runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2020-02-20:
Og så ved jeg godt, at ordføreren, hvis han kunne få ordet igen, ville sige: Jamen den kollektive trafik eksisterer ikke i udkantsområderne!
Nej, og hvorfor gør den ikke det?
Det er jo, fordi man politisk igennem rigtig mange årtier har besluttet sig for, at det skulle afvikles forstået på den måde, at man har holdt kommuner og regioner i et økonomisk jerngreb, så de har skåret ned på den kollektive trafik, for det var trods alt mere bekvemt end at skære på folkeskoler eller plejehjem, eller hvad det skulle være.
Så det er jo den problematik, vi står med her.
Orla Østerby (KF), 2020-02-20:
Vil ordføreren synes, det er helt okay, at dem, der kører 30.000 km om året, skal betale to til tre gange prisen i dag i forhold til dem, der bor i storbyen, som måske kører 5.000 km om året?
Kan ordføreren ikke se, at det giver en enorm skævvridning?
Henning Hyllested (EL), 2020-02-20:
Nu stiger prisen jo det samme alle steder; det er jo brændstof, som er fremstillet af brint og elektricitet osv., især brændstof fremstillet af brint, der efter alt at dømme ud fra de konferencer, vi har deltaget i, bliver to til tre gange dyrere.
Men det er jo helt generelt, at det bliver sådan.
Altså, hvis man forestiller sig, at man kan lave en omfattende grøn omstilling og gøre det hurtigt – det gælder både transportsektoren og alle andre områder – om jeg så må sige fuldstændig omkostningsfrit, så hænger man efter min mening fast i gårsdagens tænkning.
Og som jeg sagde, er det utrolig vigtigt for Enhedslisten, at man selvfølgelig tager omfattende sociale hensyn, herunder også hensyn til udkantsområder, men de bliver ikke stillet principielt dårligere, fordi prisen generelt stiger på brændstof.
Det er klart, at når man har jernbanen indover, så bliver der en ekstra handling.
Det er jo fuldkommen rigtigt.
Vi tror nu, at virksomhederne også i fremtiden vil efterspørge grøn transport, herunder have et stigende krav om, at varerne transporteres f.eks. med jernbane, og det tror vi i høj grad vil være et parameter, der vil indgå i konkurrencen: Vi transporterer grønt!
Og så må markedet jo indrette sig og sige, at det skal være lige så billigt, at papirgangen skal være simpel og alt det der.
I disse digitaliseringstider tror jeg ikke længere, det bliver det helt store problem.
Det er ikke længere helt, som da hr. Hans Kristian Skibby var inden for branchen.
Ida Auken (RV), 2020-02-20:
Jeg har et spørgsmål.
Det alternative drivmiddel, vi kender bedst i dag og er bedst beskrevet, er jo el.
Og jeg vil bare spørge ministeren, om han har set nogen som helst scenarier for transportsektoren, hvor vi når 70-procentsmålet, og hvor der er under 1 million elbiler.
Dan Jørgensen (S), 2020-02-20:
Det ved jeg ikke om jeg har hørt ordførere sige, altså at de vil forvente, at vi skal fastholde det, vi har lavet for i år.
Altså vi lavede jo netop en midlertidig løsning, fordi vi stod med et problem.
Der havde været en regering, som ikke havde gjort noget i 4 år, der var et punktmål, der skulle opfyldes i EU.
Og nu skal vi have lavet mere langsigtede løsninger.
Og som sagt: Hvor vi ender henne på det punkt, og hvornår vi ender dér, kan jeg selvfølgelig ikke sige noget om nu.
Marie Bjerre (V), 2020-02-20:
Det eksisterer så sandelig uklarhed om, hvad der gælder på biobrændstofområdet.
Den lovgivning, vi har lavet, gælder kun for 2020, hvor vi har et krav om 7,6 pct. iblanding af biobrændstoffer.
Går vi tilbage til det niveau, vi havde i 2019?
Det er der uklarhed om, og det ved markedet reelt set heller ikke.
Derfor er det meget relevant at høre: Hvad er ministerens forventninger til, hvornår vi kan få en afklaring på, hvad der gælder for biobrændstofferne i 2020?
Går vi ned på det niveau, vi havde i 2019, eller fortsætter vi på det niveau, vi har i 2020?
