runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villum Christensen (LA), 2019-03-26:
Tak for redegørelsen.
Vi tror rigtig meget på det nordiske samarbejde, men zoomer vi ind på formålet med det nordiske samarbejde, sådan helt ind i essensen af det, så er det for os at se et spørgsmål om at skabe vækst og velstand på tværs af den nordiske region, og det skal vi altså holde fokus på.
Det virker, som om man på nogle felter har mistet lidt af det her centrale fokus.
Alt for mange småprojekter bliver prioriteret, uden at det egentlig bidrager nævneværdigt til det, vi mener er formålet med det nordiske samarbejde, altså ønsket om nordisk merværdi så at sige.
Derfor glæder det mig også, at ministeren har arbejdet for at fortsætte reformsporet i Nordisk Ministerråd, så vi kan komme tilbage til det, der virkelig tilfører samarbejdet værdi, og få nedbragt de store administrative omkostninger, som organisationen og det nordiske samarbejde også fører med sig.
Kronjuvelen i det nordiske samarbejde har altid været de åbne grænser mellem de nordiske lande, både når det kommer til mennesker og varer.
Det sikrer vækst og velstand i hele regionen, og selv om denne juvel måske er blevet en smule mat de seneste år, er den ikke mindre dyrebar.
Det er måske bare på tide at passe lidt mere på den og pudse den lidt.
I den forbindelse kan jeg konstatere, at mobilitet står højt på regeringens dagsorden for det nordiske samarbejde, og det mener jeg bestemt også at den bør gøre.
Det er med til at skabe værdi for erhvervslivet, at man kan handle med hinanden på tværs af grænserne, og for borgerne, som oplever en større sammenhængskraft, når de uden problemer kan rejse, arbejde, studere osv. i de nordiske nabolande.
Jeg ser frem til, at Danmark overtager formandskabet for Nordisk Ministerråd næste år, og håber og forventer, at fokus vil være på at få sat endnu mere turbo på reformerne, så vi kan bringe samarbejdet tilbage til kernen, nemlig vækst og velstand.
Til sidst vil jeg nævne et lille plus og et lille minus.
Plusset er den opmærksomhed på brandingværdien af det at være nordisk – hr. Christian Juhl har lige været inde på det.
Vi kan spille rigtig mange roller i regi af at være nordiske, og det skal vi kapitalisere, hvis man kan sige det på den måde, på alle ledder og kanter.
Minusset er det her spørgsmål om, hvor forsvaret blev af, og nu kom jeg lidt sent ind i debatten, men jeg kan forstå, at det giver anledning til en ekstraordinær debat.
For det er jo ærgerligt, at vi, hvis vi nu endelig er blevet konkrete med at kunne dele radarbilleder og flyve ind i hinandens områder på et splitsekund, så ikke får det nævnt her.
Nu er jeg også selv forsvarsordfører, så jeg vil glæde mig til, at der kommer kød på den debat.
Så med de ord vil jeg gerne sige tak for regeringens redegørelse.
Christian Juhl (EL), 2019-03-26:
Det er jeg rigtig glad for.
Det er CRIC, der arrangerer det, og vi får også en rapport fra Nordisk Råd om netop konfliktløsning, og det er på opfordring af Midtergruppen og fra Nordisk grønt venstre.
Det synes jeg er rigtig godt, for vi har en kapacitet.
Norge gør rigtig meget ud af det og har været med til at skabe en fredsløsning mellem FARC og regeringen i Colombia og har historisk set spillet en vigtig rolle i perioder i Palæstina.
På den måde har vi en kapacitet, vi ikke udnytter, for det at forebygge en konflikt koster måske kun 1 pct. af, hvad det koster, hvis der bliver en krig.
Tænk, hvis vi havde brugt vores store intellektuelle kapacitet til at komme ind og påvirke ting rundtomkring med udviklingsbistand og med kloge hoveder, der ved, hvordan magtforholdene er i landene, også f.eks. nede i Libyen, hvor det gik helt galt.
Så ville vi spare ufattelig mange penge, som de fattige lande og de fattige mennesker kunne få gavn af, i stedet for at bruge pengene til krigsmateriel.
Sjúrður Skaale (JF), 2019-03-26:
Nu forsøger ordføreren nogle gange at sætte det op som en modsætning mellem EU og det nordiske samarbejde, men når det gælder beskatning af de store multinationale firmaer som Google, Facebook osv., har vi vel i den grad brug for hinanden.
