runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-10-11:
Vi skulle til at undersøge til bunds, hvordan det egentlig var, vi skulle skrue fremtidens medieaftale sammen.
Hvordan skal vi lave en medieaftale for fremtiden?
Hvordan bliver indholdet lavet?
Hvordan tager man imod det?
Til allerallersidst skulle vi så snakke om hele finansieringen, men først skulle vi kende til det, vi skulle diskutere.
Ministeren arrangerede en række ture rundt i landet, og der var en webplatform, man kunne skrive på.
Selv var jeg med rundt et par steder med ministeren, og det var rigtig spændende at snakke med borgere i Danmark om, hvordan de egentlig bruger medierne, og hvordan de kommer i kontakt med det indhold, de vil have.
Uden at man prøvede at se på, hvordan vi kunne gøre det her sammen, så blev der lavet en aftale om økonomien og om, hvordan den skulle skrues sammen.
Så var det der fantastiske forløb, den proces, ministeren havde sat i gang, hvor vi virkelig skulle undersøge til bunds, hvad det var, vi gerne vil lave sammen,
ødelagt.
Det synes jeg var rigtig, rigtig ærgerligt, for jeg synes faktisk, at det var en rigtig god proces, ministeren lagde op til, der også havde blik for, at vi faktisk ser store, store forandringer i mediebilledet, og det burde vi have taget med ind.
Nu står man så med en aftale, og de her to lovforslag, vi skal se på i dag, går bare ikke den vej, som jeg gerne havde set.
Man kan vel lidt sige, at hvor licensen, som vi kendte den, var asocial, fordi man talte hoveddøre i stedet for indtægter, så tæller man nu personer i stedet for indtægter.
Altså, man kunne virkelig have valgt at balancere det her.
Det valgte man ikke at gøre.
Man kunne også have taget et opgør i forhold til armslængdeprincippet med hensyn til udpegelse af bestyrelse.
Men man gik faktisk lige pludselig bare den anden vej.
Så er der så hele indholdet, og her skærer man jo i dansk indhold, og man privatiserer rigtig meget.
For alt det, man jo lige pludselig ville putte ind som nye ting, der skulle skabe det her fantastiske nye indhold, skal geares med reklamekroner – reklamekroner, som vi ikke rigtig ved om eksisterer.
For når vi har set på opgørelserne, som vi fik udleveret i ministeriet, så har de her indtægter for reklamer ligget ret konstant, også med hensyn til hvem der får dem, så det bliver spændende at se, hvordan man skal finde de penge.
Det, jeg egentlig bare vil sige i dag, er: Hvor er det ærgerligt, at den gode proces, ministeren lagde op til, blev fuldstændig ødelagt, så vi ikke fik reelle forhandlinger ud fra de informationer, vi havde været rundt at samle sammen alle sammen, og at det hele blev lukket ned i Finansministeriet.
Det, man jo nok kan regne ud efter disse ord, er, at Alternativet ikke støtter de to forslag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-10-11:
Hr. Rasmus Nordqvist har købt hr. Søren Søndergaards argument om, at det er socialt dårligt at gøre, som vi har gjort.
Men nu har jeg lige tjekket op på tallene – det har taget lidt tid at finde dem – og er det ikke rigtigt, at en enlig LO-arbejder har 1.242 kr. i årlig besparelse, og er det ikke rigtigt, at et funktionærpar kun har 166 kr. i årlig besparelse?
Og bare for en sikkerheds skyld vil jeg sige, at det er tal fra Finansministeriet.
Så kan ordføreren bekræfte disse tal og dermed også slå fast, at den aftale, vi har lavet, er langt bedre for de allerfleste danskere end den nuværende licensordning?
Jacob Mark (SF), 2018-10-11:
Tak for det.
Jeg har egentlig ofte lidt imod processuelle spørgsmål, men har lidt lyst til at stille sådan et her, fordi jeg mener, at processen omkring medieforliget var lidt anderledes, end hvad jeg normalt er vant til, hvor man prøver at få brede forlig.
Det har været sagt flere gange i salen i dag af nogle af ministerens regeringskollegaer: Hvorfor blev S der ikke, og hvorfor blev SF der ikke?
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre fra ministeren selv: Er vi enige om, at det, vi blev mødt af – SF, S og de andre partier – var, at for at kunne være med i en aftale, hvis vi skulle have noget at sige i det rum, skulle vi acceptere et delvist salg af TV 2, og vi skulle acceptere en 20-procentsbesparelse på DR, og ellers havde vi ikke noget at gøre i de forhandlinger, altså at det var den melding, vi fik?
