runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-11-24:
Jeg kan huske adskillige nærmest umulige møder, hvor man under den tidligere regering cyklede ud til Skatteministeriet og deltog i nogle forhandlinger om overskudsvarme.
til stede, og der var alle de her embedsmænd.
Det var sådan tilgangen til det, og alle de her virksomheder var kun interesseret i at lave falsk overskudsvarme og snyde os mest muligt.
Og det er lykkedes at komme i mål med, at vi med det lovforslag kommer frem til, at der forhåbentlig kommer mere overskudsvarme ud til fjernvarmeforbrugerne.
Jeg synes, det er glædeligt, hvis det er det, der sker, og hvis det medfører, at vi nogle steder lokalt får en billigere fjernvarme, men det er selvfølgelig også væsentligt, at man fortsat holder øje med, om der er virksomheder, som burde satse mere på en elektrificering, satse mere på energibesparelserne på deres virksomhed.
Så vi skal jo også have den der balance med, at det skal kunne betale sig at deltage i den fulde omstilling – og ikke komme til at ligge på en sovepude, der går ud på, at vi sælger lidt overskudsvarme.
Så jeg håber, at vi har ramt det rigtige snit.
Jeg synes i hvert fald, at vi er kommet langt videre end det, jeg har oplevet af umuligheder i Skatteministeriet under den tidligere regering.
Vi må holde lidt øje med virksomhederne, altså om der skulle være en enkelt, som kører videre med noget, som burde omstilles, men jeg synes, det er glædeligt, at vi med den nye regering og med det nye parlamentariske grundlag er kommet langt videre, end da det var en Venstrepræget regering.
Dan Jørgensen (S), 2021-11-24:
Det bliver jo med det her forslag, må vi bare indrømme, lidt koldere at være gråspurv i Danmark, og det er selvfølgelig en streg i regningen, når man er glad for fugle, som jeg selv er.
Men spøg til side.
Det har været længe undervejs, skiftende regeringer har forsøgt at løse det her problem, og jeg kunne forstå, at der var lidt af en konkurrence om, hvem der bar det største ansvar for, at det ikke var sket tidligere.
Derfor vil jeg også gerne takke ordførerne for den kompromisvillighed, der har været, for ellers kunne vi jo ikke stå her i dag.
Lovforslaget, som er til behandling i dag, er også et udtryk for en række bredere aftaler, hvor det her altså er integreret, og det er både energiaftalen fra 2018, aftalen om en øget udnyttelse af overskudsvarmen fra 2019, klimaaftalen for energi og industri fra 2020 og altså den opfølgende aftale om fremme af overskudsvarme fra 2021.
Lovforslaget har til formål at øge udnyttelsen af overskudsvarme.
Udnyttelsen af overskudsvarmen til fjernvarmeformål er en effektiv måde til at udnytte energi, som ellers ville gå til spilde.
Samtidig udgør overskudsvarmen en CO 2 -neutral kilde til varmeproduktion, der kan bidrage til den grønne omstilling af det danske energisystem.
Danmark får i dag dækket ca. 3 pct. af fjernvarmeforbruget med overskudsvarme.
Overskudsvarmen kommer traditionelt fra industrivirksomheder, men også fra datacentre, som i stigende grad leverer overskudsvarmen.
I fremtiden tyder alt på, at også power-to-x-anlæg, altså elektrolyseanlæg, der omdanner grøn strøm til brint eller grønne brændstoffer, vil kunne levere betydelige mængder overskudsvarme.
Med lovforslaget forbedrer vi rammerne for udnyttelsen af overskudsvarmen ved en afgiftsfritagelse og ved at fjerne administrative byrder.
Først og fremmest indføres en nulafgift for levering af overskudsvarme, hvis virksomheden indgår i en ordning, der sikrer, at virksomheden udnytter sin energi effektivt.
Hermed sænkes omkostningerne for virksomheder, der ønsker at udnytte overskudsvarmen.
Under den nye prisregulering forhandler fjernvarmeselskabet og virksomhederne prisen på overskudsvarmen under et prisloft, der afspejler en alternativ varmekilde baseret på vedvarende energi.
Det skal på den ene side understøtte, at det kan betale sig at levere overskudsvarme, og på den anden side, at fjernvarmekunderne beskyttes mod for høje priser.
