runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Camilla Fabricius (S), 2024-12-17:
Tak til ordføreren.
Jeg vil også gerne bruge bare lidt af min ordførertid til at takke ordføreren for at være en af de allerførste, der overhovedet rejste emnet i sin tid, da jeg startede i Folketinget.
På spørgsmålet her, som ordføreren stiller, vil jeg sige, at det ved vi ikke endnu.
Det kan vi ikke vide, for vi har ikke haft den præcise paragraf i dansk lovgivning endnu.
Det har været svært at nå frem til den rigtige måde at beskrive det på, og jeg mener, som jeg også sagde i min ordførertale, at vi er nødt til at evaluere på det.
Derfor kan jeg jo ikke lave garantier, men det er da min klare forventning, at vi får dæmmet op for udfordringerne.
Karina Adsbøl (DD), 2024-12-17:
Jeg vil bare høre ordføreren om noget: Kan man med det her lovforslag stadig væk chikanere og forældrefremmedgøre et barn og så stadig væk få den fulde forældremyndighed?
Camilla Fabricius (S), 2024-12-17:
Lyden er virkelig dårlig herinde.
Kan ordføreren gentage det sidste?
Jeg beklager.
Rosa Eriksen (M), 2024-12-17:
Der står direkte noget om konsekvenser i ændringsforslaget fra ministeren, så det er simpelt hen ikke rigtigt.
Så jeg prøver en gang til: Er det vigtigste barnets tarv, eller er det vigtigste, at vi får straffet nogle forældre?
Camilla Fabricius (S), 2024-12-17:
Tak for det.
For Socialdemokratiet har det været rigtig vigtigt, at vi finder en løsning, sådan at vi sætter børnene i centrum.
Derfor vil jeg gerne høre ordføreren, om ordføreren ikke er enig i, at der har været afholdt både lukkede og åbne høringer, og at der har været møder i Socialudvalget.
Det har været et tema rigtig længe.
Og som ordføreren også selv siger, handler det her om børnene, og derfor er det vigtigt, at vi kommer i land.
Peter Kofod (DF), 2024-12-17:
Det her er jo en lidt speciel situation.
Vi synes egentlig, at aftalen er rigtig god, og så er der det her miskmask med, at regeringen læser aftalen på en bestemt måde, og fru Pernille Vermund og andre stiller nogle ændringsforslag.
Jeg tror også, vi har angivet i vores betænkningsbidrag, at det jo egentlig er sympatisk nok.
For ellers er det jo en lidt mærkværdig situation, vi ender i.
Pernille Vermund (LA), 2024-12-17:
Tak for det.
Det lovforslag, vi skal behandle lige om lidt, er der en række ændringsforslag til.
Lovforslaget er en delvis udmøntning af den iværksætteraftale, der blev indgået i sommer.
Det handler om den her ret til en basal erhvervskonto, og i vores fælles aftale står det relativt kort beskrevet, hvad vi nu skal udmønte.
Men det lovforslag, som er lagt på bordet af ministeren, er et lovforslag, som i første omgang ikke har været forbi aftalepartierne, hvilket jo er sådan lidt specielt.
Efterfølgende har aftalepartierne og andre stillet en række ændringsforslag, fordi vi ikke har haft kommunikationen med ministeren.
Det er så dem, vi skal behandle lige om lidt.
Og endelig skal vi torsdag tredjebehandle lovforslaget, som jo igen er en udmøntning af aftalen, men en ret vidtgående udmøntning af aftalen.
I Liberal Alliance har vi stillet flere af de her ændringsforslag, og det har vi, fordi noget af det, der var vigtigt for os i forhandlingerne, og som også var årsagen til, at aftaleteksten blev, som den blev, ikke er imødekommet i lovforslaget, og fordi vi ikke rigtig har haft mulighed for at komme med de her indsigelser i forhold til aftalekredsen, hvilket sådan virker som en lidt anderledes måde at gå til en aftale på.
Men det må ministeren jo selv om.
Så når vi i dag stemmer for vores egne ændringsforslag og også for andres og har været med til at lægge stemmer til, at de kan komme i salen her, så er det for at tydeliggøre, at det her for os er en helt absurd proces og også en proces, som vil resultere i, at vi i hvert fald er et par af de partier, som står bag aftalen, som simpelt hen ikke kan stemme for forslaget i den form, det ligger i nu, fordi det indeholder nogle dele, som ikke indgik i aftalen.
