runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2016-10-06:
Jo, men personligt har jeg det sådan, at vi jo netop må diskutere sikkerheden omkring udvinding af uran.
Hvor ryger det hen?
Ud på markedet, og der viser det sig, at der er flere tusinde eksempler på, at uran er handlet sort.
Og der findes jo stater i verden, som vi ikke har lyst til at levere uran til.
Det er derfor, jeg synes, det er problematisk.
Hvad angår forurening, synes jeg måske, at jeg gerne vil vente og høre statsministeren, hvad han har gjort for at få amerikanerne til rydde op efter sig.
Jeg synes, det er en ganske stor skandale.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-06:
For at starte med amerikanernes tilstedeværelse og det affald, de efterlader sig: Mit eksempel i ordførertalen er kun ét eksempel ud af rigtig mange.
Det her er bare Camp Century, og tallene er grusomme.
Det burde man virkelig også gøre noget ud af.
Andre steder i de arktiske områder, både i Alaska og i Canada, er der 63 DEW Stations, som er blevet efterladt af amerikanerne.
Man er i fuld gang med oprydningen, og visse steder er de allerede færdige, hvorimod man ikke er gået i gang et eneste sted i Grønland.
Og man fører ikke engang forhandlinger om oprydning.
Det synes jeg på verdensplan er alarmerende.
Når det er sagt, vil jeg sige, at hvad angår Kvanefjeld – for den sags skyld, hvad angår alle mineprojekter i Grønland – så vi gerne danske investeringer.
Vi så gerne aktiv dansk deltagelse for at sikre, at man kan få en win-win-situation ud af mineinfrastrukturudviklingen i Grønland.
Det er ikke et spørgsmål om, at det er kinesere.
Det er heller ikke et spørgsmål om, om det er australiere eller briter.
Christian Juhl (EL), 2016-10-06:
Tak for det.
Jeg er meget enig med fru Aleqa Hammond om de problemer, der er med de amerikanske militærbaser, og jeg synes også, det er vigtigt, at der findes en løsning.
Jeg synes jo også, at i det spørgsmål må det være sådan, at dem, der har lavet forureningen, også rydder op, selv om de påstår, at de har forladt Grønland efter en oprydning.
Og jeg er personligt af den opfattelse, at amerikanerne burde betale leje, når de er på så attraktivt et område som Grønland, f.eks. oppe på Thulebasen.
Men det er et andet problem, jeg gerne vil spørge til, nemlig Kvanefjeld og GME, der har solgt en del af sine aktier til et kinesisk selskab.
Det er i hvert fald fremgået i pressen, at kineserne har ret til ad åre at købe sig til en majoritet i GME.
Er det rigtigt, og i givet fald, hvad synes fru Aleqa Hammond om det?
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-06:
Grønland har generelt et rigtig godt samarbejde med forsvaret dér, hvor vi kan være med til at løse opgaverne til søs, altså når det er søredning og deslige.
Jeg vil gerne sige, at søopmålingen og produktionen af søkort langtfra er færdig, og at det ikke lever op til samarbejdsaftalen mellem den grønlandske regering og Danmark.
Det bliver ikke færdigt til tiden.
Jeg synes, at det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi gør tingene her bedre for at sikre, at al færdsel i de grønlandske farvande er sikret under dansk ansvar.
Når det er sagt, synes jeg stadig væk også, at den Arktispolitik, der nu måtte komme fra regeringens side, tegner meget spændende.
Marcus Knuth (V), 2016-10-06:
Måske kunne ordføreren også komme med et par kommentarer til, hvad vi kan gøre for at øge det grønlandske engagement og den lokale grønlandske opbakning til det danske forsvars tilstedeværelse og operationer i området.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-06:
Jeg vil ikke sige, at Danmark har en ny Arktisstrategi.
De har en igangværende Arktisstrategi, som er fra 2011 og skal udløbe i 2020.
Den er ikke blevet evalueret endnu, men trods det har vi heldigvis fået en forsvars-Arktis-analyse, og den håber jeg bliver det næste pejlemærke for, hvad vi kan forvente af danske indsatsområder i forhold til forsvarsspørgsmålet.
