runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-04-26:
Jeg synes egentlig, at Enhedslistens linje slingrer lidt.
Før påske havde man et beslutningsforslag hernede i salen om folkeafstemninger i skoledistrikter vedrørende skolelukninger, og i en kommune har de jo også demokrati og udvalg og budgetter.
Hvordan hænger det sammen med, at man siger nej til det her?
For her giver vi jo også bare beboerne mulighed for at sige ja eller nej til indkøb af noget kunst i et offentligt rum.
Så hvad er forskellen på Enhedslistens beslutningsforslag før påske om folkeafstemninger i skoledistrikter og så vores forslag om beboerafstemninger om indkøb af kunst i en boligforening?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-04-26:
Så derfor er det rigtig vigtigt.
Helt ærligt, hvis der er en lille almen boligforening, der får et kunstværk op at stå et eller andet sted, så har det altså ikke den samme grundlæggende betydning, som en folkeskole kan have for et lokalsamfund ude i de danske kommuner.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-04-26:
Så har vi da det på plads.
Sådan som jeg hører Enhedslistens ordfører, siger han jo ganske klart, at beboernes mening om kunst i det offentlige rum ikke er væsentligt – det synes jeg dog er noget af en udmelding fra Enhedslistens side – mens borgernes mening om lukning af en skole er mere væsentligt.
Er det virkelig Enhedslistens holdning nu?
Anders Johansson (KF), 2017-04-26:
Tak for det.
Beslutningsforslagets formål er at pålægge regeringen i indeværende samling at tage initiativ til at ændre lovgivningen, så nyopførte boliger bliver omfattet af kravet om helårsbeboelse i de lokalplaner, hvor kommuner kræver helårsbeboelse.
De foregående ordførere har beskrevet problemet rimelig grundigt, så det vil jeg ikke gøre igen, men jeg vil bare sige, at jeg ikke tror vi er meget uenige.
Det er selvsagt uhensigtsmæssigt, hvis der er boliger, som er imod kommunens lokalplan, og anvendes til andre formål end bolig, bare fordi de er nyopførte.
Vi har fra konservativ side noteret os, at ministeren allerede har sat en analyse i gang af problemet.
Vi afventer konklusionerne herfra, før vi kan gå videre med sagen, dels fordi vi skal have belyst problemets omfang yderligere, dels fordi vi skal have boret ud, hvorvidt der allerede i dag er hjemmel i lovgivningen, som kan forhindre, at boliger anvendes i strid med lokalplanen.
På den baggrund kan vi ikke støtte beslutningsforslaget, men vi vil meget gerne gå ind i en fordomsfri drøftelse i forlængelse af konklusionerne fra analysen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-04-26:
Sikke da en gang sludder.
Det er jo beboerne i en almen boligorganisation, der beslutter, hvordan de skal håndtere et kunstindkøb, og det har jeg fuld respekt for at man kan finde ud af i den enkelte afdeling.
Det er sådan, at kunst nogle gange skaber debat, og hvis ikke det gjorde det, var det nok noget, som måske ikke havde et niveau, der var højt nok.
Så jeg synes, det er helt naturligt.
Indimellem kommer der nogle beslutninger, hvor der kommer kunst op i det offentlige rum, som skaber debat, og jeg har fuld respekt for, at man i en boligforeningsafdeling selv håndterer, hvordan man laver det.
Jeg synes, det er rigtig godt med beboerinddragelse, og jeg håber, at man flest mulige steder har en vis proces, hvor man beslutter nogle rammer for, hvor den kunst skal være, og hvor mange penge man vil bruge på det.
Men der kan også være nogle processer, hvor man kommer frem til, at man har givet kompetencer til en bestyrelse eller et udvalg, som træffer beslutningerne på beboernes vegne.
Britt Bager (V), 2017-04-26:
Anledningen til beslutningsforslaget er som bekendt et 5 m højt kunstværk, der står opført hos et alment boligselskab i Ballerup.
Det er dog ikke selve kunstværket, vi drøfter her, men beslutningen om at opføre kunstværket og beboerdemokratiet i de almene boligselskaber.
Som ministeren også påpegede, er beboerdemokratiet en hjørnesten i styringen af de almene boligselskaber, og allerede i dag er der fokus på at inddrage beboerne og sikre demokratiske beslutningsprocesser.
