runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-01-10:
Ja, det er de.
Hvis man måler prisen på alkohol op imod gennemsnitslønninger nu og før, så er alkohol ekstremt billigt nu i forhold til tidligere.
Det er jeg ikke bange for at sige.
Jane Heitmann (V), 2019-01-10:
Jeg anerkender fuldt ud, at der kan være et mørketal.
Der kan helt bestemt være unge, vi ikke kender til.
Når jeg siger, at der er 417 mellem 18 og 24 år, der er i alkoholbehandling, er det jo bare, fordi jeg synes, at der skulle vi sådan set have gjort det bedre.
Vi skulle jo have formået at forebygge, at de her unge mennesker er havnet i så ulykkelig en situation.
Gudskelov, de får hjælp.
Og jeg anerkender fuldstændigt, at der kan være unge derude, som vi ikke har fået øje på endnu.
Og der har kommunerne jo et enormt stort ansvar for tidlig opsporing, systematik og samarbejde med bl.a. de praktiserende læger, som der var en anden ordfører, der tidligere pegede på.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-01-10:
Ordføreren sagde nu her, at fordi Center for Rusmiddelforskning ikke er nævnt i teksten, ved man ikke, hvor tallet kommer fra.
Men jeg forstår det i hvert fald sådan, at ordføreren godt ved, at det kommer fra Center for Rusmiddelforskning.
Så siger ordføreren, at der er 417 i behandling i 2017, og at det er 417 for mange.
Kunne det være 417 for lidt, hvis der er 417 flere derude, der har et misbrug?
Det kunne man jo også vende det om og sige, for vi ved det reelt ikke.
Så 417 kan jo også være 1.000 for lidt eller 2.000 for lidt.
Vi ved det faktisk ikke.
Så anerkender ordføreren ikke, at der virkelig er brug for at finde ud af, hvor mange der har et misbrug, når vi taler om de unge?
Jane Heitmann (V), 2019-01-10:
Det er et citat.
Jeg kan faktisk ikke se, at der er angivet en kilde.
Det har vi så fået klarlagt nu.
Og jeg stiller ikke spørgsmål ved Center for Rusmiddelforskning eller andre, men det fremgår bare ikke af forespørgselsteksten, hvor Alternativet har tallet fra.
Så spørger Alternativet: Hvor mange er det så, der har en alkoholudfordring?
Jeg kan jo henvise til det tal, der siger, at i 2017 var der 417 mellem 18 og 24 år, der var i alkoholbehandling.
Og som jeg sagde i min ordførertale, er det 417 for mange.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-01-10:
Jeg er jo enig i det meste af det, ordføreren siger, men der var lige nogle passager, der undrede mig.
Der var f.eks. en vending om, hvilken regnemaskine man bruger i Alternativet.
Det er sådan set ikke Alternativet, der har talt op, at der er ca. 30.000 unge.
Det er ikke os, der har siddet med en regnemaskine og talt dem op.
Vi har brugt en kilde i en rapport.
Hvis vi ikke kan stole på Center for Rusmiddelforskning, må jeg få det at vide.
Det er ikke mig og min regnemaskine, der skal klandres for det tal.
Så jeg forstår ikke, hvad det betyder.
Jeg tænker også, at hvis det tal ikke gælder, hvis både sundhedsministeren og Venstres ordfører mener, at det ikke gælder, hvor mange har så et misbrug?
For de tal, der refereres til fra sundhedsprofilen, siger intet om, hvor mange der har et misbrug.
Der er i hvert fald ikke noget tal for, hvor mange der har et misbrug.
Så jeg kunne godt tænke mig at vide: Hvis det, som vi i Alternativet har taget udgangspunkt i, ikke er rigtigt, hvad er så rigtigt?
Karina Adsbøl (DF), 2019-01-10:
Jeg er helt enig med Alternativets ordfører i, at data, viden, evidens og gode undersøgelser er et rigtig godt redskab i politikeres arbejde, netop i forhold til at sikre indsatser.
Så der er vi ikke uenige i, at det selvfølgelig er vigtigt, at der er nogle gode undersøgelser, og at der er evidens for, hvordan og hvorledes behandlingen er, og hvor mange unge der også er i et misbrug i forhold til alkohol.
Jeg tænker i forhold til forebyggelse, at det jo hænger sammen.
