runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2024-11-21:
Tak, formand.
Tak for ordet.
Det lovforslag, vi skal diskutere i dag, har jo et klart mål om at skabe en tydeligere opgavefordeling og et mere gennemsigtigt grundlag for de støtteordninger, der hører under Kulturministeriets ansvarsområde.
Med lovforslaget foreslås en række elementer.
Det foreslås at flytte opgaven med tildelingen af det statslige tilskud til de musikalske grundkurser, der også kaldes mgk, fra Statens Kunstfond til Kulturministeriet.
Mgk-centrene rundtom i landet gør en fantastisk indsats for at udvikle spirende musikalske talenter og styrke de lokale musikmiljøer.
Det er derfor en prioritet for os at sikre en stabilitet i mgk-centrenes økonomi, og med den ændring får centrene den ro, de har brug for, til at fokusere på deres opgaver med at udvikle morgendagens musikalske stjerner.
I dag er nævnets støtteordning baseret på en årlig tekstanmærkning på finansloven, hvilket skaber usikkerhed om dens fremtid.
Det er ikke holdbart, for vi har brug for kontinuitet og tryghed omkring denne støtte, hvis vi fortsat vil sikre oplysning om EU's betydning i hverdagen.
Ved at flytte hjemmelsgrundlaget til folkeoplysningsloven skaber vi stabilitet og uafhængighed, så Europa-Nævnet kan fortsætte sit vigtige arbejde uden ændringer i dets funktion.
Venstre støtter lovforslaget, og jeg ser frem til det videre arbejde i udvalget.
Jeg vil godt benytte lejligheden her, kulturminister, hvor det jo er det sidste forslag, vi har i den her runde på området, til at ønske kulturministeren velkommen tilbage.
Det er dejligt at se, og jeg håber, at kulturministeren har haft en god barselsorlov, men jeg vil også godt rose kulturministeren.
For når man har været med i Folketinget i 30 år, har man jo set mange ting, og jeg har aldrig set det blive håndteret så godt på kulturområdet som her ved kulturministeren, og det synes jeg at kulturministeren skal have ros for.
Tak for ordet.
Søren Søndergaard (EL), 2024-11-21:
Det er klart, at interessen er lidt forskellig.
De mindre kommuner har måske haft en større interesse i det.
De store kommuner har så også haft en interesse, for det var deres adkomst til at få pengene.
Nu får de pengene under alle omstændigheder, og så kan det være, deres interesse ikke er så stor.
Men under alle omstændigheder er det der med at lave kulturelle aktiviteter på 1-årsplan jo altid svært, så er det ikke nødvendigt måske at arbejde med et forslag om, at de ligesom de regionale kulturaftaler bliver 4-årige, sådan at man reelt kan binde noget perspektiv op på de aftaler, man laver?
Mogens Jensen (S), 2024-11-21:
Jeg forstår selvfølgelig godt bekymringen.
For mig er det afgørende, at pengene fortsat er til rådighed for kommunerne, og at kommunerne fortsat kan beslutte at opretholde deres regionale kulturaftaler.
De regionale kulturaftaler er jo ikke noget værd, hvis ikke kommunerne selv ønsker dem og selv ligesom bliver enige om, at der er nogle fælles aktiviteter, man gerne vil løse sammen, og den mulighed er der jo fortsat.
Hvis det er sådan, at kommunerne beslutter sig for ikke at fortsætte det her regionale kultursamarbejde, er det jo deres egen beslutning, og fordi de hellere vil bruge pengene anderledes, og det er jo så det, der er virkeligheden.
Søren Søndergaard (EL), 2024-11-21:
Jeg vil bare spørge den socialdemokratiske ordfører, om Socialdemokratiet slet ikke ser nogen fare ved, at de regionale kulturaftaler vil forsvinde med det her, mod at man så sparer, er det 0,6 årsværk?
Altså, det, der vil ske er jo ikke, at pengene til de regionale kulturaftaler vil forsvinde.
De vil blive sendt tilbage til kommunerne.
