runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anna Falkenberg (SP), 2024-04-19:
Tak for ordet.
Hvad i himlens navn kan vi have behov for at tale om, når vi i bund og grund befinder os i et smørhul og vores problematikker på ingen måde kan sammenlignes med dem, som Ukraine oplever i dag?
Relativisme er kun et brugbart begreb, hvis man også husker på, at det udelukker absolutte sandheder og altid vil indeholde en god portion subjektivitet.
To plus to er fire, uanset om tre plus tre giver seks eller ej.
Det kan stadig føles som et stort problem, hvis bilen ikke vil starte netop den morgen, hvor doktorafhandlingen skal forsvares, uanset om du samtidig er bevidst om, hvad der sker ude i verden.
I en global virkelighed vil det altid i en eller anden grad påvirke dagligdagen negativt, når andre lande fører krig, som det er tilfældet i dag.
Det kan vi ikke styre.
Vi i kongeriget Danmark har heldigvis en solid tradition for at løse udfordringer ved at bruge ordets magt og ikke magtanvendelse i fysisk form.
Aldrig har det været vigtigere end nu bevidst at dyrke og styrke grundlaget for, at vi kan leve i fred og fordragelighed her i Norden: samtalen, der styrker demokratiet.
Det kræver, at vi tør tale om mindre behagelige emner, og at vi ikke lader usagte ting ligge og ulme, til de pludselig bliver til en konflikt.
Når vi har disse redegørelsesdebatter som i dag, omhandler diskussionerne ofte selvstændighedsgraden for Færøerne og Grønland, eller hvilke ændringer man skal have i forholdene mellem landene.
Færøerne har været en del af kongeriget Danmark i århundreder, men benævnelsen rigsfællesskab er mest blevet brugt de seneste 30 år.
Før 1993 brugte man begrebet rigsenhed.
Det var Frederik Harhoff, der brugte rigsfællesskabet i forbindelse med sin doktorafhandling for første gang.
Han mente ikke, at betegnelsen enhed indeholdt en realistisk karakteristik af forholdet mellem de tre lande, fordi enhed lægger op til en fælles identitet, hvad angår sprog, kultur, klima, livsmønster osv.
Det er kun 24 år siden, at den daværende færøske regering trådte ind på Christiansborg, klar til en diskussion om løsrivelse.
Den nuværende udenrigspolitiske hjemmellov er kun 23 år gammel.
Der er altså sket helt grundlæggende forandringer til det bedre i rigsfællesskabet i nyere tid.
Vi ved meget lidt om de danske politikeres standpunkt, når det gælder det fremtidige billede af et samlet Grønland, Færøerne og Danmark.
Er det hele bare perfekt med den nuværende konstellation?
Det kan virke naturligt.
Dog kan en undren opstå, og med fare for at lyde lidt generaliserende oplever jeg en vis berøringsangst fra dansk side, når konstruktionen rigsfællesskabet og emnet, om tiden er inde til at lave fundamentale ændringer, bliver debatteret i Folketingssalen.
Som oftest er svaret: Det må I selv finde ud af på Færøerne først – eller: Hvis I vil løsrive jer, står Danmark ikke i vejen, men vi vil selvfølgelig beklage, hvis det kom så vidt.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at landene i rigsfællesskabet har stor glæde og gavn af hinanden og samarbejdet.
Nej, vi deler ikke sprog, kultur, klima og så fremdeles, men det kan ikke overdrives nok, hvor vigtigt jeg mener, det er med det stærke samarbejde, vi har i fællesskabet.
Jette Gottlieb (EL), 2024-04-19:
Jeg ville faktisk spørge om noget, der mindede om det samme, nemlig om en rigsfællesskabskommission kunne skabe en dynamik, men jeg hører det lidt, som om der er høne og æg i den her diskussion, for det kræver, der kommer et konkret input, og det kræver, at man ved, hvad man vil osv. osv.
Så jeg vil egentlig spørge: Hvilken dynamik skulle sætte det i gang?
Er det noget, der kan ske inden for det nye samarbejdsorgan?
Kunne det være en mulighed, at Kontaktudvalget tog en diskussion om, om man skulle have sådan en kommission, herunder kom med nogle hovedpunkter til at drøfte det?
For jeg er helt enig med både denne ordfører og den forrige ordfører i, at der skal ske nogle ændringer.
