runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2019-01-18:
Sund og Bælt-koncernen har efter mange års erfaring med vejledning af brugere inden for opkrævning og inddrivelse af broafgifter og kontrolførelse opnået en høj efterspørgsel på deres kompetencer og dataviden inden for området.
Den høje interesse for koncernens kompetencer og dataviden er jo forståelig, da de kan bidrage med nye ophøjede kvaliteter i opgaveløsningen for de efterspørgende rådgivningsvirksomheder og infrastrukturejere.
Vi vil gerne være med til at åbne op for det, og derfor støtter vi, at koncernens retlige rammer justeres, så de understøtter en mere hensigtsmæssig forretningsførelse.
Lovforslaget vil jo så altså samlet set effektivisere holdingkoncernens udstyr og it-understøtning, således at det kan tjene andre opgaveformål.
Med det sagt støtter Venstre lovforslaget.
Kim Christiansen (DF), 2019-01-18:
Også i Dansk Folkeparti støtter vi varmt det her forslag.
Så giver det her en mulighed.
Det giver rigtig god mening, når nu man har udviklet ting og har en stor viden på området.
Jeg ser også frem til, at vi får dem involveret endnu mere i den kommende Kattegatundersøgelse, og trækker på de gode erfaringer, som Sund og Bælt trods alt har med store anlægsprojekter.
Så vi ser frem til udvalgsbehandlingen og støtter forslaget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2019-01-18:
Tak for det, formand.
Med det her forslag justeres de retslige rammer for selskabet Sund og Bælt Holding A/S.
Justeringerne foretages, fordi der er et ønske om og en tro på, at de erfaringer, man har gjort sig i Sund og Bælt, kan udnyttes bedre og sikre en endnu bedre drift.
Der kan ordningen komme i betragtning.
Med lovforslaget foreslås også at udvide Sund og Bælt Partner A/S's kompetencefelt.
Selskabet får med lovforslaget mulighed for at sælge og udvikle løsninger som f.eks. softwareydelser.
Formålet med dette er bl.a. at synliggøre, at Sund og Bælt Partner A/S har kompetencer på de områder, som markedet efterspørger.
Endelig udvider lovforslaget kompetencerne for de kommercielle selskaber i koncernen.
Der er tale om Sund og Bælt Partner A/S, BroBizz Operatør A/S og BroBizz A/S.
Selskaberne får nu endnu bedre mulighed for at samarbejde med andre aktører med henblik på at optimere driften.
Såfremt man er bekymret for, at forslaget kan få negative konsekvenser for økonomien i den ikkekommercielle del af Sund og Bælt, gøres der opmærksom på, at økonomien i den kommercielle del holdes adskilt fra den ikkekommercielle del.
Socialdemokratiet mener grundlæggende, at det er fornuftigt, at den viden og erfaring, der ligger i Sund og Bælt, bruges mest muligt og på bedst mulig vis, og det mener vi at det her lovforslag understøtter, hvorfor vi også støtter lovforslaget.
Vi ser frem til det videre arbejde i udvalget.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-01-18:
Det vil jeg som sagt overveje, og så vil jeg uddybe min argumentation yderligere.
Det er jo faktisk sådan, at det at køre med en bus er en billigere transportteknologi end det at køre med et tog.
Der er mange mennesker, der opfatter toget som mere behageligt og rart at køre med end en bus, og derfor vælger de det.
Men der er andre for hvem det, at bussen er billigere, betyder, at det åbner nogle muligheder for, at de kan transportere sig, som toget ikke åbner, fordi det er for dyrt for dem.
Så når man siger, at folk partout skal køre med toget der, hvor der kører tog, og ikke må køre med en privat fjernbus, har man trukket sine egne præferencer for banekørsel ned over hovedet på folk med det resultat, at de ikke har råd til at benytte den transport, de gerne vil benytte.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-01-18:
Jeg er faktisk til dels enig i transportministerens argumentation, altså at vi skal sørge for dem, som ikke har råd – ligesom vi har talt om, at en togtur til Hanstholm fra København koster mere, end det gør at flyve til Barcelona.
Jeg er dybt enig.
Men ikke desto mindre skal vi også sørge for, at vi har en kollektiv trafik i balance.
Så jeg spørger lige igen.
Nu siger ministeren, at ministeren vil overveje det.
Jeg håber så, at ministeren vil overveje seriøst, at han faktisk kan samle hele Folketinget.
