Liselott Blixt (DF), 2017-05-29:
Mange tak til ministeren.
Jeg er rigtig glad for svaret om, at man vil se på det og undersøge det.
Første symptomer var ledhævelse og feber som 18-årig, men Anne fik først endelig diagnosen psoriasisgigt 22 år senere efter et langt sygdomsforløb.
Sideløbende med gigtsymptomerne opstod der neglepsoriasis.
Anne måtte allerede som 33-årig forlade arbejdsmarkedet i 1989 på grund af sygdommen.
Konsekvenserne af at leve med psoriasisgigt har for Anne betydet tab af knoglemasse, fejlstillinger i led og kraftigt nedsat bevægelighed.
Psoriasissen bevirker, at neglebånd og negle mangler.
Der forekommer ligeledes psoriasissår på hænder og fødder.
Anne får sine fødder behandlet hos en fodterapeut; dels har hun grundet indskrænket bevægelighed i både hænder og fødder ikke mulighed for selv at nå sine fødder, dels kræver det særlig ekspertise at klippe neglene, så der ikke opstår en infektion.
For når Anne får en infektion, betyder det, at hun øjeblikkelig skal stoppe med sin biologiske medicin, der er altafgørende for hendes velbefindende.
Det var blot en enkelt historie om Anne på 60 år, som har psoriasisgigt.
Der er jo sikkert mange, der kender psoriasis, og mange forbinder det med en hudsygdom med en tør og skællet hud, men ikke ret mange ved, at man også kan få en gigtsygdom, psoriasisgigt, som sidder i knogler og led.
Som tidligere nævnt er det en inflammatorisk autoimmun gigtsygdom, og det vil sige, at det er en betændelse i leddene, som ikke skyldes bakterier, men ændringer i immunsystemet.
Normalt sørger immunsystemet for at danne antistoffer, som skal bekæmpe betændelsen, men når man har psoriasisgigt, retter immunsystemet sig mod kroppens egne celler, så der opstår en kronisk betændelse i et eller flere led og sener.
Omkring 30 pct. af alle, der har psoriasis, udvikler på et tidspunkt psoriasisgigt.
Symptomerne udvikler sig ofte over længere tid med smerter, hævelse, ømhed og nedsat bevægelighed i led og sener.
Som nævnt er symptomerne ofte asymmetriske, og det vil sige, at betændelsen for det meste ikke optræder i samme led på højre og venstre side.
Jeg har tidligere stillet spørgsmål til sundhedsministeren, den tidligere sundhedsminister, som også den nuværende sundhedsminister refererede til, og dengang spurgte man Sundhedsstyrelsen, og Sundhedsstyrelsen svarede også, at der netop er paralleller til leddegigt, da sygdomsbilledet for begge sygdomme meget ligner hinanden.
Patienterne får nedsat funktionsevne i form af smerter, fejlstilling og nedsat mobilitet.
Mange patienter får specifikke smerter og deforme fødder, som kræver professionel behandling, herunder fremstilling af specielle indlæg til fodtøjet.
Og derfor er det, man undrer sig over, at vi har en sygdom, der ligner psoriasisgigt meget, men at sygdommene ikke er sidestillet med hensyn til tilskud til fodterapeut.
Jeg er rigtig glad for, at ministeren vil undersøge sagen nøjere, så vi får nogle konkrete svar at arbejde ud fra.
Jeg er også rigtig glad for, at vi i Folketingssalen kan være fælles om et forslag til vedtagelse, og det er alle partierne, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Venstre, Enhedslisten, Liberal Alliance, Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti, Alternativet og Det Konservative Folkeparti, der er med i forslaget til vedtagelse, som jeg vil læse op: Forslag til vedtagelse »Folketinget anerkender, at psoriasispatienter med psoriasisgigt har en lidelse, der kan resultere i store gener, smerter, hævelse og funktionsnedsættelse i de led og sener, den rammer. Folketinget bemærker, at Sundhedsstyrelsen tidligere har oplyst, at tilskud til fodterapi kan være relevant for gruppen af psoriasispatienter med svær psoriasisgigt, hvor lidelsen medfører begrænset eller tabt funktion.
Disse patienter kan sidestilles med patienter med svær leddegigt, der er omfattet af ordningen.
Folketinget ønsker, at Sundhedsstyrelsen vurderer størrelsen af gruppen af patienter, der har tilstanden i en grad, hvor der er svære ledsymptomer.
Samtidig ønskes en vurdering af, hvilke udgifter der er forbundet med at sidestille denne gruppe patienter med patienter med svær leddegigt.
Ligeledes ønskes en beskrivelse af, hvilke fodterapeutiske ydelser der er fagligt relevante for denne patientgruppe, og endelig ønskes det, at der redegøres for eventuelle øvrige patientgrupper, hvor der fagligt kan argumenteres for tilskud til fodpleje.«