runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-05-06:
Tak for det.
Det er fint.
Enten er man optaget af konventioner, eller også er man ikke.
Det må man jo bare sige, hvad enten det er i Grønland, eller det er andre steder i verden.
Enten er man optaget af det eller ej.
Jeg ønsker ikke at chikanere grønlænderne, men jeg ønsker heller ikke at chikanere lokalbefolkningen i Danmark, hvor der er et langt større menneskeflow, hvor der er meget mere tæt bebygget.
Det er et lille land, mens der er meget store vidder i Grønland.
Det er et rigsfællesskab.
Det er jo det, det er, og det er bare det, jeg ønsker at inddrage i det her.
Jeg ønsker ikke at påføre problemer overhovedet, men jeg ser bare en løsning og ikke et problem for grønlænderne.
Jeg ser bare en løsning på, hvad vi gør med de mennesker, som jeg gerne ser vende tilbage, men hvor al erfaring bare siger, at det ikke kan lade sig gøre, fordi vi har ventet på det i ganske mange år.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Jeg tør ikke sætte en tidshorisont på, særlig ikke, fordi det er noget, der involverer inddragelse af Undervisningsministeriet og Uddannelsesministeriet.
Men jeg vil godt komme med den politiske tilkendegivelse, at ja, det er vigtigt, at det er arbejde og ikke su-berettigede uddannelser, og at det er arbejde, som også er 30 timer om ugen, sådan som vi i dag siger det skal være.
Jeg har selv været i dialog – det er så godt nok noget tid siden – med nogle voksne udlændinge, som har arbejdet ufaglært på plejehjem i en del år og har fået ufaglært voksenløn for det.
Så er de blevet tilbudt en elevplads, som betyder, at de bare skal fortsætte i deres almindelige arbejde, men efter 2 år, eller afhængigt af hvor meget merit de får, vil de så få en uddannelse som sosu-hjælper eller sosu-assistent.
Men de siger nej til den elevplads, for så vil deres helt almindelige arbejde og deres helt almindelige vagter ikke mere blive betragtet som arbejde.
Og det duer jo ikke.
Samira Nawa (RV), 2021-05-06:
Mange tak.
Lad mig bare starte med konklusionen: Radikale Venstre bakker op om det her beslutningsforslag fra Enhedslisten – ja, faktisk fremsatte vi jo selv et beslutningsforslag tidligere i det her folketingsår, som var lige en tand mere vidtgående, for vi mener, at al uddannelse, som er at betragte som et fuldtidsstudium, skal kunne tælle med ved opgørelsen af beskæftigelseskravet i forbindelse med ansøgning om permanent opholdstilladelse, og at det ikke kun skal være læretid og praktikker.
Men jeg er så også med på, at Radikale Venstre jo ikke kan få al sin politik igennem.
Det må blive ved det, der er flertal for.
Og jeg havde faktisk håbet på, at det med den her omskrivning af vores beslutningsforslag kunne lykkes at få et flertal for det her beslutningsforslag, og at regeringen og Socialdemokratiet ville bakke op om det, fordi ministeren jo netop, da vi behandlede det tidligere B-forslag, sagde, at han syntes, det var paradoksalt, at arbejde i forbindelse med erhvervsuddannelse ikke talte med i beskæftigelseskravet.
Men vi tager også gerne en fremstrakt hånd fra regeringen om at undersøge de erhvervsuddannelser med lønnede praktikker.
Grunden til, at det her overhovedet er vigtigt at diskutere, og at det er sat på dagsordenen, er jo, at uddannelse aldrig må blive en straf.
For dem er det en straf at tage en uddannelse, for dem tilskynder vi jo, sådan som det er i dag, til at tage ufaglært arbejde frem for at uddanne sig.
Det her beslutningsforslag retter sig jo så endda mod faglært arbejdskraft – noget, hvor Arbejderbevægelsens Erhvervsråd peger på, at hvis vi kigger frem mod 2030, kommer der til at mangle enormt meget faglært arbejdskraft.
For mig at se og for Radikale Venstre er det her egentlig slet ikke udlændingepolitik; det bør slet ikke være med de briller, vi anskuer det her.
Det er ungdomspolitik, det er erhvervspolitik, og det er beskæftigelsespolitik.
Men tilbage til, hvor jeg startede: Radikale Venstre bakker op om det her beslutningsforslag.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-06:
Mange tak, formand.
Jeg skal gøre det her kort.
