runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Samira Nawa (RV), 2025-11-27:
Mange tak.
Først og fremmest vil jeg sige tak til forslagsstillerne bag borgerforslaget her, og også tak til de mere end 60.000, som har underskrevet det og dermed sikret, at vi har en dejlig grundig debat her i Folketingssalen i dag.
Jeg synes, debatten har taget rigtig meget udgangspunkt i forældrene og den svære forhandling, der opstår forældre og eventuelt bedsteforældre imellem, når et barn bliver syg.
Det handler om den dårlige samvittighed, der rammer forældre over for barnet, hvis ikke man kan tage fri, eller den dårlige samvittighed, der rammer forældrene over for kollegaerne, hvis man vælger at blive hjemme alligevel.
Men tager vi et øjeblik barnets perspektiv, ser barnet jo sin far eller sin mor blive hjemme ved sygdom, mens barnet selv kan opleve at få panodiler og med ondt i kroppen, feber og snotnæse, blive afleveret i institution – i øvrigt en institution med alt for få pædagoger.
Det kan vi ikke være bekendt.
Det glæder mig rigtig meget, at vi ser en ny kultur, vil jeg næsten kalde det, en ny forældregeneration, som råber højt.
Og det glæder mig også, at vi ser et arbejdsmarked, hvor der sker et ryk, bl.a. på det private område, hvor fraværsretten ved barns sygdom udvides fra 2 til 3 dage, og kravet er også rejst ved de offentlige overenskomstforhandlinger.
For hvis man kigger på andre perspektiver end barnets, er der også flere argumenter for, at det skal være anderledes.
Bl.a. lærte vi allesammen under corona lidt om smittekæder, og hvordan man bryder dem.
Vi blev alle sammen opfordret til, uanset om vi var barn eller voksen, at tage en feberfri dag derhjemme, sådan så man ikke smitter de andre på sin arbejdsplads, eller at børnene ikke smitter de andre i institutionen, uanset om det er pædagoger, lærere eller andre børn.
I det konkrete borgerforslag her bliver der henvist til den svenske model, og selv om den kan have mange fordele, er jeg ikke sikker på, at det er det rette at introducere en svensk model i dansk kontekst.
Det er bl.a., fordi jeg som Enhedslistens ordfører er bekymret for ligestillingen, for det nytter ikke noget at løse et problem, ved så at introducere eller forværre et andet.
Dertil kommer, at der er tale om en dagpengeløsning, som gør, at man ved barns sygdom får 80 pct. af lønnen, imod hvad jeg synes er det rimelige, nemlig 100 pct. af lønnen.
For den her debat og den her problemstilling forsvinder ikke; den er kommet for at blive.
Jeg er med på, at der er nogle, der henviser til beslutningsforslag, der er fremsat for 30–40 år siden.
Men jeg har også en tro på, at vi møder en ny forældregeneration, som kræver deres ret på en helt anden måde, end hvad vi tidligere har været vant til, og også nogle, der vil træde ind på arbejdsmarkedet og ser det som et konkurrenceparameter blandt de virksomheder, de skal finde ansættelse hos, at de bliver tilbudt fleksibilitet, også på det her område.
Tak for ordet, formand.
Nick Zimmermann (DF), 2025-11-27:
Tusind tak for det, og jeg er fuldstændig enig.
Jeg forstår heller ikke den her perfide tilgang med, at nogle danskere skulle have det dårligt over, at nogle andre danskere får nogle bedre forhold i forhold til at være hjemme hos deres syge børn.
Det er i hvert fald ikke det, jeg oplever, når jeg er rundt og tale med danskerne, altså at det skulle være sådan, at der så skulle komme et eller andet med, at man ikke har lyst til det.
Jeg er sådan set hundrede procent sikker på, at langt de fleste danskere vil synes, at det her vil være en rigtig god ide.
Jeg forstår heller ikke, hvor den mistillid til danskerne kommer fra.
Som jeg siger, har vi sådan set tillid til, at forældre godt kan håndtere det her, så jeg kan melde mig fuldstændig enig med spørgeren.
Mai Villadsen (EL), 2025-11-27:
Tak til fru Samira Nawa for at sige en masse rigtig kloge ting.
Jeg deler analysen til fulde, men jeg er i tvivl om, om jeg deler indstillingen til det her borgerforslag.
Selv hvis Radikale nu ender med at stemme gult eller stemme imod, kunne man så se sig selv i en anden model i fællesskab?