Dan Jørgensen (S), 2020-02-20:
Jeg kan forstå, at der har været en lille smule uklarhed om, hvad lovgivningen egentlig siger i dag.
Det forstår jeg ikke.
Alle, der er til stede her, har jo været med til at forhandle, og de fleste har også været med til at lave aftalen.
Men jeg sørger lige for at få sendt et detaljeret notat på det over til ordførerne, så der i hvert fald ikke er nogen tvivl dér.
Men det er klart, at vi da håber at få lavet en langsigtet løsning, og det kommer til at blive en del af de handleplaner, vi skal forhandle om.
Hvad resultatet bliver og kronologien i det, og hvornår noget kan træde i kraft osv., kan jeg selvfølgelig ikke på nuværende tidspunkt stå her og sige noget om.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-20:
Nu er det jo ikke Norge, der driver Volkswagens investeringer i nye elbiler.
Jeg mener, at det andrager over 200 mia. kr., som Volkswagen alene investerer i elbiler.
I et land, hvor du har en høj beskatning af konventionelle biler, er én af måderne, at du kan fjerne beskatningen fra de grønne biler, sådan at de vinder markedsandele, før de ellers ville have gjort det, som følge af at de skal leve op til de EU-krav, som stilles.
Marie Bjerre (V), 2020-02-20:
Tak til ministeren og tak for den her gode debat.
Som ordfører for forespørgerne er jeg rigtig glad for, at det er lykkedes at få lagt pres på regeringen, og at vi nu skal have nogle forhandlinger inden sommerferien.
Og jeg kan forstå, at ministeren vil indkalde til forhandlinger allerede i næste uge, og det vil jeg gerne kvittere for.
Det er vi enormt glade for.
Men nu er det jo sådan en naturlov, at mere vil have mere, så jeg håber, at det ikke kun bliver ved forhandlinger, at det ikke kun bliver ved tale, men at vi også kommer til at se noget afklaring.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren, om ministeren forventer, at vi så også får en afklaring på, hvad der skal ske med biobrændstoffer efter 2020, og at vi får den afklaring inden sommeren.
Dan Jørgensen (S), 2020-02-20:
Det er helt sikkert, at det selvfølgelig skal være med i overvejelserne, at den lovgivning, herunder de iblandingskrav, man laver, kan være med til at drive et marked.
Men jo, jeg er bestemt enig i, at det er noget af det, vi skal se på.
Orla Østerby (KF), 2020-02-20:
Jeg mener selvfølgelig ikke, at det er staten, der skal bygge anlægget.
Men det, jeg har en forventning om, er, at ministeren kunne give et signal om, at vi i forhold til det iblandingskrav satte nogle helt andre højder på, hvad vi vil lave i forhold til iblandingen, altså i forhold til det produkt, som forbrugeren skulle aftage fra sådan en avanceret biobrændselsfabrik.
Vi kunne starte med en 5-10 pct., måske hæve det til 15-20 pct.
Hvis vi går til Brasilien og andre steder, har man jo meget højere iblandingskrav, end vi ser i Danmark.
Og jeg tænker også, det kunne være med til – i forhold til den trædeflade, vi har talt om tidligere, hvor vi ikke når at få 1½ million elbiler ud på no time – at vi her i den mellemliggende fase og også fremover i flytrafikken og skibstrafikken kunne have noget, der virkelig kunne være med til at nå de 70 pct. og også senere de 100 pct. i 2050.
Dan Jørgensen (S), 2020-02-20:
Ja, jeg håber sandelig, at vi får flere af den type fabrikker i vores land i fremtiden.
Jeg glæder mig også i den henseende til at se, hvad klimapartnerskaberne kommer med af anbefalinger.
Jeg forestiller mig ikke, at hr. Orla Østerby mener, at det er staten, der skal bygge en fabrik.
Jeg tror, at spørgeren – det kan han måske lige uddybe – jo nok tænker, at det handler om at sikre de rette rammevilkår og se på, hvad der er af muligheder for tilskud osv. fra offentlig side.
Og der tror jeg heller ikke, at hr. Ola Østerby er i tvivl om, at vi fra regeringens side selvfølgelig er meget opmærksomme på de store potentialer, der ligger her.
Orla Østerby (KF), 2020-02-20:
Tak for det.
