Morten Bødskov (S), 2025-10-21:
Tusind tak for det, formand, og tusind tak for opbakningen til lovforslaget.
Der er flere af ordførerne, der har nævnt ønsket om en teknisk gennemgang.
Det finder vi selvfølgelig ud af.
Men grundlæggende er der jo en bred positiv opbakning fra alle til lovforslaget.
Tusind tak for det.
Vi har et robust og velfungerende finansielt system i Danmark, og sådan skal det selvfølgelig også være fremover.
Jeg vil gerne starte med at fremhæve, at det, som er kernen, jo bl.a. er, at vi gør kapitalmarkederne mere attraktive og forbedrer rammevilkårene for vækstvirksomheder i Danmark.
Vi letter adgangen til kapital for små og mellemstore virksomheder.
En af de ting, vi helt konkret gør, er at hæve tærsklen for, hvornår virksomheder skal udarbejde et prospekt med udbud af deres aktier til offentligheden.
Det betyder, at færre virksomheder skal offentliggøre et sådant materiale.
Det letter de administrative byrder, og det gør det også nemmere at tiltrække kapital.
Finansielle konglomerater er jo forbundet med en særlig risiko på grund af deres størrelse og også den komplekse organisering.
Det er rigtigt nok, at hvis man googler konglomerat, kan man se, at det er en sten- eller jordart, som den socialdemokratiske ordfører sagde, men hvis man læser den anden sætning, der står, kan man se, at der også bliver henvist til selskabskonstruktioner, koncerner, eksempelvis A.P. Møller - Mærsk.
Så helt galt er det ikke, at vi bruger det ord her i forslaget.
Men det er rigtigt, at det er et ord, man lige skal have vendt tungen rigtigt for at kunne udtale.
Men grundlæggende er det som sagt koncerner, der er aktive inden for f.eks. bank- og forsikringssektoren.
De justerede kapitalkrav for koncernerne her tager højde for den særlige risiko og organisering i både bank- og forsikringssektoren.
Justeringen bringer så dansk regulering endnu tættere på EU-reglerne.
Det betyder, at man som finansielt konglomerat i Danmark får mere lige konkurrencevilkår med de europæiske konkurrenter.
For det andet giver vi også, som det har været omtalt, Finanstilsynet mulighed for at dispensere fra tiltrædelseskravet for it-operatører af betalingssystemer.
Der er i dag et krav om, at virksomheder skal have en tilladelse fra Finanstilsynet for at drive betalingssystemer i Danmark.
Det har Mastercard bl.a.
Kravet om de her tilladelser gælder, uanset om en operatør er underlagt de samme regler i andre EU-lande.
Det mener vi faktisk er unødvendigt.
Grundlæggende skal forslaget dermed hjælpe til, at vi undgår dobbeltregulering.
Ud over at give europæiske operatører mulighed for at udbyde deres servicer her i Danmark uden at risikere dobbeltregulering er der også den vigtige pointe i den diskussion, vi har haft om de her betalingssystemer, at vi her jo er med til at fremme europæisk autonomi på området, altså eksempelvis at europæiske selskaber kan få en bedre konkurrenceposition, og det er en vigtig pointe.
Endelig implementerer vi nye EU-regler om tilsynsmyndighedernes uafhængighed.
Vi har – og det er vigtigt at understrege – jo altså i dag allerede danske regler om vidensklausuler, der sikrer, at medlemmer af Finanstilsynets ledelse ikke uden en karensperiode kan ansættes direkte i den finansielle sektor.
Karensperioden bidrager til at sikre, at Finanstilsynet handler objektivt, som det hedder, og også uafhængigt af virksomheder under deres tilsyn.
Lovforslaget indeholder regler, der på mange måder svarer til de eksisterende danske regler om Finanstilsynets uafhængighed med henblik på karensperioder.
De nye perioder er i visse tilfælde længere og berører jo så flere ansatte i Finanstilsynet.
Med lovforslaget introduceres der også og som noget nyt en maksimal embedsperiode for dele af direktionen.
Det samlede billede her er, at vi øger Finanstilsynets integritet og er med til at sikre den bedre.
Vi stiller selvfølgelig gerne op til en teknisk gennemgang i udvalget, og det finder vi tid til, men grundlæggende tak for den positive opbakning til lovforslaget.