Meget små kommuner vil få meget små beløb, som de ikke rigtig kan bruge til noget, hvor deres beløb har haft en funktion, fordi det var bundet op på en kulturaftale, en regional kulturaftale med andre kommuner, hvor det samlede beløb, måske også for nogle af de andre kommuner, var større, betød noget og gav noget tillagt værdi.
Nu er risikoen, at de små kommuner ikke får nok tilbage, til at de rigtig kan bruge det til noget selvstændigt, og de store kommuner kan måske bruge det til at lukke huller eller til noget andet, men den dynamik, der har været, forsvinder.
Mogens Jensen (S), 2024-11-21:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag er jo en del af den omfattende bortprioritering af administrative opgaver i ministerierne, som regeringen har besluttet, i form af at ville skære 1.000 årsværk i den statslige administration væk.
Det skal man jo på alle ministerområder, og det her er så gennemførelsen af de politisk prioriterede opgavebortfald på Kulturministeriets område.
Det er for at få færre regler og for at få mindre bureaukrati, men samtidig er det her jo også et signal om mere tiltro til kulturlivets institutioner, til kommuner og til regioner.
Der er flere dele af lovforslaget, som jeg som første taler kort lige vil gå igennem.
Det skyldes, at de her såkaldte regionale kulturaftaler faktisk har haft en kompleks administration i forhold til at udbetale en bevilling, som jo egentlig blev administreret af kommunerne selv, og som trods alt i sammenhængen er en mindre sum penge.
Nu sætter vi med det her kommunerne fri til selv at samarbejde om de her kulturaktiviteter.
Man får også hjemmel til det med det her lovforslag, men altså uden at staten administrativt skal blande sig i det.
Det vigtige her er for Socialdemokratiet og for mig, at de midler, der fulgte med de regionale kulturaftaler, er bibeholdt.
De er fortsat derude, så kommunerne kan vælge, om man vil fortsætte samarbejdet eller bruge pengene på anden vis.
Den andel del af lovforslaget her går ud på at forenkle processen i forhold til budgetter, når der skal laves forundersøgelser på det arkæologiske område.
Der lægger vi med lovforslaget op til, at Kulturministeriet ikke længere skal godkende budgetterne for de her forundersøgelser, der går forud for, at man får gennemført de egentlige arkæologiske undersøgelser.
Det er der en større administration af i dag.
Det fjerner vi nu, og vi viser, at vi har tillid til, at museer og bygherrer selv kan nå til enighed om de her budgetter.
Skulle der blive uenighed, kan Slots- og Kulturstyrelsen inddrages, og det vil stadig væk være sådan, at budgetterne for de store, egentlige arkæologiske undersøgelser skal godkendes i Kulturministeriet.
Som det tredje spares en stilling som musikskolekonsulent ved Statens Kunstfond væk.
I øvrigt er der stort set ikke flere opgaver tilbage på musikområdet her, så det giver også mening.
Som det fjerde og sidste nedlægges Det Kgl. Biblioteks opgaver med at udforme materialepakker, som er målrettet flygtninge og indvandrere, til udlån på lokale biblioteker.
Det vil så fortsat være sådan, at Det Kgl. Bibliotek vil indkøbe bøger på fremmedsprog og stille dem til rådighed for alle brugere, og man vil også have mulighed for at bestille de her materialer på bibliotek.dk og afhente dem på det lokale folkebibliotek.
Så tilbuddet vil stadig væk være der, men de færdigpakkede løsninger fra Det Kgl. Bibliotek vil ikke længere blive opretholdt.
Det er altid, tror jeg, let at blive enige om at spare.
Det kan være sværere at finde ud af, hvor der skal spares.
Jeg synes, der med det her lovforslag er fundet nogle fornuftige løsninger på, hvordan vi kan reducere administrationen på Kulturministeriets område.
På den baggrund støtter vi lovforslaget.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-11-21:
Jeg vil gerne bekræfte over for hr. Søren Søndergaard, at det, vi har skrevet i aftalen, naturligvis ikke kun er i ånd, men også noget, ministeriet kommer til at følge med i konkret.