Lovforslaget indeholder en overgangsordning for prisreguleringen, og jeg vil gøre opmærksom på, at det som opfølgning på høringen af lovforslaget er blevet præciseret, at overgangsordningen vil vare 2 år for eksisterende kontrakter.
Endelig indføres en bagatelgrænse for prisreguleringen.
Det vil gøre det mere enkelt at udnytte overskudsvarmen fra f.eks. mindre leverandører som supermarkeder og andet.
Samlet set bliver det nu mere attraktivt for mange flere virksomheder, både store og små, at levere overskudsvarme.
Hermed bringer vi flere grønne varmekilder i spil, og det bidrager til en mere energieffektiv og robust varmesektor.
Jeg vil afslutningsvis gerne takke for interessen for lovforslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen af forslaget.
Pause Pause (Pause), 2021-11-24:
Mødet er udsat.
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-24:
Når nu den ene undersøgelse bliver bragt frem, så vil jeg bare høre, om ordføreren kan bekræfte, at de 93 mio. kr. ligger væsentligt under det beløb, som der udbetales i sammenlignelige lande.
Kan ordføreren bekræfte det?
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-24:
Der kunne man jo også have argumenteret for, at dvd-kompensationen så skulle regnes med, men den fjernes til gengæld nu, og så ender man et andet sted.
Jeg og vi i Socialdemokratiet synes, det er helt rimeligt, at de får en retfærdig kompensation, og det får de med det lovforslag her.
Birgitte Bergman (KF), 2021-11-24:
Det tovtrækkeri er der jo altid.
Men 93 mio. kr. kontra det evidensbaserede beløb på 44 mio. kr. er immer væk noget af en skattestigning og en afgift, man lægger ned over et forbrug, som er et meget, meget lille forbrug, som Dansk Folkeparti også var inde på.
Så det var sådan set bare min kommentar til det.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-24:
Det er rigtigt, at der kom en rapport, som jeg først og fremmest synes kan anvendes til at give et indblik i, at privatkopiering stadig væk er noget, som en andel af danskerne foretager.
Det var så min egen uvidenhed.
Hvordan kompensationen skulle udmåles, er jo i virkeligheden et mere politisk spørgsmål.
Rapporten var ét bidrag til den proces, og der var selvfølgelig også rettighedshavere, der havde helt andre beløb, også end det, ordningen er endt med, som de mente at kunne godtgøre var rimeligt.
Men der er det så en politisk opgave at lande et sted, som balancerer de hensyn, der er.
Det synes jeg vi er lykkedes med, og jeg synes, det er et rimeligt niveau for kompensation, som vi er landet på.
Birgitte Bergman (KF), 2021-11-24:
Tak for det.
Ordføreren sagde, at det er 93 mio. kr., der nu er en del af den her aftale, og det er sådan set også derfor, at Det Konservative Folkeparti ikke er med i aftalen.
Under den tidligere regering nedsatte vi netop et blankmedieudvalg, der skulle se på, hvad brugeradfærden egentlig er her, og som ordføreren for Dansk Folkeparti lige har nævnt, er adfærden jo ganske begrænset.
Jeg kan ikke lige forstå, hvor det merforbrug skulle ligge i forhold til den evidensbaserede rapport, der kom fra Seismonaut.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-24:
Ja, og det er jo derfor, det er vigtigt, at vi i forbindelse med aftalen og det lovforslag, der ligger her, har en løbende evaluering, så vi netop kan følge, hvad det er for nogle medier, der bliver brugt til privatkopiering, og løbende kan tilpasse ordningen til det.
Det skulle man nok have gjort for mange år siden, for så havde vi aldrig stået der, hvor vi står i dag.
Men det kan vi jo så gøre fremadrettet, altså netop hele tiden at tilpasse det til markedets udvikling.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-11-24:
Jeg er enig så langt, at det selvfølgelig skal lægges på de medier, som man bruger til det.
Men som det også fremgår af mit spørgsmål, er det kun 7 pct. af dem, der har en smartphone, der faktisk bruger den til at lave lovlig kopiering.
Altså, man har jo også pillet dvd'er ud af det her lovforslag, altså ud af den her ordning, fordi man ikke bruger dem mere.
