runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-12-17:
Nu henviste ordføreren jo selv til de her socialpolitiske forhandlinger – hedder de sådan i dag?
De hedder jo ikke engang satspuljeforhandlinger.
Det, vi kaldte satspuljeforhandlinger i gamle dage, er jo det, som ordføreren står og henviser til, når hun taler om en demenshandlingsplan, som ikke var prioriteret.
Det er fuldstændig rigtigt, at det jo kan blive finansloven i fremtiden; det er der jo nogle andre partier, der tager sig af.
Hvordan forestiller ordføreren sig at man skal prioritere særlige indsatser sådan på tværs af partier i fremtiden, når satspuljen faktisk er afskaffet?
Jane Heitmann (V), 2019-12-17:
Jeg tror, man skal være meget bevidst om, at satspuljen jo igennem mange år har været meget udskældt; der har været rigtig meget kritik af, at ikke hele psykiatrien, men en del af psykiatrien har været puljefinansieret.
Jeg har hørt Mette Frederiksen sige tidligere, at nu skal vi have et opgør med puljetyranniet.
Så der har sådan set bredt været et ønske om et opgør, og det står jo enhver regering frit for at prioritere på finansloven.
Vi gjorde det jo selv flittigt, da vi tidligere i VLAK-regeringen havde regeringsansvaret sammen med Dansk Folkeparti.
Vi prioriterede jo bl.a. puljer til plejehjemskøkkener og andet, også på ældreområdet, og den mulighed eksisterer jo i dag.
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-17:
Tak for det.
Og tak for at indkalde til forespørgslen, så vi kan komme til at diskutere både ældreområdet og demensområdet.
Det er jo særdeles væsentligt.
Jeg kom bare lidt i tvivl om, hvad Venstres holdning egentlig er.
Og i min optik er det sådan, at hvis man øremærker midler til kommunerne, foregår det jo, ved at der er puljer, og at kommunerne ligesom skal dokumentere, hvad det er, man bruger midlerne til.
Derfor er jeg lidt i tvivl om, hvor det egentlig er, Venstre står – altså om Venstre ønsker, at vi skal have flere puljer, eller om Venstre synes, at vi skal gøre, sådan som regeringen og støttepartierne til finansloven har gjort, nemlig at sørge for at sikre, at kommunerne får dækket det demografiske træk, og at der derudover kan blive givet et løft til kommunerne, så de reelt set kan afholde de udgifter, de også selv er interesseret i at afholde.
Er Venstre af den opfattelse, at vi skal have flere puljer, eller at vi skal have færre puljer?
Det er, fordi ordføreren i sin ordførertale både angreb regeringen for ikke at øremærke midler og for at afsætte puljer.
Og derfor skal jeg bare høre, hvad Venstres holdning egentlig er.
Er det, at man ønsker øremærkede midler og dermed puljer, eller er man modstander af det?
Jane Heitmann (V), 2019-12-17:
Vi har jo sådan set gjort begge dele, da vi tidligere havde regeringsansvaret, støttet af Dansk Folkeparti.
Et meget godt eksempel på øremærkede midler er, da vi i økonomiaftalen med regionerne afsatte 200 mio. kr. målrettet psykiatrien, fordi vi vitterlig mener, at der er brug for et løft af psykiatrien.
Og vi har også på tidligere finanslove, da vi havde regeringsansvaret, sammen med Dansk Folkeparti målrettet øremærkede midler, som man kunne søge, bl.a. til klippekort, så de ældre fik mere selvbestemmelse, til plejehjemskøkkener, så man ude på plejehjemmene kunne dufte frisk tilberedt mad.
Så vi har bestemt gjort begge dele.
Birgitte Vind (S), 2019-12-17:
Det var egentlig, fordi fru Kirsten Normann Andersen stillede ordføreren et spørgsmål, som jeg ikke synes vi fik svar på, nemlig hvordan Venstre egentlig selv ville finansiere en bedre demenspleje.
Jane Heitmann (V), 2019-12-17:
Da jeg nævnte puljetyranniet, henviste jeg til udtalelser fra statsministeren, som har udtalt – og det sagde jeg også i min tale her – at hun ønskede et opgør med puljetyranniet.
Og derfor undrer det mig sådan set, at regeringen som det eneste – det eneste – ældreinitiativ på finansloven har afsat en pulje på 125 mio. kr., som alle 98 kommuner kan søge ind på, hvis jeg forstår finanslovsprioriteringen ret.
Jeg troede, at statsministeren mente det, hun sagde før valget.
