runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2024-05-14:
Undskyld.
Ansvaret for den her virak er statsministerens.
Hvis det forholder sig sådan, at det er Enhedslisten, der ikke er med, og Alternativet, der er med, så glæder jeg mig over, at Alternativet er med.
Det gør man jo ved at sætte sig ned og se på, hvor der er nogle udfordringer – og det er der da i dele af landbruget og i den produktion, der foregår i landbruget – og så forbedrer vi dyrevelfærden skridt for skridt.
Jeg vil altid gerne være med til at diskutere, om vi kan gøre mere.
Jeg tror egentlig, at jeg helt grundlæggende har det på samme måde som spørgeren; jeg kan ikke fordrage, når dyr ikke har det godt, og det er klart, at vi som lovgivere har et fælles ansvar for, at dyrene i Danmark har det godt, ligegyldigt om det er kæledyr, vilde dyr – i det omfang, man kan tale om vilde dyr i Danmark – eller produktionsdyr.
Tak for det spørgsmål, og tillykke med et veloverstået landsmøde.
Jeg vil sige, at den økonomiske tænkning, der bliver gennemgået i starten, er en, jeg aldrig har abonneret på.
Jeg er jo tilhænger af et velfærdssamfund.
Det kan man finde masser af økonomer
der ikke er
Og så vil jeg sige, at det slet ikke giver mening at tænke på den måde.
Men der har vi jo så i Danmark bevist igennem generationer at det gør det.
Selvfølgelig kan det ikke betale sig at have en dårligt fungerende psykiatri.
Det kan heller ikke betale sig ikke at behandle dyrene ordentligt.
Jeg er meget enig i, at vi stadig væk har udfordringer på dyrevelfærdsområdet.
Det er ikke så lang tid siden, at vi indgik en stor dyrevelfærdsaftale.
Som jeg husker det, er Alternativet ikke med i den.
Er det ikke korrekt?
Jeg synes bare, jeg kan huske, at der er ét parti, der ikke er med i dyrevelfærdsaftalen, men jeg tror, det er Enhedslisten, og det skal jo ikke ligge Alternativet til last, kan man sige.
Det er jeg med på ...
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-05-14:
Alternativet holdt landsmøde her i weekenden, og et tema, som jeg brugte en del tid på i min tale, handlede om omsorg og økonomi.
For har vi overhovedet den rigtige økonomiske tænkning?
Tillægger vi de vigtigste ting den rette værdi?
Det mener jeg ikke vi gør.
Den økonomiske tænkning overser i store træk den reelle værdi af omsorg i samfundet, omsorg for os selv, for hinanden, for dyrene og for naturen.
Der er noget galt med vores økonomiske tænkning og politiske praksis, når det ikke kan betale sig økonomisk set at have en velfungerende psykiatri, når det ikke kan betale sig at passe på vores miljø, og når det ikke kan betale sig at behandle dyrene ordentligt.
Og hvad angår dyrene, lad mig læse en rubrik fra i dag højt: »Rådne fostre og udskudt endetarm: 240 kontrolrapporter viser bagsiden af vores svineproduktion«
Det er virkelig voldsom læsning.
Og så er de mest alvorlige sager ikke engang med, for de er nemlig meldt til politiet.
Det er det her, vi taler om, når vi taler om rigtig dårlig dyrevelfærd.
Det er det, jeg taler om, når jeg sætter ord på, at rigtig mange dyr lever mareridtsliv i dansk landbrug.
Det her findes, fordi det kan betale sig, fordi Folketinget accepterer det.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-14:
Okay, så er der jo ingen grund til at tage en tredje runde, hvis man får det samme svar hver gang.
Så vil jeg hellere spørge om noget andet.
Hvordan har statsministeren det egentlig med, at de administrative udgifter i staten er steget med 11 mia. kr., mens hun har været statsminister?
Jeg havde egentlig regnet med, at Liberal Alliance ville spørge om det, så derfor havde jeg ikke tænkt at gøre det, men det går jo sådan helt imod det, som statsministeren har lovet danskerne: færre konsulenter, mindre administration og bureaukrati osv. Alligevel kan vi bare konstatere, at i den periode, statsministeren i Danmark har heddet Mette Frederiksen, er det bare eksploderet.
11 mia. kr. er trods alt en andel, en væsentlig andel, af statens budgetter her.
