runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-11:
Ja, der er mange ting, som jeg under hr. Rasmus Stoklund – at være tæt på magten osv. –
men hvis der er én ting, jeg ikke under hr. Rasmus Stoklund, må det være, at man i ét og alt skal forvare en minister, der har en ufattelig dårlig sag.
Og det er jo der, hvor vi ser hr. Rasmus Stoklund i dag, og derfor må vi jo spørge hr. Rasmus Stoklund om det samme, som ministeren ikke ville svare på.
Når vi nu alle sammen kender den her dybt tragiske sag, som er blevet oprullet i især Kristeligt Dagblad, og vi ved, at det, som ministeren angiveligt forsøger, ikke løser problemet, hvordan kan man så komme med det til Folketinget i dag og sige, at vi alle sammen er enige?
Det er vi jo ikke, hr. Rasmus Stoklund, for det, ministeren lægger op til, er, at loven så først ændres, efter at anden rate er udbetalt til den angivelige morder i Syrien.
Det, vi gerne vil, er at få det her stoppet nu.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-11:
Jeg er ikke enig med hr. Morten Messerschmidt – faktisk ikke i noget af det, der bliver sagt her.
For det første er det jo forkert, at ministeren ikke ønsker, at det her skulle løses nu; hvis det kunne løses nu, skulle det løses nu.
Det er jo også det, ministeren siger, og det er vi jo alle sammen enige om.
Men det burde jo også være sådan, at alle partier herinde var enige om, at når lovens bogstav siger, at noget ikke er muligt, kan Folketinget ikke pålægge kommunen eller en anden myndighed at bryde loven.
Det er klart, at hvis der kommer et eller andet notat – det er jo det, der er blevet stillet os i udsigt nogle gange, altså at det kommer til at stå sort på hvidt; det er jo det, der er frygten, nemlig at det ikke kan lade sig gøre – ville konsekvensen af, at vi alligevel insisterer på at gøre det, jo så være, at vi kræver, at en dansk myndighed skal bryde lovgivningen.
Det kan vi jo ikke leve med.
Men hvis der omvendt står, at det kan lade sig gøre, hvis vi gør sådan og sådan, er det da helt oplagt, og så er det da klart, og så har hr. Morten Messerschmidt da ret i, at det ikke skal være en tidsbegrænsning eller noget andet, der gør, at vi ikke handler hurtigt og sikrer, at den her mand ikke får udbetalt sin anden rate.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-11:
Det her beslutningsforslag, som jeg går ud fra at han har orienteret sig efter, pålægger jo ikke regeringen at standse udbetalingen; det pålægger regeringen at sikre hjemmelsgrundlaget for at standse en udbetaling, både konkret og fremadrettet.
Så det er jo ikke sådan, at vi står her og vil give instrukser – dem er der ellers blevet givet rigeligt af, både fra ministeriet og fra andre steder –
nej, det, vi vil have, er en ny lov.
Og der har vi bare en minister, som ikke vil handle, og dermed risikerer vi at stå med den situation, at vi så får sendt pengene af sted til Syrien, og så er de væk.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-11:
Som vi har kunnet læse om i medierne, blev en ung kvinde og hendes 8-årige søn dræbt på brutal vis tidligere i år – det skete under et familiebesøg i Syrien.
Drabet skulle være motiveret af, at den unge kvinde ikke ønskede at flytte tilbage til Syrien sammen med sin mand, som havde valgt at benytte repatrieringsordningen, altså den ordning, hvor vi giver økonomisk hjælp til, at flygtninge kan vende hjem, mod at de til gengæld siger farvel til deres danske opholdstilladelse.
Der er den unge kvindes død en tragisk påmindelse om den frihedskamp, som adskillige kvinder med mellemøstlig oprindelse kæmper i disse år.
Nu viser det sig så, at drabsmanden står til at modtage anden og sidste rate af sin repatrieringsbistand, og det er selvfølgelig fuldstændig forrykt.
Han har også meldt ud, at regeringen lægger op til, at loven skal ændres – det har vi lige fået bekræftet igen – så den tager bedre højde for bl.a. kriminalitet.
Socialdemokratiet støtter derfor ikke beslutningsforslaget, men vi er fuldstændig enige i intentionen.