Der må vi så konstatere her efter valget, at det mente man så ikke.
Mette Frederiksen (S), 2019-12-17:
Jeg tror først og fremmest, at det, når der bliver spurgt til, hvordan vi tager hensyn til det, er, at vi følges ad i det her arbejde.
Min oplevelse er, at der er en meget, meget tæt og god dialog omkring det her.
Jeg tror, at vi må anskue det på den måde, at vi er på vej ind i en ny æra.
Det er vi sikkerhedspolitisk, det er vi udenrigspolitisk, og det er vi forsvarspolitisk.
Vi har været igennem årtier, hvor verden, med undtagelser, ikke mindst på terrorsiden, har været ret fredelig, i hvert fald i den vestlige del af verden.
Der må vi jo sige, at de spændinger, vi oplever i de her år, ændrer og bør også ændre både den danske og rigsfællesskabets tilgang.
Derfor tror jeg ikke, at man som udgangspunkt kan sige, at noget er erhvervspolitik og ikke nødvendigvis ikke også har et aftryk på nogle andre områder.
Vi kommer i fællesskab til at forholde os til ting, som lapper over, og som kan have et sikkerhedspolitisk aspekt, samtidig med at det eksempelvis kan have en erhvervspolitisk forankring.
Der tror jeg, at det afgørende er, at vi sidder ved bordet sammen og træffer beslutning om den lovgivning, der blev spurgt til af Venstre før.
Samarbejdet mener jeg er det vigtigste her.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-12-17:
Tak, og tak til statsministeren.
Jeg synes egentlig, at der er noget her, der er interessant, nemlig det her med at sidde sammen omkring bordet, for på mange måder er rigsfællesskabet jo historisk betinget, og hvad vil det så sige i den tidsalder, vi er i nu, hvad vil det sige i vores nutid og vores samtid, at vi har et rigsfællesskab?
Så hvordan tænker statsministeren, at vi tager det videre, end at der er nogle få områder, som vi lige snakker lidt om, men at vi faktisk tager det fællesskab, som vi – tre lande – har med hinanden, også når det gælder sikkerhedspolitik, forsvarspolitik og udenrigspolitik?
Men det er jo også, når det gælder en række andre områder, hvor vi faktisk kan hjælpe og støtte hinanden på kryds og tværs.
Så hvordan ser statsministeren fremtiden for et moderne rigsfællesskab?
Mette Frederiksen (S), 2019-12-17:
Jeg tror, at de allervigtigste ord er ligeværdighed, gensidig respekt, ordentlighed, samarbejde og en endnu tættere dialog om noget af det, vi diskuterer i dag – om det er udveksling af oplysninger, som vi i dag ikke kan udveksle, fordi vi ikke har infrastrukturen til det, om det er samarbejde omkring en screeningslovgivning, om det er konkret tilstedeværelse på det udenrigspolitiske område.
Nu er det en relativt kort svartid, jeg har, men rigsfællesskabet er jo det, vi gør det til.
Vi er vævet sammen på kryds og tværs, og indtil nu har alle tre parter jo valgt at sige, at vi fortsætter sammen.
Men det er jo også et fællesskab, som ikke er statisk.
Det har bevæget sig, det har udviklet sig, og det bør det også gøre i fremtiden.
Men ligeværdighed mener jeg er helt, helt afgørende og forudsætningen for, at vi kan blive ved med at have et så succesfuldt rigsfællesskab.
Og som jeg sagde før, oplever jeg, at resten af verden kigger på rigsfællesskabet og tænker: Hvordan i alverden har I fået konstrueret det på en så fin måde, som det er lykkedes for jer?
Christian Juhl (EL), 2019-12-17:
Tak for det.
I en tid, hvor ting forandrer sig, mener jeg, at udenrigs- og sikkerhedspolitikken jo bliver nødt til at ændre sig.
Når klimaproblemerne er, som de er, er vi nødt til at sige, at vi ikke bare kan gøre, som vi vil sikkerheds- og udenrigspolitisk og forsvarspolitisk for den sags skyld.
Når klimaændringerne skaber nye risici og nye problemer i verden, er vi vel også nødt til at lave en ny udenrigspolitik, som stiller krav, også til dem, vi samarbejder med, i stedet for bare at sige i forhold til f.eks. USA, at vi altid står sammen med USA.
Vi er vel også nødt til at stille nogle krav og bede USA om at arbejde ligeværdigt sammen, hvis de vil agere i Grønland, og tage hensyn til dem, der bor i Grønland, og tage hensyn til danskerne.