Og så må vi jo så tage stilling til den anden halvdel efterfølgende.
Henning Hyllested (EL), 2019-01-18:
Det undrer mig jo bare, hr. Hans Christian Schmidt, for nu har vi sådan lidt en fælles dagsorden omkring yderområderne.
Venstre har jo sammen med Dansk Folkeparti slået sig vældig op på at styrke yderområderne – Danmark i balance, vi kender hele smøren.
Når det her, som det påpeges af trafikselskaber, regioner osv., uden tvivl vil ramme yderområderne og den kollektive trafikbetjening i yderområderne, så forstår jeg simpelt hen ikke, at Venstre hopper på den galej og i den grad udsætter den slags trafik i yderområderne for det, jeg altså kalder unfair konkurrence fra nogle fjernbusser, hvor der næsten ingen krav stilles til deres kørsel.
Hans Christian Schmidt (V), 2019-01-18:
Jamen det er alle jo enige i.
Altså, det tror jeg også alle har sagt hele tiden, nemlig at det er klart, at hvis man gør det meget attraktivt, og det er jo det, hr. Henning Hyllested hele tiden hentyder til, og tager kørslen dér, hvor der er rigtig mange mennesker, jamen så vil det selvfølgelig påvirke dem, som skal afgive passagererne.
Jeg tror, at det bedste eksempel, vi kender, er S-togene.
S-togene har så mange passagerer, at de sådan set kan køre uden tilskud fra staten, og det er også derfor, at nogle har tilbudt – og også tilbød mig selv, da jeg var transportminister – at de gerne ville drive S-banen.
Ja, det kan jeg nok regne ud.
Det behøver man heller ikke at have en ret stor og indviklet eksamen for at kunne få til at løbe rundt.
Altså, det er jo der, hvor passagererne er.
Så, ja, selvfølgelig påvirker det det, men det tror jeg alle er klar over.
Henning Hyllested (EL), 2019-01-18:
Jeg nåede det lige.
Hr. Hans Christian Schmidt, det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, at det her vil betyde 580.000 flere rejsende i fjernbusserne; det er klart, at med de meget, meget lempeligere krav, man nu stiller, så vil der selvfølgelig komme flere rejsende i fjernbusserne.
290.000 er nye rejsende, og det vil sige, at de resterende 250.000, altså den anden halvdel – man må formode, at der også kommer lidt fra nogle biler; jeg tror, man regner med 1 pct. eller sådan noget – så at sige bliver pillet ud af den offentlige kollektive trafik.
Det må da nødvendigvis give problemer for økonomien, og det er også det, Danske Regioner og trafikselskaberne gør opmærksom på.
Det betyder jo, at man bliver tvunget til at lave nogle besparelser på de busruter, man i forvejen har kørende.
Og hvad er det for nogle busruter, man typisk vil ramme?
Det er jo busruterne i yderområderne, hr. Hans Christian Schmidt.
Det har vi jo set nu i Region Midtjylland og i Region Sjælland – det er de busruter, man rammer, når der skal spares.
Hans Christian Schmidt (V), 2019-01-18:
Lovforslaget, som vi behandler i dag, skal sikre bedre vilkår for passagerer og private løsninger til den kollektive trafik.
De nuværende regler favoriserer kørslen til og fra København på grund af de høje afstandskrav, og derfor foreslås det at sænke afstandskravene til minimum 75 km, så der kan etableres flere rejser og rejser over kortere afstande, som vil betyde, at flere passagerer kan tage fjernbussen, også i yderområderne.
Til gengæld skal de private busselskaber så forpligte sig til at køre flere afgange på deres ruter, hvorfor der foreslås, at der stilles krav om mindst en daglig dobbelttur fem gange om ugen i stedet for det nuværende krav om fire ugentlige afgange.
Derved ophæves det nuværende krav om, at fjernbusserne skal krydse to trafikselskabsgrænser over Storebælt, og det vil betyde større mobilitet og valgfrihed hos den enkelte bruger.
Derudover foreslås det at sammenlægge Rejsekort A/S og Rejseplanen A/S under et selskab med en fælles bestyrelse, så brugerne kan planlægge, booke og betale deres rejser i én samlet app.
I den nye digitaliseringsindsats ser vi også gerne, at der etableres et mere aktivt samarbejde med erhvervslivet, så brugerne kan opnå bedre rejsetilbud.
