runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz (IA), 2024-04-19:
Tak for talen, og også tak for samarbejdet.
Vi er særlig glade for, at vi har samarbejdet om de grønlandske studerende, for det er jo sådan, at FN sendte en specialrapportør til netop at fortælle om grønlændere i Danmark, og vedkommende tog også til Grønland.
Og nogle af de anbefalinger, der kom, er, at vi skal gøre meget mere i forhold til de grønlandske studerende.
Så tusind tak for det.
Men jeg vil sådan set også gerne følge op på min kollega fra Færøerne fru Anna Falkenbergs spørgsmål, for det samme gælder i Grønland.
Der er også den her diskussion om, om vi skal ændre hele konstruktionen omkring rigsfællesskabet, og der vil jeg gerne høre, om statsministeren også er åben over for det i forhold til Grønland.
Mette Frederiksen (S), 2024-04-19:
Tak for det spørgsmål.
Det, jeg forsøgte at sige, er, at der jo foregår rigtig meget i vores samarbejde, som ikke når forsiderne – som f.eks. et cpr-nummer eller andre ting, vi har slåsset med igennem tiden, som gør hverdagen lettere for indbyggerne i vores rigsfællesskab.
Svaret på det andet spørgsmål er: Ja, hvis der kommer en henvendelse fra et af de to andre lande i rigsfællesskabet om, at vi sætter os ned og ser på en anden ramme, så vil vi gå ind i det positivt og ordentligt.
Anna Falkenberg (SP), 2024-04-19:
Tak til statsministeren, og tak for en fin redegørelse.
Jeg ser også frem til debatten her i dag.
Jeg lagde mærke til, at statsministeren sagde, at rigsfællesskabet ikke skaber de store overskrifter her i Danmark, men det må man så sandelig sige at det gør på Færøerne, og det gør det så sandelig også i de her dage.
Jeg vil komme ind på nogle af tingene i min tale senere, men det, der er til diskussion, er meget det her med rammerne for rigsfællesskabet, som er stadfæstet i noget ret gammel lovgivning.
Og det, vi diskuterer nu på Færøerne, er, om der er behov for en opdatering af de her rammer.
Så derfor vil jeg spørge statsministeren: Når vi kommer til en erkendelse på Færøerne af, hvad det er for nogle rammer, vi ønsker, vil statsministeren og regeringen så være lydhøre og klar til at sætte sig rundt om et bord og finde frem til en opdateret version af rigsfællesskabet så at sige?
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-04-19:
Mange tak, formand, og tak til statsministeren for redegørelsen om rigsfællesskabet 2024 fra februar måned i år, hvor der orienteres om Færøernes og Grønlands økonomi samt om regeringssamarbejdet, initiativer og fælles indsatsområder med Færøerne og Grønland, også udtrykt som rigsfællesskabets muligheder og udfordringer.
Mange af jer, der er her i salen i dag til den her forespørgselsdebat, har i løbet af de sidste år været meget engageret i rigsfællesskabets forhold og sammenhold gennem møder her i Folketinget, men også gennem udvalgsrejser til såvel Grønland som Færøerne.
Den ser jeg rigtig meget frem til, og det udtrykker jeg på alles vegne.
Jeg har en meddelelse at give jer fra Siumuts ordfører, fru Aki-Matilda Høegh-Dam, som i går meddelte mig og derefter også Folketinget, at på grund af dårligt vejr i Nuuk har det ikke været muligt for hende at nå frem til Folketinget til forespørgselsdebatten i dag.
Jeg er blevet bedt om at hilse mange gange.
Tak for ordet.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-04-19:
Tak til ordføreren for talen.
Det står jo meget klart i regeringsgrundlaget, at Grønland og Færøerne skal deltage.
Det har været sådan lidt frem og tilbage, vil jeg sige, i forhold til hvordan vi er blevet inddraget.
Men det er i hvert fald vigtigt at sige, at der er mange opgaver i forhold til Grønland.
Det, jeg synes er vigtigt at få sagt, er, at fra et grønlandsk perspektiv er det måske ikke krudt og kugler, der er det vigtigste; der er det måske i virkeligheden overvågning, det er beredskab, det er search and rescue.
Altså, det er det, der sådan fylder noget i dagligdagen, men også, hvis der skulle opstå en krise.