Det tror jeg er nødvendigt, og det synes jeg også jeg hører fra stort set alle.
Kunne man forestille sig, at man i Kontaktudvalget tog et initiativ, der måske også kunne give lidt dynamik i det der Kontaktudvalg og så nåede frem til en kommissionsdefinering?
Tina Cartey Hansen (KF), 2024-04-19:
Tak for det, og tak for en god tale.
Nu var tiden jo lige ved at løbe ud, da ordføreren kom omkring transport, så jeg vil sådan set med min taletid nu give lidt tid til et par ekstra ord om det.
For vi har hørt om lufthavne og de dilemmaer, vi også kort var inde på, men jeg kunne være nysgerrig på, hvilke andre transportudfordringer det var, ordføreren nævnte, og er der dér noget, Danmark kan gøre?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-04-19:
Vi har faktisk i IA fået afsat nogle penge til at lave en undersøgelse om fraflytningen fra Grønland til Danmark for ligesom at få identificeret det lidt mere klart.
Vi har en fornemmelse af, at det helt klart er ældre fra bygderne, men også nogle familier, der flytter til de større byer, og så flytter de måske til Nuuk og så til Danmark.
Det er både unge, ældre og helt almindelige børnefamilier.
Så det er et blandet billede, men forhåbentlig bliver vi snart klogere.
Louise Elholm (V), 2024-04-19:
Det billede genkender jeg helt klart, og som jeg forstår det, er der befolkningstilvækst i Nuuk og også i Tasiilaq, som jo er den store by på østkysten.
Men er der en særlig tendens til, at der er nogle grupper, der flytter frem for andre?
Er det unge, der skal studere, eller er det ældre, der har brug for at kunne komme på sygehuset, når de bliver syge?
Hvem er det primært, der rykker rundt?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-04-19:
Generelt kan man sige, at man i Grønland ser, at der foregår en klar urbanisering, og det har man set igennem mange, mange år.
Hvert år er der ca. 1.000 mennesker, der flytter til Nuuk, hvor der i dag bor ca. 20.000 ud af 56.000-57.000 mennesker, og jeg tror, vi kommer til at se, at den tendens vil fortsætte og måske også blive forstærket med den landingsbane, man får i Nuuk, og det samme tror jeg også vi kommer til at se i Ilulissat.
Det er jo et spørgsmål om, at det for langt de fleste ikke nødvendigvis handler om en forfatningskommission.
Når man kommer til Grønland – og det synes jeg sådan set jeg får bekræftet – hører man, at det er dagligdagen, der betyder noget.
Det betyder noget, om du har en god folkeskole til dine børn, og det betyder noget, at du, hvis du selv eller dine forældre er syge, eller hvis du som ældre er syg, kan gå til en læge.
Derfor tror jeg, at det i meget højere grad handler om nogle dagligdags ting, end det handler om det helt overordnede og forkromede, som ofte ender med at være det, vi kommer til at tale mest om.
Louise Elholm (V), 2024-04-19:
Endnu en gang vil jeg sige tak for det rigtig gode samarbejde, som jeg sætter rigtig stor pris på.
Tillykke med formandskabet.
Jeg synes, det er godt gået, og at det er sejt, at du står i spidsen for det, og det er jo dejligt, hvis vi gennem eksempler på samarbejdet mellem Grønland, Danmark og Færøerne i rigsfællesskabet kan vise, hvordan man kan have et samarbejde og sikre et øget selvstyre, så det synes jeg er rigtig positivt.
Jeg ved, at ordføreren har et stort socialt bankende hjerte, og jeg ser altid en debat som den her som en mulighed for også at blive klogere på, hvad der sker.
Vil ordføreren fortælle lidt mere om, hvad det er for en udvikling, man ser, og hvad det er for nogle behov, der er?
Aaja Chemnitz (IA), 2024-04-19:
Tak til ordføreren for indsatsen som stedfortræder.
Også tak til Konservative generelt for at engagere sig.
Det er 16 år siden, færdselsloven i Grønland blev opdateret, og der er en lang række områder, som vi gerne vil have ændret, særlig i forhold til kørekort.
Det er 20 år siden, vi havde bilsyn i Grønland, mere end 20 år siden.
Det er blevet lidt sådan en bold mellem Grønland og Danmark
ligesom at finde ud af, hvad det er for en løsning, vi skal have.
