver prioriteret først.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-03-03:
Tak for det, hr. formand.
Mener ministeren virkelig, at der skal være 250 m 2 pr. kunde for at inddæmme coronasmitte på niveau med eksempelvis de krav, der blev sat til landets hypermarkeder?
Dan Jørgensen (S), 2021-03-03:
Der bliver jeg nok nødt til at rette spørgeren, for det er simpelt hen ikke rigtigt at sige, at Klimarådet konkluderer, at der er meget stor usikkerhed omkring de 7 mio. t – det gør de ikke.
De konkluderer faktisk det modsatte, altså at der er ret stor sikkerhed.
Der er selvfølgelig nogen usikkerhed; det vil der altid være.
Det, de siger der er stor usikkerhed om, er det, vi skal lave ude i fremtiden.
Og der skal vi – det er jeg enig i – blive mere konkrete.
Så er der det med CO 2 -afgiften.
Der bliver jeg simpelt hen nødt til at sige, at jeg er forvirret.
For jeg troede, at spørgeren gik ind for en tværgående ensartet CO 2 -skat, og hvis man gør det, kan man jo ikke samtidig gå ind for, at vi skal lægge CO 2 -skat på nogle sektorer og hæve den dér, for det er det modsatte af en ensartet CO 2 -skat.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-03:
Klimarådet mener jo, at den første tredjedel, som ministeren taler om, de første 7 mio. t, kun kommer hjem, hvis vi er meget, meget optimistiske.
Det er i høj grad et best case scenario, og det er derfor, de siger, at man ikke helt kan regne med det – plus at vi har taget de lavthængende frugter.
Er det så derfor ikke vigtigt, at vi nu kommer i gang med at lave nogle konkrete initiativer?
Det kunne f.eks. være nogle klimaafgifter.
Jeg henviser til, at flere af Socialdemokratiets ordførere ikke har villet støtte forslag om at lægge afgift på kød, benzin eller flyrejser, men har sendt CO 2 -afgiften i udvalg i samarbejde med støttepartierne, som jo også hænger i klimabremsen.
Hvad tænker ministeren om, at vi kommer i gang?
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-03-03:
Jamen sagen er jo meget simpel.
Vi får styr på coronaen.
Så kan der komme en anden pandemi på et andet tidspunkt, men der vil stadig væk være en terrortrussel, og der er vi afhængige af EU, fordi vi er med i Schengensamarbejdet.
Så jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor regeringen ikke vil træde ud af det samarbejde, når det vil give os frie hænder til at tilrettelægge vores bevogtning, som vi vil, så vi kan beskytte danskerne.
For øjeblikket beskytter vi dem ikke.
Er ministeren ikke enig i det?
Nick Hækkerup (S), 2021-03-03:
Nej, jeg er bestemt ikke enig i, at vi ikke beskytter danskerne i øjeblikket.
Jeg synes, vi gør rigtig, rigtig meget for at beskytte danskerne.
Det er både med grænsekontrol, men så sandelig også med test, smitteopsporing, vacciner – med alt det, der bliver rullet ud for at bekæmpe den pandemi, som vi er midt i.
Peter Skaarup (DF), 2021-03-03:
Hvis man skal konkludere, og det skal man jo på det her tidspunkt, på de svar, der er kommet fra ministeren, har ministeren nok mest et ønske om at prøve at gøre grin med Dansk Folkeparti ved at sige, at vi vil kontrollere alle mulige uskyldige mennesker, der passerer grænsen.
Vi ved jo godt alle sammen, at også før Schengensamarbejdet var der en udmærket grænsekontrol bestående af betjente og toldere, der stod ved den danske grænse og brugte deres gode næse til at vurdere, om man skulle lave en lille kontrol eller ej.
Sådan kan det også blive i fremtiden.
Men det kræver, at vi er herre i eget hus, og hvorfor vil regeringen ikke sikre det, så vi undgår bøder fra EU og alt muligt andet spektakel?