Det er godt, og sådan skal det være.
Det leder mig videre til en anden pointe, som jeg er meget enig med ministeren i, nemlig at det ikke er vores opgave som folkevalgte at detailregulere i den enkelte afdeling.
Vores opgave som folkevalgte er at udstikke de overordnede lovgivningsmæssige rammer, der sikrer beboerdemokratiet og den nødvendige frihed, beboerdemokratiet skal have til at agere som selvstændig afdeling.
Derfor er det efter Venstres mening formynderisk og meget forkert at vedtage et forslag som det her.
Det strider imod de tanker om afbureaukratisering, som den her regering står for, for med forslaget her går vi netop ind og detailregulerer.
Efter Venstres mening er det helt unødvendigt, for vi har nemlig tillid til, at den enkelte afdeling inddrager beboerne på en tilfredsstillende måde.
Det, vi risikerer med forslaget her, er unødvendig administration og bureaukrati, og det strider imod det arbejde, vi allerede har iværksat med henblik på at effektivisere den almene boligsektor.
For så vidt angår beboerne i de almene boligselskaber, er Venstre af den holdning, at de i dag har tilstrækkelig mulighed for at påvirke beslutningerne i den enkelte afdeling, f.eks. ved at deltage i afdelingsmøderne.
Og så skal vi heller ikke glemme, at beboerne selv vælger deres repræsentanter, både i organisationsbestyrelsen og i den enkelte afdelingsbestyrelse.
Kaare Dybvad (S), 2017-04-26:
Det sidste synes jeg egentlig er en rigtig god betragtning i forhold til det demokratiske arbejde.
Her senere på året har vi jo en ret stor omgang, hvor vi spørger folk om, hvad de mener om deres kommuners drift.
Og jeg vil da opfordre til, at man – også i Roskilde Kommune, hvor Dansk Folkepartis ordfører er valgt – laver nogle af de her afstemninger, hvis man får mulighed for det.
Eller hvis det viser sig efter valget, at der er medlemmer af Dansk Folkeparti, som bliver borgmestre rundtom i landet, så synes jeg da, man måske skal forsøge sig og få det her ud over rampen.
Det har Socialdemokratiet gjort mange gange tidligere, og der er så blandede erfaringer med det.
Men jeg synes da, det er et godt forslag.
Mange tak.
Som det har været omtalt i dagspressen, er det her lovforslag en konsekvens af den debat, som er foregået i kølvandet på opsætningen af det her store metalknojern i bebyggelsen Hedeparken i Ballerup.
Man kan mene meget om det opsatte knojern.
Personligt synes jeg, det er dårlig kunst, og at det er udtryk for en misforstået ironisk distance til de problemer med vold og kriminalitet, der er bl.a. i Hedeparken.
Jeg har svært ved at forestille mig, at en person, der er blevet slået ned med et knojern, opfatter den højtravende akademiske dobbelttydigt i det kunstværk, og jeg tror ikke, at de mennesker, der kæmper i foreninger og lokalsamfund for at skabe et trygt miljø for at holde de unge ude af ballade, kan se det gavnlige i en kunstner, der i sin egen selvoptagethed og ubegrænsede behov for opmærksomhed hylder et voldeligt fællesskab, der står i opposition til det almindelige samfund.
Ikke desto mindre er det jo ikke kvaliteten af kunsten i hverken Hedeparken eller andre byggerier, som vi i dag behandler her i Folketinget.
Vi behandler derimod et forslag fremsat af Dansk Folkeparti, som vil give beboerne direkte indflydelse på opsætning af kunst ved almene boligselskaber.
Et forslag som det, vi behandler, vil altså lægge en afstemningsprocedure ned over et beboerdemokrati, hvor man i forvejen kan møde op til en generalforsamling en gang om året og træffe beslutninger ved almindeligt fremmøde, altså et eksisterende direkte demokrati.
Folkestyret er nu engang for de aktive.
Hvis man ikke prioriterer at komme til en generalforsamling en gang om året i sin boligforening, eller hvis man vælger ikke at gå ned og stemme til folketingsvalg, kan man ikke bagefter forvente at få indflydelse på, hvad der foregår.
Det gælder også, når det kommer til kunst.