Det har de jo ikke gjort i en række tilfælde, som vi tidligere har diskuteret.
De har ikke engang ryddet op efter sig på deres gamle baser.
De indfører radarer uden at spørge Danmark og Grønland om det, selv om det er et fuldstændig systemskifte.
Jeppe Kofod (S), 2019-12-17:
Jeg opfattede det mere som en kommentar fra hr. Christian Juhl.
Vi har et tæt og godt samarbejde mellem Grønland og Danmark, som jeg redegjorde for.
Vi har også et rigtig tæt og godt med amerikanerne fra kongerigets side, og det skal vi fortsat have.
Man skal huske på, hvordan vores sikkerhed hænger sammen.
Vores væsentligste sikkerhedspolitiske allierede i verden er jo amerikanerne.
Det gælder i Nordatlanten, og det gælder det arktiske.
Så er det, som jeg også nævnte, magtpåliggende for mig som udenrigsminister, at vi får opbygget et tæt, godt og tillidsfuldt samarbejde i alle dele af rigsfællesskabet, altså både i Grønland og i forhold til Færøerne og selvfølgelig med den danske del.
Søren Espersen (DF), 2019-12-17:
Jeg vil starte med at sige tak for den klare afvisning af de rygter, der har været, om de her møder.
Det var rart at få det på plads, og det stoler jeg selvfølgelig på, når udenrigsministeren siger det.
Jeg vil gerne ind på det her med det tætte samarbejde, som der bliver sagt vi har.
Jeg synes på en eller anden måde ikke, det er tæt nok.
Vi har jo rigsmødet med de tre regeringsledere en gang om året, men det er ikke mit indtryk, at man går meget i detaljer.
Noget af det er simpelt hen bare for at hygge sig sammen, og det er også al ære værd.
Men jeg tror, at man er nødt til at etablere et stærkere forum, hvor man kan mødes et par gange om året med diverse ministre fra alle tre dele af kongeriget.
For jeg tror simpelt hen, der er masser af misforståelser, der opstår, netop fordi samarbejdet – i mine øjne – altså ikke er så tæt som det, udenrigsministeren giver udtryk for.
Er det en idé, man vil forsøge at arbejde på – at sørge for at få et stærkere forum, så vi ikke går fra den ene misforståelse til den anden inden for kongeriget?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-12-17:
Mange tak skal det også lyde herfra til statsministeren for besvarelsen.
IA har jo også bakket op om det her forslag til vedtagelse, og noget af det, der jo står i den tekst, er netop den her screeningsordning.
Og noget af det, der er vigtigt for os, er, at man sikrer, at Grønland selvfølgelig bliver inddraget i hele den her proces med at sikre en lovgivning, der så også skal gælde for Grønland, når det gælder investeringer udefra.
Erhvervsområdet er f.eks. et hjemtaget område, så der kan jo være nogle elementer, hvor der ikke er et sikkerhedspolitisk aspekt.
Hvordan kan vi forvente, at man fremadrettet vil tage hensyn til det?
Christian Juhl (EL), 2019-12-17:
Tak for det, og tak for redegørelsen.
Der er desværre kun et spørgsmål at stille her.
Jeg kan ikke forstå, at der både i det forslag til en tekst, som Socialdemokraterne står bag, men også i statsministerens tale bliver snakket om udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik.
Jeg troede, vi var kommet til den æra, hvor der foran det hele stod klima.
Hvorfor er klima ikke et centralt tema?
Altså, det er Nordpolen, det er dele af Grønland, der i den grad bliver forandret ved, at isen smelter, og det er der, der både sker meget positive ting, sådan snævert set, men katastrofale ting i det globale billede.
Mette Frederiksen (S), 2019-12-17:
Vel egentlig bare, at forespørgslen i dag handler om udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik, og derfor har vi efterstræbt en vedtagelse, der svarer til det, forespørgslen handler om.
Men derudover er jeg jo fuldstændig enig i, at klimaspørgsmålet og Arktis er helt utrolig vigtigt, og man må sige, at Grønland står helt derude, hvor man kan se og høre klimaforandringerne.
Så der er ingen tvivl i mit sind om, at vores i øvrigt fælles ønske om at styrke klimaindsatsen og imødegå klimaforandringerne i høj grad også skal tage udgangspunkt i Arktis.
Jeg opfatter bare forespørgslen i dag som omhandlende noget andet.
Så det er alene derfor: teknik, ikke politik.
