runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-04-09:
Det er det samme, vi snakker om.
Det her er jo en stor industri.
Og jeg må sige, at Alternativets omsorg for de hjemløse måske kan være lidt svær at forstå, eftersom man havde muligheden for at tage borgmesterposten i København på socialområdet, men valgte noget andet.
Så jeg ved ikke, hvor stor prioriteringen er.
Som justitsministeren har sagt, er der ikke en eneste dansk hjemløs, der er blevet dømt for det her.
Så det er jo en anden snak om en social problematik primært i Østeuropa, som selvfølgelig skal løses.
Peter Kofod (DF), 2019-04-09:
Tak for det.
Da vi i 2017 strammede op på det her område, gjorde vi det, fordi der var et reelt behov, fordi vi blev konfronteret med historier fra den virkelige verden om folk, der var bekymrede og utrygge.
Det havde ikke noget med danske hjemløse at gøre, for danske hjemløse er der en meget stor villighed fra alle Folketingets partier og, tror jeg, fra et meget, meget stort flertal i den danske befolkning til at hjælpe og til at gøre noget godt for.
Men man var utryg ved tiggere, der var kommet hertil fra andre lande i Europa, tiggere, som ikke havde noget at gøre her, men som i stedet for burde rejse hjem og få hjælp i deres eget land.
Jeg vil gerne understrege, at man jo ikke forbød tiggeri.
Tiggeri havde været forbudt i mange, mange år i Danmark, og da jeg læste beslutningsforslaget her, kunne jeg godt blive i tvivl om, om det også var det forbud, man vil gøre op med, altså det gamle generelle forbud, eller om det alene er de skærpelser, vi lavede tilbage i 2017.
Men det kan være, at forslagsstillerne kan redegøre for det, når vi når dertil.
Jeg så jo allerhelst, sagt ligeud, at vi diskriminerede.
Jeg så allerhelst, at vi sagde: Danske hjemløse skal have hjælp i Danmark; udenlandske sigøjnere, der kommer hertil, skal sendes hjem til deres eget land.
Det havde været den mest hensigtsmæssige og bedste måde at løse det her på, nemlig at hjælpe vore egne, og at alle mulige andre må tage hjem, hvor de kommer fra, og få hjælp af den respektive nationalstat, hvor de nu engang bor.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2019-04-09:
Jamen det er jo ærlig snak, og i modsætning til den socialdemokratiske ordfører er det også det rigtige beslutningsforslag, der bliver kommenteret her.
Hvad synes ordføreren om, at den her lovændring har så stor negativ indvirkning også for danske hjemløse?
Peter Kofod (DF), 2019-04-09:
Jeg så gerne, at vi var bedre til at hjælpe danske hjemløse i Danmark, og jeg synes, det er utroligt, at der i 2019 kan være danskere, der bor på gaden.
Det synes jeg faktisk er for dårligt, og det skulle vi være bedre til at tage hånd om i Danmark.
Det er i høj grad noget, vi ser i København, og det er jo altså et faktum, at Alternativet, da man kunne vælge borgmesterpost, valgte at blive borgmester for kreativ kunst og udfoldelse og alt mulig andet.
Men man kunne jo have valgt socialområdet og gjort en reel forskel.
Torsten Gejl (ALT), 2019-04-09:
Ja, og andre synes, vi skulle have valgt beskæftigelsesområdet, og andre igen synes, vi skulle have valgt skoleområdet.
Det er nok lidt svært at gøre alle tilfredse.
Hvad mener ordføreren om, at danskerne stort set ikke bekymrer sig eller blive angste, når de går forbi en tiggende hjemløs?
Det er jo 14 pct., der har det problem.
Er det ikke fuldstændig overkill at begynde at lovgive på den her måde i forhold til så lille et problem?
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Jeg har ikke personligt haft det inde på livet, men jeg vil ikke bestride, at det sker, og det skal man selvfølgelig tackle.
Men tackler vi det ved at kriminalisere på den måde, som man gør det her?
Det tror jeg bestemt ikke.
Det kan være, man kan få det hele til at se lidt pænere ud, men det løser jo ikke problemet.
Så det skal tackles.
Hvis det er meget generende og truende adfærd, ja, så har vi altså et politi, som man kan tilkalde, til at tage sig af det.