Og en udvej, eller en landingsbane, kunne eventuelt være – nu hvor det står klart, at intentionen er bredt forankret – at vi i fællesskab kunne lave en beretning og så følge op med det, der jo virkelig tæller, og det er de forhandlinger, som ministeren nu har varslet her fra talerstolen.
Men det er jo ikke rigtigt, at ministeren ikke vil handle.
Men det er klart, at hvis der ikke er noget juridisk grundlag, der gør, at man med tilbagevirkende kraft kan beslutte, at den her mand ikke kan få udbetalt sin anden rate, så kan ministeren jo ikke trylle det frem, uanset hvor meget vi selvfølgelig kunne være enige om, at det kunne være ønskeligt ud fra den beskrivelse, vi har af sagen fra medierne og dagspressen.
Men vi er jo forpligtet til at overholde lovgivningen, og vi kan ikke forlange lovgivning med tilbagevirkende kraft, hvis det eksempelvis vil være grundlovsstridigt.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-11:
Tusind tak.
Jamen så vil jeg sådan set følge op på det, som jeg spurgte ministeren om før.
Altså, det er mig bekendt det danske Folketing, der laver Danmarks love, så hvis der ikke er en hjemmel i lovgivningen nu, skal vi vel bare lave den.
Vi er i hvert fald klar.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-11:
Ja, vi skal jo så bare være helt sikre på, hvad det er for noget lovgivning, vi skal lave, sådan at vi ikke får en ny sag om nogle måneder, hvor der er en anden, der har gjort noget utilstedeligt.
Altså, det er jo derfor, det drejer sig om, at vi laver et ordentligt lovgivningsarbejde, der forhindrer, at vi ser den her slags i fremtiden.
Og hvis der var nogen i det her Folketing, der havde haft en fornemmelse af, at vi ville se eksempler på, at en mand kunne finde på at stene en ung kvinde og en lille dreng, så havde Folketinget jo taget højde for det.
Men den slags vanvid har man jo ikke haft fantasi til at forestille sig, så derfor er der sikkert ikke et hjemmelsgrundlag lige i øjeblikket til at forhindre den her udbetaling.
Det er der jo i hvert fald desværre noget der tyder på.
Men der er det jo så, at vi må håbe, at det lykkes at finde en krog at hænge det op på, som giver den nødvendige hjemmel – alternativt må vi i fællesskab sørge for at få opdateret den her lovgivning, og der har ministeren jo stillet i udsigt, at der kommer forhandlinger om en ny lovgivning.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-11:
Lad os lave den nu, for det her haster.
Den her hjemmel kan laves af Folketinget.
Vi er klar til at lave den hjemmel, sådan at man kan stoppe det her åbenlyse vanvid, hvor man lige nu simpelt hen belønner en morder for at have dræbt sin kone og sin søn.
Altså, hele repatrieringslovgivningen er efter vores overbevisning en fuldstændig åndssvag lappeløsning på nogle problemer, vi har.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-11:
Jamen jeg er da enig i, at det er en grotesk sag – det er der ikke nogen der kan være uenig i.
Og hvis der var noget, vi kunne gøre, så ja.
Og så længe vi ikke har den mulighed, er det jo ikke en option.
Og det, vi kommer tilbage til, er, at spørgeren her bliver ved med at insistere på kun at tale om den her konkrete sag, men det drejer sig jo om at undgå, at vi kommer til at se sådan noget her i fremtiden; altså at det bliver muligt – og det mangler vi stadig væk at få det endelige svar på – at finde en krog at hænge det op på, i forhold til at man ikke skal udbetale den anden rate, som alle jo er fortørnede over at man skal.
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-11:
Jeg vil gerne træde i karakter og sige, hvordan jeg vil have det.
Jeg vil have det sådan, at hvis man begår grov kriminalitet i hjemlandet mellem udbetalingen af første og anden rate, skal anden rate ikke udbetales – ikke hvis man begår mindre grov kriminalitet, og ikke hvis det sker, lang tid efter at man har fået udbetalt anden rate, men imellem første og anden rate.
For der synes jeg stadig væk, at vi bør have lidt snor i sagen.
Derfor fremsætter vi også et lovforslag for at få loven ændret.