Vi har jo debatteret det her ved forskellige andre lejligheder, og vores syn på det er meget simpelt: Man skal yde, før man kan nyde.
Mange af de mennesker, som det her forslag taler om, er jo folk, der er kommet til Danmark, og de får allerede gratis su, de får skattebetalt uddannelse osv. osv., og så synes vi kun, det er et fair krav at stille at sige, at før man kan få tidsubegrænset opholdstilladelse skal man selvfølgelig have arbejdet.
Og i det arbejde tæller praktik og læretid osv., som jo er en del af en uddannelse, ikke med.
Det synes vi er sund fornuft.
Men jeg vil sige, at der er én ting, hvor jeg måske godt tror vi kan være enige med Enhedslisten – ja, lyt blot! – og det er, at vi egentlig også ønsker nye forhandlinger om reglerne bag permanent ophold.
Vi har selvfølgelig nok en lidt anden tilgang til det, men måske vi kunne gå sammen med Enhedslisten og høre ministeren om det.
Det var jo bl.a. det, vi sagde igen og igen under forhandlingerne om nye regler for statsborgerskab, altså at det ikke giver mening kun at ændre reglerne for statsborgerskab med nye krav, vi er også nødt til at kigge på reglerne for tidsubegrænset opholdstilladelse.
Så måske vi kan lave et fælles skriv til ministeren om, at vi gerne vil have forhandlinger, om end den retning, vi forventer forhandlingerne skal gå i, nok går i lidt forskellige retninger.
I hvert fald ønsker vi fra konservativ side i høj grad forhandlingerne, men vi kan ikke støtte forslaget, der ligger her.
Rosa Lund (EL), 2021-05-06:
Det er spændende, hvor længe hr. Marcus Knuth og jeg så ville være i forhandlingslokalet samtidig.
Jeg har bidt mærke i, at der i aftalen om statsborgerskab også står noget om permanent ophold, så på den måde tror jeg faktisk, at vi får de forhandlinger.
Men jeg vil gerne spørge hr. Marcus Knuth om noget.
Man skal bidrage og gå på arbejde.
Det er vi enige i.
Men det er jo også at bidrage og at gå på arbejde, når man går i skole, særlig hvis man er en del af arbejdsmarkedet som en del af sin uddannelse.
Så jeg vil gerne spørge hr. Marcus Knuth: Hvordan skal man både passe sin 37 timers arbejdsuge på sit lærested og så have et arbejde ved siden af for at kunne optjene til permanent ophold?
Marcus Knuth (KF), 2021-05-06:
Vi ser jo ikke det praktikophold – eller hvad det nu hedder, afhængig af den uddannelse, man går på – når man er på uddannelsen, som en fuldtidsbeskæftigelse.
For at sige det sådan meget klassisk gammeldags, tager man sin uddannelse, og derefter tager man sig et fast arbejde.
Og når man så har haft fast arbejde i, jeg tror, det er 3½ år ud af 4, så lever man så op til beskæftigelseskravet for at få tidsubegrænset opholdstilladelse.
Så vi ser det meget adskilt.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-06:
Nærværende beslutningsforslag vil give flere udlændinge tidsubegrænset opholdstilladelse i Danmark.
Nye Borgerlige ønsker ikke, at flere udlændinge skal udstyres med en tidsubegrænset opholdstilladelse.
Nye Borgerlige ønsker at passe på Danmark, og derfor stemmer vi imod Enhedslistens forslag.
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
Altså, nogle gange kan jeg godt ærgre mig over, at jeg økonomisk er så dybt, dybt uenig med Enhedslisten og fru Rosa Lund, og det ved vi jo, når vi har siddet i forhandlingslokale sammen, at vi kan være.
Men jeg synes, at Rosa Lund kommer med mange gode forslag og holder mange gode taler på det her område.
I virkeligheden bliver den her diskussion meget hurtigt sådan et billede på det symptom, vi har, nemlig at vi ikke kan diskutere noget, uden at det er udlændingepolitik, og jeg er fuldstændig enig med fru Samira Nawa: Det her burde ikke være udlændingepolitik, det er et spørgsmål om at føre en fornuftig ungdomspolitik, og det er et spørgsmål om at komme de samspilsproblemer, der er, til livs.
Det kan jo aldrig være sådan, at samfundet skal gøre det uattraktivt for dem, der er her, at tage en uddannelse.
