runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2021-04-20:
Tak for det.
Jeg havde forstået, at Socialdemokraternes såkaldte reformistiske model på vej mod socialismen betød, at man tager ting sådan i små skridt ad gangen, som man kan gabe over og kan fordøje og ikke sådan revolutionært bare vil have alt eller intet og det hele på bordet på én gang, og så skal man forandre stort.
Er det ikke bedre, at man tager et oplagt skridt?
Det her er nok det mest oplagte skridt at tage, og ministeren siger jo også selv, at han sandsynligvis ville være med til det, hvis han blev spurgt direkte, om ikke det her er et godt forslag, og hvis så alle parter går med ind og lover at finde økonomien til det, er det jo et ideelt socialdemokratisk reformistisk forslag, er det ikke det?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-20:
Jeg er ikke enig i den præmis om, at jeg eller regeringen skulle holde kriminalforsorgen ud i strakt arm.
Men den grundlæggende løsning skal findes i forbindelse med den aftale, som vi skal lave i indeværende år om en flerårsaftale for Kriminalforsorgen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-20:
Jo, men så tror jeg, jeg bliver nødt til at høre: Hvor længe mener ministeren, at vi kan blive ved med at holde kriminalforsorgen ud i strakt arm og ikke løse de meget store problemer, som der er i vores kriminalforsorg?
Når vi nærmest ikke kan rekruttere nye fængselsbetjente, i takt med at de forsvinder på grund af dårligt arbejdsmiljø og for få hænder, så vokser udfordringen fra dag til dag.
Og det stormer ind med flere indsatte.
Det her eroderer jo det, man kalder den dynamiske sikkerhed; at man ikke overfalder nogen, som man kender.
Så hvor længe mener ministeren, at det endnu er holdbart at vente på den her løsning?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-20:
Jeg er ikke i tvivl om, at hvis man sagde til hvert partis retsordfører, om vi ikke skulle tage at gøre det her, så ville de alle sammen, og jeg selv inklusive, være enige i det.
Jeg tror også bare, man må konstatere, at når vi skal lave en større aftale, vil der jo være forskellige prioriteringer, der vil blive vejet op mod hinanden, ligesom vi kommer til at være i den situation, at ihvorvel et parti måske godt kan synes, det her er en god ide, så vil partiet – stillet over for alle de andre ting, som skal prioriteres – måske hellere bruge pengene på en klimaindsats, eller hvad ved jeg.
Men jeg siger, at fra mit udgangspunkt og fra mit partis udgangspunkt er det her en erkendt og vigtig problemstilling, som skal løses.
Så er jeg i øvrigt enig i, at vi har en utrolig presset kriminalforsorg, og at der derfor også er brug for at tage initiativer på vej over imod den her aftale.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-20:
Det, der undrer mig, er, at vi ikke for længst har gjort det her.
Det er mit indtryk, at der har eksisteret et flertal for at gøre lige præcis det her i et langt stykke tid.
Der er rigtig mange, der har udtalt sig positivt om det, så jeg tror sådan set, at ministeren vil få opbakning, hvis bare han kastede sig ud i det her.
Så hvad er det, der spærrer for, at vi kan gøre det her, som vi ved er løsningen?
Vi kommer jo til i kriminalforsorgsaftalen at tage lige præcis det her element op.
Mener ministeren ikke, at det ville være rettidig omhu at tage det her forslag og gøre det til virkelighed nu og komme i gang med det i stedet for at vente på kriminalforsorgsforhandlinger, som kommer, ja, hvad ved jeg, efter sommerferien?
Alting tager jo tid, og problemet er, at kriminalforsorgen ikke har mere tid.
De står hver eneste dag med konsekvenserne af manglen på fængselsbetjente.
Så hvad er det, der virkelig blokerer for det her?
For jeg tror, vi kunne finde pengene, hvis vi virkelig gerne ville.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-20:
Nu befinder hverken jeg eller ministeren os dagligt i retten, og det er der måske gode grunde til, dels fordi det er dygtige mennesker, der sidder der, dels fordi vi ikke lige har gjort noget, der har gjort, at vi skulle derned en tur.
