runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-01-16:
Det er i hvert fald enormt utryghedsskabende for borgerne, at man oplever, at der bliver brændt biler af ude foran ens hjem, og jeg synes bestemt, at det er et uvæsen, som vi skal til livs.
I det hele taget må man sige, at der jo, for så vidt angår Ishøj, skete mange uhyrlige ting, også her hen under nytårsaften, hvor der blev skudt fyrværkeri af efter politiet ved Vildtbanestien ved Circle K i Ishøj.
Og i det hele taget er der uhyre mange problemer derude.
Der er det jo så bare, jeg siger, at jeg synes, det er virker en smule bureaukratisk, at man har det her krav om at skulle kontakte politiet og få tilladelse fra politiet til at opsætte den her videoovervågning.
Altså, jeg tror dybest set, at der er rigtig, rigtig mange områder på Vestegnen i de almennyttige boligområder, der er der, hvor man faktisk gerne vil have den her tilladelse.
Hvis ministeren var indstillet på at give sådan en generel tilladelse, tror jeg, at der ville komme rigtig mange kameraer op i vores boligkvarterer, og det ville være med til at styrke trygheden.
For tryghedsmålinger, der er lavet ude i området, bl.a. i Brøndby Strand, er jo tryghedsmålinger, som ikke er overvældende.
Der er en relativt høj tryghed, men ser man det i forhold til tryghedsmålinger andre steder i landet, så er den faktisk meget, meget lav.
Derfor har jeg lidt svært ved at forstå, at ministeren ikke vil give den her generelle tilladelse, når man nu, f.eks. hvis man ejer et storcenter, kan overvåge det.
Altså, hvorfor skal man så ikke kunne overvåge en boligforening, hvis boligforeningens medlemmer ellers synes, at det er en rigtig god idé?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-01-16:
Der skal være forskel på, om man er i et privat område eller på offentlig vej.
Jeg kunne være lidt polemisk – det kunne jeg måske blive beskyldt for at være – og sige: Hvis man nu bare gav den tilladelse til boligorganisationerne, altså at de bare kunne sætte overvågning op, hvis de havde lyst til det, kunne man så forestille sig, at nogle af de boligselskaber kunne få nogle bestyrelser med en formand eller blive styret af nogle, som måske kunne have en interesse i at sætte nogle kameraer op af andre grunde?
Jeg tror, at spørgeren og jeg er ret enige om, at vi har nogle problemer i visse boligområder, også måske med nogle typer, der kommer med nogle helt andre værdisæt og normer, end både spørgeren og jeg bryder os om.
Så vi skal jo nok også lige passe på med, hvad vi åbner for – bare sådan sagt som en del af debatten.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-01-16:
Det understreger jo bare, at man skal møde op, når det er sådan, at der er et møde i boligforeningen, og når der skal vælges en ny bestyrelse, så man får valgt de rette mennesker og ikke nogen, der vil afskaffe juletræer eller opsætte overvågning for at udføre social kontrol.
Når det så er sagt, har jeg det bare sådan, at jeg som udgangspunkt har tillid til, at de boligforeninger, vi har, som har ytret et ønske om at få de her ting i orden, også gør det ud fra et rimeligt krav.
Og når man oplever de her utryghedsskabende elementer, som vi oplever konstant og hele tiden – vi oplever ikke afbrænding af biler hver dag, men vi oplever utryghedsskabende elementer i det her område –
hvorfor er det så, at ministeren stadig væk hænger lidt i bremsen?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-01-16:
Jeg ved ikke, om jeg hænger i bremsen, for jeg tror, at spørgeren og spørgerens parti og jeg ikke er ret uenige om det her på det lange stræk.
Det er selvfølgelig bare princippet i, om man skal have politiet ind over og sige, at her kan der godt overvåges med de hensyn, der nu skal gælde for overvågning, eller kan man bare gøre det efter forgodtbefindende?
Jeg vil gerne høre det, hvis jeg tager fejl, for jeg er ikke bekendt med, at vi har boligorganisationer noget sted i landet, der har bedt om at få overvåget, og hvor der er blevet sagt nej.
