runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2020-05-19:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Jeg er jo glad for, at ministeren synes, det her er en interessant debat.
Det synes jeg i den grad også.
Derfor synes jeg jo, det ville være så fornuftigt at have en kommission, så vi ligesom kunne diskutere det.
Altså, sådan en kommission ville jo kunne skabe grundlaget for at tage den diskussion, for vi har tit den diskussion hernede i salen på baggrund af det ene eller det andet lovforslag, men måske var det på tide – det synes jeg i hvert fald – at vi tog en grundlæggende debat om det her.
Hvis ikke ministeren mener, at det skal være en kommission, der gør det, hvad kunne ministeren så forestille sig at vi tog af initiativer for netop at tage den diskussion: Hvor er vi med vores frihedsrettigheder lige nu?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-19:
Jamen i virkeligheden er det jo det, der er min pointe.
De her initiativer, som vi har taget – terrorlovgivning, bandepakker osv. – handler i virkeligheden om at holde fast i den formelle frihed.
Det handler i virkeligheden om at sige: Jamen vi vil insistere på, at der skal være reel frihed for folk i Danmark, og derfor bliver vi nødt til at tage de her initiativer.
Det er ikke nok, at man kan sige, at der så er frihed for det enkelte individ, hvis friheden i samfundet falder; hvis det er sådan, at det, at den enkelte er fri, samtidig betyder, at mange andre er ufrie.
Derfor må jeg jo sige, at den her debat er super relevant og godt rejst af Enhedslisten, for det her er virkelig en af de interessante debatter efter min mening, som skal definere, hvordan vi gennemfører vores retspolitik de her år.
Altså, om vi tror på, at det er nok med den formelle frihed – eller om vi insisterer på, at der også skal leveres reel frihed.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-19:
Fik jeg ordet?
Det hørte jeg ikke, undskyld, men tak.
Ja, det bliver lidt højtravende, og det er også højtravende, og det er jo deri, diskussionen ligger, fordi den reelle og den formelle frihed er to vidt forskellige størrelser.
Jeg forstår og jeg anerkender og jeg respekterer den formelle frihed, men hvis den reelle frihed trues for mig og for andre, fordi jeg ikke kan færdes frit, for jøder, fordi de ikke kan praktisere deres religion, for Rasmus Paludan – for at sige det, som det er – fordi han ikke kan nyde sin ret til at demonstrere og forsamles, så har han jo ikke frihed, så har de jo ikke frihed.
Og derfor bliver jeg nødt til at spørge: Er vores frihed på de her parametre, altså den reelle frihed, blevet større eller mindre af tilstrømningen fra de muslimske lande, for bare at holde det konkret på det?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-19:
Det spørgsmåls besvarelse kræver, at man er nødt til først at spørge sig selv: Hvad er kernen i frihed?
Nogle vil sige – måske vil man som borgerlig sige – at kernen i frihed er fravær af tvang.
Men det er en forsimplet definition af frihed, for den efterlader ikke mulighederne for at kunne se forskel på f.eks. den formelle frihed og den reelle frihed.
Det vil sige, at hvis du bare har din formelle frihed, kan du gøre, hvad du vil, og så er det jo ikke noget problem.
Man kan bortdefinere terror, man kan bortdefinere bandeproblemer – ikke at borgerlige politikere vil gøre det, slet ikke – men hvis man siger, at bare du har den formelle frihed, er du fri, så er det min pointe, at vi som samfund bliver nødt til at beskytte os selv mod dem, der truer vores demokrati, og understøtte friheden for os alle sammen , og måske navnlig for dem, som ikke har ressourcerne, som vel har den formelle frihed, men som aldrig får den reelle frihed, fordi de ikke har ressourcerne til det.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-19:
Jeg har aldrig delt den opfattelse, som jeg indimellem oplever hos nogle borgerlige partier og nogle borgerlige politikere, nemlig den, at straf er godt, og at hårdere straffe dermed er endnu bedre end milde straffe.
Min tilgang til spørgsmål om straffesanktioner, disciplinering og lignende er, at vi skal gøre det, der virker, med henblik på på den lange bane at forebygge så meget kriminalitet og vold som overhovedet muligt, for det er jo trods alt det, der er slutmålet.