For hvis vi havde så god en forebyggelse, ville man jo ikke ende derude, hvor man måske kom ind i et misbrug.
Men når det så er sagt, finder jeg det da vigtigt, at de unge selvfølgelig også indgår i det tjek, der kommer på det her område.
Nu kan jeg jo ikke tale på vegne af sundhedsministeren, men jeg er da helt overbevist om, at sundhedsministeren også har det med i tankerne.
Det ville da virke meget oplagt i hvert fald.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-01-10:
Ordføreren lagde i talen meget vægt på også den forebyggelsesmæssige del.
Jeg tror faktisk, at vi gør det ret godt i Danmark i forhold til forebyggelse i forhold til alkohol, og det er også derfor, at spørgsmålet i dag ikke er formuleret i forhold til forebyggelse.
Det er faktisk formuleret, i forhold til hvad der skal til for at få de unge, der har et misbrug, ud af deres misbrug, og det var også derfor, jeg adresserede over for ministeren, at det ærgrede mig lidt, at stort set hele talen handlede om forebyggelse.
Så når ordføreren siger, at ministeren jo vil lave et tjek, vil jeg høre: Ordføreren er vel enig i, at det er vigtigt, at vi understreger, at de unge skal være med i det her tjek?
For i f.eks. den undersøgelse, der er lavet af Alkohol & Samfund nu, er unge ikke specifikt adresseret.
Så det er jo vigtigt, at vi adresserer unge specifikt i det tjek af, hvad kommunerne har af tilbud.
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-01-10:
Det synes jeg ordføreren selv skulle prøve at lave nogle slutninger på.
Jeg siger bare, at alkohol er utrolig billigt i Danmark i dag i forhold til en gennemsnitstimeløn, som den har været historisk set.
Det har jo intet at gøre med, hvordan prisniveauet er i andre lande.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-01-10:
Tak for det.
Jeg troede, det var, fordi det var billigere dér.
Jeg har også indtryk af, at det er billigere i stort set alle lande syd for os.
Hvordan hænger det så sammen?
Pernille Schnoor (ALT), 2019-01-10:
Men jeg spørger, fordi noget af det, som har overrasket mig i min forberedelse til i dag, er, at unge i forhold til misbrug faktisk ikke indgår i særlig mange undersøgelser.
For så kan jeg få at vide af sundhedsministeren, at det tal, jeg har valgt at fokusere på, nemlig fra Center for Rusmiddelforskning, ikke nødvendigvis er rigtigt.
Men vi har bare ikke ret mange data om unge og misbrug i forhold til alkohol, og det er derfor, jeg understreger, også over for ordføreren, at vi jo skal sikre os, at den gruppe så specifikt bliver adresseret i det kvalitetstjek.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-01-10:
Tak for det.
Det er almenviden, at alkoholmisbrug er alvorligt, både for alkoholikerens sociale og sundhedsmæssige tilstand, men bestemt også for alkoholikerens omgivelser.
Det er desværre også et behandlingsområde, som har levet en stedmoderlig tilværelse alt for længe, skønt der er store sociale og sundhedsmæssige gevinster forbundet ved reel forebyggelse og behandling.
Alt for mange alkoholikere og deres familier må konstatere, at postnummeret er bestemmende for kvaliteten af den behandling, som den enkelte kan modtage.
Området er også reguleret af sundhedslovgivningen, men der opstår uklarhed om ansvarsfordelingen mellem kommuner og regioner og praktiserende læger i forhold til alkoholproblemet.
Alkoholbehandling er ikke bare alkoholbehandling, og det er så oplagt, at regeringen adresserer udfordringerne med alvorlig svingende kvalitet i behandlingen i den sundhedsreform, som vi stadig væk venter på.
Vi foreslår sammen med Enhedslisten, at det sker i form af en alkoholbehandlingspakke.
Formålet med en alkoholbehandlingspakke skal være at sikre borgerne en ensartet og høj kvalitet på tværs af kommunerne, en autorisationsordning for alkoholbehandlere og et referenceprogram, der beskriver opgaver for og samarbejdsveje mellem hospital, egen læge og kommunale behandlingssteder.
Vi foreslår også etablering af et fagligt forum under f.eks. Sundhedsstyrelsen, der kan sikre udvikling og kvalificering af efteruddannelse af autoriserede behandlere.