Mette Frederiksen (S), 2024-05-14:
Det, at der er kommet så mange flere administrative medarbejdere, er ikke en udvikling, jeg er tilfreds med.
Det har jeg haft lejlighed til at sige her i Folketingssalen ved den seneste spørgetime.
Det her kommer selvfølgelig som altid med lidt flere nuancer.
Vi er i gang med at genoprette nogle ret store problemer på skatteområdet – nogle problemer, som Dansk Folkeparti selv har været med til at forårsage.
Det kræver nogle flere medarbejdere.
Det kan jeg godt stå på mål for.
Under corona havde vi behov for at ansætte medarbejdere til at bistå landet med at komme igennem pandemien.
Det mener jeg var en rigtig beslutning.
Vi er i gang med at opruste på domstolene.
Det handler jo om borgernes retssikkerhed.
Vi står over for en kraftig oprustning af dansk forsvar.
Det kommer også til at kræve nogle medarbejdere.
Så når man går ned i nogle af de enkelte områder, vil der helt sikkert være beslutninger, der vedrører det administrative, som er rigtige, men udviklingen under et er ikke tilfredsstillende, og derfor er vi nu i gang med at rulle den modsatte vej.
Det er vi i et samarbejde med kommunerne.
Det ligger som en del af kommuneaftalerne, og vi er det med et statsligt arbejdsprogram.
Vi har allerede lagt én administrativ besparelse ind på staten på det her års finanslov på 400 mio. kr., og det arbejde kommer til at fortsætte.
Nicolai Wammen (S), 2024-05-15:
Det er selvfølgelig godt, hvis SF mener, at regeringen skal sidde frem til 2030; det tager jeg positivt ned.
Jeg opfatter det sådan, at de tre partier, der udgør regeringen, suppleret af SF og sikkert også af andre partier, udgør et meget stort flertal i det her Folketing, der vil investere i velfærd.
Jeg er glad for, at vi ikke alene lægger op til at investere de 19 mia. kr., som SF foreslår, men går helt op på 32 mia. kr., for det synes jeg vores velfærdssamfund har brug for.
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-15:
Hvad er ministerens holdning til, at to tidligere medlemmer af Folketinget er blevet tilbudt orienteringsbriefing om kinesisk hackerangreb af deres computere af FBI og ikke af PET?
Tak, og tak for svaret.
Nu er det sådan, at spørgsmålene har været sendt en del rundt i systemet, og dem, jeg har stillet, har både været på justitsministerens, forsvarsministerens og udenrigsministerens bord og er blevet sendt rundt, og derfor blev jeg af de ministerier bedt om at spørge justitsministeren, og det er derfor, vi står her i dag.
Det er blot til orientering.
Ministeren siger, at man ikke ønsker at gå ind i den her sag i offentligheden, men hvis vi nu går den anden vej rundt, kan vi se, at andre lande har håndteret den samme situation på en anden måde, og derfor er jeg nysgerrig efter, om ministeren ikke mener, at offentligheden har en interesse i sagen.
Det drejer sig om både den personlige sikkerhed for vores folkevalgte, men også om den demokratiske sikkerhed, og det drejer sig om, at vores folkevalgte og dem, der er ansat her i Folketinget, kan vide sig sikre på, at der bliver taget bedst muligt hånd om dem.
Da det har en interesse for offentligheden, må det derfor også være noget, som man med rimelighed må kunne forvente ministeren og regeringen svarer på i offentligt regi.
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-15:
Helt grundlæggende vil jeg sige, at hverken folketingsmedlemmer eller ansatte i Folketinget skal leve i frygt.
Men ja, det skal være os bekendt, at der er en spionagetrussel mod Danmark, og det er helt oplagt, at det også gælder medlemmer af Folketinget, også fra lande som Kina.
PET vurderer således, at der er en markant, bredspektret og vedvarende trussel fra fremmede staters efterretningsvæsen mod Danmark, i første omgang fra Rusland og Kina.
Og fremmede efterretningstjenester er særlig interesserede i at indhente oplysninger fra danske politikere og embedsfolk i den danske centraladministration.
Så derfor skal man selvfølgelig være bekendt med den trussel.