Nick Hækkerup (S), 2021-03-03:
For det første bliver jeg nødt til at anholde det med, at jeg er ude på at gøre grin med Dansk Folkeparti.
Det er jeg under ingen omstændigheder.
Det kunne jeg ikke drømme om.
Det mener jeg virkelig alvorligt.
For det andet synes jeg, at nogle af de replikker, vi havde, også dokumenterede eller i hvert fald illustrerede, at det ikke er så simpelt, at hvis man bare siger »ud af Schengen«, er alt godt.
Hr. Alex Ahrendtsen havde jo selv den formulering, at så ånder tyskerne os i nakken, og hvor placerer det os så?
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-03:
Tak, formand, og velkommen til ministeren.
I Klimarådets statusrapport for 2021 er der en anbefaling om, at »vedtage konkrete virkemidler, der sikrer yderligere reduktioner af udledningerne i 2030.
Det gælder også på områder, hvor der er indgået politiske aftaler i 2020.«, da den »samlede klimaindsats ikke anskueliggør, at klimalovens 70-procentmål i 2030 nås«.
Kommer denne konklusion som en overraskelse for regeringen, eller har regeringen hele tiden kalkuleret med en sådan kritik fra Klimarådet?
Dan Jørgensen (S), 2021-03-03:
Lad mig sige det på den måde, at det i hvert fald ikke er overraskende, at vi ikke på nuværende tidspunkt har en fuldstændig detaljeret plan frem til 2030.
Vi satte en 70-procentsmålsætning, til trods for at vi var nogle partier, som i valgkampen, selv om vi syntes, vi var ambitiøse, faktisk havde sagt: Vi kan altså ikke anvise virkemidler til mere end 60 pct.
Men når vi alligevel valgte at sige 70 pct., var det jo, fordi vi skal sætte os selv mål, der er så ambitiøse, at vi hele tiden presser os selv, så vi udvikler nye løsninger, ny teknologi og nye måder at gøre tingene på.
Så det synes jeg er en vigtig pointe at have med.
Når det så er sagt, forstår jeg jo fuldstændig intentionen bag spørgsmålet.
Jeg kan også forsikre om, at ja, vi har travlt, og vi kommer hele tiden til at skulle blive mere konkrete.
Det er i øvrigt også det, der ligger i at operere i to spor, et implementeringsspor og et udviklingsspor; noget, Klimarådet har anbefalet at vi gør, i erkendelse af at der er brug for udvikling af nye virkemidler.
Og der er næste skridt jo f.eks. at følge Klimarådets anbefalinger, i forhold til hvad vi vil gøre på ccs, udtagning af jord og de andre, synes jeg, ret fornuftige anbefalinger, de kom med i deres rapport.
Simon Kollerup (S), 2021-03-03:
Tak for det.
Det er rigtigt, at jeg besvarer også det her spørgsmål på vegne af sundhedsministeren.
Jeg forstår godt, hvis spørgeren og i øvrigt også andre synes, at 250 m² pr. kunde lyder af meget, men vi er nødt til at være varsomme.
Ingen ønsker at skulle lukke landet ned igen.
Vi genåbner gradvis og forsigtigt på baggrund af vurderingerne fra myndighederne.
De vurderer, at det er klogest ikke at åbne for storcentre og større butikker på nuværende tidspunkt af hensyn til lige præcis smitterisikoen.
Beslutningen om genåbning af udvalgsvarebutikker under 5.000 m² blev taget på baggrund af en indstilling fra indsatsgruppen og herunder altså sundhedsmyndighederne.
Et flertal i Folketinget har så besluttet også at genåbne udvalgsvarebutikker på 5.000 m² eller derover, som ikke ligger i storcentre, for et meget begrænset antal kunder mod, at der også er tidsbestilling.
Det er altså noget, som Statens Serum Institut efter en konkret vurdering har fundet kan være sundhedsmæssigt forsvarligt at gøre.