Men det kan ikke være sådan, at der er en enkelt sag, der betyder, at vi bryder loven, for så hører alting jo op.
Så lad os få ændret loven – og gerne på en måde, hvor den har konsekvenser for igangværende sager, hvis det er muligt.
Men vi er nødt til at få ændret loven først.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-11:
Tak for det svar.
Så ligger der det, som også er blevet nævnt tidligere, nemlig at det jo absolut ingen mening giver.
Migranterne griner jo hele vejen til banken, når de så kan fortryde og komme tilbage og stille op ved kasse et og bede om kontanthjælp.
Mener ministeren ikke også, at det er dybt, dybt problematisk og noget, der skal laves om?
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-11:
Det er rigtigt, at der er nogle, der får udbetalt første rate og så fortryder.
Så har de mulighed for at rejse hjem.
Så skal de jo selvfølgelig tilbagebetale den første rate, og der har været nogle problemer med, at kommunerne ikke har haft ordentlige oplysninger til at kunne sikre, at de penge blev tilbagebetalt.
Jeg ved, at bl.a. Nye Borgerlige også har været aktive ved at stille nogle udvalgsspørgsmål.
En del af det problem har vi heldigvis fået løst i et lovforslag, som vist nok blev tredjebehandlet og endelig vedtaget i sidste uge.
Det var en stor, kompliceret lovgivning, hvori der var et lille element, der handlede om at give kommunerne nogle bedre oplysninger, så de var i stand til at inddrive de her penge.
For det er jo ikke nok, at det står i loven, at de skal inddrives.
De skal jo også rent faktisk inddrives.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-11:
Jeg er da glad for det, hvis der kan samles så bredt et flertal i Folketinget, som det forlyder her, og hvis regeringen ovenikøbet agter at stemme for.
Det, jeg bare ikke helt forstår i regeringens position, er den tøven, man lægger for dagen.
Jeg læste Folketingets formands kronik her den 5. juni, hvor han opridsede alle de gange, vi inden for den seneste periode her har suspenderet de almindelige tidsregler for, hvordan vi behandler lovforslag i Folketinget.
Der har jo været en god grund.
Men ville det gøre så meget, hr. integrationsminister, om vi føjede et enkelt lovforslag mere til den samling og så sørgede for, at det her lovforslag kunne hastebehandles i tide, sådan at den her vanvittige morder, der sidder nede i Syrien og nu har stenet sin hustru, selvfølgelig ikke får udbetalt de her penge?
Det kan vi faktisk godt nå.
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-11:
Jeg er ikke sikker på, at det ville være fornuftigt, hvis Folketinget på den måde gik ind og afgjorde en konkret sag, som jo bør afgøres af myndighederne.
Men jeg synes, det er fornuftigt, at Folketinget vedtager nogle generelle regler.
Det kan så godt være, at de generelle regler får konsekvenser for en konkret sag, men sådan er det jo altid, når der bliver vedtaget generelle regler.
Et lovforslag om de generelle regler synes jeg skal fremsættes i næste samling.
Jeg synes ikke, det ville være rigtigt, at Folketinget på baggrund af en enkelt sag fremsatte et hastelovforslag for at afgøre en konkret sag mellem en konkret mand og i det her tilfælde Nyborg Kommune, tror jeg det er.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-11:
Jeg må sige, at jeg synes, det er dybt, dybt skuffende at høre integrationsministeren.
Vi er alle sammen forstemte og bestyrtede over det, der angiveligt er sket, og som er blevet beskrevet især i Kristeligt Dagblad, og så siger ministeren, at det agter man i øvrigt ikke at nå at ændre loven i tide for at vi så kan lave om på.
Altså, hvad er det for noget?
Jeg vil bede ministeren bekræfte, at der ikke er noget i forretningsordenen eller grundloven eller nogen andre steder, som skulle forhindre, at ministeren jo bare kan fremsætte et sådant forslag nu, og så kan vi nå at hastebehandle det, sådan at de situationer, vi har set beskrevet i aviserne, undgås.
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-11:
Jeg har ikke noget imod, at der hurtigt bliver fremsat et lovforslag.
Det, jeg bare advarer imod, er, at Folketinget som lovgivende forsamling tager en enkeltsag ud og sagsbehandler den her i Folketingssalen.
