runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-01-31:
Og tak til ordførerne for deres bemærkninger til lovforslaget.
Jeg opfatter det sådan, at der er meget bred enighed om at støtte forslaget.
Hensigten med forslaget er at samle og modernisere lovgrundlaget for forvaltningen af stedbestemte informationer i en ny hovedlov og samtidig at regelforenkle, hvor det er muligt.
Præcis og pålidelig landkortlægning, søkortlægning og anden registrering af geografiske data er en grundlæggende byggesten i vores samfund.
Hvordan ser landskabet ud?
Hvem ejer bygningerne?
Hvor går kommunegrænsen?
Hvor ligger infrastrukturen?
Hvor må vi færdes frit i naturen?
Vi er alle brugere af stedbestemte informationer til og fra arbejde, på arbejde og i vores fritid.
Stedbestemte informationer anvendes i den offentlige forvaltning, i beredskabet og indgår i forretningsgrundlaget for private virksomheder.
Den måde, vi tilrettelægger indsamlingen, bearbejdningen og distributionen af stedbestemte informationer på, er med til at skabe forudsætningerne for en velfungerende og effektiv offentlig sektor.
Med stedbestemte informationer skaber vi også gode vilkår for innovation og vækst i erhvervslivet samt gode rammer for befolkningens udfoldelsesmuligheder.
Danmark er godt med på dette område.
Vi har løbende tilpasset håndteringen af stedbestemte informationer, der er understøttet af den digitale udvikling i den offentlige og private sektor.
Men det kommer ikke af sig selv.
En effektiv infrastruktur for stedbestemte informationer kræver, at data er pålidelige, aktuelle og bredt anvendelige.
Det forudsætter, at vi udvikler rammerne for kortlægning og de offentlige registre med stedbestemte informationer.
Dette er formålet med lovforslaget.
Den offentlige høring over lovforslaget har generelt været positiv.
Sådan fornemmer jeg også stemningen her i salen i dag, og jeg ser frem til at fortsætte drøftelserne af lovforslaget i udvalget.
Der blev også stillet et par enkelte spørgsmål undervejs.
Enhedslistens Søren Egge Rasmussen spurgte ind til, om lovforslaget kan rumme Copernicus, og det er lovforslaget forberedt til.
Christian Poll fra Alternativet spurgte ind til, hvorvidt de data, der i dag er frie og tilgængelige og gratis, fortsat er det, og det er de.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-01-31:
Jeg håber ikke kun, at den her spørgetime bliver en fornøjelse, men forhåbentlig også meget oplysende.
Indtægterne fra Thule Air Base Pituffik er tidligere vurderet til at udgøre 10 pct. af Grønlands samlede skatteindtægter.
Regeringens daværende udenrigsminister Kristian Jensen omtalte også Thule som DONG gange ti, og det understreger jo den politiske og økonomiske betydning for Grønland.
Der har de seneste år været en dalende aktivitet på Pituffik, som har ramt Grønland økonomisk og som også vil gøre det i stadig højere grad i de kommende år, ikke mindst på grund af servicekontrakten, som ved sidste udbud gik til det amerikanske selskab Exelis Services.
I forhandlingerne om de nye kriterier ved udbud af servicekontrakten ved Pituffik har regeringen bakket op om Naalakkersuisuts bestræbelser på at sikre, at det bliver et grønlandsk-dansk selskab, som der også står i forsvarsaftalen, som skal være med til at sikre serviceforpligtelserne på basen.
Det er et klart krav fra Grønlands side, både fra Naalakkersuisut og fra Inatsisartut, og det er noget, som vi ikke fra Grønlands side vil vige fra.
Vi er i Grønlandsudvalget blevet gjort opmærksomme på, at regeringen, som statsministeren er leder af, vil efterleve Folketingets vedtagelsestekst fra januar 2015 omkring Pituffik, og at denne vedtagelsestekst vil ligge til grund for de forhandlinger, som der er.
Imidlertid er Inatsisartuts vedtagelsestekst ikke blevet nævnt af regeringen.
Heri fremgår det meget tydeligt, at et bredt flertal i Inatsisartut ønsker et afkast af amerikansk tilstedeværelse på grønlandsk jord, men hvornår og om regeringen vil følge Inatsisartuts vedtagelse står så uvist.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-31:
Tak for det.
Jeg ser ikke nogen modstrid mellem grønlandske og danske interesser.
Det er jo helt rigtigt, som det bliver sagt, at den her servicekontrakt har stor betydning for Grønland og for grønlandsk økonomi.