Og derfor synes jeg, det er interessant at høre ordføreren være meget optaget af, hvad vi egentlig vil i Grønland, og hvorfor vi ikke vil sådan militært opruste – og være lidt frustreret over det.
Prøver han egentlig at sætte sig lidt ind i, hvor Grønland er henne, hvad der er vigtigt for Grønland, og om Grønland måske har et andet perspektiv, end Danmark har?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-04-19:
Som ordføreren også var inde på, har ordføreren jo arbejdet inden for sundhedsområdet i Grønland, og noget af det, vi taler rigtig meget om i Grønland, er den nye lufthavn, der skal komme i Nuuk, og der taler vi meget om de muligheder, der ligesom er ved det.
Men vi ved også, at der er store udfordringer i forhold til sundhedsområdet, og da jeg for nylig var i Grønland, blev jeg smertelig bevidst om, at vi i virkeligheden også godt kan risikere, særlig på sundhedsområdet, at vi kommer til at have flere folk, der bor i Danmark, og som flyver til Grønland og arbejder og så tager tilbage til Danmark.
Så det er det med at nuancere billedet af den her gamechanger, som den her nye landingsbane kan blive for Grønland; det tror jeg både kan gå en positiv vej, men også en negativ vej.
Og det kunne jeg også godt tænke mig at høre ordføreren forholde sig til, for vi ser jo stadig væk, at der er flere og flere grønlændere, der flytter til Danmark.
Det er en enormt engageret ordfører, som altid er åben, når vi kommer med nogle konkrete sager.
Så tusind tak for det engagement.
Så kunne jeg godt tænke mig at forfølge et spor, som vi har talt om, men som vi måske ikke har talt så meget om på det sidste.
Det handler rigtig meget om et samarbejde mellem Grønland og Danmark på sundhedsområdet.
Det er jo sådan set noget, regeringen har været åben over for, men som vi ligesom ikke har forfulgt.
Naalakkersuisut har sendt nogle konkrete ønsker både til sundhedsministeren og socialministeren, og der kunne jeg sådan set godt tænke mig at høre, hvad Venstres holdning generelt er til, at der kan være et tættere samarbejde mellem Grønland og Danmark på sundhedsområdet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-04-19:
Jeg synes faktisk, at jeg fik trukket mange ting op, også i forhold til grønlandske politiske beslutninger, i min ordførertale, hvor jeg netop sagde, at da vi var på Færøerne, besøgte vi politi, vi besøgte et fængsel, og vi besøgte domstole.
Vi hørte om alle deres udfordringer i forhold til kapacitet.
Jeg talte om faglig kapacitet som en stor udfordring.
Jeg nævnte også fiskeriaftaler, jeg nævnte russiske fartøjer i Tórshavns havn, jeg nævnte sanktioner mod Rusland, og det lå jo implicit i min ordførertale, at jeg var rigtig glad for, at Færøerne står der, hvor Færøerne gør i dag, fordi alle tre parter i rigsfællesskabet står enige sammen.
Sjúrður Skaale (JF), 2024-04-19:
Tak for det.
Det skulle overhovedet ikke opfattes som nogen kritik.
Jeg synes, at det er en god ting at se positivt på livet, helt klart.
Jeg vil bare sige, at nogle gange bliver tingene så positive, at man måske kan få den fornemmelse, at der er lidt tilbageholdenhed ved at gå til Færøerne eller Grønland.
Det gør, at der måske er nogle ting, der ikke kommer til debat, som burde komme til debat.
Hvis der er noget, man mener der bør tales kritisk om, må man jo meget gerne gøre det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-04-19:
Jeg synes faktisk, at jeg ser realistisk på det, men hr. Sjúrður Skaale har fuldstændig ret i, at jeg er født positiv, og det kan jeg ikke gøre for.
Det er sådan, jeg er.
Det hjælper mig faktisk i hverdagen og også til at overkomme de store udfordringer, man står med som politiker eller som menneske.
Jeg tror på, at det at se positivt på tingene faktisk er den bedste drivkraft, også i politik.
Men naturligvis er jeg enig med hr. Sjúrður Skaale i, at vi også skal gå til stålet, og at vi skal have lavet det clash, der er nødvendigt.
Jeg indledte min ordførertale med at sige, hvor uforudsigelig verden er omkring os.