En ting er sikker, og det er, at Danmark sammen med de andre naboer til Nordpolen har lavet en deklaration i 2008, der hedder Ilulissatdeklarationen, som siger, at det arktiske område, som udgøres af fem nabolande til Nordpolen, skal være et fredeligt område, som er demilitariseret.
Det er man enig med hinanden om, det er rigtig godt.
Når det er sagt, synes jeg stadig væk, at Arktisanalysen også understreger Taksøerapporten, som peger på, at det fremtidige udenrigspolitiske indsatsområde fra dansk side kommer til at være det arktiske område.
Så tror jeg også, at vi har mange ting, som vi stadig væk skal have snakket om for at sikre, at vi også føler medejerskab til den strategi, der nu måtte komme i fremtiden.
Marcus Knuth (V), 2016-10-06:
Mange tak til ordføreren.
Jeg er rigtig glad for, at ordføreren kom ind på netop forsvarsområdet.
Der er selvfølgelig spørgsmålet i forhold til amerikanerne, men hvis man tænker på, hvilken enorm indsats det danske forsvar yder lige nu, har ydet over årtier, ja, så synes jeg ikke, at den kritik er helt objektiv, især hvis man kigger på vores nye Arktisanalyse og kigger på den øgede indsats, som Danmark står over for i Arktis.
Det er ikke blot en fordel rent sikkerhedspolitisk, ikke mindst i betragtning af den øgede aktivitet i Arktis, men også på grund af den øgede tilstedeværelse, som vil være til gavn rent civilt, også i forhold til search og rescue-operationer.
Kan ordføreren komme med en kommentar om, hvad ordføreren mener om den nye danske Arktisstrategi?
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-06:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg vil egentlig bare lige bakke ordføreren – og for så vidt også hr. Christian Juhl –
op i, at vi har brug for, at Danmark aktivt går ind og hjælper til med den her oprydning
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at hr. Søren Espersen taler lidt ned til Grønland i forhold til forureningen.
Danmark har selv 29.000 forurenede grunde, som vi endnu ikke har fået fastlagt en strategi for, og vi er trods alt en rigtig gammel nation.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre lidt om visioner for Grønland og for Nuuk.
Da jeg var på udvalgstur, var der bl.a. en grønlænder, der kom og sagde, at Nuuk skulle være hovedstaden i Arktis, og jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens syn på og anbefalinger om, hvordan vi gør Nuuk til hovedstad i Arktis.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-06:
For at tage det sidste først: Nuuk er i forvejen hovedstaden i Arktis.
Nej, jeg synes ikke, det er et spørgsmål om, hvilken by der skal være hovedstad i Arktis, for Arktis er mange ting.
Det vigtigste for os er, at der er en åbenhed og et godt samarbejde i de arktiske regioner, ikke bare inden for Arktisk Råd og ikke bare inden for Arctic Five, men også blandt oprindelige folk om deres rettigheder, miljøbeskyttelse og menneskerettigheder.
Det er meget vigtigt, at vi har det samarbejde.
Vi kan mødes skiftevis det ene og det andet sted.
Jeg så gerne direkte dansk aktiv deltagelse i udformningen af arktiske politikker.
Jeg ser, at EU har en meget klar arktisk politik.
Jeg ser, at andre lande, som vi sammenligner os med, har meget klare arktiske politikker.
Jeg har svært ved at se, hvor Danmark vil hen i det arktiske samarbejde, til trods for at det danske kongerige udgør 20 pct. af hele Arktis.
Vi skal have klare retningslinjer for, hvad vi vil med hinanden i det arktiske udenrigspolitiske aspekt.
Magni Arge (T), 2016-10-06:
Nu var der mange ting i den kommentar.
Jeg vil sige, at det nok er sjældent, at nogle fra Republikanerne på Færøerne bliver sammenlignet med Republikanerne i USA.
Men det er så en vildfarelse, som nogle gange sker, også for folk, der ikke er særlig oplyste.
Så vil jeg gerne også sige, at min kærlighed til Danmark er mindst lige så stor, som danskernes kærlighed til Færøerne.
Det er jer, der bestemmer og sætter begrænsningerne for, hvad Færøerne kan, og hvad Grønland kan.
De rammer, som vi har, er jo sat ud fra tanken om en enhedsstat, dengang Danmark agerede i en lille region i Nordeuropa.