Men det gør man jo ved at fastholde situationen, som den er nu, ved at sige: Det tæller ikke, at du er i erhvervspraktik, eller hvad man nu er, selv om man jo ad den vej bidrager til arbejdsmarkedet.
Jeg kan godt følge noget af det, som ministeren siger, og derfor er der nogle forhold, der kan gøre mig i tvivl.
Men jeg vil sige, at vi i KD kommer til at støtte det her forslag.
Vi håber, at vi kan få en forhandling, og hvis ministeren strækker hånden lidt ud, kan vi andre måske også fire lidt på nogle af vores idéer.
Det burde være et område, som ikke fastlåses af nogle udlændingepolitiske dogmer, men som vi ser pragmatisk på, både af hensyn til vores arbejdsmarked – vi har brug for flere hænder – og af hensyn til de mennesker, som gerne vil bidrage og gerne vil have en chance for at komme op at tjene lidt mere, ved at de ikke skal være fastlåst i ufaglært arbejde altid.
Så i udgangspunktet støtter vi forslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Med det forslag, vi behandler nu i dag, ønsker forslagsstillerne, at regeringen pålægges en frist inden udgangen af 2021 for indfrielsen af regeringens ambition om at flytte asylsagsbehandlingen uden for Den Europæiske Union.
Jeg forstår Dansk Folkepartis utålmodighed, og jeg er også selv utålmodig.
Jeg har førhen beskæftiget mig med uddannelsespolitik.
På uddannelsesområdet kan du dybest set
realisere, hvad 90 mandater i Folketinget beslutter.
Sådan er det ikke altid på udlændingeområdet, og sådan er det sjældent, når det handler om udenrigspolitik.
For her er der nogle spørgsmål, der involverer andre lande og deres interesser, og det er man nødt til at have en vis ydmyghed over for, især i en situation, hvor det er os, der har en opgave, der skal løses, og tredjelandet samtidig også skal kunne se en interesse i samarbejdet.
Derfor kan regeringen ikke støtte, at der sættes en præcis frist for, hvornår ambitionen kan indfries, men det ændrer ikke ved, at vi arbejder på at realisere forslaget om at flytte asylsagsbehandlingen til et land uden for Den Europæiske Union.
Det er nødvendigt, at vi finder en løsning hurtigst muligt, for det nuværende asylsystem er, som jeg har sagt et par gange, dysfunktionelt, synes vi, og ikke særlig humanistisk, fordi det understøtter menneskesmugling og koster rigtig mange penge.
Derfor skal Folketinget som bekendt også lidt senere i dag behandle et lovforslag, der er første skridt på vejen til at sikre, at vi juridisk får fast grund under fødderne til at få etableret et nyt asylsystem, hvor en asylansøgning i Danmark som udgangspunkt ikke længere skal føre til en adgangsbillet til det danske velfærdssamfund.
Jeg har en forhåbning om, at vi vil se et markant fald i antallet af spontane asylansøgere i Danmark, når sådan en ordning er trådt i kraft og kommet på plads, og på den måde får vi samtidig frigivet midler til at hjælpe flere – og på en bedre måde – tættere på konflikterne.
Men jeg bliver nødt til at slå en enkelt ting fast: Forslagsstillernes forslag om indførelse af en frist får hverken regeringen til at arbejde hurtigere eller langsommere.
Og da det af den grund ikke rigtig har nogen betydning og vi heller ikke kan garantere, det kan realiseres, så kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-06:
Og, ja, jeg kan bekræfte, at vi er meget utålmodige.
Jeg vil tillade mig at sige, at vi i Dansk Folkeparti jo har været med på den her rejse lidt længere, end ministeren har været.
Derfor er vi jo sådan set også glade for, at der nu bliver fremsat et lovforslag, som skal behandles.
Næste punkt på dagsordenen er, som jeg i hvert fald så forstår det, en, hvad kan man sige, realisering af den juridiske del af sagen.
Så mangler man – i gåseøjne – bare den praktiske del.
Det, som jeg gerne vil spørge ministeren om, er: Mener ministeren, at den juridiske del, man nu har fremlagt, en til en afspejler det, som Socialdemokratiet tilbage i 2018 stillede sine vælgere i udsigt med »Retfærdig og Realistisk«?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Nu er det jo netop kun den juridiske del – og nu skal jeg passe på med, hvad jeg siger, for der er nogle mennesker, der har brugt lang tid på at arbejde på den juridiske del.
Men jeg tror, at i forhold til det, spørgeren kalder den praktiske del, er det trods alt det letteste af de to skridt at lave den juridiske del.