Det kan godt være, at der er det, men jeg er bare ikke bekendt med, at det skulle finde sted de steder, hvor man virkelig er udfordret på trygheden, for selvfølgelig skal folk kunne være trygge i deres boligområde, og det er videoovervågning et rigtig godt redskab til.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-01-16:
Jeg ved heller ikke, om der er nogen, der har fået et nej til det her.
Jeg synes bare, det er en lidt omstændelig facon at gøre det på, og jeg forstår stadig væk ikke den der sondring mellem et storcenter og andet.
Hvis man så forestiller sig et storcenter, der er placeret i et boligområde – der er butikkerne i boligområdet nede forneden, og så er der etageejendomme – må man så overvåge, eller må man ikke overvåge?
Hvis grundplanen er en del af et storcenter, og det, der er oven over, ikke er, så må man godt, eller hvad?
Jeg synes bare, at der er nogle sondringer der, som bliver sådan lidt løse i fugerne.
Men jeg anerkender da, at det er dejligt, at der i den konkrete sag nu åbenbart er kommet en henvendelse, der måske gør, at man kan komme i mål med det ønske, man har.
Peter Kofod (DF), 2019-01-16:
Tak for det.
Den gode ting er, at ministeren svarer klart, at ja, der skal være mere videoovervågning af det offentlige rum.
Det er sådan set glædeligt.
Det er jeg enig i.
Det er den gode ting.
Så er der den ting, jeg måske har lidt afmålte følelser for, og det er det lovforslag, som regeringen nu kommer med.
Det er sådan set fint nok, at man går noget ad vejen.
Noget af det, jeg ser som udfordringen i det, regeringen kommer med, er, at man jo ikke går endnu længere.
Altså, det er sådan et lovforslag, hvor man siger, at jo, på den ene side vil man jo godt, og på den anden side kommer der så lige mange forsikringer.
Men noget af det, der kan undre mig, er, at når man ser på den kommunale overvågning og noget af det, som vi jo har diskuteret igennem flere år – efter at der har været et ønske fra nogle kommuner, som vi jo så midlertidigt har måttet hjælpe ud af de problemer, de havde, hvor de ikke kunne få lov til at opsætte videoovervågning og vi var nødt til at gå ind og finansiere det over finansloven, så politiet kunne sætte det op – så løser man jo ikke det problem.
Som jeg forstår lovforslaget, løser man jo ikke det problem hele vejen.
Det er baseret på, at vi stadig væk herindefra har noget velvillighed og så siger, at vi må kompensere for den manglende løsning igennem politiet, i stedet for at man egentlig lader kommunerne håndtere det og løse deres problemer selv, altså har en god offentlig debat i kommunerne og byrådene om det selv.
Den parkerer man så.
Og det synes jeg er ærgerligt.
Det synes jeg er utrolig ærgerligt.
Men nu er tiden jo også kommet til, at jeg skal til at stille et spørgsmål, og det, jeg gerne vil høre om, er, om ministeren med forslaget her mener, at man løser problemerne med de wild west-tilstande, der i dag hersker på overvågningsområdet.
Jeg tror, at hvis man går ned igennem København, vil man se en meget, meget stor overvægt af kameraer, der af fornuftige grunde måske ikke hænger helt efter lovens forskrifter.
Løser man efter ministerens mening med regeringens forslag de problemer, der er i dag?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-01-16:
Lad os håbe, at det bliver til fælles glæde.
Om ikke andet håber jeg også, at den her meningsudveksling og dialog i hvert fald har ført til, at der er sat fokus på, at det at kunne videoovervåge er vigtigt.
Og nu har vi jo også sendt et signal om, at der faktisk i lovgivningen er udvidede muligheder for boligforeninger.
Så hvis man synes, man har en udfordring med tryghed, så tag en kontakt til politiet og få den dialog, så vi kan få gjort det trygt for folk at bo i også udsatte boligområder.
Peter Kofod (DF), 2019-01-16:
Tak for det.
Mener ministeren, at der kan være behov for mere videoovervågning af det offentlige rum?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-01-16:
Tak for spørgsmålet.