Men jeg tror, det bliver ekstremt vigtigt, at man finder nogle gode løsninger, for det er nemlig i dagligdagen, det bliver en hindring, når lovgivningen er forældet i forhold til den virkelighed, man selv lever i.
Så det bliver et prioriteret område for IA at blive ved med at presse på på transportområdet, og vi har et møde med transportministeren i den kommende tid.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-19:
Tak for ordet, og tak til fru Anna Falkenberg for det gode samarbejde.
Når vi snakker om den her diskussion om, hvad der skal være, og at der er noget, der ulmer, tror ordføreren så måske ikke, at noget af det kan bunde i den uvidenhed, der måske generelt ligger der nogle gange, som vi også snakker om?
Man ved faktisk ikke helt, hvad det er, der sker, og hvad det er, man har af meninger og holdninger på både Færøerne og Grønland, og det bunder så måske lidt i en frygt for, at man siger noget, hvorefter debatten så lynhurtigt bliver spids.
Lige pludselig – det tror jeg at vi alle sammen har hørt – er man fra dansk side moderne kolonist og alt muligt.
Så kommer der meget hurtigt en spids tone, i stedet for at man får taget diskussionen og snakken om, præcis hvad det er, der foregår, så man får mere viden og derfor en bedre forståelse og også nemmere vil kunne komme frem til et resultat.
Anna Falkenberg (SP), 2024-04-19:
Den sender jeg tilbage igen.
Den debat om folketingspolitikere er også en debat, der har været på Færøerne.
Så er den ikke længere end det.
Hvad angår Nordisk Råd, tror jeg, at det nyeste nu er, at de andre lande lidt begynder at se, at Færøerne, Grønland og Danmark kører lidt fælles sag i den her tilgang.
Hvor de førhen bare har kunnet skyde bolden til hjørne og sige, at det må Danmark bestemme, og Danmark så har sagt, at det må de andre bestemme, osv., har vi ligesom nu en fælles tilgang til det.
Det tror jeg er det nye i den her sag.
Det skal de også lige vænne sig til, og de skal også lige forstå, hvad det er for en udvikling, der er sket mellem vores tre lande de seneste par år.
Så jeg tror, at tiden er med os nu.
Vi skal ikke forhaste nogle ting nu, men vi skal være tålmodige og forsøge at få dem til at forstå og se, hvad det er for nogle ønsker og tilgange, der er her.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-04-19:
Generelt synes jeg, at ordføreren er en dygtig repræsentant for sit land.
Så tusind tak for samarbejdet og indsatsen.
Så vil jeg gerne spørge lidt ind til det her, for det er jo både i Grønland og i Danmark, at man drøfter det her med konstruktionen.
Der er jo lidt en tendens til, at man giver et juridisk svar på et politisk spørgsmål, altså i forhold til om noget kan lade sig gøre eller ikke kan lade sig gøre.
I politik er der måske lidt bredere rammer, kan man sige, end hvis man løser tingene juridisk.
Så det er en kommentar til det.
I Grønland drøfter man også, hvorvidt man overhovedet skal have Folketingsmedlemmer, der repræsenterer Grønland, og med al respekt vil jeg sige, at det måske er den allermindste udfordring, jeg synes der er, i forhold til hvad der ellers skal løses hjemme i Grønland.
Men jeg er med på, at selvfølgelig er vi nødt til også at turde diskutere den her konstruktion.
Ordføreren har været inde på det her med Nordisk Råd, og det er jo rigtig interessant, at Danmark faktisk er begyndt at bakke op om, at Grønland og Færøerne gerne vil have deres eget medlemskab.
Anna Falkenberg (SP), 2024-04-19:
Jeg noterer mig også, at der har været flere gange, hvor man har sagt, at det ikke kan lade sig gøre, men hvor man så derefter finder en anden juridisk tankegang, så det så kan lade sig gøre.
Det er både det, hjemmestyreloven er født ud af, og det er også det, den udenrigspolitiske hjemmellov er født ud af – noget, der også gælder for mange af de andre fortolkningsspørgsmål, der har været mellem Færøerne og Danmark.
Det er derfor, jeg nu siger: Lad os for alvor sætte os ned og finde en ramme for det, så der ikke bliver lagt op til fortolkninger hele tiden, men så vi har nogle konkrete rammer for, hvordan vi agerer.