Og ellers skal vi jo gøre det, som alle står her og snakker om, nemlig have gang i den sociale indsats.
Men så er det jo en anden politik i forhold til kommunernes økonomi, man skal have fat i, end den, som flertallet herinde står for.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-09:
Formålet med lovforslaget her er jo at nedbringe sagsbehandlingstiden i klagesystemet og sikre retssikkerheden for klagerne; for borgere, der måtte mene, at de blevet uretfærdigt behandlet.
Men også samtidig at tilføre flere ressourcer.
Det her er jo en del af et større lovkompleks, en del af en større aftale, som Folketingets partier er enige om, for at få rettet op på nogle af de ting, der er sket med vores skattevæsen og samtidig også få ændret strukturen, så vi kan håndtere de klager, der måtte komme, fordi det har alle selvfølgelig ret til.
Nu ændrer vi bare strukturen, så vi siger, at vi også skal fremtidssikre vores lægmandssystem, samtidig med at principielle sager selvfølgelig stadig væk skal kunne komme direkte til Landsskatteretten.
Men jeg er optimistisk omkring, at nogle af de her ting, som vi ændrer nu, altså en anden struktur og flere ressourcer, vil komme til at gøre en klar forskel.
Det er jo et lovforslag, der udmønter den aftale fra december sidste år, som SF også er med i, og derfor støtter vi selvfølgelig lovforslaget.
Anders Johansson (KF), 2019-04-09:
Tak for det.
en udmøntning af den aftale, vi har lavet om at styrke klagesystemet vedrørende de her alt for lange sagsbehandlingstider, der har været.
Det er selvfølgelig ikke tilfredsstillende, når borgere oplever, at de kommer til at vente mange, mange måneder på at få svar på klager over skattevæsenet.
Det er simpelt hen ikke rimeligt.
Derfor synes jeg også, det er rigtig fint, at vi har fundet sammen i bred enighed om, at vi skal forbedre det her område, sådan at vi både får styrket fagligheden, men også får lavet en god og fremtidssikret klagestruktur samt får tilført flere ressourcer.
Det afgørende er selvfølgelig, at der bliver truffet de rigtige afgørelser, men også at det sker i et tempo, så man ikke sidder derude og føler, at det her er noget, der trækker ud i al for lang tid, uanset om det er skattevæsenet, borgeren eller virksomheden, der har retten på sin side.
Med de ord vil jeg også melde mig i koret af dem, der bakker lovforslaget op.
Det gør vi også fra konservativ side.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-04-09:
Så vidt jeg husker, er det nummer seks eller syv i rækken.
Baggrunden kender vi.
Det er jo det her fælles inddrivelsessystem, EFI, der blev skrinlagt.
Gælden stiger og stiger og er vel oppe på 117 mia. kr. nu.
En af erfaringerne fra det gamle system, som gik ned, var jo, at reglerne simpelt hen var for komplicerede, til at man kunne lave en it-understøttelse, som fungerede.
Det synes vi da er en rigtig god og vigtig proces, så vi kan sikre, at vi også får en inddrivelse, der virker.
Det er jo ikke bare for at få penge i kassen, men det handler også, som den foregående ordfører var inde på, om folks retsfølelse.
Og skat er jo en af grundpillerne i vores samfund.
For holder folk op med at betale det, de skal, er der jo ikke penge til alle de andre gode ting, hvad enten det er vores sundhed eller vores politi eller andre gode sager.
Så det er simpelt hen drønvigtigt, at vi får det her op at køre og gerne hurtigst muligt.
Og der synes jeg, det er godt og vigtigt, at vi i Folketinget får vedtaget nogle lovforslag, som faktisk gør, at it-implementeringen kan blive mere stabil eller mere driftsikker, ved at der er nogle regler, som faktisk er til at håndtere.
Så derfor støtter vi fra Dansk Folkepartis side helhjertet det her lovforslag.
Louise Schack Elholm (V), 2019-04-09:
Tak for ordet.
Jeg tror lige, at talerstolen skal lidt ned.
Jeg er ikke helt så høj som hr. Dennis Flydtkjær.