Men nu er vi alle sammen en del af et globalt samfund, og det er Færøerne også, og de rammer, som vi har, er alt for trange i dag på grund af den udenrigspolitiske lov, vi har.
Thomas Danielsen (V), 2016-10-06:
Tak for det.
Jeg er ked af, at talerens kærlighed til Danmark er mindre end Danmarks kærlighed til Færøerne.
Men når nu man kender taleren, kan man jo næsten sige, at taleren er Færøernes svar på Donald Trump.
Danmark er den store fjende, der laver alle problemerne for Færøerne.
Taleren nævner handelsbegrænsninger, eksportpotentialer osv. i sin tale, og der må jeg jo bare sige, at vi ikke fra dansk side laver nogen begrænsninger for, at Færøerne kan have en aktiv handelspolitik.
Det lader vi være op til dem, uanset om de ønsker at tage imod de tilbud om samarbejde, vi kommer med fra dansk side, eller ej.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge: Taler ordføreren ikke selv grænsehindringer og barrierer op, når nu ordføreren ønsker eget luftrum og særlige territorier på den vis i stedet for at lave et samarbejde med Danmark og få nogle styrker ud af det for begge lande og for rigsfællesskabet?
Magni Arge (T), 2016-10-06:
Jeg mener ikke, at man bevidst styrer mod konfrontation.
Man styrer hen imod at have en fornuftig forfatning, der kan styrke sammenhængskraften i det færøske samfund.
Det andet spørgsmål om, hvad grundloven kan rumme og ikke kan rumme, er ikke en absolut disciplin, hvor vi kan sige, at det lige præcis står på den ene linje.
Det er ikke en absolut disciplin.
Vi så f.eks. det fine eksempel med hjemmestyreloven, som kom igennem i 1948.
Det havde ingen ment var muligt inden for grundlovens rammer på det tidspunkt.
Søren Espersen (DF), 2016-10-06:
Jo, men når man nu fra skiftende statsministre – for det er ikke alene statsminister Lars Løkke Rasmussen, det er også vores tidligere statsminister, Helle Thorning-Schmidt – har gjort klart, at hvis der vedtages en forfatning for Færøerne, som strider mod grundloven, vil den med det samme blive erklæret ugyldig, og hvis man alligevel fremturer med den, vil det blive betragtet som en udmeldelse af rigsfællesskabet
; når man nu ved det og har fået det at vide meget klart, så kan jeg ikke få ind i hovedet, hvorfor man styrer mod den konfrontation i stedet for at sige, at den dag, hvor Færøerne opnår selvstændighed eller vil have selvstændighed, så kan man jo gennemføre den forfatning, som man vil.
Hvorfor styrer man bevidst mod konfrontation?
Det synes jeg er skammeligt.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-06:
Enhver, der efterlader sig svineri, skal rydde op efter sig og står også for regningen hele vejen igennem, fuldt ud.
Jeg synes også, at affaldshåndteringen i Grønland har fået meget større politisk opmærksomhed, end den nogen sinde har fået før, fordi det jo hober sig op.
Det siger jo sig selv.
Grønland har et samarbejde om kommuneaffald i Danmark, og Grønland har også fået øjnene op for indsamling af batterier både i offentlige bygninger og private hjem og deslige, som jeg synes er på vej i den rigtige retning, men det er langtfra godt nok.
Søren Espersen (DF), 2016-10-06:
Det var meget opmuntrende at høre genfortællingen af historien om Ove Joensen, for jeg dækkede faktisk som journalist på BT hele hans 41 dage lange færd og mødte ham på Langelinie.
Så jeg fik et godt indtryk af ham, og det er fuldstændig rigtigt, at det var en imponerende dåd, han udførte.
Jeg vil lige spørge til det med grundloven.
Hvis jeg forstår det rigtigt, bliver der lavet en forfatning på Færøerne, og den mener hr. Magni Arge godt kan indeholdes inden for grundloven.
Det mener hr. Magni Arge.
Det er ikke sikkert, at statsministerens jurister mener det.
Og mit spørgsmål er: Hvorfor har man ikke inddraget statsministerens jurister i det her forløb, så man var sikker på, at man ikke pludselig kom ud i en konfrontatorisk situation, som man efter min opfattelse styrer imod?
