runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-27:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Jeg tror måske, at det, hvis man skal tage den nuværende parlamentariske situation i betragtning, kunne være meget fornuftigt, at ministeren tog sin lommeregner med ned i salen og ligesom fik talt det op.
Det kunne måske også udbredes til det næste regeringsmøde, at samtlige ministre for tiden blev udstyret med en lommeregner, så man var helt klar over, hvor flertalskombinationerne lå henne.
Det var nu ikke det, der fik mig til at tage ordet, men det var mere spørgsmålet om, at jeg faktisk synes, der er nogle ting i lovforslaget, som er lidt uklare i forhold til gebyret for genansøgninger.
Nu sad vi f.eks. på indfødsretsudvalgsmødet i går, og vi havde en række sager, som der i udvalget var et flertal for at få forelagt igen.
Vil det betyde, at de ansøgere skal pålægges et gebyr, ved at vi fra udvalgets side ønsker at tage sagen op?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-02-27:
Jeg er sikker på, at der kan findes en god løsning i Indfødsretsudvalget i den sag.
Jeg tror nu nok alligevel ikke, at det, selv om det er alle, der er til stede her, der bakker det op, så også giver et flertal i Folketinget.
Jeg mener jo, at der er en del partier, som ikke er til stede her i dag, og dermed tror jeg også, matematikken stadig er uafklaret.
Jeg har jo ikke noget principielt imod det, men den her diskussion om at dele sådan et lovforslag som det her op bliver for mig at se tit bare lidt kosmetisk.
For det, man egentlig beder om, er jo, at det skulle deles op i mange underbidder, og det synes jeg ikke giver mening, i og med at det er inden for præcis det samme felt, det samlede lovforslag virker.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-27:
Nej, ministeren har ikke siddet med lommeregneren, men det har jeg og Dansk Folkeparti faktisk gjort, og tilsyneladende er det alle partier undtagen regeringspartierne, der ikke har bekendtgjort, hvad de mener, der kan bakke op om en opdeling.
Så derfor ville det vel være det demokratisk mest ordentlige at sørge for, at de i Folketinget, der ønsker en opdeling, kan få den opdeling, så de selv kan tage stilling til de enkelte dele.
Peter Skaarup (DD), 2025-02-27:
Tak for det.
Og tak til ministeren for de sådan indledende betragtninger her.
Noget af det, ministeren nævner i sit indlæg, er, at regeringen arbejder hårdt for, at vi kan udvise flere, og det kan man jo kun hilse velkommen, hvis regeringen gør det.
Bl.a. har man nu omsider fået udpeget den her konventionsambassadør, altså en ambassadør, der skal se, om man kan udfordre det i de internationale konventioner, der gør, at vi ikke kan udvise f.eks. bandekriminelle.
Når jeg så lige beder om, at ministeren forholder sig til det, er det, fordi jeg har bemærket, at den her konventionsambassadør, som skulle stå for det her meget komplicerede og voldsomme arbejde i snakken med andre lande og sådan noget, også skal passe sit nuværende job, nemlig som migrationsambassadør for nogle afrikanske lande.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-02-27:
Først vil jeg sige, at den antagelse, der bliver lagt ind i spørgsmålet, jo er forkert.
Hr. Peter Skaarup siger: » hvis der bliver gjort noget for udvisning«.
Hr. Peter Skaarup ved jo udmærket godt, at det, som jeg endda har betegnet som en julegave til hr. Peter Skaarup, altså at afskaffe trappestigeordningen, er besluttet og kommer til at blive gennemført.
Så der er ikke noget »hvis der kommer til at være udvist flere«.
Det er et »når der kommer til at være udvist flere«.
Når vi så kommer til områderne omkring konventionerne, er det rigtigt nok, at på den ene side kommer der til at være en migrationsambassadør, som også skal påtage sig opgaven med konventionerne, men samtidig er det jo en prioritet for regeringen i det arbejde, der er i Europa nu – det er jo også noget af det, statsministeren har sagt tidligere – at se på den udfordring, der er, i forhold til hvorfor vi ikke kan sende folk hjem.
Vi kan ikke bevare et vesteuropæisk samfund på den måde, som det er, hvis vi ikke selv også har en lille smule magt over, at vi kan sende folk ud, som er dybt kriminelle.
Og det er jo en prioritet, ikke bare for en embedsmand, der er udnævnt, men selvfølgelig også for regeringen i de kommende diskussioner på europæisk plan.
