runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-05-12:
Jeg kan bare ikke se, at det giver helt det samme, at der er nogle, der sætter sig sammen og snakker om, hvilke ekstra initiativer de godt kunne se for sig blive indført, frem for hvis man undersøger hver eneste drab og drabsforsøg for at finde ud af, hvor der var en kontakt til nogen, som kunne havde gjort en forskel, som kunne have forebygget, at det her menneske i yderste konsekvens blev udsat for et partnerdrab.
Der er en helt anden systematik i den her gennemgang.
Man gør i øvrigt det samme i Sverige.
Der har man den svenske socialstyrelse, og sidste gang man lavede en gennemgang, førte det til 33 anbefalinger til myndighederne.
Peter Hummelgaard (S), 2023-05-12:
Mange tak for det.
Og endnu en gang vil jeg bare understrege, at vi jo er fuldstændig enige med hensyn til den politiske opgave, det er at forebygge og forhindre partnerdrab i Danmark.
Hele formålet med det partnerskab, der er etableret, og som er grunden til, at vi i virkeligheden mener, at det er dækkende for det, man ønsker med kommissionen, er jo at skabe ny viden om partnerdrab og også bidrage til at styrke den eksisterende indsats, og det skal jo bl.a. ske gennem det, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt også fremhæver at den norske kommission har gjort, nemlig øget vidensdeling og styrket samarbejde mellem relevante myndigheder og øvrige aktører.
På den måde mener vi i hvert fald at der er betragtelige lighedstræk med den foreslåede partnerdrabskommission, og der synes vi, at det giver bedre mening bare at køre med det partnerskab, der allerede er besluttet at iværksætte.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-05-12:
Tak til ministeren, og tak for at remse mange af de initiativer op, som SF også i tidens løb har stået bag og fået iværksat.
Jeg kender udmærket til de initiativer, der ligger i SSA-regi.
Jeg har måske lidt sværere ved at få øje på de lighedstræk, som ministeren mener der er mellem det her forslag om en partnerdrabskommission og de ting, som ministeren remsede op.
Så kunne ministeren ikke for min skyld lige fortælle, hvad det er for lighedstræk, der er?
Hvor er det, ministeren finder den systematiske gennemgang af hvert enkelt drab med henblik på at finde ud af, om offeret havde kontakt til politiet, til kommunen, til sundhedsmyndighederne, til Udlændingestyrelsen eller et hvilket som helst andet sted, som måske kunne have medvirket til, at et drab blev undgået?
Karsten Hønge (SF), 2023-05-12:
Den første korte bemærkning er til fru Karina Lorentzen Dehnhardt, Socialistisk Folkeparti
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2023-05-12:
Nu ved jeg, at ordføreren også har haft møder med Martin, der har lavet genetisk slægtsforskning, og jeg ved også, at ordføreren er blevet klar over, at de ting, de skal bruge for at kunne lave genetisk slægtsforskning, er offentlige databaser – ikke noget, der skal lagres; de søger i kirkebøger og på offentlige facebooksider for at lave den her genetiske slægtsforskning.
Og det har altså ingenting at gøre med et it-system, der skal bruges til at lave omvendt fodlænke.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-05-12:
Nej, det vil jeg sådan set ikke bekræfte.
Det kræver jo også noget opbakning og understøttelse.
Så jeg kan sådan set ikke se forskellen.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2023-05-12:
Tak for det, formand.
Jeg er nødt til at følge lidt op på spørgsmålet fra fru Mai Mercado omkring sammenligningen mellem genetisk slægtsforskning og omvendt fodlænke.
Jeg ved, at ordføreren har været med på de samme møder og også har stemt for forslaget om genetisk slægtsforskning, så vil ordføreren ikke bekræfte over for mig, at de to ting ikke har noget med hinanden at gøre?
De to ting har ikke noget med hinanden at gøre rent it-mæssigt.
Genetisk slægtsforskning er på offentlige søgesystemer, mens det her ikke er på offentlige søgesystemer.
Vil ordføreren ikke lige bekræfte det?
Mai Mercado (KF), 2023-05-12:
Der er alt godt at sige om den handlingsplan, som nu er besluttet, og Konservative er også en del af den.