Det er væsentligt for patientsikkerheden, at der løbende sker en efteruddannelse og en ajourføring af autoriserede alkoholbehandlere.
Omkostninger til sygedage, behandling og overførselsindkomster beløber sig til ikke mindre end 13 mia. kr. om året.
Det er altså rigtig mange penge.
Jeg tænker: Hvad er der i virkeligheden at betænke sig på?
Vi håber derfor også, at der kan være opbakning til en målrettet indsats, og personligt er jeg rigtig glad for at høre, at så mange i det mindste også er indstillet på at prøve at komme med nogle kvalificerede bud i form af en beretning, fordi det også kunne være et stykke ad vejen til en egentlig forbedring af indsatsen, og det er der brug for.
Lotte Rod (RV), 2019-01-10:
Tak for det.
Der er mange mennesker i Danmark, som har et alkoholproblem.
Der er 140.000.
Og det betyder jo også, som andre ordførere har været inde på, at der er mange børn, der vokser op i familier, hvor alkohol er et problem.
Og så er det bekymrende, at vi kan se, at kvaliteten i de behandlingstilbud, der er, er så svingende.
Derfor giver det også god mening, at forslagsstillerne her kommer med en alkoholbehandlingspakke, som er anbefalet af Alkohol & Samfund.
Pakken indeholder tre elementer, som alle ordførere, der har talt før mig, allerede har brugt meget tid på.
Og i Radikale Venstre kan vi støtte beslutningsforslaget.
Man kan så selvfølgelig diskutere, om regeringen kan nå at arbejde så hurtigt, som forslagsstillerne forestiller sig.
Man kan også diskutere, om det nødvendigvis er en del af den kommende sundhedsreform – sådan som jeg har forstået det på regeringen, handler den mest om struktur og nedlæggelse af regionerne, men vi venter jo stadig i spænding på, hvad der kommer.
Vi kan støtte forslaget, og vi kan også godt arbejde videre med, som andre partier har været inde på, at lande en fælles tekst på det.
Det er i hvert fald bedre, end at det bare bliver skudt ned og bliver til ingenting.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-01-10:
Det er set i lyset af det spørgsmål, der lige blev stillet nu, men også det forslag, som fru Lotte Rod kom med på talerstolen, om, at det jo kunne være en idé, at ministeren indkaldte ordførerne til en drøftelse om, om der kunne være nogle justeringer, der kunne laves, særlig set i lyset af at der er så mange negative høringssvar.
Er det en mulighed, at ministeren kan indkalde os?
For så kan jeg da sikkert godt overbevise min gruppe om, at vi kunne stemme ja.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-10:
Jeg evaluerer altid gerne lovgivning, og som sagt forventer vi, at der træder en bekendtgørelse i kraft her i marts måned, som så forbeholder det til hudlæger og plastikkirurger at foretage al den fjernelse, der involverer syre og andre ting og dermed ikke laser.
Det er jo, fordi vi dér vælger at bruge en endnu mere skærpet model.
I det første forslag, vi havde i høring, havde vi jo valgt at sige, at det også var fjernelsen med laser, der skulle være omfattet af en lægeforbeholdt virksomhedsordning, og der kom høringssvar ind, som pegede på – også ud fra en patientsynsvinkel – at det var problematisk, fordi man var bekymret for, at de knappe ressourcer, der i forvejen ligger hos en række hudlæger og plastikkirurger, så ville blive brugt forkert.
Det er jo derfor, det her lovforslag er forsøgt balanceret på en anden måde, også af hensyn til forbrugerne.
Christian Juhl (EL), 2019-01-10:
Det forstår jeg, og jeg er glad for, at ministeren svarer positivt på det dilemma, vi anfører her.
Jeg synes, at vi skal prøve at diskutere det, for vi har jo altid haft det sådan, at vi ikke skal balancere erhvervsinteresser med patientsikkerhed.
Vi har altid sagt, at patientsikkerheden skal have førsteprioritet, og så må erhvervsinteresserne passes til efter det.
Det er derfor, jeg syntes, vi måske lige skal tage en runde om, om vi ikke kan tage nogle yderligere skridt, eller hvis ikke ministeren synes, at det kan lade sig gøre i den her omgang, så i hvert fald som minimum sige, at vi om et års tid lige prøver at gøre status og se på, hvordan det egentlig gik.