Mette Thiesen (DF), 2025-02-27:
Jeg kan forstå, at både ministeren og hr. Frederik Vad har savnet mig helt utrolig meget.
Nu kan jeg så glæde jer med, at jeg er kommet, så I behøver ikke græde mere; nu er jeg her igen.
Udover at det er glædeligt, at jeg er så savnet, når jeg ikke er her, kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge hr. Frederik Vad, om hr. Frederik Vad ikke mener, at det her er en god idé.
Altså om det ikke er en god idé at sige, at hvis du er udenlandsk statsborger og er bandekriminel og står i det her register, så er vi egentlig ligeglade med, om du har nået at begå kriminalitet med, men du er i hvert fald er del af en ulovlig gruppering.
Så mit spørgsmål er, om hr. Frederik Vad synes, det er en god idé at udvise konsekvent og faktisk før første dom, men altså fordi man er bandemedlem.
Frederik Vad (S), 2025-02-27:
Vi er klar til, at flere kan komme ind under den her paragraf, hvis det kan lade sig gøre i forhold til konventionerne og vores internationale forpligtelser, og det er ikke tilfældet lige nu.
Det er den vurdering, vi har fået, og det er den ene ting.
Den anden ting er, at vi kommer fra en situation, hvor der har været nul timer sat af administrativt til en højt placeret embedsmand, som sammen med det politiske system, som ministeren siger, kan presse på for at få ændret de her konventioner.
Vi går fra nul timer og til, at der faktisk bliver sat timer af til det, og det er da en forbedring.
Vi har jo ikke haft en konventionsambassadør før, heller ikke på hr. Peter Skaarups tidligere vagt, og derfor forstår jeg egentlig ikke brokkeriet over det.
Vi udvider antallet af hænder og hoveder, der beskæftiger sig med det her.
Peter Skaarup (DD), 2025-02-27:
Okay, så lad os da prøv det.
Hvis hr. Frederik Vad mener, at man kan overveje, om man kan udvide mulighederne for brugen af § 25, så er det jo bare det, regeringen skal sige, i stedet for at sige, som jeg hørte både ministeren og altså også hr. Frederik Vad sige før her i Folketinget, at det er helt skævt, og at det simpelt hen ikke går, og at Dansk Folkeparti i øvrigt er helt skøre, og at der er alle mulige ting med deres ordfører.
Så kunne jeg altså også godt lige tænke mig også at høre hr. Frederik Vad om det der med den konventionsambassadør.
Hr. Frederik Vad siger, at det er virkelig godt, at man er i gang med at udfordre de konventioner.
Hvordan kan det være, at den mand skal have to jobs og ikke skal koncentrere sig om den vigtige opgave, som hr. Frederik Vad mener det er?
Frederik Vad (S), 2025-02-27:
Det er overhovedet ikke særlig vanvittigt.
Jeg sagde jo netop, at vi har den her paragraf, som er vigtig, og som vi bakker op om.
Det, der gør, at den paragraf ikke kan bruges, som jeg forstår vores lovgivning, på Dansk Folkepartis beslutningsforslag her, er, at der er to vigtige elementer, der skal gøre sig gældende i forhold til den paragraf.
Det ene handler om en individuel vurdering, altså at du ikke på en eller anden måde kan lave en eller anden form for kollektiv lovgivning, der gælder alle, der f.eks. står på en eller anden liste.
Og det andet, der gør sig gældende, er, at der skal være en eller anden proportionalitetsafvejning i det, og det vil jo så typisk være statens sikkerhed over for den enkeltes ret til et eller andet osv.
Så vi er tilhængere af den her paragraf.
Hvis vi kan gøre noget for, at vi kan få flere kriminelle mennesker ud af landet på grundlag af den her paragraf, så gerne for mig.
Jeg kan bare ikke se, at Dansk Folkepartis beslutningsforslag kan rummes inden for det.
Peter Skaarup (DD), 2025-02-27:
Tak for indlægget fra hr. Frederik Vad.
Jeg synes, jeg hørte hr. Frederik Vads indlæg sådan, at det nærmest var sådan en uhyrlighed, at man kunne forestille sig, at den her § 25 bliver taget i anvendelse.
Men vil Frederik Vad ikke godt her i Folketinget anerkende, at det jo faktisk er en paragraf, der kan bruges i dag i Danmark?