Det er jo brandærgerligt, for i princippet ville vi gerne møde hinanden og finde hinanden i et lovforslag, som udmøntede den aftale, vi har indgået i fællesskab.
Så med de ord vil jeg sige tak for ordet.
Karina Adsbøl (DD), 2024-12-17:
Det er vigtigt med lovforslag, at man kommer i land, og at man også komme ordentligt i land.
Når eksperter, som har en stor og dyb juridisk viden, siger, at det her ikke vil ændre noget i forhold til den retspraksis, der er i dag, så synes jeg, at vores opgave da er, at få det belyst.
Lad os få de eksperter ind og fortælle, hvordan det så skal se ud i forhold til at ændre retspraksis; for de eksperter er jo netop ude at sige, at man her fortsætter med at kunne udøve samarbejdschikane og skabe forældrefremmedgørelse, uden at det ændrer noget i forhold til udfaldet og i forhold til en eventuel dom.
Så har jeg jo anmodet ministeren om at være behjælpelig med at sende nogle eksempler på, hvordan det så ser ud, hvis man har det her eksempel, det her eksempel eller det her eksempel.
Men det har ministeren jo heller ikke været villig til at gøre.
Det her synes jeg bare er et vigtigt område, og det er noget, vi har kæmpet med i lang tid.
Jeg har personligt kæmpet for, at vi skulle gøre noget ved det her, i lang tid, for alt for mange børn mister kontakten til den ene eller den anden forælder.
Katrine Daugaard (LA), 2024-12-17:
Det har vi jo ikke engang haft muligheden for ordentligt at diskutere sammen og lægge os fast på.
Fakta er, at vi har lavet en aftale, hvor der står, at det skal have en konsekvens, og det lever hverken det her ændringsforslag eller lovforslaget op til.
Rosa Eriksen (M), 2024-12-17:
... Sådan.
Tak for at tænde mikrofonen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Katrine Daugaard om, hvilke konsekvenser Liberal Alliance forestiller sig der i så fald skulle være ved samværschikane.
Hvad er vigtigst: Er det konsekvenser for den forælder, der måske af gode grunde kommer til at udtrykke, at man laver samværschikane, eller barnets tarv?
Karina Adsbøl (DD), 2024-12-17:
Jeg må sige til ordføreren, at vi jo ikke var enige i forhold til definitionen.
Vi sagde til ministeren, at han skulle vente med at fremsætte det her lovforslag, men det gjorde ministeren så alligevel.
Så kom ministeren her med et ændringsforslag, og det var faktisk den aftale, vi indgik, hvor vi selv lavede definitionen.
Den var der meget kritik af – det anerkender jeg – men så tager ministeren bare en definition fra Norge og putter ind i en dansk kontekst.
Vi har lige i dag fået en mail om de bekymringer, som også sendt til ordføreren.
Christian Friis Bach (V), 2024-12-17:
Det, jeg kunne notere, er, at man har imødekommet de bekymringer, der har været, både når det gjaldt en definition, og når det gjaldt muligheden for at understrege, at det skal have konsekvenser.
Derfor er det jo min vurdering, at vi ikke kan komme definitionen eller selve lovgivningen nærmere, men vi kan gøre noget for at følge op.
Jeg vil anerkende fru Karina Adsbøls pointe om, at vi skal sikre større hurtighed i behandlingen af sagerne og stærkere faglighed.
Er den invitation til at se på det arbejde og følge op på loven noget, vi kan stå sammen om?
Karina Adsbøl (DD), 2024-12-17:
Tak for spørgsmålet.
For mig, hr. Christian Friis Bach, er det helt logisk, at man skal følge de love, der er vedtaget, og selvfølgelig følge op på, om de så virker i forhold til hensigten, og hvordan de virker i praksis.
Jeg rejser bare den bekymring her, netop fordi flere eksperter har været ude at sige – og det har familieadvokaterne også været ude at sige – at det, der egentlig var intentionen i sin tid med vores aftale, jo netop var, at vi skulle gøre alt for, at man ikke kunne chikanere sig til at vinde retten til bopælen eller forældremyndigheden i forhold til det her.
Der er så mange andre faktorer, der kan spille ind, og derfor er det simpelt hen så vigtigt, at vi gør det her ordentligt.
Det her lovforslag betyder rigtig meget for rigtig mange familier, og jeg vil hjertens gerne gøre det ordentligt.
