runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Zimmermann (DF), 2025-01-16:
Tak for det.
Jeg vil sådan set gerne starte med at sige det, som det er.
Altså, danskerne skal have lov til at have det sjovt, og livet handler ikke kun om regler og restriktioner og forbud.
Det handler så sandelig også om glæde og fællesskab og fest.
Forslaget her går jo ud på at lade kommunerne bestemme, om de vil forbyde de såkaldte partybusser i deres byområder, og samtidig ønsker forslagsstillerne, at regeringen skal fremsætte et lovforslag, der kræver, at partybusser udelukkende må være elbusser.
Der synes jeg lige, man skal prøve at tænke på, at de her såkaldte partybusser, altså festbusser, som mange unge mennesker og festglade danskere lejer for at fejre polterabender og fødselsdage eller bare have en sjov aften.
Skal vi virkelig gøre det til en kampplads for forbud, restriktioner og miljøkrav?
Og er det i virkeligheden en af de største udfordringer, som vi står over for i Danmark?
Det tror vi næppe.
I Dansk Folkeparti står vi for frihed og fællesskab og respekt for den danske kultur, og det inkluderer altså også retten til at fejre livets små og store øjeblikket, også i en partybus, hvis det er det, man vil.
Så er det ganske rigtigt, at partybusser kan spille lidt høj musik, og de kan være lidt vilde, men det er altså en del af festkulturen, og det er ikke noget, som vi politikere skal blande os i, medmindre der er tale om en reel fare for andre mennesker.
At nogle bliver irriteret over lidt høj musik en fredag aften, er altså ikke grund nok til at indføre nye regler og restriktioner.
Hvad angår miljøet, skal vi selvfølgelig tænke på det, men lad os nu også være helt ærlige: Partybusser udgør en forsvindende lille del af trafikken og forureningen i vores byer.
Og at kræve, at det skal være elbusser, er jo symbolpolitik, der ikke flytter noget væsentligt for klimaet, men som til gengæld gør det dyrere og sværere at være dansker og feste.
Vi skal passe på med at regulere og forbyde alting i et forsøg på at skabe det perfekte samfund.
Vi har brug for plads til både fest og glæde og frihed, også i det offentlige rum.
Livet handler altså om mere end regler og forbud, det handler også om at give plads til fællesskab.
Partybusser er ikke et problem, der kræver politisk indgriben.
Det er en del af danskernes måde at fejre og hygge sig på, og det skal vi værne om, ikke kvæle med regler og restriktioner.
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-16:
Selvfølgelig er der andre hensyn end hensynet til lokaldemokrati.
Altså, der er hensynet, i forhold til når vi skal lovgive herinde, og hensynet til de politiske interesser, vi skal varetage.
I det givne tilfælde her tænker jeg også at der er noget i forhold til hensynet til klima og miljø.
Måske er det ikke hensigtsmæssigt lige nu, at vi bygger kystnært, i forhold til udfordringerne med klimasikring og i forhold til at beskytte vores boligmasse og byggeri mod stormflod og de trusler, der er fra forhøjede vandstande.
Med i det her tilfælde mener jeg at lokaldemokrati og varetagelse af klimaets interesser går hånd i hånd.
Peter Juel-Jensen (V), 2025-01-16:
Der er jo mange borgmestre rundtomkring i vores landdistrikter, som efterspørger muligheden for måske at bygge lidt tættere på vandkanten.
Jeg kan bare ikke forstå, at man skal lytte til borgere i København, der ikke vil have larm, i stedet for at lytte til borgere, der bor på øerne, og som gerne vil have et æbletræ eller et drivhus.
Nærdemokrati og mulighederne for at påvirke forholdene i ens egen kommune må vel gælde både for Per og for Poul – og ikke blot for dem i de store byer eller der, hvor Enhedslisten har mulighed for at påvirke tingene.
Peter Have (M), 2025-01-16:
Nej, jeg synes ikke, det er et problem, set ude fra det her perspektiv.
Skal vi til at lave det andet, hvor vi lader kommunerne selv regulere, hvordan det skal være, bliver der, som jeg lige nævnte, 98 forskellige regelsæt.
Så kan man være enig eller uenig i den politiske anskuelse, men vi synes ikke, at vi skal regulere på den måde, at vi kan lave så meget forskelsbehandling rundtomkring i de danske kommuner i de store byer.
Mai Mercado (KF), 2025-01-16:
Tak for det, formand.
Beslutningsforslaget, vi behandler i dag, har til formål at reducere luftforureningen i Danmark, og derfor foreslår SF, at det skal være muligt for kommunerne at tvinge partybusser over på el.
Vi hører så ministeren, som siger: Jamen man kan egentlig ikke tale om, at partybusser ligesom er underlagt sådan en bestemt definition; sådan en findes ikke.