Altså, vi kan godt via § 25 udvise mennesker, der er til fare for statens sikkerhed.
Vil Hr. Frederik Vad ikke godt bekræfte det?
Og var det ikke en idé så at se på, om der er nogen muligheder for at bruge den yderligere?
Lad mig minde om, at der også er bandemedlemmer, der har politiske tilgange til det, de foretager sig, hvor man ser personsammefald – man kalder det vist nok crossover – mellem folk, der har politiske sympatier til fordel for terrorbevægelser af forskellig art, og som så samtidig er dybt kriminelle.
Frederik Vad (S), 2025-02-27:
Det er rigtigt, at vi jo var nødt til desværre at tage en syrisk kvinde hertil, fordi vi tabte en sag i Højesteret.
Altså, staten Danmark forsøgte med al magt at holde det her menneske ude af landet, vil jeg bare sige til Dansk Folkeparti.
Vi tog den igennem alle retsinstanser, og det var så delt til en lille favør i hr. Knud Foldschacks andedam.
Jeg vil bare sige: Det er ikke på Socialdemokratiets foranledning, at der kommer terrorister til Danmark.
Siden 2019 har Socialdemokratiet ført en politik, der har sigtet på, at folk skulle ud af landet, hvis de havde begået farlig kriminalitet, og det er sådan set det, der er vores linje.
Vi er kommet langt.
Vi er ikke kommet langt nok, fordi vi har et konventionsparadigme, vi er nødt til at få udfordret.
Men det er ikke rigtigt, at Socialdemokratiet ikke kæmper for, at de her mennesker ikke skal komme ind, og at de skal ud igen, hvis ikke de kan finde ud af at opføre sig ordentligt.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-27:
Problemet er jo, at inden for den politik, som Socialdemokratiet fører, er der mange af dem, der bliver udvist, der ikke ender med nogen sinde at forlade landet.
Nogle af dem bliver sågar hentet hjem fra Syrien.
Så til det her med at at tale om administrative udvisninger, som om det sker nærmest hele tiden, at der er folk, der bliver administrativt udvist, fordi de er en trussel mod statens sikkerhed, vil jeg sige: Nej, tværtimod har vi mange mennesker hertillands, der ikke burde og aldrig nogen sinde burde være blevet lukket ind og er blevet lukket ind på Socialdemokratiets foranledning og nu skaber ravage og utryghed i Danmark.
Det vil jeg godt bede ordføreren kommentere på.
Frederik Vad (S), 2025-02-27:
Det er Danmark, der går forrest på udvisningsområdet i Europa.
Det er jo det, der er sandheden.
Og det er den her regering og Socialdemokratiet, som går forrest i at forsøge med al magt at skærpe reglerne for udvisning.
Det seneste initiativ er ikke mange måneder gammelt.
Jeg tror, jeg vil føje til, at skulle svenskerne mirakuløst komme op med en eller anden smutvej, som vi ikke har set, og som samtidig har en eller anden proportionalitet over sig, vil vi selvfølgelig gerne kigge på det.
Men hvis de skulle komme op med noget, der er fornuftigt i den sammenhæng, vil vi jo selvfølgelig gerne kigge på det.
Men det er os, der sender folk ud.
Der er masser af bandemedlemmer, som har fået et indrejseforbud til Danmark og er blevet udvist i løbet af de sidste 4-5 år.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-27:
Nu er det her jo et forslag, der både berører det retspolitiske område og det udlændingepolitiske område, så derfor er det ikke mærkeligt, at det er udlændingeordføreren i fællesskab med retsordføreren, der udarbejder et beslutningsforslag.
Så jeg ved ikke, hvad de indledende lidt skøre bemærkninger om, at det skulle have noget med bedre forberedelse at gøre, helt præcis havde til formål at kommunikere.
Men det forhold, at den svenske regering nu har igangsat en sådan undersøgelse, kunne jo foranledige, at Socialdemokratiet og den nuværende regering igangsatte en lignende undersøgelse herhjemme.
Det skal da ikke være den svenske regering, som i årevis har haltet efter Danmark i udlændingepolitikken, der nu går forrest med konstruktive løsninger på den her udfordring.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-02-27:
Jamen som jeg sagde før, er svaret grundlæggende det, at vi kommer til samlet som regering at prioritere det her.
Der, hvor beslutningen bliver truffet, er jo ikke nødvendigvis i et embedsmandsforum.
