runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-11-28:
Jeg synes også, det var ærgerligt, at samrådet med den her deltidsambassadør blev aflyst.
Jeg ser frem til, at ministeren dykker ned i, hvorfor det kan være.
For det er ret vigtigt for udvalget at få adgang til en samtale med vedkommende for at høre, hvad det så egentlig er, der foregår.
For det er meget mystisk.
I forhold til konkrete forslag har vi jo fra Det Konservative Folkepartis side sagt, at vi gerne vil have, at Danmark bliver trukket ud af statsborgerretskonventionen.
Velfungerende europæiske lande som Frankrig, Belgien, Storbritannien og Italien er jo ikke med i statsborgerretskonventionen.
Og nu, hvor man så også har blandet blod med Italiens premierminister på at sende et brev, kunne man jo gå skridtet videre og rent faktisk trække Danmark ud af den konvention, som gør, at vi ikke kan tage statsborgerskabet fra folk, medmindre de begår terror eller bandekriminalitet, der sætter Danmarks vitale interesser på spil.
Hvorfor vil regeringen ikke tage det skridt og sikre, at vi rent faktisk kan få udvist de folk, som vi skal udvise, og få taget statsborgerskabet fra folk, der ikke fortjener det?
Rasmus Stoklund (S), 2025-11-28:
Til det sidste med et samråd vil jeg sige, at jeg egentlig havde en forståelse af, at der var fastsat et samråd i kalenderen, men det må jeg lige have fulgt op på efterfølgende, hvis ikke det er tilfældet.
Derudover vil jeg sige, at jeg egentlig synes, at vi fra regeringens side har gjort meget.
I kølvandet på det har der jo været en stor debat og har pågået et arbejde med at prøve at finde ud af, i hvor mange lande og hvor mange steder den her kritik stikker dybt.
Jeg forfølger jo selv et spor sammen med mine kolleger fra andre lande, som jeg skal mødes med i december i Strasbourg med henblik på at se, om vi ikke kan samle opbakning til at udfordre domstolens praksis yderligere.
Endelig vil jeg sige, at jeg ikke synes, at det er et retvisende billede, når man siger, at det er en ambassadør på deltid.
Det er en ambassadør, der selvfølgelig arbejder fuld tid og både arbejder med migration og konventioner, for de to ting hænger tæt sammen.
Peter Skaarup (DD), 2025-11-28:
Tak til ministeren for talen.
Noget af det, som jeg synes man er nødt til at spørge ministeren om, er det arbejde, som fra regeringens side har været sat i gang meget forsinket, må man sige, hvor man vil kigge på, hvad man så kan gøre fra dansk side i forhold til de her konventioner.
Det var med i regeringsgrundlaget, og der gik voldsomt lang tid, inden der endelig blev udpeget en deltidsambassadør, der skulle arbejde med det her.
Vi har i Udlændinge- og Integrationsudvalget i Folketinget nogle gange prøvet at nærme os det og finde ud af, hvad den pågældende arbejder med, og hvordan det skrider frem.
Det lykkedes ikke.
Så har vi forsøgt at få et samråd med de ansvarlige ministre.
Det er vel først og fremmest udenrigsministeren, men også integrationsministeren.
Det er heller ikke blevet til noget endnu.
Det kan være, det kommer på et eller andet tidspunkt.
Men kan ministeren ikke godt fortælle: Hvordan skrider det frem?
Er der nogen deadline?
For der er kriminelle, vi gerne vil udvise, i Danmark, og som bliver hængende på grund af konventionerne, og det kan jo ikke fortsætte.
Rasmus Stoklund (S), 2025-11-28:
Først vil jeg lige anholde det sidste.
For man kunne jo få det indtryk, at det altså aldrig lykkes os at udvise nogen.
Det siger jeg trods alt heller ikke, og det mener jeg heller ikke er et retvisende billede.
Faktisk er der ret mange, der bliver udvist.
Der er i runde tal 1.000 udlændinge om året, der rent faktisk bliver udvist af Danmark, og langt de fleste af dem bliver også reelt udvist, altså forstået på den måde, at det ikke er sådan, at de så lander ovre på Kærshovedgård og ikke kommer videre hjem.
De kommer hjem.
Det er jo rigtigt, at det er Folketinget, der har tilsluttet sig den europæiske menneskerettighedskonvention, og deraf følger så også, at man har en domstol.
