runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2019-12-17:
Mange tak for det.
Også mange tak fra mig for en meget, meget god debat her i dag om et helt reelt problem.
Jeg synes, det klæder Folketinget – og dermed også samfundet – at tale om de problemer, som er reelle.
Jeg havde i går morges fornøjelsen af at mødes med Alzheimerforeningen som en del af forberedelsen til den her diskussion, og det er et problem, som man ikke kan lukke øjnene for, for det går ikke væk, for hver tredje time dør en dansker som følge af en demenssygdom, og 400.000 lever i dag med en demenspatient i familien.
Vi kan se, at forskning nu viser, at man i langt højere grad, end man hidtil har troet, kan forebygge demens og udsætte demens, og man kan, hvis man får en diagnose og får den hjælp, der skal til, også udsætte den kraft, som demenssygdommen angriber med.
Det vil sige, det er helt afgørende, at vi går til det her problem på den her måde.
Selvfølgelig skal der være politisk uenighed, og det har vi også haft i dag, for det er der altid i Folketingssalen, og der er ingen grund til at foregøgle, at der ikke er det, for det er der selvfølgelig, men jeg synes også, det er værd at hæfte sig ved enigheden – enigheden om, at det er et samfundsansvar.
Det er ikke den enkelte demenspatient, det er ikke den enkelte pårørende, det er et samfundsansvar at hjælpe, sådan at mennesker med demens kan leve et trygt og værdigt liv, og så deres pårørende kan være der for dem og har kræfter til at være der for dem.
Derfor vil jeg også i de her afsluttende kommentarer igen kvittere for, at et bredt flertal i Folketinget står bag.
Det er åbenbart mig, der ikke har været helt vågen, for jeg troede faktisk, det var alle partier i Folketinget, men det viser sig, at et enkelt parti, Nye Borgerlige, ikke er med i aftalen, men resten af Folketingets partier er med i aftalen om opfølgningen på demenshandlingsplanen, der altså sikrer 244 mio. kr. til de her konkrete initiativer, vi har nævnt.
Det er det, der skal til her, altså at lægge partidiskussionerne på hylden, og lad os så arbejde sammen om at finde løsningerne – løsninger, der er ubureaukratiske, der hjælper vores medarbejdere, der hjælper pårørende, og som hjælper mennesker med demens.
Så igen vil jeg sige tak til Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti for at rejse debatten her i dag.
Tak for ordet.
Marcus Knuth (KF), 2019-12-17:
Tak, formand.
Demens er en forfærdelig sygdom, der kan ramme os alle.
Det er jeg glad for at alle ordførerne her i dag har slået helt fast.
Spørgsmålet har så været omkring finansieringen af de tiltag, vi kan komme med, for området her skal selvfølgelig have den største bevågenhed.
Derfor var vi rigtig glade for den aftale, vi fik på plads med den tidligere VLAK-regering, som sammen med Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Alternativet, Det Radikale Venstre og SF fik sat fokus på den aftale, som så blev kaldt den nationale demenshandlingsplan 2025.
Finansieringen udløb så i 2019, og derfor har vores store bekymring været den fortsatte finansiering.
Her er regeringen nu kommet os i møde og har afsat 244 mio. kr.
Vi håber nu, at Socialdemokratiet fortsat vil holde fokus på området og sammen med os sikre, at de demensramte får et værdigt liv.
Det vigtigste for os er, at vi nu har fundet en løsning, og at vi ikke igen fremadrettet skal til at slås om finansieringen.
Som flere har sagt her i dag, er der fortsat udfordringer med diagnoser; der er fortsat udfordringer med patienter, som er på en meget, meget tung medicinering.
Vi er glade for, at der er kommet en løsning, og vi støtter op om det forslag til vedtagelse, der er læst op af Venstres ordfører.
Birgitte Vind (S), 2019-12-17:
Så kan jeg jo gentage, hvad ministeren så fint sagde lige før.
Når det handler om, hvor vi kan se det henne, har kommunerne jo i den grad bedt om at få flere penge til at øge den generelle velfærd og til at holde hånden under bunden i velfærden, fordi pengene er sivet ud af kommunekasserne de sidste mange år i forhold til at tage hånd om bl.a. demensområdet.
Vi går jo ikke ind i kommunerne og siger til dem, hvad de skal bruge pengene til.