Derfor tænker jeg jo, om ministeren så ikke er enig i, at man må have respekt for dem, der sidder der til daglig og har stor indsigt i det, og hvis ord man derfor må lægge meget stor vægt på, trods ministeren lige tænker: Hvad er nu op og ned i det?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-20:
Jeg kan godt høre, hvad de siger, og jeg kan godt forstå, hvad de skriver, men jeg har svært ved at se, hvad det er, der ligger til grund for at antage, at det her vil føre til forlænget sagsbehandlingstid.
Jeg forestiller mig i virkeligheden en situation, hvor man, ligesom vi har andre steder, kan have et videolink, hvor anklageren og dommeren kan være på og tage stilling til f.eks., om der skal gives en ransagningskendelse.
Og alt andet lige, og frem for at man skal bevæge sig ned til retten osv., så må man antage, at den type sager kan ekspederes rimelig kvikt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-20:
Tak for ordet.
Når jeg er ved at være en lille smule utålmodig, er det, fordi jeg drøftede det her forslag med ministeren for snart et år siden, og intet er sket siden.
Nu lavede vi jo som bekendt et rigtig flot politiforlig, og vi satte rigtig mange flere penge af.
Det er fuldt ud fortjent, for politiet løfter en stor opgave.
Men hver eneste gang, vi gør det, så glemmer man domstolene, og man glemmer kriminalforsorgen.
Og det har altså nogle konsekvenser for de andre steder i systemet, som får mere at lave.
Nogle gange ville jeg ønske, at politikerne holdt præcis lige så meget af kriminalforsorgen, som de holdt af politiet, for så tror jeg, at det så anderledes ud derude.
Henrik Møller (S), 2021-04-20:
Jeg synes altså, at i relation til, at vi lige har haft en sag omkring effektivisering i forhold til domstolene, kan man sige, at så er vi jo i gang i forhold til domstolene, hvor vi laver nogle tiltag.
Det blev også nævnt fra ministerens side, at det nok også var uundgåeligt at diskutere en eller anden form for økonomi yderligere til området for at sikre en endnu bedre effektivitet end den, vi oplever nu her.
Nu er der så her i forhold til fængselsvæsenet jo også nogle udfordringer, som SF helt klart italesætter her, men selve beløbets størrelse, i forhold til hvor meget der skal være, må de her forhandlinger i efteråret jo sammen med finansloven afgøre på en eller anden måde.
Men vi anerkender jo, at der er et behov.
Christian Juhl (EL), 2021-04-20:
Jamen jeg undres bare.
For der, hvor jeg kommer fra, er der også meget forskel på arbejdsmanden, der skal gå med skovlen og lave byggeriet, og arkitekten, der sidder og tegner det, og som måske sidder sammen med ingeniøren, hvor begge har relativt gode lønninger og relativt gode arbejdsvilkår.
Altså, der er meget forskel på systemerne mellem dem, der planlægger og tager stilling, og så dem, der skal udføre det bagefter, og reelt burde det jo dybest set være omvendt, altså at det var dem, der havde det hårde arbejde, der skulle have den høje løn og de gode vilkår.
Og det er det, der undrer mig meget, og jeg forstår godt, at Venstre nu er med på at lave det her.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-04-20:
Nu er det jo lidt af et ledende spørgsmål, altså hvad der kan være årsagen til, at vi ikke har keret os så meget om det.
Jeg kan da sige, at vi i hvert fald fra Venstres side har keret os om fængselsvæsenet på mange forskellige måder og også om resocialiseringsarbejdet, skal jeg hilse og sige.
Så jeg kan ikke rigtig nikke genkendende til, at vi ikke skulle prioritere den del.
Men jeg siger samtidig helt ærligt og redeligt, at jeg ikke er tilfreds med den måde, fængselsvæsenet kører på i kongeriget Danmark.
Og sammenligningen med de øvrige aktører i straffesagsprocessen – det er lige fra retssekretærer til dommere – vil jeg nu afholde mig fra.
Christian Juhl (EL), 2021-04-20:
Jeg vil gerne høre ordføreren, om han kunne hjælpe mig med et spørgsmål, som jeg tit har tænkt på.
Jeg har været i en del retssale efterhånden, og advokater og dommere og for den sags skyld også retssekretærer ser ud til at trives rigtig godt med deres arbejde, og der ser også ud til at være luft nok i arbejdet til, at man ikke kører ned med stress, og man føler sig i hvert fald meget sjældent bange for sine – hvad kalder man dem – klienter eller kunder eller modpartens.
