runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2021-04-22:
Tak for det.
Jeg vil bare høre om noget.
Nye Borgerlige mener jo tit, at vi skal spare i den offentlige sektor, og at vi er i stand til at spare.
Det er jo et meget højt beløb.
Så hvis det nu viser sig, at der reelt bliver brugt flere penge på administration af det her, end der rent faktisk bliver betalt, hvad vil Nye Borgerlige så økonomisk set gøre ved det problem?
Skal man så sætte forældrebetalingen op i Nye Borgerliges optik, sådan at man dækker administrationsudgifterne, eller skulle vi spare de penge, der trods alt er på administrationsudgifter, og så sløjfe det?
Hvad ville være tilgangen her?
Mette Thiesen (NB), 2021-04-22:
Det var faktisk lige præcis derfor, at jeg ret konkret sagde i min tale, at jeg synes, at vi skal undersøge det her.
For hvis vi har noget, som udelukkende skaber bureaukrati, er vi jo nødt til at kigge på, hvordan det egentlig er skruet sammen.
Jeg tror også, at vi alle sammen kan blive enige om, at jo flere fakta, jo bedre, og at det kun kan gøre os klogere på hele problematikken, så vi derfor kan tage en beslutning ud fra et mere konkret grundlag.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-22:
Så det vil sige, at hvis det viser sig, at det rent faktisk er en udgift for det offentlige at inddrive den her forældrebetaling, er Nye Borgerlige så med på at sløjfe den?
Mette Thiesen (NB), 2021-04-22:
Jeg vil sige, at jeg synes, vi skal se på, om det er det, fakta viser.
For så synes jeg, at vi skal tage aktivt stilling på baggrund af det.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-22:
det lyder sådan her: »Lille kat, lille kat, lille kat på vejen, hvis er du, hvis er du?
Jeg er sgu min egen.«
Og jeg ved godt, at man ikke må sige sgu her fra talerstolen, men jeg tænker, når det er et citat fra et gruk eller et digt, at det så alligevel går.
Sådan er det også med børn: De er ikke forældrenes, de er ikke statens; de er deres egne.
Og det fører af sig selv til, at forældrene har et ønske om at hjælpe børnene, sørge for dem, yde omsorg for dem og gøre deres liv så godt som muligt, så de kan træde ind i voksenlivet og klare sig selv.
Det vil sige, at det er et ansvar, som de føler, og et ansvar, som de har kulturelt og juridisk i Danmark.
Så sker der så det nogle gange, at nogle forældre kommer til kort.
De har ofte så store problemer i deres eget liv, at de ikke evner at tage sig af deres børns liv, og så er vi nogle andre i det her samfund, der siger, at så må vi gøre det.
Og det må vi gøre, enten fordi vi kender de familier, eller vi må gøre det i det offentlige system eller i kommunerne eller i staten, som vi har sat til at håndtere de opgaver, når forældrene ikke kan selv.
Og så bliver børnene anbragt uden for hjemmet, og det gør de enten ved en frivillig aftale med forældrene eller med tvang.
Og det vil sige, at ansvaret for i det daglige at sørge for børnene er blevet frataget forældrene, for de kan ikke håndtere det.
Men det ansvar for at forsørge børnene, som de kan håndtere, fordi de har en økonomi til det, forsvinder ikke af den grund; det findes stadig.
Det eneste ansvar, man tager fra dem, er det, som de ikke selv kan håndtere.
Det ansvar, som de kan håndtere, nemlig at give et bidrag økonomisk til forsørgelsen af deres børn, kan de netop håndtere, og derfor vælger man stadig at opkræve nogle penge hos dem for at betale for nogle af de omkostninger, der er ved anbringelsen af børnene, og som forældrene alligevel ville have, hvis børnene hjemme hos dem.
Det kan godt gå ud over økonomien i nogle af de familier, som har indkomster, der er høje nok til, at de skal bidrage.
Og det er, fordi de, mens de har haft børnene – og det er måske en del af problemet – har brugt for mange penge på ting, som de ikke burde bruge penge på, og brugt for få penge på deres børn.
Så bliver det en meromkostning ved deres børn, at børnene bliver anbragt, for der afholder man faktisk de udgifter økonomisk, som der skal til, for at børnene kan få en ordentlig barndom, og den omkostning har forældrene ikke tidligere afholdt.