Som jeg sagde i sidste uge, da ordføreren stillede næsten det samme spørgsmål, må man sige, at det jo er op til kommunerne at vurdere, hvor de bedst sætter ind henne.
Hvor er det, de helt konkret vil sætte ind i de enkelte kommuner?
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-17:
Det samme vil ske, hvis f.eks. to danske statsborgere rejser ind i de her områder og får et barn, for så vil barnet jo kun have ét statsborgerskab, nemlig det danske, og så vil det barn også have mulighed for at få udleveret dokumenter og kunne rejse ind i det danske samfund.
Så vi kommer ikke uden om, at ligegyldigt hvordan vi end vender og drejer det, vil der være sikkerhedsmæssige aspekter og udfordringer i det.
Og det er en enorm udfordring for det danske samfund, at folk har boet dernede, nogle gange i flere år, og har mulighed for enten selv at rejse ind i Danmark eller f.eks. at have et barn, der på den måde kan fungere som et anker for familiesammenføring.
Jane Heitmann (V), 2019-12-17:
Tak, formand.
Når vi har indkaldt til forespørgslen her, er det, fordi vi oprigtigt blev noget forundrede, da det blev klart, at regeringen kun ville videreføre 3 af demenshandlingsplanens i alt 23 initiativer.
Det er en helt urimelig prioritering og negligering af et vigtigt indsatsområde, for vi er langtfra i mål med at styrke og forbedre indsatsen for vores demente og deres pårørende.
Der er fortsat brug for et målrettet fokus på f.eks. medicinering, kompetencer blandt det personale, som drager omsorg for demente, aktiviteter for demente og aflastning af pårørende for nu blot at nævne et par eksempler.
Nu er situationen som bekendt en anden, end da vi indkaldte til debatten, for det lykkedes for os – og det er vi glade for – at rykke regeringen, således at der nu er tilført midler og demenshandlingsplanen kan videreføres.
Det manglede da bare.
Vi ser frem til en frugtbar debat, og vi ser frem til at høre den socialdemokratiske regerings svar på forespørgslen, der lyder sådan her: Hvad kan ministeren oplyse om regeringens finanslovsprioriteringer for demensområdet og fortsættelsen af den eksisterende demenshandlingsplan?
Marie Krarup (DF), 2019-12-17:
Er det ikke sandt?
Magnus Heunicke (S), 2019-12-17:
Først vil jeg sige, at jeg er fuldkommen enig i, at det var lange og hårde forhandlinger.
Jeg vil godt kvittere Dansk Folkepartis ordfører for indsatsen: Tak for indsatsen.
Så vil jeg sige, at da jeg sad i kommuneforhandlingerne over for borgmestre, hvis hovedargument var demografi, og de fremviste tal, der viste, at når der bliver født flere børn, hvilket er positivt, og vi bliver mange flere ældre, hvilket er positivt, kan vi se, at det også er noget, der belaster de offentlige kasser.
Det er kommunerne, der står for vores ældrepleje og vores børnepasning og skoler, og når deres hovedargument var det og deres regnestykker handlede om det, synes jeg, det eneste rigtige, vi fra regeringens side kan gøre, er at levere på det.
Det har man ikke gjort tidligere, men det mener jeg bør gøres, og så er det selvfølgelig op til kommunerne, som er tæt på borgerne, tæt på de ældre, at udmønte de penge, fordi vi har et kommunalt selvstyre.
Jane Heitmann (V), 2019-12-17:
Tak for det.
Jeg har hørt ministeren igen og igen sige, at den her regering sætter velfærden først.
Jeg har også læst de svar, som ministeren har givet på S 68, S 44 og spørgsmål nr. 30.
Der skriver ministeren hver eneste gang i starten på et afsnit: Denne regering sætter velfærden først, eller noget i den stil.
Det klinger jo unægtelig noget hult, når vi nu så regeringens udspil til finanslov, hvor der intet var på ældreområdet.
Regeringen gemmer sig igen og igen bag en kommuneaftale, som vi jo ikke rigtig ved hvor fører hen i forhold til de ældre, for ministeren kan ikke svare på, hvor mange midler fra kommuneaftalen der reelt går til de ældre.
Ministeren nævnte i sin tale det projekt, der hedder »I sikre hænder«, som jo var et satspuljeprojekt, vi satte i gang for relativt kort tid siden.