Det her er jo, som også hr. Dennis Flydtkjær nævnte, ét i rækken af rigtig mange lovforslag om inddrivelse, og det er det jo, fordi vi, da vi fik regeringsmagten tilbage i 2015, opdagede, at det stod frygteligt til med EFI, med inddrivelsessystemet, med hele skattevæsenet.
Derfor har vores allerstørste investeringsopgave faktisk været at få genoprettet Skatteministeriets ressort.
Det har jo været nødvendigt bl.a. at stoppe EFI, fordi det inddrev ulovligt.
Det kan vi jo ikke leve med, og derfor har vi måttet stoppe EFI og få sat gang i at få orden på de fordringer, der lå og rodede rundt der.
Det har medført en masse rigtig ubehagelige beslutninger, som ikke er spor populære og heller ikke er spor rare.
Men det kræver jo, at man rydder op, og at man er modig og tager nogle beslutninger, som er svære, og at man står på mål for dem.
Det har jeg været glad for at vi har kunnet gøre i fællesskab, for det er faktisk alle Folketingets partier, som har bakket op om den proces, vi har været igennem.
Det vil jeg gerne kvittere for; jeg er utrolig glad for det samarbejde, vi har haft.
Jeg synes også, det er nødvendigt, at vi står sammen om det, for det kan ikke være meningen, at vi skal skændes om, hvordan man skal drive et skattevæsen.
Det er i orden, at vi kan være uenige om, hvordan man skal have skatterne til at være i forhold til hinanden, men der er jo ikke nogen, der kan være uenig i, at skatterne skal opkræves, og at man skal betale det, man skal.
Det skal være en politisk beslutning truffet af os inde på Christiansborg, hvis folk ikke skal betale skat eller skal sættes ned i skat.
Det er jo ikke noget, man bare gør selv.
Så jeg er glad for, at vi har kunnet stå sammen om også det her lovforslag om forenkling af inddrivelse.
Det er helt nødvendigt, at vi får lavet de her forenklinger.
Der er jo mange andre steder, hvor man også godt kunne tænke sig at lave forenklinger, men ikke desto mindre er det her en i rækken af en hel masse forslag til forenklinger på inddrivelsesområdet.
Det her handler om forenkling af reglerne for forældelse.
Formålet er at gøre digitaliseringen og administrationen mere enkel på skatteområdet, og det drejer sig bl.a. om håndtering af modregning ved transporter, retsafgift og situationer, hvor flere skyldnere hæfter for samme fordring, og så fastsættes der klarere regler for eftergivelse af gæld, og reglerne om afskrivning som led i opfølgningen på ophævelsen af særordningen om eftergivelse af gæld for grupper af socialt udsatte justeres.
Det er jo for at få en mere effektiv inddrivelse, men også for at sikre, at vi fremover ikke støder på de samme problemer, som vi har haft på inddrivelsesområdet, og som jeg håber vi kommer fuldstændig til livs.
Så tak for samarbejdet til de partier, der har været med.
Venstre støtter lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-04-09:
Tak for det, formand.
Vi har et meget kompliceret skattesystem i Danmark, og kompleksiteten har omkostninger.
Det har været meget svært at digitalisere skatteopkrævningen, og det har vist sig at medføre endda meget store omkostninger, men det har også haft andre omkostninger.
På nogle områder er det selvfølgelig værre end andre, men hvis man tager hele kapitalbeskatningsområdet, så tror jeg helt ærligt ikke, at der er særlig mange mennesker i det her land, der fuldstændig kan redegøre for reglerne.
Her tager vi så et skridt mod forenkling af skattelovgivningen, med henblik på at man kan få de nye inddrivelsessystemer til at fungere, og det er jo rigtig, rigtig godt.
Men vi burde faktisk få en bredere diskussion om vores skattesystem.
Det burde være muligt at blive enige om bredt at lave en stor forenkling af vores skattesystem.
Jeg tror, borgerne vil belønne os, hvis vi i Folketinget kunne sætte os sammen og få lavet en gennemgribende forenkling af vores skattesystem, også i lyset af at det jo står lysende klart, at kompleksiteten altså har haft store omkostninger.
Men jeg ved godt, at det er en større diskussion, og det er ikke den, der er lagt op til lige nu, så lige nu vil jeg bare glæde mig over, at vi tager et lille skridt i den rigtige retning.