De har brugt pengene på ting, der var mere nærværende for dem selv, i stedet for på de ting, der var unødvendige for deres børn, og derfor oplever de, at der nu kommer et minus i deres økonomi, når nu de tvinges til at betale det, som et barn koster.
Derfor må de så indskrænke deres økonomi, og det synes vi ikke er et problem; vi synes, at det er et problem, at de tidligere har nedprioriteret børnene og opprioriteret deres egne behov.
Og nu tvinges de så til at prioritere deres børn økonomisk, og det vil vi gerne være med til, at det fortsætter.
Så af disse grunde stemmer vi imod beslutningsforslaget fra SF.
Trine Torp (SF), 2021-04-22:
Tak for det.
Jeg kan undre mig lidt over, at det er noget, som man ligesom skal forpligte forældrene til.
For hvis det er korrekt, som ordføreren siger – og jeg er faktisk enig med ordføreren i, at børn er deres egne – at vi heldigvis er drevet af kærlighed forældre og børn imellem, også selv om vi måske ikke har de fulde evner til at drage omsorg for barnet sådan i det hele taget, fuldt ud, men har brug for supplement til det, kunne man så ikke også godt forestille sig, at det her med at betale til sine børn faktisk også var noget, man gjorde drevet af kærlighed?
Er det noget, vi skal tvinge forældrene til på den måde?
Det andet spørgsmål i den forbindelse er: Hvad mener ordføreren det betyder for det samarbejde, der skal være med kommunen?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-22:
Jeg er helt sikker på, at fru Trine Torp, som er meget vidende om det her område, også kender til eksempler på familier, hvor forældrene bruger deres penge på ting, som forældrene synes er vigtige, hvor de burde bruge flere af de penge på ting, som er nødvendige for, at et barn kan få en god opvækst.
Det er meget indlysende i familier, hvor der er misbrugsproblemer, at moren eller faren eller begge to ofte prioriterer at købe de ting, som de er misbrugere af, i stedet for at købe de ting, som er nødvendige for en god barneopvækst.
Børnene kommer altså økonomisk i anden række i de familier.
Det er måske også en af grundene til, at børnene bliver anbragt, at forældrene har den indstilling til det at have et barn, at de kommer i anden række økonomisk i forhold til forældrenes behov for rusmidler f.eks. Så det er ikke altid sådan, at vi, selv om vi biologisk elsker vores børn, altid gør det i praksis.
Forældre kan også tænke meget kortsigtet.
Trine Torp (SF), 2021-04-22:
Vi ved faktisk ikke, hvad det er, der er grunden til, at børnene er anbragt – om det er, fordi man ikke prioriterer børnene økonomisk, men bruger pengene på noget andet.
Man hvis det var sådan i en familie, tænker ordføreren så, at det får forældrene til at prioritere deres børn mere, at man så har opkrævet de penge til betaling for deres anbringelse?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-22:
Ja, i hvert fald økonomisk, fordi forældrene jo bliver opkrævet betalingen, og den går så til børnene.
Og så har forældrene færre penge til rådighed til det, som de, mens børnene stadig boede hjemme, hellere ville bruge pengene på.
Det her er jo slemt.
Det er jo ikke kun, hvor vi taler om et heroinmisbrug eller lignende: Det er også folk, der hellere vil købe cigaretter end at bruge penge på deres børn; det er folk, der hellere vil spille spil end at bruge penge på deres børn; det er folk, der hellere vil have en dyr bolig end bruge de penge, der er nødvendige, på deres børn; det er folk, der hellere vil bruge penge på hundens mad end på deres børn.
Så det her er jo et udbredt fænomen.
Astrid Krag (S), 2021-04-22:
Tak for det.
Nej, det kan man jo ikke på nogen måde sige, heller ikke hvis man lyttede til det svar, jeg lige gav fru Karina Adsbøl.
Vi står over for ganske mange, ganske store diskussioner i fællesskab omkring vores ældrepleje, som handler om bedre inddragelse af pårørende, bedre inddragelse af de ældres egen selvbestemmelse, større selvbestemmelse for de ældre end i dag.
Det gør vi også i de seks spor i forlængelse af ældretopmødet.