For jeg deler sådan set kritikken af den svenske model, og at den også rejser nogle problemer, men kunne det tænkes, at vi partier, der er enige på tværs, kunne se noget i fællesskab?
Det har vi jo gjort før på sådan lidt svære områder som det her, hvor vi deler analysen og ønsker samme mål.
Det kunne jeg drømme om.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-11-27:
Jeg skal gøre det kort, og jeg skal også hilse fra Alternativet og sige, at de bakker op om forslaget, ligesom Enhedslisten og de øvrige partier gør.
Som flere har været inde på, har vi i den grad brug for et stærkt Norden.
Det har verden, og det har Danmark også, og en af måderne at gøre det stærkt på er at være til stede.
Så det at tage det her skridt, som kan synes lidt teknisk, er i virkeligheden ganske vigtigt, for jo flere folketingsmedlemmer der får muligheden for at deltage i Nordisk Råds møder, jo flere vil forstå værdien af det.
Så helt kort og godt vil jeg sige, at vi bakker op om lovforslaget.
Helle Bonnesen (KF), 2025-11-27:
Ved konstitueringen til folketingsvalget tilbage i 2022 besluttede Det Konservative Folkeparti at udpege et medlem til Nordisk Råd, og i den forbindelse blev jeg suppleant.
Senere viste det sig, at vi faktisk ikke havde nogen suppleantplads modsat andre partier.
Så jeg har altid følt mig sådan lidt som den falske suppleant, men jeg går ud fra, at det er på grund af den d'Hondtske metode, at det er sådan.
Så både på et personligt plan, på et partimæssigt plan og på et generelt plan hilser jeg det her forslag meget velkommen.
For med L 69 bliver det lidt nemmere for suppleanterne at fungere i rådet, og det er vigtigt, at vi er sikre på korrekt repræsentation til møderne.
Fremover vil det være første suppleant for samme parti, dernæst suppleant for samme nordiske partigruppe og som tredje mulighed suppleant for de andre partier.
Og vi er lige præcis sådan et parti, hvor det her bliver nødvendigt – eller kan blive nødvendigt.
Så selv om forslaget ikke helt løser mit personlige historiske problem med at være den falske suppleant, er det trods alt et fremskridt i forhold til at sikre bedre repræsentation.
Så vil jeg gerne lige til sidst understrege værdien af Nordisk Råd.
Vi støtter forslaget.
Tak for ordet.
Henrik Frandsen (M), 2025-11-27:
Jeg vil lige starte med at sige, at jeg står her som vikar for en anden Henrik end mig, nemlig hr. Henrik Rejnholt Andersen, som er vores ordfører på området.
Det første skridt mod indflydelse er, at man deltager på møderne, og det gælder også i det nordiske samarbejde.
Når Danmark ikke er fuldt repræsenteret i Nordisk Råd, overlader vi reelt indflydelsen til andre.
Den nuværende model for valg af suppleanter har gjort det svært at sikre fuldtallig dansk deltagelse.
Når både et medlem og dennes personlige suppleant er forhindret, står pladsen ganske enkelt tom, og det svækker Danmarks stemme i det nordiske fællesskab.
Med denne lovændring får vi en mere fleksibel og tidssvarende ordning.
Fremover vælges 16 ikkepersonlige suppleanter, som afspejler Folketingets sammensætning.
Det betyder, at Danmark i højere grad kan være fuldt repræsenteret, og at vores synspunkter bliver hørt og bliver vægtet.
Det er en enkelt, men vigtig justering, der bringer os på linje med de øvrige nordiske lande, og den bygger på delegationens eget ønske og erfaring i delegationen – ikke på bureaukrati, men på praktisk samarbejde i øjenhøjde.
Jeg vil også gerne understrege, at lovændringen ikke ændrer noget i forhold til Færøerne og Grønland.
Det handler alene om Folketingets delegerede.
Moderaterne støtter forslaget.
Det er sund fornuft og et godt eksempel på, hvordan vi kan styrke dansk deltagelse og indflydelse i det nordiske samarbejde.
Tak for ordet.
Lars-Christian Brask (LA), 2025-11-27:
Tak, formand.
Som formand for Nordisk Råd skulle det jo være underligt, hvis ikke jeg synes, at nordisk samarbejde er vigtigt.
Det er det.
Når vi mødes i Nordisk Råd, er der masser af værdifuldt netværk og parlamentarisk læring.