Det er godt, for jeg vil gerne begynde med at svare ja til spørgsmålet.
Jeg mener således, at der kan være behov for mere tv-overvågning af det offentlige rum.
Vi skal så bare finde balancen og undgå unødvendig tv-overvågning af det offentlige rum.
Og det er jo der, balancen ligger.
På den baggrund har jeg, som spørgeren også er bekendt med, sendt et lovforslag i høring den 21. december 2018, der bl.a. skal ændre tv-overvågningsloven.
Med forslaget lægges der netop op til en udvidelse af adgangen til at foretage tv-overvågning af det offentlige rum i visse tilfælde.
Det foreslås f.eks., at der sker en udvidelse af mulighederne for, hvilke erhvervsdrivende der lovligt kan tv-overvåge visse situationer.
Det foreslås desuden, at der indføres en adgang for politiet til i særlige tilfælde at meddele tilladelse til, at private kan foretage tv-overvågning.
Med lovforslaget og de nugældende regler vil der i min optik være en lang række muligheder for at kunne foretage tv-overvågning af det offentlige rum.
Jeg antager på baggrund af spørgerens udtalelser i pressen, at spørgeren også ønsker at høre om kommuners adgang til at foretage tv-overvågning.
Kommunerne kan bl.a. under visse betingelser tv-overvåge i nær tilknytning til områder, som tv-overvåges af boligorganisationer, som har fået tilladelse fra politiet.
Og i det lovforslag, jeg sendte i høring i december, lægges der jo ikke op til, at de muligheder ændres.
Det mener jeg er den rette balance, og det skal ses i lyset af, at der med aftalen om finansloven for 2019 igen ligesom i 2018 på Dansk Folkepartis foranledning er afsat en pulje til politikredsene til videoovervågning af steder, hvor der er behov for en særlig tryghedsskabende indsats.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-01-16:
Jeg forstår selvfølgelig, hvad ministeren siger, men må jeg ikke henlede opmærksomheden på, at hvis man tager steder som Ishøj Bycenter, Rødovre Centrum eller Albertslund Centrum, er det jo butiksarkader, som er overvåget, og som i virkeligheden er at ligne med det offentlige rum.
Albertslund Centrum er gader, som man bevæger sig rundt i, og de er ikke overdækket eller noget.
Der må man tilsyneladende godt overvåge, men man må ikke gøre det i en boligforening.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-01-16:
Jeg er meget, meget enig i, at det at kunne beskytte sit hjem er helt afgørende vigtigt i et samfund, og at det at kunne holde uvedkommende fra døren er meget vigtigt.
Udfordringen i en boligforening er jo, at man har de enkelte bygninger, hvor folk bor, men ellers er området et offentligt tilgængeligt område.
Og jeg synes, der er en principiel diskussion, som jeg også har haft fornøjelsen af at diskutere med hr. Peter Kofod, nemlig om kommuner og boligselskaber og alle andre bare kan sætte kameraer op på offentlig grund, når de vil.
Jeg synes, at der i hvert fald er et eller andet princip i det, vi som retspolitikere her i Danmark skal beslutte, nemlig om man bare kan det.
Jeg synes faktisk, der findes hurtige og enkle måder at få det her gjort på, hvis det er en alvorlig situation.
Og jeg kan godt lide sådan rent principielt, at politiet er inde over.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2019-01-16:
Vi kunne med den tidligere lovgivning sagtens fjerne nogle af de lejre, som jeg så godt nok synes at ministeren tegner som værende et stort skræmmebillede.
Vi kunne med den tidligere lovgivning sagtens fjerne de lejre.
Som vi også snakkede om på samrådet, så når vi spørger de folk, som er ude i felten, når vi spørger Kirkens Korshær, som driver en varmestue for udenlandske hjemløse, så er der ifølge deres tællinger jo ikke kommet færre udenlandske hjemløse.
Så erfaringerne vokser jo i hvert fald med regeringens, hvad jeg vil synes er en hetz på hjemløse, og til trods for, at der jo ikke kommer flere, og det rammer alle danske som udenlandske hjemløse meget hårdt, så kan jeg jo forstå, at regeringen åbenbart vil fortsætte ufortrødent.