Jeg vil gerne sige til ministeren, at jeg også glæder mig til, at vi kommer i gang, og at vi får udmøntet nogle af de ting, vi har talt om i dag.
Jeg vil godt høre ministeren, om ikke ministeren synes, det kunne være en rigtig, rigtig god idé for Danmark, at vi gik i gang med at bygge en avanceret bioætanolbrændselsfabrik i Holstebro, som kunne give 1.000 arbejdspladser, en milliardinvestering i det vestjyske, og som kunne være pejlemærke for avanceret biobrændsel fremover.
Og set i lyset af, at det er Novozymes, der står i spidsen for det, kunne jeg så få ministeren til at komme i en lidt opløftet stemning i forhold til det her, altså sådan at det er noget, ministeren kan se kunne være godt for Danmark, der kunne være godt for flere arbejdspladser og kunne være godt for en kommende transport?
For det er jo ikke bare det anlæg, der ligger i pipelinen i Holstebro, men det kunne blive til endnu flere i Danmark.
Dan Jørgensen (S), 2020-02-20:
Tak for det.
Og tak for en virkelig god debat med mange gode input og først og fremmest et højt niveau af utålmodighed.
Og man skulle måske ikke tro det, men det er jeg faktisk glad for at der er, for det viser jo, at alle, der er til stede i dag, faktisk gerne vil være med.
Det lyder måske næsten som en selvfølge, når man hører debatten her, men man skal nok ikke gå ret meget længere tilbage end, jeg skulle til at sige et år, men det er såmænd ikke engang nødvendigt at gå et helt år tilbage, førend nogle af de partier, der er de allermest utålmodige nu, var et helt, helt andet sted.
Så det er helt oprigtigt ment, at det er jeg virkelig glad for.
Jeg synes, at der er et par ting, der er vigtige lige at slå fast igen.
For det første sidder vi jo altså ikke på hænderne – vi er i gang.
Vi lavede en grøn finanslov, som jo ikke mindst er grøn på grund af de gode ting, der skete på transportområdet.
I næste uge skal vi udmønte penge afsat i energiforliget til grønne transportformål, hvor vi fra regeringens side i vores forslag kommer til at fokusere på udbredelse af ladestandere og fremme af indsatsen i forhold til den tunge transport.
Og det kommer vi jo til at snakke mere om i næste uge.
For det andet er det jo også klart, at vi med spænding ser frem til at få de anbefalinger fra bl.a. klimapartnerskaberne, som vil komme i midten af marts.
Og det, at de kommer i midten af marts, siger altså noget om, hvor travlt vi har – at vi er givet så kort frist.
Altså, normalt er det sådan, når man nedsætter råd og kommissioner og alt muligt andet, at det tit er noget, der ligger år ude i fremtiden, og det er jo slet ikke tilfældet her.
Og hele tre af de her partnerskaber er jo relevante for den dagsorden, vi diskuterer her.
Endelig er der jo så selvfølgelig bilkommissionen, og igen: Al respekt for, at man er utålmodig, men nu er det jo en kommission, men selv har nedsat, som skulle barsle, efter at man ikke længere selv havde magten.
Men man kunne jo i den tidligere regering – bare lige sagt i al stilfærdighed – have gjort noget langt, langt tidligere, hvis det var ærligt ment.
Jeg er så af den overbevisning, at der er sket meget med det her valg – der er bl.a. kommet nye mennesker til.
Jeg synes også, det ser ud til at være en rigtig fin tekst, der vist er opbakning til, så det takker jeg også for.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-02-20:
Det er jo altid fristende som politiker at kaste sig over garantier om dette og hint, men jeg tror ikke, det er klogt.
Jeg tror ikke, vi med næste flerårige politiaftale kommer ud over diskussioner, hvad angår prioriteringer inden for politiet, men det er Socialdemokratiets og regeringens ambition sammen med Folketingets øvrige partier at lave en politiaftale, som sikrer, at politiet kommer tættere på borgerne og dermed får bedre mulighed for at efterforske den kriminalitet, som berører ganske almindelige borgere, sådan at vi kommer ud over de her udfordringer med, at borgere oplever, at politiet ikke reagerer.