Det synes jeg er et stort clash, i forhold til at vi skal stå sammen om at bruge ressourcer og hjælpe hinanden.
Jeg tror på, at vi kan blive rigtig, rigtig udfordret på forsyningssikkerhed, hvis der sker noget.
Det, at vi i den grad har set vores infrastruktur blive konfronteret rundtomkring med terrorangreb og andet, gør sammenhængen i rigsfællesskabet utrolig sårbar.
Men jeg er også af den opfattelse, også ud fra de spørgsmål, der blev stillet til statsministeren omkring rigsfællesskabets rammer i fremtiden – og der må jeg bare sige, at jeg er fuldstændig enig i statsministerens svar – at det skal man selvfølgelig tale om, hvis det kommer fra rigsfællesskabets partnere, og det synes jeg at statsministeren har lagt den bedste politiske ramme for og udtrykt lydhørhed i forhold til.
Sjúrður Skaale (JF), 2024-04-19:
Jeg vil gerne takke for en meget positiv tale, må man sige at den var.
Den var ovenud positiv, men det ligger vel til ordførerens væsen at se lyst på livet og på tilværelsen.
Det er jo en god ting.
Men der er nogle, der ville sige, at når ordføreren er så ovenud positiv, som han er, så er der for lidt liv i det.
Der må være et eller andet clash; politik bliver drevet af konflikter, plejer man at sige.
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-04-19:
Jeg vil gerne sige tak til fru Anna Falkenberg, for det her emne skal vi tale om, og vi har talt om det mange gange.
Jeg er meget, meget enig med ordføreren i, at årsagen er, at vi ikke indbygger naturlige måder at få viden om hinanden på i tilstrækkeligt omfang.
Når jeg er ude at holde foredrag, som jeg har været mange gange, kommer jeg altid ind på rigsfællesskabet, jeg kommer altid ind på Færøerne og Grønland, og jeg beder folk om at række hånden op for at se, hvor mange af de voksne der har besøgt Færøerne og Grønland – for det er jo hyppigst voksne, der har gjort det – og det er der forholdsvis mange nordjyske voksne der har.
Jeg gør det også med de unge, og der er naturligvis meget få af dem, der rækker hånden op, og det er kun, hvis de har familiære relationer, eller hvis en af deres forældre har arbejdet i Grønland eller på Færøerne, at de så har været der.
Så vi skal blive ved med at lægge et massivt tryk på, at det skal ske igennem undervisningen, men vi skal også, som vi også har talt om mange gange her i salen, blive ved med at presse på for, at public service-stationerne skal øge videns- og formidlingsniveauet og detaljeringsgraden i forhold til rigsfællesskabets anliggender og landenes kulturforskelle.
Anna Falkenberg (SP), 2024-04-19:
Tak til ordføreren for en rigtig god tale, og tak for det rigtig gode samarbejde, vi har.
Rigtig mange emner blev omtalt i talen, og jeg kan ikke nå at spørge ind til dem alle sammen, men en ting, jeg hæftede mig ved, var det her med de fordomme, der er om Færøerne og Grønland.
For mig at se er manglende viden noget, der avler fordomme, og noget, som jeg har arbejdet meget med, også sammen med fru Aaja Chemnitz
Der er mange danske unge, der ikke har den helt store viden om, hvad der sker på Færøerne og Grønland.
Det er det, jeg tror der i sidste ende avler fordommene.
Hvad tænker ordføreren at man kunne gøre mere fra dansk side for at få løftet vidensniveauet for både danske børn og unge, i forhold til hvad der sker på Færøerne og Grønland?
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-04-19:
Jeg er faktisk meget bevidst om den situation, og den har jo også fået meget omtale, og derfor skal der naturligvis også kigges ind i den.
Men det må vi sørge for også at være behjælpelige med i vores udvalg, og ressortministeren her i Danmark må også give udtryk for, hvor sagen står henne nu.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-04-19:
Mange tak.
Ordføreren kommer i sin tale ind på grønlandske børn.
Vi har jo også rigtig mange grønlandske børn i Danmark, og det, vi ser, er, at der generelt i det danske samfund er et større antal af grønlandske børn, der bliver anbragt, end af danske børn.
Og noget af det, vi har fået igennem, er, at forældrekompetenceundersøgelserne, altså fku'erne, skal fornyes, og at man skal tage hensyn til det grønlandske sprog og den grønlandske kultur.