Det er jeg faktisk glad for at ministeren bekræfter, for så er det forhåbentlig slut med den der fortælling om, at vi ikke ville et bredt forlig.
For vi ville gerne have kigget på, om man skulle have effektiviseret f.eks. DR's administration; vi ville gerne have kigget på, om man skulle have brugt public service-midlerne anderledes.
Så vil jeg bare sige, at hvis vi er så heldige at få flertallet efter valget, bliver Liberal Alliance, i hvert fald hvis det står til SF, inviteret til brede forhandlinger om et nyt medieforlig, for det mener jeg at mediemarkedet har brug for.
Mette Bock (LA), 2018-10-11:
Det vil vi selvfølgelig se frem til, hvis den situation skulle opstå.
Men når vi siger, at præmissen var den økonomiske ramme, som var lagt, så er det, fordi vi sådan set, hvis vi åbnede for det, så åbnede for hele det, der var formålet med at lave den her markante ændring i forhold til mangfoldigheden og billedet af, hvordan danske medier skal udvikle sig.
Og det er en helt reel politisk uenighed, man kan have.
Der var et ønske om, at man ikke skulle reducere i den samlede økonomiske ramme.
Det ønske var der et flertal i Folketinget som ikke ønskede at opfylde, og derfor måtte vejene så skilles.
Til det vil jeg lige føje, at det er blevet nævnt, også af fru Marianne Jelved fra Det Radikale Venstre, at der er kutyme for at lave brede medieaftaler.
Hvis man kigger på de medieaftaler, der er lavet, så har der været fem siden årtusindskiftet, og de to har været smalle, og de tre har været brede.
Og det tror jeg ikke kun gør sig gældende på det her område, det gør sig jo også gældende på andre områder.
Men det er ikke, fordi jeg synes, det er dårligt at lave brede aftaler – det synes jeg bestemt ikke.
Søren Søndergaard (EL), 2018-10-11:
Det blev sagt allerede på et af de første møder, at hvis ikke der kunne komme en bred enighed om de udgangspunkter, ville det blive en smal aftale.
Det synes jeg jo er fair, og det understreger også bare, hvor markante og klare uenighederne er.
Det er forskellige retninger, man går i.
Regeringen og Dansk Folkeparti har valgt at gå i en retning i forhold til medierne og vælge én finansieringsmodel, vi andre havde foretrukket noget andet.
Så det er ikke en kritik af ministeren.
Det er bare en konstatering af, at der er den forskellige indfaldsvinkel.
Dansk Folkepartis ordfører spurgte sådan set ministeren, om ikke det var i det tidligere forlig, at man indgik en aftale om, at der skulle ske en løbende udskiftning af medarbejderne i Danmarks Radios bestyrelse, inklusive på medarbejdersiden.
Derfor vil jeg bare benytte lejligheden til at bede ministeren bekræfte, at det er fuldstændig korrekt.
Det står i medieaftalen for 2015-2018.
Heldigvis var det også sådan, at man samtidig besluttede, at den ændring først skulle træde i kraft efter den næstfølgende medieaftale, altså efter den næstfølgende medieaftale, hvilket selvfølgelig afspejlede, at der ikke var opbakning til det i forligskredsen.
Jeg vil bare lige bede ministeren om at bekræfte det.
Mette Bock (LA), 2018-10-11:
Det er blevet talt meget op i dag, at der er nogle meget, meget forskellige tilgange til det her medieområde, og det er der, når vi taler om økonomien.
Men jeg synes faktisk, det er værd at understrege, at der også er meget, vi er enige om.
Vi ønsker jo, at danskerne skal have adgang til dansk indhold af høj kvalitet på en række områder i et mangfoldigt udbud af medier.
Jeg har ikke fået indtryk af noget som helst andet fra nogen som helst partier, og det synes jeg faktisk er værd at tage med her.
Hvordan vi så sikrer det, og hvilken økonomi der skal være omkring det, har vi nogle dybe uenigheder om, og det er jo tydeligt, tror jeg, for enhver, som har fulgt diskussionen her i dag.
Omkring den løbende udskiftning af medarbejderrepræsentanterne i DR's bestyrelse er det ikke noget, vi overhovedet har rørt ved i den her medieaftale.
Så det er noget, der ligger i den tidligere medieaftale.
