runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2017-10-27:
Mange tak, formand.
De foregående ordførere har jo på udmærket vis gjort rede for elementerne i lovforslaget, så jeg kan jo nøjes med at forholde mig til begrundelserne og vores holdning til det.
Og vi bakker op om det her lovforslag.
Danmark har et alvorligt problem med mangel på læger, dels i socialt belastede områder, dels også i landdistrikterne.
Det øger uligheden i sundheden, når det for nogle borgere er urimelig svært at få en tid hos lægen.
Det er ikke verdens største skridt, men det er dog skridt i den rigtige retning.
Fra Enhedslistens side ser vi ingen grund til en tidsbegrænsning, men det er dog positivt med denne udvidelse af den tidsmæssige ramme.
Vi så også gerne, at vi fra Folketinget fulgte Lægedækningsudvalgets anbefalinger om at afskaffe det eksisterende lovkrav om, at man skal sende en klinik i udbud, hvor der ikke er en praktiserende læge, som ønsker at byde ind på den og købe klinikken.
I stedet bør det være op til regionerne, om man vil udbyde driften eller drive en klinik selv.
Det var der desværre ikke opbakning til i forhandlingerne om lægedækning.
Lovforslagets anden del gør det enklere for læger at købe ydernumre fra andre læger, som ikke ønsker at drive deres praksis videre.
Der er stadig den samme grænse for, hvor mange klinikker en læge må eje.
Det kan skabe flere muligheder for, at læger kan blive ansat i almen praksis, hvis de ønsker det, frem for selv at eje.
Og endelig indeholder lovforslaget en ændring af sundhedsloven, som ikke lige har noget at gøre med problemet med manglende lægedækning.
Det er en forenkling i regionerne med hensyn til at opkræve gebyr for tilsyn med sygehuse, og den ændring kan vi også godt støtte.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-10-27:
Jeg skal starte med at sige, at Alternativet også støtter lovforslaget.
Det er jo en del af den aftale, der allerede er indgået.
Som det er blevet nævnt, vil det her lovforslag give regionerne mulighed for at drive alment medicinske klinikker i en 6-årig periode i tilfælde af lægedækningsproblemer, og det vil være muligt at købe ekstra ydernumre som praktiserende læge.
Så der åbnes altså nogle muligheder for, at lægerne kan komme længere ud i det danske land.
Jeg skal ikke stå og gentage, hvad mange andre ordførere har sagt før om indholdet i lovforslaget.
Men jeg sad og fik en tanke dernede, nemlig at det jo er rigtig fint, at vi med det her lovforslag udvider muligheden for at få nogle læger ud i de områder af Danmark, hvor der er besvær med at få lægedækning.
Men hvis vi vil undgå at komme i en situation fremadrettet, hvor vi måske skal tage endnu flere skridt til det eller begynde at finde nye veje til løsningen af den her udfordring, så tror jeg, at vi også skal tænke i meget bredere termer.
Det her er jo ikke kun et lægeproblem; det er jo et affolkningsproblem i det hele taget i vores land.
Når jeg kører igennem min barndoms byer, tænker jeg – og sådan tror jeg at mange har det, når de kommer hen og besøger deres barndoms byer –
hold da op, hvor er her dødt i forhold til dengang, jeg voksede op, og der var liv i gaderne.
Vi skal simpelt hen have livet tilbage ude i vores byer, og det handler jo om, at vi ikke skal lukke alle de folkeskoler, som vi har lukket, og at arbejdspladserne skal tilbage.
Vi skal skabe lokalt iværksætteri, så folk får lyst til at leve i de her byer.
Alt, hvad vi kan gøre for at opfordre til, at der kommer liv, kultur, uddannelse, erhverv, beskæftigelse og fritidsmuligheder tilbage til vores landsbysamfund, skal vi gøre, for det tror jeg er den eneste rigtige vej at gå, hvis man skal undgå, at vi her i Folketinget skal stå og regulere, hvordan vi får bl.a. læger ud i yderområderne.
Så det er bare en opfodring til, at vi i fremtiden også skal huske at se det i et større perspektiv.
Liselott Blixt (DF), 2017-10-27:
Først vil jeg sige, at vi ikke ved, hvad det kommer til at koste, når det er, vi kan dyrke det herhjemme.