Så det hele her handler igen om smittesituationen, at bevare epidemikontrollen og gå gradvis fremad, så vi undgår at skulle gå tilbage igen.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-03:
Klimarådets klare anbefaling til regeringen og støttepartierne er at genåbne alle de foreløbig indgåede aftaler, som er lavet for at opnå en 70-procents-CO 2 -besparelse i 2030.
Har regeringen planer om at genåbne de eksisterende politiske aftaler for 2020 og genforhandle hver især, ikke mindst bilaftalen og den grønne skattereform, med fokus på en langt mere markant CO 2 -reduktion?
Alternativet har jo snart stået her i salen i et halvt år og insisteret på, at de aftaler ikke var ambitiøse nok.
Aftalerne indeholder simpelt hen ikke nok klimareduktion.
Skal de genåbnes?
Dan Jørgensen (S), 2021-03-03:
Første skridt er selvfølgelig at få gjort de forhandlinger, vi er i gang med nu, færdige.
Altså, jeg skal ikke lægge skjul på, at vi gerne ville have haft afsluttet forhandlingerne omkring landbrugssektoren sidste år.
Det blev vi nødsaget til at udskyde på grund af den store krise, der var i slutningen af året.
De sonderinger og forhandlinger foregår nu, og dem håber vi selvfølgelig på kan blive afsluttet her inden for en overkommelig fremtid.
Så er der nogle andre også meget presserende ting, som Klimarådet jo også anbefaler i forhold til at få lavet en strategi for ccs f.eks.
Men spørg mig lige igen om det, for jeg skal nok svare, men nu rejser formanden sig op.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-03:
Jamen så vil jeg simpelt hen bare gerne lade ministeren afslutte sit svar.
Dan Jørgensen (S), 2021-03-03:
Det var faktisk ikke et forsøg på at tale udenom – ikke, at jeg ikke godt kunne have fundet på det en sjælden gang, men ikke her.
For det er nemlig meget vigtigt at sige: Det, at vi har lavet nogle aftaler, er jo ikke ensbetydende med, at de så står ud i al fremtid.
Tværtimod har vi gjort os meget umage for faktisk hele tiden at formulere aftalerne på den måde, at ingen egentlig burde kunne være i tvivl om, at vi hele tiden kommer til at se på, om vi kan gøre det bedre.
Og i nogle af aftalerne står der simpelt hen, at de skal genåbnes, f.eks. bilaftalen – den skal i 2025 evalueres, og så skal man se på, om vi er på rette vej eller ej.
Det samme gælder skatteaftalen; der er jo nogle trinvise skridt, som skal følges, og som betyder, at vi hele tiden kommer til at genbesøge dem.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-03:
Jeg vil citere fra Klimarådets rapport: »Klimarådet konstaterer, at regeringen i løbet af 2020 har fået vedtaget virkemidler, der opfylder cirka en tredjedel af reduktionsbehovet i 2030.
Dette udgør et vigtigt første skridt, men derfra kan man ikke udlede, at vi nu har klaret en tredjedel af udfordringen«.
Det skyldes, at Klimarådet vurderer, at der er usikkerheder forbundet med de fleste af tiltagene, inklusive de nævnte aftaler.
Er regeringen enig i den kritik?
Har regeringen ikke oversolgt budskabet lidt, når regeringen igen og igen har hævdet, at vi er nået en tredjedel af vejen?
Dan Jørgensen (S), 2021-03-03:
Nej, altså, man må jo sige, at hvis vi er enige om, at der er en manko på 20 mio. t, og at vi så er nået over 7 mio. t, så er det jo fair nok at sige, at vi er over en tredjedel.
Men hvis jeg alligevel skal komme spørgeren og Klimarådet i møde, vil jeg sige, at det da er rigtigt, at man sagtens kan anlægge den tolkning og sige: Ja, det kan godt være, at man sådan objektivt set i forhold til tallene er nået en tredjedel, men det er nok også lige så klart, at de sidste to tredjedele er sværere at nå end den første tredjedel.