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-15:
Så når vi egentlig tilbage til den her samtale, og nu tillader jeg mig at spørge ministeren, da det nu er den minister, jeg er blevet bedt om at spørge om det her: Hvem tog så beslutningen om ikke at orientere de berørte folketingsmedlemmer og ansatte og beslutningen om, at de skal høre det fra FBI, og at de også får den mest grundige orientering fra FBI?
Og hvem er det, der så også beslutter, at man ikke fortsætter overvågningen, på baggrund af at det er en e-mail, der er tale om, og at man, selv om det er et niveau 1-angreb, ikke mener, at det er alvorligt, vel vidende at når vi normalt taler om niveau 1-angreb, kan det ofte føre til langt værre angreb, som berører kolleger i Folketinget og familiemedlemmer?
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-15:
Tak for ordet.
Som det også fremgår af min skriftlige besvarelse af spørgsmål nr. S 845 fra samme spørger, kan jeg ikke inden for rammerne af et folketingsspørgsmål oplyse nærmere om efterretningstjenesternes arbejde, herunder håndtering af enkeltsager.
Orientering af Folketinget om efterretningstjenesternes virksomhed foregår i Folketingets Udvalg vedrørende Efterretningstjenesterne, der har særlig rammer vedrørende fortrolighed.
Jeg kommer derfor heller ikke til at gå nærmere ind i den konkrete sag, der spørges til.
Helt generelt kan jeg dog oplyse, at Politiets Efterretningstjeneste, PET, arbejder for at identificere, forebygge, efterforske og imødegå trusler mod friheden, demokratiet og sikkerheden i det danske samfund.
PET er således opmærksom på truslen fra fremmede efterretningstjenester og iværksætter løbende de foranstaltninger, der skønnes nødvendige, herunder rådgivning af folketingsmedlemmer og andre personer, der kan være særlig udsatte for bl.a. spionage og påvirkning m.v. Herudover kan jeg generelt oplyse, at Center for Cybersikkerhed, CFCS, under Forsvarsministeriet har til opgave at hjælpe myndigheder og virksomheder med at ruste sig mod de trusler, der følger med digitaliseringen.
CFCS rådgiver således om truslerne og om de organisatoriske og tekniske foranstaltninger, der er med til at øge sikkerheden.
Jeg har da også i forhold til den konkrete sag, der spørges til, noteret mig, at det af mediedækningen fremgår, at CFCS har oplyst, at CFCS håndterede det omtalte hackerangreb sammen med Folketingets it-administration.
I det omfang, spørgeren ønsker svar på spørgsmål om den konkrete sag, og i det omfang, de kan besvares inden for rammerne af et folketingsspørgsmål, skal jeg derfor også opfordre spørgeren til at stille de spørgsmål til forsvarsministeren.
Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-15:
Vi mener ikke i SF, at det er et problem, når man prioriterer penge til velfærden, og det tror jeg aldrig vi har ment.
Men vi mener, at det er vigtigt, at demografien er en bund uanset hvad, og at det er godt, når man bruger flere penge end den bund.
Men et eksempel er jo, at når man opgør råderummet, tager det ikke højde for demografien.
Så er der en råderumsberegning, hvor pengene ikke følger med det demografiske træk, og derfor er det ikke mere forpligtende, end at de planer er fine planer på et stykke papir, men jo ikke forpligtende, hvis ikke den her regering sidder frem til 2030, og der mener vi, at man skulle forpligte hinanden mere.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-05-15:
Nu var det ikke mig, der sagde, at spørgeren har en begrænset intellektuel kapacitet; jeg omtalte det faktisk positivt som den store intellektuelle kapacitet, som formentlig muliggjorde, at man kunne tage nuancerne i de her spørgsmål.
Og det kan man også, kan jeg forstå, for nu har man jo så noteret sig, at det citat, som spørgsmålet drejer sig om, er et citat, som spidskandidaten senere har nuanceret.
Og derfor diskuterer vi jo et falsum.
Jeg er ikke træt, og jeg kan sige, at jeg har indgået en europapolitisk aftale, hvoraf det fremgår, at vi følger retsforbeholdet.
Det er jo en kendt sag, at de partier, der indgår i regeringen, synes, man skulle have omdannet det fra et optout til et optin for år tilbage.
Vi respekterer folkeafstemningen, men vi følger det tæt.
Det er positionen.
Og udlændinge- og integrationsministeren har også sagt, at vi tilslutter os de dele af den pagt, der er indgået, som vi kan.