Til gengæld kan det godt ske, at ministeren så ikke rigtig oplever dem, der så er her, længere.
Når vi spørger ude i virkeligheden, så er det jo, fordi de gemmer sig.
De er jo sindssygt bange.
De er bange for at blive fanget af politiet, de er endda bange for at sove alene, til trods for at det er det, der kunne give dem noget sikkerhed i forhold til, hvis de var sammen med andre.
Men de er bange, for selv hvis de ligger alene i et hjørne af byen, kan de også blive dømt på grund af zoneforbuddet.
I den konkrete sag her er André jo sådan set blevet dømt eller ender højst sandsynligt med at få en yderligere bøde på 2.000 kr., 6 måneders yderligere zoneforbud og 7 dage i fængsel.
Det får han altså, fordi han har stået og ventet ved bussen, godt nok ikke lige ved siden af busstopskiltet, men 25 m derfra, hvor han tilfældigvis mødte en ven, der spurgte, om han ville have en kop kaffe.
Jeg synes ærlig talt, at det virker meget, meget sippet.
Må man tage en kop kaffe med, når man alligevel ved, at der er 10 minutter til bussen går?
Jeg synes, det virker som en hetz, og jeg synes, det virker som en voldsom måde at reagere på over for hjemløse, som sådan set egentlig bare har brug for samfundets hjælp med udgangspunkt i deres præmisser.
Jamen det er da rigtig fint, at ministeren begræder, at der er hjemløse, der bliver ramt af den lovgivning, som ministeren selv har været bannerfører for.
Men mener ministeren så også, at det var intentionen med loven, at hjemløse som André skulle dømmes for at sove på gaden sammen med en kammerat, eller at det skulle føre til andre sager, vi har haft, hvor hjemløse har sovet alene – også nu, hvor konsekvensen bliver, at man, når man faktisk lovligt er i kommunen for at hente sin medicin, på vej ud bliver dømt for at stå, ja, 25 m fra busstoppestedet?
Er det virkelig den måde, vi skal behandle hjemløse på?
Og er det intentionen med den lov, som ministeren tidligere har været bannerfører for?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-01-16:
Det er i hvert fald konsekvensen af loven, og jeg tror, jeg har sagt mange gange, at jeg selvfølgelig begræder, at danske hjemløse kommer til at opleve nogle konsekvenser her, fordi der er nogle udenlandske hjemløse, der kommer hertil og mener, at man skal lave aggressivt tiggeri på gaderne og fylde i vores gadebillede osv.
Det er en konkret vurdering, og jeg kan jo ikke stå og afgøre det, i forhold til hvor man står og hvordan og hvorledes.
Altså, hvis man har et zoneforbud, må man ikke komme der.
Så kan det være, at man må hente sin medicin, og så skal man ud igen.
Det er en konkret vurdering, der skal foretages.
Men det er rigtigt ærgerligt – det er jo sørgeligt – at det er der, det er kommet til, men vi skulle løse et problem, og jeg har ikke hørt Enhedslistens løsning.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2019-01-16:
Ministeren er stålfast – det var han også til vores samråd tilbage i december.
Jeg synes stadig, det er dybt problematisk, at hjemløse – jeg har snakket med dem selv, både danske og udenlandske – på den her måde skal hetzes og nu endda også skal ende med at sidde i fængsel for at have stået et par meter, og ingen må så vide hvor mange – det vil de ellers gerne vide – for langt fra et busstoppested.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-01-16:
Hvis vi så kunne lave en aftale om, at spørgeren kontakter sine partifæller på rådhuset i København – den kommune, hvor der findes allerflest enhedslistemedlemmer i hele Danmark, den rødeste af de rødeste kommuner – så kunne de begynde at interessere sig lidt for at gøre noget godt for de danske hjemløse, for så kunne vi jo hjælpe ad den vej.
Men man vil jo hellere have borgmesterposten for at genere folk, der kører i bil, end man vil have socialborgmesterposten.