Det er der stadig væk et stort flertal for i Folketinget.
Jeg synes sådan set også, at det er fornuftigt at være en del af en konvention, som blev lavet i kølvandet på holocaust, og som i sig selv intet fejler efter min opfattelse.
Jeg har brugt det billede nogle gange, at det er, lidt ligesom hvis kæden på min cykel bliver slap.
Så smider jeg heller ikke resten af cyklen væk.
Så får jeg skiftet kæden ud og får sat en ny, stram kæde på.
Det er her, jeg synes, der er et problem.
Det er den måde, domstolen har udviklet sig på.
For domstolen fejlede heller ikke noget de første år, men den måde, den har udviklet sig på, er problematisk.
Det er jo derfor, vi forsøger at lave det om uden at brænde broerne.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-28:
Ministeren siger, at det er let at kritisere uden at komme med konkrete forslag, men jeg vil godt fremhæve nogle forslag, som jeg selv synes er ret gode.
Det er nemlig et forslag, som ministeren selv kommer med i sin bog, og det kunne vi gøre i morgen her i Folketingssalen, hvis ministeren bakkede op om det.
Ministeren siger også, at det reelt er Folketinget selv, der har givet magten fra sig, altså at det ikke alene er dommerne i Strasbourg, der har skylden; det er Folketinget selv, der kan tage magten tilbage, hvis vi vil.
Det er der, hvor jeg spørger ministeren, om han vil efterleve ambitionerne i sin egen bog, og om han sammen med Dansk Folkeparti vil gå herned i Folketingssalen og afvise de aktivistiske domme fra Strasbourg, som eksempelvis forhindrer os i at udvise bestialske forbrydere fra tredjelande.
Frederik Vad (S), 2025-11-28:
Ordføreren siger, at det internationale spor ikke kan bruges til noget, og at det ender blindt.
Ordføreren siger også, at regeringen ikke er villig til at sætte en lås på Kærshovedgård, men det er Danmarksdemokraterne vel heller ikke.
For når jeg går ind og kigger på B 58, som vi behandlede i sidste samling, så kan jeg se, at Danmarksdemokraterne stemte blankt til at sætte en lås på Kærshovedgård.
Man støttede ikke det forslag, og ordføreren på det tidspunkt, hr. Kim Edberg Andsersen,sagde: Konventionerne sætter en stopper for det her forslag, for man må ikke spærre dem inde, og vi kan ikke give dem fodlænke på.
Derfor må vi tænke i helt andre baner, men så længe regeringen ikke engagerer sig i arbejdet med at ændre konventionerne og vi endnu ikke har set skyggen af en ny ambassadør, så kommer der ikke til at ske noget.
Nu har vi jo fået en ambassadør, og nu er der et internationalt spor i gang.
Men er det ikke mærkeligt, at ordføreren står på talerstolen og bebrejder regeringen, at vi ikke sætter en lås på Kærshovedgård, når Danmarksdemokraterne heller ikke støtter, at man skal sætte en lås på Kærshovedgård?
Hans Andersen (V), 2025-11-28:
Jeg tror først og fremmest, vi skal fortsætte den her rigtig gode og helt tætte dialog.
Nu løser vi en udfordring, men vi er sådan set også åbne over for at drøfte at løse andre udfordringer – ordføreren nævner nogle af dem.
Så vi vil sådan set gerne indgå i en dialog om, hvordan vi kan skabe bedre og mere lige vilkår, bedre og mere lige rammer, for det er, tror jeg, helt afgørende for sammenhængskraften i rigsfællesskabet, at vi prøver at arbejde i den retning.
Så det er vi sådan set åbne over for at drøfte i Venstre.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-11-28:
Mange tak til ordføreren for talen.
Vi vil også gerne sige fra Inuit Ataqatigiit, at vi er virkelig glade for det lovforslag, der ligger på bordet i dag, for vi synes, det er rigtig vigtigt.
Det var sådan set en kamp, der startede med, at vi bad om lige løn for lige indsats til vores politi- og anstalstbetjente, og vi fik lavet et midlertidigt lønløft og kommer til at lave et permanent lønløft fra 1. april 2026, og der er det jo rart, at vi ligesom også får tænkt pensionen ind.
