runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-09:
Altså det, der er diffust, er beskæftigelsesministerens svar på, hvad beskæftigelsesministeren agter at gøre, hvis det ikke skal være det her.
Det er ekstremt diffust.
Og beskæftigelsesministeren bruger jo også nogle mærkelige stråmandsargumenter som f.eks. det her med region Flandern og evnen til at tale flamsk.
Har beskæftigelsesministeren kendskab til danske overenskomster, hvor der er stillet krav om, at man skal tale dansk?
Har beskæftigelsesministeren det?
For det er jo først relevant, når vi har et konkret eksempel på en dansk overenskomst, der stiller det krav.
Og så er det jo et spørgsmål, hvis det kommer til konflikt, om det er Arbejdsretten, der skal afgøre det, og ikke EU-Domstolen.
Det må jeg sige jeg har mere tiltro til.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-04-09:
Jeg skal slet ikke blande mig i, hvad Kenneth Kristensen Berth har tiltro til.
Det vil gå alt for vidt for mig at konkludere på det.
Jeg tillader mig bare sige, at jeg er imod det her forslag, for jeg mener, at det hviler på en falsk præmis.
Det er også det, jeg har svaret i en lang række spørgsmål til Folketingets Europaudvalg.
Jeg mener ikke, at den konklusion, som Kenneth Kristensen Berth og Dansk Folkeparti drager, flugter med indholdet af dommene.
Derfor synes jeg sådan set, at man måske lige skulle klappe hesten en smule, inden man bare lige hopper til konklusionen.
Og så mener jeg sådan set, at der stadig væk er meget at gøre nationalt i forhold til at håndtere nogle af de udfordringer, der findes i forhold til urimelige arbejdsvilkår for vandrende arbejdstagere.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Det er lidt sjovt, at ministeren ikke kan forholde sig til den præmis, der egentlig ligger bag sådan et forslag og også det forslag, som hr. Kenneth Kristensen Berth tidligere refererede til.
For ministeren har jo meget klart beskrevet, hvad problemet er, og det har ministeren gjort i svaret på spørgsmål 167, hvor ministeren siger: Det følger af Lavaldommen, at der ikke kan konfliktes for fuld overenskomst, hvis overenskomsten f.eks. indeholder løfteparagraffer om lokal forhandling.
Lavaldommen er til alle medkiggernes orientering den dom, der erklærede svenske bygningsarbejderes konflikt for at få en svensk overenskomst for et byggearbejde for litauiske arbejdere for ulovlig.
Ministeren har jo meget præcis beskrevet, hvad problemet er.
Den dom betyder, at man ikke i Danmark må føre en arbejdskamp over for en udenlandsk virksomhed for at få en fuld overenskomst, hvis der f.eks. er løfteparagraffer om lokal forhandling i den overenskomst.
Der kan nævnes mange andre ting.
Alle lokale løndele er sorteret ud med den dom.
Hvad vil ministeren gøre ved det problem?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-04-09:
For nu at sige det, som det er, vil jeg sige, at jeg faktisk ikke forstår spørgsmålet.
Det var en lang opremsning af en potentiel dom, der hedder Lavaldommen.
Så jeg tror, at spørgsmålet skal gentages.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Ahr, jeg kunne jo nok forvente, at ministeren var bekendt med, hvad han selv har svaret Folketinget, og hvad Lavaldommen er, har han skrevet adskillige sider op og sider ned om.
Så har jeg citeret ministerens konklusion på, hvad konsekvensen er af den dom, nemlig at den er, at der ikke kan konfliktes for en fuld overenskomst, hvis overenskomsten f.eks. indeholder løfteparagraffer om lokal forhandling.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-04-09:
Jeg tror, jeg skal indbyde hr. Finn Sørensen til en teknisk gennemgang og helt præcis forklare, hvad der står i det her svar.
Der tillader jeg mig at læse noget op.
Det er rigtigt, at der står, at det følger af Lavaldommen, at der ikke kan konfliktes for fuld overenskomst, hvis overenskomsten f.eks. indeholder løfteparagraf om lokal forhandling.