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-06:
De arktiske områder, specielt når der er tale om Grønland, har brug for partnere.
De infrastrukturelle investeringer og minedriftsinvesteringer, vi har brug for, kan vi ikke klare alene.
Det er et faktum.
Det betyder, at Grønland skal have partnere udefra.
Hvis ikke vi kan få det, arbejder Grønland ihærdigt på at finde investeringer fra andre lande.
Grønland har brug for partnere, og jeg så gerne Danmark være en god partner i den her sag.
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-06:
Fru Aaja Chemnitz Larsen taler meget varmt om en investeringsfond for Arktis.
Hvordan ser ordføreren at vi kan udnytte den, og hvilke parter tænker ordføreren der skal involveres i sådan en fond?
Magni Arge (T), 2016-10-06:
Ja, det er jo et interessant spørgsmål, som spørgeren stiller.
Nu er det ikke mig, der fører pennen i det grundlovsarbejde, der foregår på Færøerne, og jeg er egentlig ikke klar over, hvem man inddrager, og hvem man ikke inddrager.
Men jeg er sikker på, at man er meget godt klar over, hvad der stod i det responsum, der blev sendt fra Statsministeriet for 5 år siden.
Jeg tror ikke, at situationen viser sig at have ændret sig meget siden da.
Men jeg er overbevist om, at udgangspunktet for at formulere forfatningen i dag er, hvad man mener er bedst for Færøerne, og hvad man mener, at det færøske folk vil beslutte og bakke op omkring.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-10-06:
Jeg vil først og fremmest sige, at jeg er meget enig med ordføreren i, at der kan være nogle særlige udfordringer her i relation til de grønlandske studerende.
Jeg bider også mærke i, at ordføreren siger, at der bliver opfordret til, at man kan finde nogle løsninger imellem regeringerne i henholdsvis Grønland og Danmark for den her gruppe.
Kunne ordføreren komme ind på, hvad det kunne være for nogle løsninger?
Er ordføreren klar over, hvor mange studerende fra Grønland i Danmark der vil blive ramt af de her SU-forringelser, som regeringen barsler med?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-06:
Noget af det, som jeg bemærkede i den rapport, som Institut for Menneskerettigheder lavede om ligebehandling af grønlændere i Danmark, var, at en del af den diskrimination, der foregik, også var fra offentligt ansatte, og det synes jeg bare ikke er i orden.
Jeg så rigtig gerne, at der blev etableret et råd for grønlændere i Danmark, hvor man fra regeringens side også var med til hele tiden at sikre, at der var en forståelse for de vilkår, som grønlændere i Danmark lever under, men også at man var med til at sikre noget mere viden generelt i det danske samfund, også i folkeskolen, om det moderne Grønland.
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-06:
Vi er også selv meget optaget af kultur, og hvordan den kommer til at påvirke vores samfundsudvikling.
Men nu snakker ordføreren om, at vi har meget fokus på de udsatte grønlændere i Danmark, og jeg er egentlig enig i, at det nogle gange måske er alt for overdrevet.
Men samtidig var der jo en høring i foråret, hvor vi fik oplyst, at 44 pct. af grønlænderne i Danmark oplever at blive diskrimineret af danskerne.
Og som synlig minoritet selv synes jeg jo, det er et dramatisk tal og meget, meget uheldigt.
Og jeg vil høre ordføreren igen, hvad hun gør sig af tanker om, hvilke overordnede strategier Danmark kan tage fat på for at sikre, at vi kommer den her diskrimination til livs.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-06:
Et meget konkret sted, hvor jeg tror at man kan tage fat, er at understøtte den indsats, som civilsamfundet gør – altså, grønlændere i Danmark vil også rigtig gerne lave en frivillig indsats.
Så man kunne være med til at understøtte det arbejde, som de laver, sådan at de kunne være med til at skabe et større kendskab til Grønland.
Rigtig ofte er det jo de sociale problemer, der på en eller anden måde styrer det mediebillede, der er af Grønland, og jeg tror, at hvis man får gang i den her positive spiral, som jeg har talt om flere gange efterhånden, så vil det jo også kunne afspejles i, at vi får flere positive historier fra Grønland, at vi får vendt det billede, der er af Grønland.
