Christina Olumeko (ALT), 2023-09-07:
Tak for ordet.
Regeringen kalder forslaget til finanslov for en fremtidssikring af Danmark.
Vi kan i Alternativet gå så langt som til at være enige med regeringen i, at det er en god titel.
For med både klima- og biodiversitetskrise er fremtiden netop det, som vi skal sikre.
Finansloven bør tage samfundet fra en fossil fortid og ind i en bæredygtig fremtid.
Problemet er bare, at forslaget til finanslov jo ikke sikrer den tilstrækkelige klimahandling, som vi og fremtidige generationer har brug for.
Regeringen hævder godt nok, at de har afsat en grøn milliard i 2024, men hvis man dykker bare lidt ned i tallene, viser det sig, at under halvdelen af de her penge er nye penge, og de penge skal række til alt fra dyrevelfærd, klimatilpasning og til udskiftning af gasfyr.
Det er alt for lidt til alt for meget, og det står i skarp kontrast til, hvordan regeringen prioriterer andre områder.
Regeringen giver skattelettelser for 5 mia. kr. om året, altså det tidobbelte af, hvad man finder af penge til klima og miljø, og det kommer vel at mærke, efter at Finansministeriet har fundet 20 mia. kr. ekstra i det økonomiske råderum – 20 mia. kr. ekstra!
Dansk økonomi har det rigtig godt.
Den offentlige sektor har en større formue end gæld.
Vi har en nettoformue på næsten 20 pct. af bnp, og vi har store overskud på de offentlige finanser, uanset hvordan vi opgør dem.
Så det er ikke et spørgsmål om, at vi ikke har råd.
Vi har råd til seriøs og bæredygtig klimahandling.
Faktisk har vi ikke råd til at lade være.
Så hvorfor ser vi ikke regeringen gå forrest og insistere på reformer, der gør det muligt for Danmark at nå 2025-målet?
Hvorfor bliver der ikke gjort noget ved regeringens løfter om flyafgifter og CO 2 -afgifter på landbruget?
Hvorfor har regeringen bremset den politik, som skal beskytte vores have mod at dø ud?
Det burde jo være nemt at få igennem, når man har et flertal, som regeringen har, og SVM-regeringen har jo netop påstået, at hele pointen med regeringen var at lave nødvendige reformer.
Ja, jeg ved det godt; vi er mange, der har hørt, at regeringen er helt sikre på, at de nok skal nå klimamålene, både 2025-målet og 2030-målet.
Men kære regering, vi har ikke brug for jeres håb.
Vi har brug for jeres mod.
Vi har brug for jeres handling.
Vi har brug for en finanslov, der tager os ind i en bæredygtig fremtid.
Klimakrisen har nemlig aldrig været nemmere at få øje på.
Juli blev den varmeste måned, der nogen sinde er målt på verdensplan.
Havtemperaturerne er rekordhøje.
Så hvad er det, vi venter på?
Vi kan hæve afgiften på diesel.
Vi kan sænke hastigheden på motorveje.
Vi kan fremskynde omlægningen af landbrugets lavbundsjorder til natur.
Vi kan udskifte fossil transport med bæredygtig mobilitet såsom delebiler, samkørsel, cyklisme og kollektiv transport i stedet for at bruge penge på at udvide den fossile vejinfrastruktur.
I Alternativet går vi til finanslovsforhandlingerne med en ambition om at skabe strukturelle forandringer her og nu, som tager os ind i en bæredygtig fremtid.
Vi vil støtte reparationer, genbrug, genanvendelse, upcycling og deleøkonomi, så vi bruger vores ting bedre og længere i stedet for at smide ud og købe nyt.
Vi vil fjerne momsen på frugt og grønt, så vi kan handle mere ind af det, der er sundt og godt for os selv og for klimaet.
Og vi vil sørge for at klæde vores børn, unge og voksne på landets uddannelser på til at opbygge vores bæredygtige fremtid.
For hvis vi skal sikre vores fremtid, har vi brug for bæredygtige uddannelser.
Hele 72 pct. af danskerne efterspørger mere klimahandling fra os politikere.
Alligevel er der i forslaget til finanslov ikke lagt op til strukturelle politiske beslutninger, der vil føre os mod en bæredygtig fremtid.
Tænk, hvis regeringen ikke nøjedes med skåltaler om, hvordan Danmark er et grønt foregangsland, men rent faktisk satte handling bag ordene for at løse vores tids største krise.
Tænk, hvis regeringens succeskriterium var borgernes livskvalitet og jordklodens balancer frem for vækst i bnp og flere penge til forbrug.