Andreas Steenberg (RV), 2019-04-09:
Tidligere i dag holdt regeringen et pressemøde, som vist mest handlede om at prøve at fortælle, hvad der var galt med de andre partier end regeringspartierne selv.
Og derfor er det jo sådan set glædeligt, at vi står her med et lovforslag, hvor alle Folketingets partier har kunnet gå sammen om at løse et problem for borgerne i stedet for bare at stå og skælde ud på hinanden.
Det problem, det her lovforslag skal forsøge at løse, er de meget lange klage- og ventetider, der er i skattesystemet, hvis man som borger eller virksomhed synes, at man er blevet uretfærdigt behandlet eller der er sket fejl.
Der bliver med det her lovforslag afsat ekstra penge, omkring 200 mio. kr., der bliver lavet en ny struktur, og man forsøger at afklare, hvilke instanser der skal afgøre hvilke sager.
Det tror vi også i Radikale Venstre, ligesom alle andre ordførere også har været oppe at sige, kan være med til at få sagsbehandlingstiderne ned og skabe en bedre sagsbehandling for borgerne.
Derfor kan vi med glæde støtte lovforslaget.
Vi vil gerne benytte lejligheden til at takke alle partier for det gode samarbejde, vi har haft.
René Gade (ALT), 2019-04-09:
I Alternativet er vi også med i aftalen her, og en hurtigere og mere effektiv adgang til at klage og en vej igennem klagesystemet er jo i vores øjne meget positivt, og det er også derfor, går jeg ud fra, at rigtig mange partier har valgt at bakke op om det – faktisk alle partierne.
I Alternativet er det et meget godt eksempel på, hvor vi er nået hen på skatteområdet.
Altså, indholdet i det her lovforslag er blevet gennemgået godt af mine ordførerkollegaer, så jeg vil egentlig bare konstatere, at langt de fleste gnidninger, der også er påpeget i høringssvarene, er nogle, som vi allerede dengang var inde omkring, som jeg husker det, for vi skiftede på skatteordførerområdet lige på det her tidspunkt, og jeg nåede også lige at få isen, som hr. Rune Lund omtalte før.
Jeg er tryg ved, at forligskredsen kommer til at tage det med, der skal med.
Men det, jeg ville sige om vores rolle i Alternativet, var egentlig, at i den første lange periode her i Folketinget, efter vi var kommet ind, stod vi lidt udenfor og kiggede ind på det arbejde, der foregik på skatteområdet, og der er det da enormt glædeligt, synes jeg, at vi nu må være nogle af dem, der med lodder og trisser og et kompromis i ny og næ eller ofte på det her område tager et ansvar.
Det er vores ansvar at få det formidlet ud til befolkningen, for der kommer til at gå lang tid, før vores skattesystem kommer til at fungere tiptop og hundrede procent.
Men det er stadig væk relativt set umanerlig godt og veldigitaliseret i forhold til vel nærmest resten af verden.
Så lad os stå sammen om at kommunikere alt det positive og være bevidste om, at der kommer til at gå lang tid, inden vi ikke skal bruge en klagestruktur.
Det ville være synd for dem, der skal være med til at løfte skattemyndighederne, og i særdeleshed medarbejderne.
Så lad os fortsat styrke skattemyndighederne, og vi er selvfølgelig positive over for det her lovforslag.
Andreas Steenberg (RV), 2019-04-09:
Det er selvfølgelig et stort problem for et samfund som det danske, når vores skattevæsen ikke fungerer, og skatter ikke bliver krævet op, og folk, der skylder i skat, ikke bliver opkrævet det, de skylder.
Derfor er vi jo glade for at deltage i samarbejdet med regeringen og andre partier om at få et inddrivelsessystem i Skatteministeriet, som fungerer bedre end det, vi har set de seneste år.
Derfor vil vi også meget gerne støtte det her lovforslag, som har til formål at lave nogle meget tekniske ændringer, men som gerne skulle gøre det nemmere at lave et it-system, der kan inddrive det, folk skylder.
Det kan der jo bestemt godt være brug for.
Vi tager Skatteministeriets og skatteministerens ord for gode varer, når de siger, at det er noget af det her, der skal til.
Det her initiativ i den her lov kan selvfølgelig ikke stå alene.