Særlig har jeg noteret mig, at den nye borgmester i Aalborg i sin budgetlægning har valgt at fratage flere af kommunens museer ikke uanselige midler.
Det synes jeg er et stort problem, særlig fordi vi jo i museumsreformen har forudsat, at det er en styrkelse af museumslandskabet og ikke en udskiftning af statslige penge mod færre kommunale.
Derfor deler jeg bekymringen.
Hvordan det udvikler sig, følger vi med i, og vi har jo skrevet i aftalen, at vi inden for en meget kort årrække kommer til at evaluere det.
Selv har jeg da til sinds at have den holdning eller i hvert fald forfølge den holdning, at i det omfang, en del af landets kommuner ikke prioriterer det, så kunne det også være, at staten skulle vælge at prioritere i hvert fald sine politiske tilskudsmidler et sted, hvor man føler, at de bliver taget bedre imod, end tilfældet er i enkelte af de kommuner, der har valgt at gå en anden vej.
Søren Søndergaard (EL), 2024-11-21:
Kulturministeren ved, hvad han har glemt, så det behøver jeg ikke at nævne her.
Men der er også en anden ting, og det er spørgsmålet om det der med kommunerne: Hvor stort et problem vurderer kulturministeren det er på nuværende tidspunkt?
For jeg synes godt, at vi kan bruge den her debat til at sende et signal til kommunerne.
For det er en fælles ambition at give museerne bedre vilkår; det er ikke en fælles ambition, at det bare skal køre videre, som det var før, hvor vi putter penge i og der er andre, der sparer dem, vel?
Så det kan vi jo også benytte lejligheden til, når ministeren nu alligevel har ordet til at svare på det andet.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2024-11-21:
Tak for ordet, formand.
Med dette lovforslag gennemfører vi aftalen om en ny museumsreform.
Det er en bred aftale mellem alle Folketingets partier, som virkelig batter noget for landets museer, og det er en aftale, som vi i Moderaterne er særlig stolte af.
For det første er det endelig lykkedes efter hele 10 års tovtrækkeri mellem de røde og blå partier at lave en aftale på tværs af blokkene, og der, hvor jeg kommer fra, ville vi nok sige: Det er ikke så ringe endda.
Tilbage i april kunne man i Altinget se museumsreformen beskrevet som årtiets nyhed i dansk kulturpolitik, fordi der nu endelig er enighed om en ny og mere fair museumslov.
Det viser med al tydelighed, at en regering over midten er berettiget i dansk politik.
Nu er der endelig ro, når det gælder fremtiden for landets museer.
For det andet er vi i Moderaterne særlig stolte af, at vi med museumsreformen sætter en tyk streg under en central moderat mærkesag, nemlig at kulturen skal prioriteres, og det bliver kulturen og vores museer nu.
Med et historisk løft tilfører vi hele 75 mio. kr. årligt til de statsanerkendte museer.
Et væsentligt punkt i den nye museumsreform er tilskudssystemet.
Med et nyt og mere enkelt system belønner vi museer, som formår at tiltrække mange besøgende.
Det synes vi i Moderaterne både er fornuftigt og retfærdigt, for museer får først rigtig værdi, når besøgende kommer og oplever dem.
I alt for mange år er de store museer i hovedstaden, bl.a. ARKEN og Louisiana, blevet favoriseret.
Det til trods for, at deres besøgsantal har været markant lavere end hos jyske museer som ARoS i Aarhus og Kunsten i Aalborg.
Lad os lige blive lidt ved antallet af besøgende og zoome ud på landsplan.
De nye tal fra Danmarks Statistik viser nemlig en stor fremgang i antallet af museumsbesøg sidste år.
Hele 17,4 millioner gange blev de danske museers udstillinger og samlinger besøgt i 2023.
Det viser, at museer betyder noget for danskerne, og samtidig understreger det vigtigheden af landets museer, som leverer kulturoplevelser i verdensklasse, og som tiltrækker folk fra nær og fjern.