Vi mener, det vigtigt at have, for det er vigtigt også at forberede det arbejde.
Jeg har selv arbejdet sammen med vedkommende på migrationsområdet i forbindelse med nogle af de samarbejder, vi har haft med lande uden for EU.
Så jeg er sikker på, at kompetencen er der, men der, hvor det skal besluttes i sidste ende, er jo på det politiske niveau.
Og der mener jeg stadig, det er en vigtig prioritet for regeringen, at vi får ændret ved den måde, som Domstolen fungerer på, og det starter selvfølgelig i toppen af det politiske niveau.
Peter Skaarup (DD), 2025-02-27:
Det er ikke, fordi jeg overhovedet skal tale imod det, som regeringen har sagt om, at man vil afskaffe den her trappestigemodel.
Det har vi også bedt om kom til at ske.
Men hvis vi lige lægger det til side, vil jeg gerne have et svar på det, jeg spurgte om.
Så jeg prøver lige at spørge igen.
Hvordan kan det være i forhold til det her vigtige, grundlæggende, dybdegående arbejde, som er så svært – flere regeringer har forsøgt – at den mand, som regeringen har sat til det, skal passe et andet job samtidig?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-27:
Jeg ville bare høre, om ministeren kan bakke op om en opdeling af lovforslaget, så man kan stemme for de gode dele og imod de dårlige dele, selv om jeg tror, vi i Folketinget er lidt uenige om, hvad der er de gode og de dårlige dele.
Men der er jo tilsyneladende bred opbakning i Folketinget til en opdeling.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-02-27:
Tak for det, og tak for debatten om lovforslaget.
Det har været spændende at følge med i.
Samtidig har jeg kunnet konstatere, at der i hvert fald for den væsentlige del af det her lovforslag er opbakning.
Jeg vil blot sige, at med lovforslaget sikres det, at vi overholder vores internationale forpligtigelser, samtidig med at vi nu hæver gebyret for ansøgning om naturalisation, indfører gebyrer for anden genansøgning og stiller strengere krav til nordiske statsborgere, der gerne vil erklære sig danske.
Det er alt sammen ændringer, som jeg er meget tilfreds med, og som jeg tror kommer til at sikre en mere rimelig fordeling af statsborgerskaber og sørger for, at vi også tager hensyn til de udfordringer, der kan være med eksempelvis nogle nordiske statsborgere, der ønsker at blive danske statsborgere.
Så med de ord vil jeg egentlig bare sige tak for behandlingen her, og jeg glæder mig til den videre proces for det her lovforslag.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-02-27:
Hvis man har begået noget i 2002, er det jo 20 år siden, og i Alternativet går vi ind for sådan nogle basale retsprincipper, som at hvis du begår noget ulovligt, skal du selvfølgelig straffes derfor, og det kan være, at du skal sidde i fængsel.
Så afsoner du din straf, og så er det jo fint, at der er en karensperiode derefter, men man skal selvfølgelig ikke bøde for det resten af sit liv.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-27:
Tak for det.
Altså, Alternativet har tidligere her i Folketinget fremsat forslag om at sætte en person på lovforslaget, der havde overfaldet en af Dansk Folkepartis medarbejdere tilbage i 2002, og alligevel mente Alternativet, at han skulle optages som dansk statsborger.
Så jeg er lidt nysgerrig på, hvor Alternativet egentlig mener at grænsen bør gå.
Hvis man har overfaldet en politiker, eksempelvis har fået en dom for vold, har løjet over for Folketinget og for Indfødsretskontoret om, at man tidligere er dømt, når man har søgt om dansk statsborgerskab, skal man så stadig have adgang til at få et dansk statsborgerskab af det danske Folketing?
Helene Brydensholt (ALT), 2025-02-27:
Ja, inden for vandelskravet f.eks. Jeg kan ikke sådan sige det specifikt, men jeg mener da helt sikkert, og Alternativet, at der skal være en eller anden grænse for, hvad man kan have begået af lovbrud i forhold til så at kunne opnå statsborgerskab, selvfølgelig alt efter hvilket lovbrud man har begået og med en udløbsperiode, altså en karensperiode, som vi jo også har i dag.
Så kan man også kigge på danskkravet, som spørgeren nævner.
Men Prøve i Dansk 3, som man har lige nu, er jo alt for højt et krav; det er jo dansk på et akademisk niveau.