Det er et år siden, men man er ikke gået i gang endnu.
Er det noget, som man forventer at regeringen kommer til at prioritere, altså at man hurtigere kommer til at reagere på det her med at sikre, at folk hjemme i Grønland ikke skal sige: Lad være med at rejse til Danmark, for du kan risikere at få anbragt dit barn?
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-04-19:
Mange tak til ordføreren.
Jeg har selv tænkt de samme tanker.
Nu nævnte jeg i min ordførertale, at jeg har arbejdet i Ilulissat, og det gjorde jeg i et år, og jeg var hjemme i Danmark én gang i løbet af det år, fordi der var nogle barrierer i transporten.
Jeg tror, at ordføreren har fuldstændig ret i sin analyse; konsekvenserne her kan gå begge veje.
Og jeg må sige, også som sundhedsprofessionel, at det med meget korte vikariater går ud over kvaliteten, for man opnår ingen relationsopbygning, hverken til sine kolleger eller til strukturen, man skal samarbejde i.
Så jeg tror, det kan være helt rigtigt, at vi tager en fælles drøftelse allerede nu i forhold til at sige: Hvordan kan vi hjælpe hinanden, hvis tingene forandrer sig i en negativ retning?
Jeg tror også i forhold til ordførerens kommentar om, at grønlandsk arbejdskraft måske ville arbejde i Danmark eller i de nordiske lande eller i Tyskland eller i Bruxelles, at det ville kunne øges, ved at man får en helt anden regularitet i beflyvningen mellem Nuuk og verden omkring sig.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-04-19:
Sammen med min gode kollega fru Anna Falkenberg fra Færøerne har vi jo sikret en del penge til Sjómaq, som er et samarbejde mellem unge i Grønland, Danmark og Færøerne.
Det samme gælder også på kulturområdet, hvor der er blevet afsat en pulje på 1 mio. kr., som IA har været med til at sikre, men hvor der faktisk hvert år søges om omkring 8 mio. kr.
Det er jo sådan set et udtryk for, at der er en interesse, og at der er et behov for netop at sikre, at man både på kulturområdet, men også for netop at mindske de her fordomme mellem hinanden, gør noget mere.
Er det noget, som Venstre også vil være med til at bakke op om fremadrettet, så man fortsætter og måske også forankrer nogle af de her tiltag, så det ikke kun bliver projekter, men forhåbentlig også noget, som kan blive en del af, hvad skal man sige, institutionen og konstruktionen i rigsfællesskabet?
Jo mere jeg sådan har dykket ned i spørgsmålet om cybersikkerhed, jo mere kan jeg også godt se, at det i virkeligheden også handler om at sikre, at vi har større bevidsthed og har flere handlemuligheder, kan man sige, i Grønland.
Så det er både at sikre, at man i selvstyret i kommunerne, men også i virksomhederne er opmærksom på, hvad man kan gøre for netop at undgå, at man ligesom har et brud på sikkerheden i forhold til cyber i Grønland.
Så der er ingen tvivl om, at vi ønsker, at der investeres i det, men det, der er brug for i Grønland, er måske i virkeligheden også meget mere lavpraktisk end krudt og kugler.
Jette Gottlieb (EL), 2024-04-19:
Grunden til, at jeg netop spørger til cyberforsvar, er, at jeg er fuldstændig klar over, hvor afhængig det grønlandske samfund er af den elektroniske infrastruktur.
Så vil det være muligt at fremme, at man bruger, om jeg så må sige, flere ressourcer på et cyberforsvar, også på uddannelse af grønlandske muligheder for også selv at varetage den del af det?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-04-19:
Mange tak for spørgsmålet, og også tak for det gode samarbejde.
Ja, lavspænding er et mål, og det vil det blive ved med at være i Grønland.
Og så er spørgsmålet, om det er realistisk, og det mener jeg sådan set det er.
Men for at kunne gøre det er vi nødt til at overvåge.
Jeg er sådan set rigtig glad for, at det er Danmark, der engagerer sig, frem for at det f.eks. er USA, der engagerer sig, for jeg er ikke i tvivl om, at Rusland ser anderledes på det.
Det er derfor, jeg virkelig er gået helhjertet ind i hele debatten om, hvordan vi sikrer, at vi engagerer os noget mere på forsvarsområdet i Grønland, men gør det med det mål i sigte, at vi gerne vil bevare lavspændingen i Grønland.