For det er selvfølgelig ikke tilfredsstillende, og det er det, vi sammen skal finde løsninger på, der sikrer, at vi forhindrer det.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-20:
I Nye Borgerlige mener vi jo så, at grænsekontrollen ikke bare skal være der, når man kører ind i landet, men også skal være der, når man kører ud af landet – netop for at sikre, at de her bander, som især kommer fra Østeuropa, ikke kan køre ind i landet, fylde deres biler og så køre ud igen.
Derfor er det ret bekymrende for mig, at man fra Alternativets side bruger det her, altså grænsekontrollen, som argument, når vi ved, at en tredjedel af forbrydelserne bliver begået af udlændinge; altså at man i Alternativet vil nedlægge grænsekontrollen for at få flere ressourcer til politiet, som så kan opklare de forbrydelser, som der jo alt andet lige må blive flere af, hvis det bliver lettere at komme ind.
Anerkender ordføreren slet ikke det?
Inger Støjberg (V), 2020-02-20:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg gerne rose Dansk Folkepartis beslutningsforslag, som jo på mange måder er et rigtig godt forslag.
Der er flere ting, som vi i Venstre sagtens kan bakke op om, f.eks. at bødestraffene hæves.
Det var i øvrigt noget af det, som den tidligere regering selv lancerede i et udspil, nemlig det udspil, der hed »Tryghed for butiksejere«, der kom i november 2018.
Men når Venstre nu alligevel ikke kan støtte beslutningsforslaget i dets helhed, skyldes det, at man vil tillade erhvervsdrivende, der udsættes for butikstyveri, at de selv skal have lov til at offentliggøre overvågningsbilleder af butikstyvene, f.eks. på Facebook, men også andre steder på nettet.
Det er vigtigt for mig at slå fast med syvtommersøm, at jeg selvfølgelig har stor forståelse for baggrunden for, at nogle butiksejere har en stor trang til at dele de her billeder af butikstyve i offentligheden, for hvis man først oplever, at en eller flere tyve bare fylder taskerne og poserne med varer fra ens butik og vader ud af butikken igen, eller hvis organiserede tyvebander stjæler, som det passer dem, er der ingen tvivl om, at det må være enormt frustrerende og også krænkende.
Det var det, vi så at butiksejeren fra Meny på Toftegaards Plads i Valby i København gjorde.
Men som det er i dag, er det altså udelukkende politiet, der har tilladelse til at efterlyse kriminelle offentligt, eksempelvis igennem medierne.
Det er nu engang politiets afgørelse.
Det er også politiets afgørelse, om der er tale om en uforholdsmæssig krænkelse, at man altså ikke offentliggør et billede af en 15-årig, som har stjålet en Marsbar eller noget i den retning.
I dag har butiksejerne allerede en mulighed at dele overvågningsbilleder under en række betingelser i et internt it-system.
Det ved jeg er noget af det, som butiksejerne er glade for, og det betyder bl.a., at man meget hurtigt kan advare hinanden, hvis der er en mistanke om, at der er en tyv på spil i f.eks. nærområdet.
Men det skal altså ikke være op til den enkelte borger eller forretningsdrivende at gøre sig til dommer over, om det må offentliggøres i et større regi.
Det er dog også sådan i dag, at politiet har en forpligtelse til meget hurtigt at behandle de her sager, så de kan offentliggøre billederne, og det gør de jo så heldigvis også i et stort omfang.
Men det er i bund og grund en politiopgave.
Dermed også være sagt, at der som sagt er gode intentioner i forslaget her, og at der også er en række gode elementer i Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Men fra Venstres side kan vi altså ikke støtte beslutningsforslaget som helhed.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-20:
Nej, det mener vi ikke.
Og så er der også tale om et røveri og ikke et butiksrøveri, og røverier er noget andet.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-20:
Tak for ordet.
I forhold til udvisning af kriminelle udlændinge, som for første gang tages i at stjæle i en butik, formoder jeg, at ordføreren og ordførerens parti skelner mellem, om man er under en bagatelgrænse, som måske handler om, at man tager bland selv-slik eller en chokoladebar, eller om man kører hele varer ud af landet fra butikker.
Jeg skal bare lige høre om noget.
Hvis man som kriminel udlænding kommer hertil, tømmer en butik, kører varerne ud af landet og bliver opdaget for første gang, mener ordføreren så virkelig, at man bare skal have lov til dagen efter at komme tilbage til Danmark?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-20:
Vi synes, det er et sympatisk og på mange områder godt beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti har fremsat her.