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-04-19:
Fra socialdemokratisk side er det også det, vi ønsker, altså at det er den vej, vi skal gå.
Jeg synes, det lyder meget konstruktivt, at de færøske partier sætter sig rundt om bordet, som ordføreren siger, og prøver at finde ud af, hvad det er, der skal til.
Fra socialdemokratisk side ønsker vi jo, hvad angår det nordiske samarbejde, at der skal være otte lande, der står i sin egen ret i forhold til de ting.
At vi så er bundet på nogle ting rent juridisk og beskrivelsesmæssigt, kan ikke være anderledes, sådan som vi ser på det for nuværende.
Anna Falkenberg (SP), 2024-04-19:
Det synes jeg umiddelbart lyder som en rigtig fin idé, men det, at man nedsætter en kommission, tror jeg faktisk er fint at man gør, selv om der nu foregår en diskussion på Færøerne om, hvad man gerne vil – netop for at man fra dansk side gør sig nogle tanker om: Hvad vil vi, hvad kan vi, og hvad skal vi gøre?
Det er fint, at man faktisk også fra dansk side sætter sig ned og ser på, hvad det egentlig er for en konstruktion, man kan se sig selv i i fremtiden.
At man så efterfølgende bruger Kontaktudvalget, synes jeg er en god idé, men jeg ved jo, at der nærmest dagligt er dialog mellem regeringerne på Færøerne og i Danmark, så jeg tror, at de snakker sammen om de her ting på daglig basis.
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-04-19:
Jeg er meget enig med ordføreren i, at det, der er et karaktertræk ved vores kultur, er, at vi normalt taler os til rette.
Det er en spidskompetence, vi har.
Det synes jeg jo i og for sig er en åben melding på det.
Så træder vi vande og træder måske hinanden lidt over tæerne, når vi spørger, hvad ønsket så er med det her.
Jeg har lyst til at sige til ordføreren, at jeg også synes, at det skal være legitimt, at jeg synes rigtig godt om rigsfællesskabet, for det gør jeg.
Det er der også flere andre ordførere der har spurgt om her i salen.
Hvad kan vi forvente?
Anna Falkenberg (SP), 2024-04-19:
Det er jeg helt enig i, og det er jo den dagsorden, jeg i noget tid nu har forsøgt at løfte.
Når vi får en udfordring, handler det om, at vi sætter os ned og finder ud af, hvordan vi løser den her udfordring, og for os har det den seneste tid været i forhold til medlemskaber i forskellige internationale organisationer.
Når andre lande, der minder om vores, kan finde ud af at være i de konstellationer, er jeg helt overbevist om, at det kan vi også.
Louise Elholm (V), 2024-04-19:
Jeg er glad for, at det ikke er løsrivelse, man taler om, for det ville jeg i hvert fald blive rigtig ked af, for jeg synes, vi har så store og stærke bånd til hinanden.
Samtidig med det er det, jeg hører, at man er bekymret for den her mulighed for at repræsentere sig selv i de forskellige organer.
Tror ordføreren ikke på, at det godt kan lade sig gøre fortsat at arbejde for, at man kan få en stærkere repræsentation og en egen repræsentation i forskellige organer som f.eks. Nordisk Råd?
Det, at man møder modstand, er jo ikke nødvendigvis ensbetydende med, at det er endeligt.
Anna Falkenberg (SP), 2024-04-19:
Tak for spørgsmålet.
Og også tak for samarbejdet i det daglige; det sætter jeg også selv utrolig meget pris på.
Debatten har ulmet en del, og den blev egentlig skabt ud af det møde, der var i forbindelse med Nordisk Råd-møderne på Færøerne, men den har været der tidligere, fordi vi gang på gang har oplevet, at den hjemmestyrelov og den udenrigspolitisk hjemmellov , vi har, ligesom nu er fortrængt i forhold til de interesser, vi gerne vil repræsentere os selv i.
Det gælder også i IOC, det gælder i WTO osv.
Hvad angår selve konflikten, eller hvad vi skal kalde den, så er den ligesom på vej, men jeg oplever nu – og det tager jeg som et positivt tegn – at det er meget få, som taler om konkret løsrivelse.
