runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-03-12:
Altså, jeg har den holdning, at det skal hjælpe mennesker med vanskeligheder på den bedst mulige måde med at få den bedst mulige uddannelse, og lige nu er det SPS-reglerne, der afgør, hvilke uddannelser der berettiger til, at man modtager gratis adgang til Notas studiebøger.
Adgangen er jo gratis, hvorimod man, hvis man er en studerende uden læsevanskeligheder, selv ville skulle betale for sine studiebøger, hvilket rigtig mange studerende gør.
Det konkrete svar er, at jeg gerne vil udvide adgangen, så flere uddannelser kan være med.
Jeg bryder mig ikke om, at nogle bliver efterladt udenfor.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-03-12:
Tak for det.
Jeg er jo helt klar over den problematik, der har ledt til den her udfordring.
Men jeg synes, at vi da må være enige om, at staten ikke skal begrænse ordblinde, der tager en uddannelse, som ikke er su-berettiget.
Det er jo et enormt ressourcespild, både menneskeligt og økonomisk, hvis ordblinde ikke får de rigtige hjælpemidler stillet til rådighed.
For et stykke tid siden læste jeg om Christian Andersen i Politiken.
Christian er ordblind og afhængig af Nota.
Han læser til socialformidler, som er en ikke-su-berettiget uddannelse.
Hvad er svaret til Christian og de mange andre, der lige nu står i den her situation, hvor de ikke kan få adgang til Nota og få læst deres studiebøger op?
Jeg er selv ordblind og ved, hvor svært det kan være at få det læst, og der er jo nogle ordblinde, der er ordblinde i sådan en svær grad, at de nærmest ikke kan læse eller føler sig fuldstændig kørt over, efter at de har læst 300-400 ord.
Så hvad er svaret til dem, der står i Christians situation lige nu?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-03-12:
Studerende med læsevanskeligheder skal have det allerbedste grundlag for at gennemføre deres uddannelse ligesom alle andre.
Samtidig er det også afgørende, at der i fremtiden findes et sundt marked for studiebøger.
Der har i mange år eksisteret lidt usikkerhed om løsningen med Nota, i og med at det har været meget nemt at kopiere de studiebøger, Nota har stillet til rådighed, hvilket har betydet, at landets forfattere og forlag er gået glip af en lang række rettighedsbetalinger og -midler.
Det har vi forsøgt at finde en løsning på med krypterede materialer og krypteret adgang.
Jeg er kun interesseret i, at de mennesker, der har behov for materialet, får adgang til det, ligesom jeg har en interesse i, at de mennesker, der har skrevet bøgerne, og de forlag, der har rettighederne sammen med forfatterne, modtager en rigtig betaling.
Derfor er jeg selvfølgelig villig til at se på, om der kan findes løsninger for den gruppe af uddannelsessøgende, som ordføreren nævner.
Begrænsningen fremgår jo af den måde, som SPS-støtten i forhold til adgangen til Nota er vurderet på.
Men jeg synes egentlig, at ordføreren løber en åben dør ind.
For det, jeg prøver at sige her i Folketingssalen, er, at jeg er interesseret i at finde en løsning, der giver de bedste muligheder.
Jeg kan forstå på de artikler, der har været skrevet i forskellige medier, at den løsning, vi nu har forsøgt at finde for at hjælpe de studerende og for også at sørge for, at forfattere og forlag får deres retmæssige betaling, har haft en konsekvens.
Den er jeg meget interesseret i at vi afbøder for dem, der er berørt af det, og jeg er derfor villig til at finde en løsning, der imødekommer de problemer, som ordføreren rejser.
Sophie Løhde (V), 2025-03-12:
Hvor gerne jeg end ville, kan jeg jo ikke i dag stå og sige noget, der kan bringe vedkommende tilbage.
Jeg har ikke mulighed for på grund af videregivelsesreglerne i sundhedsloven at indhente oplysninger om den specifikke sag.
Men jeg kan ud fra det, der har været fremme i medierne om sagen, forstå, at Styrelsen for Patientsikkerhed gik ind i sagen og vurderede, at der havde været forhold knyttet til bl.a. behandlingen og farlighedsvurderingen af gerningsmanden, som jeg lagde vægt på før, som ikke var – ikke var – i overensstemmelse med almindeligt anerkendt faglig standard.