Men til det vil jeg også sige, at det også skal være sådan, at pensionisten har råd til at få medicinsk cannabis på en almindelig pension.
Men problemet er, at vi har haft rigtig mange samtaler i udvalget, og vi kan ikke blive enige, for
der, hvor I vil tage penge, vil vi ikke tage penge.
Med de muligheder, vi har haft, kommer det til at gå ud over andre patienter, og det vil vi ikke være med til.
Britt Bager (V), 2017-10-27:
Med lovforslaget her udmønter vi en bred politisk aftale.
Det er en aftale, der netop fokuserer på at fremme muligheden for at benytte digital kommunikation i private og almene boligforhold.
Det er helt på linje med udviklingen i vores samfund.
Jeg vil ikke gå i detaljer med det her lovforslag, men jeg vil blot nævne, at vi med forslaget her fjerner de nuværende barrierer for digital kommunikation mellem lejer og udlejer.
På den baggrund er det Venstres forventning, at forslaget bl.a. vil medføre lavere administrationsomkostninger for udlejerne og gøre kommunikationen mellem parterne mere fleksibel og mere effektiv.
Afslutningsvis vil jeg understrege, at vi med forslaget her ikke pålægger lejerne, at de fremover skal benytte sig af digital kommunikation.
De lejere, der af den ene eller anden grund ikke ønsker at benytte sig af digital kommunikation, vil fortsat have mulighed for at blive fritaget for det – præcis ligesom personer, der er fritaget for digital post.
I Venstre mener vi, at forslaget her understøtter den fremadrettede kommunikation mellem lejer og udlejer med de åbenlyse fordele, det medfører, samtidig med at forslaget tager hensyn til de lejere, der ikke ønsker at benytte sig af digital kommunikation.
Vi støtter derfor forslaget, og jeg skal på vegne af Det Konservative Folkeparti sige, at de også støtter forslaget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-10-27:
Tak for spørgsmålet.
Ja, så absolut – det er vi.
Og det er også min forståelse, at det er vi i den samlede ordførerkreds, og jeg mener også, at ministeren har nikket adskillige gange til, at det her følger vi meget nøje.
For det er jo klart, som ordføreren siger, at der er nogle balancepunkter, vi bliver nødt til at være opmærksomme på.
Hvordan kommer det her forsøgsindrammede medicinske cannabis til at ligge i et balancepunkt med det illegale medicinske cannabis?
Og det er jo her, vi ønsker at få flyttet de patienter, der selvmedicinerer sig, over i en tryg, sikker ramme, hvor det er læger og apotekere, der står for det.
Men det er klart, at prisen her også er afgørende.
Så det er vi i høj grad med på at drøfte.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-10-27:
Tak skal du have.
Jamen det er bare en kort bemærkning.
Jeg vil bare spørge ordføreren om noget og sige tak for ordførertalen.
Jeg er meget enig i sådan stort set det hele.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-10-27:
Tak for ordet.
Det er med stor glæde, at vi nu med et bredt flertal endelig får åbnet for forsøg med anvendelse af medicinsk cannabis
, både fordi der er rigtig mange syge mennesker i dag, som siger, at de har eller har haft glæde af brug af medicinsk cannabis, og fordi de indtil nu har følt sig tvunget til at anskaffe stoffet illegalt eller på nettet.
Men lige så vigtigt har det altså også været for os, at vi nu får mulighed for at tjekke virkningerne af et lovligt produceret cannabisprodukt, som er produceret under kontrollerede former, så både brugere og sundhedsvæsen kan afpasse og tjekke virkningen af de afmålte doser.
Det sidste har været rigtig vigtigt for SF, når bl.a. Lægeforeningen, Danske Patienter og Dansk Psykiatrisk Selskab har givet udtryk for, at der ikke er tilstrækkelig evidens for effekten af medicinsk cannabis i forhold til de kriterier, man ellers pålægger lægemidler, før de kan komme ud på markedet.
For selv om jeg anerkender, at mange mennesker oplever, at de har haft stor gavn af medicinsk cannabis, så anerkender jeg også, at der er andre, som har haft en anden oplevelse.
enige om at følge området tæt.