Den præcise formulering omkring det kan jeg ikke huske på stående fod, men det er altså ikke noget, der er rørt ved i den her aftale.
Men jeg skal nok lige komme med et helt præcist skriftligt svar om det, når vi lige får uddybet det.
Marianne Jelved (RV), 2018-10-11:
Nu gjorde jeg i mit indlæg mig til talsmand for vigtigheden af at bruge brede forlig, og det er ikke korrekt, at jeg sagde, at der var tradition for, at medieaftalerne var brede forlig.
Det er i hvert fald ikke noget, jeg har sagt.
Det har jeg slet ikke undersøgt.
Når jeg siger det, som jeg gjorde i min tale, er det, fordi det er meget centralt, sådan som jeg ser verden, at der er meget stor politisk bredde bag ved så central en institution som Danmarks Radio, fordi vi alle sammen som magthavere er repræsentanter over for borgerne i samfundet.
Det er vi i fællesskab.
Derfor er det vigtigt, at man kan se sig selv i sådan en aftale.
Derfor er jeg faktisk rigtig, rigtig ked af, at det ikke blev en bred aftale, ud fra den begrundelse, som jeg lige er kommet med her.
Det har ikke noget at gøre med, at regeringen ikke må komme med sine forslag, men det betyder, at en regering skal kunne finde et fælles udgangspunkt for at lave sådan en aftale.
Det synes jeg at sagen er værd.
Det vil jeg bare bede ministeren kommentere.
Mette Bock (LA), 2018-10-11:
Jeg havde gerne set et bredt forlig, men jeg kunne se ind i, når man nu taler om præmisser, at hvis præmissen var, at der ikke skulle reduceres økonomisk på medieområdet, så kunne vi ikke nå hinanden.
Man kan sige, at man så stod der i hver sin ende.
Regeringen og Dansk Folkeparti havde lavet en økonomisk ramme, som vi ikke ønskede at ændre på.
Oppositionspartierne – de af dem, som udtalte sig klart – sagde, at det skal føres tilbage krone for krone.
Opbakningen og muligheden for at diskutere DR har vi jo alle sammen hele tiden, men der er jo den ekstra krølle ved det, at når vi udpeger til DR's bestyrelse, er det ikke kun medieaftaleparterne, som udpeger til DR's bestyrelse, men det er de seks største partier i Folketinget.
Marianne Jelved (RV), 2018-10-11:
Jamen ministeren kommer jo netop til at bruge eller gentage, hvad vi har hørt flere gange fra forskellige ordførere, altså at Dansk Folkeparti og regeringen var enige om nogle økonomiske præmisser.
Men Dansk Folkeparti er jo ikke en del af regeringen.
Regeringen kan selvfølgelig komme med sit oplæg til kredsen af ordførere for partierne, og der tænker jeg på alle partierne i Folketinget, og så tage en debat der, i stedet for at skaffe sig et flertal, inden man går ind i kredsen af partier.
Det er det, jeg kalder en form for symbolske falske præmisser, for der har vi andre jo ikke haft indflydelse på det økonomiske grundlag.
Det er et valg, regeringen tager, og det er at give Dansk Folkeparti en uforholdsmæssig stor fordel frem for alle de andre partier.
Og det er jo det, jeg synes er problematisk.
Mette Bock (LA), 2018-10-11:
Altså, det noterer jeg mig.
Det er sådan, vi valgte at gøre det.
Jeg vil sige, at regeringspartierne var fuldstændig enige om, at en forudsætning for, at vi kunne få lavet den ændrede økonomiske ramme, var, at vi fandt en aftalepart, som ville være med på det her niveau.
Og det gjorde vi.
Det er helt i orden at kritisere, at det blev gjort på den måde, men det var den måde, vi valgte at gøre det på.
Marianne Jelved (RV), 2018-10-11:
Jeg vil gerne bede fru Britt Bager om at definere eller forklare, hvad det er i medieaftalen, der redder den skrevne private danske presse.
Jacob Mark (SF), 2018-10-11:
Det tænkte jeg nok at ordføreren ville spørge om.
Jeg synes, det er rigtig godt, at man fik fjernet nogle af besparelserne på regionerne, og ros til Dansk Folkeparti for det.
Det kæmpede vi jo også sammen om, inden vi blev kylet ud af forhandlingslokalet.
Når jeg siger, at det alligevel kommer til at svække regionerne, så er det, fordi den her aftale kommer til at svække hele det danske mediemarked.
Kredsløbet og dansk journalistik, både den private og public service, bliver svækket.