Jette Gottlieb (EL), 2024-04-19:
Tak for talen, som var meget oplysende.
Jeg nævnede intet i min tale om det sikkerhedspolitiske, og det var, fordi jeg hellere ville spørge jer.
Jeg har været imponeret over jeres nye strategi, som I har fremlagt, og jeg vil lige spørge om noget: Vurderer ordføreren, at det er realistisk at fastholde Arktis som et lavspændingsområde?
Jeg skal straks sige, at jeg jo fuldstændig deler det synspunkt.
Og mener ordføreren, at det vil være muligt at lave et overvågningssystem og et forsvar, der ikke kommer til at blive krigsoptrappende, i form af at der bliver større interesser inddraget i det, når man gør det?
Jeg ved, at det er et stort spørgsmål, men jeg tror, at det er ret vigtigt, at vi finder et svar på det.
Og så fristes jeg jo altså til at sige: intet om jer uden om jer.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-04-19:
Det var også et klart svar, altså at IA ønsker frivillighed.
Den arktiske basisuddannelse er en succes.
Der er langt flere ansøgere, end man kan optage.
Det vidner for os om, at der også er en interesse blandt grønlændere for at bidrage.
Der kunne en værnepligtsmodel for Grønland og Færøerne måske også styrke det yderligere.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-04-19:
Tak for talen, og tak til ordføreren for samarbejdet.
Og ja, der er nogle ting, vi ikke er enige om, men noget, vi sådan set godt kan blive enige om, er, at vi gerne vil have grønlændere til at være med til at engagere sig i forsvaret.
Hvordan man så skal gøre det, er måske spørgsmålet.
Ordføreren her og sådan set også undertegnede er optaget af, at man har mulighed for at aftjene værnepligt som grønlænder.
Personligt vil jeg sige, at jeg kender rigtig mange af mine venners børn, som enten har aftjent værnepligt eller har tænkt sig at gøre det og har arbejdet inden for forsvaret.
Jeg har fire børn selv, og to af dem har aftjent værnepligt.
Så på den måde kan man sige, at grønlændere måske ikke er så synlige i billedet, og at måske skulle man skabe lidt mere synlighed omkring dem, der rent faktisk aftjener værnepligten, men gør det frivilligt.
Det skal vi blive ved med og bevare, altså at det skal være frivilligt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-04-19:
Det er jo en glimrende imødekommelse, som jeg tager imod med kyshånd.
Det kan jo være en model, hvor færingerne og grønlænderne selv udvikler en værnepligtsmodel, hvorunder man for en færings vedkommende kan afvikle værnepligt omkring Færøerne på et af søværnets skibe.
Der er mange modeller, også for Grønland.
Så jeg er ret åben over for det.
Sjúrður Skaale (JF), 2024-04-19:
Tak for talen.
Med hensyn til værnepligten er der, bare for at få det på plads, mange færinger, som gør tjeneste i den danske hær.
Jeg har selv været meget engageret i det og i at få udvidet veteransystemerne til også at omfatte Færøerne, og det er de meget glade for.
Jeg har været i kontakt med færinger, som har været i Jugoslavien, Afghanistan og Irak, og der er også nogen, som har været i Ukraine – en kom tilbage i sidste uge, faktisk.
De er jo ikke udsendt af staten, men alligevel gør man tjeneste i frihedens tjeneste, så at sige.
Så det er ikke sådan, at der ikke er nogen, der tager ud og kæmper.
Hvis det skal være en pligt og noget obligatorisk, er jeg personligt ikke imod det, men det ville kræve nogle ændringer i kommandostrukturen, i forhold til hvem der tager beslutninger om hvad, osv.
For det er jo færinger, og vores myndigheder har ikke indflydelse på, hvilke operationer Danmark deltager i.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-19:
Jeg er rigtig glad for at høre, at der er det samarbejde, og jeg er også glad for at høre, at man ligesom er kommet over det her med, at selv om det er et hjemtaget område – og det er det, jeg måske skulle spørge ind til, altså hvordan man håndterer det, når det er et hjemtaget område – så laver man alligevel det her samarbejde, hvad jeg synes er helt på sin plads og helt nødvendigt, fordi det jo bl.a. på kræftområdet er meget deprimerende at se overlevelseschancerne, hvis man bor i Grønland, og især hvis man bor langt væk fra Nuuk.