Så hvis vi kunne komme i mål med det, også i forhold til vores ændringsforslag, hvor vi siger, om vi ikke kan udskyde det i 2 måneder, kunne vi komme et spadestik dybere.
Men det ønsker man ikke fra regeringens side, og det synes jeg bare er rigtig ærgerligt.
Christian Friis Bach (V), 2024-12-17:
Tak for det.
Jeg anerkender fuldt ud det, fru Karina Adsbøl siger, nemlig at det her er svært, at det er skrøbeligt, og at det er mange skæbner, hvis liv vi berører.
Derfor mener jeg også, at vi har gjort, hvad vi kunne, for at behandle det grundigt, og vi har netop justeret loven i kraft af de mange høringssvar, så vi både sikrer en bedre definition, men også, at det skal have konsekvens, hvis det her er til barnets bedste.
Vi har jo fået et svar her til formiddag, hvor ministeren jo lover, at vi skal følge grundigt op på det her og have en årlig drøftelse for at være sikre på, at det her får den virkning, vi gerne vil have.
Jeg vil bare høre fru Karina Adsbøl, om det er en imødekommelse, som fru Karina Adsbøl kan tage positivt ned?
Karina Adsbøl (DD), 2024-12-17:
Det er jo sådan set ikke det, det handler om.
Altså, når der kommer oplysninger frem, hvor eksperter er ude at sige, at vi ikke ændrer retspraksis med det her, og at man stadig væk kan chikanere sig til at vinde retten til barnets bopæl, så synes jeg da, at vi har en opgave foran os, fru Camilla Fabricius.
Camilla Fabricius (S), 2024-12-17:
Tak for det.
Jeg skal bare høre igen: Er taleren ikke enig i, at den socialdemokratiske socialminister har deltaget i høringer og møder om det her emne?
Peter Hummelgaard (S), 2024-12-17:
Jeg har ikke set den pågældende udsendelse, så det vil jeg meget, meget nødig stå og give et meget firkantet svar på.
Som refereret af hr. Rasmus Jarlov er det utvivlsomt hårde ord, men også ord, som jeg i hvert fald tolker i retning af at være den almindelige politiske og til tider også hårde tone, der kan være mellem grønlandske politikere og for den sags skyld også danske politikere som hr. Rasmus Jarlov selv.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Det er fuldstændig rigtigt, fru Trine Pertou Mach, men der er jo forskel på at udøve hærværk mod jødisk ejendom, spytte efter jødiske borgere på gaden eller fremsætte trusler mod og begå overfald på jødiske borgere eller andre borgere i det hele taget og så det at komme med absurde ytringer, som vi her i Folketinget nok kan synes er fuldstændig vanvittige, men som vi i Dansk Folkeparti i hvert fald mener bedst bekæmpes ude i det åbne ved at kritisere og tage en samtale om, hvorfor de ytringer er absurde og vanvittige og ikke noget, vi skal behandle her i Folketingssalen.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-17:
Jamen det var egentlig bare den bekræftelse, jeg ønskede.
Jeg blev en lille smule forvirret, da jeg hørte svarene til fru Rosa Lund og fru Zenia Stampe, men det er rart at høre, at også hr. Mikkel Bjørn mener, at antisemitisme er racisme.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Jo, selvfølgelig.
Dansk Folkeparti er store modstandere af antisemitisme og gør i hele vores virke alt, hvad vi kan for at bekæmpe antisemitiske hændelser, men vi mener ikke, at det er hensigtsmæssigt at forbyde ytringer.
Vi mener, at vi skal forbyde handlinger.
Zenia Stampe (RV), 2024-12-17:
Det her forstår jeg slet ikke.
Vi har jo siddet og forhandlet det her.
Er det, fordi vi ikke har sagt »racisme« nok gange inde i lokalet, men fordi vi har snakket om antisemitisme?
Antisemitisme er jo en form for racisme, som er omfattet af de paragraffer, som handler om racisme i straffeloven.
Er det gået fuldstændig hen over hovedet på hr. Mikkel Bjørn?
Steffen Larsen (LA), 2024-12-17:
Bare sådan af historisk interesse kan vi jo spørge, om der op til anden verdenskrig, fra 1933 og frem, var ytringsfrihed og fri debat i Tyskland, når det nu er det, der bliver brugt som argumentet – at der tilsyneladende var en eller anden form for tilstand af ytringsfrihed i Tyskland, der gjorde, at man kunne lave den her dehumanisering.
Var det en ytringsfrihed, der var?