Jeg synes, at noget af det, der er interessant i det her forslag, er det her med at gå ind og analysere tidligere drab, med henblik på om man kan ekstrahere en systematik eller nogle særlige omstændigheder, og hvilke former for kontakt der har været med politiet eller de sociale myndigheder eller sundhedsvæsenet – alt det, der gør, at man med den viden vil kunne forebygge drab, som sker i fremtiden.
Og det er jo lige præcis det, de har gjort i Norge.
Derfor synes jeg ikke, når jeg læser det her forslag, at der er noget i den handlingsplan, som vi har besluttet i fællesskab, der egentlig kommer op på siden af det.
Og når jeg så oven i det læser, at det faktisk ikke rigtig koster nogen penge at lave den analyse, tænker jeg, at det da er et helt fremragende kinderæg; det er da bare med at slå til fra regeringens side.
Peter Hummelgaard (S), 2023-05-12:
Jeg tror, at regeringens opfattelse er, at vi allerede slår til, altså at etableringen af partnerskabet jo har til formål at skabe den nye viden og også at bidrage til den eksisterende indsats, der også foregår fra myndighedernes side, ligesom den opdaterede rapport om typer af drab i Danmark i virkeligheden taler ind i det, som både fru Karina Lorentzen Dehnhardt og fru Mai Mercado mener at den norske kommission har gjort.
Og vi mener så, at det er bedre, at vi får sat de initiativer, som allerede er besluttet, i søen med en kortere implementeringsfrist, end at skulle tilbage til skrivebordet for at nedsætte en helt ny kommission.
Trine Bramsen (S), 2023-05-12:
I min optik er det den største udfordring, vi har i Danmark.
Vi har to store udfordringer, når det handler om partnervold og partnerdrab.
Det ene er, at vi skal bryde ind i andres privatsfære.
Når vi har en mistanke om, at der foregår partnervold, skal vi turde blande os.
Det er en kulturændring, der skal til.
Jeg har altid troet på, at kulturændringer sker ved hjælp af strukturændringer, så derfor bliver vi nødt til at gøre noget anderledes i forbindelse med strukturerne.
Den anden ting er viden hos vores forskellige myndigheder.
Det handler om, at der skal være viden om, hvad tegnene er på vold, og det er sådan set, uanset om det er på et center for rygskade, eller om det er i børnehaverne eller i skolerne, at man forstår, hvad tegnene på en anden adfærd kan være, og om det kan være, at baggrunden faktisk er vold.
I min optik er det derfor en bredere uddannelses- og forståelsesindsats, der skal til nu i Danmark, for vi ved faktisk godt, at vi har et problem, vi ved godt, at vold fører til drab.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-05-12:
Tak, og tak til ordføreren for en rigtig fin tale.
Jeg ved også, at ordføreren har sat sig meget grundigt ind i det, også hvad angår Norge, som ordføreren selv nævner.
Men kan ordføreren ikke også bekræfte, at vi også har undersøgelser fra eksempelvis andre lande, og at det er rigtigt, at de her kortlægninger og undersøgelser har vist, at vi ved nogle ting nu; at vi f.eks. ved, at der er nogle faldgruber, at vi ved, at der er indsatser, vi kan sætte i gang, og at man også kan konkludere det i Danmark, og at det vigtigste derfor er, hvad vi gør ved det, og at vi bruger vores midler på det, og at vi også inddrager de erfaringer, man har fra andre lande?
Så jeg synes egentlig, at ordføreren kom ind på noget af det rigtige dér, nemlig at fokus ikke så meget skal være på at få lavet nogle identiske undersøgelser, der siger det samme, men at vi gør noget ud fra de undersøgelser og sætter initiativerne i gang.
Trine Bramsen (S), 2023-05-12:
Jamen nu var jeg som sagt selv i Norge sidste år, hvor vi kiggede på det her initiativ, i forhold til om det skulle indeholdes i den handleplan, som blev præsenteret i Danmark.
Det var en positiv tilgang, som besøget i Norge havde, altså for at se, om vi kunne adaptere bl.a. den her partnerdrabskommission til Danmark.
Og konklusionen blev efter at have været dykket ned i det, at vi faktisk har sat en række initiativer i gang, herunder det initiativ, der ligger i det seneste politiforlig, som undersøger de samme ting, som ligger i partnerdrabskommissionen i Norge.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-05-12:
Altså, den undersøgelse, man har lagt frem i SSA, er en undersøgelse om omfanget af partnerdrab og partnervold.