Peter Kofod (DF), 2025-03-12:
Så vil jeg gerne gå tilbage til den konkrete sag, der er årsagen til, at jeg har stillet spørgsmålet.
For alt det andet om, at vi skal gøre noget godt for psykiatrien i forhandlinger, der kommer, køber jeg sådan set; det er vi gerne med til.
Men sagen er jo, at der står nogle pårørende tilbage, som har mistet et elsket familiemedlem, og jeg vil spørge ministeren, om ministeren synes, at man kan gøre mere for at evaluere den konkrete sag, mere for, at de pårørende, der står tilbage og mangler svar på, hvad der skete på det pågældende tidspunkt, kan få de svar.
Sophie Løhde (V), 2025-03-12:
Sådan som psykiatriloven i dag er indrettet, er der jo ikke regler for, hvor det er, retspsykiatriske patienter skal anbringes, bortset fra de situationer, hvor du har at gøre med en ekstraordinært farlig patient, hvor man jo i Danmark bliver anbragt på Sikringsafdelingen.
Det, der er det afgørende, er jo, at man foretager en farlighedsvurdering af den konkrete patient, i forbindelse med at man beslutter, hvor man skal indlægges.
For det er helt uacceptabelt, at man på grund af kapacitetsmæssige problemer bliver indlagt, anbragt i almenpsykiatrien, fordi man mangler pladser i retspsykiatrien, og det er også derfor, jeg synes, det er positivt, at der igennem en årrække også er blevet investeret i retspsykiatrien i forhold til at få udvidet kapaciteten.
Det kan vi se i udviklingen i antallet af retspsykiatriske sengepladser, som stiger i de her år, og vi kan også se, at der i de kommende år også etableres endnu flere retspsykiatriske pladser.
Kan det stå alene?
Nej, det kan det ikke, fordi der er behov for en samlet kapacitetsudvidelse i psykiatrien, og det er noget af det, som også skal adresseres i forbindelse med de samlede forhandlinger om en kommende 10-årsplan for psykiatrien.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-03-12:
Mener ministeren, at det er et problem, at ordblinde studerende, der studerer på uddannelser, der ikke giver adgang til su, ikke længere har adgang til Nota, som er et bibliotek for blinde, ordblinde og andre med læsevanskeligheder, som stiller både studiebøger og skønlitteratur til rådighed i udgaver, der kan læses op?
Jeg tror, at der er mange, for hvem det er vigtigt, og som selvfølgelig er glade for, at man gerne vil lave det stykke arbejde.
Men jeg tror bare, at der er mange, der gerne vil have svar på, hvornår man får løst det her problem.
For det er jo lige nu, at de ordblinde står med den her udfordring, og det kan have store konsekvenser, som gør, at man bliver nødt til at droppe ud af sin uddannelse eller forlænge sin uddannelse, fordi man simpelt hen ikke kan følge med, fordi der er lavet – undskyld, det synes jeg – et dårligt stykke politisk arbejde, der ikke tager højde for de her ordblinde studerende.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-03-12:
Jeg er enig i, at jo højere en gage, man får, jo mere ansvar, man har, jo mere er man også til rådighed for at svare for og på, hvorfor man har gjort dette og hint.
Og jeg kan også have min undren over de dispositioner, der er blevet foretaget ansættelsesmæssigt på Filminstituttet, indtil ledelsen blev udskiftet; det skal der ikke herske tvivl om.
Katrine Daugaard (LA), 2025-03-12:
Jamen det er helt korrekt, og vi har jo snarlig et samråd om det her roderi af ansættelser mellem alle de her fonde og bestyrelser.
Men finder ministeren det egentlig rimeligt, at jeg spørger ind i de her ansættelsesforhold, som jo er betalt af skatteborgerne?
Vi taler om direktører, der får milliongager, her.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-03-12:
Jeg har jo i det omfang, jeg er blevet gjort opmærksom på forholdene på DFI, ad flere omgange bedt om forskellige redegørelser.
Det er jo en sag, der er startet, lang tid før jeg blev valgt til Folketinget, og før fru Katrine Daugaard blev valgt til Folketinget, og et projekt, der irreversibelt er igangsat med nogle investeringer, som man efterfølgende, da jeg bliver minister, ikke har kunnet rulle tilbage uden at imødese et betydeligt tab.