Med lovforslaget her sikrer vi os, at museerne får arbejdsro til at fortsætte deres gode arbejde i fremtiden.
Moderaterne støtter forslaget.
Tak for ordet.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-21:
Tak for det.
Liberal Alliance har i hele vores levetid kæmpet for en museumsreform, der skaber transparens og fordeler tilskud ud fra klare kriterier og indeholder sunde incitamentsstrukturer, som belønner de museer, der er ekstra gode til at få besøgende ind ad døren, der er ekstra gode til at øge deres indtægter eller til at vidensudvikle gennem forskning.
Aftalen blev forsøgt landet nogle gange over årene, og selv om vi i Liberal Alliance gerne havde taget den svære samtale om en egentlig omfordeling af midler, viste LA's tidligere kulturminister, Mette Bocks, resultater, at det var for svært at få opbakning til.
Så kære minister, tak, fordi du er lykkedes med at samle os.
Tak til mine kolleger for, at den her aftale blev til.
Det blev de ekstra midler, der skulle til for at samle Folketingets partier om en god og vigtig aftale, som fremover giver en mere fair fordeling af museumsmidlerne.
Og de ekstra midler passer stort set med det politiske prioriteringstilskud, som både var den del af aftalen, der var sværest at få landet, og som også er den del, jeg drømmer om at få ud i fremtiden eller at få skruet ned for eller eventuelt få lagt over i grundtilskudsstrukturen.
Jeg synes, forhandlingsforløbet omkring det politiske prioriteringsrum med al tydelighed viste, at det netop er den slags politiske fordeling af midler, vi skal undgå.
Kønt er det ikke, og al logisk sans og fornuft er desværre væk, når det er politikerne, der skal fordele midlerne.
Så kan man selvfølgelig diskutere, om museerne er rimeligt placeret i kategorierne
Der er da bestemt også nogle, jeg undrer mig over er kategoriseret, hvor de er, men her har vi så skabt en klagemulighed i et nævn, som det bliver meget spændende at følge i fremtiden.
Og her er det for LA også vigtigt at følge op på, om der er nok gennemsigtighed, uddybelse og fakta i forhold til kategoriseringen, begrundelserne og ankeprocessen.
I det hele taget bliver det spændende at følge, om den her subsidiemaskine, vi har skabt, hvor museer nu både kan ryge ind og ud og der er mere gennemsigtighed og mulighed for selv at påvirke resultatet, kommer til at virke efter hensigten.
Det tror jeg den gør, og derfor er dette alt i alt en aftale, vi i Liberal Alliance er meget stolte af at være en del af.
Søren Espersen (DD), 2024-11-21:
I Danmarksdemokraterne er vi vældig glade for, at vi er en del af den her aftale, hvor mange mindre museer i provinsen, der før blev overset, nu bliver tilgodeset.
På linje med store og vigtige museer som Den Gamle By og Kongernes Samling spiller de en helt afgørende rolle i formidlingen af vores fælles kulturarv.
Med aftalen her sikrer vi således kulturtilbud i hele Danmark og ro om museumsområdet i mange år frem.
Med aftalen får de 95 statsanerkendte museer allerede fra næste år et permanent løft på 75 mio. kr. årligt.
Dette indebærer, at staten for det kommende år yder 565 mio. kr. i driftstilskud til de anerkendte museer.
Der har i mange år været behov for en reformering af tilskudssystemet, der helt åbenlyst fordelte mange af midlerne skævt.
Med det foreliggende bliver kriterierne stærkt forenklet og transparente.
Nu til noget, der for Danmarksdemokraterne nærmest er hjerteblod, nemlig en markant styrkelse af provinsen, og tallene taler her deres tydelige sprog.
Ser man på danmarkskortet, er Nordjylland den region, der vinder mest.
Midt- og Vestjylland vinder næstmest.
Derefter er det Sydjylland, så Region Hovedstaden og sluttelig Sjælland.
Den metode, som ved lovens vedtagelse bliver indført, er virkelig god.