Jeppe Kofod (S), 2019-12-17:
Jeg deler fuldstændig hr. Søren Espersens synspunkt om, at vi har brug for et tæt, respektfuldt, tillidsfuldt samarbejde med alle tre dele af kongeriget og rigsfællesskabet.
Det er også derfor, den nye regering har lagt sig i selen for at styrke vores udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitiske samarbejde inden for rigsfællesskabet.
Det har vi taget forskellige initiativer til, og det kommer vi også til at gøre fremadrettet.
Jeg synes, idéer om at mødes f.eks. oftere, også på politisk niveau, er rigtige idéer, som vi selvfølgelig allerede har forskellige tanker om.
Jeg tror generelt set, at hvis vi står sammen, ikke bare i de tre dele af rigsfællesskabet, men også her i Folketinget, så kan vi også håndtere de sikkerhedsudfordringer, vi står i, både i Danmark, Grønland og Færøerne, endnu stærkere, end hvis vi ikke har det tætte samarbejde.
Så jeg deler fuldstændig spørgerens intention her.
Søren Espersen (DF), 2019-12-17:
Jeg synes, hun kom med gode pointer.
I forhold til de forhandlinger, de snakke, der så har været mellem statsministeren og præsidenten, men også på andre niveauer, skønner statsministeren, at den her selvstændighedssnak, som virkelig har taget fart på Grønland inden for de sidste 10 år efter selvstyrelovens vedtagelse, har sat skub i amerikanernes interesse, en eller anden fornemmelse for, at nu kan det godt ske, at man skal til at vise rettidig omhu, for man ved ikke, hvornår selvstændigheden kommer?
Har der overhovedet været drøftet, at det her var noget, der for alvor satte amerikanerne i gang med det?
For man har jo været i gang tidligere.
Jeg kan også huske, at allerede under ambassadør Cain i 2008-09, efter at selvstyreloven var vedtaget, var man jo i gang med interessen for Grønland.
Mette Frederiksen (S), 2019-12-17:
Jeg må sige, at jeg ikke selv er blevet forelagt den kobling, men i virkeligheden snarere hører det som en oprigtig – og det kan man jo diskutere – men en oprigtig amerikansk interesse for at kunne forsvare sig selv og i øvrigt være sikker på, at også USA's allierede er opmærksomme på de potentielle udfordringer, der er omkring Arktis.
Så når jeg bliver spurgt konkret til det i forhold til det, jeg er blevet forelagt, den dialog, jeg måtte have haft, de samtaler, jeg er indgået i, har et spørgsmål om Grønlands selvstændighed faktisk ikke indgået der.
Men det er i mine øjne – jeg ved ikke, om man må bruge det ord fra Folketingets talerstol – hardcore sikkerhedspolitik.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-12-17:
Tak for det, og tak til statsministeren for redegørelsen her.
Derfor er jeg glad for, at vi fik forhandlet en tekst, som ser ud til at få meget bred støtte i Folketinget, og som jo specifikt også nævner den her investeringsscreeningsordning, som jeg hørte statsministeren selv gjorde sig til talsmand for tidligere, og udenrigsministeren det samme.
Derfor synes jeg også, at det måske er en lejlighed til at spørge: Hvad er tidsplanen for sådan en?
Altså, jeg ved i hvert fald, at den tidligere regering igangsatte arbejdet i foråret, og nu er vi jo efterhånden en del måneder længere henne.
Jeg har fuld forståelse for, at det her er et problematisk arbejde bare lige at sætte i gang.
Man skal have dialog med Grønland og Færøerne, og der er sikkert en masse teknikaliteter og alt mulig andet, som også skal løses.
Så jeg håber, der vil komme et svar fra statsministeren på, hvornår vi kan se sådan en investeringsscreeningsordning.
Mette Frederiksen (S), 2019-12-17:
Jeg tør ikke i dag sætte en eksakt dato på, men vil jo bakke op om mange af ordene og sige, at det her jo er et eksempel på et forberedende lovgivningsarbejde, hvor vi i virkeligheden har overtaget det arbejde, der lå fra den tidligere regering.
Og jeg oplever ikke, at der er store politiske uenigheder om behovet for den her mekanisme og nok i virkeligheden heller ikke om, hvad der bliver indholdet.
Det vil jeg tro – også på baggrund af de drøftelser, vi har haft i Nævnet og andre steder om det.
Jeg tør ikke komme med en dato – jeg vil gerne lige vende tilbage og afdække det – men jeg håber på, at det er en lovgivning, vi kan få på plads med et bredt flertal.