Det kan være svært for folk.
Dansk er et svært sprog.
Anders Kronborg (S), 2025-02-27:
Jeg kan fuldstændig afvise, at der lå stikpiller i noget af det, jeg stillede spørgsmål omkring.
Jeg er glad for at se ordføreren på talerstolen, og jeg er glad for, at Alternativet tager del i lovbehandlingen.
Jeg mener, at det skal være generelt for alle partier, at førstebehandlingen er utrolig vigtig, også i forhold til senere fortolkning af lovene, og derfor er det vigtigt, at det arbejde bliver passet.
Det var blot en oprigtig positiv tilkendegivelse over, at Alternativet tager del i den her lovbehandling.
Det er også derfor, jeg går op og stiller spørgsmål til Alternativet, for jeg mener, at det er vigtigt.
Det er klart, at PET-sager jo er noget af det allergroveste.
De er jo om folk, som PET har mistænkt for at kunne finde på at lave tage terrorangreb på Danmark osv.
Der er jeg glad for, at Alternativet ikke vil give de borgere statsborgerskaber.
Så kan jeg også forstå, at man ikke vil give statsborgerskab, hvis man lige har passeret grænsen, men så har jeg ikke rigtigt forstået, i hvilke øvrige tilfælde man ikke vil give statsborgerskab?
Altså, er det rigeligt bare at have boet 2 år i Danmark?
Skal man i øvrigt kunne snakke dansk?
Er der noget, der gør, at Alternativet vil sige: Ej, vi vil altså ikke til den eller de personer give statsborgerskab?
Kan vi komme det lidt nærmere?
Helene Brydensholt (ALT), 2025-02-27:
Tak for spørgsmålet, og jeg ved ikke, om jeg skal sige tak for den indledende stikpille.
Jeg kan afsløre, at jeg lige nu burde være tre andre steder: i et ministerie, i et udvalg og til et internt møde.
Nu har jeg så prioriteret at være her i dag.
Der har været konkrete tilfælde, også da jeg sad i Indfødsretsudvalget, hvor jeg ikke har sagt ja til dispensation.
Det har jo så primært været nogle af de der såkaldte PET-sager, som jeg ikke kan udtale mig om her fra talerstolen, men det er klart, at Alternativet jo heller ikke mener, at man kan komme til Danmark og trække et statsborgerskab ved grænsen.
Der skal selvfølgelig være nogle krav.
Vi mener blot, at de skal være objektive, og jeg tror ikke, det kommer bag på ordføreren, at de også skal være meget mere lempelig end dem, vi har i dag.
Anders Kronborg (S), 2025-02-27:
Tak for det, og velkommen tilbage.
Det er lang tid siden, vi har set ordføreren her i salen til vores behandlinger af indfødsretssager
, så jeg vil bare ønske rigtig hjerteligt velkommen til, nu når ordføreren igen kommer i salen og tager del i det vigtige arbejde, det er at behandle lovbehandlingen på netop indfødsretsområdet og det område, der handler om at få dansk statsborgerskab.
Jeg kunne jo godt tænke mig sådan at være nysgerrig på – jeg har spurgt lidt ind til det før, men jeg synes aldrig, at jeg er blevet helt klog på det – hvad der egentlig skal til, for at Alternativet mener, at en ansøger ikke skal have dansk statsborgerskab?
Jeg er selvfølgelig ked af, at hvis den opfattelse, som jeg har, er forkert, men så kan ordføreren måske kaste lys over, hvad der skal til, for at Alternativet ikke vil give folk dansk pas?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-27:
Vil Radikale Venstre støtte en opdeling af lovforslaget?
Det ville jo være på nogle helt andre forudsætninger end dem, Dansk Folkeparti ville stemme på, men det ville være det demokratisk rigtige, ikke sandt?
Zenia Stampe (RV), 2025-02-27:
Vi var sådan set lidt i tvivl om, hvad vi skulle stemme til lovforslaget, fordi vi, ligesom andre ordførere heroppe har sagt, har været delt i forhold til de forskellige elementer i aftalen.
Vi er selvfølgelig tilhængere af, at indfødsretsreglerne bringes i overensstemmelse med EU-retten, selv om vi kan forstå på svaret fra Institut for Menneskerettigheder, at det jo så også er op til en fortolkning, hvordan man gør det bedst muligt, og det har de nogle anbefalinger til hvordan regeringen skal gøre.
