Peter Hummelgaard (S), 2023-03-21:
Mange tak for ordet, og der skal også her lyde en tak til Socialistisk Folkeparti for at fremsætte det her beslutningsforslag om et meget vigtigt emne.
Lad mig begynde med at slå fast – det er næsten åbenlyst, men alligevel vigtigt at sige igen og igen – at regeringen fordømmer Ruslands ulovlige aggression, og vi vil fortsætte vores stærke opbakning og støtte til Ukraine.
Og her er retsforfølgelse for de russiske krigsforbrydelser, der sker i Ukraine, også en vigtig dagsorden, som optager regeringen meget.
Danmark har i det forgangne år ydet et ekstraordinært finansielt bidrag til Den Internationale Straffedomstol, ligesom vi har sendt en dansk ekspert til straffedomstolen.
Så sent som i går var jeg til en international konference i London med flere af mine europæiske justitsministerkolleger om netop støtte til Den International Straffedomstol.
For når der er krig på det europæiske kontinent, kræver det et fælles europæisk ansvar, og alle skal bidrage til at indfri det ansvar.
Derfor står vi i Europa sammen om den her vigtige dagsorden og koordinerer vores fælles indsats.
Retsforfølgelse for internationale forbrydelser er ikke kun en international dagsorden.
Jeg vil derfor gerne slå fast, som jeg også tidligere har gjort her i salen, at Danmark ikke er et fristed for krigsforbrydere.
Det er vigtigt for mig at sige.
Der er ikke bestemmelser i straffeloven, som selvstændigt kriminaliserer tortur, krigsforbrydelser eller forbrydelser mod menneskeheden, men de pågældende handlinger kan i al væsentlighed straffes efter dansk ret.
De almindelige bestemmelser i straffeloven om bl.a. drab, vold, voldtægt og frihedsberøvelse dækker bredt, og de finder også anvendelse på handlinger begået i udlandet.
Samtidig har vi bestemmelser i straffeloven om dansk straffemyndighed, som gør det muligt at retsforfølge lovovertrædelser begået uden for den danske stat, når de angår handlinger omfattet af Romstatutten og Den Internationale Straffedomstol, hvis gerningspersonen befinder sig i Danmark.
Det juridiske fundament for Den Internationale Straffedomstol er Romstatutten, der netop definerer krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden.
Vi har også jurisdiktion til at retsforfølge handlinger, der er omfattet af en international bestemmelse, ifølge hvilken Danmark er forpligtet til at have straffemyndighed.
Det kunne eksempelvis være Genèvekonventionens regler om krigsførelse.
Spørgsmålet om, hvorvidt vi kan straffe internationale forbrydelser, går altså på to ben.
Vi har både materielle straffebestemmelser og bestemmelser om dansk straffemyndighed.
Vi har også tidligere retsforfulgt personer, der har begået internationale forbrydelser.
Eksempelvis blev en person dømt for grov vold og vold med døden til følge for sine handlinger begået i forbindelse med den væbnede konflikt i det tidligere Jugoslavien.
Når det så er sagt, vil jeg erklære mig fuldstændig enig med forslagsstillerne i, at vi er i en særlig tid, hvor der igen er krig på europæisk grund.
Utænkelige og utilgivelige forbrydelser finder sted i Ukraine.
At indføre selvstændige straffebestemmelser om tortur, krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden vil uden tvivl sende et klart og vigtigt signal til omverdenen og ikke mindst ofrene.
Krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden er så alvorlige forbrydelser, at det internationale samfund, inklusive Danmark, er blevet enige om, at vi skal kunne retsforfølge dem ved en international domstol.
Den alvorlighed bør afspejles i straffeloven.
Regeringen vil derfor ændre straffeloven, så der indføres straffebestemmelser, som selvstændigt kriminaliserer tortur, krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden.
Og for at give de bedste rammer for udformningen af bestemmelserne lægger vi op til, at der nedsættes et udvalg, som skal lave et lovudkast.
Der er tale om et alvorligt emne, som indebærer en forholdsvis grundlæggende ændring af straffeloven og også et opgør med den tidligere tilgang til spørgsmålet om selvstændig kriminalisering.
Vi skal bl.a. have undersøgt, hvordan vi bedst kan indarbejde bestemmelserne i dansk ret, hvordan forholdet til de eksisterende straffebestemmelser f.eks. skal være, og hvordan strafferammerne kan udformes, så de favner de forskelligartede tilfælde af krigsforbrydelser.
Udvalgsarbejdet er også en god ramme for at sikre en inddragelse af de organisationer, som har rejst spørgsmålet om selvstændig kriminalisering, så vi kan drage nytte af deres viden.
Udvalget vil desuden skulle se på det beslægtede spørgsmål, om Danmark skal ratificere tillægsprotokollen til Romstatutten om den såkaldte aggressionsforbrydelse.
Jeg mener derfor, der er flere gode grunde til, at vi nedsætter et udvalg frem for bare selv at skrive lovforslaget, men udvalget skal arbejde hurtigt, og så vidt muligt skal arbejdet være færdigt inden udgangen af 2023.
Desuden skal udvalget lave et udkast til lovforslag, som eventuelt kan fremsættes i 2024.
Kommissoriet for og sammensætningen af udvalget vil blive meldt ud snarest muligt.
For kort at opsummere er jeg enig med forslagsstillerne i, at tiden er inde til at indføre selvstændige straffebestemmelser i dansk ret, men regeringen mener dog, det er hensigtsmæssigt, at et udvalg udarbejder et forslag til selvstændig kriminaliseringer, før regeringen fremsætter et lovforslag her i Folketinget.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget i sin nuværende form, og jeg håber, at partierne og særlig forslagsstillerne kan støtte regeringens beslutning om at nedsætte et udvalg.
Jeg ser frem til Retsudvalget drøftelse af beslutningsforslaget, og afslutningsvis vil jeg endnu en gang sige tak for at have fremmet den her vigtige debat og tage fat på det her vigtige emne.
Tak for ordet.