Hvorfor er der så meget forskel i forhold til de betingelser, som vi stiller til den del af systemet, hvorimod vi i forhold til dem, der skal udføre, skal vi kalde det det hårde arbejde, altså resocialiseringsarbejdet, historisk ikke har keret os så meget om det?
Hvad kan være årsagen til det?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-20:
Det lyder rigtig dejligt.
Så håber jeg, at Venstre er med på en beretning, hvor vi beder regeringen om at indkalde til dem med det samme.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-04-20:
Det er jeg helt enig i.
Situationen i kriminalforsorgen er for øjeblikket så kritisk, så hvis vi kan bedre den ved at gå i gang med forhandlingerne et par måneder før planlagt, gør vi gerne det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-20:
Nu lykkedes vi så fint med at få presset regeringen til at indkalde til forhandlinger om offentlighedsloven; kunne Venstre tænke sig at være med til at presse regeringen til at få indkaldt til nogle forhandlinger, så vi kan komme i gang med det her element, som jo et eller andet sted er afgørende for, at vi kan rekruttere flere til kriminalforsorgen, og som regeringen jo selv siger er nødvendigt vi tager stilling til og kommer videre med?
Så det er jo noget, vi kommer til at forholde os til.
Min pointe er bare, at vi er nødt til at gøre det nu, fordi kriminalforsorgen simpelt hen bløder lige nu og har brug for hjælp.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-04-20:
Jamen jeg har noteret hr. Christian Juhls undren.
Men man kunne måske lige drage en sammenligning til det gode gamle Østeuropa, hvor alle folk fik lige meget i løn, og nu kan jeg så forstå, at der her er nogle, hvor det skal være endnu mere skævt, men det var altså ikke sådan et sted, hvor det hele bare kørte af sted og arbejderne var tilfredse.
Mig bekendt må man da bygge en mur for at holde dem indespærret.
Så jeg tror ikke, at det er det system, vi skal appellere til.
Henrik Møller (S), 2021-04-20:
Det er jeg ikke uenig i, men jeg synes jo netop, at det så giver rigtig god mening at lave en flerårig aftale og ikke bare nogle enkelte elementer, som der er lagt op til her.
Man bør lave en flerårig aftale, som giver en tryghed og en stabilitet, som forhåbentlig også løser de udfordringer, der er på området.
Så jeg holder sådan set fast i, at vi er meget enige i en stor del af de udfordringer, der ligger her; men vi vil godt afvente den samlede pakke, som ministeren jo har sagt skal være plads, inden året er omme.
Christian Juhl (EL), 2021-04-20:
Nu har jeg jo erkendt, at man ikke kan lave al forebyggelse og al resocialisering på en dag.
Vi er nødt til at tage det med små forsigtige reformistiske skridt.
Derfor mener jeg, at det jo er vigtigt, at vi fokuserer på den her opgave nu, som SF har sat på dagsordenen, og som er vigtig.
For det er mennesker, som er kommet i klemme i systemet, og som har lavet noget, de ikke måtte.
Der er det jo vigtigt, at vi siger, at hvordan tager vi os bedre af dem?
For to år siden sagde alle: Hold da op, de der fængselsbetjente har godt nok barske vilkår, lad os gøre noget for dem.
Nu har der ikke været så meget debat, og så falder debatten igen, og der er det jo sådan set vores opgave at holde fast i den.
Henrik Møller (S), 2021-04-20:
Det synes jeg sådan set godt jeg kan anerkende.
Det er på samme måde, som jeg anerkender, at udfordringen er der.
Jeg vil så måske gå et skridt endnu længere forud og ikke bare snakke resocialisering.
For jeg er jo enig i, at straf i og for sig ikke er den eneste løsning på de her problemer.
Men det er klart, at der jo er et helt andet element, hvor jeg tror, at vi sådan set også kan blive enige.
Så forebyggelse synes jeg i og for sig også er et element.
Men jeg er godt klar over, at det, der tænkes på her, selvfølgelig er de vilkår, som man giver det personale, der er her.
Og jo dårligere vilkårene er, jo dårligere er forudsætningerne selvfølgelig også for at lave noget af det arbejde, der bliver peget på.
Det anerkender jeg.
Christian Juhl (EL), 2021-04-20:
Tak for det.