Det gør vi, når vi her i Folketinget skal diskutere tilsyn.
Jeg vil sige, at jeg ikke er afvisende over for, at plejehjemsbestyrelser kan være en rigtig løsning.
Jeg ville ønske, at vi kunne kigge på de mange forskellige former, det har derude allerede i dag, og se på, hvor det virker godt, og på, hvad der er af ulemper.
Der må vel stadig væk være en eller anden refleksion i Venstre over, hvorfor man i sin tid afskaffede de obligatoriske bruger-pårørende-råd på plejehjemsområdet.
Det var jo noget, Venstre stod bag.
Derfor skal vi jo sørge for, at vi får lavet en lovgivning, der faktisk sikrer en øget kvalitet derude for de ældre og deres pårørende og ikke bliver endnu et lag af bureaukrati og overstyring, der bliver lagt ned over vores ældrepleje.
Det har vores ældrepleje mere end nok af.
Jeg tror, vores ældrepleje har brug for, at vi tænker os meget grundigt om, før vi lægger nye bureaukratiske krav ned over dem.
Jane Heitmann (V), 2021-04-22:
Tak for det, formand.
Jamen kære minister, der er jo
som i intet sket fra regeringens side siden det ældretopmøde.
Det var sidste efterår.
Det ældretopmøde har jo til dato – til dato! – ikke gjort den mindste forskel for de tusindvis af pårørende, som dag efter dag, år efter år oplever, at deres kære på plejehjemmene ikke får den nødvendige omsorg og pleje.
Der er intet sket i forhold til at styrke ledelseslagene.
Der er intet sket i forhold til at styrke inddragelsen eller i forhold til at styrke dialogen.
Jeg er med på, at regeringen har igangsat det, som man kalder et udviklingssamarbejde eller et dialogforum, men det har jo ikke ført til handling.
Der er intet sket.
Hverdagen har på ingen måde ændret sig derude i virkeligheden, hvor de ældre sidder og kigger ud ad vinduet og de pårørende går og er kede af det, fordi værdigheden, omsorgen og empatien mangler.
Hvad er regeringens helt ærlige svar til de pårørende, som nu i snart et år har hørt på, at vi har haft et ældretopmøde?
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-22:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg er jo meget enig i, at der er brug for veluddannede personaler.
Det er så én vej at gå, og der er jo flere veje til, at vi får en god og værdig pleje- og omsorgssektor.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre: Er der fra SF's side en fuldstændig udelukkelse i forhold til plejehjemsbestyrelser?
For jeg tænker jo, at det ene ikke udelukker det andet.
Eller hvad kan vi forvente os?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-22:
Jamen ældreplejen er jo prioriteret, bl.a. også i den seneste finanslov, som også har givet mulighed for at gøre nogle af de ting, som der skal til for at skabe forbedringer, og jeg er optaget af, at den hjælp, som vi bliver enige om, er den hjælp, som kommer borgeren direkte til gavn.
Men behovet er jo i virkeligheden at være til stede og have tid til at lytte til, at Niels forsøger at sige, at han har brug for at komme på toilettet.
Og hvis man så udsendelsen, så man også, at der var rigtig meget personale, som faktisk ikke nåede at opfatte, at det var det, som han havde brug for.
Det tror jeg som den, jeg nu er, og med den baggrund, jeg har, handlede om, at man simpelt hen ikke kendte beboeren godt nok, og det synes jeg ikke er værdig ældrepleje.
Så derfor tror jeg på, at et fast personale og kontinuitet er vejen frem.
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-22:
Ja, det er vi jo enige i.
Jeg kender jo området fra tidligere, fordi jeg har arbejdet som social- og sundhedsassistent og hjælper ude i sektoren, og det er jo vanvittigt at være vidne til, at så mange personaler kan gå forbi Niels og overhovedet ikke registrere, hvad det er, han vil, og hvad han faktisk fortæller, og det er vanvittigt, at det kan forekomme.
Men jeg vil så høre SF's ordfører: Hvordan når vi dertil, hvis SF ikke vil være med til det her, som er et løsningsforslag, og SF jo heller ikke vil være med til minimumsnormeringer eller en ældrelov?