Så min og Liberal Alliances tilgang er ikke nødvendigvis, at disciplinærstraf er noget, der er godt, og noget, vi skal bakke op om politisk, hvis ikke det er noget, der er med til at hæve disciplinen, så at sige, som det jo ligger i ordet disciplinærstraf at det skal være med til.
Derfor vil vi meget gerne bakke op om den del af beslutningsforslaget, der handler om at foretage en grundig evaluering af anvendelsen af disciplinærstraf, af baggrunden for at bruge den, af omfanget og effekten af den – selvfølgelig også sammenholdt med bivirkningerne.
Og vi vil også gerne se på, om det vil give mening, at det i højere grad overlades til personalet at beslutte, om disciplinærstraf er noget, der skal tages i brug.
Så den del af beslutningsforslaget vil vi rigtig gerne bakke op om, men de øvrige dele – det her med, at det automatisk skal for en dommer, og at det skal være en skønsmæssig vurdering – kan vi jo ikke bakke op om, før der er den grundige evaluering, som danner beslutningsgrundlaget for, om det er klogt at gennemføre resten af beslutningsforslaget.
Så hvis beslutningsforslagsstillerne vil dele beslutningsforslaget op, støtter vi gerne den del, der handler om evaluering.
Vil beslutningsforslagsstillerne ikke dele beslutningsforslaget op, ja, så støtter vi ikke beslutningsforslaget, overhovedet.
Rosa Lund (EL), 2020-05-19:
Stor tak til SF for at tage det her meget, meget vigtige spørgsmål op.
Det skyldes manglende ressourcer.
Det er altså både indsatte og ansatte.
Et selvstændigt problem er brugen af disciplinærstraffe, hvor man jo ved ændringen af straffuldbyrdelsesloven i 2016 fjernede skønnet ved ikendelse af disciplinærstraf og gjorde straffen obligatorisk for en række overtrædelser af fængslernes ordensregler.
Disciplinærstraf i fængsler er ikke bare straf med straf på, altså en straf målrettet mennesker, der i forvejen er i gang med at blive straffet.
Det er også en straf, som kun i de færreste tilfælde forelægges en domstol.
Domstolskontrol er et vigtigt element i vores retssystem, og disciplinærstraffe i fængsler er så indgribende, at de i langt højere grad bør underlægges domstolenes kontrol.
Derfor er der også brug for en evaluering af hele disciplinærstrafområdet, sådan som det foreslås netop i dette beslutningsforslag.
For vi tror, at det er det, der skal til – ikke bare for at skabe en bedre hverdag og et bedre liv for indsatte og ansatte i fængslerne, men også for at sikre, at en større del af de mennesker, som idømmes fængselsstraf, kommer fri af kriminaliteten, når de engang bliver løsladt og kan blive resocialiseret og fungere som gode samfundsborgere.
De skærpelser, der er gennemført i forhold til disciplinærstraffe, har trukket i den modsatte retning, og det er på tide, at vi ruller dem tilbage.
Derfor glæder det mig også at høre, at justitsministeren går på talerstolen og siger, at det er noget, regeringen gerne vil være med til at kigge på.
Jeg er dog i tvivl om, om vi kan vente helt til de næste forhandlinger om Kriminalforsorgen.
Jeg synes faktisk godt, at det her er noget, vi kan tage fat på allerede nu, og derfor bakker vi helhjertet op om SF's beslutningsforslag.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-19:
Tak for ordet.
Og er man først kommet i fængsel, kan man få yderligere en straf, nemlig en disciplinærstraf.
Tidligere var det fængselspersonalet, der skulle tage stilling til arten og omfanget af en given overtrædelse ved beslutning om disciplinærstraf, herunder anvendelse af strafcelle og varighed heraf.
Det betød altså, at fængselspersonalet tidligere aktivt gennem et konkret skøn vurderede, hvilken sanktionsmulighed der ville være proportional og ud fra et relationsarbejde også mest hensigtsmæssig i forhold til overtrædelsens karakter.
Det skøn er desværre frataget fængselsbetjentene.
Isolation er den hårdeste sanktionsform, man kan vælge i Danmark, og den kan give angst, depression og psykoser.
Netop fordi det er den hårdeste sanktionsform, bør der være mulighed for videre udstrækning af domstolsprøvelse end i dag.