En gruppe, som ikke er tænkt ind i det her lovforslag, er de pensionerede tjenestemænd under staten; vi synes, det er vigtigt, at man også er opmærksom på den gruppe, og så er vi selvfølgelig også opmærksomme på både dem, der er under kommunerne og selvstyret.
Hvad er Venstres løsning på det?
Hans Andersen (V), 2025-11-28:
Tak for ordet.
Lovforslaget, vi behandler, handler om at skabe ens og tidssvarende vilkår for statens tjenestemænd i hele rigsfællesskabet.
I dag er der forskelle mellem Danmark, Færøerne og Grønland, og det er forskelle, som ikke er hensigtsmæssige.
Lovforslaget omhandler to dele: vilkår for tjenestemænd i arbejde og pensionsvilkår for statens tjenestemænd.
Den første del af lovforslaget tager et vigtigt skridt mod en endnu stærkere ligestilling i rigsfællesskabet.
Med forslaget bliver statens tjenestemænd i Grønland og på Færøerne omfattet af den samme tjenestemandslov som i Danmark.
Det kræver en række justeringer, men retningen er klar: samme ansvar, samme rettigheder og samme rammer for det arbejde, man løfter på statens vegne, uanset om man gør det i Nuuk, Tórshavn eller København.
Det er et fornuftigt og nødvendigt skridt og tiltag.
Den anden del handler om tjenestemændenes pensionsvilkår.
I dag får pensionerede tjenestemænd i Grønland ofte en højere pension, hvis de flytter til Danmark, og det kan påvirke nogle til at bosætte sig i Danmark frem for i Grønland.
Det er en stor udfordring for de grønlandske lokalsamfund, som mister nogle af deres ildsjæle.
Man skal have lov til at bosætte sig på tværs af rigsfællesskabet, også som pensionist, men det er ærgerligt, hvis der er en økonomisk gulerod i at flytte fra Grønland.
Med lovforslaget sikrer vi, at statens tjenestemænd i Grønland og på Færøerne fremover omfattes af samme tjenestemandslov som statens tjenestemænd i Danmark.
Det betyder, at der ikke skal være et økonomisk incitament til at flytte væk fra Grønland, når man går på pension.
Hvis man flytter, skal det være af andre mere personlige grunde, ikke fordi pensionen er markant bedre et andet sted.
Det vil være godt for sammenhængskraften i rigsfællesskabet, det er godt for rekrutteringen, og det er godt for lokalsamfundene i Grønland.
Vi er opmærksomme på, at lovforslaget kun omhandler statens tjenestemænd i Grønland uden for retsvæsenet.
Lovgivningen er desuden fremadrettet og ændrer derfor kun pensionen for dem, der går på pension efter april 2026.
Så i Venstre støtter vi lovforslaget.
Det skaber ligestilling og bedre vilkår for tjenestemænd på tværs af rigsfællesskabet.
Tjenestemændenes indsats er værdsat, uanset hvor i rigsfællesskabet den udføres, og det er et vigtigt skridt for at sikre lige og moderne vilkår for statens ansatte i hele rigsfællesskabet.
Tak for ordet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-11-28:
Jeg tror desværre, at det her er meget kompliceret, og jeg tror, at rigtig mange instrumenter skal i spil, og jeg tror, at det allerallerbedste, vi kan gøre de to samfund imellem og i hele rigsfællesskabet som helhed, er at være i en meget tæt dialog, også i en dialog om, hvordan det er, vi idéudvikler, men der er jo ingen tvivl om, at vilkårene i ansættelse er én ting, men også investeringslysten i det grønlandske erhvervsliv, uanset hvilke grene af det grønlandske erhvervsliv det måtte være, er vigtig.
Så ved vi også, at det grønlandske samfund har nogle meget store udfordringer i forhold til boliger.
Det er dyrt at bo i Grønland.
Det er svært at komme til at bo de steder, hvor man gerne vil, så bosætningspolitikken i Grønland, som er et grønlandsk anliggende, spiller for mig at se også betydeligt i den her diskussion.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-11-28:
Mange tak.
Det store spørgsmål er jo, hvordan vi kan sikre, at vi forholder os til alle grupper, og det er jo ikke kun med det her lovforslag, men som sagt også med både overenskomstforhandlinger og forhandlinger, der kommer senere.
Det, vi kan konstatere, er, at 25 pct. af Grønlands befolkning bor i dag i Danmark.