Vi er faktisk gået ind i en debat om, hvad det er for nogle konkrete ting, der skal til og tilpasses, sådan at vi kan være i det samme fællesskab inden for grundlovens rammer.
Louise Elholm (V), 2024-04-19:
Tak for talen.
Og tusind tak for samarbejdet, fru Anna Falkenberg.
Jeg sætter utrolig stor pris på det.
Jeg er også bekymret over den situation, der er lige her og nu, og jeg vil egentlig høre, om ordføreren vil sætte lidt flere ord på det, for det kan måske være svært fra Danmarks side at følge med i, præcis hvad der rører sig.
Jeg har gjort mit bedste for at gøre det, men hvor dybt stikker utilfredsheden?
Er det noget, som ligefrem er oppe at vende, noget, man diskuterer politisk?
Er det alle, der diskuterer det?
Det kan være, at fru Anna Falkenberg vil oplyse os lidt mere.
Anna Falkenberg (SP), 2024-04-19:
Jeg tror først og fremmest, at vi kan forvente, at diskussionen fortsætter noget tid endnu.
Ellers noterede jeg mig, at den færøske lagmand i går sagde, at partierne bliver nødt til at sætte sig ned ved et bord og finde ud af, hvad det er, man konkret vil, og komme med nogle konkrete tiltag til, hvad det er for nogle ændringer, man gerne ser.
Grunden til, at jeg efterspørger en debat her i Folketinget og i Danmark, er, at de ændringer, der er sket, både i hjemmestyreloven og i den udenrigspolitiske hjemmellov, som ligesom handler om de store ændringer, der er sket i rammerne for rigsfællesskabet, er sket på baggrund af, at regeringen gik op ad trapperne her og ville løsrive sig.
Så nåede man frem til, om ikke vi skulle prøve at finde en anden løsning.
Fint, vi laver en udenrigspolitisk fuldmagtslov.
Vi prøver at minimere konflikten, inden den eksploderer, og jeg tror virkelig, der er et behov for, at man også omtaler det og tør at italesætte det herinde.
Mette Frederiksen (S), 2024-04-19:
Nej, det har ordføreren bestemt ikke.
Det var egentlig mere et forsøg fra min side på at sige, at der jo er meget forskellige holdninger til det her.
Man kan ikke tale om en færøsk stemme eller en grønlandsk stemme; det kan man simpelt hen ikke.
I har mange forskellige stemmer.
Og jeg synes, der er mange variationer i den her debat, selvfølgelig, for det her er jo et politisk spørgsmål som alle andre.
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-04-19:
Nu har vi taget en forespørgselsdebat omkring rigsfællesskabets muligheder og udfordringer.
Vi har brugt 4 timer på det, og jeg vil sige tusind tak til statsministeren for både den skriftlige og den mundtlige redegørelse og tak til alle for, at vi endnu en gang har holdt den her forespørgselsdebat, som giver afsindig god mening for det, der er vores fællesskabs ramme.
Så tak til alle.
Christina Olumeko (ALT), 2024-04-19:
Tak for ordet.
Jeg vil starte min tale med primært at forholde mig til L 154 om kongehusets samlede økonomi, og så vil jeg komme ind på de to andre til sidst.
Kongehuset er noget, der står mange mennesker i Danmark nært, og det er tydeligt at høre på debatten her i dag, ligesom det var tydeligt den 14. januar, hvor flere tusind mennesker var samlet lige herude på Slotspladsen for at hylde det nye regentpar på baggrund af dronning Margrethes abdikation.
I sin nytårstale sprang statsministeren ud som royalist, og ordene lød: »Jeg selv blev ikke født som royalist.
Jeg blev royalist takket være dronningen.«
Jeg vil ikke gå så langt personligt som at kalde mig royalist, men jeg vil gerne give statsministeren ret i, at vores kongehus gør det rigtig godt.
Kongehuset gør det godt med Royal Run, hvor de formår at motivere danskerne fra hele landet til at mødes og være fysisk aktive.
Kongehuset gør det godt, når de tager kampen op mod mobning, eller når de inviterer unge fra hele landet til bal på slottet.
Det viser, at kongehuset som institution er i stand til at involvere og inddrage befolkningen, og det er enormt vigtigt for Alternativet.
Når det er sagt, kommer vi alligevel ikke til at stemme for L 154, som vi debatterer i dag.