Vi ved i forhold til demensområdet, at alt for mange ældre får psykotisk medicin, og jeg vil gerne spørge ministeren: Hvis vi nu skal nedbringe antallet af ældre, der får psykotisk medicin, vil det kræve en indsats på det danske ...
Hvad sagde jeg?
Aj, det er morsomt.
Antipsykotisk medicin, mener jeg.
Hvis vi nu skal reducere antallet af ældre, der får anti psykotisk medicin, skal det jo foregå bl.a. på plejehjemmene, og derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Hvor mange plejehjem er med i det, der hedder »I sikre hænder«?
Magnus Heunicke (S), 2019-12-17:
Hvis spørgeren har fundet en rød tråd i mine svar, er jeg meget stolt over det.
Det er sandelig også meningen, kan jeg sige.
Vi sætter velfærden først, og hvis man sammenligner vores kommuneaftale med de to første års kommuneaftaler fra den regering, som spørgerens parti sad i, kan man se, at der var et minus på 0,5 mia. kr. år et, og næste år var der endnu et minus på 0,5 mia. kr.
Og så skal man starte med at fylde op fra et minus.
Det, vi leverer, er en fuldkommen anderledes prioritering af velfærden, nemlig et plus på 1,7 mia. kr., og derefter lægger vi så ovenpå med demenshandlingsplan og finanslov.
Det er netop det, vi mener med at sætte velfærden først.
Til det konkrete spørgsmål vil jeg sige, at jeg vil være meget påpasselig med at komme med et tal på det her.
Derfor vil jeg love, at jeg vil gå tilbage til ministeriet og få det rigtige tal.
Jeg mener at huske, at vi havde det oppe, og jeg har et tal, som jeg er næsten sikker på, men jeg vil, fordi jeg står her som minister, være helt omhyggelig med at sige det rigtige tal.
Jeg håber, at spørgeren vil være med på, at jeg finder det konkrete tal, og så leverer jeg det som et svar til Folketinget, hvis der kommer et spørgsmål.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-17:
Tak for det, og tak til ministeren for hans tale.
Ministeren siger så, at der nu er afsat 1,7 mia. kr. ekstra i forhold til kommuneaftalen, og så går mit spørgsmål til ministeren på: Kan ministeren sikre, at nogle af de her midler går direkte til de ældre?
For der er jo ikke nogen af de her midler, der er øremærkede.
Så det handler jo om prioriteringer i kommunen, og hvis kommunen, som vi har set med klippekortordningen, har valgt ikke at prioritere det, kan de jo bruge de her penge på alt andet end de ældre, herunder demente og hjælp til de pårørende.
Er det ikke korrekt?
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-17:
I det omfang, et barn bliver født med dansk statsborgerskab, har den danske stat en forpligtelse.
Men de her børn vil ikke blive født med et dansk statsborgerskab.
Der er nogle mennesker, der rejser ud af vores samfund, ned for at deltage i en krig på den anden side af fronten end der, hvor vi står.
De er på barbariets side, de er ikke på demokratiets side.
Så kæmper de for barbariet, de kæmper imod os og vores allierede.
Så vælger de at stifte en familie, og så er spørgsmålet: Er det en dansk familie, de er i gang med at stifte, hvis de har fået børn med en udlænding?
Der er vores svar bare: Nej, du har krydset en rød linje.
Du har vendt Danmark ryggen, og alt, hvad vi kan gøre for at forhindre, at du kommer tilbage til Danmark, har vi tænkt os at gøre.
Noget af det er forebyggelse.
Det er at sige meget tydeligt til folk, at man ikke kan gå derned og lege hellig kriger og så, hvis man taber, komme krybende tilbage med konsulær bistand og med hele den danske stat i ryggen.
I det omfang, vi har mulighed for at sige til folk, at de har valgt side, at de har truffet deres beslutning, så vil vi gøre det, og det er det, som det her lovforslag og andre initiativer er en del af.
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-17:
Jeg mener nu ikke, det er en helt korrekt beskrivelse af lovforslaget, som ministeren her giver.
For der er jo ikke tale om forældre, der er dømt for at være fremmedkrigere.
Vi taler alene om forældre, som er rejst ind i et område, som det er forbudt at rejse ind i.
Det er jo ikke forældre, der er dømt for at have begået lovovertrædelser eller er dømt for at være fremmedkrigere.