Så jeg synes, at man skal passe på med at sætte det for skarpt op, som om vi har hver vores interesser.
Men jeg skal komme ind på et andet spørgsmål.
Det handler om det, ordføreren sagde om, at vi i Norden burde være mere aktive i konfliktløsning og konfliktforebyggelse.
Nu er det sådan, at der jo bliver et seminar efter temasessionen – det bliver om et par uger – hvor konfliktløsning kommer på dagsordenen.
Hvordan ser ordføreren på forslaget om, at Norden samlet går ud og engagerer sig på det her felt?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-03-26:
Tak, og tak for et godt spørgsmål.
Ja, det oplever jeg faktisk.
Man skal altid passe på med, når man pludselig oplever en interesse.
Jeg tror, selv om jeg ikke har så mange års politisk erfaring, at sådan en hurtigt kan fordufte igen; det vil jeg sige.
Men jeg synes, der er nogle fyrtårne her hos os selv – jeg fremhævede selv hr. Bertel Haarder før – der gør, at debatten holdes i gang.
Det har i hvert fald helt enkelt bragt den ind i det radikale gruppeværelse, og det er også noget, jeg har et politisk bagland der er ret optaget af.
Og så tror jeg, som jeg nævnte, at nøglen i meget høj grad ligger i at gøre det gennem FN's bæredygtighedsmål, altså at vi bringer de ting sammen.
For det har skabt en bred interesse politisk, i erhvervslivet og i uddannelsesinstitutioner, hvor der er nogle særlige nordiske aftryk, vi godt kunne gå foran med.
Det oplever jeg en interesse for.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2019-03-26:
Vores forslag berører ikke øremærkningen.
Det er sådan, at vores barselslovgivning i virkeligheden er delt op i to lovgivninger: Vi har barselsloven, som har 4 uger før fødslen øremærket til moren, 14 uger efter fødslen øremærket til moren og 2 uger øremærket til faren.
Det er de 20 uger, som går ind under barselslovgivningen, og dem ønsker vi ikke at røre ved.
Det, vi ønsker at røre ved, er de 32 uger, som kommer efter, og som er en fælles forældreorlov, men som i al kommunikation, alle forhandlinger, alle sammenhænge bliver betragtet som morens.
Det ønsker vi at dele lige over, så det i virkeligheden følger den intention, der var i lovgivningen i sin tid, men som desværre ikke afspejler virkeligheden, nemlig at dele lige, så der er 16 uger til faren og 16 uger til moren af de 32 ugers fælles orlov, men med mulighed for intern overlevering.
Så hvis moren ønsker at holde mindre, kan hun afgive det til faren, og hvis faren ønsker at holde mindre, kan han afgive det til moren.
Så vi bevarer fleksibiliteten, samtidig med at vi får en ligestilling af forældreorloven.
Pernille Skipper (EL), 2019-03-26:
Jeg vil gerne starte med at sige tak for en rigtig fin tale.
Der er rigtig meget af det, som jeg kan erklære mig meget enig i.
Jeg er rigtig glad for, at fokus på ligeløn og barsel er med i Socialdemokraternes tale.
Det synes jeg er rigtig vigtigt.
Det er et kæmpeproblem på vores arbejdsmarked, som vi praktisk talt ikke har gjort noget som helst for at løse de sidste mange år.
Jeg vil bare gerne forstå Socialdemokraternes forslag om deling af barsel.
Betyder det, at man vil øremærke mere til faren eller medforælderen, eller at man vil øremærke mindre til moren?
Hvordan forholder det sig med øremærkningen i det forslag, Socialdemokraterne har?
Eva Kjer Hansen (V), 2019-03-26:
Jeg synes jo, vi gør super meget i fællesskab for netop at give noget råderum til Færøerne.
Jeg kan sågar sige, at jeg også i respekt for Færøernes behov for at gøre sig gældende bl.a. afstod fra og gav noget af min taletid til min færøske kollega her under kvindekommissionens møde i New York.
Og på lignende vis drøfter vi jo netop, hvordan vi bedst varetager formandskabet, og hvad det er, Grønland og Færøerne ønsker at vi skal sætte i værk under formandskabet, og hvordan vi i det hele taget koordinerer det i forhold til afholdelse af de forskellige ministermøder, vi har.
Jeg synes jo, det skal foregå inden for rammerne af rigsfællesskabet.
Jeg ville jo savne mine færøske kollegaer, hvis det skulle være anderledes, og hvis det skulle gå, som hr. Magni Arge lagde op til.