Det er jo ikke en undersøgelse af, hvor ofrene havde kontakt til nogen, som måske kunne have forebygget, at det endte med et partnerdrab.
Var der en myndighed, der så det?
Var det sundhedsmyndighederne?
Var det kommunen?
Var det politiet?
Var det Udlændingestyrelsen?
Hvem kunne have opdaget, at her var der noget rivravruskende galt, så vi kunne have sparet et liv?
Er der noget i det, som fru Trine Bramsen omtalte her, der indeholder den samme systematiske gennemgang af hvert enkelt drab?
Det undrer mig jo, at man ikke synes, at der skal bruges flere penge på at undersøge noget.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren, om det er regeringen, der så er lykkedes med at få et initiativ ind i finansloven, som handler om, at Center for Magtanalyse skal undersøge såkaldte misogyne drab – og de påstår at have et samarbejde med politiet, som de tilsyneladende ikke rigtig har.
Jeg er ikke rigtig lykkedes med at finde ud af, hvem der har fået det ind, men det er i hvert fald ikke SF.
Nogen har i hvert fald syntes, at noget skulle undersøges mere, men er det ordførerens parti eller regeringen, som har fået det ind i finansloven?
Trine Bramsen (S), 2023-05-12:
Forslaget her handler om, at der skal etableres en partnerdrabskommission efter norsk forbillede.
Det er et forslag, som jeg også selv tidligere er dykket ned i i forbindelse med tilblivelsen af den handleplan til bekæmpelse af partnervold og partnerdrab, som blev præsenteret i juni sidste år.
Forslaget handler om, at der systematisk følges op på kvindedrab for at få et bedre overblik over, hvad der er gået forud for drabene.
Det skal bruges til at forebygge andre drab.
Jeg var selv i Norge sidste år, hvor jeg vendte den norske model og dykkede ned i den sammen med både den norske justitsminister og den norske ligestillingsminister.
Og der er ingen tvivl om, at kommissionen var med til at få sat partnerdrab og partnervold på dagsordenen i Norge.
Men spørgsmålet er, om det vil bidrage til noget yderligere her i Danmark, eller om vi allerede har initiativer, der ligner.
I seneste politiforlig blev der faktisk afsat markant flere ressourcer til at følge op på partnerdrab, og i politikredsene arbejdes der nu på en helt anden måde med partnerdrab og partnervold end tidligere.
Hertil kommer, at der i finansloven er afsat 700.000 kr. til en pulje, som kan søges til initiativer, der skal se på opfølgning på kvindedrab.
Så der bliver fulgt op på kvindedrab i Danmark på forskellige måder, og det skal der også.
Jeg tvivler på, at endnu en struktur, der skal følge op på drabene, vil bidrage med noget nyt.
I stedet for tror jeg faktisk, at vi kan bruge pengene bedre et andet sted, nemlig til at bekæmpe partnerdrabene.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget her, men vi drøfter meget gerne den intention, der ligger i forslaget, nemlig at sikre, at vi får nedbragt både partnervold og partnerdrab.
Men forslaget her kan vi ikke støtte, som det ligger.
Peter Hummelgaard (S), 2023-05-12:
Meningen med rapporten »Typer af drab i Danmark«, som jo også blev udgivet tilbage i 2020, og som nu kommer i en opdateret version, er jo at se på, hvad det er, vi kan lære af de drab.
Og det skal jo så sammenholdes med det arbejde, der skal foregå i partnerskabet.
I forhold til om jeg kan sige, at der er en fuldstændig ligestilling mellem det, som den norske partnerdrabskommission har gjort, og den måde, vi gør det på, tør jeg ikke at lægge hovedet på blokken.
Men meningen med kombinationen af partnerskabet og den opdaterede rapport »Typer af drab i Danmark« er jo at kunne udtrække den samme form for viden og at kunne handle på det.
Trine Bramsen (S), 2023-05-12:
Nej, det er ikke et forslag, som Socialdemokratiet har båret ind til bordet.
Men det er jo et forslag, der er kommet på bordet i den aftalekreds af partier, der har vedtaget en finanslov.
Som jeg forstår det, kommer der til at blive stillet et ændringsforslag til finanslovsforslaget, som går ud på, at der vil blive afsat penge til en pulje i stedet for til det helt konkrete projekt, hvilket så skal sikre, at det her undersøges.
