runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2025-11-04:
Tak for det.
Det beklager jeg.
Men det kommer ikke til at ligge på et niveau, der rammer almindeligt forbrug.
Så jeg skal nok lige vende tilbage til ordføreren med, hvad forslaget præcis er.
Det kan jo være, det ligger så højt, at selv Borgernes Parti vil være med og synes, at det måske er fair nok, at dem helt oppe i toppen af forbruget, om man så må sige, dem, som har et ekstremt luksusforbrug, skal folkepensionisten altså ikke betale for fremover.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-04:
Jeg er lidt nysgerrig på Enhedslistens forslag om det der med et loft på, for når jeg kigger på tallene, er det jo nogle kommuner i Jylland og vestfra, hvor jeg er fra, og sådan nogle steder, som har det største energiforbrug, altså kilowatt-forbrug pr. indbygger – på grund af at vi har rigtig mange huse derude på landet, som er opvarmet af el.
Så det er jo ikke Nordsjælland, som har det højeste kilowatt-forbrug pr. indbygger.
Det ligger i Midtsjælland, og det ligger i Nordvestjylland og også lidt midt i Jylland omkring Viborg og nogle andre steder, hvor der stadig væk er elvarme.
Det ligger jo på 1.900 kWh
, så da Enhedslisten sagde 600 kWh, tænkte jeg: Hold da op, det er da en ret stor afgift, man så vil lægge på nogle mennesker, som bor midt i Jylland, og som ikke har ordentlig strøm.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-11-04:
Tak, formand.
Dette lovforslag er et af de bedre.
Elafgiften bankes helt i bund, godt nok kun i 2 år, men vi håber fra konservativ side, at vi en dag kan nå dertil, hvor elafgiften ikke er mere.
At banke elafgiften i bund har været en konservativ mærkesag i flere år.
I 2022 gik vi til valg på det, hvilket mange af Folketingets partier ikke var glade for.
Kritikken var bombastisk, og det blev hævet, at det ville overophede dansk økonomi.
Dog fik vi som en indrømmelse i vinterhjælpsaftalen i 2022, at elafgiften blev fjernet det første halvår af 2023.
Det var en skattelettelse, som kom mange danskere til gavn i en dyr tid, og som gav os Konservative endnu mere appetit på at få banket afgiften i bund permanent.
Nu spillede regeringen så i deres finanslovsudspil, ud med at fjerne afgiften i 2 år, og som aftalepart i den endelige finanslovsaftale kan vi derfor bakke denne konkrete skattelettelse op, som gør det billigere at være dansker.
For en permanent sænkelse af elafgiften til EU's minimumssats vil altså stimulere efterspørgslen på grøn strøm, hvilket vil forbedre forretningsperspektiverne for de virksomheder, der skal drive den grønne omstilling af energisektoren fremad.
Dog er vi glade for, at vi i hvert fald får 2 år med en elafgift, der er banket i bund, og derfor kan Det Konservative Folkeparti støtte lovforslaget.
Ammar Ali (M), 2025-11-04:
Tak for ordet, formand.
Det lovforslag, vi behandler her i dag, er jo et af de forslag, som danskerne rent faktisk kan mærke.
Det er en nedsættelse af elafgiften til EU's minimumssats i 2026-2027, som er en reel lettelse på elregningen og ikke bare symbolpolitik.
Moderaterne bakker fuldt ud op om det her forslag, for sandheden er, at mange danskere stadig mærker inflationen og de stigende leveomkostninger i hverdagen.
Det rammer bredt både unge, pensionister, børnefamilier og små erhvervsdrivende.
Her giver vi en håndsrækning med noget, der virker, samme dag som regningen kommer.
Lavere afgifter er ikke bare økonomisk fornuft, det er også grønt, for når grøn strøm bliver billigere, bliver det også mere attraktivt at vælge varmepumper frem for olie eller vælge elbilen frem for benzin og diesel.
Elektrificeringen er et af de vigtigste værktøjer, vi har i klimakampen, og det understøtter vi også med det her forslag.
Forslaget er dog midlertidigt.
Men lad mig være helt ærlig i forhold til den debat, der også været herinde: Vi håber rigtig inderligt, at man i fremtiden også vil sørge for, at lempelsen ikke kun er tidsbegrænset til 2026-2027, men at den inden for de næste 2 år bliver gjort permanent.