Og man kunne jo retorisk spørge, om Dansk Folkeparti ville være lige så ihærdige, hvis det drejede sig om, at et flertal i en beboerforening gerne ville stemme om, hvorvidt der skulle sættes et juletræ op.
Det er der i hvert fald et eksempel på fra Nordsjælland, hvor det er gået lidt galt i den diskussion.
Med de ord vil jeg sige, at Socialdemokratiet ikke kan støtte forslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-04-26:
Socialdemokratiet er jo meget tæt forbundet med fagforeninger, og fagforeninger har tradition for urafstemninger.
Her for ganske nylig har man stemt om overenskomsten, og der var en høj deltagelse.
Synes ordføreren ikke, det er en glimrende idé, at man kan stemme om den slags?
Der er det jo normal kutyme, at man stemmer om den slags.
Og hvorfor kan man så ikke gøre det samme i beboerforeninger, altså simpelt hen pålægge dem, når det drejer sig om det offentlige rum, at de skal inddrage borgerne gennem en afstemning, ligesom det sker, når det drejer sig om overenskomster?
Kaare Dybvad (S), 2017-04-26:
Jamen hr. Alex Ahrendtsen rammer jo meget præcist ned i, hvad problemet med det her beslutningsforslag er, når han sammenligner det med urafstemninger.
For essensen af den danske arbejdsmarkedsmodel er jo netop, at man selv indretter sig.
Der er ikke nogen, der har siddet herinde i Folketinget og stemt om, at man skal have urafstemning om en overenskomst på det private område, i industrien eller andre steder.
Man har netop frivilligt ude i de enkelte fagforeninger og sammen med arbejdsgiverforeningerne besluttet sig for, at det er den model, man gerne vil have – på samme måde, som hvis Boligselskabernes Landsforenings repræsentantskab vedtog, at man skulle lave en urafstemning om kunstværker i de almene boligselskaber.
Så kan de sådan set fint gøre det, fuldstændig uden at vi på Christiansborg blander os i, hvordan de gør det.
Det er jo det, der er hele styrken, og det er det, der er det smukke, både ved vores arbejdsmarkedsmodel og ved vores almene bolig-model i Danmark, nemlig at man har lov til selv at bestemme; at man har lov til at gøre, som man vil; og at man, helt uden at vi behøver regulere deres demokratiske system og det folkestyre, som praktiseres internt, kan finde ud af at få tingene til at fungere.
Det er da fantastisk.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-04-26:
Altså, den afgørende forskel er jo, at vi lovgiver om den almennyttige boligsektor.
Det er jo ikke noget, der bare sådan sker frivilligt.
Der er en lovramme.
Og der kan vi jo sagtens lægge en sætning ind i loven om, at der skal være afstemning, når det drejer sig om skulpturer i det offentlige rum, at beboerne skal høres.
Jeg brugte egentlig bare billedet med overenskomsten som et eksempel på, at i hele den socialdemokratiske bevægelse er der altså nogle steder, hvor man godt kan finde ud af at inddrage folk.
Jeg ved ikke, om det er, fordi dem, der skal tage stilling til overenskomsten, er finere end beboerne i almennyttige boligselskaber.
Kaare Dybvad (S), 2017-04-26:
Grundlæggende tror jeg at Dansk Folkepartis hr. Alex Ahrendtsen tager fejl, hvis han tror, at arbejdsmarkedet ikke bliver reguleret herindefra.
Jeg tror, der er 28.000 sider arbejdsmarkedsregulering, lige så vel som der er meget regulering af de almene boligselskaber.
Det, at man har en model, som er selvkørende – med folkevalgte, med forhandlinger mellem forskellige parter – er jo ikke det samme, som at der slet ikke findes lovgivning.
Det betyder bare, at når man beslutter ting, jamen så sker det i det folkestyre, som er inden for et boligselskab, så dem, der bor der, har mulighed for at påvirke det ved at komme til deres generalforsamling, ligesom medlemmer af en fagforening kan komme til deres generalforsamling.
Og det er faktisk præcis det samme princip.
Merete Dea Larsen (DF), 2017-04-26:
Jeg tror, hr. Kaare Dybvad måske lige skal have en smule styr på begreberne.
Der kom lidt med noget bureaukrati.
Altså, jeg tænker: demokrati.
Men det er selvfølgelig to opfattelser af samme område. Anerkender hr. Kaare Dybvad ikke den sammenhæng, at afstemninger i de her beboerforeninger er en måde at involvere borgerne på?