Det gælder ikke solidaritetsmekanismen.
Det er regeringens position.
Så har partiet Moderaterne et principielt synspunkt om at skulle afskaffe retsforbeholdet og også nogle konditionaliteter, og hvis man lægger dem til grund, vil der aldrig nogen sinde komme 7.000 flygtninge til Danmark.
Nicolai Wammen (S), 2024-05-15:
Hvis man skulle følge en velfærdslov, ville vi skulle afsætte ca. 19 mia. kr. mere til velfærd frem mod 2030.
Regeringen afsætter ikke alene 19 mia. kr., men 32 mia. kr., og derfor er det en lidt mærkelig diskussion, at man fra SF's side synes, det er et problem, at vi bruger flere penge på velfærd end det, en velfærdslov ville kunne levere.
Jeg synes, det er godt, at vi bruger 32 mia. kr. på velfærd frem mod 2030 og ikke kun 19 mia. kr.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-15:
Det er jo fint med planer, og de kan også nogle gange sætte en retning, men de er jo trods alt ikke nær så bindende som love og heller ikke som forpligtende aftaler.
De seneste par dage har vi diskuteret velfærdsaftalen og det her med, at pensionsalderen stiger.
Der har jeg forstået det sådan, at man i regeringen og også i Socialdemokratiet føler sig bundet til masten af den velfærdsaftale, men i den lå der jo også, at velfærden skulle prioriteres med de penge, man frigjorde, men det vil man så ikke sikre med en velfærdslov i samme grad.
Nicolai Wammen (S), 2024-05-15:
Jeg tror ikke, der er noget behov for at binde udenrigsministeren til nogen mast og slet ikke på hans 60-årsfødselsdag.
Jeg synes, man i stedet for skulle fokusere på, at en samlet regering, og udenrigsministerens parti er jo en del af de tre partier, der udgør regeringen, har fremlagt en 2030-plan, hvori vi investerer minimum 32 mia. kr. ekstra i vores velfærdssamfund frem mod 2030.
Det er betydelig mere end det, vi ville kunne have investeret, hvis vi alene skulle have taget udgangspunkt i en velfærdslov.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-15:
Tak til finansministeren for svaret og for at være her i dag og besvare spørgsmålet.
Grunden til, jeg spørger, er jo, at fru Mette Frederiksen tilbage i 2019 i en artikel fra TV 2 sagde, at man ville binde hr. Lars Løkke Rasmussen til masten, altså underforstået med en velfærdslov.
Man har jo bundet sig selv og hinanden til masten i forhold til mange ting i regeringsgrundlaget, men jo ikke en velfærdslov, og selv om det er rigtigt, at de planer, regeringen har lige nu, lever op til, at man dækker det demografiske træk i velfærden, altså dækker det udgiftsbehov, der er, når der kommer flere børn og ældre, så har man jo ikke bundet sig selv eller hinanden til masten i fremtiden.
En ny regering vil kunne ændre det og vil kunne føre en grundlæggende anden politik.
Så spørgsmålet er jo, om ikke man stadig væk synes i Socialdemokratiet, altså finansministerens parti, og forhåbentlig også i regeringen, at det er vigtigt at binde hinanden til masten, i forhold til at velfærden ikke skal udhules i fremtiden.
Nicolai Wammen (S), 2024-05-15:
Tak for det.
Denne regering går utrolig meget op i at sikre velfærden, og det gælder både i forhold til velfærd af høj kvalitet, men også i forhold til at vi kan udvikle den i de kommende år og hele tiden gøre den bedre.
Det er ikke bare noget, vi siger ved festlige lejligheder.
Det er noget, vi også har gjort til en meget, meget vigtig del af vores 2030-plan for dansk økonomi i de kommende år.
Derfor vil jeg også gerne indlede med at understrege, at regeringen leverer på sigtet med velfærdsloven og faktisk er mere ambitiøs end det, en velfærdslov vil lægge op til.
Sagt på en anden måde er det, en velfærdslov jo har som sit udgangspunkt, at når der lykkeligvis kommer flere børn og ældre, skal pengene følge med.
Det, vi lægger frem i vores 2030-plan, er, at når der kommer flere børn og ældre, følger pengene med, men derudover afsætter vi mange yderligere milliarder til velfærd.