Alt i alt er det et balanceret forslag, som både støtter borgernes økonomi og fremmer elektrificeringen af vores samfund.
Moderaterne støtter derfor lovforslaget.
Tak for ordet.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-11-04:
Altså, hvis der skulle komme et forslag om en generel flad sænkelse af momsen i Danmark, tror jeg da ikke, at Liberal Alliance ville sætte hælene i – hvis man kunne finde på en fornuftig finansieringen til det.
Det er jo et stort volumen og store beløb, så det kan da godt være svært.
Så det er ikke, fordi der er noget principielt galt med moms.
Og den helt underliggende bekymring, som ordføreren har for den helt almindelige danskers privatøkonomi, deler Liberal Alliance da i særdeleshed.
Men man kan jo ikke bare kun se på det, der handler om, hvad der sker nede i supermarkedet.
Det handler jo om hele danskerens forbrug og hele danskerens økonomi.
Kunne man øge indtægtssiden, gør det måske ikke så meget, at det koster lidt mere at gå ned og handle, selv om vi også gerne vil have det væk på alle mulige konkurrenceudsættelsesmåder.
Peter Kofod (DF), 2025-11-04:
Tak for det.
Det er blevet tiltagende dyrt at fylde indkøbsvognen.
Det koster en krig, det presser rigtig mange familier, det gør ondt i husholdningen, og det sender alt for mange danskere ned over grænsen for at købe ind, fordi varerne ganske enkelt er blevet for dyre herhjemme.
Det har vi sagt at vi ville gøre noget ved.
Vi vil sænke fødevaremomsen ganske betragteligt, for det skal være billigere for danskerne at købe ind.
Det, regeringen så siger, er, at man vil fjerne elafgiften i – og bemærk dette – 2 år.
I 2 år vil man gøre noget ved elafgiften, og den 21. august sagde Socialdemokraternes politiske ordfører, hr. Christian Rabjerg Madsen, jo også, at det her kun ville gælde for en 2-årig periode; socialdemokraterne ville hæve afgiften igen.
Derfor har det her jo også karakter af et rent valgkampsstunt, der handler om, at man op til et folketingsvalg vil gøre sig en lille smule lækker, og det vil man så gøre ved at sænke afgifterne i et par år, og når der så er gået et par år, og folketingsvalget er overstået, vil man så se, at det hele normalisere sig igen.
Det bryder jeg mig ærlig talt ikke om.
Vi har sådan set ikke noget imod, at danskerne får billigere el, for alt for stor en del af det, man betaler, når man betaler sin elregning, har været skatter og afgifter, så det gør ikke noget for os, at man gør noget ved det her.
Vi synes bare, at man skal gøre det permanent, så det er fuldstændig tindrende klart for alle, at det her også gælder, når folketingsvalget er overstået.
Så må man også sige – og jeg vil gerne tilbage til det, jeg startede med, nemlig fødevarerne – at det er blevet for dyrt at handle ind.
Det er blevet for dyrt at være dansker.
For noget tid siden diskuterede vi, hvad det egentlig er, der er fordyrende, og der stod den radikale ordfører i Folketinget – det er ikke den radikale ordfører, der er her i dag; det var en anden ordfører fra Radikale Venstre – og talte om, at det gerne måtte gøre en lille smule ondt på danskerne, når man handlede oksekød, altså på grund af klimaet.
Jeg bryder mig simpelt hen ikke om sådan noget.
Jeg synes, det er så langt ude, at man på grund af klimahensyn synes, at det skal gøre ondt på danskerne at handle ind.
Der er Dansk Folkeparti fuldstændig forskelligt fra Radikale Venstre.
Vi vil gerne have nogle billigere fødevarer, noget billigere oksekød, og vi lever også med det her forslag, selv om det jo, som jeg har nævnt, i vidt omfang er et socialdemokratisk reklamestunt op til et valg.
Samira Nawa (RV), 2025-11-04:
Mange tak.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, handler om at lempe elafgiften ned til EU's minimumssats på 0,8 øre pr. kilowatt-time.
Det er vi i Radikale Venstre meget begejstrede for.
Det er dog værd at bemærke, at det kun er i 2026 og 2027, at elafgiften bliver lempet, og der havde vi i Radikale Venstre, ligesom mange andre partier nævner det, også gerne set en permanent løsning.