Og så er der også stadig væk behov for juridisk at få afklaret, hvorvidt det er muligt inden for grundlovens rammer at vedtage noget lovgivning, som betyder, at anden rate ikke skal udbetales.
Det håber jeg at der er, men det er ikke sikkert.
Christian Langballe (DF), 2020-06-11:
Tak for ordet, og undskyld alt det her postyr.
Jeg skal jo lige finde min plads.
Det, jeg gerne vil spørge om, er egentlig så såre enkelt: Hvorfor kan man ikke gøre noget i den her sag?
Altså, jeg tror, der er mange, inklusive mig selv, der undrer sig over, at man, når der er begået sådan en forbrydelse, så lige sender nogle penge med til den her morder, der har begået det her bestialske mord på både sin kone og sin søn.
Der må da være et eller andet svar, ministeren kan give, og man kan sige: Ministeren sidder med myndigheden; så brems det dog, få det bremset.
Jeg forstår ikke, hvorfor det skal være så besværligt.
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-11:
Jamen hr. Christian Langballe og mange andre danskere er ikke de eneste, der er frustrerede over den her situation, for det er jeg nemlig også selv.
Det er også derfor, jeg tillader mig at sige til hr. Marcus Knuth, at jeg stadig væk betragter det sådan, at der er lidt lys for enden af tunnellen, men at det ærlige svar fra embedsmændene også er, at jeg nok ikke skal sætte næsen op efter det, og at det ser svært ud.
Men det ændrer ikke på, at jeg stadig væk har tænkt mig at afkræve et svar, der er skåret helt klart ud i pap, på, at det er umuligt.
Lige så snart jeg har det svar, skal jeg nok oversende det til Folketinget, men der er jeg bare ikke endnu.
Christian Langballe (DF), 2020-06-11:
Jeg synes jo ikke, det er særlig opmuntrende, at man siger, der er lys for enden af tunnellen, men embedsmændene siger, at det ikke kan lade sig gøre, så der er ikke noget lys alligevel.
Hvad er det så, man cykler efter eller kører efter?
Der er noget specielt ved det her.
Jeg synes, at man en gang imellem i det her folkestyre, vi har, bliver påmindet om, at det også handler om at træde i karakter som politiker og så sige, hvordan man gerne vil have det – og så få bremset den her rate.
Jeg synes for at være helt ærlig, at det må være måden at gøre det på, og det kan ministeren.
Men det, der bare bliver spurgt om, er jo, hvorfor man skal bruge et halvt år på at sidde i studiekreds og prøve at finde ud af det.
Skaf en lovhjemmel nu.
Altså, det må da være uhyre enkelt at få skaffet den lovhjemmel og så i øvrigt gøre det med tilbagevirkende kraft, sådan at de penge ikke bliver udbetalt.
Det er jo helt uhyrligt og grotesk, at en mand, som kommer herfra og har fået repatrieringsydelse, stener sin kone og sin søn, lokker dem ned og stener dem, og at vi så udbetaler vedkommende penge, som folk har gået på arbejde for at tjene.
Det er da grotesk.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-11:
Det behøver hr. Christian Langballe ikke overbevise mig om.
Der er ikke nogen her, der ikke mener, at det er grotesk.
Men det er klart, at vi er et retssamfund, og vi kan ikke vedtage noget her, der er grundlovsstridigt eller strider mod anden lovgivning, og derfor skal vi ikke lovgive med tilbagevirkende kraft.
Det gør vi kun med helt ekstraordinære undtagelser, hvor der skal være noget andet på spil.
Ellers gør vi jo ikke det.
Man vedtager ikke lovgivning med tilbagevirkende kraft, og vi har ikke et grundlag for at gøre det.
Derfor er det jo ikke en løsning, og derfor er løsningen på det her at sørge for, at vi ikke kommer til at se den slags i fremtiden.
Det mener jeg ville være risikoen, hvis man nu for gerne at ville fremstå meget handlekraftig, som nogle her i salen vil, uden videre vedtog noget, man havde skrevet ned på bagsiden af en serviet ude ved kaffeautomaten.
Mads Fuglede (V), 2020-06-11:
Jeg er helt enig i, at det er en kæmpe udfordring.