For det første bliver museerne opdelt i fem kategorier, som afgør, hvor stort et grundtilskud et museum skal have.
For det andet kan man opnå et højere tilskud ved eksempelvis at modtage flere besøgende.
For det tredje gives der mulighed for et politisk prioriteret tilskud.
Væsentligt er det for mig, at aftalen her faktisk giver det enkelte museum gode muligheder for at opnå statsanerkendelse, hvis de lever op til kravene.
På samme måde bliver det muligt at fratage et museum dets statsanerkendelse.
Der vil blive oprettet et nævn, som så skal foretage den endelige vurdering.
Nævnet kommer til at bestå af syv medlemmer med stor faglig ekspertise, men forhåbentlig også med økonomiske evner.
Hermed har jeg vist også antydet, at Danmarksdemokraterne støtter forslaget.
Mogens Jensen (S), 2024-11-21:
Det sidste er jeg helt enig med ordføreren i, altså at det kan ikke være sådan, at økonomien til det her er afhængig af 1-årige bevillinger.
Derfor ligger der jo også i forslaget her det, at vi giver tilsagn om at ville indbudgettere det her i forhold til udlodningsmidlerne – det finansieres jo over udlodningsmidlerne – men at man gør det med et 4-årigt sigte, så kommunerne kan regne med, at de har de her penge i et 4-årigt perspektiv og kan planlægge efter det.
Tak for det, formand.
Det her lovforslag har tre elementer.
Den første del handler om at flytte opgavevaretagelsen med tildelingen af statslige tilskud til de musikalske grundkurser fra Statens Kunstfond og over til Kulturministeriet med henblik på at skabe klarere rammer og også stabilitet om mgk-centrenes virke.
Opgaven med den øvrige del af de musikalske uddannelser ligger i forvejen hos Kulturministeriet, og derfor giver det også god mening og synergi, at vi overflytter arbejdet med og ressourcetildelingen til mgk-centrene til Kulturministeriet, så tingene hænger sammen.
Vi har jo i alt otte musikalske grundkurser fordelt over hele landet, og det er jo her, hvor unge musiktalenter kan få undervisning, og hvor de også kan vokse op i trygge lokale musikmiljøer.
Mgk-centrene løser en vigtig opgave, som også er helt afgørende for fødekæden af musikere og musikproduktionen i Danmark.
Men ved som sagt at flytte mgk-området fra Statens Kunstfond og over til Kulturministeriet sørger vi for, at er er en sammenhæng i den måde, vi arbejder med de musikalske uddannelser på, og det kan Socialdemokratiet selvfølgelig støtte.
Den anden del af lovforslaget handler om Europa-Nævnet, som jo er et uafhængigt nævn, der yder støtte til at fremme debat og oplysning om EU.
Her kan både partier, organisationer, virksomheder og privatpersoner søge om tilskud til EU-oplysningsarbejde og -aktiviteter, og med forslaget her flytter vi hjemmelen fra Europa-Nævnet til folkeoplysningsloven.
Det er et godt forslag fra Folketingets Europaudvalg, som Socialdemokratiet også kan se at der er god fornuft i.
Den sidste del af det her lovforslag handler om noget sprogligt, nemlig om at ensrette begrebsbrugen på tværs af lovgivningsområder.
Ved en nylig ændring af den sociale retssikkerhedslov blev brugen af begreber ikke konsekvensrettet i folkeoplysningsloven og i højskoleloven.
Og det gør vi nu noget ved, ved at vi sikrer, at man har en fælles begrebsbrug på tværs af lovområderne.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-11-21:
Tak for det, formand.
Og tak til alle ordførerne for deres bemærkninger.
Den her regering er en af de regeringer i nyere politisk tid, der har anvendt flest midler og nye midler på kulturformål.
Det er jeg stolt af, for det er vigtigt.
Kulturen er de mentale brosten, vi sammen går på.
Det er vores sprog, det er vores identitet, og den skal være tilgængelig for danskere i hele landet og helst for unge såvel som gamle, for højtuddannede såvel som folk, der arbejder med alt mellem himmel og jord.