Kunne man argumentere imod den nazistiske propaganda?
Var der aviser, hvor det var tilladt at gøre det?
Det nazistiske regime indførte jo berufsverbot, forbød, at man måtte argumentere imod artikler i Der Stürmer og lignende.
Så er det jo svært for mig at stå her og høre, at hvis ikke vi begrænser ytringsfriheden, får vi det problem, som man havde i Nazityskland af at begrænse ytringsfriheden.
Det er jo, som om logikken er fraværende.
Zenia Stampe (RV), 2024-12-17:
Men nu var Hitler jo i første omgang den leder, folket ville have.
Nogle gange beskytter Folketinget jo den enkelte mod flertallet, fordi der kan opstå et massehysteri og en dehumanisering af en gruppe, selv med en fri debat.
Derfor tror vi ikke på, at der altid vil være et flertal, som beskytter mindretal mod dehumaniserende retorik.
Desværre har vi jo set, at nogle gange er det også flertallet, der bidrager og fører an i den dehumaniserende retorik.
Peter Hummelgaard (S), 2024-12-17:
Vi lytter altid.
Rosa Lund (EL), 2024-12-17:
Tak for det.
Jeg synes jo, det er dejligt, når det kan lykkes, at det, der står i lovforslaget, også er det, vi har aftalt.
Det er nu engang sådan, vi bedst kan lave aftaler,
tænker jeg, regering og opposition imellem.
Så det er vi glade for, og vi er glade for i Enhedslisten, at ministeren og Justitsministeriet har lyttet.
Peter Hummelgaard (S), 2024-12-17:
Altså, vi agter at videreføre den mulighed, der er i lovgivningen i dag.
Det er det, vi mener vi har lyttet os frem til på baggrund af bl.a. nogle breve, fru Rosa Lund har sendt og i øvrigt har rykket for svar på.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-17:
Jamen der må jeg da medgive fru Zenia Stampe, at hvis der er en skærpelse af hårde straffe for overtrædelse af § 266 b, så er det umiddelbart ikke en strafskærpelse, som Dansk Folkeparti bakker op om.
Rosa Lund (EL), 2024-12-17:
Tak for det, og tak til ministeren for at ville komme med et ændringsforslag til andenbehandlingen, som retter op på det her.
Jeg skal så bare spørge ministeren, om det ændringsforslag så vil indeholde, at det bliver lettere at få en prøvelse ved en domstol i forhold til TCO-loven?
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-17:
Tak for ordet.
I dag behandler vi et lovforslag, som udmønter to retspolitiske initiativer fra handlingsplanen mod antisemitisme.
De øvrige tiltag i handlingsplanen kræver ikke lovændringer.
Derfor kommer vi heller ikke til at se dem her i Folketingssalen.
Så det er første og sidste gang, at vi faktisk behandler noget fra handlingsplanen mod antisemitisme her i Folketinget.
Derfor vil jeg ligesom andre af mine gode kollegaer også gerne bruge anledningen til lige at sige et par ord om handlingsplanen i sig selv.
Jeg er rigtig glad for, at den daværende regering lavede den første handlingsplan, og at vi kan følge op som et samlet Folketing.
Ingen skal opleve had og trusler og vold på baggrund af deres religiøse tilhørsforhold.
Med hensyn til lovforslaget er det ikke nogen hemmelighed, at Alternativet ikke er sådan helt glade for de to tiltag, som vi behandler her i dag.
Det er sådan, at når man indgår politiske aftaler, er der jo tiltag, man rigtig godt kan lide, og så er der enkelte, man ikke så godt kan lide.
Sådan er det med alle aftaler.
Den ene lovændring her i dag handler om, at straffen for en række forbrydelser skal forhøjes i geografiske zoner eller i særlige tidsperioder.
Årsagerne til, at Alternativet ikke er så glade for det her tiltag, er, at der os bekendt ikke er evidens for, at strafskærpelser modvirker kriminalitet, og slet ikke i forhold til hadforbrydelser.
Samtidig synes vi, at lovændringen og tiltaget i sig selv er en forlængelse af den tendens, vi har set i Folketinget, hvor Folketinget blander sig lige lovlig meget i den dømmende magts område.
Så vi har hele tiden og også under forhandlingerne været lidt skeptiske over for lige præcis det her lovforslag, og vi sagde det sådan set også i forbindelse med pressemødet.
Derfor kommer vi til at følge implementeringen af lovændringen.