Derfor foreslås det, at offentlige trafikvirksomheder stiller deres udvalgte transportdata til rådighed for erhvervslivet, og at videresalg gennem tredjepart bliver muligt.
Det vil understøtte nye markeder i at opstå på mobilitetsområdet, og det vil i større grad koble det private erhvervsliv på rejseplanen på tværs af landet.
Lovforslaget skal også sikre, at offentlige trafikselskaber har de samme grundlæggende passagerrettigheder, så de er nemme at forstå og anvende på tværs af landet, mens de private fjernbusoperatører ikke pålægges samme krav.
Kim Christiansen (DF), 2019-01-18:
Nu har DSB jo sådan set givet overskud de seneste år.
Og jo, der er et offentligt tilskud, hr. Henning Hyllested, fordi vi så også kan stille krav om en højere frekvens og en bedre betjening af borgerne, og det er også derfor, man stopper så mange steder, som man gør.
Her stopper man for hver 75. km.
Det er altså en anden ydelse, som fjernbusserne tilbyder.
Jeg tror, man skal passe på ikke at sammenligne dem med en regional eller kommunal busrute.
De har en anden forpligtigelse over for borgerne, både i forhold til antal ture, hvor tit man skal køre, og hvor lang tid man skal køre i døgnet.
Men det får man så også betaling for af den danske statskasse; det gør fjernbustrafikken ikke.
Henning Hyllested (EL), 2019-01-18:
Men er det i virkeligheden ikke sådan, at DSB og Arriva uden problemer kunne køre med kæmpe overskud, hvis de kunne nøjes med at køre to-tre afgange om morgenen, to-tre afgange den modsatte vej om eftermiddagen og så måske en enkelt lille afgang indimellem, altså så de kører der, hvor der for alvor er passagerer, og ikke skal køre mindst en gang i timen – mange steder er det jo meget mere – og også køre i de dele af landet, hvor der ikke er ret mange passagerer.
Så tror jeg sagtens, at jeg kunne få DSB til at give overskud, og så kunne jeg også få et busselskab til at give overskud, altså hvis jeg var sikker på, at jeg altid kunne fylde det op med passagerer og kun skulle køre én dobbelttur om dagen.
Kim Christiansen (DF), 2019-01-18:
For at starte med det sidste kan man vel efterhånden sætte et stort spørgsmålstegn ved, om man skal køre i alle dele af landet.
Der har jo været en regn af nedlagte busruter, senest i Region Midtjylland.
I forhold til konkurrencen kan man sige, at DSB trods alt får 4 mia. kr. om året til at køre tog for, og busserne får også et milliardbeløb, mens vi altså her har nogle private aktører, der konkurrerer for egen regning.
Så i forhold til fair konkurrence tror jeg egentlig at DSB og de regionale trafikselskaber har et lille forspring.
Sammenlægning af Rejsekort A/S og Rejseplanen A/S synes vi i Dansk Folkeparti er en rigtig god idé.
Det er altid godt på den måde at gøre det nemmere og mere fleksibelt at rejse med den kollektive trafik.
Jeg vil blot minde ministeren om, at der stadig væk er et segment af ældre medborgere, som måske ikke er så digitalt funderede, som den her målgruppe, som ministeren sigter mod, er.
Jeg vil bare henstille til, at man husker det, således at der også er adgang til at få en fysisk billet i hånden for vores ældre borgere.
Men ellers er digitalisering selvfølgelig fremtiden.
Og ved at lægge de her to instanser sammen sparer man da om ikke andet en bestyrelse og en direktør, og de penge kan man jo så passende bruge på at sikre, at der stadig væk er adgang til papirbilletter.
Den anden del af forslaget om fjernbusser støtter vi også i Dansk Folkeparti.
Afstandskriteriet på 75 km giver en mulighed for, at vi kommer lidt længere ud i landet med fjernbusruter.
Det giver selvfølgelig også en konkurrence, men jeg tror, at det er en ubegrundet frygt, man har i regionerne og trafikselskaberne, for vi skal huske på, at der for de her busser altså skal være 75 km mellem stoppene, så det er jo ikke en decideret rutebil, vi sender ud.
Men konkurrence er altid godt.
Det kan være, at det kan få den kollektive trafik til at oppe sig lidt i forhold til prissætningen.