Nu ved jeg jo ikke, om ordføreren har læst Enhedslistens program, men jeg vil da sige, at demokratiske socialister som Socialdemokraterne, Enhedslisten og andre jo mener, at resocialiseringen er en meget vigtig ting.
Det er faktisk kernepunktet i vores fængselsvæsen og i hele vores straffesystem.
Der vil jeg høre, om ikke ordføreren mener, at fængselsbetjente og andre i kriminalforsorgen er enormt vigtige.
Dygtige fængselsbetjente og dygtige socialarbejdere og andre dygtige faggrupper er alfa og omega for, at resocialiseringsprocessen kan fungere, men det halter rent faktisk lidt i øjeblikket.
Der er alt for mange, der kommer tilbage og skal have en tur mere igennem systemet – og en tur mere og en tur mere.
Henrik Møller (S), 2021-04-20:
Jeg sagde jo faktisk, at jeg hele tiden har anerkendt, at der er en udfordring i forhold til det.
Men jeg synes, jeg vil gå tilbage til at sige, at det jo bliver en flerårig aftale, der bliver lagt op til vi skal have forhandlet på plads på det her område, og der skulle vi også gerne have løst lige præcis den udfordring, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt italesætter her.
Så når der er landet en samlet aftale, er jeg sikker på, at vi både på den korte og den lange bane sådan set har været med til at løse nogle af de udfordringer, som er her.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-20:
Men så vil jeg stille et andet spørgsmål.
Det er faktisk sådan, at vi lige nu har svært ved at rekruttere nye nok til at dække den afgangspukkel, der er.
Folk forlader simpelt hen kriminalforsorgen på grund af dårlige arbejdsvilkår.
60 pct. af dem, der forlader kriminalforsorgen, siger, at der er for lidt tid til de indsatte.
Det kræver flere hænder.
Det her forslag kan skaffe flere hænder.
Hvor længe mener Socialdemokratiets ordfører, at vi kan vente på at gå i gang med at skaffe hænder til kriminalforsorgen?
Preben Bang Henriksen (V), 2021-04-20:
Tak til Socialistisk Folkeparti for at fremsætte det her forslag om, at fængselsbetjentelever skal kunne modtage elevløn under hele uddannelsen – vel at mærke modsat i dag, hvor eleverne modtager su i skoleperioden, som svarer til 10 måneder af den 3 år lange uddannelse, sådan som også justitsministeren redegjorde for.
Vi skal over de kommende år i gang med at forhandle fængselsvæsenets vilkår, og det glæder jeg mig til, for jeg er helt enig i baggrunden for forslaget, nemlig at der her for øjeblikket desværre er meget at rette op på.
Jeg har været i mange fængsler og er da gudskelov sluppet ud af dem igen, men jeg må sige, at der er nogle arbejdsvilkår, som bestemt ikke er attraktive.
Det kan jeg lige så godt sige rent ud – ud over selve arbejdet i et vist omfang gælder det også den stemning, der er, den tone, der er, og de trusler, der er.
Det er ikke spændende, og det, at SF vil forbedre disse vilkår i hvert fald for eleverne, kan jeg godt forstå, og det kan vi også godt tilslutte os.
Når vi alligevel ikke vil tage stilling til det her forslag, er det, ganske som justitsministeren sagde, ud fra en betragtning om, at vi skal i gang med at kigge på kriminalforsorgens indretning for de kommende 4 år, og så vil det være lidt utidigt at tage stilling til det her på forhånd.
Men fra Venstres side skal lyde en kvittering.
Derfor bakker vi ikke op forslaget, som det ligger her, til afstemningen, men vi bakker i hvert fald op, når forhandlingerne kommer, om at forbedre vilkårene for fængselsbetjentene.
Det er den tak, man får for at stå og rose SF for at komme med et godt forslag, altså at der bliver lagt så mange fejl ind i et spørgsmål, som tilfældet var her.
Det forslag omkring tort, vi har debatteret, var ikke til politikere.
Det var baseret på en konkret sag om en politiker, der var udstillet i Se og Hør, men jeg skal da hilse og sige, at det er et generelt forslag, som også SF var enig i, altså at vi bør regulere også for de situationer, hvor der kan gennemføres det, der hedder tort, nemlig hvor man har lidt en skade, der ikke kan gøres økonomisk op.