For hvis der virkelig er grund til at have den frygt, vi har i øjeblikket, så er det måske også en god idé at sige, at så skal der stilles nogle yderligere krav.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-10:
Det anerkender jeg sådan set til fulde.
Jeg tror, jeg før kom til at sige kosmetisk behandling og ikke plastikkirurgisk, da jeg talte om, hvad vi forbeholder til henholdsvis hudlæger og plastikkirurger, men der er jo ingen tvivl om – og det var noget af det, der kom frem i den høringsrunde om den stramme model, som vi havde til høring sidst – at hele det område, som består af kosmetikuddannede og kosmetologer såvel som tatovører, overhovedet ikke fremover ville kunne fjerne tatovering med laser, hvis man ligesom havde taget den meget, meget skærpede model, som vi havde i høring sidste år.
Det oplevede jeg at der heller ikke var en opbakning til i Folketinget, og det var egentlig derfor, at vi trak den del.
Jeg er sådan set enig med Enhedslistens ordfører i, at det med det forslag, der nu ligger, og som jo er en blødere model, som også er en balancemodel, betyder, at der alt andet lige vil kunne være større konsekvenser for en sundhedsperson, fordi det vil kunne falde ind under det yderligere ansvar, man har som sundhedsperson, end der vil være for en ikkesundhedsperson.
Jeg lytter gerne, hvis Enhedslisten har et bud på, hvordan man kan håndtere det spørgsmål, for jeg mener ikke, at svaret er, at man kun forbeholder det sundhedspersoner.
Christian Juhl (EL), 2019-01-10:
Tak for det, og tak for ministerens bemærkninger.
Der er ingen tvivl om, at den nærmest eksplosive lyst til at udsmykke sin krop med tatoveringer jo medfører, at det her bliver mere væsentligt, end det har været i hvert fald de sidste 30 år.
Derfor er det jo vigtigt at kigge på det.
Der er givetvis ret mange unge mennesker, der i dag får tatoveringer, og som senere hen i livet vil fortryde det og dermed have lyst til at få fjernet tatoveringerne igen.
Jeg vil spørge ministeren, om hun ikke er enig i, at der er en væsentlig forskel på de krav, vi stiller til uddannet eller autoriseret sundhedspersonale, og kravene til dem, der ingen uddannelse har, og at det er et dilemma.
Ellers bliver det lidt svært at diskutere det.
Jeg nævnte også i min ordførertale, at der er væsentlige forskelle på de meget store krav, vi stiller til det uddannede sundhedspersonale, og kravene til det uuddannede, som så får lov til at arbejde med de her ting.
Erik Lund (KF), 2019-01-10:
Fjernelse af tatoveringer ved anvendelse af laser er jo ikke uden helbredsmæssige risici.
Det kan medføre alvorlige hudskader som forbrænding, sår- og blæredannelse samt arvæv, og i dag har vi ikke nogen regulering på det område.
Med lovforslaget sikrer vi f.eks., at der skal gå minimum 6 uger mellem hver laserbehandling, ligesom virksomhederne skal anvende laser, der opfylder visse krav til mærkning, sikkerhed og ydeevne.
Virksomhederne skal også selv dokumentere, at de lever op til de stillede krav, og hvis ikke de lever op til kravene, vil Styrelsen for Patientsikkerhed få mulighed for at udstede forbud mod udførelse af fjernelse af tatoveringer med laser, og i yderste konsekvens kan det også medføre politianmeldelse.
Konservative synes, det er et rigtig godt lovforslag, og vi bakker fuldt op om det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-01-10:
Tak for det.
SF støtter forslaget til lov om fjernelse af tatoveringer med laser, som jeg så til gengæld også vil kalde for verdens noget nær mindste forslag, som jeg nogen sinde har været med til at behandle til dato.
Små forbedringer har nemlig også ret, selvfølgelig har de det, men jeg er altså også indstillet på, som rigtig mange andre allerede har været inde på, at udfordre ambitionsniveauet til gavn for patienterne og for de borgere, som skal have gavn af det her forslag.