Samtidig er det et institut, for hvem en uafhængig bestyrelse varetager driften, hvorfor hverken fru Katrine Daugaard eller jeg kan blande os i beslutningerne.
Dog er det sådan, at et flertal i bestyrelsen faktisk er udpeget af diverse råd for film, dokumentarfilm og museale forhold osv., og en overvejelse kunne jo være at ændre filmloven, således at der er politisk kontrol med, hvordan skattekronerne bliver brugt fremover.
Katrine Daugaard (LA), 2025-03-12:
Hvad synes ministeren så om, at det nu viser sig, at den nuværende bestyrelse, foruden den nye formand, altså en bestyrelse, som ministeren tilsyneladende fortsat den dag i dag har tillid til, også valgte at konsulentansætte den tidligere direktør og ansvarlige for Filmtaget, efter denne var afskediget, og efter at den nye direktør, Tine Fischer, var tiltrådt?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-03-12:
Jeg tænker, at jeg ville have gjort mange ting anderledes, hvis jeg havde været i bestyrelsen for Det Danske Filminstitut eller siddet i direktionen.
Katrine Daugaard (LA), 2025-03-12:
Jeg har jo oversendt en lang række skriftlige spørgsmål om det her, og jeg må sige, at nogle af svarene egentlig overrasker mig.
For som jeg læser nogle af svarene fra ministeren, repræsenterede Claus Ladegaard under sin konsulentansættelse også DFI i et projekt om afhjælpning af billetkrisen hos Danske Biografer, som var finansieret af fonden Biografklub Danmark, således at Claus Ladegaard i sin konsulentperiode både blev aflønnet af DFI, hvor han var afskediget fra og nu igen ansat som konsulent, og samtidig har han modtaget betaling for den bestyrelsespost, han så fik i fonden Biografklub Danmark.
Hvad tænker ministeren om det?
For det er jo offentlige kroner, der betaler det her.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-03-12:
Tak for det, tak til fru Katrine Daugaard, tak til formanden, og tak for spørgsmålet.
Jeg tror ikke, det kommer som en stor overraskelse for fru Katrine Daugaard, at jeg mener, at forløbet om Filmtaget på mange måder har været håbløst.
Regningen, man har efterladt, de manglende godkendelser, den manglende dialog, man tilbage i 2021 fra Filminstituttets side ikke indgik i med hverken Kulturministeriet, Bygningsstyrelsen eller andre, har efterladt en stor regning.
Det er jo ikke en beslutning, som den daværende kulturminister, fru Joy Mogensen, traf, i og med Filminstituttet er uafhængigt og har sin egen bestyrelse.
det er også Filminstituttets bestyrelse, der er ansvarlig for aflønningen af direktionen og de ansatte.
Selv kan jeg godt have meget dybe og alvorlige tanker om, hvorvidt de beslutninger har været rigtige.
Det ved jeg at ordføreren også ved at jeg ved og tænker.
Dog er der også det forhold, at uafhængighed og armslængde er man nødt til at respektere, særlig som kulturminister.
Katrine Daugaard (LA), 2025-03-12:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er udtryk for god skik og ordentlighed, at Det Danske Filminstitut, DFI, valgte at ansætte forhenværende direktør Claus Ladegaard som konsulent efter sin fratrædelse, taget i betragtning at han stod i spidsen for skandaleprojektet »Filmtaget«, som har efterladt DFI i store økonomiske vanskeligheder?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-03-12:
Jeg vil bare lige påpege, at der, lige siden fru Mette Bock var kulturminister, har været nogle udfordringer på det her område.
Jeg har forsøgt at løse dem og sikre, at de mennesker, der ejer rettighederne til studiebøgerne, får en rimelig betaling, og at man ikke kan piratkopiere tilgængeligt materiale.
Det skal ikke betyde, at der er mennesker, der før havde adgang, som ikke kan få adgang.
Men lige nu lever vi jo bare op til de love og regler, der er på området.
De love og regler ekskluderer så nogle af de mennesker, som fru Helena Artmann Andresen peger på her i spørgsmålet.
Dem er jeg villig til at hjælpe.
Det vil jeg gerne være med til.
Mit ministerium er i dialog med Uddannelses- og Forskningsministeriet for at se på, hvordan vi kan gøre det, og jeg lover, at vi ikke bruger længere tid på det end absolut nødvendigt.