Så det var den ene ting.
Den anden ting er, at det jo var en ændring af juraen bag det.
Nu skal vi ikke grave grøfterne dybere end nødvendigt.
Vi er helt med på, at det her går for langsomt, og at det skal forbedres.
Det skulle det andet forslag om tort nu også virke til på dets område.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-20:
Jamen jeg vil bare lige her afslutningsvis høre, om hr. Preben Bang Henriksen tror, at det vil give større sikkerhed for, at man får det, man skal have, hvis der er et anmelderprincip i stedet for et ansøgerprincip.
Vil det give større eller mindre sikkerhed for, at man får det, man skal have, hvis vi laver ordningen om, så der fremover er et anmelderprincip, hvor det faktisk er Erstatningsnævnet, som har ansvaret for, at sagen er oplyst, og at man får det, man skal have?
Jacob Jensen (V), 2021-04-20:
Vi går ind med vores prioriteringer, og det er også det, som vores transportordfører selvfølgelig vil præsentere, når vi sidder ved forhandlingsbordet – det har han muligvis allerede gjort ved det første sættemøde; det skal jeg ikke kunne sige, for den slags foregår jo selvfølgelig i et lukket rum.
Men det er klart, at alle partier jo byder ind, og vi byder ind med vores prioriteter i infrastrukturforhandlingerne, og så mener vi som sagt, at løsningen på et regionalt spørgsmål bør ligge i en aftale mellem regeringen og regionerne.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-04-20:
Tak til Venstres ordfører.
Vi er jo enige på lange stræk om, hvor vigtig Østbanen er, og at den skal reddes, og om vigtigheden af lokalbanerne.
Men jeg spidsede lidt ører ved min kollega fra Enhedslistens spørgsmål til Venstre.
Jeg forstår, at vi er uenige om, hvor det er bedst at tage den her sag op henne, hvor det er bedst at finde penge til at redde Østbanen.
Derfor vil jeg spørge Venstre: Når nu meldingen fra jer er, at I mener, at de skal findes i økonomiforhandlingerne, som jo først går i gang senere end infrastrukturforhandlingerne, betyder det så, at I vil modsætte jer, når vi i SF og måske også andre partier kommer til infrastrukturforhandlingerne med et ønske om at redde Østbanen?
Jacob Jensen (V), 2021-04-20:
Det er jo ikke helt rigtigt at sige, at der kun er den chance.
Det er jo derfor, vi foreslår i vores vedtagelsestekst, at man netop kan gøre det i forbindelse med de regionsforhandlinger, der skal være mellem regeringen og Danske Regioner, og de skal jo finde sted inden sommerferien.
Så man kan sige, at tidsforløbet jo sådan set er det samme, og i øvrigt vil pengene formodentlig først komme ud og arbejde i 2022, uanset om man vælger den ene løsning eller den anden løsning.
Så i realiteten vil det være det samme.
Vi mener bare, at det er vigtigt at have den ansvarsopdeling, også i forhold til hvor vi finder midlerne henne i henholdsvis den ene og den anden aftale.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-04-20:
Det synes jeg da selvfølgelig er ærgerligt, for man kan sige, at jo flere, vi er, der presser på for at få en løsning, jo bedre.
Aktuelt med Østbanen skal vi jo have en afklaring senest i juni, og der er i hvert fald en chance i infrastrukturforhandlingerne.
Og så må jeg bare konstatere, at til trods for at der er 105 mia. kr. at arbejde med, vil Venstre ikke prioritere det der.
Jacob Jensen (V), 2021-04-20:
Ja, det kan jeg godt afklare.
Det har vi ikke i infrastrukturforhandlingerne, men det har vi i forhold til den aftale, som man skal lave mellem regeringen og Danske Regioner, for vi mener, at det er det rigtige sted at lægge det, netop fordi det er regionernes ansvarsopgave.
Derfor skal man efter vores opfattelse ikke blande de ting sammen.
Det kan selvfølgelig være svært for udenforstående, for en infrastruktur er vel en infrastruktur, uanset om det er det ene eller det andet sted, men der er bare en opgave- og ansvarsfordeling, som vi mener det er vigtigt at holde fast i.
Til gengæld mener vi så også, at det skal løses inden for den ramme og dermed også med den model.
Jeg hører, at regeringen lægger op til at justere på noget i den nuværende model.