Men når man nu heller ikke bruger telefonerne til det, hvorfor skal der så lægges en afgift på?
Det er da skørt.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-11-24:
I den ideelle verden havde man selvfølgelig lavet en ordning, hvor det kun var dem, der kopierede, der betalte afgiften.
Men det kan jo simpelt hen ikke lade sig gøre at gøre det.
Og derfor synes jeg egentlig, at det er en fin og rimelig måde at gøre det på, nemlig at det er ved købet af de produkter, altså de mediadevices, som kan anvendes til privatkopiering, at der finder en kompensation til rettighedshaverne sted.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-11-24:
Med det her lovforslag kommer der en afgift på en smartphone på 45 kr., men udfordringen er jo, at det er 7 pct. af alle ejere af en smartphone, der faktisk bruger den til at lave lovlige kopieringer.
Altså er det 93 pct. af ejerne, som ikke bruger den til kopieringer, men som så får en afgift alligevel.
Er den socialdemokratiske ordfører ikke enig i, at det er lidt gakket, at man nu pålægger 93 pct. af alle danskere, der har en smartphone, en afgift for noget, som de netop ikke gør?
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-11-24:
Jeg synes egentlig ikke, at ordføreren svarer på det, jeg spørger om.
Man har en ret til at privatkopiere som forbruger i Danmark, og den skal der jo ske en kompensation for til dem, der har skabt værket.
Ønsker Dansk Folkeparti at gøre op med den ret, eller ønsker Dansk Folkeparti ikke, at der skal ydes en kompensation til de skabende kunstnere, som har lavet værker, som man politisk har givet ret til kan kopieres privat?
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-11-24:
Hvorfor skal man kompensere folk for noget, som ikke er sket?
Den skal jo vendes rundt.
Jeg er jo helt enig i, at hvis folk faktisk forbryder sig mod nogle rettigheder eller bruger et musikstykke, så skal man selvfølgelig kompensere kunstnerne, men det er jo det modsatte, der er tilfældet, når man netop ikke bruger sin telefon til at foretage kopieringer.
Så giver det da ikke mening med en afgift på 45 kr.
Birgitte Bergman (KF), 2021-11-24:
Jeg har også kigget på tallene fra Sverige, og det viser sig jo, at den rapport og den måde, de gør det på i Sverige, faktisk er blevet trukket tilbage, fordi der var nogle fejl i deres måde at kompensere på.
Det er i hvert fald det, jeg læser ud af den måde, Sverige har gjort det på.
Derfor forholder jeg mig til det eneste, jeg synes jeg reelt kan forholde mig til, og som jeg synes alle ordførere bør forholde sig til, nemlig den eneste evidensbaserede rapport, som ligger fra Seismonaut på de 44 mio. kr. Med hensyn til privatkopiering ser vi en tendens, der er for nedadgående.
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-24:
Fru Birgitte Bergman gjorde selv opmærksom på, at hun ikke var medlem af Folketinget i den forløbne periode og derfor ikke kender alle mellemregningerne.
Men jeg kan så oplyse om, at der var en voldsom diskussion om den rapport, og at der var en voldsom kritik af den.
Og derfor var vi i hvert fald en del, der sagde, at der jo må ligge mere til grund.
Det er en kompensation, som ligger under.
Kan den konservative ordfører ikke bekræfte det?
Birgitte Bergman (KF), 2021-11-24:
I dag behandler vi forslag til lov om ændring af lov om ophavsret, og lovforslaget handler om at modernisere den ophavsretlige vederlagsordning for eksemplarfremstilling til privat brug, i daglig tale kaldet blankmedieordningen.
Det var faktisk en svær sætning, for jeg forstår det dårligt nok selv.
Det handler om, at rettighedshaverne har ret til kompensation – for det har de – for den kopiering, der stadig finder sted, og at det sker med en revideret ordning.
Vi nedsatte i den tidligere regering blankmedieudvalget, som var et ekspertudvalg med repræsentation af berørte parter i sagen.
Udvalget fremsatte en række anbefalinger baseret på en omfattende research af markedet for privatkopiering.
Mængden af lovlig privatkopiering er efterhånden ret begrænset.
