Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-11-28:
Tak for det.
Jeg synes egentlig, det er en udmærket debat, vi har, som handler om det helt konkrete, kernen i det her, som også er det, Socialdemokratiets ordfører både selv fremførte og spurgte til.
Der er meget få eksempler – vi kan faktisk ikke komme på andet end det ene eksempel, hvor ministeren desværre kaldte en 9-årig pige for grisk.
Det er sådan en ærgerlig optakt til det her.
Og som Socialdemokratiets ordfører, egentlig meget rammende synes jeg, siger – eller også siger jeg det i hvert fald på egne vegne, for nu skal jeg ikke lægge ord i munden på nogen – handler det i meget høj grad om, at vi ikke får en debat, hvor vi skyder flygtninge i skoene, over en kam, at de ønsker at udnytte huller i lovgivningen eller snyde i boligkøen, altså, at det ikke bliver det, som er rammen for debatten.
For vi ser ikke kommuner, der råber op om, at der er problemer med flygtninge, der snyder i boligkøen.
Det er jo ikke det, vi ser derude.
Så for mig og Radikale Venstre handler det egentlig meget grundlæggende om: Er det her sund fornuft?
Er det et problem, vi løser?
Laver vi en lovgivning, der gør en reel forskel?
Hvem hjælper vi?
Hvad er det, vi skal gøre op med?
Er det bare for at kunne vise en symbolsk slagkraft, eller gør det en reel forskel?
Jeg er selv grundlæggende i tvivl.
Det gør jo en reel forskel, hvis vi får aflivet myten om, at flygtninge er sådan nogle, der nasser og snyder.
Men mon ikke der er andre, der fortsat vil bære brænde til det bål?
Vi er i Radikale Venstre åbne over for konklusionen i det her lovforslag.
Jeg kan se argumenter både for og imod, og jeg synes, jeg har opridset nogle af dem her.
Og andre ordførere har opridset en lang række andre argumenter.
Hvis vi kan løse det spørgsmål, som Enhedslistens ordfører stillede til hr. Mattias Tesfaye, nemlig om, at der i særlige situationer må være mulighed for undtagelser, hvor det giver mening, hvor det er sund fornuft, at man får anvist en bolig, fordi vi ellers lægger sten i vejen for integrationen, for, at flygtninge kommer i arbejde, for de udfordringer, som vi godt ved vi står med, og hvor kommunerne godt selv kan finde ud af det – og det ville jeg egentlig have ønsket i højere grad var en mulighed – så vil vi gerne stemme for.
Så det håber jeg at vi kan få svar på.
Jeg synes, det er uklart, om det er muligt at træffe de foranstaltninger, der giver mening for den enkelte kommune, som forhåbentlig gerne vil hjælpe med til at få så mange borgere som muligt, også flygtninge, i arbejde – og det kræver jo indimellem, at man faktisk flytter.
Og ellers er vi afventende positive, også i forhold til de to andre dele, hvor vi siger, i lighed med andre ordførere, at der jo faktisk er tre lovforslag i det her lovforslag, som ikke rigtig har noget med hinanden at gøre.
Og det ville være rart at kunne skille tingene ad.
Vi bakker op om fleksibiliteten i fordelingen, som også Kommunernes Landsforening bakker op om, og vi kan også sagtens se i forhold til målretningen af lov om danskuddannelse, at det giver mening, og vil ligesom Enhedslistens ordfører gerne høre svaret på, hvad det betyder for grønlandske og færøske statsborgere, som har brug for danskuddannelse.
Men det går jeg ud fra kan afklares i udvalgsbehandlingen.