Denne forbedring gør, at vi bedre kan sikre fuldtallighed, og at Danmarks stemme bliver hørt, og at flere får den positive oplevelse, som det er at være til samlingerne i Nordisk Råd.
Allerede ud fra det, jeg har sagt her, kan man jo nok fornemme, at Liberal Alliance støtter forslaget.
Vi synes, det er godt og en god opdatering.
Det samme mener de fra DF, så jeg hilser fra DF, der støtter det med kommentarer om det fine forløb, der har været.
Claus Jørgensen (SF), 2025-11-27:
Tak for det, formand.
Jeg er standin for fru Marianne Bigum, som i dag ikke kunne være her, desværre.
Når vi taler om Norden taler vi ikke bare om et geografisk område på verdenskortet.
Vi taler om et fællesskab, der i generationer har været helt særligt – noget, vi med rette kan være stolte af.
Norden i sig selv er en af verdens store økonomier.
Vores lande er tilsammen blandt de rigeste i verden målt på bnp pr. indbygger.
Vi har ovenikøbet formået at tilpasse vores velfærdsmodel til en globaliseret økonomi uden at give køb på de værdier, der kendetegner os: tryghed, adgang til uddannelse og stærke fællesskaber.
Vi bygger vores styrker på et samarbejde, som er både et af de ældste og mest omfattende i verden.
I årtier har vi haft en fælles ambition om at være verdens mest bæredygtige og integrerede region, og vi er godt på vej.
Vi kan være stolte af det nordiske samarbejde, og i tider, hvor den geopolitiske verdensorden synes at blive mere og mere polariseret, giver det endnu mere mening, at vi styrker det nordiske samarbejde og anerkender vigtigheden af det, og at vi står sammen.
Men selv om det nordiske samarbejde er vigtigt, kan forskellige ting komme på tværs af de folkevalgtes deltagelse i Nordisk Råd-møder: sygdom, personligt eller i familien, nationale forhandlinger eller andet.
Det er i disse tilfælde, der vil være brug for en stedfortræder.
Desværre har vores nuværende model vist sig ikke at være helt god nok til at sikre, at vi fuldtalligt kan deltage i de vigtige Nordisk Råd-møder, når vores rådsmedlemmer bliver nødt til at melde afbud.
Derfor har en alternativ løsning været drøftet i flere år, og derfor står vi her nu i dag og kan behandle en lovændring, så vi kan sikre, at stedfortrædere bedre kan træde ind, og at vi kan sikre den nødvendige repræsentation i Nordisk Råd.
Det er et godt forslag, og i SF kan vi støtte det.
Tak for ordet.
Søren Espersen (DD), 2025-11-27:
Jeg skal ikke tærske langhalm på det her, for jeg tror, det er noget, hvor alt det gode og rigtige er sagt.
Så jeg tror egentlig bare, jeg vil nøjes med at sige, at Danmarksdemokraterne støtter forslaget, som er logisk og rigtigt.
Erling Bonnesen (V), 2025-11-27:
Tak for det.
Da vores sædvanlige ordfører på sagen er blevet akut forhindret, er det mig, der står her.
I øvrigt er jeg også meget enig med den foregående taler omkring indholdet og det værdifulde i det nordiske samarbejde, og det tror jeg også vil afspejle sig, når jeg nu læser vores ordførertale op, som er, at Nordisk Råd er et vigtigt organ, der baner vejen for samarbejde med nogle af vores nærmeste allierede.
Derfor er det også vigtigt at sikre, at vi sender en fuldtallig delegation, og det er blevet tydeligt, at modellen, vi har kørt med i forhold til suppleanter, hidtil ikke har været optimal i alle situationer og har betydet, at der har været enkelttilfælde, hvor det ikke har været muligt at have en fuldtallig dansk delegation sendt af sted.
Det synes vi naturligvis er ærgerligt, og det vil vi gerne gøre mere fleksibelt, så man kan gøre det bedre fremover.
Netop derfor synes jeg også, at lovforslaget her fra Nordisk Råd er godt.
Det skaber en højere grad af fleksibilitet i forhold til indkaldelse af suppleanter til den danske delegation, men har stadig til sigte at opretholde, at delegationen er et repræsentativt parlamentarisk udsnit, hvilket det selvfølgelig fortsat skal være.