Så er det egentlig en opfølgning på Sundhedsstrukturkommissionens beretning, eller hvordan ser ordføreren på det?
Carsten Bach (LA), 2024-04-19:
Ja, jeg har stor forståelse for, at der er, kan man sige, en diskrepans mellem i det her tilfælde Grønland og måske danske interesser.
Nu blev der også tidligere nævnt det her med overvågning; jeg tror, at det var hr. Karsten Hønge, der var inde på det og endda også blev spurgt ind til det, også omkring samarbejde.
Det er for Liberal Alliance meget vigtigt, at vi får prioriteret Arktis og at løse de opgaver, der er deroppe, og at det kan kombineres, så vi med de danske enheder ikke kun kvantitativt, men også kvalitativt – det er vigtigt – kan leve op til NATO's styrkemål i den her sammenhæng, men jo også kan løse opgaver og støtte det grønlandske samfund og det færøske samfund på de her parametre omkring search and rescue osv.
Jeg tror ikke, man må sige »search and rescue«.
Og lige præcis på overvågningssiden med droner osv. er der jo nogle muligheder for, at vi faktisk kan arbejde tæt sammen med Norge, og det vil jeg klart opfordre regeringen til at man går dybere ned i, end man allerede har gjort.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-04-19:
Mange tak for samarbejdet, også til Radikale Venstre.
Man kan sige, at når man ser på investeringsmiljøet i Grønland, er Kina ude, og det synes jeg sådan set er ret positivt.
Jeg kunne godt tænke mig, at EU og USA kom lidt mere på banen.
USA har jo haft en repræsentation i Grønland, men jeg synes også, det er en mere symbolsk tilstedeværelse.
Det er primært hjælp til sig selv, kan man sige, altså det er USAID, så det er en række initiativer, hvor de giver penge til nogle medarbejdere, der kommer fra USA.
Derfor synes jeg også, det giver rigtig god mening at se på, om Grønland og Danmark kunne samarbejde om sådan en investeringsfond, for det er der i den grad brug for.
Christian Friis Bach (RV), 2024-04-19:
Tak for det.
Lige som en replik til det sidste vil jeg anføre, at det har vi også diskuteret med forsvarsministeren.
Selve flådeplanen bliver med stor sandsynlighed måske en del af den arktiske delpakke, og der har vi bedt om, og forsvarsministeren har udtrykt klart, at alle parter skal inddrages.
Det, jeg vil vende mig mod, er spørgsmålet om en investeringsfond, for det er jo en idé, vi har drøftet tidligere.
Vi kan se i redegørelsen, at der mangler investeringer i vandkraftværker, at der mangler investeringer i transportsektoren, og at der mangler investeringer måske i mineindustrien og i turistindustrien.
Derfor vil jeg høre: Vi har ikke haft kapacitet til at udarbejde et forslag, men er det noget, ordføreren, fru Aaja Chemnitz, sammen med den grønlandske regering og parlamentet kunne prøve at sætte kræfter ind på at få udarbejdet et mere konkret forslag til?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-04-19:
Det er svært at sige, når jeg ikke er med i forhandlingerne om det.
Og man kan sige, at når man siger »intet om os uden os«, gælder det jo sådan set også, hvad det er for en flåde, der skal være i Arktis, for det er jo os, der repræsenterer Arktis, det er os, der ligesom repræsenterer de folk, der bor i Arktis.
Derfor synes jeg, det er sindssygt vigtigt, at vi bliver inddraget i alt, hvad der har med Arktis at gøre – også på forsvarsområdet.
Carsten Bach (LA), 2024-04-19:
Jeg vil sådan set egentlig bare kvittere for bemærkningen om, at ordføreren jo også, kan man sige, støtter op om opfyldelsen af NATO's styrkemål, for det er, vil jeg sige, det eneste afgørende i dansk forsvarspolitik i øjeblikket, nemlig at vi lever op til NATO's styrkemål.
Så rigtig mange tak for det.
Et par af ordførerne har lige været inde på det her med en flådeplan og en meget langsigtet flådeplan med en investeringsstrategi i forhold til enheder i Arktis.
Er det noget, ordføreren bakker op om?