Så hvordan opnår man egentlig, at den her nærhed og værdighed og omsorg sker i praksis?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-22:
Jeg synes egentlig, at det, i takt med at vi har fået flere og flere standarder, så er blevet sværere og sværere for borgeren at få lige præcis den hjælp, som den enkelte selv synes man har brug for.
Derfor mener jeg det faktisk oprigtigt, når jeg siger, at den hjælp, som den ældre skal tilbydes, er den hjælp, som den ældre bliver enig med en fast hjælper om, og at man i et samarbejde mellem borgeren og den ansatte har muligheden for at lave de aftaler, som er nødvendige for at kunne levere en værdig ældrepleje.
Mette Abildgaard (KF), 2021-04-22:
Ordførerens parti er jo også meget engageret på daginstitutionsområdet i forhold til vores mindste medborgere, og der bruger man jo i høj grad bestyrelser.
Jeg har selv to små børn, og den ene går i vuggestue, hvor der også er en bestyrelse, som bl.a. kæmper meget for, at der skal være guldmærke i økologi i institutionen.
Det er jo sådan et meget lille, men meget konkret eksempel på, hvordan man kan være med til at præge den institution, som nogle af ens allerkæreste har deres hverdag i.
Og min datter går kun i institution i nogle få år, lige så vel som det på et plejehjem kan være, at det kun er nogle relativt få år, man har sin pårørende dér.
Hvorfor kan ordføreren ikke se fidusen i en bestyrelse på et plejehjem, når man eksempelvis har det i daginstitutioner, hvor det giver den her medindflydelse og medbestemmelse på noget, der er ens familie så nært?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-22:
Samtidig bor vi som forældre altså tæt på, hvor vores børn går i institution.
Det er ret praktisk, og det gør vi heldigvis.
Det er jo ikke nødvendigvis tilfældet, når vi taler om ældre, hvor man kan bo i hver sin ende af landet.
Så allerede dér er der jo mange forskelle, der gør, at det kan være svært at gøre det.
Så vil jeg sige, at jeg da som person ville have det svært med at skulle gå til naboens pårørende, som tilfældigvis er bestyrelsesmedlem, for at få varetaget mine egne personlige interesser i forhold til den pleje og omsorg, som jeg har brug for.
Og jeg synes også, det er vigtigt at huske, at det er borgeren selv, der i virkeligheden helst skal træffe de beslutninger.
Mette Abildgaard (KF), 2021-04-22:
Jeg tror ikke, der er nogen, der føler et mindre ansvar for deres forældre, bare fordi de ikke har forældremyndigheden over dem, så jeg synes ikke helt sammenligningen holder i forhold til vores børn.
Men anerkender ordføreren ikke, at der er nogle kulturproblemer på nogle af vores plejehjem, som bl.a. også er det, der er kommet til udtryk i den der TV 2-dokumentar, og at sådan noget i højere grad vil kunne blive adresseret, hvis man havde et mere nært sted som en bestyrelse at gå til, hvor man følte, man kunne henvende sig med den slags bekymringer om eksempelvis kulturen?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-22:
Altså, jeg synes først og fremmest, det her er et ledelsesansvar.
Når vi taler om kulturen på et plejehjem, så er det ledelsens ansvar at sikre, at omgangstonen og måden, vi kommunikerer med hinanden på, er i orden.
Men jeg synes også, det er vigtigt at holde sig for øje, at der er virkelig stor forskel på, hvordan man henvender sig til to forskellige borgere.
Det ved jeg også fra min egen praktiske erfaring.
Og så vil jeg bare gerne understrege: Jo, vi har som pårørende et kæmpestort ansvar for vores forældre, og jeg er rigtig bekymret for dem, der ikke har pårørende, der kan hjælpe til i hverdagen.
Jane Heitmann (V), 2021-04-22:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Det er sådan helt, hvad skal man sige, nærmest bizart at høre ordføreren tale så engageret imod plejehjemsbestyrelser, når vi nu lige har hørt fra social- og ældreministeren, at der på den røde finanslov tidligere er sat midler af til, at man faktisk kan lave forsøg med bestyrelser på plejehjem.
Jeg undrer mig bare lidt over, hvorfor SF overhovedet har støttet den finanslov, når man i bund og grund synes, det er en rigtig dårlig idé.
For det, jeg kan forstå, er, at det er den lokale leders ansvar.