Martin Lidegaard (RV), 2019-12-17:
Tak til statsministeren for redegørelsen.
Som statsministeren er inde på, er det jo en helt unik udvikling, vi har haft på hele det her område bare i de seneste 6 måneder.
Det har været lidt som at vågne op, tror jeg, til en ny geopolitisk realitet med den her stærke interesse hos alle verdens stormagter for det arktiske område.
En del af det er militært betinget, forsvarsbetinget, som vi har talt om, men nok så meget er jo faktisk økonomisk betinget.
Altså, USA har tilbudt at købe øen Grønland, og derefter har man besluttet sig for at oprette et konsulat med syv medarbejdere, der især skal kigge på, hvordan USA kan gøre sig mere økonomisk gældende i Grønland.
Tilsvarende har kineserne vist stor interesse for at gøre investeringer, og Rusland er i gang med at udbygge i området.
Det får mig til at spørge, om statsministeren, som jo er ansvarlig for rigsfællesskabet, også ser et behov for, at Danmark, om jeg så må sige, sammen med Grønland og Færøerne forsøger at løfte vores engagement og tilstedeværelse, både diplomatisk, politisk og økonomisk?
Det skal selvfølgelig være i det omfang, at Grønland selv er interesseret i det, men der skal jo to til en tango, og Danmark kan jo godt spille ud med et større engagement, end vi har haft indtil nu.
Tak for redegørelsen, som jeg var meget enig i.
Man kunne jo godt overveje ikke så meget det forsvars- og sikkerhedspolitiske i mere hård forstand, men når det handler om hele investeringsbilledet i Grønland, når det handler om muligheden for at booste Grønlands velfærd og i øvrigt også klimaindsatsen, om ikke Europa og EU ville være en samarbejdspartner, der på mange måder mere ville matche de ønsker, der også er i Grønlands egen regering og i og for sig også i den danske regering.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge udenrigsministeren, om man i den arktiske strategi, som der arbejdes på, også påtænker at lave et europæisk ben.
For EU har jo i hvert fald – ligesom alle andre – udvist en større interesse i de forgangne 6 måneder, men det er ikke blevet til meget mere end et strategipapir og lidt noter, hvis jeg skal være sådan lidt direkte.
Så er det noget, som regeringen tager alvorligt, om jeg så må sige, og lægger vægt bag?
For jeg tror, Europa kunne spille en stor rolle i Grønlands udvikling her.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-17:
Tak for redegørelsen.
Det er mest bare et opklarende spørgsmål, for jeg synes ikke, vi hørte så meget om Søværnet.
Den globale opvarmning betyder jo også mere skibstrafik, både civilt og militært; det bliver mindre farligt at sejle i de grønlandske farvande.
Hvilken tænkning har man i Forsvarsministeriet om udbygning af Søværnet?
Trine Bramsen (S), 2019-12-17:
Jamen Søværnet skal ligesom forsvarets øvrige operative enheder blive markant større i de kommende år.
Og det er jo, fordi opgaverne bliver flere – ikke mindst i Arktis, hvor vi allerede har øget vores tilstedeværelse markant over de seneste år.
Så vi kommer til at skulle rekruttere markant flere til Søværnet, og det jo også derfor, jeg synes, det er så væsentligt, at vi får indfødte grønlændere med på holdet.
De kan noget andet, end hvis man er uddannet i de danske farvande.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-12-17:
Mange tak.
Og også tak for redegørelsen.
Jeg vil gerne starte med at rose forsvarsministeren for inddragelsen af Grønland.
Jeg synes i hvert fald, vi har set en markant større inddragelse, og det er rigtig, rigtig positivt.
Så vil jeg også gerne rose det her initiativ, som IA jo også har bakket op om, netop det, at der kommer flere værnepligtige fra Grønland.
Min datter har jo også selv aftjent værnepligt, og jeg kender flere i min omgangskreds, hvis børn også er i gang med eller skal til at aftjene værnepligten.
Så det er jo enormt positivt.
Det store spørgsmål i forhold til Arktis og forsvaret af Arktis er jo: Er vi i stand til at holde Arktis fredeligt?
Og man kan sige, at de her 1,5 mia. kr., der bliver afsat, er med til at sikre, at vi styrker overvågningen.
Men er det tilstrækkeligt?
Trine Bramsen (S), 2019-12-17:
Det er jo i hvert fald et skridt i den rigtige retning og også et godt billede på, at vi ikke kan gøre det alene.