Dog håber jeg, at ordføreren vil anerkende, at det selvfølgelig er vigtigt at overholde landets love, og at mennesker, der ejer et produkt, også får den retmæssige betaling, når det bliver brugt, og at ordføreren også kan se det problematiske i, at der har været en lang årrække, hvor forfattere og forlag desværre er blevet snydt for de rettighedspenge, de havde krav på.
Peter Kofod (DF), 2025-03-12:
Det er jo helt åbenlyst, at der har været problemer med kapaciteten i retspsykiatrien, og det har nok også været åbenlyst, at det er noget, der har stået på i mange år.
Som jeg sagde i starten af min tale, vil vi, hvis det er noget, vi kan være med til at løse, gerne være med til at løse det.
Kan jeg få ministeren til måske klarere at forholde sig til klarere at give en holdningstilkendegivelse om, om folk, der skal sidde i retspsykiatrien, ikke selvfølgelig skal sidde i retspsykiatrien?
Det kan jo ske, at der er det her overlap, og det synes jeg vi skal have begrænset.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-03-12:
Vi står jo fast på, at vi kæmper for frihed og fred, og at vi ikke mindst også forsvarer vores demokratiske rettigheder, og det noterer jeg mig også at amerikanerne er optagede af.
Jeg glæder mig også over, at amerikanere nu har taget et engagement i forhold til at finde en løsning på situationen i Ukraine, som er ulykkelig.
Jeg er faktisk tilfreds med, at det ser ud til, at man har fået et godt udkomme af det møde, der har været i Saudi-Arabien, sådan at det nu bliver Putin, der skal levere, i forhold til om han ønsker en reel fred eller ej.
Sascha Faxe (ALT), 2025-03-12:
Så vil jeg vende tilbage til spørgsmålet.
Hvad er det så helt konkret for nogle strategiske grundpiller og fælles sikkerhedsmæssige grundpiller, vi har sammen med USA i den her tid, og som vi kan se vi bygger videre på og der stadig er at bygge videre på?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-03-12:
Først og fremmest er USA fuldstændig afgørende for Europas sikkerhed, og det er USA i kraft af, at de er et meget vigtigt medlem af NATO.
Jeg noterer mig jo også med stor tilfredshed, at USA har bekendtgjort, at de ikke er på vej ud af NATO, og at de stadig væk ser NATO som en vigtig hjørnesten både i forhold til den europæiske sikkerhed, men for den sags skyld også den amerikanske sikkerhed.
Når det så er sagt, synes jeg også, man bliver nødt til at se på, hvad det er for en verden, vi lever i, og at der er langt flere ting, der forener Danmark og USA, men for den sags skyld også Europa og USA, end der adskiller os.
Men det betyder jo ikke, at der ikke er ting, som udfordrer samarbejdet.
Det tror jeg jeg vil være ærlig og sige, og det ville også være meget komisk, hvis jeg sagde, at jeg en til en var enig i alt, hvad amerikanerne gør, for
det er jeg ikke.
Men det betyder ikke, at jeg vil kaste 75 års sikkerhedspolitisk sambejde over bord, fordi man så har nogle uenigheder på nogle punkter.
Sascha Faxe (ALT), 2025-03-12:
Nu var det heller ikke opsigelsen, men det var simpelt hen tidspunktet for, hvornår vi beslutter det, jeg spørger til.
For historisk set har vi jo i Danmark haft en stærk tradition for at holde de fremmede magter ud i strakt arm.
Så derfor er jeg nysgerrig på, hvilke af de fælles rammer for den her alliance, som ministeren taler om der er tilbage, altså hvad det helt konkret er for nogle ting, vi står på.
For Trump har stillet spørgsmålstegn ved en hel del ting, både nogle af de ting, jeg nævnte, men også andre ting.
Så hvad er det, der gør, at vi er villige til at sige, at de stadig er en garant for vores sikkerhed og for vores suverænitet, når de nu har udfordret os på en række områder?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-03-12:
Man får det indtryk, at spørgeren tænker, at USA potentielt er en fjende, og det er jeg lodret imod.
USA er Danmarks tætteste allierede og har været det igennem mange, mange år.
Betyder det så, at alt, hvad USA siger, er hundrede procent rigtigt, og at man skal være enig i alt, der bliver sagt fra amerikansk side og af den nye amerikanske administration?