Hvis vi nu lige prøver at spole tilbage til sommeren 2020, hvor TV 2's dokumentar »Plejehjemmene bag facaden« rullede over skærmen, og ordføreren lige tænker på plejehjemmet i Aarhus, hvordan synes ordføreren så, at plejehjemsledelsen dér har levet op til deres ansvar?
Er det virkelig det, vi skal holde fast i, altså at det er plejehjemsledelsens ansvar?
Altså, synes ordføreren sådan helt oprigtigt inde i hjertet, at det var da helt rigtigt at overlade det ansvar alene til ledelsen?
Trine Torp (SF), 2021-04-22:
Hvorfor skal det være noget, som staten blander sig i, altså at de skal aflevere penge for den anbringelse?
Kunne man ikke forestille sig at have den tillid til forældrene, at de faktisk selv er interesseret i at bidrage til deres børns liv?
Astrid Krag (S), 2021-04-22:
Beklager.
Sådan er det, når man brænder for det.
Det er underligt at skulle stå og høre på Venstres kritik – Venstre, som stod bag en regering, der ikke ville lade pengene følge med det stigende antal ældre i kommunerne – og på, at der ikke sker noget på ældreområdet.
I vores første finanslov afsatte vi midler, der betyder, at man nu i 31 kommuner er i gang med bl.a. at udvikle modeller for selvstyrende teams, for tættere pårørendeinddragelse og en lang række spændende ting.
I det her års finanslov løftede vi ældreplejen med 1,8 mia. kr. til højere faglighed og flere ansatte.
Vi har lavet et ekstraordinært løft af taxametertilskuddet på sosu-skolerne.
Vi har afsat midler til demografien og mere til i begge vores økonomiaftaler.
Vi kommer til at lave en velfærdslov, så vi forhåbentlig kan få bundet en kommende borgerlig regering til at lade pengene følge med, når der kommer flere ældre.
Så jeg må altså melde hus forbi, når Venstre står og prøver at tegne billedet af, at den her regering ikke er dybt engageret på ældreområdet.
Det er vi.
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-22:
Tak for det.
Respekten for eget hjem deler jeg; det er jo ældres hjem.
Men man har jo set her under coronaen, at regeringen i hvert fald har nedlagt forbud mod, at de ældre kunne få besøg i eget hjem og nærmest også kunne komme ud af plejehjemmet.
Men når det så er sagt, vil jeg til det, ordføreren siger om, hvem der skal dit og dat i forhold til de her plejehjemsbestyrelser, henvise til, at der nederst på side to i beslutningsforslaget står: »Bestyrelsens konkrete virkefelt og beføjelser skal fastlægges sammen med interessenter på området i forbindelse med lovgivningsarbejdet.
Forslaget vurderes ikke at medføre væsentlige merudgifter for kommunerne.
Eventuelle udgifter til opstart af bestyrelserne i 2021 finansieres på finansloven for 2021.«
Det står ligesom dér i forhold til bestyrelsens arbejde.
Birgitte Vind (S), 2021-04-22:
Men det har jeg selvfølgelig, og det er jeg helt med på.
Altså, det, vi i Socialdemokratiet så er optaget af lige nu, er jo, at vi ikke endnu en gang laver den her løsning fra Christiansborg, hvor vi siger one size fits all, men at kommunerne selv har mulighed for gøre lige præcis det, som forslagsstilleren måske i virkeligheden lægger op til.
Det står jo kommunerne frit for allerede i dag.
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-22:
Det interessante er så, at ordføreren siger, at man har lavet en rigtig god aftale om at sætte nogle kommuner fri.
I forhold til velfærdsaftalerne er der nogle kommuner, der ligesom får lov at sætte lovgivningen ud af kraft.
Og der vil jeg bare høre, om ordføreren ikke kan bekræfte, at vi jo – i forhold til de rettigheder, de ældre har i dag, altså muligheden for frit at kunne vælge, hvilket plejehjem man gerne vil bo på, og muligheden for at kunne vælge sin hjælper – sådan set risikerer, at de ældre mister alle de ting og rettigheder i forhold til velfærdsaftalerne.
Middelfart Kommune var jo i sin tid ude at sige, at det tilsyn, man havde på plejehjem, og som er obligatorisk i forhold til Styrelsen for Patientsikkerhed, vil man ikke have.