Derfor er vi meget tilfredse med, at der i beslutningsforslaget er lagt op til, at i de tilfælde, hvor der i dag ikke er mulighed for det, skal der være det, sådan at alle strafcelleanbringelser over 7 dage automatisk indbringes for en domstol.
Den politiske dagsorden har de seneste år været at maksimere anvendelsen af disciplinærstraffe til stor skade for fængselsverdenen.
Det har ført til en dramatisk forøgelse.
Hvor 7 indsatte i 2015 fik en disciplinærstraf i isolation i mindst 2 uger, gjaldt det for 674 i 2018.
Det er en stigning på 9.528 pct., og det tyder i hvert fald på, at der er sket en meget stor stigning; og sammenholdt med, at man så også har minimeret det faglige skøn fra de betjente, der ellers er tættest på de indsatte, ville det være fornuftigt at give dem fagligheden tilbage.
Det har også indtil videre vist sig i debatten her i salen i dag, at der heller ikke er noget, der tyder på, at det skulle have en positivt regulerende effekt på indsattes adfærd med den forøgelse, der har været.
Tidligere på måneden gjorde Ombudsmanden også gældende, at retssikkerheden halter ved anvendelse af strafcelle.
I flere tilfælde talte ombudsmandens besøgshold med indsatte, som ikke havde forstået, hvad der foregik under deres forhør.
De vidste derfor ikke, at de havde ret til bistand ved forhøret eller til at klage over afgørelsen.
Og ved 6 ud af 17 tilsynsbesøg anbefalede besøgsholdet, at der i øget omfang blev anvendt tolk.
I en artikel i Information den 16. oktober sidste år gjorde flere eksperter også gældende, at det burde have opsættende virkning, hvis man klager over at få strafcelle, for i Danmark er man uskyldig, til det modsatte er bevist.
Kritik har der også været fra FN's Torturkomité i forhold til vores anvendelse af strafcelle.
Så Radikale Venstre ser gerne, at vi dels stopper brugen af strafcelle til børn, dels sætter et lavere maks., end der er tilfældet i dag.
Det kunne være 14 dage i stedet for de nuværende 28 dage.
Det er i hvert fald virkelig vigtigt at få taget hånd om reglerne for disciplinærstraffe.
Og der hilser vi ministerens positive bemærkninger i dag meget velkomne.
Vi opfatter drøftelsen i dag som et indledende spor i den rigtige retning – og med disse ord støtter vi beslutningsforslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-05-19:
I dag er der jo allerede, hvis man får mere end 7 dage, mulighed for at få en dommer til at gennemgå det.
Og der må jeg bare sige: På andre dage klandrer vi domstolene for at arbejde for langsomt, men her er altså et element, hvor jeg siger, der ikke skal være noget automatisk, men det skal være sådan, at den pågældende indsatte kan få det forelagt for en dommer i det tilfælde.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-19:
Det her handler nemlig om at give skønnet tilbage og få en domstol til at se det her igennem.
Ombudsmanden har leveret en ret heftig kritik af det her for retssikkerheden i det, og det håbede jeg sådan set en advokatuddannet person ville kunne forstå, altså at der faktisk ville kunne være brug for, at vi gør noget mere.
Kan Venstre have noget principielt imod, at når man så anvender strafcelle, er der faktisk også en dommer, der påser, om det nu er foregået efter bogen?
Der er jo ikke ligefrem afhøring og anden god retssikkerhed i forbindelse med det, der sker i fængslerne.
Jeg kan blive helt forundret over, om Venstres ordfører overhovedet har læst det her forslag.
Forslaget handler om at give fængselsbetjentene skønnet tilbage, og det er ikke et spørgsmål om, at vi ikke skal straffe overfald på medfanger eller på fængselsbetjente, for selvfølgelig skal vi da det.
Derfor kan man sagtens stemme for det her forslag, for det har ikke noget at gøre med det, som ordføreren står og begrunder sit nej til at gøre noget ved det her med.
Så vil jeg spørge, om Venstres ordfører synes, at det er i orden, at man i dag giver strafcelle, når man ryger i sin celle.
Det er faktisk en af de ting, som medfører strafcelle.
Er det er en rimelig sanktion?
Preben Bang Henriksen (V), 2020-05-19:
Tak for det.
I relation til forslaget vil jeg sige, at vi selvfølgelig skal foretage en evaluering.