Vi kommer også til at arbejde for, at den nye praksis bliver så hensigtsmæssig som muligt.
Så er der den anden del af lovforslaget, der handler om at fjerne retskendelse i forbindelse med TCO-forordningen.
Her har vi været en række partier, der har rejst nogle bekymringer.
Tidligere ordførere har allerede redegjort rigtig fint for vores opmærksomhedspunkter, så det vil jeg ikke gentage.
Men også her vil jeg bare pointere, også fra talerstolen, så det er sagt for eftertiden, at det heller ikke er et tiltag, der er groet i Alternativets have.
Så også her kommer vi til at følge implementeringen nøje.
Samlet set står vi med en rigtig, rigtig god handlingsplan mod antisemitisme, og nærmest alle andre initiativer støtter Alternativet fuldhjertet op om.
Til sidst vil jeg bare gerne slutte af med at glæde mig over, at et samlet Folketing står bag at bekæmpe den diskrimination, også den stigende diskrimination, vi har set, mod danske jøder siden terrorangrebet den 7. oktober, og jeg håber, at det en dag vil gøre sig gældende for alle religiøse og etniske minoriteter.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2024-12-17:
Jeg forstod faktisk ikke helt spørgsmålet, hvis jeg skal være helt ærlig.
Men jeg ved, fra når jeg selv har beskæftiget mig med grundloven, at den egentlig giver en temmelig begrænset ytringsfrihed, for i virkeligheden giver den jo kun et forbud mod censur.
Men den forhindrer jo ikke, at man kan gå ind bagefter og indføre straf for diverse ytringer.
Det har vi så netop gjort i de her tilfælde, når det handler om racisme, og det bakker vi op om.
Men det er klart, at hver gang man begrænser ytringsfriheden, skal man tænke sig godt om og kun gøre det i ganske, ganske få tilfælde.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-17:
Ja, og det er jo derfor, at vi bl.a. har en grundlov, der går ind og sikrer individuelle rettigheder.
Det er jo derfor, vi netop står på nogle af de liberale værdier i det her samfund, som sikrer den slags rettigheder, og som er med til at sikre, at mindretallet også har en beskyttelse.
Det har vi jo.
Der synes jeg, det er ærgerligt, at man går ind og laver en eller anden sammenligning mellem Nazityskland og det at ønske sig en ytringsfrihed i højere grad i et samfund, som netop burde leve på de liberale frihedsprincipper.
Zenia Stampe (RV), 2024-12-17:
Der er vist en, der ikke har fået læst op på det forslag, vi behandler nu.
Der står bl.a. om forslagets betydning: »Det vil f.eks. betyde, at enhver overtrædelse af straffelovens § 266 b, racediskriminationsloven eller overtrædelser af straffelovgivningen, hvor straffelovens § 81, nr. 6, finder anvendelse, vil være omfattet.«
Så vil hr. Mikkel Bjørn, nu forhåbentlig klogere, trække de ord tilbage, altså at det ikke skulle handle om racismeparagraffen?
Steffen Larsen (LA), 2024-12-17:
At man bliver beskyttet mod hvad, altså mod ord?
Der er jo forskel på, hvordan man kan udtrykke sig.
Man kan f.eks. aldrig udtrykke en trussel, og man kan alligevel ikke udtrykke et ønske om folkemord.
Altså, den slags ting er det jo ikke racismeparagraffen, der beskytter mod.
Der har vi jo andre paragraffer, der går ind og dækker det.
Så der ser jeg, at der er sådan en vis manglende sammenhæng.
I forhold til spørgsmålet om TCO-forordningen afsluttede jeg jo også min tale med at sige, at jeg har stillet nogle spørgsmål til ministeren om det her, fordi der muligvis er nogle ting, som er ændrede i forhold til aftalen.
Og det har vi stillet spørgsmål om.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-17:
Jeg blev lige nødt til at trykke mig ind, for ligesom fru Zenia Stampe blev jeg faktisk også lidt forvirret der.
Der indføres jo en strafskærpelse for en række paragraffer, herunder hadforbrydelsesparagraffen eller racismeparagraffen, men vi har jo også en TCO-forordning fra EU, som faktisk bl.a. begrænser ytringsfriheden, som jeg kan forstå Liberal Alliance måske ønsker skal være total.
Så sammenhængen her er lidt svær at forstå.
Anerkender ordføreren ikke, at minoriteter i Danmark og verden over bliver beskyttet af den her type lovgivning?