Undersøgelsen viser, at 85 pct. af alle voksne danskere ikke har foretaget privatkopiering de sidste 6 måneder, og tendensen er faldende.
Imens stiger forbruget af streamingtjenester, der mod betaling gør indhold tilgængeligt for forbrugerne på flere platforme, uden at der foretages kopiering.
Vi i Konservative støtter en ordning, som er baseret på anbefalingerne fra blankmedieudvalgets rapport, hvilket giver en evidensbaseret og rimelig kompensation til rettighedshaverne, der står mål med forbrugernes faktiske adfærd – en ordning, som vil være i overensstemmelse med EU-direktivets rammer, hvorved man ikke overimplementerer.
Det konkrete beløb er 44 mio. kr. baseret på udvalgets rapport.
Men regeringen og dens støttepartier er enige om, at taksterne for de af ordningen omfattede lagringsmedier fastsættes, således at det vil give et provenu på 93 mio. kr., altså mere end en fordobling af beløbet i den evidensbaserede rapports anbefaling.
Vi i Konservative ønsker ikke at være med i en aftale, som trækker i en retning af en overkompensation.
Nu, hvor løbet desværre er kørt i forhold til selve vederlaget, skal der rettes et fokus på, at det ikke skal give for mange administrative byrder for erhvervslivet.
Og med det mener jeg, at det er vigtigt, at implementeringsdatoen reelt gør det muligt for erhvervslivet, særlig detailhandelen, at leve op til kravene i loven.
I forhold til den planlagte implementering af blankmedievederlaget den 1. januar 2022 er det vurderingen fra bl.a. Dansk Erhverv, at dette i praksis er uladsiggørligt.
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte lovforslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-24:
Nej, det er det nemlig ikke.
Det er lige præcis det modsatte.
For det er fuldstændig rigtigt, at vi gik til de forhandlinger med et langt større beløb, både hr. Uffe Elbæk og SF og Radikale – et beløb, der var over 100 mio. kr. – på grundlag af en vurdering af, hvad det var i sammenlignelige lande.
Det var vores udgangspunkt, og så kom der en forhandling, og vi nåede et sted hen, hvor det altså var 93 mio. kr.
Vi havde så det valg enten at lade den her aftale falde og fortsætte med, at der ikke skulle ske noget, eller at acceptere det.
Og så var vi selvfølgelig i kontakt med rettighedshaverne, som nikkede til, at okay, det var ikke det, de ønskede, og det var ikke det, de håbede på, men det var det, de kunne acceptere, og så støttede vi det.
Hvorfor tror fru Birgitte Bergman, at Smartwatch laver den annoncering, de laver?
Eller henvender de sig måske til et marked, der er der?
Eller hvad er grunden til det?
Og så kan jeg bekræfte, at der har været diskussion i Sverige, men stadig væk er det sådan, at de tal, der oprindelig blev vedtaget – både i Tyskland og i Sverige og i andre lande – har ligget over det, vi har aftalt i Danmark.
Birgitte Bergman (KF), 2021-11-24:
Jamen det kan jeg sådan set godt følge ordføreren i.
Jeg har ikke tidligere været med i det, men der har sikkert været nogle årsager til, hvorfor det ikke kunne blive landet.
Så kan jeg jo så bare den anden vej rundt spørge: Hvorfor går Enhedslisten nu med i en aftale, hvor det er tydeligt, at ordføreren ikke er tilfreds?
Det er jo det samme, altså bare med modsat fortegn.
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-24:
Altså, jeg kan bekræfte, at den tidligere regering brugte 4 år på ikke at gøre noget som helst, og hvis det virkelig bare var et spørgsmål om beløbet, der adskilte parterne, så havde man jo et flertal, og så kunne man jo bare have gennemført det med de 44 mio. kr., hvis det var det, man landede på man syntes var rimeligt, eller 20 mio. kr. Så havde man nok fået en retssag, men lad det nu ligge.
Det kunne man bare have gennemført, men man gjorde ingenting i 4 år.
Man skubbede det foran sig, og det er det, der i virkeligheden gør, at jeg er en lille smule flammende.
Det er, at når det kommer til store, stærke multinationale selskaber osv., så uha, er man meget påpasselig med, at der ikke sker ekspropriation, jævnfør i øjeblikket medicinalindustrien i forhold til corona.