Det kommer til at blive omkring 45 pct. i 2050, og derfor kan man jo i hvert fald sige, at tallene understreger, at det her er et område, vi er nødt til at skabe noget mere opmærksomhed om.
Hvad vil Socialdemokratiets løsning være på det?
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-11-28:
Mange tak for spørgsmålet og kommentaren.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at fraflytningsudfordringen, den demografiske udfordring, er meget alvorlig for den grønlandske befolkning, fordi den fremskrivning, der ligger, vil betyde, at man inden for få årtier vil se Grønlands befolkning skrumpe med ca. 10.000 fra de nuværende 57.000, og det har selvsagt enorme konsekvenser.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at regeringen i det her lovforslag lægger op til, at der også er en drøftelse i forhold til dem, der er på pension nu, men jo også den gruppe, som omhandler de tjenestemænd, som ikke ligger i rigsanliggendet, men ligger i den grønlandske stats ansættelse, og de kommunalt ansatte.
Jeg synes, der er en meget, meget god og helt nødvendig erkendelse også i det danske Folketing og bredt i det danske samfund af, hvilke udfordringer Grønland står over for i fremtiden, og fraflytning er altså et nødvendigt punkt, vi skal holde os for øje.
Men det drejer sig også om rekruttering og fastholdelse, og der kan man sige, at lovforslaget, vi behandler her i dag, i høj grad er med til at skabe bedre vilkår.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-11-28:
Tusind tak til ordføreren for ordførerindlægget.
Der er, som ordføreren også er inde på, positive takter i lovforslaget, men som sagt, som ordføreren også var inde på, er der også en forhandling, som udestår.
Man skal holde tungen lige i munden, for vi taler om én gruppe i det her lovforslag, men der er tre andre grupper, som vi også er opmærksomme på fra Grønlands side.
Citat start: Mange af vores gamle kollegaer er flyttet til Danmark på grund af pension.
Det må stoppes, så vi stopper med at flytte.
Vores land har brug for os.
Citat slut.
Noget af det, som vi fra IA er opmærksomme på, er, hvordan vi kan være med til at sikre, at vi netop indgår nogle aftaler, så man ikke skal flytte fra Grønland til Danmark, fordi man får mere i tjenestemandspension ved at gøre det, og det kunne jeg godt tænke mig høre Socialdemokratiets kommentar til.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-11-28:
Mange tak, formand.
Det her er et rigtig fint lovforslag, som vi fra socialdemokratisk side støtter fuldstændig op omkring.
Det har været en debat gennem meget, meget lang tid her i Folketingssalen og også i vores dialog her i Folketinget med de dygtige grønlandske folketingsmedlemmer, af det her har været et emne, som man har syntes der skulle gribes fat på.
Det er et emne, hvor regeringen har udtrykt meget tydeligt i regeringsgrundlaget, at man ville kigge ind i at få harmoniserede vilkår inden for kongeriget, altså det, der er rigsanliggender, og det her er et godt eksempel.
Med lovforslaget foreslås det, at tjenestemandsloven og tjenestemandspensionsloven fra den 1. april næste år, 2026, kommer til at omfatte statens tjenestemænd i alle dele af riget.
Det vil altså sikre, at statens tjenestemænd i Grønland fremadrettet får samme ansættelses- og pensionsvilkår som statens tjenestemænd i Danmark og på Færøerne.
Det drejer sig om cirka 230 erhvervsaktive tjenestemænd i Grønland.
Det er med andre ord et spørgsmål om at få ligestillede ansættelses- og pensionsvilkår, og det handler alene om ansættelses- og pensionsvilkår for de nuværende og kommende tjenestemænd.
Man kan spørge: Hvad ligger der i det?
Det kommer til at betyde en højere tjenestemandspensionsgivende løn, som man har i Danmark, og hvorfor er der en forskel?
Det er der, fordi man tidligere – og jeg ved ikke engang helt, hvordan tallene gøres op i dag – har set og ser et generelt lavere lønniveau i Grønland, end der er i Danmark.
Men der er også i forbindelse med lovforslaget her indlagt en drøftelse af, at det grønlandske selvstyre og den danske regering vil gå konstruktivt ind i en drøftelse senere om at have pensionen til de tjenestemænd, som er i ansættelse eller er gået på pension, for øje, og at det også gælder de tjenestemænd, som har en ansættelse i det grønlandske selvstyre og i de grønlandske kommuner.