Man tager en milliard ud af markedet i en tid, som jeg netop sagde var en brydningstid, hvor store internationale giganter får flere og flere annoncer.
Det kan afmonterede besparelser eller enkelte millioner ikke ændre på.
Det ændrer ikke ved, at man grundlæggende tager en milliard ud af mediemarkedet, og det kommer også til at påvirke regionerne negativt – især de regionale private dagblade tror jeg bliver ramt.
Morten Marinus (DF), 2018-10-11:
Tak til hr. Jacob Mark fra Socialistisk Folkeparti for ordførertalen.
Hr. Jacob Mark kan også være sikker på, at hvis et flertal skulle skifte efter folketingsvalget, og at der så bliver indbudt til nye medieforhandlinger, så vil Dansk Folkeparti også være der, for selvfølgelig vil vi søge indflydelse, uanset hvem der sidder i de forskellige ministerier.
Mit spørgsmål er egentlig udløst af en undren, en undren over det, som hr. Jacob Mark sagde fra talerstolen, netop at der i den her aftale er en svækkelse af det regionale indhold.
Der var det faktisk os, der sikrede, at vi styrkede det ikkekommercielle lokalradio og -tv, styrkede TV 2-regionerne.
Begge dele stod foran en besparelse.
Vi sørgede for, at der kom flere penge til.
DR's P4-distrikter er holdt uden for økonomiske besparelser, og derudover står der i public service-kontrakten, at DR skal være til stede i hele landet bredt på alle platforme.
Hvordan kan ordføreren så stå og sige, at det her er en svækkelse af det regionale?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-10-11:
Selvfølgelig kan ordføreren ikke stå på talerstolen og bekræfte nogle tal, da ordføreren ikke tager sin telefon med op og står og googler, samtidig med at spørgeren gør det.
Det, som jeg synes er vigtigt, er, hvad det er for et system, vi laver.
Altså, tæller vi på, at man har en progressiv skat, der gør, at dem, der tjener mest, betaler mest, eller gør vi ikke?
Som jeg sagde meget tydeligt – og det var sådan set ikke et argument, der var købt af hr. Søren Søndergaard, for jeg sagde det samme dag, som man kom ud med den her aftale – er det synd, at man går fra at tælle hoveddøre til at tælle personer, når man burde tælle på indtægt, altså progressiviteten, som er den måde, vi laver skat på.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-10-11:
Og hvis vi nu forudsætter, at ordføreren tror på disse tal, kan ordføreren så ikke bekræfte, at det er langt mere socialt balanceret end den nuværende licensordning, som er en kopskat, hvor alle betaler det samme, høj som lav, og jo mindre man tjener, jo mere betaler man også forholdsvis?
Så den her ordning, vi har lavet, er jo egentlig noget bedre end den nuværende licensordning.
Kan ordføreren ikke bekræfte det?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-10-11:
Nu svarede jeg faktisk meget tydeligt før, at jeg ikke havde nogen grund til at betvivle de tal, som spørgeren stod og læste op.
Så jeg ved ikke, hvorfor jeg skal sige det samme igen.
Jeg har ingen grund til at betvivle det.
Men det gør stadig væk ikke systemet mere socialt balanceret.
Man er gået fra at tælle hoveddøre til at tælle personer i stedet for at se på indtægt og lave en skat, som vi plejer at gøre det, nemlig med en progressivitet.
Søren Søndergaard (EL), 2018-10-11:
[Lydudfald]
... fordi hr. Alex Ahrendtsens spørgsmål får mig til at rejse et andet spørgsmål, og det går på, om hr. Rasmus Nordqvist ikke synes, det er chokerende, at vi har et Finansministerium, som i den grad engagerer sig i plat propaganda.
Altså, jeg er sikker på, for jeg kan også huske den der opgørelse fra Danmarks Radio, at der ikke var nogen enlig millionær over for en enlig arbejdsløs f.eks. Det var udvalgt på den måde, så man kunne få det billede.
Og er det egentlig ikke lidt forstemmende, at i stedet for at have en centraladministration, som leverer tal og fakta, som kan anvendes bredt, går man ind i sådan en propaganda og udvælger nogle tal, der ligesom peger i en ganske bestemt retning?
Er det i virkeligheden ikke lidt forstemmende?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-10-11:
Jeg vil sige, at det jo næsten er en helt anden diskussion om, hvorvidt man skulle have et stærkere økonomisk arbejde her fra Folketingets side, for det er jo rigtigt, at tal er noget politisk –
når man står og laver de der sjove familiesammenligninger, vælger man jo altid lige, hvad det er, der passer på det projekt, man fremlægger.