Men hvad er det så, der står mere?
Hvad er det, der står på side 2?
Der står: Men som det fremgår, kan der opstilles tilstrækkelige værn mod løndumping.
Et medlemsland kan selv definere sin mindsteløn og gøre den gældende, hvis den er bindende og gennemsigtig.
Så står der en lang række andre ting.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-04-09:
Jeg tror, hvis man skal starte med den forsonlige linje, at jeg er enig med ministeren i, at det her generelt er en problematik, som vi helt sikkert kan have gavn af under udvalgsbehandlingen at diskutere videre – særlig de mange domme, som er blevet afsagt.
Og jeg finder sikkert mange af dem mere problematiske, end ministeren gør.
Men bare lige et enkelt spørgsmål til ministeren: Er ministeren enig med forslagsstilleren og for den sags skyld også med os i Socialdemokratiet i, at det grundlæggende er problematisk, at princippet om den fri bevægelighed, både den, der gælder tjenesteydelserne, og den, der gælder arbejdskraften, har forrang for respekten for lønmodtagernes grundlæggende rettigheder, vilkår og lønninger?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-04-09:
Altså, jeg synes, jeg udtrykte mig relativt klart.
Så jeg køber ikke den der præmis om, at man som arbejdstager fuldstændig er uden nogen mulighed for at gøre sin indflydelse gældende.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-09:
Men så kom man så tilbage på sporet, altså i det omfang, beskæftigelsesministeren har læst det her forslag.
For beskæftigelsesministeren siger jo, at det er uklart, hvad det er, forslagsstillerne gerne vil.
Det er krystalklart, hvad forslagsstillerne gerne vil: Vi vil gerne genetablere konfliktretten, for den er jo sådan set blevet tilsidesat i adskillige domme fra EU-Domstolen.
Og det er det, vi ikke vil finde os i.
Beskæftigelsesministeren ved jo godt, at der tidligere, faktisk i den forrige samling, var et udmærket forslag fra Enhedslisten, som desværre havde et problem i forhold til en standstillklausul omkring sociale ydelser, som vi så har fået luget ud af det her.
Men faktum er jo, at den danske arbejdsmarkedsmodel allerede bliver undermineret i de her år og er blevet det igen og igen.
Og jeg vil bare stilfærdigt spørge beskæftigelsesministeren: Hvis det ikke skal være det her, hvad i alverden har beskæftigelsesministeren så tænkt sig at stille op for at undgå det?
Anders Johansson (KF), 2019-04-09:
Tak for det.
Det her lovforslag har til formål at forenkle og ændre lovgivning i forbindelse med skattevæsenets inddrivelse af gæld, sådan at der fremadrettet kan ske en mere sikker og effektiv inddrivelse af gæld til det offentlige.
Det danske skattesystem er alt for kompliceret, og det er faktisk også en stor del af grunden til, at det gik så galt med EFI.
Når man har et meget kompliceret skatte- og inddrivelsessystem, kræver det også et meget, meget stort it-system at understøtte lovgivningen.
Så derfor skal vi have skabt et enklere system, og det er så det, vi tager et skridt til at gøre nu.
Man kan også sige, at det er et lille skridt til at få genoprettet tilliden til skattevæsenet.
Det er en lang proces, men dog tager vi nu et skridt i den rigtige retning.
Med det, som vi laver nu, laver vi reglerne enklere i forhold til forældelse, og vi gør også lovgivningen mere klar med det formål at gøre digitaliseringen mere smidig og enkel.
Det drejer sig f.eks. om håndtering af modregning ved transporter, retsafgift og situationer, hvor der er flere skyldnere, der hæfter for samme fordring – alt sammen små, fornuftige tiltag, som gør, at vi får et lidt mere simpelt system, så det også bliver lidt lettere fremadrettet at sikre en ordentlig inddrivelse.
Det er en lang rejse, vi er i gang med, men det her er et lille skridt i den rigtige retning, og vi kan selvfølgelig støtte lovforslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2019-04-09:
Også ved det her forslag vil jeg godt takke for den positive modtagelse.