Bl.a. Lægeforeningen og en række patientorganisationer har efterlyst kliniske forsøg med medicinsk cannabis – det ønske er SF for så vidt enig i – men med satspuljeaftalen fra sidste år, som flere har nævnt i debatten, er der afsat en pulje på 5 mio. kr., som kan være med til at skaffe viden om effekterne af og også bivirkningerne ved brug af medicinsk cannabis.
Derudover kan vi jo heldigvis også trække på en lang række andre erfaringer, og så er det jo stadig væk tilladt at arbejde videre i forløbet, også når det er sådan, at vi skal evaluere forsøgene hen ad vejen.
SF kan derfor give forslaget vores fulde støtte med på vejen.
Marlene Borst Hansen (RV), 2017-10-27:
Jamen igen, som jeg sagde i min ordførertale, er det jo også en balance.
Vi har rigtig gerne villet have, at man fra forskningsmæssig side havde noget mere evidens på området.
Vi har bare løbet panden mod en mur, og vi har ikke kunnet få den forskning i gang.
Derfor er vi tilfredse med, at vi dels i dag laver en forsøgsordning, dels at vi igennem de næste 4 år kan følge det tæt, både i forhold til at få evidens, men jo også at der er en pulje til forskning, så vi på den måde får meget mere viden på området.
Vi tror, at det her er den måde, vi får den evidens på området, som er så afgørende for Radikale Venstre.
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-27:
Der kan vel ikke være tvivl om, at dem, der er de reelle eksperter inden for det her, er dem, der sidder og godkender lægemidler i Danmark, og som normalt stiller nogle krav, som alle mulige andre medikamenter skal leve op til.
Men lige med det her medikament, fordi der har været en folkestemning, vælger vi at sige: Så er det okay, så behøver det ikke leve op til de samme krav, som vi stiller til alt mulig anden medicin.
Det kan godt være, at der er nogle patienter, der har haft glæde af det her, men der er også patienter, der har haft glæde af alle mulige andre former for behandling, som er ulovlige i dag, og som vi ikke kommer til at tillade, så jeg vil godt spørge igen: Hvorfor lytter vi ikke til de eksperter, vi normalt lytter til, når det gælder ibrugtagning af lægemidler i Danmark?
Marlene Borst Hansen (RV), 2017-10-27:
Jamen fordi der jo er forskellige eksperter på det her område, det vil jeg gerne starte med at sige, og jeg synes også, at jeg gjorde det klart i min ordførertale, at der er en vægtning, og at vi gør noget i dag, som vi normalt ikke gør.
For der har været, det ved vi jo, stor modstand både i forhold til at gå ind i en forskningsmæssig del, men der er stadig væk også en forholdsvis stor modstand fra lægefaglig side.
Vi havde sådan set gerne set, at man havde startet for mange år siden med at forske mere i det her område.
Det har ikke været muligt, den forskning er ikke startet op, og derfor har vi i dag vurderet, at den her forsøgsordning er en måde at komme i gang på, og det er for os rigtig vigtigt, at det stadig væk er en læge, der vurderer det, og man kan ikke alene med sig selv afgøre, hvorvidt man kan gå op på apoteket og købe medicinsk cannabis.
Der skal altid være en læge med ind over, og det mener vi sådan set også er en slags ekspert.
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-27:
Tak for ordførertalen.
På et tidspunkt lavede ordførerens parti, Det Radikale Venstre, en stor kampagne med store bannere, som var ude over hele byen, hvor der stod: Vi lytter, også til eksperter.
Og når nu eksperterne ikke kan give det her medicinske cannabis et stempel for at være validt, for at have den samme effekt, for at leve op til den kvalitet, som vi normalt stiller som krav til lægemidler, hvorfor lytter det Radikale Venstre så ikke til eksperter i det her tilfælde?
Marlene Borst Hansen (RV), 2017-10-27:
Som også mange af de andre ordførere har været inde på, har vi i rigtig mange år her i Folketinget diskuteret, hvorvidt vi skulle legalisere medicinsk cannabis, og med den her forsøgsordning gør vi faktisk noget, som vi normalt ikke gør her i Folketinget.