Så jeg håber også, at vi i udvalgsbehandlingen kan blive en anelse mere ambitiøse i forhold til at tænke i sikkerhed og løsninger, som rent faktisk også kan bruges til noget fornuftigt, når mennesker fortryder, at de har fået lavet en tatovering, og gerne vil have den fjernet igen.
Med de ord støtter vi selvfølgelig forslaget.
Lotte Rod (RV), 2019-01-10:
Tak for det.
Det her er et af de steder, hvor det er lidt mærkeligt, fordi vi jo politisk har taget ansvar for at stille krav i forbindelse med at få lavet en tatovering, men at vi jo stadig væk ikke ordentligt har reguleret området i forbindelse med at få fjernet en tatovering.
Derfor er det også fornuftigt, at vi kigger på det nu.
Så kan man diskutere, om regeringen vil gøre nok, for det, der ligger i forslaget her, som de øvrige ordførere også har været inde på, er jo kun den del, der handler om, hvor lang tid der skal gå imellem laserbehandlingerne, og så nogle krav til selve sikkerheden.
Men som alle øvrige oppositionspartier har været inde på, er der på det her lovforslag en lang række høringssvar, som peger på ting, der ville være bedre at gøre, og derfor tænker jeg egentlig, at det ville være godt, hvis ministeren overvejede, om ikke hun kunne tænke sig at invitere alle os oppositionspartier over, for så kunne det da være, at vi i fællesskab kunne gøre lovforslaget bedre.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-01-10:
I Alternativet er vi glade for, at regeringen har taget et lille skridt i forhold til at regulere et marked, som kan være svært for borgerne at gennemskue.
Vi er dog sammen med stort set alle høringsparter ærgerlige over, at forslaget ikke er vidtgående nok.
Vi synes også, at det er ærgerligt, at man i høringssvarene har copypastet, kan man sige, noget ind i forhold til nogle svar til høringsparterne, og vi er enige med Forbrugerrådet Tænk i, at alt forældet udstyr skal være udfaset, som de skriver, den 20. maj 2020, som er EU-forordningens første frist, og i, at det er uforståeligt, at der på dette område foreslås en frist i 2030.
Det er fra høringsnotatet.
Vi er også enige med Lægevidenskabelige Selskaber og Lægeforeningen i, at fjernelse af tatovering med laser hører ind under definitionen kosmetisk behandling, og at det bør reguleres i overensstemmelse hermed.
Vi er ikke umiddelbart for forslaget, fordi vi ikke synes, at det er vidtgående nok, og vi savner nogle punkter, som jeg lige vil nævne her: at forældet og uhensigtsmæssigt udstyr bør udfases hurtigst muligt; at behandlingen med laser bør følge internationale retningslinjer; at der bør fokuseres på faglighed og patientsikkerhed; at der bør indføres uddannelseskrav i forbindelse med udførelsen af behandlingen med laser; at der bør indføres krav om informeret samtykke i forbindelse med udførelsen af behandling med laser.
Det er vores indstilling, så vi er ikke positive over for forslaget.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-01-10:
I Danmark går mange rundt og har fortrudt deres tatoveringer og ønsker dem fjernet.
Årsagerne til, at de ønsker dem fjernet, kan være mange, og behandling med laser kan være med til at opfylde deres ønske om at få deres tatoveringer fjernet.
Det er selvfølgelig glædeligt for dem, der har fortrudt deres tatoveringer, at der foreligger denne behandlingsmulighed.
Behandlingen lader dog ikke til at være helt uden helbredsmæssige risici, og for nuværende er der ingen regulering på området for fjernelse af tatoveringer med laser.
Derfor sætter regeringen ind med en patientbeskyttende indsats på det her område, og i den forbindelse synes jeg, at lovforslaget yder netop den patientbeskyttende indsats, bl.a. med krav til laserudstyr, så man er sikker på, at laserudstyret er godkendt og i orden.
Liberal Alliance kan dermed støtte lovforslaget.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-10:
Jamen jeg tager altid gerne en drøftelse med Folketingets partier.