Det kunne Enhedslisten have gjort noget ved.
Men lad os kæmpe sammen for gode forhold for de hjemløse, de danske hjemløse – det er jeg helt med på.
Vi skal bare ikke åbne en port for, at alverdens hjemløse fra andre lande i EU kommer rejsende hertil og laver aggressivt tiggeri på gaderne og fylder i vores gadebillede.
Det vil jeg ikke have.
Spørgeren stiller rigtig mange spørgsmål, som jeg af gode grunde ikke kan svare på med så kort tid.
Vi gik jo heller ikke helt enige fra det samråd, da vi var færdige med det i december.
For mig har det ikke noget at gøre med at være sippet eller at være efter nogen; for mig handler det om, at hvis vi har en lovgivning, så skal loven holdes.
Så kan vi ikke sige, at den gælder så for udvalgte.
Lov er lov, og lov skal holdes.
Jeg begræder da meget den situation, som André og andre danske hjemløse er kommet i, fordi en række udenlandske hjemløse er væltet ind i København og andre steder.
Jeg tror godt, at hr. Rasmus Vestergaard Madsen kan huske, hvilken utryghed det gav i sommeren 2016 og ikke mindst i 2017, hvor folk virkelig følte sig intimideret.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-01-16:
Der er stadig væk nogle ting, der undrer mig.
Den er jo på mange måder, synes jeg, at ligestille med en familie eller en virksomhed.
Hvorfor kan man ikke på samme måde få ret til at overvåge sit eget område uden at inddrage politiet i det?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-01-16:
Jeg har jo haft den fornøjelse at diskutere det her flere gange med spørgerens partifælle, hr. Peter Kofod, og det skal jeg også lidt senere i dag.
Omkring det her med, hvem der nu skal afgøre, om der skal sættes kameraer op, vil jeg sige, at vi jo faktisk har givet boligorganisationerne bedre redskaber end andre, fordi de nemlig ikke, hvis der vurderes et behov, skal afvente, om der nu er budget til det i politiet, da de sådan set selv kan betale for det, hvis de vil.
Så jeg synes faktisk, at der er ret enkle metoder, men det er måske meget godt, at vi får den drøftelse her, så folk kan høre, at man sådan set kan henvende sig.
Nu har politiet så henvendt sig til boligorganisationen, og så er jeg enig i, at der selvfølgelig skal træffes en hurtig beslutning.
Det er klart.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-01-16:
Justitsministeren har givetvis ret i, at der nok er det behov, og det er nok desværre ikke kun i Ishøj Kommune, at vi har det behov.
Det er ikke lang tid siden, at der også var bilafbrændinger i Tybjergparken i Brøndby, der har været problemer i Albertslund, bl.a. i Fiskerhusene og i Nøglens Kvarter og andre steder, så det er et meget stort problem på Vestegnen.
Derfor virker det også en smule omstændeligt, at man har valgt den procedure, at det er noget, som politiet nødvendigvis enten skal sætte i værk eller give tilladelse til, for sådan et behov for at overvåge kan jo optræde meget hurtigt.
Hvis der først er nogle lømler, der flytter ind i kvarteret eller ser sig sure på nogle mennesker, der eksempelvis bor i et område, kan det være et behov, som opstår meget, meget hurtigt.
Jeg ved ikke, hvor hurtigt politiet kan træffe sådan en beslutning om at overvåge, men jeg har bare indtryk af, at det er relativt omstændeligt, også set i lyset af at AAB jo selv har henvendt sig til pressen om den her sag og har fortalt om deres genvordigheder.
Så jeg ville bare høre ministeren, om ikke man kan gøre det lidt mere enkelt, sådan at boligforeningerne selv får den mulighed at træffe den beslutning at opsætte sådan noget videoovervågning.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-01-16:
Tak for spørgsmålet, der jo giver mig mulighed for at fortælle nærmere om de muligheder for tv-overvågning af boligområder, der allerede eksisterer i dag.