Og det er jo derfor, at vi ikke ser behov for, at vi sætter yderligere initiativer i gang.
Når der nu er sat et initiativ i gang både i finansloven og i det seneste politiforlig, som skal undersøge det her, vil endnu et initiativ, der skal undersøge det, måske være lige i overkanten.
Så vi vil hellere bruge pengene på at sætte initiativer i søen, som bekæmper drab, når der nu er alle de mange initiativer, der undersøger drabene.
Mai Mercado (KF), 2023-05-12:
Men siger ministeren så dermed, at der kommer til at være en faktuel analyse af specifikke drab i Danmark med henblik på at kunne ekstrahere særlige mønstre, som man vil kunne bruge forebyggende?
For det er bare ikke det, jeg læser, når jeg læser den handlingsplan.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-05-15:
Det er rigtigt, at vi i Venstre har været bannerfører for at flytte statslige arbejdspladser ud af hovedstadsområdet.
Det har vi gjort ad flere omgange.
Det har været vigtigt for at sikre, at statslige arbejdspladser bidrager til, at landet hænger bedre sammen.
Det har ikke været nogen let omgang.
Vi har også været mødt med en del kritik for det, men ikke desto mindre har det været rigtigt at gøre.
Derfor er det også vigtigt for os, at det er noget, vi holder et stærkt fokus på, og vores udgangspunkt er, at når der skal etableres nye statslige institutioner og styrelser eller andet, placerer vi dem uden for hovedstaden.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-05-15:
I Danmarksdemokraterne arbejder vi for, at vi får et Danmark, der hænger bedre sammen, og et af de tiltag, man kan gøre, er udflytning af statslige arbejdspladser.
I 2015 var Venstre med til at lave sådan en udflytningsbølge på, som jeg husker det, omkring 8.000 statslige arbejdspladser, men det, der er sket siden 2015, er, at der er kommet 10.000 flere statslige arbejdspladser til hovedstaden.
Så mit spørgsmål er, om Venstre vil være med på en ny udflytningsrunde, hvor vi flytter 10.000 ud af hovedstaden, som jo som sagt er det, der er kommet mere siden 2015.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-05-15:
Det er svært at være uenig i faktuelt korrekte ting.
Men det er klart, at der er politiske valg, der træffes, og der ser vi ganske forskelligt på tingene.
Vi synes, at når virksomhederne har overskud, skal de beskattes.
Jeg ved godt, at SF har et ønske om, at så skal de beskattes endnu hårdere.
Fair nok – det ser vi forskelligt på.
Vi synes sådan set, at det er vigtigt, at vi både sikrer, at danskerne har flest mulige af deres egne penge mellem hænderne, men vi synes også, at det er vigtigt, at vi fører en økonomisk politik og en skattepolitik over for virksomhederne, som gør det attraktivt at investere i Danmark og skabe arbejdspladser i Danmark.
Jo, det kan man.
Det er der ingen tvivl om.
Det er bare et spørgsmål om, hvad man ønsker politisk.
Og vi må bare konstatere, at der var store udgifter, også forbundet med corona, sidste år.
De udløber, så de offentlige udgifter reduceres, og den samlede finanseffekt er på minus 0,9 pct., hvis jeg husker helt rigtigt.
Jeg synes, at det er helt legitimt, at SF's ønske til at føre en stram økonomisk politik er, at danskerne skal betale noget mere i skat.
Det ønske har vi ikke i Venstre.
Vi synes faktisk, at danskerne skal betale noget mindre i skat.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-05-15:
Tak, og tak for talen.
Om end den ikke er prangende sådan i størrelse, synes jeg jo, at der er mange gode elementer i den.
Jeg bed bare mærke i ordførerens fortælling eller narrativ omkring, hvad der er nødvendigt i en tid med inflation som nu, altså at føre en stram økonomisk politik.
Det kan man jo gøre på flere måder.
Jeg synes bare tit, at den eneste fortælling bliver, at man skal holde kraftigt igen i forhold til eksempelvis et velfærdsområde, der virkelig trænger.
Er ordføreren ikke enig i, at man jo godt kan føre en kontraktiv, stram økonomisk politik på andre måder, så længe slutresultatet bare er, at der bliver trukket noget aktivitet ud af samfundet?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-05-15:
Og det ønske deler jeg faktisk.