Jeg tror, det var Socialdemokratiets ordfører, der nævnte, at det er en god og billig rejsemåde at bruge fjernbusserne.
Vi støtter også den del af forslaget, der sætter en lille smule begrænsning på sociale rabatter, således at man ikke bare kan drive selskaber med alle mulige underlige selskabskonstruktioner og malke kassen for sociale rabatter.
Så vi kan varmt støtte forslaget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2019-01-18:
Jeg synes, det skal være en overvejelse, vi må tage i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-01-18:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
En lang række af høringssvarene giver jo udtryk for stor bekymring, ligesom I også giver udtryk for at være det i Socialdemokratiet.
Ville Socialdemokratiet være interesseret i, at vi så på at pille det punkt ud, hvis ikke vi når til en eller anden konstruktion, som vi alle sammen mener er formålstjenlig for den kollektive trafik i hele landet, eller hvor står I p.t.?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-01-18:
Radikale Venstre er begejstret for forslaget om at sammenlægge rejsekortet og Rejseplanen, der er indeholdt i dette lovforslag.
Vi er glade for, at danskerne nu med dette lovforslag vil kunne bestille en kombineret rejse af f.eks. bus og tog og metro i én app og ét sted.
Det vil gøre livet lidt nemmere, og det vil fremme den kollektive trafik.
Omvendt er vi jo imod forslaget om, at private vil kunne indsætte busser på ture over 75 km med kun én afgang 5 dage om ugen.
Det er en urimelig konkurrence i forhold til de skattebetalte tog og busser, hvor man ikke har den frihed.
DSB og Arriva osv. kunne også køre meget billigere, hvis de selv kunne vælge ruter og kun køre én gang i døgnet fem af ugens dage.
Man risikerer med dette at forringe økonomien i de offentlige tilbud, som så skal have flere skattekroner for at løbe rundt.
Men det vil i givet fald ske på bagkanten, når udhulingen er sket.
Vi ønsker derfor, at dette lovforslag bliver delt op, så vi kan stemme for den del, vi er for, og imod den del, vi er imod.
Henning Hyllested (EL), 2019-01-18:
Konkurrence er godt, siger hr. Kim Christiansen.
Det skal vi ikke have en længere diskussion om nu.
Men konkurrence er vel kun godt, hvis den er fair og lige.
Mener hr. Kim Christiansen virkelig, at den konkurrence, man nu udsætter den offentlige, kollektive trafik for, er fair og lige, når man jo ikke stiller nogen som helst former for krav til fjernbusserne – andet, end at de skal køre mindst 75 km – hvilket jo selvfølgelig udvider deres operationsfelt, om jeg må kalde det sådan, ganske væsentligt?
Der bliver stillet et meget, meget simpelt krav om én dobbelttur 5 dage om ugen.
Og det er klart, at de bliver kørt, når der er passagerer at køre med.
De skal køre en gang i timen, de skal køre på alle tidspunkter af døgnet, de skal køre i alle dele af landet, også der, hvor der ingen passagerer er.
Hans Christian Schmidt (V), 2019-01-18:
Jamen, altså, jeg vil i hvert fald ikke have siddende på mig, at jeg ikke har sagt ligeud, at der da selvfølgelig er forskel på, om du bliver pålagt at skulle køre nogle strækninger, hvor der ikke er mange passagerer, eller om du kan køre der, hvor der er mange passagerer.
Altså, det tror jeg nok bliver svært at finde nogen der er uenige i.
Men jeg ser bare ikke, at de to ting bliver kædet sammen her, for det her er isoleret noget, hvor vi kigger på forbrugernes frie valg, forbrugernes muligheder for selv at træffe et valg, om de vil køre med bus, eller de vil køre med tog.
Altså, det her er jo et spørgsmål om, at vi alene kigger på transportområdet.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-01-18:
Jeg må sige, at jeg har nogle af de samme bekymringer, som Enhedslisten har, i forhold til et Danmark i balance, som Venstre jo flager med.
Nu afslutter ordføreren med at sige, at det må håndteres et andet sted, hvis det giver nogle forskydninger og udfordringer i landdistriktspolitikken.
Jeg troede egentlig, at regeringen stod op for en helhedsvurdering, og at lovforslag ikke måtte påvirke yderområderne negativt, men nu siger ordføreren så, at det må man se på et andet sted.