Så den korte udgave er, at den 2030-plan, vi har lagt frem, går længere i at investere i vores velfærd end det, en velfærdslov ville kunne.
Derfor synes vi, 2030-planen er det rette svar på, hvordan vi bedst muligt sikrer en god velfærd for danskerne, uanset om det gælder vores børn, vores ældre, vores sundhedsvæsen eller andre dele af vores velfærdssamfund.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-15:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er vigtigt, at partierne binder sig til en velfærdslov for at sikre, at der kommer flere penge til velfærden, i takt med at der kommer flere børn og ældre?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-15:
Jo, jeg kan godt med min begrænsede intellektuelle kapacitet læse mig frem til, at fru Stine Bosse siger, at Danmark sagtens ville kunne tage 7.000 flygtninge, og at hun så efterfølgende er ude at korrigere det og siger, at hun var træt.
Men det er bare der, hvor jeg er nysgerrig på en ting: Kan vi virkelig have tillid til de interesser, Moderaterne varetager på vegne af Danmark i EU-regi, hvis man i et øjebliks træthed kan konstatere, at Danmark sagtens og fint ville kunne tage 7.000 flygtninge årligt, og at det ovenikøbet ville gavne danskerne at gøre det?
Pernille Vermund (LA), 2024-05-15:
Jeg bliver nødt til at sige, at det bliver lidt bizart, at ministeren står og taler om alt det forfærdelige, der foregår, og at det så skulle berettige, at man bruger ret mange penge på at overnatte på et temmelig luksuriøst overnatningssted, i hvert fald når man ser på stedets hjemmeside, og det koster skatteborgerne et beløb på 45.000 kr. for en enkelt overnatning til ministeren og hans stab.
Altså, det hænger jo simpelt hen ikke sammen.
Jeg bliver nødt til at spørge: Har ministeren mulighed for at fremlægge dokumentation for, hvad der er foregået den konkrete dag?
For der er jo medier, der har spurgt om det og ikke har fået dokumentationen.
Det kunne være interessant at vide, hvad det er, der berettiger så luksuriøs en overnatning.
Dan Jørgensen (S), 2024-05-15:
Der er så mange tillægsord, der bliver brugt, både nogle negative og også nogle positive, som jeg må tage afstand fra.
Når fru Pernille Vermund nærmest gør sådan lidt grin med, at mit ansigtsudtryk og det hele ser meget lidelsesfuldt ud, så kan jeg sige, at det her ikke er et skuespil.
Det er også børn, og nogle har ikke alle de børn med, som de havde, da de startede deres flugt, fordi de er døde på vejen.
Det er jo bl.a. den flygtningelejr, jeg refererer til her, som jeg besøgte den dag, hvor jeg overnattede sammen med PET og de ansatte fra ministeriet i Uganda.
Pernille Vermund (LA), 2024-05-15:
Jeg kan se på ministeren, at ministeren er dybt engageret i de sager, man rejser ud for.
Og her er det ikke sagerne, vi diskuterer.
Det, vi diskuterer, er, hvad det er for nogle forhold, man rejser under, og hvad det er, man bidrager med af omkostninger for skatteyderne, når man så er af sted.
Det lyder jo nærmest som en lidelseshistorie, og når man ser ministerens udtryk i ansigtet, kunne det også godt se ud, som om det har været en lidelse.
Men på ministerens rejse til Uganda i januar boede ministeren jo bl.a. i en af de luksuriøse villaer på Clouds Mountain Gorilla Lodge sammen med hele ni embedsmand og tre PET-vagter, og når man ser på Clouds Mountain Gorilla Lodges hjemmeside, ser det ret enestående ud.
En enkelt overnatning for ministeren og hans stab løb da også op i en udgift på hele 45.000 kr.
Vil ministeren uddybe, hvad formålet var med ministerens overnatning i den her luksuriøse villa?
Dan Jørgensen (S), 2024-05-15:
Jeg må desværre sige, at det, Danmark prøver at gøre en forskel i forhold til på de nævnte rejsemål, men jo også andre steder i verden, mildest talt ikke er lækre ting.
F.eks. i Uganda, som er blevet nævnt, besøgte jeg en flygtningelejr, hvor jeg talte med nogle unge kvinder – deres børn var også med – som havde været udsat for vold og voldtægter og andre ting under deres flugt fra krigslignende tilstande i Congo.