Derfor synes jeg også, at det på en eller anden måde er nærmest vanvittigt, hvis jeg må tillade mig at bruge så voldsomt et ord, at vi kan se, at nogle, der har tjent så mange penge på krisen, altså på inflationen, slipper.
Det er både de berømte mellemhandlere, som vi taler rigtig meget om, men også rederibranchen, som har tjent trecifrede milliardbeløb og har betalt under 1 pct. i skat af det.
Så det var egentlig bare for at høre, om ordføreren er enig i, at man kan gøre det på forskellige måder, og det hører jeg at ordføreren er enig i.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-05-15:
Jeg bed mærke i det sidste af svaret: at når der skal placeres nye, skal det være uden for hovedstaden.
Det er jo sådan set en fin politik, men det er jo sådan, at når politikerne lige kigger væk fra det område, går det i den forkerte retning.
Så siden 2015 er der kommet 10.000 flere til København, og det er jo nye statslige arbejdspladser.
Så vil Venstre være med på, at der bliver lagt en plan for, hvordan man kan flytte nogle den anden vej?
Jeg er med på, at det kan være svært, når de skal flyttes ud, og at det åbenbart er nemt, når de rykker den anden vej ind mod hovedstaden.
Men jeg fik ikke helt et svar på, om Venstre vil være med til at lave en plan for, at vi også flytter nogle den anden vej.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-05-15:
Som sagt synes jeg, det er vigtigt at holde et årvågent øje på det her område, fordi vi synes, det er vigtigt, at statslige arbejdspladser skal placeres rundt i hele landet.
Det er derfor, vi har gjort det ad flere omgange.
Det er derfor, tilgangen er, at når der kommer nye, skal vi etablere dem uden for hovedstaden.
Og så vil jeg gerne forholde mig til helt konkrete forslag, måtte Danmarksdemokraterne have det, men vi har i øjeblikket ikke sådan en liste liggende over arbejdspladser, der ligger lige til højrebenet at flytte ud.
Benny Engelbrecht (S), 2023-05-15:
Det er desværre ikke et nyt problem, og jeg anerkender fuldstændig, at det er en udfordring, som er ganske stor, og som også kræver andet end blot en akut indsats.
Det kræver også, at vi har nogle mere strukturelle greb, som vi ændrer på, og derfor ser jeg selvfølgelig også meget frem til at se, hvad Sundhedsstrukturkommissionen kommer med på det område.
Jeg er måske en lille smule forundret over Konservatives meget store passion for dette område nu.
Man kunne egentlig godt have forestillet sig, at Konservative var mødt op i forhandlingslokalet i forbindelse med finansloven og havde fremført nogle af de her synspunkter, og det gjorde man jo ikke.
Altså, der er faktisk ikke blevet foreslået noget fra Konservatives side, som eventuelt kunne indgå i finansloven.
Stort set alle andre partier har været mere konstruktive og arbejdsomme i forbindelse med det her finanslovsforslag.
Så jeg undrer mig meget over denne pludselige interesse.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-05-15:
En af de ting, vi i SF er glade for i finanslovsaftalen, er jo, at tvillingefamilier nu bliver sidestillet med andre familier og får den ekstra barsel, der skal til for at få en god start på livet med tvillinger.
Der er jo rigtig mange, der er meget optaget af – for der bliver jo født tvillinger hele tiden stort set – hvornår det kommer til at gælde fra.
Hvad er Socialdemokratiets holdning i forhold til at få sat det her i værk så hurtigt som overhovedet muligt?
Benny Engelbrecht (S), 2023-05-15:
Jeg skal lige huske, hvad det var, vi blev enige om, i finanslovsforhandlingerne omkring lige præcis det – jeg skal lige se, om jeg kan finde frem til min note omkring det; det kunne jeg godt.
Det er selvfølgelig klart, at det skal ske så hurtigt som muligt.
Der er afsat et mindre beløb i år, sådan at man kan komme i gang med det, og så vil det successivt øges over de kommende år.
Det kræver selvfølgelig en implementering lovgivningsmæssigt, og derfor er hensigten selvfølgelig at gøre det så hurtigt som muligt.