Anerkender hr. Kaare Dybvad ikke, at pladserne i de afdelingsbestyrelser ofte er svære at besætte, at det derfor er en meget lille lukket kreds, og at en af måderne, man virkelig kunne engagere og involvere langt flere borgere på, kunne være ved f.eks. borgerafstemninger, som på den måde kunne understøtte, at der rent faktisk kom noget opmærksomhed og fokus?
Det ville da understøtte hele demokratiet og alt det, vi er her for.
Kaare Dybvad (S), 2017-04-26:
Jeg har selv boet alment i mange år, i flere forskellige byggerier, og jeg anerkender hundrede procent, at der er en relativt lav deltagelse mange steder.
Og jeg synes egentlig, at jeg og fru Merete Dea Larsen og andre, som er interesserede, skal gå ned til boligselskaberne og foreslå det her, sige til dem: Kunne det ikke være en idé, at I nogle steder prøvede at stemme om det her?
Og hvis det gør det, har man jo mulighed for at praktisere det flere steder.
Men det er nu altså det enkelte boligselskab, der skal bestemme det.
Merete Dea Larsen (DF), 2017-04-26:
Den tanke, man jo godt kunne få, er, at når boligselskaberne vælger ikke at holde de her afstemninger – og det gælder ikke kun det her, kommunalbestyrelser har i dag også mulighed for at holde retningsgivende afstemninger blandt befolkningen, men det sker meget få steder – er det måske, fordi tingene glider lidt lettere igennem, hvis de et eller andet sted slipper for det her reelle demokrati: netop at gå ud og spørge borgerne og beboerne om, hvad de egentlig mener.
Så det er jo en lettere måde at gøre det på, og det, jeg tænker, er: Det gør ikke noget, at det nogle gange bliver lidt mere besværligt, hvis det også gør, at folk bliver mere involveret.
Britt Bager (V), 2017-04-26:
Det er jeg fuldstændig med på.
Min kommentar om grundskyldskapital og om de lempelser, vi har foretaget i planloven, var udelukkende for at illustrere, at den nuværende regering er klar over, at der er boligmangel i København og andre storbyer.
Det har vi så iværksat nogle lovgivningsmæssige ændringer for at dæmme op for, og det var egentlig udelukkende for at understrege, at vi er udmærket godt klar over, at der er boligmangel i København.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-04-26:
Den anden ting er, om jeg skal forstå ændringsforslaget sådan, at hvis man finder ud af, at der i den nuværende lovgivning er hjemmel til, at kommunerne kunne håndhæve denne bopælspligt med de intentioner, der har været i de gældende lokalplaner, så finder ordføreren, at det her beslutningsforslag ikke er nødvendigt.
Merete Dea Larsen (DF), 2017-04-26:
Det er jo netop det, som vi ser meget frem til at den her analyse kommer til at belyse, fordi der er meget modsatrettede oplysninger på lige netop det her område, med hensyn til hvad Københavns Kommune siger, og hvad man hører andre steder fra fra andre parter i sagen.
Så nej, jeg er da helt sikker på det.
Hvis det viser sig, at kommunerne allerede har redskaberne, ser jeg ingen grund til at pålægge ministeren at indføre love, som giver dem de redskaber.
Vi skal tilføre nye redskaber, hvis det viser sig, at de eksisterende redskaber ikke er gode nok, ellers så nej.
Britt Bager (V), 2017-04-26:
Tak for det, formand.
Debatten om bopælspligt har efterhånden været oppe at vende en del gange.
Det er et emne, der fylder rigtig meget, især i København, og boligmangelen i hovedstaden er netop baggrunden for det her beslutningsforslag.
Som bekendt har ministeren allerede iværksat en analyse, der skal klarlægge, om der er behov for at ændre reglerne om bopælspligt.
Med analysen vil vi bl.a. få klarhed over antallet af boliger uden bopælspligt i København – det har der allerede været en del debat om i salen i dag – og vi vil få belyst, om der reelt er behov for at justere den nuværende lovgivning.
Det er helt rigtigt set, at vi bør have en grundig analyse af det her område, og på linje med ministeren mener jeg, at det er vigtigt at vide, hvor mange boliger det drejer sig om, men også hvad boligerne uden bopælspligt rent faktisk benyttes til.