Det allervæsentligste, der sker i de her år, er, at der bliver investeret både i mandskab og i it for at få lavet et system, der virker.
I den forbindelse er det jo interessant, at regeringen har valgt at decentralisere og lave flere styrelser og ansætte flere folk, hvilket jo er det stik modsatte af, hvad man gør i sundhedsvæsenet lige i øjeblikket, hvor man vil centralisere det i staten.
Men vi støtter den her lov, og vi er også villige til at støtte flere andre initiativer, der kan forbedre inddrivelsen.
Louise Schack Elholm (V), 2019-04-09:
Vi stod jo med en situation, hvor vi kunne se, at klagetiderne i klagesystemet var alt for lange, og det er faktisk noget, vi har arbejdet med alle de år, vi har haft regeringsmagten: på forskellige måder at få nedbragt sagsbehandlingstiden.
Og et af de steder, hvor vi også kunne arbejde for at gøre det, var her med klagenævnsstrukturen.
En anden udfordring, vi havde,
var, at der også var en kritik af forskelligartetheden og fagligheden i nogle af de her ankenævnsafgørelser.
Det var nogle af de ting, vi kiggede ind i, når vi kiggede på, hvad vi skulle gøre i forhold til klagestrukturen.
Og derfor er jeg rigtig glad for den aftale, som vi har lavet med Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Enhedslisten, Alternativet, Radikale Venstre og SF, om både at lave nogle skatteankenævn og nogle vurderingsankenævn, sådan at der er en større fokus på de snævre faglige områder.
Vi har holdt fast i lægmandsorganet, fordi vi synes, det er vigtigt, at det også er almindelige mennesker, der sidder med i de her nævn, men vi har samtidig fået nogle ind med en stærk faglighed på de specifikke områder.
Og det håber vi på kan være med til at sikre dels den her styrkede faglighed, dels et stærkt lægmandsindspark i det, som sikrer, at vi også har en fornemmelse af, hvad der foregår lokalt de forskellige steder.
Der er ingen tvivl om, at for os har det også været svært, at vi skulle afskaffe fritvalgsmodellen, i forhold til om man ville have sine sager i skatteankenævnene eller i Landsskatteretten.
Men vi må bare erkende, at det ikke fungerede særlig godt.
Vi måtte allerede opgive det i forhold til de 3F-sager, der var, som fuldstændig stoppede Landsskatteretten til.
Nu har vi så taget konsekvensen og decideret afskaffet den.
Men til gengæld har vi givet klagerne en mulighed for direkte at kunne indbringe sagen for domstolene uden først at skulle omkring klagemyndigheden, og det synes jeg er med til at sikre, at man stadig væk har nogle stærke rettigheder som borger.
Rune Lund (EL), 2019-04-09:
Der ligger en god politisk aftale bag det her lovforslag.
Det er en politisk aftale, som betyder, at vi styrker retssikkerheden, sagsbehandlingstiderne, og at vi styrker lægmandselementet i vores klagesystem på skatteområdet.
Så den politiske aftale og dermed også det her lovforslag vil både sikre, at retssikkerheden er høj, og at sagsbehandlingstiderne kommer ned.
Det er en aftale, der i øvrigt også betyder, at der sådan set de kommende år vil blive tilført 200 mio. kr. til klagesystemet.
Det var jo ikke givet, at det skulle ende her.
Da vi havde det første møde en varm dag sidste år før sommerferien, kom skatteministeren med is, men den gode smag af is var så at sige omvendt proportional med det indhold, der blev lagt frem på det møde, som var meget skuffende.
Det byggede på en rapport fra et konsulentfirma, hvis navn jeg vil undlade at nævne ved debatten i dag, men indholdet vil jeg egentlig efter at have læst rapporten fra start til slut karakterisere som nærmest underlødigt, fordi den fuldstændig ignorerede det faktum, at disse lange sagsbehandlingstider, vi har haft i klagesystemet, bunder i en flaskehals hos Skatteankestyrelsen og ikke i et problem med lægmandselementet i vores klagestruktur.
Derfor er det helt centralt at adressere, at Skatteankestyrelsen skal have mulighederne for ikke at være en flaskehals, men det skal jo ikke bruges som undskyldning for at ødelægge lægmandselementet i vores klagestruktur på skatteområdet.