Så det, der er muligt inden for rigsfællesskabet, vil jeg gerne skubbe på for.
Magni Arge (T), 2019-03-26:
Jeg spurgte til den pragmatiske løsning, som man leder efter, mellem Færøernes landsstyre og Danmarks regering.
Skal vi vente i endnu 100 år, før der kommer et svar på, hvad det er for en løsning, man har på papiret?
Magni Arge (T), 2019-03-26:
Jeg anerkender over for spørgeren, at der er mere end bare en færøsk-dansk dimension i det her – der er selvfølgelig også en færøsk-nordisk dimension i det.
Henrik Dam Kristensen (S), 2019-03-26:
Det er jo så Færøerne, der træffer den beslutning om at sige farvel til rigsfællesskabet, og så er vi jo i en fuldstændig anderledes situation – sådan er virkeligheden jo bare.
Det, jeg bare synes er lidt vigtigt at få ind i den her debat, er, at det ikke kun er en dansk-færøsk debat.
Jeg tror, det er vigtigt for forståelsen af det her, også på Færøerne, at det er en bredere debat, som ikke kun er dansk-færøsk, men som også handler om Helsingforsaftalen.
Magni Arge (T), 2019-03-26:
Det er også derfor, jeg angiver, at hvis det så i tillæg også er Helsingforsaftalen, der gør det umuligt for os at komme ind i familien på de vilkår, som vores konstitutionelle forhold tilsiger i dag, så må man nok ændre på de konstitutionelle vilkår, sådan at vi kan optræde på lige fod med andre nationer og derved opnå adgang.
Henrik Dam Kristensen (S), 2019-03-26:
Tak for indlægget.
Så vil jeg gerne sige, at jeg holder meget af Anker Jørgensen og også er glad for, at han bliver berømmet på Færøerne, men det er måske nok lige at gå for vidt, i forhold til hvor meget Anker Jørgensen faktisk lovede, og hvad der kom ud af det, men det kan vi tolke ud fra de historiske arkiver efterfølgende.
Det, jeg måske synes er det vigtigste, er, at én ting er at sætte fokus på spørgsmålet om Færøerne, Danmark og grundloven og de udfordringer, det giver – det er jeg sådan set enig i – men er hr. Magni Arge ikke enig med mig i, at det ikke er den eneste forhindring, der er?
Helsingforsaftalen er i givet fald en anden forhindring, for den er formuleret på en måde, så det kan være meget svært for Færøerne at blive medlem af Nordisk Råd.
Trine Torp (SF), 2019-03-26:
Ja, gerne.
Nu skal vi lige se, hvordan alting ender.
Man kan sige, at hvis man f.eks. har indflydelse på regeringens politik, eller hvis man er støtteparti, så håber jeg da også, at man har en regering, som er villig til at forhandle, så man ikke er nødt til at skulle fremsætte beslutningsforslag for at få sin politik igennem.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-03-26:
Tak for det, og tak for talen.
I forhold til det sidste her tænker jeg, at det er inspireret af LO's forslag om objektivt ansvar på arbejdspladsen, og hvis det er det, er det i så fald noget, I fremsætter i næste samling?
For jeg er sikker på, at Alternativet gerne vil samarbejde om det.
Trine Torp (SF), 2019-03-26:
Vi har det jo faktisk på andre områder.
Så diskussionen omkring seksuel chikane og forpligtelsen til at have et arbejdsmiljø, som forhindrer det her, mener jeg i høj grad er et arbejdsgiveransvar.
Hvis det bare var op til den enkelte og kollegaernes indbyrdes ansvar, var det problem nok løst.
Det er arbejdsgiveren, der har ansvaret for arbejdsmiljøet på en arbejdsplads, herunder også for dette.
Karina Adsbøl (DF), 2019-03-26:
Det var ikke et spørgsmål om, at det er fint, at de er stået frem.
Selvfølgelig skal man stå frem, når man er udsat for noget, og man skal selvfølgelig også sige fra, og dem, der ikke kan, skal man hjælpe – i hvert fald hvis man er bekendt med det, sådan som jeg kan forstå at nogle havde været det i de ungdomspolitiske partier.
Nu siger ordføreren, at der er et arbejdsgiveransvar.
Jeg er helt med på, at man som arbejdsgiver har et ansvar, men man har jo også som medarbejder et ansvar.
Derfor mener jeg ikke, at arbejdsgiveren kan være ansvarlig for, hvad måske 98 medarbejdere render og laver.