Det er alene et spørgsmål om, at de befinder sig på det forkerte sted på det forkerte tidspunkt.
Det kan der være alle mulige mærkelige grunde til at de gør, og de fleste af dem er sikkert nogle rigtig dårlige grunde.
Men det ændrer bare ikke på, at vi straffer barnet for nogle handlinger, som forældrene begår.
Der er jo ikke tale om, at det nødvendigvis er fremmedkrigere.
Der kan være tale om, at de måske er mistænkt for at være fremmedkrigere.
Men det mest præcise er jo at sige, at de er rejst ind i et område, de ikke må rejse ind i.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-17:
Jo, men det er jo trods alt ulovligt at indrejse i de her områder og opholde sig i de her områder, og det har konsekvenser.
Det her lovforslag gælder fremadrettet.
Jeg glæder mig til, at det er vedtaget, for så kan vi råbe ud fra hustagene, at hvis man vender det danske samfund ryggen, vender demokratiet ryggen, tilslutter sig den forbryderiske ideologi og kæmper mod alt, hvad vi står for, så skal man vide, at man er kørt ned ad en ensrettet gade.
Så kan man ikke fortryde halvvejs og komme krybende tilbage med de danske konsulater i ryggen.
Det synes jeg er helt rimeligt, og vi bliver nødt til at være lidt mere direkte over for de unge, der flirter med de her tanker.
Jeg ved ikke, om jeg har kaldt det hovedårsagen, men det er i hvert fald en af årsagerne til, at det her lovforslag er fremsat, for det har familiesammenføringsmæssige konsekvenser, at folk bliver født med danske statsborgerskaber i de her områder.
Derfor er det jo en svær afvejning og en svær balance.
Vi kan faktisk godt inden for rammerne af konventionerne vedtage noget lovgivning, som gør de her børn statsløse.
Men politisk synes vi bare, at det er forkert, for det er et skridt i den forkerte retning, at der vil blive født flere statsløse børn.
Vi er i gang med at begrænse statsløshed, og det er den vej, vi skal.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2019-12-17:
Så man vil forebygge voksne menneskers handlinger ved at fratage deres børn rettigheder.
Det er jo det, der bliver sagt af ministeren fra talerstolen.
Så meget for, at ministeren skulle blive minister i en regering for børnene.
Det var jo børnenes statsminister, man hørte den socialdemokratiske formand skulle blive, når hun blev statsminister, og nu skal børn så åbenbart bruges som et redskab i at forebygge deres forældres handlinger.
Det er alligevel voldsomt.
For det er jo det, der er tale om, og det er også det, ministeren indrømmer fra talerstolen.
Så stillede jeg et spørgsmål i min tale under lovbehandlingen.
Det er: Hvad nu, hvis det andet land har samme regler som Danmark?
Træder reglen så i kraft om, at man aldrig kan blive statsløs?
Så hvis det andet land, man har statsborgerskab i, har samme regel om at fratage statsborgerskabet på forhånd, vil man så alligevel blive født som dansk statsborger, eller hvordan hænger de ting sammen?
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-17:
At lovforslaget også har et forebyggelseselement, er ikke en indrømmelse, jeg gør fra Folketingets talerstol.
Det står fuldstændig klart i lovforslaget.
Det er et af formålene med loven at forebygge, og jeg tror på, at det vil have en effekt.
Jeg vil også bede hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille om at overveje, om det i virkeligheden ikke er i børnenes interesse, at det her lovforslag bliver vedtaget for at forhindre, at forældrene i det hele taget tager af sted.
Det var det ene, jeg ville sige Det andet er: Vi kommer ikke til at gøre børn statsløse.
Det har været vigtigt for regeringen, og det fremgår tydeligt af lovforslaget.
Så hvis der er et barn, som med den eksisterende lovgivning f.eks. vil blive dansk-tyrkisk statsborger, og Tyrkiet vedtager en lignende lovgivning, så barnet kun er dansk statsborger, når det kommer ud af maven, jamen så vil barnet kun blive dansk statsborger, når det kommer ud af maven.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2019-12-17:
Tak for svaret på det sidste.
Det er jo fint.
Jeg vil bare sige, at jeg tror ikke, det hverken bliver til gavn for børnene eller for Danmark.
Det er sådan set derfor, jeg er imod.