Men kulturelt har Grønland rigtig, rigtig meget at byde på.
Vi har en kæmpe talentpool af folk, som er enormt gode til både musik og film og alle mulige forskellige ting.
Og hvis man var med til at understøtte det – det kunne jo godt være en særlig pulje, man lavede til grønlandske projekter fra regeringens side – så kunne man være med til at skabe et større kendskab til Grønland og grønlandsk kultur.
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-06:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg havde fornøjelsen af at være med Grønlandsudvalget i Grønland for nylig og var dybt fascineret af landet og det, som Grønland har at tilbyde rigsfællesskabet.
Jeg er egentlig meget, meget enig med ordføreren i, at vi skal sikre ligeværdighed og gensidig anerkendelse, gensidig respekt.
Men for at kunne sikre den er vi jo nødt til at have en eller anden form for kendskab, og jeg synes, kendskabet til Grønland i Danmark er forfærdelig lille, så jeg kunne godt tænke mig at høre nogle anbefalinger fra ordføreren til, hvordan og hvor Danmark kan tage fat i forhold til det kendskab.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-06:
Det kunne godt være en af de løsninger, der skulle til, men jeg synes i virkeligheden, det handler om at skabe nogle ordentlige vilkår.
Nu nævnte jeg tidligere de udfordringer, der er for rigtig mange børn og unge.
Det afspejles jo også i, at det for mange er svært at tage en uddannelse.
Så socialområdet, uddannelsesområdet, arbejdsmarkedsområdet hænger jo uløseligt sammen, når vi snakker om trivsel helt fra barnsben af.
Det afspejler sig jo.
Kunne vi blot få gang i den her positive spiral, så flere bliver uddannet og flere trives og kommer i arbejde.
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Nu har der været ført trepartsdrøftelser i Danmark netop med fokus på bl.a. praktikpladssituationen i forhold til erhvervsuddannelser, og noget af det, jeg indimellem undrer mig over, også efter selv at have været i Grønland flere gange, er jo, at når der så sker noget, et stort byggeri eller noget andet, så er man ofte nødt til at bringe arbejdskraften ind, selv om der egentlig er masser af folk, som kunne uddannes til at løfte de opgaver.
Derfor er spørgsmålet jo, om det er sådan nogle tiltag, der er behov for, altså et tættere samarbejde med fagbevægelsen, med arbejdsgiverne og eventuelt en dansk regering som formidler, for at man får løst det, for det virker jo som et paradoks, at man henter arbejdskraft ind, når der er rigeligt med folk.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-06:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har tidligere udtalt, at jeg mener, at naalakkersuisut har en lidt slap holdning til det her, altså at man vil prøve at undersøge, hvilke muligheder der kunne være.
Men jeg mener, at man politisk skal ønske at fastholde så mange unge i uddannelse som overhovedet muligt.
Alle, der kender bare en lille smule til Grønland, ved, hvor vigtigt det er, at vi får flere veluddannede, som også kan tage nogle af de job, som der er i Grønland, og være med til også at udvikle Grønland.
Vi ser jo heldigvis, at rigtig mange af vores studerende vælger at tage tilbage til Grønland, efter de har læst i Danmark eller andre steder.
Så ja, der er bestemt behov for, at man politisk er lidt mere ambitiøs i forhold til at sikre nogle bedre vilkår i Grønland.
Der mener jeg at regeringen godt i den her dialog kan være med til at finde en konkret løsning.
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Det er også uddannelsestemaet, som får mig til at stille spørgsmål.
For jeg synes nogle gange, at det, der kan vanskeliggøre dialogen, jo er, at på en række områder er der mange af de ting, som blev sagt, som man kunne tænke sig at understøtte, og på den anden side er der altid det her med, at man jo ikke skal hjælpe nogen, der ikke har bedt om hjælp – der er den her balance.
Men jeg synes, at det, fru Aaja Chemnitz Larsen sagde om uddannelse og tilgængeligheden til uddannelse, ikke mindst gode erhvervsuddannelser, var fantastisk klogt.
Derfor vil jeg bare spørge: Er der noget i den sammenhæng, som man kan gøre fra regeringens side, fra Folketingets side, fra Danmarks side for at hjælpe med de ambitioner?