Derfor er det, ligesom hvis man løber et maratonløb; når man har løbet en tredjedel, kan man jo nok ikke tillade sig at sige: Det gik jo nemt, jeg er slet ikke træt.
Altså, sådan er det jo nok ikke.
Det er nok de sidste to tredjedele, der er de hårdeste, og sådan bliver det også her.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-03:
Vi bliver i sporet – det er jo en stor rapport, der er kommet.
I Klimarådets statusrapport for 2021 vurderer Klimarådet, at de vedtagne reduktionstiltag i en vis grad har karakter af at være lavthængende frugter, og at »der er næppe tvivl om, at det i stigende grad bliver sværere at finde nye ton til puljen af reduktioner«.
Deler ministeren og regeringen den vurdering – har ministeren og regeringen taget de nemme beslutninger først og ikke de svære?
Dan Jørgensen (S), 2021-03-03:
Både-og
Altså, det er klart, at de ting, der ligger ligefor, og som vi kan gøre, gør vi selvfølgelig først, i øvrigt efter råd fra Klimarådet.
Så det ville også være underligt, hvis vi ikke havde gjort det.
Når det så er sagt, er noget af det, vi paradoksalt nok er blevet kritiseret en lille smule for, at vi har satset ret meget på ting, som skal hjælpe os i fremtiden.
Altså, vi har brugt ret mange ressourcer på noget, som ikke giver reduktioner lige nu og her, men som kommer til at give os det på længere sigt, f.eks. CCS, hvor vi jo altså har afsat 16 mia. kr. – et kæmpe beløb – på trods af at det ikke giver særlig mange reduktioner her på den korte bane, for ikke at sige slet ikke nogen her på den korte bane.
Så det er jo et eksempel på noget af det, der ikke er det nemme – det er noget af det, der virkelig skal udvikles, og hvor vi stadig væk mangler meget, både strategiarbejde, men også konkret implementering.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-03-03:
Tak til ministeren for besvarelsen af spørgsmålet.
Og så er der nogle steder, hvor man ligesom skal have – jeg ved simpelt hen ikke, hvad man har tænkt, eller om man overhovedet har tænkt – 250 m² pr. kunde i forhold til de her arealkrav ved indkøbssteder, hvor der er over 5.000 m².
Har regeringen virkelig tænkt sig, at man skal rende rundt med megafon inde i butikkerne for at komme i kontakt med sine kunder?
Har man tænkt sig, at man skulle have gps på?
Hvad er det, man har tænkt i det hele taget, fordi det flagrer noget?
Og det er ikke fornuften, der kan forklare det i forhold til det, der jo må være det allervigtigste.
Jeg går ud fra, at det også er noget, regeringen i hvert fald deler med Dansk Folkeparti.
Det, det drejer sig om, er jo at forebygge yderligere smittede og at inddæmme de steder, hvor der er smittede.
Der kan man jo ikke andet end at undre sig over, at man nogle steder kan inddæmme på 10 m², mens der andre steder skal 250 m² og løbehjul til.
Derfor vil jeg selvfølgelig gerne have ministeren til at reflektere lidt over den mærkelige præmis, som det jo vitterlig er.
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-03:
Der er nogle rigtig gode perspektiver i det.
Jeg tror, at man med rimelighed også må sige, at der nok også er et ønske om at generere nogle ekstra passagerer, altså på et tidspunkt, hvor man netop er i stand til at kunne rejse.
Og det her omfatter nogle bestemte grupper af mennesker, f.eks. pensionister, som man også må antage er en passagertype, der især vil begynde at rejse, når der er flere, der er vaccineret.