Det er mere den del, jeg tænker på.
Trine Torp (SF), 2019-03-26:
I sådan nogle frivillige organisationer, som ungdomspartierne er, er det jo svært at sige, at der er en arbejdsgiver, der har ansvaret, ligesom det kan være svært ude i foreningslivet.
Men jeg er oprigtig glad for, at den her debat bliver sat i gang, og stolt af, at der er nogle, der står frem, for jeg tror, det har en kæmpe betydning.
Så i forhold til det her med arbejdsgiveransvaret: Det er jo i virkeligheden for at forpligte arbejdsgiveren til at have – hvad kan man sige – procedurer og tage initiativer på arbejdspladsen, som forhindrer det her i at ske.
Det mener vi at arbejdsgiveren rent faktisk skal kunne dokumentere at man har.
Det vil sige, at når der er de her sager, skal man også kunne vise, at man har gjort noget for at forhindre, at det skulle ske.
Det er det arbejdsgiveransvar, jeg gerne vil sikre.
Karina Adsbøl (DF), 2019-03-26:
Jeg har et spørgsmål om det med, at SF vil skærpe arbejdsgiveransvaret i forhold til seksuelle krænkelser.
Det må ordføreren gerne uddybe.
Men det er jo ikke sådan, at det er alle, der har en arbejdsgiver.
Der er nogle politiske partier, og der er også nogle politiske ungdomspartier, og her har der jo været en debat om de politiske ungdomspartier, hvor der netop har været nogle krænkelser.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre: Hvem er det, der har ansvaret der?
Jeg tænker også på det personlige ansvar, som man har, i forhold til hvordan man opfører sig over for andre mennesker.
Det er bare lige for at få udfoldet den debat lidt.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-03-26:
Jeg tror aldrig, at vi har stillet noget ultimativt krav som parti.
Det må være svar på spørgsmålet.
Martin Geertsen (V), 2019-03-26:
Skal jeg forstå det sådan, at hvis der, gud forbyde det, kommer et regeringsskifte i det her land, så vil Alternativet forsøge at overbevise Socialdemokratiet om og måske endda stille som en eller anden form for ultimativt krav, at man i private bestyrelser også skal kunne kvotere på seksualitet og etnicitet og andet?
Er det sådan, jeg skal forstå ordføreren?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-03-26:
Tak for spørgsmålet.
Det er sjovt med kvoter, for vi italesætter det jo som usynlige kvoter, mandekvoter, altså det, vi har i dag.
Det mener jeg er rigtigt, det mener jeg at forskningen viser.
Så har vi kvoter for alt muligt andet.
Det kunne være på etnicitet.
Trine Torp (SF), 2019-03-26:
Der var ikke noget at kommentere på, tror jeg.
Bertel Haarder (V), 2019-03-26:
Hvad det første angår, vil jeg lige sige, at jeg altså synes, det er velbegrundet, at de nordiske lande overholder de aftaler og den fælles lovgivning, som de er gået med til i EU.
Det er jo det, der står i redegørelsen, og jeg vil også anbefale, at man overholder de fælles regler, men inden for dem og i respekt for dem går videre med en nordisk model, som derefter har gode chancer for at blive en europæisk model.
Det kom til at koste os dyrt, for det brugte de andre lande jo til så at sige nej til forskellige danske ønsker.
Men sådan er det.
Der er heldigvis ikke kommet flere krav om besparelser, så vidt jeg ved.
Eva Kjer Hansen (V), 2019-03-26:
Jeg betragter prostitution som et ligestillingsmæssigt problem, og det er jo i høj grad kvinder, der er udfordret og har problemer.
Det er det, vi ser i forhold til handel, og det er det, vi ser i forhold til prostitution i det hele taget.
Det, vi ønsker med arbejdsgruppen, er også at se på, om vi kan give nogle bedre lovgivningsmæssige rammer for prostituerede.
Jeg havde faktisk fornøjelsen af sammen med fru Karina Adsbøl at være ude at besøge en sexarbejder, en prostitueret, der jo bl.a. fortalte om alle sine udfordringer med, at hun ikke kan få en ulykkesforsikring, hun ikke kan få en indboforsikring.
Og hun betaler sin skat, men synes ikke, hun får nogen ydelser igen, fordi hun ikke er i en faggruppe, så hun kan krydse rigtigt af i forhold til så at have nogle af de muligheder, som alle vi andre har i det danske samfund.