Der er dele af det, som vi kan bakke op om, fordi vi også synes, at butikstyveri er et underprioriteret område for ordenshåndhævelsen i Danmark.
Det er et mere alvorligt problem, når mennesker forgriber sig på andres ejendom, end mentaliteten i politiet tilsiger at det er.
Til de enkelte delelementer kan jeg sige følgende om forslaget: At butikker skal have lov til at offentliggøre billeder af kriminelle, som fanges i at stikke noget i egen lomme uden at betale for det, er vi tilhængere af.
Jeg kan også sige, at ideen om, at man kan udvise ikkedanske statsborgere ved butikstyveri, er vi tilhængere af, såfremt der er tale om fleregangstilfælde, ikke første gang.
Vi går ind for, at udenlandske statsborgere skal kunne smides ud af Danmark, hvis de begår personfarlig kriminalitet første gang, og hvis de begår anden kriminalitet ved fleregangstilfælde.
Så med en lille justering af det, ville vi også være med her.
Til gengæld er der især det element om, at det offentlige skal bekoste private sikkerhedsvagter til butikker, der er meget udsatte for butikstyveri.
Det kan vi ikke tilslutte os.
Vi mener, det er en del af det private ansvar for en butik, der åbner sine lokaler for kunder og offentligheden, at den private butik så også tager sin del af ansvaret for at håndhæve, at folk opfører sig ordentligt inden for butikkens eget område.
Så vi frygter en meget stor regning der, og vi mener grundlæggende ikke, at det er et offentligt ansvar at finansiere private sikkerhedsvagter.
Så af de grunde vil vi stemme imod beslutningsforslaget, hvis det kommer til afstemning på den her måde, men vi kan sagtens forestille os justeringer af beslutningsforslaget, som gør, at vi vil kunne stemme for det.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-20:
Butikstyve, der helt ublu hiver varer ned fra hylderne, stikker dem i tasken eller ind under jakken eller ligefrem slæber hele kasser af varer ud af butikkerne uden at betale, er desværre hverdag i Danmark.
Selv om mange butikker fanger gerningsmændene på overvågningskamera, slipper forbryderne alligevel alt for ofte fri.
Antallet af anmeldte butikstyverier er nogenlunde stabilt, men butiksejerne oplever langt flere forbrydelser, end der registreres af politiet,
for mange butiksejere oplever, at det er nyttesløst at anmelde butikstyve.
Det er et skråplan.
Forbrydelser skal opklares og straffes, og udlændinge, der enten som organiserede tyvebander eller på egen hånd kommer til Danmark for at begå kriminalitet, skal ud.
Cirka en tredjedel af alle de sigtede for butikstyveri i Danmark er udenlandske statsborgere – en tredjedel.
Lad mig minde om, at andelen af borgere med udenlandsk statsborgerskab i Danmark er mindre end 10 pct. Der er også på det her område en helt ekstrem overrepræsentation af forbrydere blandt udlændinge, og det er vi nødt til at tage alvorligt.
Nye Borgerlige bakker op om intentionen i nærværende beslutningsforslag, men når det kommer til de konkrete punkter, er det desværre ikke alt, vi kan tiltræde, som det her er formuleret.
Beslutningsforslaget lægger op til at hæve bøden for butikstyveri – det bakker vi naturligvis op om.
Vi bakker også op om – tro det eller lad være – at udvise kriminelle udlændinge i førstegangstilfælde for butikstyveri.
Nye Borgerlige har tidligere selv foreslået, at det i videre omfang end i dag bør være muligt for borgere at offentliggøre billedmateriale af gerningsmænd.
Det er uacceptabelt.
Vi mener dog, at en sådan udvidelse af mulighederne for at fange forbrydere på egen hånd bør kobles tæt sammen med en skærpelse af straffen for at hænge uskyldige mennesker ud; for vi skal ikke skabe en situation i Danmark, hvor vi får en folkedomstol.
Nye Borgerlige kan godt bakke op om at konfiskere dele af varelagre i de gentagelsestilfælde, hvor der er ubetalte bøder, men vi kan ikke støtte en generel konfiskering af hele varelagre.
Vi mener heller ikke, at det offentlige skal finansiere private vagtværn.
Der er således dele af beslutningsforslaget, som ligger helt i tråd med Nye Borgerliges politik, og generelt er sagen for vigtig til, at vi bare vil afvise beslutningsforslaget.