Morten Marinus (DF), 2018-10-11:
Tak for det, og tak til fru Marianne Jelved for ordførertalen.
Det, jeg gerne vil spørge om eller få en bekræftelse på, er så ikke så meget noget, ordføreren kom ind på i sin tale, men noget, der rækker tilbage til den forrige medieaftale, hvor fru Marianne Jelved var kulturminister, og hvor det lykkedes fru Marianne Jelved som kulturminister at lave en bred medieaftale med samtlige partier, hvis jeg ikke husker helt forkert, også Enhedslisten.
Er det ikke korrekt, at det var i den aftale, at det blev besluttet, at man ikke måtte genudpege DR's bestyrelsesmedlemmer for mere end to perioder?
Når jeg spørger, er det jo, fordi Søren Søndergaard påstår, at det er os, der har villet blande os i, hvordan DR's medarbejdere skal vælge deres to bestyrelsesrepræsentanter.
I forhold til DR's medarbejdere er der jo ikke ændret noget, med hensyn til hvordan de skal udpege bestyrelsesmedlemmer.
Det er det samme, som det var i den aftale, vi lavede med ordføreren, da hun var kulturminister.
Er det ikke korrekt?
Marianne Jelved (RV), 2018-10-11:
Altså, jeg husker det ikke på den måde, at vi blandede os i, hvordan Danmarks Radios medarbejdere udpeger deres bestyrelsesmedlemmer.
Det beklager jeg, men det kan man jo gå tilbage og finde ud af.
Morten Marinus (DF), 2018-10-11:
Grunden til, at jeg spørger, er jo, at hr. Søren Søndergaard fik det til at lyde, som om vi nu også blandede os i, hvordan DR's medarbejdere skulle udpege deres to bestyrelsesmedlemmer.
Nu har jeg prøvet både i aftaleteksten og i loven at se, om der skulle være ændret noget i forhold det, som vi alle sammen var enige om sidst, nemlig det, at man kun skulle kunne udpeges for to perioder.
Det, der er nyt, og det kan ministeren jo så komme ind på, når ministeren går på talerstolen, er, hvordan vi herindefra udvælger de partipolitisk udpegede bestyrelsesrepræsentanter.
Det tror jeg at den nuværende kulturminister vil komme ind på.
Jeg kan bare se ud fra det her, at vi ikke har ændret på vilkårene for, hvordan DR's medarbejdere udpeger deres repræsentanter i bestyrelsen, og det havde jeg håbet på at den forhenværende kulturminister kunne bekræfte, nemlig at det var forrige gang, det blev berørt.
Marianne Jelved (RV), 2018-10-11:
Jeg vil ikke afvise, at det er fuldstændig rigtigt, hvad hr. Morten Marinus siger, men jeg er usikker på det.
Søren Søndergaard (EL), 2018-10-11:
Altså, jeg forstår godt, at hr. Orla Hav ikke kan give opskriften på, hvordan et medieforlig skal se ud om et år.
Altså, det er naturligvis klart, at man ikke kan give det.
Allerede efter 2½ år skal det nuværende medieforlig genvurderes af forligsparterne, tingene går hurtigt, så det må selvfølgelig være op til den konkrete situation, man står i.
Men jeg synes, at hr. Orla Hav måske godt kan være lidt mere klar med hensyn til at give tilsagn om, at noget af det første, vi laver om, er det med, at Danmarks Radio ikke kan få lov til at søge af public service-puljen på linje med alle andre, sådan at vi kan være sikker på, at skatteydernes penge bliver brugt til de bedste projekter og ikke til de projekter, som en tidligere regering ideologisk har ønsket at fremme.
Orla Hav (S), 2018-10-11:
Jamen det var det, jeg forsøgte at gøre klart ved at sige, at vi går efter de lavthængende frugter, og herunder er adgangen til at søge public service-puljen en mulig fremgangsmåde.
Ellers må det jo bero på de forhandlinger, der kan føres af det flertal, der måtte udkrystallisere sig efter et valg.
Men det er klart, at det jo er vælgerne, der afgør, hvordan Folketinget ser ud, og det skal vi respektere.
Naser Khader (KF), 2018-10-11:
Gav Socialdemokraterne ikke for nemt og for hurtigt op i forhold til at være en del af medieaftalen?