Vi beslutter at gennemføre et forsøg med nogle produkter, som endnu ikke har været gennemtestet gennem flere år, og hvor der ikke er fuld evidens for virkningen.
Men når vi gør det alligevel, er det, fordi vi naturligvis ved, at rigtig, rigtig mange mennesker har haft utrolig stor hjælp og også fået forhøjet deres livskvalitet ved at bruge forskellige medicinske cannabisprodukter.
De mennesker er i dag nødt til at købe deres produkter på et illegalt marked, hvor der ingen kontrol er med, hvilke produkter som sælges, og hvilke produkter de mennesker så også indtager.
Med den her lov hjælper vi fra politisk side en masse mennesker, som i dag lever med store smerter eller har massive kvalmegener efter kemoterapi, med, under forudsætning af at deres læge vurderer det, at kunne købe medicinsk cannabis helt lovligt på apoteket.
Samtidig skubber vi til en udvikling om at få noget mere viden på området.
Vi har fra radikal side igennem mange år ønsket mere forskning og større evidens for effekterne af medicinsk cannabis, men vi har stort set løbet panden mod en mur hver gang, både fra forskningsmæssig side, men til dels også fra lægefaglig side.
Derfor er vi meget tilfredse med, at Folketinget nu står sammen om at få gang i både udviklingen af cannabisprodukter og i at få mere viden og evidens på området.
Så Radikale Venstre kan naturligvis støtte lovforslaget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-10-27:
Det her lovforslag handler, som formanden siger, om tre lovkomplekser, der skal justeres.
Det er i og for sig af meget teknisk og administrativ karakter, og det er for at opnå en højere grad af smidighed og mindre bureaukrati.
Det første område handler om medicinkister.
Medicinkister er det begreb, der dækker den medicin, man opbevarer ombord på et skib – jeg tror faktisk, det hedder det samme, hvis det er ombord på et fly – og det drejer sig om, at man altid har noget medicin, sådan at man i meget akutte situationer kan gribe ind og forhåbentlig redde menneskeliv eller bedre et menneskes akutte situation på grund af smerter eller andet.
Det er sådan, at man letter adgangen for dem, der forhandler det, sådan at man også kan købe medicinkister i andre lande, hvis man eksempelvis har et dansk indregistreret skib, som er i sejlads i andre dele af verden.
Så det er en smidiggørelse af selve indkøbsmuligheden og det at håndtere indkøbet.
Et andet element af lovforslaget er, at man giver andre mulighed for at forhandle medicinkister, sådan at det ikke bare er danske apoteker, men også grossistfirmaer, som kan levere medicinkisterne.
Et tredje element er, at man giver private apoteker mulighed for at levere medicin til statslige beredskabsinstitutioner og til det danske forsvar i de situationer, hvor man ikke kan købe medicinen, fordi det simpelt hen ikke er markedsført på det danske marked.
Det fjerde og sidste element er, at man giver Lægemiddelstyrelsen bemyndigelse til at udpege organer, som kan lave de nødvendige tilsynsog kontrolforanstaltninger i forhold til medicinsk udstyr på det danske marked.
Så det er altså lovforslag og ændringer af meget teknisk karakter, som Socialdemokratiet naturligvis støtter, fordi det giver øget smidighed og mindre bureaukrati, og det giver også besparelser for mange af dem, som skal drive de her foranstaltninger, og det sikrer, at de akutte beredskaber og den akutte medicin er til stede, hvor der er behov for det.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-10-27:
Tak igen.
Jeg skal nok lade være med at stille det samme spørgsmål til alle, men jeg stiller det lige til de store partier, for jeg synes faktisk, det er vigtigt.
Det er sådan set det samme spørgsmål, som jeg stillede til Socialdemokratiet, nemlig det her med forhandlingerne om at prøve at finde et tilskud til patienterne, for det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi har siddet sammen nogle gange nu og prøvet at finde nogle løsninger, vi kunne enes om.
Det er ikke lykkedes endnu, og det bekymrer mig lidt, så jeg vil egentlig bare høre: Er Dansk Folkeparti indstillet på, at vi fortsætter forhandlingerne i aftalekredsen her i forhold til at prøve også at finde nogle penge til, at man kan få tilskud til medicinsk cannabis?