Jeg er bare nødt til at gøre opmærksom på – som vi også har drøftet her i salen, og som der også var opbakning til blandt ordførerne – at når vi trak det forslag, der oprindelig lå, med at gøre hele området forbeholdt hudlæger og dermed netop stille nogle krav om, hvad det er for nogle kvalifikationer, man skal have, og andet, så var det, fordi der var mindst lige så mange negative høringssvar på den del, men de gik i en anden retning, både i forhold til de problemer, det kunne give i forhold til flaskehalsproblemstillinger for andre patientgrupper, men også, fordi det ville betyde, at en række grupper, som ikke er sundhedspersoner, men som har en eller anden form for uddannelse eller erfaringsmæssig baggrund for at kunne fjerne tatoveringer med laser, så ikke ville være omfattet.
Derfor er der med det her lovforslag forsøgt en balance, og jeg tager gerne drøftelsen med Folketingets partier – enten i regi af udvalgsbehandlingen eller i forbindelse med et bredt ordførermøde.
Men jeg er bare nødt til at påpege, at det ikke er sådan, at der var lutter positive høringssvar, da modellen var den samme model.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-01-10:
Jamen som jeg også startede min ordførertale med at sige, er vi i Alternativet da også glade for, at man tager et lille skridt.
Jeg har ikke i min ordførertale stillet krav om, at det skulle være læger, der skal foretage den her form for behandling.
Jeg havde nogle andre krav, som jeg læste op til slut, og som vi i Alternativet mener at der skal være.
Så jeg håber, at jeg skal forstå ministerens svar sådan, at der bliver indkaldt til et ordførermøde, hvor vi kan drøfte nogle af de her problemstillinger, som flere ordførere har været inde på i dag, og som vi mener skal skærpes i lovforslaget.
Er det sådan, jeg skal høre ministerens svar?
Trine Torp (SF), 2019-01-10:
Tak for det.
Som flere har peget på, er det efter oprettelsen af de særlige pladser blevet kendt, at der er væsentlige problemer med at visitere patienter til pladserne, og forslaget her lemper på tre af de seks visitationskriterier, så der ikke er en unødig barriere for, at særlig udsatte patienter kan visiteres til pladserne i fremtiden.
Man kan jo have rigtig mange forestillinger om, hvad grunden er til, at de ikke bliver brugt.
og det er der også en masse bud på i høringssvarene.
Det er svært at sige, når lovforslaget har haft så kort tid til at virke, og derfor synes jeg, vi skal følge grundigt med i, hvordan det i øvrigt udvikler sig, og være klar til at justere, hvis der er brug for det.
Og de fleste af disse kritiske bemærkninger handler jo ikke primært om dagens konkrete lempelser af visitationskriterierne, men om beslutningen om at etablere sengepladserne i den konstruktion, som det skete i 2017, med henvisning til at det netop har været svært at visitere til de oprettede pladser.
I SF anerkender vi fuldt ud, at de gældende visitationskriterier har været alt for begrænsende.
Men med de nye visitationskriterier skaber vi netop grundlaget for, at flere borgere kan visiteres til sengepladserne, og så må det være op til en løbende opfølgning og evaluering, hvorvidt og hvordan virkningerne af lempelserne så fungerer i praksis.
Det er i den forbindelse også værd at bemærke, at der jo faktisk er eksempler på regioner, hvor det er lykkedes at visitere borgerne til de nye sengepladser.
I Vordingborg i Region Sjælland er samtlige 7 sengepladser blevet besat, og der er venteliste til yderligere 16 sengepladser, som åbnede i december 2018.
Inge Fjordside, som er leder af de særlige pladser i Region Sjælland, har i et interview i socialpædagogernes fagblad den 29. november peget på, at regionens succes med visitationen til sengepladserne både handler om indretningen af de særlige pladser, så der er fokus på rehabilitering og recovery, og så sengepladserne ikke ligner en hospitalsafdeling, men også handler om, at samarbejdet med de 17 visiterende kommuner i regionen har været godt og konstruktivt.
Det er netop nogle af de erfaringer, som de andre regioner og kommuner kan trække på fremover, og det håber jeg også kan være det, vi sætter i gang, når nu vi også lemper lidt på kriterierne.
Nu kommer de nye visitationskriterier til at virke i praksis, og så må vi selvfølgelig følge op og se, hvordan de virker.
Der er nogle af høringssvarene, som peger på, at man kunne rykke den dato, hvor loven træder i kraft, og der håber jeg da, at vi også kan være enige om, at vi er interesseret i, at de her pladser bliver brugt så hurtigt som muligt.