Hvis nu man var gået ind i medieaftalen, ville man have fået nogle indrømmelser i forhold til public service, og man ville have kunnet påvirke public service-kontrakten med DR, for der ville man have haft større indflydelse.
Gav man ikke for hurtigt op?
Orla Hav (S), 2018-10-11:
Det mener jeg ikke er situationen.
Jeg havde selv lejlighed til at deltage i ganske mange møder om medieaftalen.
Det, der blev mere og mere klart, var, at vi ikke kunne flytte den linje, der var lagt, en tomme.
Så på et tidspunkt, da vi måtte erkende, at det ikke kunne lade sig gøre at ændre den beslutning eller finde andre kreative veje til at sikre dansksproget public service-produktion, var vi jo nødt til at sige, at det her ikke trak i vores retning.
Vi synes, at det trækker i en dårligere retning, at vi står ringere på banen i forhold til at håndtere fake news og alt det andet, som er i det globale mediebillede.
Derfor må vi så melde hus forbi.
Naser Khader (KF), 2018-10-11:
Jamen det er korrekt, at beslutningen om besparelserne var truffet, men man kunne have påvirket meget andet i forhold til indholdet, ikke mindst public service-kontrakten.
Vil ordføreren ikke give mig ret i det?
Vi kunne have været med til at påvirke formuleringen af public service-kontrakten, som også er vigtig for DR, ved at være en del af medieaftalen.
Orla Hav (S), 2018-10-11:
Jamen jeg kan bare sige til hr. Naser Khader, at vi forsøgte at holde fast i bordkanten med det yderste af vores negle, men da det ovenikøbet nåede dertil, at Danmarks Radio end ikke kunne få lov til at søge på lige fod med alle andre, så måtte vi jo erkende, at der var lavet en køreplan, sådan at det mere er et opgør med Danmarks Radio og med det, som Danmarks Radio traditionelt står for, nemlig en fornuftig produktion af dansk public service, som sætter befolkningen i stand til at følge med i det demokratiske liv, som er grundlaget for det danske folkestyre.
Morten Marinus (DF), 2018-10-11:
Tak for det.
Og tak til ordføreren.
Vi er jo enige om mange ting, og i den her sag er vi også enige om at være uenige.
Det, der egentlig fik mig til at tage ordet, var ordførerens bemærkning om, at det skulle være drillespørgsmål, som hr. Alex Ahrendtsen og fru Britt Bager stillede, med hensyn til om man ville rulle besparelserne tilbage.
Det synes jeg nu ikke at det er, for ordførerens kollegaer ovre i den røde blok har jo meldt klart ud, at de gerne vil rulle de besparelser tilbage, og der er jo også muligheder – man kan jo skrue på skatteskruen igen og så trække de her skattelettelser, som vi har stillet danskerne i udsigt, tilbage, hvad angår noget af beløbet.
Det er jo ikke sådan, at alle de penge, som skal spares på Danmarks Radio, går til skattelettelser – nogle af pengene går jo også til andre public service-tiltag.
Jeg spørger bare: Hvorfor ikke bare melde klart ud og sige, at Socialdemokratiet ikke har lyst til at skrue på den skatteskrue igen?
Det er altså ikke noget drillespørgsmål.
Vi savner bare et klart svar – ordførerens kollegaer kan sagtens finde ud af det.
Orla Hav (S), 2018-10-11:
Jamen hr. Morten Marinus ved jo lige så godt som jeg, at den ansvarlighed, som Socialdemokratiet altid går til eventuelle regeringsforhandlinger med, bygger på, at vi har en høj grad af ansvarsbevidsthed over for den økonomi, der er i samfundet.
Der er jo lagt nogle spor, og dem kan vi ikke bare med det samme brække op og sige, at nu kører vi pludselig ad nogle andre spor.
Vi er jo nødt til at acceptere den økonomi for dansk public service-produktion, som hr. Morten Marinus' parti har lavet.
Jeg forstår ikke, at det skule være i Dansk Folkepartis interesse at svække dansk public service-produktion – det forstår jeg simpelt hen ikke – men det må Dansk Folkeparti jo stå på mål for.
Men vi har respekt for de vælgere, der skal sammensætte det kommende Folketing, vi har respekt for den økonomi, der samlet set er i samfundet, og vi har respekt for den prioriteringsopgave, det er at skulle skrue en økonomi sammen for en kommende regering, som vi forhåbentlig vil have en afgørende indflydelse på.