Hvad kan vi gøre lovgivningsmæssigt for at få nogle fornuftige rammer omkring det, og hvad kan vi især så også gøre for at få en bedre indsats i forhold til at hjælpe nogle ud af prostitution, hvad kan vi gøre for at få en bedre indsats i forhold til mennesker, der bliver handlet til prostitution?
Vi synes, det her er et område, som vi er nødt til at arbejde videre med.
Trine Torp (SF), 2019-03-26:
Jeg forstår bare mest den arbejdsgruppes funktion, som at det er et spørgsmål om i virkeligheden at normalisere prostitution som et erhverv, og at det egentlig er det, som den arbejdsgruppe skal arbejde med.
Måske har jeg misforstået det, men jeg har svært ved at se, hvordan det her med, at det er et ligestillingsproblem, bliver adresseret i den arbejdsgruppes kommissorium.
Eva Kjer Hansen (V), 2019-03-26:
Ja, det mener jeg absolut er et ligestillingsmæssigt problem, og vi har jo i regeringen taget initiativ til at nedsætte en arbejdsgruppe vedrørende prostitution, fordi vi synes, vi trænger til at kigge hele det her område efter i sømmene.
Det er både et spørgsmål om, hvad det er for nogle lovgivningsmæssige rammer, der er for sexarbejdere i prostitution i det hele taget, og så er det jo en stærkere indsats for at se, hvordan man kan hjælpe folk ud af prostitution.
Hvordan kan vi gøre opmærksom på det, hvis der er handlede prostituerede, og hvordan kan vi gøre en indsats for at hjælpe de handlede?
Så jeg mener absolut, at det er kvinder, der er udfordret i forhold til de problemer, der er i prostitutionsmiljøet.
Trine Torp (SF), 2019-03-26:
Nu nævnte jeg selv i min ordførertale det her problem med sugardating, gråzoneprostitution.
Er det ministerens opfattelse – hvad enten der er tale om gråzoneprostitution eller egentlig prostitution – at det er et ligestillingsproblem?
Eva Kjer Hansen (V), 2019-03-26:
Jeg er lidt overrasket over, at hr. Roger Courage Matthisen synes, at det er okay, at Djøf bare sender opgaven videre til politikerne, for mange af de ting, der indholdsmæssigt blev nævnt her, som kan fremme ligestillingen, er jo noget, vi ikke kan lovgive os ud af.
Tag nu igen sådan noget som den stereotype tilgang til piger og mænd.
Vi har rigtig meget brug for at få det brudt ned.
Det kan vi ikke lovgive os ud af.
Det er noget, vi skal arbejde med, i forhold til hvordan vi ser på hinanden, og jeg synes faktisk, at ordføreren selv holdt et rigtig stærkt indlæg her under redegørelsesdebatten omkring det.
Derfor forstår jeg ikke, at ordføreren ikke er enig i, at vi da må kræve af Djøf, når de gerne vil have det her på dagsordenen, at de så gøre rede for, hvilket ansvar de selv tager, og hvordan de arbejder med det internt i deres organisation, og hvordan de får deres medlemmer til at føre den ligestillingspolitik ud i livet.
Martin Geertsen (V), 2019-03-26:
Nu var ordføreren jo ude i et større sociologisk skoleridt.
Det bragte mindelser tilbage fra mine egne psykologitimer på statskundskab, så det var jo faktisk meget interessant at høre.
Noget af det, som ordføreren var inde på, var de der forskellige snitflader, der er mellem forskellige kategorier.
Ordføreren nævnte selv, at han var privilegeret i kraft af at være mand og måske knap så privilegeret – med ordførerens egne ord – ved at tilhøre en etnisk minoritet.
Så ved jeg også, at ordføreren kerer sig meget om spørgsmålet om kvoter i bestyrelser.
Skal der kun være kvoter for mænd/kvinder?
Eller skal der også være kvoter for etnicitet, eller for hvor man bor, eller er der andre måder, man i ordførerens optik kan kvotere ud fra i private virksomheders bestyrelser?
Eva Kjer Hansen (V), 2019-03-26:
Ja, det er det.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-03-26:
Tak for det.
Tak til ministeren for talen.
Jeg vil arbejde for, at drenge og piger ikke begrænses af stereotype forventninger.
Jeg vil arbejde for, at vi tackler stressniveauet blandt unge kvinder især.
Jeg vil arbejde for, at mænd tager en større del af orlovsperioden.
Jeg vil arbejde for flere kvinder i ledelse.