Så kan man slet ikke se, at der kan være nogle udfordringer i forhold til det, Socialdemokratiets ordfører kalder velfærdsaftaler?
Birgitte Vind (S), 2021-04-22:
I velfærdsaftalerne ligger der det, at kommunerne skal yde de ældre den omsorg og hjælp, som de ældre har brug for, og derfor er det kommunernes ansvar, og det er også kommunerne, der har mulighed for at vurdere, hvad der passer i lige præcis vores kommune.
Og der er vel ingen kommuner – det kan jeg ikke se for mig – der vil gøre det dårligere for borgerne.
Tværtimod kan jeg sagtens se for mig, at man ved at kunne kigge på nye veje kan få øje på at gøre tingene på nye måder, som passer bedre ind i den virkelighed, der er i den pågældende kommune.
Jane Heitmann (V), 2021-04-22:
Tak for det.
Og også tak til Socialdemokraternes ordfører for i hvert fald at holde en dør på klem – det vil jeg tage positivt ned.
Ordføreren spørger sådan lidt retorisk: Jamen hvem støtter overhovedet det her beslutningsforslag?
Jeg tror lige, jeg vil tillade mig bare ganske kort at citere fra Altingets artikel i dag, og det er Ældre Sagen, jeg lige her hurtigt citerer.
Der står nemlig: »Ældre Sagen er positive over for forslaget.
Det er en oplagt vej til, at sikre en formaliseret stemme, der kan tale de ældres sag.
Og det er selvfølgelig helt afgørende, at de ældre og deres pårørende høres.
Det er jo deres liv det handler om, siger seniorkonsulent Nina Bruun.«
Så hvem støtter?
Ja, det gør bl.a. Ældre Sagen.
Anerkender Socialdemokraterne overhovedet ikke, at Ældre Sagen faktisk bakker op om det her forslag, og lytter man til Ældre Sagens stemme?
Og uanset hvordan man vender og drejer det, må man jo sige, at Ældre Sagen trods alt taler med en vis tyngde i sådan en sag her.
Birgitte Vind (S), 2021-04-22:
Jeg er helt sikker på at Ældre Sagen også udtaler sig på baggrund af stor viden på området, og jeg har stor respekt fra Ældre Sagen.
Det, vi jo i Socialdemokratiet er optaget af, er, at det er kommunerne, der har ansvaret for ældreplejen ude i kommunerne; det er kommunerne, der skal træffe de beslutninger, der passer bedst til deres ældrepleje.
Der er jo ikke to kommuner, der er ens, og der er ikke to plejehjem, der er ens.
Men stor respekt for Ældre Sagen, selvfølgelig, og Ældre Sagen er for øvrigt også en af de meget tætte samarbejdspartnere i forbindelse med ældretopmødet, som jeg også ved at ældreministeren er i tæt dialog med.
Jane Heitmann (V), 2021-04-22:
Tak for det.
Det kommer sådan set ikke bag på mig, når Socialdemokraterne siger, at de er optaget af kommunerne, altså sådan en udpræget systemtænkning.
Og det er jo der, hvor vejene i virkeligheden skiller – altså, i Venstre er vi optaget af borgerne og borgernes perspektiv.
Socialdemokraterne vil vente og se.
Det var det, ordføreren sagde i sin tale.
Men jeg vil bare sige, at fra Venstres side er vi enormt utålmodige.
Hvad er den socialdemokratiske ordførers svar til de tusindvis af pårørende, som savner en bedre omsorg og en mere værdig ældrepleje?
Vi hørte jo, at ministeren ikke havde nogen svar til de pårørende, men har Socialdemokraterne et klart svar til de pårørende, der er bekymrede og kede af det og savner omsorg, værdighed og empati i hverdagens ældrepleje?
Birgitte Vind (S), 2021-04-22:
Men det er da helt klart, at det, der er vores budskab til pårørende, er, at vi tager det her dybt seriøst, og at vi tager det meget alvorligt.
Men det skal være sådan, at der bliver taget højde for den enkelte borgers behov, og at det må være med udgangspunkt i den enkelte borger på det enkelte sted – det er det, der ligesom skal være kendetegnende for fremtidens ældrepleje.