Det er selvfølgelig på en trist baggrund, at vi har behov for at genetablere en fuldt ud fungerende gældsinddrivelse, som følge af at området ikke har været prioriteret over en lang periode, i virkeligheden de sidste 10 år.
Så jeg er glad for den brede opbakning til det her forslag, som er et af en række forenklingsforslag på inddrivelsesområdet, der vil gøre det mere effektivt, lettere og mere enkelt og sidst, men ikke mindst, lovligt at inddrive gæld fra folk, der ikke betaler det, de skylder.
Jeg vil også gerne kvittere for, at alle Folketingets partier endnu en gang har valgt at tage ansvaret på sig og bakke op om de lovforslag på inddrivelsesområdet, som vi har vedtaget de seneste 2 år.
Jeg har jo for nylig holdt pressemøde om fremdriften i skatteforvaltningen, hvor jeg præsenterede fremdriften på inddrivelsesområdet og appellerede til, at der fortsat vil være politisk opbakning til at investere det, der må være nødvendigt, i skatteområdet, som jo sikrer indtægterne til finansieringen af alle velfærdsområderne.
Det er jo ikke, fordi jeg som sådan er stolt af det som liberal minister, men det er på min vagt som skatteminister, at vi har krydset billionen i skatteindtægter.
Der kommer altså 1.000 mia. kr. ind om året.
Så selv om der er problemer og udfordringer, er der nogle helt grundlæggende ting i vores skatteforvaltning, som fungerer, og som også fungerer på trods af problemer og i et omfang, der gør, at andre lande og andre skattevæsener for at sige det ligeud er dødmisundelige på Danmark.
Men det betyder jo ikke, at de ting, der ikke fungerer, ikke skal løses, og det gør vi her på gældsområdet.
Det er vigtigt at sørge for, at vi kan inddrive gæld fra dem, der skylder.
Der er heldigvis god fremdrift.
Det går fremad på gældsinddrivelsesområdet, og som jeg nævnte på pressemødet, er skatteforvaltningen nu begyndt at inddrive i det nye it-system og er i gang med tilkoblingen af fordringshaverne – dvs. dem, der ejer de gældsposter, som folk skylder – til det nye it-system.
Der er etableret en specialiseret styrelse, Gældsstyrelsen, og vi kan også se, at arbejdet allerede nu bærer frugt.
Det lovforslag, som vi førstebehandler i dag, styrker inddrivelsen på en række punkter.
De foreslåede ændringer tager sigte på at forenkle og systemunderstøtte forældelsessorteringen i det nye inddrivelsessystem – det har en række af ordførerne også været inde på – og forslaget indeholder således yderligere forenklinger af reglerne for forældelse.
Men der er også forslag, der har til formål at gøre digitaliseringen og administrationen af områder såsom modregning, retsafgifter og håndtering af flere skyldnere på én fordring mere smidig og enkel.
Herudover foreslås det at tydeliggøre reglerne for eftergivelse af gæld og at justere reglerne om afskrivning af gæld for socialt udsatte .
Med de ord vil jeg sådan set sige tak for de bemærkninger, der er faldet.
Der er flere, der har sagt, at der er nogle områder, man vil følge, og det er der jo god mulighed for i udvalgsbehandlingen frem mod anden og tredje behandling af lovforslaget.
Jesper Petersen (S), 2019-04-09:
Jeg har to spørgsmål.
Det ene er, at jeg vil bede skatteministeren om at bekræfte, at når han har talt om det her behov for at fylde skrænter op i de kommende år på Skatteministeriets område – altså det, at der egentlig er udsigt til lavere bevillinger, og det vil det ikke være klogt at gøre – så er det indtil videre et synspunkt, der står for skatteministerens regning og ikke noget, der p.t. er regeringens politik.
Det andet spørgsmål er specifikt her på inddrivelsesområdet og hænger lidt sammen med det første, jeg spørger til: Er det korrekt, at det vil være sådan, at man ikke kan nøjes med at have dobbelt drift til 2021, men at der er behov for at forlænge det og altså også igen afbryde forældelsen af krav, der ellers ville blive forældede, hvis ikke Folketinget griber ind?