Derfor er det her også en vigtig sag, som jo i øjeblikket, hvad spørgeren også godt ved, er under forhandling mellem Danmark og USA.
Der har været en stribe retssager, og nu er der vel tilvejebragt et rum, hvor der igen kan forhandles.
Men jeg er jo også nødt til at sige, at der er kommet en ny amerikansk administration.
Den skal på plads, og den er ved at komme på plads, før de her forhandlinger kan fortsætte.
Og der vil regeringen jo arbejde for at få så hurtig en afklaring som overhovedet muligt i anerkendelse af, at det her er en kompleks sag, og selvfølgelig også få en afgørelse, der er så tilfredsstillende i forhold til grønlandske interesser som overhovedet muligt.
Det er udenrigsministeren, der kører den her sag, og skal vi mere detaljeret ned i den, kommer jeg til at henvise til ham.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-01-31:
Mange tak for svaret.
Jeg forventede sådan set, at statsministeren ville sige, at Grønland og Danmark står sammen i de her forhandlinger, og det er jo også sådan, det bør være i forhold til USA.
Fra IA's side har vi fulgt sagen i både Inatsisartut, naalakkersuisut og nu også her i Folketinget gennem de seneste par år, og man må jo konstatere, at tiden er ved at løbe ud – vi står med en midlertidig kontrakt, som her den 1. oktober skal overtages af Exelis Services, og der vil jo også være en overgangsperiode.
Så man må sige, at tiden er meget presset i den her sag.
Samtidig kan man også konstatere, at kriterierne og forsvarsaftalen ikke hænger sammen, som det er i dag, med det udbud og de kriterier, der ligger til grund for det.
Det betyder så, at Exelis Services i forlængelse af dommen i USA nu overtager servicekontrakten her senere i år.
Vi står i en situation, hvor et amerikansk selskab overtager servicekontrakten, og jeg kunne godt tænke mig at høre, om statsministeren mener – hånden på hjertet – at regeringen har gjort nok for at forhandle de her nye kriterier på plads.
Når vi står i en situation, som ikke lever op til en forsvarsaftale om, at det skal være et grønlandsk-dansk selskab, kan man så fra regeringens side sige, at man har gjort alt, hvad man kunne, for at sikre, at det faldt på plads, inden den nye administration trådte til i USA?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-31:
Ja, jeg vil mene, at den regering, jeg har været statsminister for, har arbejdet utrætteligt på den her sag.
Men det er en kompleks sag, og der er to parter – der er Danmark-Grønland, og der er USA.
Og der har været ført en stribe retssager.
Som jeg er oplyst, har der i december været møder på højniveau i USA, og der er enighed om, at man skal søge en afklaring så hurtigt som overhovedet muligt.
Men det blev på daværende tidspunkt også fra amerikansk side gjort klart, at den nye administration i Washington måtte på plads, og derfor var aftalen eller udkommet af de møder, der var, at man skulle genoptage møderne hurtigst muligt derefter, og det vil vi fortsat presse på for.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-01-31:
I forlængelse af det synes jeg det kunne være interessant at høre statsministerens kommentar til, om man forventer, at man kan forhandle noget på plads, inden Exelis Services overtager.
Men derudover vil jeg også gerne henvise til en artikel i Politiken fra december 2016, hvoraf det fremgår, at statsministeren personligt har blokeret for, at en kinesisk investor kan overtage Grønnedal.
Regeringen har jo sat Grønnedal i udbud – eller inviteret forskellige private investorer til at melde deres interesse.
Vi så jo gerne, at der var den her fulde miljøoprydning inden, og det skal der heldigvis også være – det har regeringen lovet – men vi står i en situation, hvor den nuværende forligskreds har truffet en beslutning om, at Grønnedal skal genetableres.
Det er uden Grønlands deltagelse i den her forligskreds, og jeg ved godt, at man typisk ikke lukker nogen ind i en nuværende forligskreds, men jeg så jo gerne, at både naalakkersuisut, den pågældende kommune og vi som grønlandske folketingsmedlemmer også blev inddraget i nogle af de her beslutninger.
Så derfor er det en opfordring herfra.
Og jeg kunne godt tænke mig at høre statsministerens holdning til, hvorfor man vælger at afvise den her henvendelse.
Vi har ikke som grønlandske folketingsmedlemmer hørt noget om det, før vi hører om det i pressen.
Og er statsministeren uenig med undertegnede i, at selvfølgelig skal grønlandske folketingsmedlemmer, grønlandske politiske repræsentanter høres og inddrages, når det handler om Grønland, bl.a. i den kommende forligskreds?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-01-31:
Det er selvfølgelig ikke en særlig praktisk måde at håndtere det på, for det har også noget at gøre med, hvad det er for en kontrol, man kan have, og hvad den koster osv.