Nej, det gør det bestemt ikke.
Der er også udtalelser, som både den amerikanske præsident og vicepræsident er kommet med, som jeg er uenig i.
Men det ændrer ikke på, at jeg ville synes, det ville være meget mærkværdigt, at man har lavet en samarbejdsaftale, som man så vælger nu at opsige, fordi der er kommet en ny administration.
Jeg synes, det ville være det helt forkerte signal at sende i en alvorlig sikkerhedspolitisk situation.
Sascha Faxe (ALT), 2025-03-12:
Tak for svaret, minister.
Jeg hører ministeren sige, at aftalen med USA er vigtig for Danmarks sikkerhed og for at styrke vores transatlantiske bånd.
Men det er jo også, netop fordi det her er en sikkerhedspolitisk beslutning med ret vidtrækkende konsekvenser, at jeg stiller spørgsmål om timing i forhold til den geopolitiske situation, vi står i.
For vi står i en situation, hvor USA har truet kongeriget med, at de vil tage Grønland; de har startet en toldkrig i morges; de har blandet sig meget aktivt i Ukrainekrigen, som jo også er en del af vores sikkerhedspolitiske felt i Danmark, hvor de bl.a. har lukket for jammingfunktionen på de F-16-fly, vi har været med til at donere; de har droppet støtten; de har lukket for efterretninger osv.
Det er alt sammen noget, der også påvirker os sikkerhedspolitisk i Danmark i den situation, vi står i.
Så er det her ikke et tegn på, at vi måske ikke kan stole på amerikanerne?
Og er det at lade dem have baser på dansk jord egentlig ikke en sikkerhedspolitisk udfordring, altså en sikkerhedstrussel mod Danmark frem for en øgning af sikkerheden?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-03-12:
Tak for det.
Først og fremmest tror jeg, det er tydeligt for enhver, at Europa står i en meget alvorlig sikkerhedspolitisk situation – en af de mere alvorlige i de seneste årtier.
Vi befinder os også i en ny geopolitisk virkelighed med store forandringer i verden, som vi også bliver nødt til at forholde os til.
Det står også klart, at Europa kommer til at tage en større del af ansvaret for vores kollektive forsvar og sikkerhed, men det ændrer ikke på, at det er vigtigt fortsat at have nære allierede.
Danmark har en stærk interesse i et tæt forsvarssamarbejde med USA.
Det transatlantiske samarbejde har været afgørende for Europas sikkerhed i mere end 75 år, og vi skal også gøre, hvad vi kan for både at udbygge og styrke det samarbejde, både for Europas skyld, men også for Danmarks skyld og vores egen sikkerhed her i Danmark.
Vi styrker netop det transatlantiske samarbejde med denne aftale.
Aftalen fastlægger rammerne for et styrket forsvarssamarbejde mellem Danmark og USA og regulerer amerikansk militærs tilstedeværelse i Danmark.
Aftalen giver som led heri bl.a. amerikanske styrker adgang til at benytte og nærmere aftale militære anlæg og områder her i Danmark.
USA vil på nuværende tidspunkt få adgang til at benytte flyvestationerne i Karup, Skrydstrup og Aalborg.
Aftalen indebærer ikke, at USA kan oprette selvstændige baser i Danmark.
Inden for de udvalgte militære områder kan det aftales, at USA får eksklusiv ret til visse anlæg eller områder.
Aftalen forbedrer USA's adgang til Danmark og Østersøen, og den styrker dermed også NATO's kollektive forsvar og afskrækkelse i vores nærområde.
Med andre ord øger det også USA's militære mobilitet her i vores region.
Og i en tid med krig i Europa er der efter min opfattelse i udpræget grad brug for, at vi gør det, som der er lagt op til i aftalen, nemlig at vi får et stærkere samarbejde i forhold til det, som DCA-aftalen giver mulighed for.
Sascha Faxe (ALT), 2025-03-12:
Mener ministeren, at det er et passende tidspunkt at indgå aftale med USA om amerikanske baser i Danmark, bl.a. set i lyset af den amerikanske præsidents udmeldinger om Grønland?
Hvilke værdier mener ministeren at Danmark og USA deler, og hvordan vurderer regeringen at det påvirker vores strategiske partnerskab, set i lyset af USA's seneste udenrigspolitiske ageren og præsident Donald Trumps nylige udmeldinger om at ville flytte næsten 2 millioner fra deres hjem i Gaza, at ville købe Grønland, at præsident Zelenskyj er en diktator, og at det er Ukraine, der startede krigen?