Jeg skal også for en god ordens skyld sige, at der faktisk er indkaldt til mødet på fredag som følge af, at spørgerens parti har ønsket, at mødet kom i stand; det skal jeg bare lige retfærdigvis sige.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-03-03:
Den her ordning, som giver nogle sociale rabatter til nogle få udvalgte grupper, har jo faktisk i bund og grund ikke noget med corona at gøre.
Det er en ordning, som man altid har haft mulighed for.
Når vi nu kan se her, at den kan være meget handy med hensyn til at holde hånden under nogle flyselskaber, men også under nogle transportbetingelser, som er vigtige for at sikre vækst og beskæftigelse, hvad tænker ministeren så om, at man på den anden side af den her pandemi fortsat opererer med nogle rabatter, der gør, at folk, der bor på øsamfund, har en relativt god mulighed for at komme frem og tilbage, også for at besøge et hospitalsvæsen med en høj ekspertise, som man måske ikke kan tilbyde lokalt, i og med at vi har klumpet alle eksperterne sammen omkring de store universitetshospitaler, men også for at give pendlere og erhvervslivet nogle muligheder?
Er det noget, man vil se på efterfølgende?
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-03:
På den korte bane kan man sige, at formålet med pakken med de sociale rabatter jo er at få luftfarten, indenrigsluftfarten, tilbage på vingerne, bogstavelig talt, altså at det simpelt hen skal være med til at skabe mere trafik.
Og det er klart, at lige nu og her er der ingen, der ønsker mere trafik – og slet ikke til Bornholm – end højst nødvendigt, fordi vi skal søge at begrænse smitten.
Og så mener jeg, at vi skal vurdere situationen på det tidspunkt, altså i forhold til hvordan virkeligheden ser ud med både luftfart og transport i det hele taget.
Jeg tror ikke, at der er nogen af os, der i dag kan vurdere, hvor stort behovet bliver, hvor mange der reelt kommer til at rejse, altså om det bliver flere eller færre – det kan gå begge veje.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-03-03:
Vi så op til jul, at SAS tilbød beflyvning af Bornholm på nogle få og attraktive afgange, og det var med til at fjerne noget af det økonomiske grundlag, som skal sikre bornholmerne fly.
Men SAS flyver jo ikke, når det ikke er økonomisk attraktivt.
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-03:
Altså, hvem der beflyver Bornholm, handler jo om fri konkurrence.
Der er ikke en koncession, og når der ikke er corona, må man jo sige, at Bornholm er en ret attraktiv destination, især om sommeren, hvor det ikke kun er DAT, der beflyver Bornholm, men også andre flyselskaber.
Anni Matthiesen (V), 2021-03-03:
Tak for det, formand, og vi fortsætter med flyvene:
Mener ministeren, at luftfartsbranchen har fået rimelig og tilstrækkelig hjælp i forbindelse med covid-19 med afsæt i de seneste katastrofale tal, der illustrerer, at branchen er yderst presset og blandt dem med størst tilbagegang i 2020?
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-03:
Tak for det spørgsmål.
Jeg blev faktisk en lille smule misundelig over at se grundigheden, hvormed den tidligere spørger, hr. Peter Juel-Jensen, gjorde møblementet rent.
Det var meget imponerende at se.
Vores luftfartsbranche er, som spørgeren helt rigtigt siger, virkelig hårdt ramt.
der er
, men de er virkelig hårdt ramt af covid-19, og det er sådan set også derfor, at det i Folketinget bredt politisk er besluttet at spænde et helt bredt sikkerhedsnet ud under erhvervslivet, og med hensyn til det brede sikkerhedsnet, altså de generelle hjælpepakker, er det også sådan, at luftfartsselskaberne er omfattet af det.
Det har vi jo indgået aftale om her i Folketinget.
Det er ikke mit område, for det er Erhvervsministeriets område, men som jeg er orienteret og har forstået det, har branchen taget godt imod de generelle hjælpepakker, og branchen skulle – opgjort her i midten af februar – have modtaget tilsagn om at få kompensation for i alt 1,6 mia. kr. fordelt på lidt over 100 virksomheder.