Det tager jo afsæt i det, vi har foreslået før valget i »Retfærdig og Realistisk«, altså at flytte asylsagsbehandlingen uden for Europa og også beskyttelsen uden for Europa.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-06:
Jo, men ham, vi ikke må omtale, ligger som regel i detaljen.
For det, man sagde i »Retfærdig og Realistisk« var, at det kun var dem, hvor det ville krænke Danmarks internationale rettigheder, man ikke ville sende ud.
Men i lovforslagets § 29, stk. 2, lader man det jo helt diskretionært være op til ministeren.
Rosa Lund (EL), 2021-05-06:
Da vi tidligere på året drøftede et forslag fra Radikale om, at et fuldtidsstudie skulle tælle med ved opgørelsen af beskæftigelseskravet, sagde ministeren, at hvis man ønskede fuld adgang til Danmark, skulle man gøre sin pligt og kræve sin ret – gør din pligt, kræv din ret!
Det synes jeg egentlig er svært at være uenig i.
En af de ting, som jeg ved ministeren mente, og som vi også diskuterede i den tidligere debat, er, at adgangsbilletten ved at gøre sin pligt er at være i beskæftigelse.
At tage en uddannelse er jo bare adgangen til beskæftigelse for de fleste i Danmark, og derfor burde det også være tilstrækkeligt, at uddannelse talte med, når man søgte om permanent ophold.
Det havde vi så en debat om, hvor det kom frem, at regeringen ikke ville støtte det, men hvor vi jo diskuterede med ministeren, om tiden, hvor man er i praktik eller i lære, skulle tælle med, fordi ministeren jo tidligere har udtalt, da ministeren var ordfører for Socialdemokratiet, at læretiden sådan set burde tælle med, når man søger om permanent ophold.
Det er klart, at sådan en bemærkning kan vi jo i Enhedslisten ikke bare lade flyve forbi.
Der vil vi gerne tage ministeren på ordet, og derfor har vi fremsat det her beslutningsforslag.
Jeg tror sådan set også godt, at ministeren selv kan huske, hvordan det var at være i lære og stå op kl. 5 om morgenen, trække i arbejdstøjet og så knokle løs hele dagen på en byggeplads, ligesom jeg selv kan huske, hvordan det var at arbejde i en daginstitution med pædagogstuderende, som indgik i normeringen, og som var en del af arbejdspladsen præcis ligesom alle os andre og bidrog lige så meget og knoklede lige så meget.
Derfor giver det kun mening, at praktik- og læretid tæller med, for man kan jo ikke have en beskæftigelse ved siden af.
Så ender vi i en situation, hvor vi presser unge mennesker, som er født og opvokset i Danmark, som gerne vil være her, til at tage ufaglært arbejde for netop at kunne få den permanente opholdstilladelse, i stedet for at få dem ind i uddannelsessystemet, som er en vigtig adgangsbillet til vores arbejdsmarked.
Jeg synes jo også, jeg i dag hører, at alle sådan set er enige i, at man skal bidrage, hvis man skal være i Danmark.
Det tror jeg faktisk ikke der er nogen af os der er uenige i, men det er jo også at bidrage, når man er i lære som f.eks. murer, eller når man starter på en sygeplejerskeuddannelse eller en sosu-uddannelse; det er jo at bidrage.
Det synes jeg faktisk godt vi kan tillade os at glæde os bare en lille smule over i dag.
Og så vil jeg gerne sige tak til SF og Radikale Venstre og Kristendemokraterne for at bakke op om forslaget.
Jeg mener, at vi bør sætte et generelt arbejde i gang for at kigge på, hvordan uddannelse, altså al uddannelse, kan tælle med, når der søges om permanent ophold.
Der kan vi ikke mødes i dag, men der, hvor vi kan mødes i dag, synes jeg godt nok er glædeligt.
Så tak for det, og jeg ser frem til den videre behandling af det her forslag.
Tak for behandlingen af forslaget.
Carl Valentin (SF), 2021-05-06:
Og tak til Enhedslisten for forslaget her.
Der er ikke nogen tvivl om, at det nuværende beskæftigelseskrav har utilsigtede konsekvenser, da reglerne fastholder udlændinge i et ufaglært arbejde i stedet for at give dem et incitament til at tage en uddannelse.