Der støtter vi, at vi via UNICEF tager os af de kvinder og sørger for, at de får et liv, og sørger for, at de får psykosocial behandling, mad og den slags ting.
Helt generelt er det jo sådan, at ligesom en socialminister i Danmark besøger de steder, hvor den politik udspiller sig i Danmark, og laver aftaler der, hvor man gør det i Danmark, så er det jo sådan for mit vedkommende i det job, jeg har, at det jo foregår i udlandet.
Det foregår tit nogle af de steder i verden, der er allerhårdest ramt af fattigdom, vold og ufred og klimaforandringer.
Vi er der aldrig som dansk delegation bare for at se på; vi er der altid for at engagere os.
Vi har ret tit udviklingsbistand med.
Ganske ofte er der også tale om direkte forhandlinger med myndigheder og organisationer om, hvordan de danske udviklingsmidler skal bruges.
Det har også et element af kontrol over sig, fordi vi gerne vil være sikre på, at pengene bliver brugt ordentligt.
Endelig har det også et element af, at der er ting, som vi gerne vil tage afstand fra, og hvor det er vigtigt, at vi fra dansk side gør det på en direkte måde, som jeg f.eks. gjorde i Uganda over for præsident Museveni i forhold til den lov, som de desværre har vedtaget omkring homoseksualitet, hvor de indfører dødsstraf.
Det synes jeg var vigtigt, og ja, det synes jeg faktisk er noget, Danmark skal prioritere.
Pernille Vermund (LA), 2024-05-15:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at ministeren er god til at forvalte skatteborgernes penge set i lyset af ministerens enormt dyre, men meget lækre og måske lidt misundelsesværdige rejser til Fiji, Brasilien og Uganda?
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-15:
Igen vil jeg sige tak for anerkendelsen.
Det her er noget, der ligger mig meget på sinde.
Jeg har været i en tæt og meget, meget hyppig dialog med repræsentanterne for Det Jødiske Samfund siden den 7. oktober sidste år, og jeg er dybt, dybt deprimeret over, at det for herboende danske jøder har ført til så kraftig en stigning i både antisemitiske hændelser, men også en øget utryghed blandt dem på grund af en konflikt, der udspiller sig i Mellemøsten, som de intet har med at gøre.
Og det er selvfølgelig også derfor, at vi vil komme med en lang række forskellige initiativer, som vi også glæder os til at drøfte med hr. Kim Edberg Andersen og hans parti.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Tak for det.
Som jeg tidligere sagde, er jeg faktisk ikke i tvivl om, at ministeren og også ministerens formand for Socialdemokraterne mener det oprigtigt, når vi har den her sag, hvor vi er meget bekymrede over antisemitismen.
Men jeg er nok ikke helt betrygget ved – og det er nok primært på grund af regeringskonstellationen og ikke så meget på grund af ministerens parti – at de her stramninger rammer helt sådan, at Danmarksdemokraterne bliver glade.
Men jeg glæder mig og ser frem til, at ministeren kommer med nogle ting, som kan hjælpe med til, at jøderne bliver mindre udsat for antisemitisme.
Peter Hummelgaard (S), 2024-05-15:
Som jeg også nævnte i min indledende besvarelse, kan jeg ikke inden for rammerne af et folketingsspørgsmål oplyse nærmere om efterretningstjenesternes arbejde, herunder håndtering af enkeltsager.
Den type orienteringer foregår i Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne, også i daglig tale kaldet Kontroludvalget, og de har særlige rammer vedrørende fortrolighed.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Vi så, at der, inden det her forfærdelige terrorangreb mod Israel skete, blev lavet en undersøgelse, hvor man undersøgte 45 millioner kommentarer på Facebook for antisemitisme, og hvor det viste sig, at op imod 10 pct. af dem allerede dengang var antisemitiske.
Så det, jeg er bange for, er, at vi har ladet det her komme kravlende lige så stille, og at vi faktisk over for en jødisk befolkning har tilladt mere, end vi ville tillade over for andre.
Er ministeren uenig i, at jøderne faktisk på en eller anden måde uberettiget er blevet en befolkningsgruppe, som vi ikke yder den samme beskyttelse, som vi f.eks. yder til – det har vi ofte har haft diskussioner om i den offentlige debat – muslimer?