Det er afgørende for retsfølelsen, at butikstyverier, der meldes til politiet, tages alvorligt; at politiet har ressourcer til at prioritere butikstyverier; og at butikstyve dømmes og straffes.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-02-20:
Det er da bestemt noget, vi skal være glade for, altså at vi har fanget en turist ved grænsen.
Jeg kan bare ikke lade være med at tænke på, hvor mange terrorister vi ville kunne fange, hvis vi målrettede ressourcerne i stedet for kun at bruge dem på en vilkårlig grænsekontrol og overvågning.
Det er simpelt hen et politisk spørgsmål.
Fru Inger Støjberg vil have grænsekontrol, og vi mener, at det er meget mere effektivt, hvis vi kunne bruge de mange, mange penge, som vi bruger, på målrettet efterforskning frem for en vilkårlig efterforskning.
Inger Støjberg (V), 2020-02-20:
Jeg vil nu nok mene, at det ikke er helt ligegyldigt, at over 7.000 mennesker er blevet afvist ved grænsen, og jeg vil da i hvert fald også mene, at det ikke er helt ligegyldigt, at der rent faktisk er en terrorist, der er blevet taget i grænsekontrollen.
Det vil jeg da gerne høre ordførerens bemærkninger til.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-02-20:
Nu har jeg, som jeg også sagde til ordføreren for Dansk Folkeparti, ikke kendskab til det tal.
Men hvis fru Inger Støjberg kan se, at det noget sted fremgår af de tal, vil jeg da gerne bekræfte det.
Inger Støjberg (V), 2020-02-20:
Så vil jeg bare bede ordføreren om at bekræfte, at der er over 7.000 mennesker, der er blevet afvist ved grænsen, og at politiet også har fanget en terrorist på grund af grænsekontrollen.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-02-20:
Det kunne ikke siges mere klart, nemlig at vi bruger mange mandetimer og årsværk og 1,25 mia. kr. på grænsekontrollen.
Justitsministeren svarede her i december måned, at man ikke har fundet et eneste skydevåben.
Man har fundet to defekte skydevåben, og Rigspolitiet vurderer så, at hvis de ikke kan gøres brugbare, tæller de ikke med i opgørelsen over, at man har fundet skydevåben.
Prøv at forestille jer, ærede medlemmer, hvor meget efterforskning der kunne foretages, og hvor meget kriminalitet der kunne opklares, hvis vi brugte de 1,25 mia. kr. på målrettet at opklare kriminalitet.
Kristian Hegaard (RV), 2020-02-20:
Tak for det.
Nu har der været en del spørgsmål om grænsekontrollen, og så vil jeg bare høre ordføreren, om ordføreren ikke er enig i, at det, der er fakta i forhold til grænsekontrollen, er, at vi har brugt over 1,25 mia. kr. og over 2,3 millioner mandetimer på den og særlig på at tjekke uskyldige danskeres pas.
Man har ikke engang fundet et skydevåben.
Man har fundet et par slangebøsser og noget peberspray.
Så er ordføreren ikke enig i, at hvis vi målrettede de ressourcer, og hvis vi kom af med retsforbeholdet, ville vi få bedre mulighed for at bekæmpe grænseoverskridende og organiseret kriminalitet?
Pernille Vermund (NB), 2020-02-20:
Når vi taler butikstyverier og de her folk, som man ser på overvågningskameraerne og så det, da de her tv-programmer kørte, taler vi jo ikke om røverier, men om folk, der fuldstændig ublu tager kasser og går ud og stiller dem i deres bil, og så kører de væk.
Så det er butikstyveri af en grov karakter, men der er jo ikke en truende adfærd, der er ikke personer, der kommer til skade, det er bare – bare og bare – en ublu adfærd, som er voldsomt grænseoverskridende for de mennesker, der mister værdier.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-20:
Med det grænsetilfælde, som fru Pernille Vermund nævner her, er jeg faktisk ikke helt klar over, hvad vores syn på den sag er.
Vi går ind for, at folk, hvis de decideret begår røveri mod butikker eller begår anden personfarlig kriminalitet, skal smides ud af landet omgående.
Vi går også ind for, at hvis man begår butikstyveri eller cykeltyveri f.eks., skal man ikke have lov til at blive statsborger i Danmark.