Vi skal foretage en løbende evaluering – og det er, så vidt jeg har forstået, også det, der er udsigt til her i den kommende tid i forbindelse med forhandlingerne om flerårsaftalen.
Men jeg er nu ikke helt sikker på, at de forhandlinger vil medføre en lempelse af de her regler.
Forholdet er det, som også den socialdemokratiske ordfører var inde på, at vi har fået et hårdere miljø, og vi har haft i hvert fald en eller to regeringer, der i den grad har gjort det til et formål at få gjort op med det kriminelle bandemiljø.
Vi har set nogle skrækkelige eksempler.
Jeg er bare nødt til at sige, at ud over det – og det er, ligesom om man glemmer det her i Folketingssalen – sker der jo altså også overfald på de indsatte.
Men modsat de ansatte kan de indsatte ikke råbe op; de gør i hvert fald meget uklogt i at råbe op.
Derfor er jeg egentlig forbeholden over for yderligere undersøgelser.
For jeg tror simpelt hen ikke, at der er nogen af de indsatte, der officielt vil fortælle, hvad det er, der sker i de danske fængsler, herunder med dem selv.
Det er noget, vi er nogle, der kan få indtryk af under tomandssamtaler, men jeg tror, at de færreste har mulighed for eller lyst til at forestille sig, hvad det er, der sker fangerne imellem.
Så er jeg bare nødt til at sige, at så kan vi godt henstille til alle, at vi skal lade være med at bruge straf, og at vi skal lade være med at bruge strafceller, men det er vel en afledt diskussion af, om vi overhovedet skal have straf i det her samfund.
Hvordan går det uden straf i det her samfund?
Og hvordan tror man det går uden straf i fængslerne?
Så kan jeg garantere for, at den stærke vinder i endnu større omfang, end det sker i dag.
Så derfor er man altså efter Venstres opfattelse nødt til at operere med straffesanktioner i fængslerne, hvad enten det er advarsel, bøde eller strafcelle.
Må jeg så lige indsparke den bemærkning, at en strafcelle jo altså er det, vi andre ville kalde for et enerum.
Når det er sagt, vil jeg lige erindre om, at Venstre strammede op på reglerne i 2016, og det er selvfølgelig en af årsagerne til, at antallet af strafcelleanbringelser er steget; det er måske ovenikøbet hovedårsagen.
Men altså, jeg kunne faktisk godt tænke mig at vide, hvad det egentlig er, vi ellers skulle gøre; hvad det er, vi skal gøre over for stærke fanger, der tæver løs omkring sig og tæver de mindre stærke fanger.
Skal vi bare lade fem og syv være lige og så lade være med overhovedet at operere med nogen som helst straf?
Sikke forhold vi kunne få i de danske fængsler.
Så derfor er vi nødt til at have sanktioner, og strafcelle er en af sanktionerne.
Jeppe Bruus (S), 2020-05-19:
Vi er jo enige om, at vi skal diskutere det.
Mig bekendt skyldes stigningen i antallet af personer, der bliver sat i strafcelle, ikke alene, at vi ændrede reglerne.
Den stigning skyldes også, at der eksempelvis sidder flere bandemedlemmer i vores fængsler, og at der sidder andre kriminelle, som er af hårdere karakter, og som sidder og afsoner længere tid.
Og det vil sige, at det ikke bare er spørgsmålet om, at man har ændret det her fra »kan« til »skal«, der har gjort, at der har været en stigning i brugen af strafceller, og derfor er vi også nødt til at kigge på det omkring kapaciteten – det har jeg også været inde på –
altså at de fysiske rammer er i orden, og at der er de hænder, der skal være.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-19:
Men det synes jeg jo er interessant, for det, vi alle sammen er optaget af, er selvfølgelig, at der skal være orden.
Men hvis der er indført nogle initiativer, som har nogle meget drastiske konsekvenser for en gruppe mennesker i forhold til deres psykiske velvære og i forhold til de ansattes faglige skøn, men som man ikke klart kan sige at hverken ansatte eller eksperter eller undersøgelser siger har skabt mere orden i fængslerne, kan ordføreren så ikke se, at det er noget, man for alvor skal tage fat på med det samme, med de store konsekvenser, det har at blive sat i strafcelle?
Preben Bang Henriksen (V), 2020-05-19:
Til det sidste spørgsmål kan jeg sige, at det er sanktionen, og det har det været, lige siden vi forbød rygning i fængslerne.