Ejes boligerne af personer, der ønsker en fast feriebolig i København, eller er det personer med fast bopæl og adresse i Jylland eller på Bornholm, som har brug for en fast bolig i København på grund af mange arbejdsdage i byen, som f.eks. forslagsstilleren, forslagsstillerens kollegaer eller andre folketingsmedlemmer?
For mig er det her to eksempler, vi mangler at få klarhed over, inden vi beslutter, hvordan lovgivningen skal se ud, og derfor ser jeg også meget frem til analysens resultater.
Samtidig mener jeg, at vi netop bør afvente den analyse og resultaterne heraf, før vi tager stilling til eventuelle justeringer.
For helt grundlæggende har jeg aldrig været tilhænger af lappeløsninger eller løsninger, der er baseret på et så uoplyst grundlag, som det er tilfældet her.
Afslutningsvis vil jeg gerne knytte en kommentar til noget, som forslagsstillerne selv nævner i bemærkningerne, nemlig at der ifølge Københavns Kommune er 2.700 boliger uden bopælspligt, og at det er uacceptabelt i en situation, hvor der er så stort et pres på boligmarkedet i København.
For vi har i den nuværende og den tidligere Venstreregering forsøgt at dæmme op for den boligmangel, der er i København.
Det er tre tiltag, som faktisk skulle gøre det nemmere for Københavns Kommune at bygge nyt, og med de her tre initiativer vil jeg gerne understrege, at regeringen er klar over det pres, der er på visse dele af boligmarkedet, primært i København, Aarhus og de store byer.
Jeg hørte før, at Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti har lavet et ændringsforslag.
Jeg har ikke haft lejlighed til at se det igennem, men jeg vil selvfølgelig være åben over for at diskutere det under forhandlingerne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-04-26:
Ordføreren var inde på nogle gode gerninger, som ordføreren mente at Venstre havde været med til at gøre, og det er da korrekt, at hvis man holder det kommunale bidrag til almene boliger nede, er der en bedre mulighed for, at kommuner bygger almene boliger.
Det er jo sådan lidt en anden flig af boligpolitikken end det, der er på dagsordenen i dag.
Man må jo sige, at hvis man udelukkende byggede almene boliger, havde man helt styr på, at de kom til gavn for befolkningen, og at de blev beboet.
Det problem, vi forholder os til i det her beslutningsforslag, er jo sådan set de private boliger, som man bruger til forskellige formål, hvor vi så kan få nærmere afdækket, i hvor høj grad der er mulighed for med gældende lovgivning at løse problemet, så de bliver beboet, eller i hvor høj grad vi skal ændre på betingelserne, sådan at vi får sikret helårsbeboelsen.
Så den her kommentar er bare lige for at præcisere, at forslaget i dag jo altså handler om de private boliger og ikke de almene boliger, for så havde vi ikke noget problem at diskutere i dag.
Nej, vi har absolut den tilgang, at der skal opføres flest mulige almene boliger i de kommuner, hvor der er behov for det, og det er der i København.
Jeg tror, at hvis vi skal nå frem til at løse alle boligproblemer, bør vi komme frem til, at Folketinget bevilger nogle penge til ungdomsboliger, sådan at grundkapitalen kan sættes ned, målrettet ungdomsboliger i de større uddannelsesbyer i Danmark.
Så der er fortsat hjørner af boligpolitikken, som vi bør opprioritere.
Britt Bager (V), 2017-04-26:
Jeg er ikke fuldstændig enig med Enhedslistens ordfører i det, han lige sagde her, men jeg er enig med ordføreren i, at vi bør opprioritere visse diskussioner om boligpolitikken.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-04-26:
Tak for det.
Anerkender fru Britt Bager, at der er ejendomsmæglere, der sælger nybyggede lejligheder, netop med henvisning til at der i nybyggede lejligheder ikke er bopælspligt i København?
Britt Bager (V), 2017-04-26:
Det anerkender jeg, og jeg anser det ikke som et problem.
Jeg mener nemlig, at vi har brug for dynamik på boligmarkedet.
Vi har også brug for, at folketingsmedlemmer og andre arbejdstagere, der er i København fra tirsdag til torsdag eller fra mandag til onsdag, kan have deres bopæl i Jylland – i Hørning eller i Skanderborg eller andre steder – og så stadig væk udføre deres arbejde i København.