Merete Dea Larsen (DF), 2017-10-27:
Ja, lovforslaget her er nemlig relevant i forhold til den lov, der i 2015 gjorde det muligt at drive friplejeboliger i lejede lokaler, og det blev vedtaget af et enigt Folketing med undtagelse af Enhedslisten.
Loven blev dengang udformet, sådan at forholdet mellem ejendommens ejer og en friplejeboligleverandør blev omfattet af boliglejereguleringslovgivningen – ja, det er et kludret ord.
Det har vist sig ikke at være hensigtsmæssigt, da en friplejeboligleverandør anvender lokalerne til erhvervsmæssig drift af plejevirksomhed, og det bør derfor være omfattet af erhvervslejeloven.
Ændringen, som hr. Kaare Dybvad også var inde på, skulle ikke have nogen konsekvenser for huslejeniveauet i de omfattede friplejeboliger, hvilket bl.a. Danske Seniorer også lægger vægt på i deres høringssvar, og derfor kan Dansk Folkeparti støtte forslaget.
Kaare Dybvad (S), 2017-10-27:
I den lov, som vi lavede i 2015, gav vi dengang mulighed for, at man kunne anvise fra kommunen og gøre aftalesystemet for friplejeboliger mere fleksibelt, og det har vi så evalueret.
Og vi er så kommet frem til, at vi gerne vil åbne op for, at der kan etableres friplejeboliger i lejede lokaler.
Man kan huske, at før blev taksten jo fastsat ud fra et landsgennemsnit, og det betød, at nogle kommuner kom til at betale en udgift, som var langt højere end udgiften for en borger i kommunens egne plejeboliger, og det var et af de problemer, som vi forsøgte at løfte dengang, og som både kommuner og leverandører pegede på.
Ifølge regeringen bliver der nu mulighed for gøre brug af friplejeboliger i lejede lokaler, hvilket selvfølgelig er begrænset af, at det tilhørende serviceareal også er underlagt plejeboligloven, og det betyder, at en ejer kan få den samme sikkerhed for lejemålet, som hvis det var omfattet af erhvervslejeloven.
Da det er under forudsætning af, at der ikke kommer højere husleje eller forringet retsstilling for beboerne, der fortsat er underlagt lejeloven, som regeringen anfører i lovforslaget, kan vi fra Socialdemokratiets side støtte forslaget.
Britt Bager (V), 2017-10-27:
Som det er de fleste bekendt, blev der i 2015 vedtaget en række ændringer af friplejeloven.
Her blev det bl.a. muligt at drive friplejeboliger i lejede lokaler.
Med de nuværende regler er lejeforholdet mellem en ejendoms ejer og friplejeboligleverandøren, når friplejeboligleverandøren altså etablerer boliger i lejede lokaler,
omfattet af boliglejelovgivningen.
Det forhold ændrer vi på med forslaget her, så lejeforholdet mellem de to parter fremover vil være omfattet af erhvervslejeloven.
Ændringen vil betyde en øget aftalefrihed mellem en ejendoms ejer og friplejeboligleverandøren, idet de to parter i højere grad vil kunne aftale de vilkår, som de anser for mest hensigtsmæssige i det konkrete lejeforhold.
Og dermed begrænses muligheden for at drive friplejeboliger i lejede lokaler ikke længere af en uhensigtsmæssig regulering.
Ved netop at fjerne denne uhensigtsmæssige regulering vil vi kunne understøtte muligheden for at drive friplejeboliger i lejede lokaler, og det vil styrke potentielle udlejeres interesse i at tilbyde egnede lokaler til friplejeboligleverandører.
Det er derfor Venstres forventning, at forslaget her vil bidrage til at øge udbuddet af lokaler, som friplejeboligleverandøren kan leje.
På den måde kan vi styrke friplejeboligmarkedet, og således vil forslaget her også gavne potentielle lejere.
I den forbindelse er det dog vigtigt for mig at understrege, at forslaget ikke ændrer på beboernes vilkår i fremlejeforhold.
Også det fremgår af selve lovteksten.