Det er selvfølgelig meget mere effektivt at have en permanent grænsekontrol.
Men det, der er mit ærinde her, er egentlig bare at spørge statsministeren: Når regeringens holdning er, at Danmark har grænsekontrol, lige så længe det er nødvendigt at have grænsekontrol – det har integrationsministeren jo gjort klart her for ganske få dage siden – hvordan kan det så være i hænderne på eksempelvis en græsk kommissær, hvor lang tid vi må have grænsekontrol?
, der, hvor jeg synes der er et misforhold, er ikke, at regeringen kæmper for at få forlænget grænsekontrollen osv., for det er jeg selvfølgelig enig i, men man må da have som holdning, hvis man har den politik, at det er Danmark selv, der skal bestemme, om vi har grænsekontrol.
Hvordan kan man have den holdning, at det er EU og Europa-Kommissionen, der skal indstille til Rådet, og at det skal godkendes af Rådet, hvis man får lov til at forlænge en grænsekontrol, hvis man i øvrigt mener, at Danmark har grænsekontrol, lige så længe det er nødvendigt at have grænsekontrol?
Jeg kan komme med et andet citat: Indtil der er styr på de ydre grænser til Europa, er det afgørende for os at få forlænget grænsekontrollen.
Så må man da kæmpe for, at det er en beslutning, vi kan træffe selv her i Danmark.
Det er den holdning, jeg gerne vil udfordre statsministeren på.
Er den holdning, man bør have, ikke, at når man i EU-kredsen diskuterer fremtiden for grænsekontrollen, kæmper Danmark for, at det bliver en national beslutning, hvorvidt man har behov for grænsekontrol?
Det kunne jo tænkes, at der er andre lande – altså, der er valg i Frankrig, og der er senere i år valg i Tyskland osv. – der har tilsvarende diskussioner, og som faktisk også synes, det er en beslutning, der fremover skal kunne træffes i landene selv.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-31:
Tak for det.
Nu kan jeg forstå, at der er en eller anden avisartikel, der er præmissen for spørgsmålet her.
Det kan man jo altså ikke bare lægge til grund.
Jeg er bekendt med, at der er stillet et spørgsmål til forsvarsministeren om baggrunden for den beslutning, der er truffet om fortsat at anvende Grønnedal til militære formål, og det svar skal jeg henvise til.
Det er jo en positiv beslutning om fortsat at bruge Grønnedal, og det betyder så også, at Grønnedal ikke bliver totalt afviklet.
Det rokker ikke ved, at nogle af de miljøaspekter, der knytter sig til Grønnedal, selvfølgelig skal håndteres, og det er også regeringens intention.
Der vil vi selvfølgelig naturligt være i en dialog med de grønlandske myndigheder, og derfor var det her emne ét af flere emner, jeg havde lejlighed til at diskutere med Kim Kielsen for nylig.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-01-31:
Rigsfællesskabet er under politisk forandring.
Grønland har igangsat forfatningsarbejdet, etableret en forsoningskommission, og regeringen har nu en selvstændighedsminister – og det hele er med flertallets, Inatsisartuts, tilslutning.
Den seneste meningsmåling siger, at over 80 pct. af befolkningen ønsker løsrivelse fra Danmark.
Hvad ligger der i statsministerens udmeldinger, når Grønland siger noget andet?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-31:
Altså, hvis Grønland autoritativt siger noget andet, skal vi jo tage pejling af det.
Jeg er helt bekendt med, at der foregår et forfatningsarbejde, men så vidt jeg er oplyst, så foregår det inden for rammerne af det rigsfællesskab, vi kender, og skulle det vise sig at være anderledes, er der jo en ny situation.
Jeg vil bare gentage, hvad jeg har sagt mange gange før: Rigsfællesskabet hviler jo på de tre landes ambition om at være med og at udvikle det, og hvis der er et land, f.eks. Grønland, som ønsker selvstændighed, så er jeg ikke den, der vil stille mig i vejen for det.
Jeg må også sige, at indtil der måtte blive truffet en sådan beslutning, er det både min opgave, synes jeg, og også min intention at arbejde for at udvikle det samarbejde, vi har, mellem rigsfællesskabets tre dele: Grønland, Færøerne og Danmark.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-01-31:
Amerikanernes tilstedeværelse i Grønland er baseret på Danmarks forsvarsaftale med amerikanerne.
Grønland har altid ønsket, at det også tilfalder den grønlandske befolkning positivt.