I disse år er det vigtigt, at vi ser mod vores nærmeste samarbejdspartnere, flere af hvilke netop også sidder i Nordisk Råd, og netop derfor er det vigtigt, at vi prioriterer at være fuldtallige til rådsmøderne, hvilket i dette forslag er et godt og rigtigt skridt i den rigtige retning.
Derfor stemmer både jeg og Venstre for forslaget.
Tak for ordet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-11-27:
Tak, formand.
Det her er et rigtig godt lovforslag.
Det handler om det nordiske samarbejde.
Det handler om det danske engagement i det nordiske samarbejde, Nordisk Råd, og det er i og for sig også relateret til Nordisk Ministerråd.
Man kan sige, at det nordiske samarbejde altid har været væsentligt.
De baltiske lande ligger også nært de nordiske lande, så på en eller anden måde er det både Norden og de baltiske lande, vi fra socialdemokratisk side tænker ind, når vi taler nordiske lande.
Vi har Nordisk Råd.
Vi har 16 medlemmer af det danske Folketing, som er medlem af Nordisk Råd, og det, lovforslaget her handler om, er, at som det er for nuværende, har de 16 medlemmer af Folketinget hver deres personlig suppleant til pladsen i Nordisk Råd.
Det giver problemer.
Det giver problemer i de sammenhænge, hvor medlemmet af Nordisk Råd ikke kan give møde og suppleanten heller ikke kan.
Så møder Danmark op og er ikke fuldtalligt og har dermed heller ikke muligheden for, at vi repræsenterer Danmark så stærkt, som vi ellers har mulighed for, i Nordisk Råd.
Derfor lægger lovforslaget her op til, at i stedet for at man har personlige suppleanter, bliver det 16 suppleanter, som mere vilkårligt kan gå ind og dække af i forhold til de 16 faste medlemmer af Nordisk Råd.
Vi kender modellen fra Det Udenrigspolitiske Nævn, hvor jeg selv sidder.
Vi ser der, hvor fleksibelt og effektivt og hvor let det er at finde afløsere, hvis de faste medlemmer ikke kan give møde.
Det, der ligger i lovforslaget her, omfatter ikke Grønland og Færøerne, som hver har to medlemmer af Nordisk Råd.
Man kan sige fra dansk side – det er i hvert fald den socialdemokratiske refleksion – at der over årtier har været en tendens til, at vi måske kiggede knap så meget mod nord til det nordiske samarbejde og fællesskab, som vi har kigget mod syd til det europæiske samarbejde.
Det er anderledes i dag.
I min og i vores optik er der i dag en langt større lighed i vores fokus.
Socialdemokratiet støtter det her lovforslag.
Det er en god ændring, og man kan sige til sig selv: Hvorfor er ændringen ikke lavet tidligere?
Men nu kommer den.
Tak for ordet.
Morten Dahlin (V), 2025-11-27:
Tak for det, formand.
Og tak for nogle gode indlæg fra ordførerne.
Det første skridt, hvis man gerne vil have indflydelse, er selvfølgelig at deltage og dukke op; det giver sig selv.
Og når vi har en fuldt bemandet dansk delegation, styrker det jo selvsagt vores muligheder for at påvirke beslutninger i nordisk regi.
Når vi til gengæld ikke er til stede, ja, så overlader vi reelt indflydelsen til nogle andre.
Vores tilstedeværelse gør faktisk en forskel.
Desværre er det sådan, at loven i dag nogle gange står i vejen for dansk deltagelse.
Den nuværende model for valg af suppleanter til Nordisk Råds danske delegation har skabt udfordringer for vores tilstedeværelse.
I dag vælges suppleanterne som personlig stedfortræder for det enkelte medlem, og det kan måske lyde meget klogt, men i praksis har det gjort det svært at sikre fuldtallig repræsentation i Nordisk Råd, hvis situationen er den, at både det valgte medlem og suppleanten er forhindret i at deltage.
Derfor foreslår vi med det her lovforslag nu at ændre det.
Fremover foreslår vi, at der bliver valgt 16 ikkepersonlige suppleanter, som så vidt muligt afspejler Folketingets sammensætning og dermed lever op til princippet om forholdstal.
Med den ordning løser vi for det første et praktisk problem, og vi bringer os også tættere på praksis i andre nordiske parlamenter, hvor man har lignende sådan mere fleksible suppleantmodeller.
Det var den tidligere formand for delegationen, Annette Lind, der anmodede min forgænger om at tage de nødvendige skridt til at ændre loven om nordisk samarbejde.