Det er Venstres forventning, at det her forslag vil gavne de involverede parter med henblik på øget aftalefrihed og frihed til at aftale de vilkår, som parterne finder mest hensigtsmæssige i de konkrete forhold, uden at det har negativ indflydelse på beboerne, og det giver i vores optik rigtig god mening.
Marlene Borst Hansen (RV), 2017-10-27:
Radikale Venstre går ind for ophævelse af forbuddet mod dobbeltdonation.
Det forbud har vi gerne villet af med i flere år, og derfor er vi naturligvis glade for, at et flertal i Folketinget nu er enige om at afskaffe det.
I Radikale Venstre var vi gerne gået endnu længere og ikke betinget dobbeltdonation med, at der skal være en sundhedsfaglig begrundelse for behandling.
Vi synes, at det bør være muligt for eksempelvis lesbiske par at kunne donere æg til hinanden, sådan at det er muligt, at den ene kvinde bliver gravid og føder barnet, mens det er den anden kvinde, som er ægdonor, og at barnet derfor bliver født med hendes genmateriale.
Men det var der ikke bred enighed om, og vi respekterer naturligvis den aftale, som vi har lavet.
Vi synes ligeledes, at det er fint, at den donerede sæd eller det donerede æg skal være doneret i ikkeanonym form, sådan at det fortsat vil være muligt for barnet at få i hvert fald delvis kendskab til sit genetiske ophav.
Radikale Venstre støtter varmt det her lovforslag.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-10-27:
Jamen det gør jeg selvfølgelig, og når jeg nævner det her, siger jeg, at det er noget, vi vil overveje.
Det har været vores sundhedsordfører, der har siddet med ved forhandlingerne, og jeg skal selvfølgelig nok gå tilbage med det.
For hvis det her har været et punkt, der har været uenighed om ved forhandlingerne, og at vi i Alternativet har sagt det modsatte af det, jeg siger nu, så skal jeg nok trække det tilbage.
Det er jeg ikke klar over, men jeg tænker, at hvis det er et nyt element, der kommer ind nu, så vil vi selvfølgelig kigge på det.
Men jeg henholder mig selvfølgelig fuldstændig til den ansvarlighed og ordentlighed, der ligger i forhandlingerne.
Jane Heitmann (V), 2017-10-27:
Tak for det.
Jeg noterede mig, at ordføreren havde en overvejelse omkring eventuelt at støtte et kommende ændringsforslag fra Enhedslisten.
Jeg synes bare godt lige, jeg vil nævne, at lovforslaget her jo sådan set er blevet til på baggrund af en aftale i etisk kreds og de drøftelser, vi har haft, der.
Jeg vil bare lige spørge, om Alternativet anerkender den proces, vi sammen har været igennem i etisk kreds.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-10-27:
Tak for ordet.
Det er altid rart, når man kan være med til at gøre livet lettere for flere borgere og indføre lovgivning, der er mere tidssvarende og i pagt med gældende familiemønstre og kønsidentiteter – i det her tilfælde i forhold til de transkønnede og par og enlige kvinder, der har brug for hjælp til deres reproduktion.
Med dette forslag er vi kommet et skridt nærmere den nu helt nødvendige afstigmatisering af transkønnede borgere, når det nu endelig bliver muligt at få foretaget en kastration uden forudgående tilladelse fra Sundhedsstyrelsen.
Beslutningen om det skal i fremtiden udelukkende træffes at patienten og den behandlende læge.
Dette er et stort fremskridt, som SF støtter varmt.
I SF mener vi på linje med en række af de forrige ordførere, at det er på tide, at man får gjort op med forbuddet imod dobbeltdonation af æg, først og fremmest fordi man dermed giver flere muligheder for at gennemføre en graviditet og dermed føde eget barn, men også fordi vi med det foreliggende forslag får foretaget den nødvendige indhegning af forslaget, således at muligheden for dobbeltdonation skal ske ud fra en sundhedsfaglig begrundelse.
Det vil stadig væk være delvis muligt for børnene at få viden om deres biologiske ophav.
I de tilfælde, hvor parrene og donor ønsker fuld åbenhed, vil det også være en mulighed.
SF takker også for samarbejdet og vil varmt støtte det foreliggende forslag.