Dog kan vi ikke pege på så mange gode og positive resultater fra den aftale, desværre.
Men der er Pituffik-servicekontrakten, og den har en meget stor økonomisk betydning for Grønland.
Det er en kontrakt, som har stor betydning for dansk og grønlandsk samarbejde om en given sag.
Kan statsministeren oplyse mig om, hvad man forventer som et muligt resultat i forhandlingerne, eller mener statsministeren, at spillet er tabt for begge parter?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-31:
Nej, jeg mener ikke, at noget spil er tabt for parterne.
Som jeg også lige har svaret fru Aaja Chemnitz Larsen, arbejdes der jo fra dansk side på at få løst den her sag.
Der har, som spørgeren også godt ved, været en stribe retssager, og de er mig bekendt afklaret så langt, at der nu kan genoptages forhandlinger.
Det har afventet den nye amerikanske administration.
Vi har fra dansk-grønlandsk side presset på for at få gang i de her drøftelser så hurtigt som muligt derefter og har vel signaleret marts som en mulighed, og det vil være vores ambition at presse på for det for at finde så gunstig en løsning som overhovedet muligt, også set med grønlandske øjne.
For vi er meget bekendt med, at servicekontrakten har haft, har og forhåbentlig også fortsat skal have en stor og positiv betydning for Grønlands økonomi.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-01-31:
Tak for svaret.
Jeg deltog i sidste uge i en arktisk konference i Tromsø i noget, der hedder Arctic Frontiers, en meget spændende konference, hvor der var deltagelse fra alverdens lande, og hvor vi udelukkende diskuterede arktiske emner, og i den sammenhæng talte også ministeren for ligestilling og nordisk samarbejde, Karen Ellemann.
Hun talte om, hvor vigtigt det er, at der investeres i de arktiske områder og de arktiske regioner baseret på præmisser, der kommer fra befolkningen i Arktis selv.
Når ministeren snakker om investeringer, betyder det så, at den danske regering tænker på at få skabt en kontakt til den grønlandske regering for netop at investere i projekter, som begge lande, både Grønland og Danmark, kan få gavn af i fremtiden, og som også er et af pejlemærkerne i den fremtidige grønlandske økonomiske udvikling baseret på råstoffer?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-31:
Det første spørgsmål gik jo på – hvad jeg har svært ved fuldstændig at genkende fra den grønlandske debat – at der bare skulle være et massivt flertal, der allerede har besluttet sig for at løsrive sig fra Danmark, og der blev sat spørgsmålstegn ved, hvorfor jeg så går og taler om, at vi skal styrke rigsfællesskabet.
Det sidste spørgsmål går så på, om vi – kan man sige – fra dansk side vil engagere os yderligere investeringsmæssigt i Grønland.
Til det vil jeg jo sige, at det i nogen grad også beror på Grønland selv.
Med fuld respekt for alle de områder, der er hjemtaget, og det stadig stigende ansvar, Grønland tager for sig selv, så er det jo derfra, initiativerne skal tages.
Vi ønsker at understøtte det grønlandske selvstyre maksimalt rådgivningsmæssigt m.v., også i forhold til de ambitiøse tanker, man har om infrastrukturinvesteringer og andet, for at vurdere, om der er økonomisk bæreevne, hvordan de her businesscases ser ud, etc., og jeg har også iagttaget mig det, der står i det politiske grundlag om at opbygge fonde og andet.
Så det vil jo ikke ske på dansk initiativ – i virkeligheden i respekt for det første spørgsmål.
Magni Arge (T), 2017-01-31:
Tak for det – og goddag.
Ser statsministeren nødvendigheden af at imødegå ønsket om at anlægge en mere pragmatisk og fleksibel holdning til Færøernes og Grønlands varetagelse af udenrigspolitiske og handelspolitiske interesser i stedet for den meget restriktive og snævre fortolkning, som man har på grundlag af en grundlov, der blev givet i 1849 og senest ændret i 1953?
Det er mit hovedspørgsmål.
Det stiller jeg, bl.a. fordi den realpolitiske scene jo har ændret sig kolossalt, siden grundloven blev givet.
Færøerne og Grønland har fået lovgivningsmagt.
Danmark valgte at træde ind i EU i sin tid, og Færøerne valgte f.eks. at stå udenfor.
Vi kender det jo fra makrelstriden i 2013 og 2014, som endte med, at Danmark boykottede Færøerne.
Et andet eksempel er så CETA-aftalen, som man nu har indgået med Canada, og som giver canadiere langt bedre adgang til salg af fiskeprodukter f.eks. på det danske marked, end hvad f.eks. Færøerne og Grønland har.