Omvendt kan man jo sige, at man også godt kan forvente, at en regering uanset hvad bringer lovgivningen i overensstemmelse med EU-retten.
Derfor ender vi jo nok med at stemme imod, fordi der så er nogle elementer i forslaget i dag, som vi ikke er tilhængere af.
Dels er der gebyrerne, som er det, der er mest kritisk for os, altså en stramning af reglerne for indfødsret, dels er der ændringerne af vandelskravet for nordiske statsborgere.
Vi er imod begge dele, og derfor kommer vi til at stemme imod lovforslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-27:
Altså, jeg kan bekræfte, at vi ser helt forskelligt på, hvilke dele det er, vi ser positivt på.
Og jeg vil også sige, at de forringelser, der ligger i det her lovforslag, er så massive, at Enhedslisten ikke har noget problem med at stemme imod lovforslaget.
Men ud fra en fuldstændig fundamentalt demokratisk ånd er jeg jo af den opfattelse, at hvis der er partier, som ønsker et lovforslag opdelt, fordi det er uhensigtsmæssigt, i forhold til at deres stillingtagen kan fremgå tydeligt, ikke bare af debatten, men også af stemmeafgivelsen, så bakker vi selvfølgelig op om, at der er mulighed for at få opdelt et lovforslag.
For ud fra en demokratisk synsvinkel og også i forhold til borgernes mulighed for at vurdere partiernes indsats er det det mest rimelige at gøre.
Frederik Vad (S), 2025-02-27:
Ordføreren er da bestemt også festligt selskab, så det er dejligt at se ordføreren i salen.
Det er jo egentlig helt absurd, at de kunne bo i alle mulige andre lande, men så vælger de at komme hertil, begå bandekriminalitet og ødelægge landet, og stod det til mig, gjorde vi da alt, hvad vi kunne, for at få de mennesker ud af Danmark.
Det gør vi så også i Danmark inden for de internationale love og regler, vi har tilknyttet os.
Jeg vil bare sige til ordføreren, at vi vil gerne ændre de regler.
Vi er helt med på, at Dansk Folkeparti i jeres egen optik sikkert er mere ambitiøse end os, for I vil bare vende dem ryggen i morgen, og det er helt fair, at vi har den uenighed.
Vi arbejder ad et internationalt retsspor, men personligt vil jeg da sige, at hvis verden kunne bygges på nu, skulle det da slet ikke være en mulighed.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-27:
Så et overfald på en politiker skal ikke udelukke en fra at få dansk statsborgerskab.
Hvad så, hvis man har begået en voldtægt for, lad os sige 5 år siden?
Helene Brydensholt (ALT), 2025-02-27:
Ja, det vil jeg umiddelbart mene, altså i forhold til en voldtægt for 5 år siden, ja.
Der er det nok bare menneskesyn, der skiller ordførerne og mig.
Vi mener også, at vi skal leve op til vores forpligtelser i handicapkonventioner og alt muligt andet, hvor der selvfølgelig også skal tages hensyn til, at der kan være ting i folks liv, der gør, at man har nogle større barrierer for at opnå ting end andre.
Steffen Larsen (LA), 2025-02-27:
Jo tak, men det er jo meningen.
Det jo meningen, at det ikke skal være hvem som helst, der får sig et statsborgerskab.
Meningen er jo, at man på en eller anden måde skal have tilegnet sig de evner, der gør, at man kan begå sig i det danske samfund, for at få statsborgerskabet.
Det er det krav, som resten af Folketingets partier stort set er enige om, altså at der skal være et eller andet rimeligt krav om, at man kan begå sig og være til nytte i det danske samfund for at få statsborgerskabet.
Det er jo der, det bliver mærkeligt, for er Alternativet fuldstændig imod den idé, at man skulle kunne være et eller andet konstruktivt medvirkende medlem i samfundet?
For at indgå i det danske samfund kræves det jo, at man også kan dansk.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-02-27:
Det synes jeg sådan set også jeg sagde tidligere.
Jeg sagde, at det er fint, at der er et krav til et eller andet niveau af dansk.
Men som jeg også sagde til ordførerens partikollega, kan det at leve op til dansk 3 for nogle, ikke alle, være rigtig svært.
Specielt for dem, der kommer hertil som flygtninge med potentielle traumer og alt muligt andet, kan bare det at tilegne sig et nyt sprog være ekstremt svært.