Peter Kofod (DF), 2025-03-12:
Tak for det, og tak til sundhedsministeren for besvarelsen af spørgsmålet.
Jeg vil lige starte med alt det, der kommer nu, alt det, der handler om forhandlinger, alt det, der handler om ting, vi fremadrettet kan gøre bedre.
Det tager jeg selvfølgelig imod med kyshånd, og jeg tager det også med mig i dag, og jeg glæder mig da også til at blive indkaldt til forhandlinger, for jeg regner helt klart med, at regeringen selvfølgelig vil sigte efter en bred aftale, som også Dansk Folkeparti meget gerne vil være med i, hvis vi kan få lov til at sætte nogle aftryk.
Men jeg vil gå tilbage til den sag, der er årsagen til, at jeg har kaldt ministeren herned i Folketingssalen om det her væsentlige spørgsmål, for det er en helt, helt forfærdelig sag, hvor en meget, meget sårbar borger, der har brug for samfundets hjælp, i virkeligheden ender med at blive lukket inde, kan man sige, et sted, hvor en farlig person og en person, som myndighederne vurderer som farlig, ender med at tage hendes liv.
Det er jo fuldstændig frygteligt.
Der skal ikke være farligt i vores psykiatri.
Det skal ikke være sådan, at man som borger, hvis man kommer ind i psykiatrien, bliver sat i farlige situationer, der i yderste konsekvens kan koste en livet.
Ministeren siger i sin besvarelse, at det klare udgangspunkt må være, at farlige, retspsykiatriske patienter ikke skal placeres sammen med andre i psykiatrien.
Jeg kunne godt tænke mig i stedet for, at det er et udgangspunkt, at man gør det til et fast princip, at selvfølgelig skal mennesker, der vurderes som farlige, ikke kunne placeres steder, hvor der er ekstremt sårbare mennesker, der har brug for en anden form for hjælp, og hvor farlige mennesker kan risikere i yderste konsekvens at dræbe dem, som det skete med Stine Kitt Jørgensen tilbage i februar 2021.
Er ministeren enig i, at vi fremadrettet skal gøre det til et fast princip og ikke bare et udgangspunkt?
Tak for det.
Jeg vil læse spørgsmålet højt.
Mener ministeren, at det nuværende system, hvor retspsykiatriske patienter med voldsdomme placeres i almindelige psykiatriske afdelinger, er forsvarligt set i lyset af flere tilfælde, hvor dette har ført til alvorlige hændelser, herunder drabet på en patient på en lukket afdeling?
Og der skulle også være sendt et link med til sundhedsministeren.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-03-12:
Det er jo bl.a. helt konkret det forhold, jeg lige har refereret til, altså at man i forbindelse med en senatshøring med en ny NATO-ambassadør, men det gælder jo også de høringer, der har været med forsvarsministeren og udenrigsministeren, jo ikke har sat grundlæggende spørgsmålstegn ved NATO-alliancen.
Man har gentaget nogle kendte amerikanske krav, og jeg er helt med på, at den sproglige ramme, i hvilken det sker, måske er ny, i forhold til det man har set før.
Men det underlæggende budskab er jo det samme, og det responderer vi på.
Det er derfor, vi bl.a. har lavet en accelerationsfond i Danmark, og det er klogt at gøre, fordi det fremmer sandsynligheden for, at det her stærke transatlantiske samarbejde holder mere end vores tid ud.
Og selv hvis man så lagde en dyster analyse ned over det hele, ville det være klogt at gøre alligevel.
Sascha Faxe (ALT), 2025-03-12:
Historisk har vi jo set, at det kun har været USA, der har aktiveret artikel 5, og der kom Danmark, da der blev kaldt.
Det er måske derfor, jeg spørger så konkret, altså fordi jeg og også en masse andre, ved jeg, er i tvivl om, hvorvidt man egentlig har USA i ryggen i det her, for folk føler faktisk, at man står over for hinanden.
Det er der, jeg gerne vil hen i forhold til at forstå, hvad det er, der gør, at regeringen synes, man stadig har USA i ryggen, mens jeg og mange andre danskere faktisk føler, at de er blevet opponenter.