Men ud over det har man gennem CETA-aftalen også sikret, at danske skibe har den allerbedste adgang til canadiske havne, samtidig med at Canada opretholder en de facto-lukning af sine havne for skibe fra det, som man kalder for Danmark, for så vidt angår Færøerne og Grønland.
Det har man gjort siden 2010 og gør det stadig væk.
Så må I også lige tage den her med Nordisk Råd, hvor vi faktisk blev nægtet, hvad skal man sige, optagelse som en del af de nordiske lande, med baggrund i at grundloven forhindrer, at Færøerne kan deltage i det.
Altså, Anker Jørgensen fremsatte det samme ønske for nogle årtier siden: Var han imod grundloven på det tidspunkt?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Jeg er meget bekymret på Færøernes vegne, for jeg tror ikke, Danmark er i stand til at varetage Færøernes interesser på tilstrækkelig god vis, desværre.
Derfor synes jeg, vi skal finde ud af at få et større udenrigspolitisk råderum, og jeg vil gerne høre din holdning til det.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-31:
Tak for det.
Jeg er grundlæggende et pragmatisk indstillet menneske, men det giver mig nu ikke ret til sådan at lave fri fortolkning af grundloven.
Jeg er helt på det rene med, at alle har lov til at mene, hvad de vil, om grundloven – altså holdningsmæssigt, politisk – alle har også med juridisk afsæt mulighed for at give deres bidrag til grundlovsfortolkningen.
Men det er altså sådan, at den autoritative fortolkning af grundloven i relation til regering og Folketing foregår i Justitsministeriet.
Inden for rammerne af den grundlov, vi har, ønsker jeg naturligvis at finde praktiske løsninger.
Det har været min tilgang hele vejen igennem.
Det er også derfor, at vi har åbnet for et samarbejde, der betyder, at Færøerne er repræsenteret selvstændigt ved en række danske ambassader ude i verden.
Det er også derfor, jeg, når jeg mødes med lagmanden på torsdag i forlængelse af det møde, jeg havde med landsstyreformanden, agter at sætte hele spørgsmålet om et praktisk samarbejde på dagsordenen for rigsmødet senere i år – jeg tror det er juni måned, formentlig på Bornholm.
Så inden for rammerne af den grundlov, vi har, synes jeg da man praktisk skal se på, hvordan vi løser udfordringer til fælles bedste, og hvordan vi sørger for at lave et samarbejde, der gør, at vi også i tide får afdækket og analyseret potentielle interessekonflikter – for det medgiver jeg at der kan være, og makrelsagen er jo et eksempel på det – sådan at der kan handles klogt, altså både fra dansk, grønlandsk og færøsk side.
Men denne pragmatisme rækker jo ikke til, at jeg ensidigt så at sige kan ekspandere grundlovens grænser.
Havde vi gjort det i 2001, var der f.eks. en række danskere bosat i udlandet, der i dag ville have stemmeret, for det var sådan, vi i sin tid mødte ind ved regeringsovertagelsen i 2001, altså med den ambition, og det blev vi så afskåret fra, da statsretseksperter sagde, hvor grænserne for den danske grundlov går.
Morten Østergaard (RV), 2017-01-31:
Ja, tilbage står jo altså, at mens vi sagtens kan mødes og forhandle om tryghed for boligejerne i 20-30 år frem til en pris på 32 mia. kr., kan der ikke skabes tryghed for de studerende – de unge, der havde en drøm om at komme i gang med en uddannelse her og nu – for 15 mio. kr., for sådan er statsministerens prioritering ikke.
Jeg vil gerne afslutningsvis vende tilbage til diskussionen om præsident Trumps nyeste dekret om indrejseforbud for visse nationer baseret på flertallets tro i de lande.
Der er jo andre liberale ledere, der har været noget mere klare i mælet end det, vi har hørt fra statsministeren i dag.
Vi kunne tage Canadas premierminister, Justin Trudeau, der som en reaktion har sagt: Til alle jer, der flygter fra forfølgelse, terror og krig: Canadierne byder jer velkommen uanset jeres tro.
Mangfoldighed er vores styrke.
Vores eget fælleseuropæiske parti ALDE har netop, mens vi har siddet her og haft spørgetime, klart og utvetydigt opfordret præsident Trump til at trække sit dekret tilbage.
Ville det ikke være rart – for meget er sagt i den her diskussion – at få renset luften her til sidst i spørgetimen og høre fra statsministeren, klart og tydeligt, at også den danske regering, som har sagt, at det her er en unfair politik, opfordrer præsident Trump til at trække sit dekret tilbage?