For jeg deler fuldstændig ideen om, at uddannelser, og det gælder både i Danmark og i Grønland, er det bedste, vi kan give til den næste generation.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-06:
Som udgangspunkt er det jo alle de grønlandske studerende, som vil blive ramt, og der er et sted mellem 500 og 600 grønlandske studerende, som studerer i Danmark.
Der er behov for at gå ind og have en dialog om det.
Skal man være med til at sikre, at de fortsat får den SU, som de er vant til, og som de får i dag?
Vi har et rigtig højt frafald – jeg mener, det ligger omkring 40 pct. – så derfor er der i høj grad behov for, at det ikke er på grund af de her SU-forringelser, eller at det er på grund af fremdriftsreformen, som jo også har gjort livet svært for rigtig mange af de studerende, også de grønlandske.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-10-06:
Jeg er enig i, at vi alle sammen godt kunne trænge til at lære lidt mere om Grønland, men nu har I jo i hvert fald haft rigtig travlt med besøg af os her i den seneste tid, og tusind tak for sidst.
Det var meget interessant at være med Retsudvalget i Grønland.
Og der hørte vi jo også om nogle af de problemstillinger, der er, f.eks. i forhold til lægmandssystemet osv., men som der også var en, der sagde: Man bliver nødt til at tage udgangspunkt i den virkelighed, der er.
Så jeg vil gerne høre fra ordføreren, hvordan vi her fra Folketingets side kan være med til understøtte nogle af de forbedringer, der skal komme.
For vi kan ikke lige pludselig trylle bygderne tættere sammen eller med et slag få flere professionelle forsvarere eller dommere.
Så hvad er Folketingets rolle i forhold til også at få nogle af de forbedringer igennem, som Marcus Knuth var inde på, og som ordføreren også var inde på i sin tale?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-06:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror også, man er nødt til at tage udgangspunkt i den virkelighed, der er.
Og der oplever vi i høj grad i Grønland, at tingene nogle gange ikke er så ideelle, som man godt kunne ønske at de var.
Jeg tror, at opgaven som politiker også er at kigge ud i fremtiden og se, hvad behovet er fremadrettet.
Hvad er behovet om 5 år, om 10 år, om 15 år?
Og der tror jeg man er nødt til også at snakke om, hvordan vi kan sikre et ordentligt retssystem, en retssikkerhed for det grønlandske folk, som er værdig, og hvor vi sikrer, at man løbende er i gang med at opjustere det justitssystem, som vi har.
Noget af det kan jo gøres med efteruddannelse, hvor man netop tager udgangspunkt i de ressourcer, vi har.
Vi var jo også ude at se, at der faktisk findes rigtig mange ressourcer.
Der er rigtig mange steder, hvor tingene faktisk fungerer i den virkelighed, som er.
Derfor mener jeg, at man er nødt til også hele tiden at have nogle ambitioner og kigge fremad, have nogle visioner for, hvor f.eks. justitsvæsenet skal bevæge sig hen.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-06:
Miljø og affaldshåndtering er et indsatsområde hjemtaget til Grønland.
Grønland har gennem mange, mange år erkendt, at vi har et problem og efterslæb, hvad angår håndtering af vores eget affald, og i den sammenhæng tror jeg også, at vores forsøg på at gøre forbrændingen bedre, end vi nogen sinde har gjort før, langtfra er gået så godt, som vi egentlig ønsker det.
Der er blevet bygget forbrændingsanlæg de fleste steder, også i en del bygder, men at få det til at fungere så optimalt som muligt er vi langtfra nået i mål med.
Men der bliver taget hånd om problematikken og det alvorlige problem, som vi alle sammen vil have løst, fordi det hverken ser godt ud eller er godt for miljøet.
I den her sammenhæng er det, at vi er ansvarlige for den miljøforurening, vi laver selv derhjemme, men det er også, synes jeg, et andet kapitel, når det drejer sig om amerikanernes tilstedeværelse, og at de bruger den grønlandske indlandsis som deres affaldsdumpingsted, og det er på ingen måde acceptabelt.
De to ting skal man adskille, det har også hjemme to forskellige steder.