Det kunne være andre ting, der skal med, nye penge eller andet, alt efter hvad det er for et tal og en størrelse, som Transportministeriet kommer tilbage med på det opspil, som Danske Regioner lagde frem for Folketingets Transportudvalg her tidligere på året i høringen.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-04-20:
Tak, og tak til Venstre for sammen med SF at indkalde til den her forespørgselsdebat.
Nu kan man sige, at infrastrukturforhandlingerne jo stille og roligt er ved at gå i gang.
Jeg har i hvert fald i pressen hørt om en lang række motorvejsprojekter, som Venstre rigtig gerne vil have med i en samlet aftale, men jeg har endnu ikke hørt, om Venstre også har lokalbanerne på deres prioriteringsliste i infrastrukturforhandlingerne.
Kan ordføreren opklare det for mig?
Jacob Jensen (V), 2021-04-20:
Det er jo sådan, at man kan se i det udspil, at der også er en finansiering, at der også er en prioritet, og at der også er ting, der kan lade sig gøre, og at der er ting, der ikke kan lade sig gøre, inden for den økonomiramme – nu kan jeg forstå, at man er villig til at kigge på det i infrastrukturforhandlingerne.
Når man finansierer den økonomiramme, som der bliver lavet en gang om året, hvilket hr. Thomas Jensen ved, mellem regeringen og Danske Regioner, bliver der tilsvarende fundet de midler, som jo selvfølgelig bliver afsat på finansloven og i øvrigt gennemført i Finansudvalget som et aktstykke.
Det er også en prioritet inden for den ramme, og det er selvfølgelig en samlet prioritet inden for en finanslov, som vi selvfølgelig også vil komme til at anvise, når vi når så langt.
Thomas Jensen (S), 2021-04-20:
Det er lige netop korrekt.
Uanset hvad, skal det finansieres, og der er mit korte spørgsmål bare: Hvilken finansiering vil Venstre anvise?
Uanset om det er de 105 mio. kr. om året, eller om det er noget, der er større, eller noget, der er mindre, så skal vi jo gerne anvise en finansiering.
Og jeg synes, det er ret sagligt, når nu vi har sådan en god debat her, som er rejst af Venstre selv, at man så også har tænkt på, hvad det er for en finansiering, man vil bruge.
Skal der skæres ned nogle steder, skal der opkræves nye skatter og afgifter, eller hvordan vil Venstre finansiere det her?
Jacob Jensen (V), 2021-04-20:
For det første kender vi jo ikke størrelsen.
Det var det, jeg også prøvede at indikere i min ordførertale.
Danske Regioner har indikeret, at det er 105 mio. kr. årligt.
Jeg ved ikke, om det er det rigtige tal, men det kunne man jo godt forestille sig.
Det er jo netop derfor, vi har bedt om en aftale om, at Transportministeriet skal kigge på de vurderinger og se, om de er rigtige, og så se, hvad Transportministeriet kommer frem til.
Så det er klart, at det, at vi ved, hvad det egentlig er for en størrelse, jo er en del af grundlaget for, at vi i det hele taget kan komme videre.
Der er steder, hvor det kan komme til at gå stærkt, og der er steder, hvor der kan gå flere år.
Så det handler igen om, hvilken model man vælger.
Er det en lånemodel, eller er det en afdragsmodel over et kortere eller længere antal år?
Så der er mange forskellige muligheder, og inden vi kender den model, er det jo svært at sige, hvad det egentlig er for en finansiering, der skal bruges.
Men det er klart, at det selvfølgelig skal finansieres – det siger sig selv.
Thomas Jensen (S), 2021-04-20:
Tak til hr. Jacob Jensen dels for at rejse den her debat, dels for ordførertalen.
Nu kunne jeg høre, at der i forslaget til vedtagelse fra Venstre blev brugt formuleringen, at man pålægger regeringen at løse det her i de årlige økonomiforhandlinger mellem Finansministeriet og regeringen og regionerne.
Det er jo sådan, at de forhandlinger, der er mellem regeringen og kommunerne og regeringen og regionerne, jo er ret determinerende for, hvad der skal ske i finansloven, når man kommer frem til august måned.
Derfor er mit korte spørgsmål: Hvilken finansiering foreslår Venstre til at finansiere det her efterslæb i sit finanslovsforslag?