I Alternativet mener vi nemlig ikke, at regeringen har redegjort for, hvorfor kongehusets økonomi skal være endnu større, og baggrunden for de beløb, de fremlægger.
Samtidig finder vi det problematisk, at kongehusets økonomi er så uigennemsigtig, som den er.
Samtidig mener vi det, at det er dybt problematisk, at vi grundlæggende ikke ved, hvad de samlede økonomiske konsekvenser af lovforslaget bliver, fordi vi jo ikke ved, hvad det indvendige vedligehold står til at blive i fremtiden.
Vi hører fra den socialdemokratiske ordfører, at der muligvis er et efterslæb, men det er altså ikke noget, regeringen har estimeret.
Så vi har behov for større klarhed om kongehusets økonomi, så vi reelt både i Folketinget, men jo også i befolkningen kan tage stilling til, om der skal prioriteres flere penge til institutionen.
Reelt er det i dag umuligt at få et overblik over, hvor mange skattekroner der bruges på kongehuset, og det gør det svært for Alternativet at stemme for L 154.
Når det kommer til L 155, forventer vi derimod at stemme for, fordi vi mener, at de nye opgaver, som kronprinsen skal overtage, er der tydeligere redegjort for af regeringen.
Dermed kommer vi til at stemme imod L 154, formentlig imod L 156 og formentlig for L 155.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-04-19:
Tak for det, formand.
Danmark har et af verdens ældste ubrudte kongedømmer.
Kongehuset er en del af Danmarks historie og kultur.
Kongehusets medlemmer indkapsler og tager del i vore traditioner, og kongehuset udgør selvsagt også en del af Danmarks fremtid.
Dansk Folkeparti anerkender de overvejelser, der er fremsat i lovforslaget, i forhold til efterslæbet vedrørende kommunikation, formidling, digitalisering, sikkerhed m.v., der har udviklet sig betydeligt siden 1972, og som der naturligvis også skal tages hensyn til i forhold til udarbejdelsen af en ny civilliste for Hans Majestæt Kong Frederik X.
Vi finder det også helt på sin plads, at staten overtager ansvaret for den indvendige vedligeholdelse og drift af de slotte og palæer, der overlades til kongens brug.
Det har været uhensigtsmæssigt at have denne opdeling af udvendig og indvendig vedligeholdelse.
Dansk Folkeparti noterer sig også, at Sorgenfri Slot går tilbage til statens rådighed.
Der skal så findes en ny anvendelse til ejendommen, og vi går ud fra, at tilbageleveringen er sket i overensstemmelse med kongehusets ønsker.
Så vidt
Årpengene vil, som det fremgår af lovforslaget, først blive tildelt, i det øjeblik kronprins Christian stifter sin egen husholdning.
Dansk Folkeparti glæder sig også over, at vi har et kongehus, der formår at vise nogenlunde mådehold
, og dronning Margrethes tidligere meddelelse om, at alene kronprins Christian, daværende prins Christian, skulle tildeles årpenge af hendes børnebørn, er også et udtryk for, at vi har et kongehus, der er bevidst om de økonomiske realiteter.
Kronprins Christian har allerede gjort et stort og godt indtryk på befolkningen, bl.a. med sin tale ved fejringen af den daværende prins' 18-årsfødselsdag, og jeg må også på den baggrund sige, at det forekommer mig og Dansk Folkeparti, at vores kongehus, også for så vidt angår næste led i arvefølgen, er i gode hænder.
Sluttelig skal det handle om årpenge for dronning Margrethe II.
Det er jo svært at beskrive, hvor stor en betydning Hendes Majestæt Dronning Margrethe II har haft for Danmark og danskerne.
Da Hendes Majestæt offentliggjorde beslutningen om at overlade tronen til sin søn nytårsaften sidste år, viste det igen, hvor stor veneration dronning Margrethe er omgivet af.
Regeringen har fremsat forslag om, at Hendes Majestæt skal tildeles 12 mio. kr. i årpenge, svarende nogenlunde til rammebeløbet fra Hendes Majestæts civilliste.
Det er et forslag, vi kun kan bakke op om i Dansk Folkeparti.
Det er umuligt at gøre op i kroner og øre, hvor meget Hendes Majestæt har betydet for danskerne, så det er kun rimeligt, at vi tildeler hende et passende beløb.
Dansk Folkeparti støtter alle tre lovforslag.