Har jeg ...
[Lydudfald].
Karsten Lauritzen (V), 2019-04-09:
De to ting til sidst kan jeg bekræfte.
Med den viden, vi har i dag, kan der ske ting, og det kan pludselig gå meget stærkere end det, vi regner med, men i øjeblikket må man forvente, at man skal lave forældelsesafbrydelse også efter 2021, og at man skal have haft det i længere tid.
Begge dele er jo håndterbart, hvis der er opbakning til det i Folketinget, og det har jeg noteret mig der vil være.
I forhold til det andet kan jeg i forbindelse med det, jeg nævner på pressemødet, om de her 13 mia. kr., sige, at hvis bevillingen fra 2015 til nu, som er omkring 2½ mia. kr., skal fortsætte også i de følgende budgetoverslagsår, hvilket vil vise sig i forbindelse med finansloven for 2020, så skal de her penge findes.
Det er ikke nødvendigvis det samme, som at det er det beløb, som skatteforvaltningen har brug for, men det er alene en beregningsteknisk fremskrivning af det nuværende bevillingsniveau.
Men det må man løfte på finanslovene, og det har den her regering gjort i de fire år, jeg har været skatteminister, og jeg tror ikke, at nogen minister i den her regering, inklusive min statsminister, vil rive det, vi har bygget op de sidste fire år, ned.
Og derfor finder man naturligvis en løsning på også rammerne for fremtidens skatteforvaltning.
Jesper Petersen (S), 2019-04-09:
Tak for de klare svar på det, der var bekræftelserne.
Nu tror jeg ikke, det før er kommunikeret så klart, at det vil blive nødvendigt at have paralleldrift i yderligere tre år, så det kan vi så alle sammen forholde os til.
Vedrørende det sidste vil jeg sige, at det bare er min oplevelse, at når Venstre har været i opposition, har de været knap så interesseret i bevillinger til skattevæsenet.
Så skal jeg tage det sidste som et tilsagn om, at Venstre vil bakke det op med at have de her bevillinger, der fylder skrænterne op, skulle Venstre tabe regeringsmagten i løbet af de kommende måneder?
Rune Lund (EL), 2019-04-09:
Hvornår mener skatteministeren egentlig at vi skal have skabt afklaring omkring budgetsituationen i vores skatteforvaltning for 2020?
For hvis ikke der kommer en afklaring rimelig hurtigt, bliver det sommerferie, og så kommer vi hurtigt om på den anden side af ferien.
Eller at folk i midlertidig ansættelse måske ikke ved, om de får den forlænget, fordi man som leder eller chef i skatteforvaltningen jo ikke kan basere sin planlægning af sit kontors eller sin styrelses arbejde ud fra løse tilkendegivelser eller fugle på taget i Folketingssalen.
Der skal der jo ligge en konkret bevilling, som man kan bruge til at ansætte folk på.
Hvad er skatteministerens bud?
Karsten Lauritzen (V), 2019-04-09:
Nu ved vi jo ikke, hvornår der kommer et folketingsvalg.
Men der er altså rigelig tid til, at en ny regering – og jeg håber selvfølgelig, at det er den regering, der sidder nu, der fortsætter – kan følge den normale budgetlægningsproces frem mod, at man skal fremlægge en finanslov i august måned, hvor man kan forholde sig til, hvad der er brug for til skatteforvaltningen i 2021 – finde pengene eller beslutte sig for at indkalde til forhandlinger.
Og det vil heller ikke ændre noget for skatteforvaltningen, at det først bliver meldt ud i finansloven for 2020, som præsenteres i august.
Det er selvfølgelig rigtigt, at det andet ville give mere tryghed for medarbejderne, men der er ikke nogen bevillinger, der løber ud før 2020.
Og der er trods alt en del måneder til, også efter et folketingsvalg.