Så jeg anerkender, at der er ejendomsmæglere, som reklamerer med, at der ikke er bopælspligt i lejlighederne, men jeg mener så, at det er en del af det at have et dynamisk boligmarked.
Jeg vil gerne give Kirsten Normann Andersen ret i, at det her kunne være et problem.
Det kunne faktisk efter min mening være et problem, hvis det var 10 pct. af den københavnske boligmasse.
Altså, uanset hvad det er for et tal, vi snakker om, så er det under 1 pct. af den samlede boligmasse i København – under 1 pct.
Det er det, vi står og diskuterer i dag, og det anser jeg bare ikke som et problem.
Merete Dea Larsen (DF), 2017-04-26:
Allerede i dag er det jo sådan, at det er op til den enkelte kommune, hvorvidt de vil anvende bopælspligten eller ej.
Der findes adskillige kommuner, som ikke engang skænker bopælspligten en tanke, og så findes der også kommuner, som får printet de her lister ud og rent faktisk går ud og undersøger, om boliger med bopælspligt er beboet.
Men min pointe er, at der, hvor der er helårsbeboelse, har man som kommune også krav på, at der kan bo nogen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-04-26:
Det er jo et beslutningsforslag, som skal gælde fremadrettet, og jeg synes, at man, hvis man hørte ordførerens tale, godt kunne blive lidt bekymret for, om der var noget, der kunne forstås i retning af, at det var noget, der gjaldt bagudrettet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-04-26:
Tak for den historiske redegørelse, og også tak for åbenheden over for, at det kan være, at der skal findes løsninger.
Forslaget her har selvfølgelig afsæt i den virkelighed, der er i København.
Københavns Kommune har lavet en opgørelse over, at der i nyere boliger er 2.700, der står tomme.
Hvis det problem ikke skal blive større, er man nødt til at komme frem til at ændre på reglerne, sådan at man, når det vedtages i en lokalplan, at der skal være bopælspligt, har en lovgivning, som sikrer, at kommunen kan håndhæve den bopælspligt, som kommunen ønsker, hvis det er det, kommunen ønsker.
Det er linjen i København, og det ønske synes jeg egentlig at vi skal gøre meget for at imødekomme.
Om der så er yderligere tiltag, vi kan lave, er jeg helt åben over for at drøfte, men er ministeren ikke enig i, at det med hensyn til det fremadrettede er svært at se, at der ikke skal justeres på noget for at forhindre, at problemet bliver større?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-26:
Der er ingen lokalplaner, der taler om bopælspligt.
Lokalplanerne taler om helårsbeboelse.
Det antal boliger i København, hvor der ikke er en cpr-registrering, er ikke 2.700, men det er 839 boliger, som ligger i områder, hvor der er en lokalplan med helårsbeboelse.
Så det er det, vi taler om her, altså 839 boliger i områder, hvor der er en lokalplan, som pålægger helårsbeboelse, og de står altså tomme.
Det, som analysen så skal finde ud af, er, hvad vi kan gøre ved det, for jeg er enig i målsætningen, som er, at hvis kommunen har besluttet, at der skal være helårsbeboelse, skal der også være helårsbeboelse.
Så er spørgsmålet, om redskaberne for kommunen er for ringe eller det er kommunen, der ikke i tilstrækkelig grad udnytter de redskaber, der er.
Hvis redskaberne ikke er gode nok, vil jeg gerne kigge på en lovgivning, der gør redskaberne bedre for de 839 boliger, som ligger i områder, hvor lokalplanen siger, at der skal være helårsbeboelse, men hvor der ikke er helårsbeboelse.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-04-26:
Jeg håber da, at en udvalgsbehandling kan få afdækket, hvem der har det rigtige tal, så vi kan få vurderet det historiske problem.
Men fremadrettet har vi en række større kommuner i landet, som bygger ret massivt – Aalborg, Aarhus og København – og hvis vi ikke ændrer på vilkårene, kommer vi jo frem til, at det her problem stadig væk vil være der.
Så er jeg ret sikker på, at vi er nødt til at komme frem til den konklusion, at vi er nødt til at ændre lovgivningen for at sikre, at kravet om helårsbeboelse kan blive håndhævet af kommunerne.
Er ministeren ikke enig i det?