Men når det gælder en relativt svag gruppe, for det er en svag gruppe, kunstnerne, så lader man bare tiden gå, og det er mit problem, og det kan godt gøre mig en lille smule irriteret.
Birgitte Bergman (KF), 2021-11-24:
Det synes jeg så de skal, for så kan der da komme rigtig mange penge i kassen, tænker jeg.
Jeg undrer mig lidt over den her flammende brandtale oppe fra talerstolen lige nu – ja, jeg undrer mig.
Prøv at høre her, vi er jo sådan set fuldstændig enige i, at kunstnere skal kompenseres; selvfølgelig skal de det.
Det er bare et spørgsmål om, hvad der er rimeligt, og hvad der er evidensbaseret.
Det er vi fuldstændig med på.
I virkeligheden var der måske ikke så meget, der skilte os ad, men det var på baggrund af den analyse, der lå, og det var det, vi tog udgangspunkt i.
Og der vil jeg bare sige til ordføreren, at jeg faktisk står her med et link til, at den tidligere regering netop satte en undersøgelse i gang, fordi det er et kompliceret område, for netop at finde ud af, hvad der reelt bliver privatkopieret til og hvor meget, hvordan adfærden er, og hvad den reelle kompensation er for det.
Kan ordføreren ikke bekræfte det?
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-24:
Jeg ved ikke, om slettede sms'er skal afgiftsbelægges, men det kan vi selvfølgelig diskutere.
Det kan være, at de så vil bevare dem lidt længere.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-11-24:
Det var bare slet ikke mink, jeg spurgte om.
Men det er fint, for alle debatter kan handle om mink og slettede sms'er.
Jeg ved så ikke, om de skal afgiftsbelægges, når man har slettet dem, men lad nu det ligge, og tak for en fin debat.
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-24:
Jamen jeg kan bekræfte, at vi også gik ind for, at minkproducenterne og minkslagterierne skulle have en kompensation for, at man af sundhedsmæssige årsager lukkede ned for den forretning – en rimelig kompensation.
Derimod synes vi måske ikke, at der var grund til at give en gigantisk overkompensation, der kostede det danske samfund milliarder og atter milliarder.
Jeg håbede egentlig, at Venstre havde den samme opfattelse.
Anne Paulin (S), 2021-11-24:
Tak for det.
Det er helt afgørende i den grønne omstilling, at vi har de bedste og de mest effektive løsninger, og det er hverken en god løsning eller en effektiv løsning, når uudnyttet energi bare sendes direkte ud i luften uden nogen gavn i stedet for at blive genanvendt.
Så derfor er L 60 et rigtig godt forslag, hvor vi giver en markant bedre mulighed for at udnytte overskudsvarme.
Med lovforslaget implementerer vi initiativerne fra de aftaler, vi har indgået, og vi fremmer udnyttelsen af overskudsvarme ved at fjerne de regler og administrative byrder, som har stået i vejen.
Det gør vi med følgende hovedpunkter: Først foreslås der en administrativ og simpel prisregulering af overskudsvarme, hvor der indføres et loft over prisen på den overskudsvarme, modtagerne af overskudsvarmen kan indregne i deres priser.
Det skal sikre, at de samlede omkostninger ved udnyttelsen af overskudsvarmen ikke bliver for dyr.
Derudover indføres der en bagatelgrænse for prisreguleringen, så de små leverandører fritages og ikke bliver unødigt bebyrdet.
Dernæst foreslås der en afgiftsfritagelse for overskudsvarme, som er energieffektiv overskudsvarme, det vil sige for de virksomheder, som indgår i en energieffektiviseringsordning, som også foreslås med det her lovforslag.
Med denne energieffektiviseringsordning for overskudsvarme kan virksomhederne ansøge om at komme med i ordningen og dermed forpligte sig til at gennemføre energigennemgange af processer og anlæg relateret til overskudsvarme og forpligte sig på at gennemføre energieffektiviseringstiltag, hvor det er nødvendigt.
Jeg er glad for, at vi bredt i Folketinget er blevet enige om at fremme overskudsvarme.
Det er rigtig klog ressourcebrug, og det er godt for vores klima.