Rune Lund (EL), 2019-04-09:
Skal det, skatteministeren siger, forstås sådan – med det budgetlægningsarbejde, som foregår lige nu, og hvor man må forvente, fordi vi nu er i starten af april, at underliggende kontorer og styrelser er kommet med deres melding – at det, som sådan set ligger i kortene, er, at den bevilling, der er for 2019, i hvert fald ikke vil blive lavere i 2020?
Altså at skrænten så at sige vil blive fyldt op i 2020?
Er det sådan, det, som skatteministeren siger om det arbejde, der foregår lige nu, skal forstås?
Karsten Lauritzen (V), 2019-04-09:
Nej, det skal forstås sådan, at man følger den normale budgetlægningsproces, som man har også har gjort det de sidste 4 år, hvor det altså har ført til, at man har tilført 13 mia. kr.
Det har den her regering stået i spidsen for.
Så er der mange partier, der har bakket op, men det er jo regeringen, der har taget pengene ud af det råderum, der var, og prioriteret dem til skatteforvaltningen.
Så har jeg som en personlig bemærkning sagt – i forhold til det her med, hvad bevillingsniveauet til skatteforvaltningen skal være – at man måske på et tidspunkt skal forholde sig til, om det permanent skal være højere end det, vi har regnet med, hvor man har tænkt, at det midlertidigt kan være højere.
Så risikerer man, at det midlertidige bliver til et permanent højt niveau, og det bliver man nødt til politisk at forholde sig til, og det kan man gøre næste år.
Jeg kan sige, at det er min oplevelse, at mit parti har taget ved lære af også de ting, der er gået galt i den periode, vi har haft ansvaret for Skatteministeriet, og jeg har hørt finansministeren i den her regering sige, at ja, der er blevet sparet og effektiviseret for hårdt på skatteforvaltningen.
Omvendt er det også den finansminister, der har fundet pengene til i finanslov på finanslov at give i alt 13 mia. kr. til skatteforvaltningen, og derfor vil vi selvfølgelig også tage ansvaret for fremtidens finansiering på os.
Men hvad den præcise finansiering, der er brug for, er, finder man først ud af, når man skal forhandle finanslov for 2021 osv.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-04-09:
Det er en lang diskussion.
Dels har der været en lang række domme, dels ser vi stort set hver evig eneste dag – uanset om det er på metrobyggeriet, eller om det er i Padborg, eller om det er alle mulige andre steder – at der er en grundlæggende underminering af mange danske lønmodtageres grundlæggende arbejdsvilkår, deres rettigheder og deres lønninger.
Og jeg er enig med ministeren i, at det at gå ind og tilrette traktaterne er en opgave, der har meget lange udsigter.
Men det at have den ambition, at vi gør det og vil arbejde for det, skal jo ikke afholde os fra at mene det, samtidig med at vi håndhæver den lovgivning, der er, og forbedrer den EU-lovgivning, der kan forbedres.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-04-09:
Jeg vil lige bruge mit sidste minut på at spørge statsministeren om en sag, der så er EU-relateret.
Og det er, kan man sige, i virkeligheden også i forhold til udenlandsk arbejdskraft.
Så hvis farmand er i Danmark og arbejder f.eks. helt ned til 10 timer om ugen, altså det, vi betegner som et fritidsjob, så får man retten til at få sendt en børnecheck til eksempelvis fire børn til familien i Rumænien, altså ikke på et rumænsk niveau, men på et dansk niveau.
Det er ret lukrativt.
Vores venner i Østrig har jo gjort det klart, at de ikke vil finde sig i det.
De har derfor lavet en regel, hvorefter de her fra årsskiftet vil indeksere børnechecken – et eller andet sted burde man måske slet ikke være nødt til at betale den – så de i det mindste kun betaler den på rumænsk niveau, hvis det er til en familie i Rumænien.
EU har så varslet en sag over for Østrig.
Og jeg vil spørge statsministeren, om han deler min bekymring over det regelsæt, der gælder i dag.
Og hvis han gør, hvordan han så vil sikre, at Danmark hjælper Østrig i den her sag, så det selvfølgelig som et minimum bliver tilladt at indeksere børnechecken fremover.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-04-09:
Jamen jeg vil grundlæggende heller ikke finde mig i det.