Så er jeg selvfølgelig også nødt til at komme med en lille bemærkning til hr. Peter Kofod, som jo lige drejede debatten over på priserne på oksekød.
Det er rigtigt nok, at i Radikale Venstre synes vi, at man skal betale det, som tingene koster, og det koster også at spise kød.
Det koster også i den forbindelse, at man udleder CO 2 .
Til gengæld har vi jo så foreslået, at når man halverer momsen på fødevarer, så kunne man gøre det på frugt og grønt.
Det er både godt for borgernes sundhed, og så er det også godt for klimaet.
Så ja, vi har den grønne førertrøje på i Radikale Venstre, og det vil vi blive ved med.
Tak, formand.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-11-04:
Man bliver lidt træt i låget, når man får de her debatter med Radikale Venstre, for nogle gange kunne man godt ønske sig, at ordførerne fra Radikale Venstre prøvede at bosætte sig lidt længere tid ude i vores landdistrikter.
Så vil man faktisk opdage, at man ikke kan leve uden sin bil, fordi man har længere til offentlig transport.
Jeg bor i en by, hvor der er 3.000 indbyggere, sådan godt og vel.
Der kører nogle busser til Vejle og nogle til Horsens, og vi har et gymnasium, så der kommer også nogle busser der.
Men grundlæggende kan folk ikke undvære deres egne transportmidler.
Men det ændrer ikke på, at der er forskellige grundvilkår her i Danmark.
Jeg ved godt, at det er noget helt andet end det, vi sådan set står og diskuterer i debatten om el.
Men nu er det jo i forhold til principperne i det, og hvorfor det har været nødvendigt at gå ind og kigge på de her elafgifter, nemlig at folk får flere og flere regninger proppet ned i postkassen.
Der er det jo underligt, at man oplever det Radikale Venstre f.eks. foreslå en klimaafgift på oksekød, som i forvejen er steget 30 pct. – i øvrigt 10 pct. mere i Danmark end i alle andre EU-lande.
Så lægger man sådan en afgift oven i, og så siger ordføreren, at man skal betale det, det koster.
Men det gør man jo ikke, for det, De Radikale foreslår, er, at priserne skal oppustes med afgifter.
Samira Nawa (RV), 2025-11-04:
Men det gør det da i den grad, for det er et grønnere valg at tage den offentlige transport end at sætte sig i en benzin- eller dieselbil.
Så på den måde er det da klart, at det skal være det nemme valg; det skal være det relativt billigste valg.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-04:
Det er meget fint; det er jo en politisk prioritering.
Det har bare ikke noget med det princip at gøre, som ordføreren ellers lige før stod og førte sig frem på, altså at sige, at Radikale Venstre har et princip om, at ting skal koste det, som det koster.
Så er det jo ikke et princip, hvis man gør det nogle gange, men ikke andre gange.
Så er det jo bare noget, som er politisk belejligt.
Det er jo fair nok, men så skal man ikke stå og sige, at man har et princip om, hvad tingene skal koste, for det gælder åbenbart ikke, når det er den offentlige transport.
Samira Nawa (RV), 2025-11-04:
Nej, det er nu faktisk en opgave for os som politikere at prioritere og også at indrette samfundet sådan, at vi gør det nemmest muligt for borgerne at vælge, f.eks. at træffe det grønne valg, hvis det er det, man gerne vil.
Det er det, vi gerne vil på fødevareområdet, og også det, vi gerne vil på transportområdet.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-04:
Radikale siger, at de har et princip om, at tingene skal koste det, som tingene koster.
Det synes jeg er interessant.
For lige nu betaler borgerne jo ikke, hvad det reelt set koster.
Altså, hvis man har et princip, som man arbejder ud fra, må det vel gælde for alle ting og ikke kun det, som er politisk belejligt for en.
Samira Nawa (RV), 2025-11-04:
Skal vi alle sammen have kød morgen, middag og aften hele tiden?
Det er jo det, der ligger i, at man skal have råd til det, lige præcis når man har lyst til det.
Men nej, vi mener sådan set ikke, at det skal være hverdagsspise.
Det mener vi ikke.
Man skal betale det, tingene koster, og ender det med, at bøffen eller kødet bliver en vare eller en type mad, man har på bordet en eller to gange om ugen, så er det altså ikke et problem for os.
Så siger hr. Peter Kofod, at det er på grund af noget med vejret – på grund af noget med vejret!