Jeg kan ikke give et præcist tidspunkt her på stående fod, i forhold til hvornår det skal implementeres, men det er i hvert fald ikke Socialdemokratiet, som bliver fodslæbende i forhold til at få det implementeret.
Det er selvfølgelig en vigtig aftale, og jeg er glad for, at en enig opposition er gået sammen om at pege på det her som et vigtigt punkt, som så også er blevet løftet i finanslovsaftalen.
Det er selvfølgelig et synspunkt, som vi også deler.
Det her er jo det største enkeltelement, så jeg synes også, at det er på sin plads her at sige tillykke til kommende tvillingeforældre.
Pelle Dragsted (EL), 2023-05-15:
Tak for det, og tak for talen.
Når man ser på sådan en finanslov, kigger man selvfølgelig på, hvor det er, de store penge bliver brugt, hvor det er, at noget stikker ud.
Og noget af det, jeg tror mange danskere vil undre sig over, er, at man med den her finanslov sender 1 mia. kr., altså tusind millioner kroner, ned i lommerne på ejendomsinvestorer eller ejendomsspekulanter, kan vi også kalde det, som Blackstone og andre, fordi de bliver fritaget for at skulle betale den skat af deres gevinster, som ellers var aftalt i den sidste periode.
I en situation, hvor vores velfærd virkelig skriger på flere penge og flere hænder, på flere investeringer, hvor der er akut brug for investeringer i klimaomstilling, og hvor vi har mennesker, f.eks. vores førtidspensionister, gående derude og ikke er blevet reguleret i deres indkomst og faktisk har svært ved at få enderne til at mødes, mener hr. Benny Engelbrecht så med et socialdemokratisk hjerte, at det er en fornuftig prioritering af rigets midler?
Benny Engelbrecht (S), 2023-05-15:
Det er en del af regeringsgrundlaget, at det er sådan, og det står Socialdemokratiet naturligvis på mål for.
Når det er sagt, er det – ud over på Twitter fra primært medlemmer af Enhedslisten – ikke det synspunkt, jeg oftest er stødt på, i forhold til at folk synes, at noget kan se forkert ud.
Det synspunkt, jeg oftest er stødt på, er, at en del har fundet det underligt, at vi så bredt i Folketinget er blevet enige om at sikre en ret stor støtte til Ukraine i form af Ukrainefonden på et tidspunkt, hvor det ganske rigtigt er sådan, at inflationen er noget, der presser.
Og der skal man jo altså huske på, at Ukrainefonden er noget af det, som ikke puster til inflationen i Danmark – den er altså noget, hvor vi kan hjælpe i solidaritet, uden at den danske inflation vokser, og at det, vi betaler for tingene nede i supermarkedet, ikke stiger.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-05-15:
Mange tak.
Det er klart, at det skal implementeres lovgivningsmæssigt, og derfor er det jo også vigtigt for dem, der måske lige akkurat ikke når at få glæde af det her, om det er noget, der bliver implementeret, så snart folketingsåret går i gang igen eller i slutningen.
Men jeg hører ordføreren – og ordføreren deler jo parti med en stor del af regeringen – sige: hellere først i folketingsåret end sidst, fordi vi helst vil have, at så mange som muligt får glæde af det her.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-15:
Vi står som bekendt i en akut klimakrise.
Det er en af vores generations største udfordringer, om ikke den største.
Nu nævner ordføreren jo selv, at det her finanslovsforslag sådan er et udtryk for en form for en implementeringsfinanslov, hvor man implementerer indgåede aftaler.
En af de aftaler, der blev indgået, var jo aftalen omkring et 2025-mål, altså et reduktionsmål på 50-54 pct. Vi har jo kunnet se på de meldinger, der er kommet fra eksperter i forhold til de teknologiske udfordringer, der ligger, at for dem at se bliver det umådelig vanskeligt at nå det mål, medmindre man tager nye initiativer i brug.
Det kunne være yderligere udtagning af landbrugsjorder; det kunne være en forhøjelse af dieselafgiften.
Men der er et voldsomt fravær af klimahandling i det finanslovsforslag, der ligger her, og senest har vi kunnet se klimaministeren udtrykke tvivl om, om man overhovedet kunne nå det 2025-mål, og at man mere vil fokusere på 2030-målet.
Så spørgsmålet er bare, om hr. Benny Engelbrecht kan garantere, at regeringen står bag aftalen omkring 2025-målet.