Det gør vi nu, og nogle vil så spørge, hvorfor det har taget så lang tid.
Det har det bl.a., fordi vi selvfølgelig har brugt den fornødne tid på at høre Færøerne og Grønland omkring loven, og fordi det er sådan, at nogle gange kommer alt godt til den, der venter.
Jeg er glad for, at vi nu kan imødekomme Nordisk Råds danske delegations ønske om at give bedre vilkår for at kunne sikre fuldtallighed til Nordisk Råds møder.
Lovændringen vil sikre, at vores danske delegation kan støtte op om det formandskab, som vi overtager fra Nordisk Ministerråd, og de prioriteringer, vi har.
Og derfor er jeg glad for den brede opbakning til lovforslaget.
Tak for ordet.
Magnus Heunicke (S), 2025-11-27:
Jeg synes, det er et centralt spørgsmål at stille, for i forhold til den næste regulering, der skal laves, er det jo en af de ting, der skal drøftes.
Vi skal drøfte det med hinanden.
Én ting er jo: Skal det kun baseres på frivillighed?
Det er ikke det, vi lægger op til.
Hvordan skal reguleringen så være for hvilke stoffer?
Men en anden ting er også: Hvem skal være det udførende led i den her regulering?
Det må vi drøfte med hinanden.
Det, jeg tager med fra processen omkring BNBO'erne, er en stor frustration og ikke en tilfredshed.
Man skal jo ikke skyde på alle kommuner, for der er nogle, som er i mål, og det er flot arbejde og godt og vigtigt arbejde.
Men der er desværre alt for mange, som jeg har været nødt til at melde til Ankestyrelsen.
Så skal vi jo gøre det, og det har jeg så også gjort, og det har så også haft en konsekvens, og der er optaget sager nu.
Men det er dybt skuffende, og det er jo en erfaring, vi også må tage med, når man skal vurdere det næste skridt i at beskytte grundvandsdannende områder.
Hvem er det, der skal være det udførende led dér?
Claus Jørgensen (SF), 2025-11-27:
Tak for det.
Det er rart at høre, at ministeren siger, at det haster, og at der skal ske noget nu.
Det er vi jo fuldstændig enige i.
Vi har lige i dag fået tilsendt en oversigt over BNBO'erne, og hvordan de ikke er blevet beskyttet endnu.
19 kommuner lever op til 100 pct. Resten ligger under, så der skal helt klart gøres noget.
Så hvordan vil ministeren sikre sig, at det her sker hurtigt?
Nu er kommunerne blevet anmeldt til Ankestyrelsen.
Der foregår en proces, og jeg ved ikke, hvor lang tid den tager.
Er det kommunerne, der skal pilles ud af den her ligning, sådan at det kommer til at gå hurtigere?
Er det ministeriet, der skal overtage den rolle, kommunerne har i øjeblikket, sådan at vi kan få gennemført det her noget hurtigere?
For det haster.
Leila Stockmarr (EL), 2025-11-27:
Og tak til alle de ordførere, der er kommet i dag.
Vi har indkaldt til den her forespørgselsdebat, fordi vi er alvorligt bekymrede for tilstanden i vores drikkevand.
Alle har ret til rent drikkevand.
Det vil de fleste af os nok nikke til – måske mest af alt, fordi vi alle sammen er vokset op med, at man bare kan tænde for hanen og nyde et glas koldt vand uden at være bekymret, og at man kan bade sine børn i vandet uden at tænke over, om det vand er forurenet.
Vi tager det for givet, og det skal vi også gøre; og det skal vi også blive ved med at gøre, for det er vores ret.
Men den ret har vi sat over styr, og den sætter vi fortsat over styr ved ikke at gribe ind og særlig ved ikke at gribe ind over for at stoppe for sprøjtning på områder i landbruget, hvor der indvindes drikkevand, altså ved ikke at forhindre det.
Vi har fået dokumenteret vidt og bredt – senest i en meget omfattende mediedækning fra Dagbladet Information – hvor slemt det står til, hvor meget af landbrugets sprøjtemidler der siver ned i det grundvand, der danner vores og fremtidens drikkevand.
På den baggrund har vi indkaldt til forespørgselsdebatten i dag.
For hvis vi ikke sætter ind med akut regulering, fortsætter vi med at sætte fremtidens drikkevand over styr.