Klimakrisen synes jeg Dansk Folkeparti skulle se at få øjnene op for.
Peter Kofod (DF), 2025-11-04:
Jeg synes ikke, at oksekød skal være en luksusspise.
Jeg synes, det er noget, pensionisten skal have råd til og førtidspensionisten og den studerende.
Det er noget, alle danskerne skal have råd til at spise – noget god mad, som vi selv vælger og godt kan lide.
Der synes jeg, det bliver meget afkoblet fra virkeligheden at høre, at på grund af noget med vejret, som ingen danskere er herre over, fordi vi udleder 1 promille globalt set, så er det en gruppe danskere, der skal have afskåret deres muligheder for at købe noget, de godt kan lide at spise.
Det synes jeg ikke er rart, og jeg kan ikke forstå, at Radikale Venstre forfægter det så hårdt.
Samira Nawa (RV), 2025-11-04:
Jeg kan godt høre, hvor det er, hr. Peter Kofod gerne vil hen.
Men det er altså lige at stramme den en smule.
For selvfølgelig har hr. Peter Kofod det frie valg til at putte lige præcis det, han gerne vil, i sin indkøbskurv, ligesom alle andre har et frit valg.
Men det er altså rimeligt, at man betaler det, varerne koster.
Og det koster i den forstand, at man udleder CO 2 , når man spiser kød, særlig oksekød og lammekød.
Der er CO 2 -aftrykket, klimaaftrykket ret stort.
Det er sådan set ikke noget nyt princip for Radikale Venstre, at forureneren skal betale.
Det, hr. Peter Kofod og jeg er enige om, er jo, at man godt kan kigge på momsen, når det kommer til fødevarer.
Men vi synes jo så bare, at det skal være de sunde og grønne fødevarer.
Hvorfor ikke slå tre-fire fluer med ét smæk?
Peter Kofod (DF), 2025-11-04:
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Jeg kan ikke forstå, at det skal være et mål i sig selv at gøre det dyrt for danskerne at handle.
Det er den ene ting – det der med, at det skal gøre ondt på folk, hvis de køber noget, der er forkert på grund af klimaet.
Det er den ene ting, jeg synes I er helt galt på den med i Radikale Venstre.
Den næste ting er, at I mener, at I skal bestemme, hvad folk skal putte i indkøbskurven.
Det valg vil vi gerne lægge ud til folk; det er ikke noget, vi herindefra skal bestemme noget som helst om.
Jeg ville godt nok blive stiktosset, når jeg er nede hos min købmand, hvis nogen syntes, de skulle bestemme, hvad jeg puttede i min indkøbskurv, og hvad jeg fodrede mit barn med.
Det må da være det mest hjemlige, private, man overhovedet kan komme i tanker om.
Derfor undrer det mig også, at Radikale Venstre står på talerstolen og siger, at det gerne må være dyrere at spise kød, og at folk bare kan spise nogle grønsager i stedet for.
Hvad med de pensionister, der har mistet købekraft de senere år?
Hvad med de børnefamilier, der ikke har råd til at putte kød i lasagnen?
Det er da frygteligt.
Samira Nawa (RV), 2025-11-04:
Jeg håber, at ordføreren eller ordfører ne – alle – er med på, at Radikale Venstre støtter det her lovforslag om at sænke elafgiften.
Vi ville rigtig gerne have gjort det permanent.
Det har jeg også hørt et par andre ordførere nævne.
Jeg tror faktisk også, at ordføreren fra Danmarksdemokraterne nævnte det.
Så kommer vi til det her med bilerne.
Der er jeg ret overbevist om, at der er langt større trængsel inde i byerne, end der er ude på landet.
Så det er faktisk netop af hensyn til, at man i landdistrikterne har brug for en bil rigtig ofte for at skulle køre de lange strækninger.
Men man har ikke altid brug for at tage en bil inde i byerne.
Derfor synes vi jo, at man burde hoppe på f.eks. cyklen i stedet for.
Så den bilafgiftsmodel, som vi gerne vil have indført, skal bl.a. tage højde for trængsel og dermed også tage højde for landdistrikterne.
Pelle Dragsted (EL), 2025-11-04:
Tak for det.
Den her diskussion tror jeg er noget, som mange er optaget af, og der er selvfølgelig argumenter for eller imod.