I 2020 aftalte vi så derudover en luftfartspakke for samlet 259 mio. kr.
Den luftfartspakke blev gennemført på et tidspunkt, hvor vi faktisk havde en fælles forhåbning om, at luftfarten gradvis kunne hjælpes i gang igen.
Men man må også sande med den viden, vi har i dag, at det faktisk var for tidligt – det var i sommeren, vi lavede den aftale – for sidenhen er der jo kommet nye bølger.
Men luftfartspakken gav altså noget tiltrængt hjælp til særlig de mindre aktører i branchen, bl.a. mindre regionale lufthavne, og luftfartsselskaber med dansk driftstilladelse kunne søge om at få støtte til nogle af deres lønudgifter.
Derudover har vi altså, som jeg lige før har svaret hr. Peter Juel-Jensen på, aftalt at forlænge ordningen for prisrabatter.
Den sidstnævnte ordning er ikke sat i gang endnu, da det er aftalt, at den skal starte, når myndighedernes anbefalinger byder, at man i lidt højere grad kan flyve, end vi gør i dag.
Her er fru Anni Matthiesen faktisk inde på noget virkelig relevant.
Vi har et møde om det på fredag, i øvrigt med partierne bag luftfartsaftalen.
Sidste år havde vi muligheden for, at man kunne søge ind på de særlige AOC'er, som det hedder, og da søgte virksomhederne om en samlet støtte på 18 mio. kr. og fik også den støtte, og jeg vil gerne kigge nærmere på, om vi kan dække det lille hjørne.
Men det lille hjørne, der handler om AOC'erne, vil vi gerne kigge nærmere på.
Anni Matthiesen (V), 2021-03-03:
Ja, for man kan jo sige, at det lige nu er omkring 10.000 stillinger i luftfartsbranchen, som allerede er væk.
Jeg tror nok, de fleste af os har oplevet, hvordan det er at komme i lufthavnene lige nu, hvor det jo er en trist oplevelse, hvor det er begrænset med både passagerer og for den sags skyld også medarbejdere, og det frygtes jo egentlig, at måske endda 15.000 flere er i fare for at miste deres job.
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-03:
Ja, der er jo to meget væsentlige hjælpepakker i spil, først og fremmest hjælpepakken omkring lønkompensationen, som vi bredt er blevet enige om her i Folketinget, og så aftalen omkring faste omkostninger.
Som sagt har det så foreløbig givet en støtte på 1,6 mia. kr. til luftfarten og med en forventning om, at der formodentlig også kommer til at blive søgt om mere end det, frem til at hjælpepakkerne foreløbig står til at udløbe i april, som vi også er blevet enige om her i Folketinget.
Men vi må jo vente og se, hvordan krisen kommer til at udvikle sig.
Så længe de hjælpepakker er der, er der jo et meget massivt sikkerhedsnet under alle former for virksomheder i Danmark.
Anni Matthiesen (V), 2021-03-03:
Men er det ikke også rigtigt forstået, at der med den sidste hjælpepakke, altså luftfartspakken i 2020, egentlig også var et restbeløb, altså at man faktisk ikke nåede at bruge alle de penge, der var i hjælpepakken dér?
Og kunne man forestille sig, at de, frem for at de bare ryger retur i statskassen, på en eller anden måde også kommer i spil igen i den her sammenhæng?
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-03:
Altså, det var jo ikke en hjælpepakke, men det var en genstartspakke, der blev lavet.
Der var nogle af ordningerne, som der blev trukket meget på, og andre mindre.
Men det var også en klar forudsætning, at det var ekstraordinære penge, der kun var i 2020, og da der så var et ønske, bl.a. fra spørgerens parti, om også at lave de sociale ordninger ind i 2021, blev der særskilt bevilget ekstraordinære 2021-midler til det.
Så man må altså komme og bede om nye penge, hvis man ønsker, at der bevilges penge til det her i 2021.