Så Socialdemokratiet bakker selvfølgelig op om forslaget.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-11-24:
For mig er der det meget principielle, at vi politisk har besluttet, at man må kopiere til privat brug, og det skal man selvfølgelig kompenseres for som kunstner.
Det skal man, både fordi det er det rigtige at gøre, men faktisk også fordi vi er EU-retligt forpligtet til det, hvilket man også kan se af, at fordi det har trukket så meget ud med den her aftale, har det også fået konsekvenser i form af sagsanlæg.
Selvfølgelig skal det her være en ordning, vi har i Danmark, og selvfølgelig skal kompensationen ligge der, og så kan man så indrette den på forskellig vis.
Jeg mener, at det er fornuftigt, at det ved dem, der køber medier, der kan foretage de her lagringer, også er der, hvor det nemt og relativt håndterbart kan lægges på som en betaling, og derfor synes jeg, at den her aftale er god.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-11-24:
Jeg synes jo, at kæden springer af i svaret på den måde, at man siger, at det er, fordi man har givet en rettighed til at kopiere.
Men kunne man så forestille sig, at der på et tidspunkt, hvor teknologien måske har udviklet sig, ikke bliver foretaget en eneste kopiering, men fordi man har rettigheden til det, skal man stadig væk give 93 mio. kr. til rettighedshaverne?
Det giver jo ingen mening.
Altså, man har jo også sat beløbet ud fra, at der er nogen, der kopierer.
Det er så bare ikke iPads, telefoner eller usb-stik, der bliver brugt til ret meget.
Logikken må da være, at det er, fordi vi forventer, at der har været et vist omfang af kopiering, og derfor skal man selvfølgelig – selvfølgelig, for jeg er enig i det – kompensere rettighedshaverne for det, men når man nu har en masse enheder, som ikke bruges til det, skal de vel heller ikke være en del af ordningen.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-11-24:
Men i sidste ende er det jo en politisk beslutning, som så også har været diskuteret i årevis for at finde den rette løsning på det.
Det er afgørende, at hvis vi politisk giver tilladelse til privatkopiering – det gør vi, og det mener jeg vi bør – skal der også foretages en kompensation.
Det har vi nu lavet en politisk aftale omkring.
Jeg synes, det giver mening at gribe til de medier, der faktisk kan lagre og kopiere.
Spørgeren har ret til at mene noget andet, men det er jo dem, der sidder inde ved bordet og tager ansvar, der er med til at strikke ordningen sammen, og jeg mener, vi har en god aftale her.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-11-24:
Jeg vil gerne spørge ministeren om, hvad logikken er i, at rigtig mange danskere skal kompensere kunstnere for kopiering af indhold, som de netop ikke foretager sig.
Som det er fremgået flere gange, er det for telefonernes vedkommende 93 pct. af danskerne, som ikke kopierer.
Tager man en tablet, altså en iPad, er det kun 6 pct., der kopierer på den, altså 94 pct. laver ikke kopieringer.
Tager man usb-stik, som også er omfattet af det her, er det også 94 pct., som ikke laver kopieringer.
Altså, er det virkelig rimeligt at pålægge så mange danskere, som ikke laver kopieringer, en afgift for at kompensere kunstnerne for noget, som de netop ikke gør?
Birgitte Bergman (KF), 2021-11-24:
Det her er et område, som er rimelig kompliceret.
Det vil jeg gerne medgive.
Det er et område, hvor det er kompliceret at forstå, hvad det er for en adfærd, der foregår.
Hvad er det for nogle nye teknologier, der kommer til?
Som sagt havde vi gerne været med i en aftale, der bare var mere rimelig i forhold til den adfærd, som analysen viser.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-11-24:
Tak for både ros og spørgsmål.
Jeg står selv med et om armen.
Altså, det her er jo i rivende udvikling, og derfor er det også klogt, at der i forhold til alle jer, der har siddet med om bordet, er lagt en bestemmelse ind om, at vi løbende ser på det her.
Det vil jeg godt bekræfte at vi skal, hvis jeg forstår spørgsmålet sådan, at det er den første evaluering i 2023.
For vi har jo givet os selv en opgave allerede næste år i forhold til det arbejdsgiverbetalte, men den første evaluering ligger i 2023, og selvfølgelig ligger det som en del af det, der skal ses på.