Så det er altså – bare for at få bekræftet det – Liberal Alliances holdning, og det er det på den her side af et valg og på den anden side af et valg, og det er ikke momsen, man skal bruge som redskab til at gøre det billigere at være dansker.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-11-04:
Jamen jeg tror, jeg sætter et lille kryds i lommebogen på dagen i dag, hvor vi på nogle stræk var enige med Enhedslisten i skattepolitikken.
Det er ikke hver dag, det sker, som det rigtigt bliver sagt.
Så er det også rigtigt, at Liberal Alliance ikke er for, at man laver differentieret moms.
Vi synes, det er rigtig fornuftigt og sundt – et økonomisk princip i virkeligheden – at det er en flad og ensartet afgift på vareomsætningsforbruget, som moms jo i virkeligheden er.
Det tror jeg i virkeligheden ikke er en kæmpestor overraskelse, for vismændene osv. har jo også for nylig været ude med en kritik af at skulle sætte det med de differentierede momssatser i gang.
Det er af mange forskellige årsager, og argumentrækken er lang, så jeg ved ikke, hvad for en man skal prioritere, men et bureaukratisk monster kan jeg i hvert fald starte med at sige at man vil få skabt, hvis man først slipper det løs.
Men også ting som det, at vi konstant herinde skal diskutere, om en vare falder i den ene eller den anden kategori, og hvor der i virkeligheden bliver åbnet et politisk bal af den anden verden, i forhold til hvilke ting vi så synes skal være på det ene eller det andet niveau, er måske det primære argument.
Sofie Lippert (SF), 2025-11-04:
Jeg bliver derfor nødt til at spørge, om Venstre så har planer om at finansiere den her skattelettelse, hvis den skal fortsætte ud over de 2 år, som den er sat til i dag.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-11-04:
Jeg erkender derimod, at vi har en ansvarlig regering, som ser på, hvordan finanserne i Danmark ser ud i 2026 og 2027, og samtidig ikke har taget stilling til, hvordan niveauet skal være for statens indtægter i 2028 og fremover.
Det er et eksempel på en ansvarlig regering, og jeg kan kun gentage, hvad jeg sagde før: Jeg kan bestemt ikke udelukke, tværtimod kan jeg håbe på, at den her ordning, som virkelig giver danskerne penge, får man også lov at nyde fornøjelsen af i 2028 og fremover.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-04:
Det er jo lidt det grundlæggende problem, jeg har med den måde, man vælger at føre finanspolitik på, for man bruger finanspolitikken som brikker op til valget og efter valget i stedet for at skabe noget stabilitet og skabe noget tryghed for danskerne derude, så de ved, hvad de har mere end 2 år frem.
Erkender Venstres ordfører, at når man ikke laver en mere langsigtet besparelse på den måde, som man kunne have gjort, så skaber det en øget usikkerhed hos folk, så de ikke ved, hvad deres økonomi er om 2 år?
Preben Bang Henriksen (V), 2025-11-04:
Jeg aner det ikke.
Jeg ved heller ikke, om det har været til nogen som helst debat i regeringen.
Hvad jeg ved, er, at regeringen foreslår at lempe afgiften for 2026 og 2027, og det er jo sådan set det, Folketinget skal tage stilling til.
Om der så er nogen, der har tænkt på at lempe den yderligere, ved jeg ikke.
Det skulle glæde mig, hvis det kunne lade sig gøre, men det må vi jo kigge på efter rigets tilstand til den tid.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-04:
Nej, det er rigtigt.
Nu kender jeg jo Venstre som et parti, som selv siger, at danskerne skal beholde pengene i lommen.
Jeg er nysgerrig.
Hvem var det i regeringspartierne?
Nu siger Socialdemokratiet, at de slet ikke kunne forestille sig, at man skulle genindføre det.
Der er tre regeringspartier.
Hvem var det, som så ikke ville gøre den her sænkning af elafgiften permanent?
For det synes jeg jo nok at danskerne derude reelt set gerne må vide.
Venstre siger, at de gerne ville have gjort den permanent.
Var det så Moderaterne, der ikke ville gøre den permanent?
Preben Bang Henriksen (V), 2025-11-04:
Jeg vil sige, at man ligesom mærker glæden fra hr. Hans Kristian Skibbys side over, at danskerne nu får 3.600 kr. efter skat mere om året.