Mig bekendt, men jeg er ikke hundrede procent sikker, er der også mulighed for at ryge udenfor på fællesarealerne.
Men ja, det er sanktionen, og derfor skal man lade være med at ryge, så enkel er den sag.
Det kan godt være, at jeg har det, men det er da i hvert fald som en konsekvens af den omfattende diskussion, der var med Socialdemokratiets ordfører, for den vedrørte netop spørgsmålet om, om vi overhovedet skulle have de her disciplinærstraffe.
Så jeg beklager, hvis jeg i for stort omfang lod mig rive med af den diskussion.
Naser Khader (KF), 2020-05-19:
Tak for det.
For et par år siden, da vi sad i regering og havde justitsministerposten, var vi med til at lave en flerårsaftale om Kriminalforsorgens økonomi, og i den forbindelse var der et politisk ønske, også fra vores side, om, at der skulle sættes mere konsekvent ind over for de indsatte, der ikke viste sig villige til at komme ud af kriminalitet, og som ikke forstår at indrette sig efter reglerne i fængslerne, især efter at vi begyndte at fængsle flere og flere bandemedlemmer som følge af de forskellige bandepakker.
Der blev indført en række eksplicitte skærpelser af disciplinære sanktioner for bl.a. negativt stærk adfærd, vold og trusler mod fængselspersonalet, upassende sprogbrug og besiddelse af mobiltelefoner.
Vi Konservative er meget tilfredse med de skærpelser af disciplinærstraffe, der blev indgået i den forbindelse.
Vi mangler jo fængselsbetjente, og det er et job med risiko.
Derfor er fængselsbetjentenes sikkerhed noget, vi er meget, meget opmærksomme på.
Desuden anser vi det for at være unødvendigt at indføre endnu mere bureaukrati i et i forvejen hårdt presset både retsvæsen, men også fængselsvæsen.
Vi har stor tillid til, at der foreligger stærke beviser, når en indsat bliver tildelt en disciplinærstraf, og jeg må helt ærligt sige, at jeg ikke kan se et behov for endnu mere bureaukrati.
Derfor kan vi i Det Konservative Folkeparti ikke støtte op om SF's beslutningsforslag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-19:
Jeg vil sige, at det, De Konservative kalder bureaukrati, så er det, vi andre kalder retssikkerhed, men det kan vi jo tage en længere diskussion om.
Fængselsforbundet har jo været ude at sige: Vi vil ikke have det her, det skader relationen til de indsatte, det skader faktisk sikkerheden i fængslerne.
Kan den konservative ordfører anerkende det?
Så fik vi da det på plads, kan man sige.
Jeg synes måske, det er lidt voldsomt, og jeg bliver nødt til at anfægte fru Pernille Vermunds argumentation fra tidligere om, at det her – altså at man ikke har skønnet i dag – skulle være det redskab, der sikrer, at der bliver mindre vold i fængslerne.
Nej, det gør det ikke.
Måske kan man også vende det lidt om og sige, at de indsatte bliver udsat for mere og mere forråede forhold i fængslerne, så de rent faktisk bliver mere rå og ligeglade, for de har alligevel ikke noget at miste.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-19:
I forhold til det første siger jeg jo netop, at jeg ikke kan se dokumentation for, at den forråelse, der sker i fængslerne, skyldes, at man har fjernet skønnet.
Til gengæld kan jeg se masser af evidens i tallene for, at der er en stigende andel af både bandemedlemmer og udlændinge fra nogle lande, som åbenlyst har en anden rå kultur i deres fængsler, indsat i vores fængsler.
Så den forråelse, der er i fængslerne, tror jeg ikke på hænger sammen med, at man har fjernet skønnet.
I forhold til om man skal straffes for eksempelvis at ryge, hvis vi har sagt, at det må man ikke i fængslerne, så må jeg jo bare sige, at hvis der er et politisk flertal, der mener, at det skal man ikke kunne i sin fængselscelle, jamen så må det jo medføre en sanktion, og den sanktion må vi så også være villige til at påføre dem.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-19:
Nu har fru Pernille Vermund brugt rigtig meget af sin tale på at tale om vold, og det er jo ikke kun det, forslaget her handler om.