Vi bliver nødt til at samarbejde med vores allierede.
Jeg nævnte samarbejdet med Canada, USA og Island om udveksling af oplysninger, og det er jo et meget godt billede på, hvad vi bliver nødt til at gøre i fremtiden, og noget, som også er væsentligt, synes jeg.
Der er jo ingen grund til, at alle hver især sidder og tilvejebringer de her data, når vi rent faktisk har tillid til hinanden.
Så jeg tror ikke, det stopper med de 1,5 mia. kr., hvis vi kigger på det helt lange perspektiv, altså når vi tager den helt store krystalkugle frem og kigger langt ind i fremtiden.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-12-17:
Mange tak.
Også tak for at tage debatten op her i salen.
Der er jo mange elementer, som man godt kan drøfte.
Jeg synes bare, det er svært at tage en diskussion, når man som ordføreren taler om nogle grønlandske landstingspolitikere.
Jeg synes, det er lidt svært at tage debatten ud fra det, for det er lidt svært at forstå, om det er et spørgsmål om nogle særlige partier eller nogle særlige personer.
Hvem er det egentlig, som Dansk Folkeparti tænker på, når man snakker om nogle personer?
Søren Espersen (DF), 2019-12-17:
Ja, det vil jeg da gerne svare på.
Det var sådan set ikke min tanke på den måde at nævne navne, men det vil jeg så tillade mig at gøre her, når jeg ligefrem bliver spurgt om det.
Jeg har nævnt et landsstyremedlem, der hedder Vitus Qujaukitsoq, som i mine øjne er så tilpas arrogant, at han end ikke ønsker at fortælle, hvor han rejser hen i embeds medfør, hvem han holder møder med, og hvad emnet er.
Det var ikke gået her i huset, hvis det var sket, altså hans afvisning af at fortælle, hvad hans drøftelser med amerikanerne har været under mange af de rejser, han har været på – ikke engang rejsernes formål har jeg kunnet få oplyst.
Jeg ved heller ikke, om man har spurgt om det i Landstinget.
Men han er bestemt en af slagsen.
Trine Bramsen (S), 2019-12-17:
Jeg synes næsten, jeg hørte Enhedslisten argumentere for, at vi skal have et større dansk forsvar.
Det er 1,5 mia. kr., vi bruger, og jeg er sådan set meget enig i betragtningen, der handler om dual use eller dobbelt anvendelse.
De her overvågningskapaciteter har jo i høj grad et dobbeltanvendelsessigte og kan altså bidrage flere steder.
Så jeg synes faktisk, at hovedparten af de her initiativer, der er lagt på bordet, netop også har det her civile sigte.
Christian Juhl (EL), 2019-12-17:
Altså, hvis nu Danmark med sit forsvar skulle suverænitetssikre hele Europa et stykke ned i ørkenen i Afrika, så ville de fleste grine ad os.
Men det er jo det, der er tilfældet.
Og hvis man så siger, at her er 1,5 mio. kr., så er man for det første med til at gøre det usikkert for grønlænderne, for når der er en ny radar, og når der er bombefly i Kangerlussuaq permanent, så er man jo et bombemål for dem, der ikke kan lide os.
Og derfor: Har grønlænderne fået nogen indflydelse på de beslutninger?
Det er den ene ting.
Og den anden ting er: Ville det ikke være fornuftigere at bruge forsvarets kapacitet til den civile sikkerhed, hvad der i den grad er brug for?
Jeppe Kofod (S), 2019-12-17:
Tak til hr. Martin Lidegaard.
Ja, jeg er helt enig i, at der ligger store perspektiver i et endnu tættere ikke mindst handelspolitisk samarbejde mellem Grønland og det indre marked i EU.
Det er rigtig vigtigt for den økonomiske udvikling.
Senest da vi havde udenrigsrådsmøde blandt udenrigsministrene, var det med i konklusionerne, at der skal være en større støtte til det arktiske fra EU's side, inklusive Arktisk Råd og det samarbejde, der fungerer deroppe.
For jeg tror, det er rigtig vigtigt, at dem, der er i førersædet, er de fem arktiske kyststater, herunder kongeriget og ikke mindst Grønland, for det er deres forhold, det drejer sig om.
Så støtter man fra EU's side de målsætninger, vi har i kongeriget i fællesskab, så bliver det rigtig stærkt.
Så ja, vi arbejder på et endnu tættere forhold, for det har vi alle sammen en stor økonomisk interesse i.