Jeg vil gerne begynde med at sige, at de mange bilbrande jo bare er et udtryk for en fuldstændig uacceptabel adfærd, som ikke skal tolereres, og jeg kan kun være enig i, at det skal stoppes.
Der er allerede i dag i lovgivningen mulighed for, at der kan etableres tv-overvågning af boligområder.
Politiet kan således foretage tv-overvågning af frit tilgængelige steder med henblik på forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet, når det er sagligt og proportionalt.
Herudover kan boligorganisationer selv opsætte tv-overvågning i boligområder efter tilladelse fra politiet.
Derudover kan kommunerne også selv efter drøftelse med politidirektøren tv-overvåge områder, som ligger i nær tilknytning til et område, som tv-overvåges af boligorganisationer, og det mener jeg er den rigtige løsning, og jeg synes også, der er rigtig mange muligheder.
Derudover har politiet jo en lang række øvrige redskaber, der kan blive taget i brug, hvis der opleves uro i boligområder: Det kan være øget patruljering, anvendelse af mobile politistationer og andet.
Det er selvfølgelig min klare forventning, at politiet overvejer, om der kan iværksættes tryghedsskabende indsatser i området, så borgerne ikke skal føle sig utrygge, for det er der ingen der kan være tjent med.
Men som nævnt er der faktisk rigtig mange muligheder i lovgivningen, og jeg er glad for, at politiet har taget kontakten, så vi forhåbentlig kan få sat nogle kameraer op, hvis det vurderes nødvendigt, og det gør det nok.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-01-16:
Ja, tak for det.
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren imødekomme Ishøj Kommune og Boligforeningen AAB's ønske om at skabe lovgivningsmæssig hjemmel til, at der kan etableres videoovervågning i boligområdet Ågården i Ishøj Kommune, der har været udsat for et stort antal bilbrande i den seneste tid?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-17:
Det handler om de her to forslag om, hvad vi skal gøre i forhold til skattely og offentligt udbud.
Det, der er vigtigt at starte med at snakke om, og som der jo også har været på tale, er den her liste, vi allerede har i EU, og som jo sådan på de bedste dage er lidt morsom, fordi den er så lidt dækkende, som den er, med de par lande, der står tilbage på den.
Man har ikke turdet tage et egentligt skridt og sige, at der også skal kunne stå lande inden for EU på den, da der jo er skattelylande inden for EU.
Derfor er det jo vigtigt at se på, hvordan man kan ændre hele det her område, og hvordan vi kan gøre noget ved skattely.
Det kræver jo i vores optik et tættere samarbejde på skatteområdet internationalt og specielt i EU.
For så er det, at vi begynder at kunne tage de skridt, så vi kan gøre det her.
Det er også derfor, vi står forskelligt på de to forslag, henholdsvis B 38 og B 39.
Vi støtter B 39, fordi vi synes, at det er et rigtig godt forslag, som der skal arbejdes aktivt for.
Vi synes, der skal arbejdes langt tættere på skatteområdet, fordi virksomhederne agerer grænseoverskridende, og derfor skal skatteområdet i forhold til virksomheder også håndteres grænseoverskridende og i EU-regi.
Jeg er egentlig glad for, at de to forslag bliver sambehandlet, for de hænger jo sammen.
Og i forhold til B 38 kan man sige, at det kan vi godt gøre, men så bliver det ikke til noget bagefter alligevel.
Og hvad ville være mest effektivt for at få skubbet på den her dagsorden i EU?
Der tror jeg faktisk på en stærk udtalelse fra Folketinget – som jo vil være i tråd med det, der også er lavet fra Hollands side, det hollandske parlament har også været ude med det her, og alt det arbejde, der foregår i en række nationale parlamenter i forhold til hele skattesamarbejdet i EU, hvor jeg i hvert fald har kontakt til flere forskellige lande, hvor der faktisk er arbejde med og kritik af den arbejdsgruppe, der sidder i Rådet og arbejder med at udfolde de her ting.
Det er sådan, jeg tror vi skal ændre på de her ting.
Derfor støtter vi B 39 og ikke B 38.
Og jeg skal hilse fra SF i forbindelse med B 39 og sige, at de også støtter det.