Det var jo heldigvis heller ikke der, vi endte, da den endelige aftale forelå.
Jeg vil egentlig gerne i den forbindelse nu her fra Folketingets talerstol benytte anledningen til at takke for det gode samarbejde, vi fra Enhedslistens side havde med Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet i den her sag.
For det er jo sådan set det antal medlemmer af skatteankenævnene, som der er i den nuværende struktur, samt halvdelen af antallet af medlemmer i de fælles ankenævn, som vi har kendt indtil nu.
Derudover vil der også være 15 vurderingsankenævn med en lang række medlemmer.
Samlet set
ser vi faktisk en væsentlig styrkelse af hele lægmandsaspektet i det lovforslag, som ligger her.
Når man kigger på høringssvarene, er der nogle opmærksomhedspunkter, som jeg gerne vil slå ned på.
Det ene er, om domstolene vil få en større mængde sager.
Den anden ting er, at der bliver spurgt en del ind til de ti skatteeksperters rolle og funktion.
Der er det jo sådan, at skatteministeren skal fastsætte nærmere retningslinjer for anvendelsen af de her særligt udpegede eksperter.
Det handler jo om, hvordan noget, som er en lægmandsinstitution, spiller sammen med, at der kommer nogle folk, som har en skattefaglig ekspertise.
Så der kan ligge nogle både gode og måske mindre gode elementer i det, alt afhængigt af hvordan de nærmere retningslinjer fra skatteministeren vil blive udformet i den her sammenhæng.
Men udgangspunktet for Enhedslisten er selvfølgelig, at i og med vi synes, det er en god aftale, er vi positivt indstillet over for det her lovforslag.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-04-09:
Tak for det, formand.
Nu har mine ærede kollegaer så fint gennemgået indholdet af den her aftale, som vi finder rigtig god, og som vi selvfølgelig er for.
Lange sagsbehandlingstider er enormt frustrerende for borgere og for virksomheder.
Jeg tror ikke, der er en eneste skatteordfører, der ikke på et eller andet tidspunkt har haft samtaler med borgere eller virksomheder, som har udtrykt en dyb frustration over den, synes de, dårlige behandling, de er blevet mødt med.
Det er uacceptabelt for et velfungerende samfund som det danske.
Så er det jo godt, at vi nu gør noget ved det.
Vi ændrer på fordelingen af sagstyper mellem Skatteankenævnet og Landsskatteretten.
Målet er jo, at man får nogle kompetencer begge steder og kan fokusere på det, man så bliver rigtig god til, og det i sig selv kan være med til at give mere retssikkerhed og hurtigere sagsbehandlingstider.
Komplekse sager skal håndteres af Landsskatteretten, og mere enkle sager af Skatteankenævnet.
Skatteankenævnet opgraderes med medlemmer med skattefaglig indsigt, og det er et element, som vi synes er rigtig godt.
Og så bliver der også tilført flere ressourcer til sagsbehandlingen.
Så vi synes, det er et skridt i den rigtige retning, og det bakker vi naturligvis helhjertet op om.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-04-09:
Jeg synes, det er et lidt diffust spørgsmål.
Først og fremmest køber jeg ikke hr. Kenneth Kristensen Berths præmis om, at det er et klart forslag.
Der er henvist til en lang række domme, som jeg ikke mener er en korrekt henvisning.
Det har jeg også redegjort for i de svar, der er givet til Folketingets Europaudvalg.
Det synes jeg faktisk fortjener en større juridisk gennemgang.
Generelt tror jeg sådan set også, at hr. Kenneth Kristensen Berth plejer at være optaget af, at man skal være enig om, hvad rækkevidden af dommene er, inden man lægger dem til grund i et beslutningsforslag.
Det synes jeg er af mere principiel karakter, altså at man ikke bare lige sådan en eftermiddag her sidder med nogle domme og tror, at det kan være dem, der danner baggrund for retspraksis.
Men derudover så mener jeg da, at der er meget at gøre i forhold til en bedre national håndtering af nogle af de udfordringer, vi har.
Jeg glæder mig da over, at FH og DA i sidste uge kom med et forslag til mig, som skulle give mulighed for en bedre kontrol på hele transportområdet – for at nævne et område – og det kommer vi til at drøfte med arbejdsmarkedets parter.