Jeg bider også mærke i, at eksempelvis en nation som Storbritannien bruger ekstremt mange ressourcer på hver enkelt hjemsendelsessag, hvor de vil have folk ud af landet, selv om de har meget mere tyngde at lægge i de her hjemsendelsessager, end et lille land som Danmark har.
Det er en stor udfordring, og jeg er da ked af, at vi er nødt til at skulle betale folk for at tage ud af Danmark, når de ikke har en fremtid her, som det her bl.a. er udtryk for.
Men jeg registrerer, at det desværre er nødvendigt, sådan som udlændingepolitikken fungerer i den verden, vi lever i.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-11:
Tak for ordet og for en god tale.
Jeg er jo enig i intentionerne og hensigterne og hovedbudskabet.
Det eneste, der undrer mig lidt, er, hvordan Venstre, som jo også er et parti, der respekterer magtens tredeling osv., kan bakke op om et beslutningsforslag, hvor Folketinget jo indirekte kommer til at være en slags dømmende magt, fordi der er navngivne personer med i det her forslag.
Mads Fuglede (V), 2020-06-11:
Jeg opfatter mig ikke som en del af en dømmende magt, når jeg står her.
Det føler jeg heller ikke man er, hvis man bakker op om, at man med afsæt i en konkret sag sørger for, at man får løst et problem, der kan være større.
I min tale gør jeg netop også opmærksom på, at der jo er en anden sag, der er dukket op, som viser, at der er flere huller i den her lovgivning, som vi skal have lappet i en fart.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-11:
Jo, men ikke desto mindre handler beslutningsforslaget jo også om at løse den her konkrete problemstilling, som nu er velbeskrevet i medierne, og det er jo ikke Folketingets opgave.
Det er jo et anliggende for domstolene at løse retslige konflikter og lovbrud.
Det er der, hvor jeg synes, at tingene bliver blandet lidt sammen her.
Mads Fuglede (V), 2020-06-11:
Vi skal jo ikke røre ved magtens tredeling.
Det gør det her beslutningsforslag heller ikke.
Og hvis vi kan løse det på en sådan facon, at man også i den konkrete sag ender med ikke at skulle udbetale de her penge, så tror jeg, vi når et rigtig godt sted hen, hvor man både kan bevare en folkelig opbakning til den gældende lovgivning og sørge for, at der ikke kommer lignende sager hen ad vejen.
Kathrine Olldag (RV), 2020-06-11:
Tusind tak, og tak til Dansk Folkeparti for et ganske glimrende beslutningsforslag.
I Radikale Venstre er vi fuldstændig ligesom resten af Folketinget meget frustrerede og oprevne over den her forfærdelige sag, hvor en far har slået sin hustru og søn ihjel.
Vi har på ingen måde lyst til, at der skal udbetales 100.000 kr. til den her far i repatrieringsstøtte.
Her er vi fuldstændig på linje med Dansk Folkeparti.
Vi er også enige i, at man fremadrettet skal kunne få frataget de penge, hvis man har lavet alvorlige lovbrud, som altså vel at mærke også er ulovlige i Danmark.
Derfor er vi positive over for forslaget.
Men vi vil også gerne høre og er glade for at have hørt ministerens juridiske vurderinger.
Vi har bemærket, at regeringen har sagt, at der er en lovændring på vej.
Så vi ser frem til det videre arbejde.
Og jeg kan også godt allerede nu sige, at vi er med på at skrive en beretning.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-11:
Tak, formand.
Vi har den konkrete sag fra Syrien, som er blevet omtalt flere gange, men det, ministeren jo lægger op til, er et lovforslag til næste år.
Der er den her sag jo formodentlig færdigbehandlet.
Så hvis vi på nogen måde skal have mulighed for at standse det vanvid, som jeg tror at vi alle sammen føler vi gerne vil standse, er det, regeringen lægger op til, jo ikke nok.
Det er derfor, jeg håber på, at Det Radikale Venstre så også vil sætte handling bag ordene og stemme for det her beslutningsforslag, så vi pålægger regeringen at handle nu.
Kathrine Olldag (RV), 2020-06-11:
Der er ikke noget, vi hellere ville end at få sat en stopper for, at den her far får de sidste penge, som han desværre har ret til.