Jeg vil arbejde for øget fleksibilitet i mænd og kvinders karrieremønstre og sidst, men ikke mindst, vil jeg arbejde for mindre ulighed i optjening af pensionsformuer.
Det vil jeg arbejde for.
Er det noget, som ministeren vil arbejde for?
Eva Kjer Hansen (V), 2019-03-26:
Altså, det var den socialdemokratiske ordfører, der selv begyndte at tale om at lovgive sig ud af de ligestillingsmæssige udfordringer, vi har i dag.
Derfor er det da helt naturligt, at jeg gør opmærksom på, at jeg ikke mener, at lovgivningen rækker i alle den her slags sager.
Og f.eks. mener jeg ikke, at vi kan lovgive os ud af, at vi mangler kvinder på topposter i Danmark.
Det er der, hvor mændene i høj grad har et ansvar, nemlig de mænd, der allerede sidder derude, for at vælge flere kvinder til at komme ind på topposterne.
Og hvis vi får flere kvinder ind på topposterne, så får vi også et rekrutteringsgrundlag til at få flere kvinder ind i bestyrelser.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2019-03-26:
Jamen jeg vil da gerne gøre formandens job og så sige, at det ikke er ministeren, der stiller spørgsmål til mig nu, men at det er mig, der stiller spørgsmål til ministeren.
Jeg vil gerne høre, hvad regeringen har af ambitioner for at sikre, at det der med repræsentation ikke kun er noget, som alle andre skal tage sig af, men at det også er regeringen, der skal kigge indad.
For, som ministeren så rigtigt siger, og som jeg er helt enig i, så handler det om at få alle talenter i spil.
Jeg har en tro på, og jeg føler mig fuldstændig overbevist om, at der er masser af kvindelige talenter også i regeringen.
Så hvorfor ikke få dem i spil og så sørge for, at der også kan være nogle kvinder i de rum, hvor regeringens vigtigste beslutninger træffes?
Eva Kjer Hansen (V), 2019-03-26:
Tusind tak for at fortælle om regeringens sammensætning af de forskellige udvalg.
Jeg håber også, at det kunne følges op med, hvilke beslutninger der bliver truffet i de udvalg.
For jeg synes jo, at det er det indholdsmæssige, der er det vigtigste.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Rasmus Horn Langhoff
: Hvor er det, Socialdemokratiet gerne vil have lovgivning?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2019-03-26:
Jeg synes ikke, at det er vattet, at Djøf eller andre har store forventninger til, at politikere agerer politisk, eller at en regering regerer.
Jeg synes sådan set, at det er helt naturligt, og jeg synes, det er et mærkeligt benspænd, vores nuværende regering har lagt for sig selv i starten af regeringsperioden, altså at man har sagt, at man ikke vil lovgive på ligestillingsområdet.
Det synes jeg da helt fra starten af er en mystisk måde at arbejde på.
Hvorfor ikke have så meget selvtillid, så man tror på, at man sådan set kan lovgive, når det er nødvendigt, og at man kan lade være at lovgive, når det ikke er nødvendigt.
Jeg har behov for at høre, om regeringen også er parat til at kigge lidt indad, når vi taler om repræsentation af begge kønnene.
Hvis vi kigger på, hvor den rå politiske magt er i Danmark, ses det jo først og fremmest i regeringens udvalg, altså regeringens koordinationsudvalg, økonomiudvalg, sikkerhedsudvalg.
Det er her, magten er, og det er her, regeringernes vigtigste beslutninger træffes.
Jeg kan sige, at der i koordinationsudvalget er 86 pct. mænd, 14 pct. kvinder.
I sikkerhedsudvalget 100 pct. mænd, 0 pct. kvinder.
Var det ikke på tide også at få gjort noget ved det?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-03-26:
Jamen det er jo Djøf's ligestillingsløfte.
Så jeg forstår ikke, at det skal bagatelliseres og afvises på grund af en henvisning til Rwanda, når det her er det konkrete, vi siger ja til.
Så tak, fordi ministeren mener, at der er opbakning til det.
Det andet er det med ISO-standard, den islandske model.
Det er en standard, som hjælper som værktøj til at sørge for, at mænd og kvinder har ligeløn, altså det er nogle ISO-standarder, der bruges som et ledelsesredskab.
Er ministeren villig til at certificere sit eget ministerium i de her ISO-standarder?
Det koster ikke mere end mellem 25.000 og 30.000, og det blotlægger så, om der er ligeløn mellem mænd og kvinder i Ligestillingsministeriet.