Så det er et spørgsmål om, at det ligger for eftertiden, og at der er lavet en aftale om at gå konstruktivt ind i også at kigge på det felt.
Fra Socialdemokratiets side synes vi, det er rigtig godt, at regeringen har taget initiativ til at få kigget på det her, for det er som nævnt indledningsvis et område, vi har diskuteret rigtig meget, og jeg har jo selv som grønlandsordfører været vidne til, at der er mange statens tjenestemænd i Grønland, som har rejst spørgsmålet om det.
Som sagt gælder det for Grønland, men det gælder ikke for Færøerne, for Færøerne har allerede de samme regler, som gælder for statens tjenestemænd i Danmark.
Tak for ordet, formand.
Rasmus Stoklund (S), 2025-11-28:
Nogle af de konkrete forslag, vi har arbejdet med, har været at gøre det muligt og lettere at kunne sende folk tilbage til sikre tredjelande, altså at skabe et grundlag, som gjorde, at man kunne have en meget hurtigere procedure, så man ikke først skulle ind i det almindelige asylsystem i lang tid, men at man hurtigere kunne sende folk tilbage, hvis man kunne se, at det her var åbenbart grundløst.
Et andet konkret element, vi har arbejdet med, er det her med at skabe de samme vilkår, som vi har ved hjælp af retsforbeholdet, altså at andre lande også ved hjælp af at skabe noget, man kalder sikre tredjelande som kategori, eller hvad man skal sige, kan etablere modtagecentre.
Der har været lidt fremme i pressen om, at man i Holland tilsyneladende er nået et stykke ad vejen med Uganda, men det er altså at skabe et samarbejde med andre lande om at kunne udsende folk, der skal udsendes, via de lande, i stedet for at de skal opholde sig i hjemlandet.
Steffen Larsen (LA), 2025-11-28:
Årsagen til, at jeg tog chatkontrol frem, er, at det er et meget konkret forslag, hvor regeringen her har arbejdet meget konkret for den specifikke ting.
Hvad har ministeren så taget med til sine kollegaer af konkrete forslag?
For det lader til, at der er brugt utrolig mange kræfter på et meget, meget konkret forslag, og statsministeren har også været involveret i det meget konkrete forslag om chatkontrol.
Så sidder udlændinge- og integrationsministeren med samtaler, diskussioner og møder, men hvad konkret har man bragt ind i det?
Har der været et konkret forslag, som man har prøvet at samle de andre udlændinge- og integrationsministre i Europa om?
Hans Andersen (V), 2025-11-28:
Vi ser frem til, at vi kommer i gang med de drøftelser, og jeg synes, vi har travlt.
Jeg synes, det er helt afgørende, at vi for at sikre den her sammenhængskraft i rigsfællesskabet får de her drøftelser os alle sammen imellem, og jeg synes sådan set, at de seneste par år har vist, at vi sammen kan finde løsninger, der styrker det her rigsfællesskab, hvilket vi er meget optaget af.
Rasmus Stoklund (S), 2025-11-28:
Det er klart, at regeringen har arbejdet med forskellige ting i løbet af formandskabet, men for mit eget vedkommende har jeg ikke brugt tid på chat.
Jeg har brugt tid på det, der handler om migration, og jeg har haft masser af parallelle møder, der handlede om den måde, Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol har udviklet sig på.
Jeg tror, at jeg i løbet af den her sidste halvanden måned har besøgt seks-syv lande og haft en masse onlinemøder med kolleger.
Det kan jo nemt karikeres og reduceres til, at det bare er snak, og at der ikke kommer noget ud af det, men omvendt er forudsætningen for at skabe nogle forandringer jo også, at man prøver at tale med nogle af sine kolleger fra andre lande og prøver at finde opbakning.
Det er det, jeg har prøvet at bestræbe mig på at gøre, og der har mit fokus altså været på det, der handler om migrationsdagsordener, og det har været så parallelt at have et spor, der også handlede om den måde, Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols praksis har udviklet sig på.
Nicolai Wammen (S), 2025-11-28:
Jeg vil gerne gengælde de fine ord i forhold til samarbejdet.
Det er helt på sin plads også fra min side at gøre det i forhold til ordføreren.