Men når man er færdig med at glæde sig over det, og det håber jeg da også at hr. Hans Kristian Skibby på trods af retorikken gør, så vil jeg gentage, hvad jeg sagde før.
Der står ingen steder på trods af finanslov osv., at regeringen ikke kan vælge ud fra den økonomiske situation, Danmark måtte befinde sig i i 2028 og fremover, også at lempe satsen der.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-11-04:
Jeg synes ikke, ordføreren svarede på det.
Altså, der er de driftsøkonomiske kalkuler, der ligger i finansloven, hvor man skriver ind, hvad udgifterne er, og hvad indtægterne er på forskellige målepunkter.
Herunder er der et målepunkt, der simpelt hen handler om moms på fødevarer, og så er der også en, der eksempelvis hedder indtægter fra afgifter på strøm.
Det betyder jo, at når man nu vælger at fjerne 7 mia. kr. i 2026 og i 2027, bliver det altså skrevet ind i 2028 og 2029.
Det spurgte jeg ordføreren om, og det må man da også godt.
Jeg ved godt, at jeg sidder i Finansudvalget, og det gør ordføreren måske ikke, men det ændrer jo ikke på, at man kunne have en forventning om, at de 4 år skal ses som en samlet aftale.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-11-04:
Det lyder, som om hr. Hans Kristian Skibby er bedre orienteret i finansloven eller i hvert fald har haft lejlighed til lige at kigge på det her punkt.
Det respekterer jeg selvfølgelig.
Så spørgsmålet oversat til dansk
er: Ligger der så i den finanslov, at vi automatisk genindfører den her afgift, når vi skriver 2028?
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-11-04:
Tak til ordføreren for Venstre.
Jeg vil egentlig bare gerne spørge om noget, for jeg bliver lidt rundforvirret over, hvad der egentlig er regeringens politik i forhold til det her.
Der blev sagt tidligere fra den socialdemokratiske ordfører, at det her ikke havde noget med en stigning at gøre, og at det ikke var vedtaget endnu.
Vil ordføreren ikke retfærdigvis gøre det tydeligt, at når man nu vedtager en finanslov her i Folketinget, gælder den 4 år frem med de økonomiske estimater, der ligger for hvert af de fire budgetår, og at der i det finanslovsudspil, som regeringen er blevet enige med Konservative om, indgår, at der kommer 7 mia. kr. i 2027, og at der kommer 7 mia. kr. i 2028, og at det dermed er en del af regeringens finanslov?
Preben Bang Henriksen (V), 2025-11-04:
Tak for det.
Tak for ordet.
»Venstre vil gøre det billigere at være dansker.«
Sådan lyder det fra mit parti i de her tider.
Det er forhåbentlig gået op for alle, hvad det forslag, vi behandler i dag, går ud på, ellers skal jeg bare lige prøve at skitsere det: I 2026 og 2027 nedsætter vi elafgiften til EU's minimum, og det giver, som min kollega fra Socialdemokratiet sagde lige før, 3.600 kr. om året foreløbig i 2 år.
Jeg kan lige så godt tage de spørgsmål, som sikkert også vil komme til mig, nemlig: Er det her så slut om 2 år?
Giver I den så hele skruen en gang til?
Det kommer an på rigets finansielle situation.
Fra Venstres side vil vi bestemt ikke udelukke, at vi kommer til at forlænge ordningen her.
Så kan det vist ikke siges tydeligere.
Men at spå er svært, især om fremtiden, som Storm P. sagde.
Vi giver de danske familier lidt økonomisk frihed og råderum hermed.
Og forslaget er efter min opfattelse et vigtigt skridt til at lune i husholdningsbudgettet.
Så derfor bliver det med største glæde fra Venstres side, at danskerne nu kan beholde 3.600 kr. efter skat, om man må bruge det udtryk, hvert år de næste 2 år.
Ja, Venstre lemper ikke på udgifter uden at sørge for, at de er finansieret.
Sofie Lippert (SF), 2025-11-04:
Så er det måske mig, der har misforstået noget, for så vidt jeg kan læse, er det her netop en ufinansieret skattelettelse og netop en lempelse.
Så hvis det ikke er noget, Venstre gør, hvordan kan man så stemme for det her forslag?
Og er det ikke netop et tegn på en ret uansvarlig finanspolitik, at vi bl.a. med det her forslag laver ufinansierede skattelettelser i et meget stort omfang?