Jeg tror ikke, det bliver til gavn for de børn, der bliver født i Mellemøstens krigsområder og kommer til at rådne op i et ørkenlandskab, fordi Folketinget vedtager det her lovforslag.
Det er ikke til fordel for dem.
Jeg tror heller ikke, det bliver til en fordel for Danmark, når de vokser op og bliver bitre på den danske stat og render rundt og kan blive potentielle terrorister.
Så jeg tror ikke, det bliver en fordel for Danmark at vedtage det her lovforslag.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-17:
Det kan vi jo så hver især gætte og tro på.
Jeg vil bare appellere til, at Folketinget både overvejer, at der også er et sikkerhedsaspekt i det her, for børn, der bliver født som danske statsborgere, har mulighed for at få udleveret dokumenter, så de kan indrejse i det danske samfund og agere som anker i en familiesammenføringssag, og også overvejer, at det har været for billigt for folk at vende ryggen til vores samfund ved at rejse ind i de her områder og bekæmpe alt, hvad vi står for.
Vi kunnet høre hr. Marcus Knuth fortælle fra talerstolen, hvad det f.eks. havde af konsekvenser.
Det kan vi simpelt hen ikke blive ved med at kigge på.
Det her forslag er et skridt i den rigtige retning, og lagt sammen med nogle af de andre forslag, regeringen fremsætter, tror jeg, at vi gør det mindre billigt at vende vores samfund ryggen.
Marie Krarup (DF), 2019-12-17:
Jeg hørte ministeren sige lige før, at hovedårsagen til, at børn født i det her Islamisk Stat-område ikke automatisk skal have dansk statsborgerskab, er, at man vil forhindre, at de skal virke som et anker, som vil kunne trække deres forældre, som formentlig er jihadister, til Danmark.
Så er mit spørgsmål: De børn, som har mulighed for at få et andet statsborgerskab, vil kunne virke som et anker for at trække de jihadistforældre til Danmark, men hvad med de børn, som risikerer at blive født statsløse?
Vil de ikke på samme måde kunne fungere som et anker, der kan trække deres eventuelle jihadistfamilier til Danmark?
Jane Heitmann (V), 2019-12-17:
Man må jo sige, at det, vi står tilbage med her, og det, som er grunden til, at vi har indkaldt til den her forespørgselsdebat, er, at den røde regering ikke har prioriteret demensområdet med det finanslovsudspil, man kom med.
Det bør da give anledning til dybe, dybe panderynker.
Det er jo sådan set derfor, vi er her i dag.
Det er, fordi den røde regering og støttepartierne jo ikke prioriterer ældreområdet, ikke sætter velfærden først, som man går og praler med, når man slår ud med armene.
Det gør man jo netop ikke.
Nils Sjøberg (RV), 2019-12-17:
Tak, og tak for, at det her emne er blevet rejst.
Jeg vil meget gerne gøre opmærksom på, at vi er enige om, at der skal gives flere penge til både psykiatri og til ældre og sådan set også til demens.
Det er det, vi har arbejdet for, og det er lykkedes med de 244 mio. kr, og det er et løft, vil jeg tillade mig at sige.
Jeg vil gerne kort spørge om noget.
Den tidligere regering, havde lavet en plan for fremtidens sundhedsvæsen, og i hvor stort et omfang havde den tidligere regering foretaget beregninger vedrørende demens i den sammenhæng?
Jane Heitmann (V), 2019-12-17:
Jamen vi havde jo sådan set en demenshandlingsplan, som løber frem til 2025, og jeg er rigtig, rigtig glad for, at der nu er afsat midler.
Men et af de initiativer, som jo i allerhøjeste grad ville komme til at tilgodese ældre og demente, hvis vi havde fået magt, som vi havde agt, var bl.a. uddannelse af flere læger til almen praksis, så lægerne rykker tættere på.
Vi kunne dæmme op for lægemanglen, og det ville også være topmoderne sundhedshuse spredt ud i hele Danmark, hvor flere fagligheder som fysioterapeuter, ergoterapeuter, specialsygeplejersker ville have mulighed for at virke.
Så en lang række initiativer, konkrete initiativer, som også ville løfte indsatsen og lette hverdagen for særligt sårbare, som ældre demente er.
Nils Sjøberg (RV), 2019-12-17:
Jeg kan oplyse, at det glæder mig meget, at vi er enige om det synspunkt.