Og det er helt tydeligt, at de lovændringer, som man lavede efter flygtningekrisen, ikke var gennemtænkte – i hvert fald skaber de en uhensigtsmæssig incitamentsstruktur.
Vi var også enige i det forslag, der tidligere blev fremsat, og som var lidt mere vidtgående end det her, og vi kan også godt støtte det her forslag.
Det er jo helt tydeligt, at systemet ikke fungerer i dag.
Altså, f.eks. er det nemmere for udlændinge at få tildelt permanent opholdstilladelse, hvis de har arbejdet som rengøringsassistent de sidste 3 år, end hvis de har gennemført en bachelor på et dansk universitet.
Det kan føre til, at udlændinge med en kvalificeret baggrund fravælger en dansk uddannelse, fordi det ikke hjælper i forhold til deres chancer for at blive i landet.
Det kan i sidste ende betyde dårligere integration, og at udlændinge bliver mere udsatte.
Så derfor kan Socialistisk Folkeparti godt støtte forslaget her.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-05-06:
Forslaget går ud på at ændre reglerne for permanent opholdstilladelse, så læretid og praktikker tæller med i opgørelse af beskæftigelseskravet.
I forslagets bemærkninger er nævnt, at forslaget er en variant af Det Radikale Venstres forslag B 65 fra december 2020 om at medregne et fuldtidsstudium i opgørelsen af, om beskæftigelseskravet for permanent opholdstilladelse er opfyldt.
Melodien i bemærkningerne er den samme som i B 65 om, at det er urimeligt at stille udlændinge i et dilemma om enten at tage en uddannelse eller forblive i ufaglært arbejde.
Vi ser anderledes på det.
Sagen er, at man for at erhverve permanent opholdstilladelse bl.a. skal have boet i Danmark lovligt i mindst 8 år.
Derudover skal man have arbejdet i mindst 3 år og 6 måneder.
Meningen er, at man tager en uddannelse og derefter arbejder.
På 8 år kan man altså nå at uddanne sig i 4 år og 6 måneder – det er næsten en kandidatuddannelse – og derefter arbejde i 3 år og 6 måneder.
Hvis Folketinget vedtager forslaget, vil vi opfatte det som en væsentlig lempelse af udlændingepolitikken.
Der vil givetvis være udlændinge, der bruger tid på at tage uddannelse inklusive læretid og praktik og så får permanent opholdstilladelse, men som ikke efterfølgende kommer i ordinær beskæftigelse, og det ønsker vi ikke.
Dansk Folkeparti afviser forslaget fra Enhedslisten, fordi kravene til at få permanent opholdstilladelse skal være skrappe.
Derfor skal læretid og praktikker ikke tælle med i opgørelsen af, om beskæftigelseskravet for at få permanent opholdstilladelse er opfyldt.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Vores store udfordring på udlændingeområdet er jo ikke, at der er for mange, der har et ufaglært arbejde.
Jeg drømmer om, at mange flere udlændinge ønsker at tage et ufaglært arbejde, så vi får beskæftigelsesfrekvensen op.
Problemet er, at der er for mange, der er arbejdsløse.
Det kunne jo også være, at lige præcis sådan en regel om, at man faktisk skal have ordinært arbejde for at kunne få permanent ophold, kunne få nogle op af sofaen og få dem til at søge det arbejde, der måske består af rengøring ved nattetide i en kontorbygning, og som ikke er højtlønnet og normalt ikke vil blive betragtet som særlig attraktivt i de finere kredse, men som trods alt vil give adgang til at få en permanent opholdstilladelse.
Og det ville jeg da synes var bedre, end at man havde nogle timer på vuc.
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
Jeg havde egentlig bare næsten lyst til at lade ministeren tale videre.
Altså, jeg har egentlig meget sympati for den der arbejderisme, som jeg sådan kalder den, og som ministeren jo i mange år har stået for, talt om og talt op.
Jeg ved ikke, om det er det forkerte ord at bruge.
Men jeg har lidt svært ved at forstå, hvorfor det skal være problematisk, at man går fra ufaglært arbejde og over i uddannelse, og at det så lige pludselig ikke tæller rigtig med, bare fordi det er su-berettiget.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Jamen jeg synes ikke, det er noget problem, at folk tager en uddannelse.
Det er jo kun godt.
Både den her og tidligere regeringer har jo ført en uddannelsespolitik med henblik på at få flest mulige til at tage en ungdomsuddannelse, flest mulige til at tage en kompetencegivende uddannelse.
Så det er jo kun godt.