Til gengæld har jeg faktisk været ganske tilfreds med, at vi har igangsat den her øvelse.
For når systemer bliver store eller man oplever, at opgaver skifter, så er der nogle gange behov for at trimme enhver administrativ organisation.
Og jeg har i samarbejde med en række ministre i regeringen siddet for bordenden af et arbejde, der er gået ud på, at alle ministre har fået den opgave sammen med deres departementschefer at komme tilbage og forklare, om det dog ikke skulle være muligt at løse de opgaver, man gør i dag, en lille smule mere effektivt og skære bureaukrati væk, der er til ulejlighed for danskerne, for virksomheder og helt almindelige borgere, men også mellem de institutioner, der findes i samfundet.
Jeg vil ikke gennemgå hvert enkelt forslag.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at det, vi fremlægger i dag, gør administrationen mere smidig, gør det nemmere for virksomheder og borgere og fjerner unødvendigt bureaukrati i et stort omfang.
Så er vi jo ikke perfekte i regeringen, og jeg er helt villig til at lytte til, hvad man kunne nå frem til i udvalget af gode idéer til, hvordan en kulturaftale kunne køre videre i et format, der ikke involverer statsligt bureaukrati; det har jeg intet problem med.
Jeg mener i øvrigt også, at meget kultur opstår på baggrund af frivilligt engagement, på baggrund af ildsjæle, på baggrund af folk, der ikke kan lade være.
Det er selvfølgelig kommunernes opgave at støtte det.
Så modtager jeg gerne flere og yderligere forslag til, hvordan vi kan effektivisere administrationen på Kulturministeriets område.
Det skal egentlig være mine meget korte bemærkninger.
Jeg har noteret mig, at rigtig mange partier i Folketinget støtter lovforslaget.
Og jeg glæder mig til at følge behandlingen i udvalget.
Søren Søndergaard (EL), 2024-11-21:
Ja, for det handler jo netop ikke om, at vi skal pålægge nogen at lave nogle aftaler, de er imod; det skal vi ikke.
Men vi behøver jo ikke at give dem nogen penge, hvis de ikke laver de aftaler, vel?
Og det forstår jeg at der er en åbenhed over for at kigge på.
Jeg ved ikke, om det kan lade sig gøre.
Det er jeg slet ikke nok inde i det til.
Jeg synes bare, det er en tanke værd, hvis vi både vil spare 0,6 årsværk og vil fastholde det gode, der er i de kommunale kulturaftaler.
Og så kan vi samtidig kigge på det der med, at man har en garanti for, at de er 4-årige.
Den socialdemokratiske ordfører, hr. Mogens Jensen, har været så venlig at henvise til bemærkningerne, hvor der står: »Det er regeringens hensigt at indbudgettere forventede indtægter fra det kulturelle aktstykke på det næstkommende finanslovsforslag frem til og med 2028.«
Men jeg vil sige, at hvis man læser opinionstal, er det jo ikke nødvendigvis en garanti for en kommune, der ønsker at investere i noget, der er 4-årigt.
Mogens Jensen (S), 2024-11-21:
Og tak til Enhedslistens ordfører.
Nu kender jeg jo også de her regionale kulturaftaler, og jeg synes, at der er rigtig mange gode initiativer i dem, så der er i hvert fald ikke fra Socialdemokratiets side noget ønske om at nedlægge dem.
Tværtimod skulle de, hvis man gerne vil have de kulturaftaler, gerne kunne føres videre, og det kan de jo også, hvis kommunerne selv beslutter sig for det.
Og det må jeg jo sige jeg synes er det vigtige her, og ikke, at vi kommer og pålægger dem, at de skal lave nogle aftaler.
Men jeg synes, det er en interessant model, der godt kan diskuteres, altså det her med at sige, at der ligesom skal være et aftalegrundlag mellem kommunerne, hvis man skal have pengene.
Det synes jeg godt man kan diskutere videre i udvalgsarbejdet.
Så det er i hvert fald bare en tilkendegivelse herfra.