Så det er på den baggrund, at vi har valgt at indkalde til en forespørgselsdebat, altså fordi vi ikke mener, at vi kan vente, heller ikke til næste valgperiode, med at gribe ind.
Pause Pause (Pause), 2025-11-27:
Mødet er udsat.
Leila Stockmarr (EL), 2025-11-27:
Tak for det.
Kun 4 dage før valget i 2022 gik statsministerkandidaten Mette Frederiksen ud med et løfte, ikke bare til Folketinget, men også til danskerne og fremtidens generationer, om, at man i næste valgperiode ville sikre en beskyttelse af op imod 200.000 ha jord, og at det skulle inkludere et sprøjteforbud.
Jeg har meget svært ved at se – ud fra det, ministeren skitserer at der er på tegnebrættet i dag i forhold til proces og kortlægning – hvad det er, ministeren stiller som garanti for, at statsministerens valgløfte bliver realiseret i den her valgperiode.
Samira Nawa (RV), 2025-11-27:
Jeg bilder mig ikke ind, at der er nogen af os, der sådan lige kan tænke på den geniale løsning, der både tager hånd om den udfordring, der er ved, at børn bliver sendt syge i daginstitution, og samtidig at vi ikke får skabt eller forværret et ligestillingsproblem.
Men hvis man ender med at have nogle sygedage per forælder og en enighed om, at man skal have en feberfri dag hjemme, så kunne det jo godt være, at det ender med, at der er en bedre ligestilling og en bedre fordeling af, hvem det er, der tager de sygedage.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-11-27:
Jeg synes jo, at i forhold til finansieringen kan man ikke forvente at et borgerforslag har gennemskuet de offentlige finanser og lige præcis anvist, hvor pengene er.
Det må partierne selvfølgelig fremlægge i en udvalgsbehandling eller i en betænkning, altså hvor man vil finde pengene.
Jeg synes, der er et politisk spor i det her, og jeg kunne måske spørge til ligestillingperspektivet i det.
For hvis man siger, at det bare skal løses af arbejdsmarkedets parter, er det jo sådan, desværre, at vi stadig væk har et meget kønsopdelt arbejdsmarkedet.
Vi har flere mænd, der er privatansatte, og flere kvinder, der er offentlige ansatte, og det er kvinderne, der tager barns sygedag.
Man har samme ramme at forhandle om inden for det offentlige, men der er det meget dyrere at sikre barn sygedage.
Tror ordføreren, at det kan lade sig gøre, selv om rammen er den samme?
Samira Nawa (RV), 2025-11-27:
Vi kommer ikke til at støtte det her borgerforslag, bl.a. på baggrund af nogle af de ting, jeg nævnte omkring den svenske model, der eksplicit er nævnt i borgerforslaget, og det er dels ligestillingperspektivet eller dagpengeløsningen, som ligger i den svenske model.
Dertil kommer jo også finansieringspørgsmålet.
Det er jo den måde, vi også plejer at gå til lovforslag, beslutningsforslag og borgerforslag på, at når der er tale om så stor en finansiering, som ikke er anvist, eller som vi ikke i fællesskab kan finde anvisning til, så er det svært at støtte.
Jeg regner med, at Radikale Venstre kommer til at trykke på den gule knap, simpelt hen også for at vise, at vi mener, at det er alvorligt, at vi ikke har en løsning på problemet for de børn, der bliver syge, og bliver sendt syge i institution.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-11-27:
Jeg vil også tilslutte mig koret og sige tak for en god ordførertale.
Jeg deler fuldt ud af analysen, både af, at der er en anden forældregeneration, som vil have nogle andre balancer mellem arbejds- og familieliv, og også af, at vi har et ret stort samfundsproblem.
Men jeg blev simpelt hen i tvivl om, om Radikale Venstre også mener, at der er en opgave for os politikere i at håndtere det her, så mit spørgsmål lyder bare: Vil Radikale Venstre bakke op om borgerforslaget her, og har man ellers nogle andre modeller til, hvad man kunne gøre politisk?
Samira Nawa (RV), 2025-11-27:
Jeg tror heller ikke, der er en snuptagsløsning, eller at det lige bliver med den næste overenskomst, parterne får løst problemerne, men jeg ser virkelig gode takter og er helt enig med spørgeren i, at den overenskomst på det private område, som vi lige har set, har vist vejen.
Jeg hæfter mig også ved, at kravet er rejst ved de offentlige overenskomstforhandlinger, der går i gang nu her i december, i næste måned.