Man kan sige, at hvis man skulle følge fru Pernille Vermunds logik, så ville de seneste 3 år have bevist et fald i antallet af voldsepisoder.
Det gør de ikke.
Ergo virker det her redskab ikke.
Jeg vil så bare spørge Pernille Vermund om alle de andre sager, f.eks. hvor man ryger i sin celle.
40 pct. af vores indsatte har adhd, så de har det ret svært.
Giver det så mening at give dem en isolationsstraf?
Giver det så mening at fjerne dem fra fællesskabet og sige, at nu skal de ikke tale med nogen i 14 dage, når vi ved, at det påvirker deres helbred?
Pernille Vermund (NB), 2020-05-19:
Jeg synes faktisk, det er en helt urimelig byrde at lægge på den ansatte, som dagligt skal møde de indsatte, der åbenlyst er så skruppelløse, at de er klar til at begå vold, selv om de sidder i fængsel.
Altså, hvis det skal være op til den enkelte ansattes skøn, vil det så gøre det lettere eller sværere for den ansatte trygt at færdes på sin arbejdsplads i hverdagen?
Hvis man nu synes, der er nogle retningslinjer, som skal overholdes, og at der skal være sanktioner i forbindelse med dem, så skylder man politisk at tage ansvaret for det og ikke lægge det over på den enkelte medarbejder, som i det daglige skal stå til ansvar, og som står med de her mennesker.
Rosa Lund (EL), 2020-05-19:
Jamen netop ved at give mulighed for at lave skønnet, giver man jo de ansatte i fængslerne mulighed for at bruge det redskab.
Det er jo lige præcis det, man gør.
Man giver dem faktisk flere handlemuligheder.
Det kan da sagtens være, at det ville ende ud i, at nogle af de samme mennesker, som i dag kommer i en strafcelle, også vil gøre det der.
Det skal jeg jo ikke kunne svare på.
Det er lige præcis det, jeg gerne vil flytte.
Jeg vil gerne flytte det, at det er os, der tager de beslutninger, til at de bliver taget i fængslerne.
Det er derfor, vi i Enhedslisten bakker op om det her forslag.
Naser Khader (KF), 2020-05-19:
Jamen det er jo ikke det, der er det mest afgørende.
Det, der er afgørende, er, at de der bandemedlemmer, der ikke kan opføre sig ordentligt, og som terroriserer fængselsbetjentene og deres medindsatte, skal mærke, at de er i fængsel og ikke på ferie.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-19:
Har man så mere tillid til fængselsdirektørerne?
For de siger det nemlig også.
Naser Khader (KF), 2020-05-19:
De indsatte skal mærke det på den hårde måde.
Det er det ene.
Det andet er, at det også er af hensyn til fængselsbetjentene.
Jeg oplever ikke altid, at Fængselsforbundet er i sync med fængselsbetjentene, som vi får henvendelser fra og taler med.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-19:
Af hensyn til de indsatte, som vi jo endnu ikke har fået sikret, så jeg rigtig gerne, at man havde rene fængsler for udenlandske statsborgere, og at vi kunne sige
: Her er nogle andre vilkår, og I skal ud, når I er færdige med at afsone jeres straf.
Der er vi ikke endnu, og det betyder, at der sidder danskere, som skal resocialiseres i fængslerne op og ned ad bandemedlemmer, op og ned ad kriminelle udlændinge, som for nogles vedkommende ryger ud bagefter.
I det lys synes jeg, at man skylder både de indsatte, som godt kan finde ud af at overholde reglerne, og det personale, som skal på passe på dem, at man tager det ansvar.
Rosa Lund (EL), 2020-05-19:
Tak, og tak til Liberal Alliance for modtagelsen af det her beslutningsforslag.
Jeg vil sådan set bare bakke Liberal Alliance op i, at det kunne være interessant at tage den private ejendomsret med her, fordi jeg jo sådan set hører, at det, hr. Alex Vanopslagh siger, er, at der kan ligge nogle problemer, når staten går ind og krænker boligen, som f.eks. hr. Ole Birk Olesen gjorde som minister, da man lavede ghettoloven.
Så det synes jeg da kunne være vældig interessant at tage med ind i det her.
Det kan vi for Enhedslistens skyld sagtens skrive ind i en fælles beretning i udvalget, hvis vi kommer så langt.
Så det vil jeg egentlig bare imødekomme.