I forhold til spørgsmålet vil jeg sige, som jeg også sagde for et øjeblik siden, at når overenskomstforhandlingerne i 2026 er kendt – og vi er jo i 2026 lige om lidt – og notatet med løsningsmodeller er udarbejdet, vil regeringen gå i en konstruktiv dialog med Grønland med henblik på en politisk drøftelse om at hæve pensionerne for tjenestemænd ansat ved Grønlands selvstyre og de grønlandske kommuner samt for de tjenestemænd i Grønland, der allerede er gået på pension pr. 1. april 2026.
Så der er en køreplan, og jeg synes også, at vi kan se en tidsmæssig forankring, som er om få måneder, og det håber jeg også man vil tage vel imod.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-28:
Vi støtter det konkrete forslag her.
I forhold til en bredere ensretning af lovgivningen vedrørende tjenestemænd mellem Grønland og Danmark vil det givetvis være tilfældet, at vi også bakker op om det.
Men jeg er vikar for den almindelige ordfører i dag, så der tror jeg, at man må tage en dialog med hr. Alex Ahrendtsen, som er lidt bedre inde i genstandsfeltet.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-11-28:
Noget af diskussionen, som vi har haft her i dag, handler jo også om nogle af de andre grupper, altså hvorvidt man er villig til at gøre det dér.
Det hører jeg i hvert fald lidt bredt, nemlig at det sådan set er noget, man bakker op omkring, i forhold til man kigger på, hvordan man både kan ligestille de tjenestemandspensioner, som ligger under staten, men også dem under kommunerne og selvstyret.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-28:
Den er jo, at det støtter vi, og det er jo derfor, vi støtter forslaget.
Så benyttede jeg bare lejligheden til at sige noget generelt om tjenestemandsordningen, fordi det er ikke en ordning, vi ellers sædvanligvis har rig mulighed for at diskutere her i Folketingssalen.
Tak for det.
Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Det er i det hele taget sjældent, at vi får lov at diskutere tjenestemandsordningen her i Folketingssalen.
Derfor vil jeg gerne sige et par ord om emnet.
I løbet af det seneste årti har vores samfund gennemgået betydelige forandringer.
Siden muligheden for dobbelt statsborgerskab blev indført den 1. september 2015 af en socialdemokratisk regering med støtte fra Venstre, SF, Enhedslisten og Liberal Alliance, har vi oplevet en dramatisk stigning i antallet af personer med et dobbelt statsborgerskab.
Det offentlige Danmark ved ikke, hvor mange det egentlig drejer sig om, da vi slet ikke registrerer det.
Det er selvfølgelig en fejl ikke at registrere eventuel udenlandsk loyalitet og statsborgerretslige forhold.
Det vedrører selvfølgelig ikke grønlændere.
Jeg mener, og vi mener, at der er behov for et fuldstændigt eftersyn af reglerne og praksis for tjenestemænd og såkaldt tjenestemandslignende ansatte og deres ansættelse.
Det gælder ikke mindst efter lovændringen, som tillod dobbelt statsborgerskab.
Vi har i dag embedsmænd, som ikke er danske statsborgere, og embedsmænd, som er dobbelte statsborgere.
Mig bekendt fastsætter ministerierne selv, hvilke regler de arbejder under, herunder hvilken information der skal klassificeres på hvilket niveau, og mig bekendt er der få eller ingen stillinger, som man automatisk er diskvalificeret til, hvis man også er udenlandsk statsborger.
Derfor er det også rimeligt at antage, at der kan være udlændinge, som sidder og behandler ansøgninger om asyl; udlændinge, som behandler andre udlændinges ansøgning om opholdstilladelse; og udlændinge, som behandler andre udlændinges ansøgninger om dansk indfødsret, altså dansk statsborgerskab.
Vi ved det ikke.
I bekendtgørelsen af lov om tjenestemænd står der, at personer uden dansk indfødsret ansættes på tilsvarende vilkår som tjenestemænd i de tilfælde, hvor personer med indfødsret ansættes som tjenestemænd.
Men disse personer skal slet ikke bestride de stillinger, som betros de særlige få danske statsborgere, som fortjener det offentlige og danskernes tillid.
Det var hele formålet med tjenestemandsordningen til at begynde med.
Derfor opfordrer vi i Dansk Folkeparti også ministeren og regeringen til at kigge på loven for tjenestemænd i det hele taget, og hvilke stillinger der kan besættes af udlændinge og af dobbelte statsborgere.
Tak for at lytte til den bekymring.
Dansk Folkeparti støtter forslaget.