Jeg synes ikke, det er et ordentligt system, hvor man – og jeg tror, jeg har brugt vendingen – skal sende en fuldfed dansk børnecheck af sted til lande, hvor købekraften pr. krone altså er fire gange så stor, som den er i det danske samfund.
Det er jo også derfor, det har været en prioritet for regeringen at prøve på at flytte det her i Europa, og vi var jo faktisk næsten i mål.
For på vores initiativ tog den daværende britiske premierminister Cameron det her forslag til sig, og det var en del af den aftale, der blev indgået mellem ham og EU som en platform for en folkeafstemning i Storbritannien.
Og hvis briterne havde stemt for at blive, var det her blevet foldet ud til en generel regel.
Det lykkedes jo ikke, og derfor er vi tilbage ved den jura, der gælder.
Den udfordrer Østrig så ved at sige: Vi kan ikke lide reglerne, og vi vil heller ikke respektere dem.
Det er ikke min tilgang.
Men jeg er ikke skruet sådan sammen, at jeg vil gå ind med national lovgivning i en næsten sikker forvisning om, at vi om føje år, når sagerne er afgjort, så risikerer at stå med store tilbagebetalingskrav.
Og det tror jeg – kan man sige – heller ikke matcher det danske temperament.
Så vi følger sagen i Østrig.
Det er jo en dansk idé, de har oversat til østrigsk lov.
Vi har selv kæmpet for den, og jeg har ikke opgivet den kamp, og jeg tror, der vil vise sig muligheder, også i fremtiden.
Inden længe skal man forhandle budget i EU f.eks. Der vil være mange forskellige vinkler på den sag mellem Øst og Vest og Nord og Syd, og der skal vi holde ammunitionen tør.
For jeg går ind for den frie bevægelighed.
Jeg kan se, at der er nogle, der grundlæggende stiller spørgsmål til det – og jeg blev meget forvirret over det i går.
Jeg går ind for den frie bevægelighed, men det skal være på en fair og ordentlig måde.
Pernille Skipper (EL), 2019-04-09:
Jeg vil også gerne tale om tilknytning, men mellem børn og voksne i en stabil og rolig hverdag i daginstitutionerne i Danmark.
For jeg håber virkelig, statsministeren har magt til at gøre noget ved det her.
Lige uden for Christiansborg var der samlet i tusindvis af forældre og børn i lørdags, og det skete, samtidig med at der var forældre og børn i over 50 byer i hele landet, som demonstrerede, som råbte, og som holdt taler og gik i optog.
Det var vanvittig mange mennesker; jeg hørte endda om nogle, der havde lavet en slagsang, hvor de på en eller anden måde fik ordet minimumsnormeringer presset ind på melodien til Mester Jacob.
Altså, det var eminent, hvad der foregik.
Det er jo egentlig ikke en specielt morsom baggrund: De mennesker er vrede, de er megasure, og det er, fordi vores vuggestuebørn og vores børnehavebørn i daginstitutionerne har for få voksne omkring sig.
Og det, vi har set i løbet af årene, er, at der er kommet færre og færre voksne i forhold til antallet af børn.
Vi har fået flere børn, og i nogle perioder er der kommet færre voksne, og i nogle er der bare ikke kommet nok nye voksne.
Men det har nogle konsekvenser, og forældrene fortæller jo om det.
De fortæller om at opleve pædagoger, der løber rundt, og som ikke kan få enderne til at mødes.
Vi har hørt historierne om små vuggestuebørn, der må sidde alene på stuen, når der er et barn, der skal skiftes, fordi der er en enkelt voksen til måske 6-8 små børn.
Og derfor vil jeg spørge om det, som jeg tror alle de tusindvis af forældre og børn gerne ville spørge om: Vil statsministeren ikke være sød at give børnene ret til at have nok voksne omkring sig?
Vil statsministeren ikke være sød at indføre minimumsnormeringer, sådan at der er et minimum af voksenkontakt, og at børnene har ret til det i deres dagligdag?