Men netop i »Fremtidens Sundhedsvæsen« fremgår det kun to gange, nemlig ved uddannelse af sosu-assistenter og videreuddannelse inden for psykiatri og demens; det er de to eneste steder, det er nævnt.
Det er heller ikke nævnt i den plan, der er lavet for plejehjem fra den tidligere regerings side.
Jeg synes, det er lidt hult, når den tidligere regering står og siger, at den lægger særlig meget vægt på demens.
Jeg tror, det er nødvendigt, at vi alle her i Folketinget er enige om i fællesskab at løfte det her meget store problem.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-17:
Tak for talen.
Vi i Dansk Folkeparti vil meget gerne hjælpe regeringen med at sætte yderligere af til ældreområdet og sætte mere fokus på det.
For når man læser regeringens og støttepartiernes forståelsespapir, er det eneste, der står der, noget om afbureaukratisering.
Det er det eneste, der står om ældreområdet, nemlig at man gerne vil afbureaukratisere.
Det er sådan, trods det at der ligger en færdig rapport fra 2018, der netop har fokus på det.
Derfor undrer det mig, at regeringen ikke har haft nogle initiativer i forhold til det.
I forhold til demenshandlingsplanen havde man jo ikke prioriteret at sætte midler nok af, og det var virkelig noget, vi måtte kæmpe for, nemlig at få sat yderligere midler af, trods det at man samtidig vil tage midler fra ældreområdet.
Birgitte Vind (S), 2019-12-17:
Jeg hørte ikke spørgsmålet.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-17:
Det andet, jeg vil spørge ordføreren om – der er to spørgsmål, så lyt godt efter – er i forhold til, hvor det er at ordføreren mener at man skal afbureaukratisere?
Hvad er det, der ikke skal dokumenteres i ældreplejen?
Jane Heitmann (V), 2019-12-17:
Jeg tror, det er rigtig vigtigt, at ordføreren måske lige spoler tiden en lille smule tilbage til 2015, hvor vi overtog regeringsmagten, og hvor det sådan set var et Venstreinitiativ at løfte demensindsatsen.
Hvis man spørger derude i Alzheimerforeningen og andre steder, tror jeg ikke der er den mindste tvivl om, hvor initiativet kom fra til at styrke demensindsatsen.
Det har vi sådan set jo holdt ved ved at være stædige med, at vi skulle have løftet niveauet, så vi kan komme i mål med demenshandlingsplanen og også få taget initiativ til at lægge planer frem for andre områder, hvor vi kunne styrke demensindsatsen.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-12-17:
Tak for det, og også tak for at indkalde til forespørgselsdebatten.
Jeg er enig i, at demens er et rigtig vigtigt område og også er vigtigt at prioritere.
Ikke desto mindre har satspuljeforhandlingerne jo foregået med et bagtæppe, der hed, at satspuljen jo i princippet var aflyst.
Jeg undrer mig bare over, om ordføreren vil løfte sløret for, hvordan ordførerens eget parti havde forestillet sig at man skulle løfte de opgaver, der jo vitterlig har været finansieret af satspuljen – demens, psykiatri og alt muligt andet – når man de facto har afskaffet satspuljen.
Birgitte Vind (S), 2019-12-17:
Det er interessant.
Så der skal jo rigtig meget til ud over puljer, tænker jeg, hvis man skal løfte ikke bare ældreområdet, men også demensindsatsen.
Så kan jeg forstå, at ordføreren kalder 1,7 mia. kr. for et figenblad.
Det var et meget, meget stort figenblad.
Jeg vil lige høre: Hvad vil ordføreren sammenligne Venstres tilsvarende kommuneaftaler med?
Jane Heitmann (V), 2019-12-17:
Nu er det jo sådan, at midlerne udløber her ved årsskiftet, og vi havde ikke drøftet den endelige finansiering.
Vi havde jo valg i sommer, men finansloven er da et rigtig godt bud, når man skal prioritere indsatser, som – hvad skal man sige – der mangler finansiering til.
Og vi havde jo sådan set lovet hinanden en demenshandlingsplan, som skulle løbe frem til 2025.
Det havde vi aftalt i satspuljekredsen.
Jamen satspuljen har jo også været finanslov.
Satspuljen er jo også finanslov.