Det, vi bare diskuterer, er reglerne for at få permanent opholdstilladelse.
Og der synes jeg så bare, det er rimeligt – det er bare en rimelighedsbetragtning – at man, før man får fuld adgang til velfærdskassen resten af livet, som jo er det, man får med en permanent opholdstilladelse, medmindre man begår alvorlig kriminalitet og bliver udvist, ikke kun har trukket af kassen, men at man også lige har bidraget lidt, altså før man får fuld adgang til den.
Det er bare sådan en helt almindelig rimelighedsbetragtning.
Det er på ingen måde et uddannelsesfjendsk standpunkt.
Det er ren og skær: Gør din pligt, og kræv din ret.
Og der synes jeg bare, at en del af pligten også er, at man har bidraget lidt.
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
Jeg bliver altid sådan lidt tøvende, når man bruger den der rimelighedsbetragtning, for det er sådan et elastisk begreb.
Vi havde engang et princip i den offentlige sektor, der hed: Invester, før det sker.
Det er desværre ikke det helt bærende princip mere.
Men det er jo også en investering at tage en uddannelse.
Det er jo ikke bare et spørgsmål om at trække af kasserne.
Og hvis folk tager en uddannelse og de så bagefter får et job til en højere løn, kan de jo så bidrage noget mere.
Altså, det har jo været hele filosofien over for alle danskere og i vores uddannelsespolitik.
Hvorfor gælder den ikke for udlændinge?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Jamen igen vil jeg sige: Jeg er på ingen måde imod, at folk uddanner sig.
Det er jo heller ikke en straf, at man ikke får en permanent opholdstilladelse.
Man kan jo bare fortsætte på sin midlertidige opholdstilladelse, tage sin uddannelse som tandlæge, bore i folks tænder i 4 år, og så kan man få sin permanente opholdstilladelse.
Det synes jeg ikke er så problematisk.
Jeg plejer altid at prøve at spejlvende den politiske diskussion og ligesom forestille mig: Hvad ville jeg selv sige til det?
Hvis jeg nu flyttede til Portugal og de sagde, at jeg ikke kunne få en permanent opholdstilladelse i Portugal, medmindre jeg havde arbejdet der i 3,5 år, ville jeg så selv betragte det som mega uretfærdigt?
Det ville jeg ikke.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
I Socialdemokratiet mener vi, at der skal være stramme betingelser for at opnå permanent ophold i Danmark.
En permanent opholdstilladelse er ensbetydende med, at man ikke kan sendes ud af landet.
Derfor er det helt afgørende, at vi sikrer os, at personer, der får permanent ophold, evner at tage vare på sig selv og kan bestride et fuldtidsarbejde og bidrage til fællesskabet med skat og deres indkomster og være selvforsørgende.
Vi mener altså, det er rimeligt, at udlændinge arbejder minimum 30 timer om ugen for at udvise evne og vilje til at blive en positiv del af samfundet.
Der er gennem tiden kommet mange mennesker til Danmark fra Mellemøsten og Afrika, som har fået permanent ophold og dansk statsborgerskab uden at være tilstrækkelig godt integreret og uden at kunne give igen til det samfund, der har givet dem så meget.
Som man årligt kan læse i Danmarks Statistiks publikation »Indvandrer i Danmark«, der udkommer hvert år i december, er der altså for mange af de her personer, som fortsætter på offentlig forsørgelse, fordi der tidligere ikke blev stillet tilstrækkelig stramme betingelser.
Derfor støtter Socialdemokratiet ikke forslaget, men vi synes, at der er noget musik i at se på, om ikke udlændinge, der er i lære og dermed jo faktisk går på arbejde i deres læretid og dermed tjener deres egne penge og betaler skat, kunne få noget af deres læretid regnet med i beskæftigelseskravet.
Rosa Lund (EL), 2021-05-06:
Tak for det, og tak til hr. Rasmus Stoklund for at gentage det, som ministeren sagde.
Jeg undrer mig dog bare stadig over, hvordan man kan have den her skelnen mellem lønnet praktik og su-praktik, for når du er i su-praktik, er du jo sådan set også fuldtidsbeskæftiget.
Altså, du kan jo ikke have et arbejde, ved siden af at du f.eks. er i praktik som sygeplejerske på et hospital, selv om du får su, så jeg forstår ikke den skelnen.
Hvordan skal man så kunne optjene til permanent ophold?
Man kan jo ikke have et arbejde ved siden af.