Steffen Larsen (LA), 2024-12-17:
Det er ordføreren udmærket klar over, men der er jo flere elementer i den her aftale end bare det ene, og vi er jo glade for den her aftale, fordi den også gør noget i forhold til nogle af de undersøgelser, som vi selv har bedt om og selv har fremsat beslutningsforslag om.
Så selvfølgelig er vi med i en aftale, som gør mere godt end skidt.
Det er jo klart.
Det går jeg også ud fra at fru Zenia Stampe tit er.
Sådan er politik.
Man indgår kompromiser.
Zenia Stampe (RV), 2024-12-17:
Jamen er ordføreren ikke klar over, at det, vi gør med handlingsplanen og med forslaget i dag, er at styrke racismeparagraffen og hæve straffen for at overtræde racismeparagraffen?
Er ordføreren ikke klar over det?
Tak for en flot tale.
Jeg vil gerne spørge, om Liberal Alliances forslag om at afskaffe racismeparagraffen hermed er lagt i graven.
Det er jo en holdning, Liberal Alliance har haft i mange år, og sidste gang, hvor jeg stødte på den, var den 8. oktober 2022, altså cirka et år før det her frygtelige terrorangreb, hvor der er en annonce på de sociale medier for LA, der hedder: Styrk ytringsfriheden, afskaf racismeparagraffen.
Er det ikke længere Liberal Alliances holdning?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-12-17:
Tak for det.
Vi plejer jo ikke at ligge så langt fra hinanden i de her spørgsmål.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-17:
Det er fortsat Liberal Alliances holdning, at racismeparagraffen ikke rigtig rammer der, hvor den skal i forhold til at begrænse – hvad kan man sige – nogle af de problemer, vi ser.
Derudover ser vi jo helst, at folk har ytringsfriheden, også til at sige både dumme og modbydelige ting, men med det men, at vi så kan argumentere imod det.
Så kan vi nemlig diskutere det.
Problemet ved, at nogle af de her ord forbliver usagte, eller at man endda via en væsentlig begavelse også kan udtrykke nærmest det samme som det, vi har forbudt, er, at man så kan omgå loven ved bare at have et højt nok lixtal.
Det giver os det problem, at det jo så ikke bliver et reelt forbud mod nogle af de her ytringer.
For vi ser lige nu nogle folk på sociale medier udtrykke også reelt antisemitiske ting, men hvor de bare omgår loven.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-17:
Tak for det.
Når min kollega er færdig med at grine, vil jeg prøve at trænge igennem til ministeren.
Tak til ministeren for talen.
Jeg vil egentlig blot, ikke fordi jeg forventer, at ministeren svarer noget afkræftende, men for god ordens skyld, og for at det også bliver en del af debatten her til sidst, høre, om ministeren er enig i det, som Det Jødiske Samfund skriver i sit høringssvar.
Jeg vil gerne læse det op ganske kort.
De konstaterer, og jeg citerer, at lovforslaget ikke har lagt op til nykriminalisering af hverken propalæstinensiske demonstrationer eller kritik af staten Israel, som der skal være plads til i et demokratisk samfund.
Så vil ministeren ikke også bare her fra talerstolen bekræfte, at lovforslaget altså ikke lægger op til en begrænsning af ytringsfriheden eller retten til at demonstrere?
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-17:
Jeg synes bare, argumentationen er svær at følge.
Tager vi historikken bag racismeparagraffen, straffelovens § 266 b, blev den indført i forbindelse med anden verdenskrig på grund af den antisemitisme, man så i Tyskland, og den propaganda, som Nazityskland jo sådan set forsøgte at gro, og som man kunne bruge til at diskriminere jøder.
Det ville man gerne undgå, og derfor indførte man paragraffen.
Det er den historiske baggrund, og det er der masser af forskning der bakker op om.
Derfor giver det ikke mening, at Liberal Alliance på den ene side gerne vil bekæmpe antisemitisme, men på den anden side ikke ønsker racismeparagraffen.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-17:
Grundlæggende tror jeg jo ikke, at paragraffen virker særlig effektivt mod det.
Jeg tror, at det er noget bedre, at vi har den åbne debat.
Jeg bemærker jo, at vi har en venstrefløj, der tit tror på, at udskamning af folk er en rigtig god løsning på mangt og meget, og alligevel står jeg i den situation, at jeg her hører, at man helst ikke vil have den åbne debat om det her, fordi man hellere vil lægge låg på det med lovgivning.