Men vi er også en retsstat, og loven er nu engang lige for såvel Loke som Thor, så nogle gange må man også ligesom komme over sine egne moralske kvababbelser og handle i overensstemmelse med, at vi er en retsstat.
Der er nu engang en adskillelse mellem den lovgivende og den udøvende magt.
Derfor er jeg nok ikke helt på linje med Dansk Folkepartis ordfører.
Men som sagt glæder vi os rigtig meget til at arbejde videre med det.
Vi synes, det er betimeligt og fuldstændig på sin plads at sætte ind her.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-11:
Jeg må have lov at sige, at der er en vis forvirring om, hvad singulær lovgivning tilsyneladende angår.
I al beskedenhed har jeg undervist i det, så jeg tillader mig at stille et lidt ledende spørgsmål.
Når der er tale om et beslutningsforslag, er det, der har juridisk retskraft over for regeringen, ikke bemærkningerne, men selve forslaget, og selve forslaget lyder altså som følger: »Folketinget pålægger regeringen inden udgangen af 2020 at fremsætte forslag til ændring af repatrieringsloven, så udbetaling af repatrieringsstøtte øjeblikkelig standses, hvis modtageren begår kriminalitet i hjemlandet efter repatriering.«
Jeg kan ikke med selv min bedste vilje se, hvordan det kan være singulær lovgivning eller på anden måde kompromittere grundloven.
Kan ordføreren det?
Christian Langballe (DF), 2020-06-11:
Det er jeg også, og det er jo godt.
Men det er jo ikke det, der er diskussionen.
Den her repatrieringsordning er jo en lappeløsning, der skyldes mangel på bedre, fordi man ikke er kommet igennem med det grundlæggende, at lande skal tage imod deres egne statsborgere, og når vi sender folk tilbage, som ikke har opholdsgrundlag her, skal de lande tage imod deres egne borgere, og sådan er det bare.
Så synes jeg, det her svage Europa, også Danmark, opfører sig så svagt over for de her lande.
I stedet for burde man sige, at de skal tage deres egne borgere tilbage, for ellers tilbageholder vi den hjælp og alt det andet, vi sender ned.
Mads Fuglede (V), 2020-06-11:
Jeg er jo grundlæggende enig med hr. Christian Langballe, men jeg har også været længe nok på det her område til at vide, at i praksis er det ofte svært at få folk til at rejse tilbage.
Uanset hvilke aftaler man indgår, og uanset hvor mange anstrengelser man gør sig, er det at få mennesker, der ikke har en fremtid for sig i Danmark, til at vende tilbage til der, hvor de kommer fra, en kæmpe opgave, og jeg synes ikke, vi skal begrænse de værktøjer, vi har til rådighed for at løse den opgave.
Jeg vil citere fru Pia Kjærsgaard fra sidste samråd om det her, og jeg er helt enig med hende, når hun siger, at så længe repatrieringsordningen er en økonomisk gevinst for Danmark og hjælper til, at der er færre, der bliver i Danmark, bakker vi selvfølgelig op om den ordning.
Det er jeg faktisk enig med fru Pia Kjærsgaard i.
Christian Langballe (DF), 2020-06-11:
Det må da være muligt ret hurtigt at afgrænse det her og så sige, at folk, der begår en så uhyrlig forbrydelse, ikke skal have repatrieringsydelse.
Det vil jeg da mene er enkelt.
Det er vi også enige i i Dansk Folkeparti.
Det er selvfølgelig klart en lappeløsning.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-11:
Hvad angår den sidste del, er det jo rigtigt nok, at den her repatrieringsordning er en ordning, vi har, fordi indvandringen til Danmark har været for stor i for mange år.
Der er nogle, der aldrig er faldet til her, og nu har vi så fundet en metode til, at nogle af dem kan rejse hjem igen.
På sin vis kan jeg godt nogle gange dele harmen.
Det er heller ikke en udelt begejstring, jeg selv føler for ordningen, men omvendt vil jeg ud fra sådan en cost-benefit-analyse sige, at når alt kommer til alt, er jeg alligevel tilhænger af den, fordi det er en god investering for det danske samfund at betale en lille sum for, at nogle permanent forlader Danmark og ikke længere er på overførselsindkomst osv.