Er det ikke rigtigt, at det er en del af jeres regeringsgrundlag, at I vil vurdere alle lovforslag og sikre, at de ikke påvirker yderområderne negativt, eller er det mig, der har misforstået jeres regeringsgrundlag?
Tak for det.
Lovforslaget er jo blevet gennemgået meget fint af de tidligere ordførere.
Den sidste ordfører fra Liberal Alliance bruger egentlig et meget fint begreb som rettidig omhu i forhold til vores mobilitet i landdistrikterne eller i hele landet for den sags skyld.
Men der er også en række bekymringer, som hr. Henning Hyllested og hr. Lennart Damsbo-Andersen allerede har udtrykt, og ting, som jeg har sat spørgsmålstegn ved.
Jeg synes igen, vi står med noget lovgivning, hvor vi får nogle høringssvar ind, der tydeligt giver udtryk for, at der ikke er lavet analyser nok, før vi ruller det ud, og det bekymrer mig.
Hvis ikke vi gør det grundigt nok, står vi jo hver gang med en regning.
For ellers er det jo bare en konkurrenceudsættelse for det private op imod den offentlige transport, og det synes jeg er problematisk, når vi snakker om et Danmark i balance, hvor vi ønsker, at man skal kunne leve og bo hvor som helst i landet.
Så jeg vil ikke nævne alle de ting, som tidligere er blevet nævnt, men bare se frem til udvalgsbehandlingen, og derfor kan Alternativet nu hverken sige for eller imod.
Vi afventer og ser, hvad der sker med vores spørgsmål.
Tak for det.
Leif Mikkelsen (LA), 2019-01-18:
Det her er et godt lovforslag, som jo faktisk kan bære betegnelsen rettidig omhu.
Det har ofte været et irritationsmoment, at forskellige områder krævede forskellige løsninger.
Det vil sige, at man som bruger, som rejsende, selv skulle sørge for, at man havde billet til det ene og til det andet, og der manglede en sammenhæng.
Derfor er det med, at samarbejdet om rejseplanen og rejsekortet nu samles, og at det faktisk bliver muligt at planlægge og betale for sin rejse i en enkelt app, en landvinding.
Det er fremtidssikret, og vi vil komme uhjælpeligt bagefter, hvis ikke vi får det etableret.
Derfor er det jo fuldstændig korrekt at nå dertil.
Så er der jo en række andre elementer, som har været nævnt, og nogle har betænkeligheder, andre er begejstrede.
Det med, at fjernbusserne er blevet den succes, de har været indtil nu, er tydeligt.
Det er et frit valg for mennesker, at de vælger den transportform, og derfor skal vi selvfølgelig tilbyde den så godt som muligt.
Derfor går det, at afstandsreglerne nu ændres, i den rigtige retning.
Så med de få bemærkninger kan vi støtte lovforslaget.
Og jeg skal i øvrigt hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de også støtter forslaget.
Hans Christian Schmidt (V), 2019-01-18:
Altså, jeg anerkender, at spørgeren selvfølgelig er i sin gode ret til at stille mig det spørgsmål, og jeg kan også godt forstå det, for det er jo seriøst nok.
Til gengæld er jeg sikker på, at spørgeren også vil forstå, at jeg ikke allerede nu vil begynde at tale om, hvordan betænkningsbidrag vil blive afgivet.
For jeg kan jo sagtens læse, hvad det er, der er diskussionen her.
Altså, det er jo spørgsmålet om, hvorvidt man vil tilslutte sig eller ej.
Og jeg synes, det skal komme an på et seriøst arbejde i udvalget.
Men jeg anerkender, at der er nogle problematikker, og dem må vi så forholde os til sammen.
Kim Christiansen (DF), 2019-01-18:
Tak for det.
Jeg kan ikke lade være med at undres en gang imellem.
Det handler lidt om, at argumentationen mange gange er afstemt af, om man er for eller imod noget, for ved andre lejligheder har hr. Henning Hyllested jo varmt plæderet for, at vi skal have mere kollektiv trafik, for så får vi nogen til at stille bilen.
Nu er det pludselig et problem, at der kommer nogle flere busafgange, for det vil så øge trængslen voldsomt.
Hvis nu hver bus kan erstatte 50 personbiler, er det vel en god situation, også for Enhedslisten?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2019-01-18:
Nej, men jeg er nødt til at udfritte lidt, for det er jo sådan set det, der er afgørende for, om det er et forslag, vi kan støtte i sidste ende.
Derfor er vi også nødt til at finde ud af, hvor langt vi kan nå frem i det her.
En af de muligheder, der kunne være, er jo, at vi, når vi skal afgive betænkning, er i stand til at lave et fælles betænkningsbidrag, der kan tage hånd om de dele, som selve lovforslaget ikke kan.
Det kunne jeg jo så spørge om nu, altså om ordføreren – hvis vi kan se, at der er nogle bekymringer omkring landdistrikter og yderområder, som vil blive en konsekvens af den her lovgivning – ville være klar til at afgive en fælles betænkning, som kan tage højde for den bekymring.
Hans Christian Schmidt (V), 2019-01-18:
Det er bare at gå ind i lovprogrammet, og så kan man jo se, hvordan det påvirker.
Og der er det jo logisk, at hvis man så mener, at der er noget, der er uhensigtsmæssigt, må man jo løse det.
Man kan jo regne ud, at det selvfølgelig må have en påvirkning, når man får lov at køre på den her måde, men man kunne jo også kigge på fordelene og sige, at det var godt for den enkelte bruger at have det valg.
Men det er da rigtigt, at hvis det så f.eks. kommer til at påvirke yderområderne, er det der, man kommer til at håndtere det.
Det er bl.a. tilfældet i forbindelse med DSB's kontrakt, hvor der i dag gives omkring 4 mia. kr. i tilskud eller betaling – man kan kalde det, hvad man vil – for at have det serviceniveau, man har.
Og det må man så se på.
Så det, jeg siger, er da helt korrekt, nemlig at man håndterer hver ting sit sted.
Så kan man godt have det synspunkt, som Alternativet har, og sige: Vi vil gerne håndtere det på en gang.
Ja ja, men det bliver jo ikke mere rigtigt af det – det er også bare et synspunkt, og det er jo fair nok.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-01-18:
Altså, det, jeg står og efterlyser, er jo nogle kloge løsninger, så vi ikke går ind i det her på et mangelfuldt oplyst grundlag.
Der er jo flere, der siger, at der mangler kvalificerede undersøgelser af pendlernes rejsemønstre osv. osv., hvilket igen har en negativ påvirkning.
Så jeg beder jo bare ordførerens parti og regeringen om at være grundige, før vi iværksætter nogle initiativer, som vil skævvride en udvikling, som jeg egentlig troede vi alle sammen var enige om ikke skulle føre til dårligere transportudbud i yderområderne, i vores landdistrikter, og ikke skulle føre til ulemper for de af vores medborgere, som ikke bor centralt i landet.
Hans Christian Schmidt (V), 2019-01-18:
Jo men altså, jeg sidder jo ikke og har alle de tal i dag – det har jeg haft tidligere.
Det må man jo stille spørgsmål til andetsteds, hvor man kan svare på, hvad der ligger af undersøgelser.
Jeg siger blot, at det her forslag isoleret set giver brugerne større muligheder for at vælge en billigere rejse; det tror jeg selv hr. Henning Hyllested var enig i – han syntes så, det var lidt bekymrende, men han var enig i, at det er sådan, det er.
Hvis så den manglende indtægt – hvis det er det, det ender med – betyder, at DSB, den offentlige togtrafik, eller hvad det måtte være, bliver ramt på en anden måde, så må man da håndtere det der og sige: Prøv lige at se, der er sket noget; det må vi lige have en drøftelse om.
Sådan plejer man at gøre.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2019-01-18:
Tak for det.
Jeg er sådan set rigtig glad for, at ordføreren anerkender den bekymring, som jeg også gav udtryk for i min ordførertale.
Nu er vi jo sådan set inde i en diskussion om, hvordan vi egentlig får løst nogle af de her ting, og det synes jeg godt jeg vil tage en lille smule hul på.
For det, jeg hører ordføreren sige, er jo netop, at hvis der opstår et problem et andet sted, så må vi kigge på det.
Det er jo netop det, som jeg også opfatter at udvalgsarbejdet skal handle om.
Jeg kunne jo godt tænke mig så allerede nu at høre ordføreren, om ordføreren har tænkt hen i nogle løsningsforslag.
Nu nævner ordføreren noget med DSB's kontrakt.
Vi havde også en diskussion, som hr. Henning Hyllested nævner, i forhold til hvordan det kommer til at gå med busserne og bustrafikken udeomkring i de yderste dele af landet.