Vi er jo i Det Konservative Folkeparti ikke så begejstrede for den her hårde tvang, hvor man sådan lukker et helt erhverv ned, hvis man overhovedet kan kalde det et erhverv.
Beslutningsforslaget har også til formål at regulere, hvor partybusserne kører henne, og hvor mange der må køre ad gangen.
Men vi er i Det Konservative Folkeparti enige i, at luftforureningen i Danmark skal reduceres, og at vi også skal findes solide virkemidler dertil.
Men for os handler kernen i beslutningsforslaget om noget andet.
For kritikken af partybusserne i hovedstaden og i den artikel, som bliver omtalt i indledningen af beslutningsforslaget, handler slet ikke om forurening.
Kritikken i den artikel handler om larm og fulde mennesker – fulde mennesker, som både sviner og larmer.
Det er også et problem, at der er arealer, som konsekvent bliver benyttet som et toilet, fordi det er her, partybusserne holder ind.
Og vores egen borgmester i København, Jakob Næsager, har været ude at påpege nogle af de store gener, der er forbundet med partybusser, og vi bakker ham op.
Derfor er det også nødvendigt med nogle gode langsigtede løsninger – ikke, så man konsekvent lukker et helt erhverv ned, men så man sikrer, at dem, som gerne vil tage en partybus, kan feste, uden at det er til så stor gene, som det er i dag.
Vi synes dog, at det kræver en større diskussion, og vi håber derfor også, at udvalget kan enes om en fælles beretning.
Derfor stemmer vi gult til forslaget.
Vi anerkender på den ene side, at der er et problem, og på den anden side mener vi, at der er behov for at drøfte det mere i dybden.
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-16:
Tak for det, og tak til SF for at fremsætte det her forslag.
Jeg vil gerne starte med at gøre det helt klart, at Enhedslisten ingen ønsker har om at lukke festen i København eller andre steder.
Det er egentlig heller ikke sådan, vi læser hensigten med det forslag, SF har fremsat.
De politikere, der er valgt i de kommuner, hvor de sidder og repræsenterer mange borgere, også i København og i andre storbyer, hvor det her problem jo nok må siges at være størst, kender deres egen by bedst.
Vi bakker op om forslaget, fordi vi mener, at det principielt set bør være op til kommunerne at bestemme, hvordan man vil indrette de trafikale forhold i byen i forhold til partybusser.
Vi vil gerne give de kommuner, hvor der er flertal for det, mulighed for at regulere, så vi reducerer luftforurening, der er forbundet med de her partybusser, som må siges at være særdeles høj i forhold til mange andre køretøjer og særlig i København, hvor det jo er tydeligt, at partybussernes udledninger overskrider de krav, der er i de miljøzoner, som der jo faktisk er tale om, hvor de fleste partybusser kører rundt, i indre by.
Så for os er det her et spørgsmål om at støtte, at kommunerne kan få lov til i højere grad at bestemme selv.
De politikere, der er valgt tættest på borgerne og kender borgerne bedst, skal have mulighed for at regulere, og så er det selvfølgelig også et hensyn til vores klima og miljø, der gør, at vi bakker op om forslaget.
Jeg skulle hilse fra Alternativet og sige, at de også bakker op.
Thomas Jensen (S), 2025-01-16:
Tak, formand.
Man må sige, at SF går målrettet efter at stoppe festen fuldstændig for dem, der godt kan lide at køre i en partybus.
SF kunne lige så godt have været fuldstændig ærlige og kræve et forbud mod de såkaldte partybusser generelt og dermed også mod studenterkørsel i partybusser.
Jeg har den holdning, at ser man et problem, skal man prøve at bruge de nugældende regler, og så skal man også bruge dialogen, inden man tyer til ny lovgivning og forbud.
Jeg kan sagtens se udfordringerne med de her såkaldte partybusser.
De støjer i byerne, trafiksikkerheden for brugerne er ikke helt i top, og da det ofte er gamle busser, som anvendes som partybusser, skal vi selvfølgelig også sørge for, at busserne er udstyret med de rette filtre, så forureningen holdes nede.
Spørgsmålet er, hvor stort et problem, det er, og om det er noget, vi skal lovgive os ud af.
Som jeg er oplyst, er der ca. 30-35 af de her såkaldte partybusser, og der er i den nuværende lovgivning ikke en kategori for partybusser, som ministeren også lige har været inde på.
Det er dog ofte sådan, at det er busser, som er fra før oktober 1999, for dermed er der ikke noget krav om at anvende seler i busserne, og det giver mulighed for, at de festglade folk så kan stå op og gå rundt i bussen, mens de fester.
Det vil enten føre til mere centralt bureaukrati eller omfattende og tungt bureaukrati for landets kommuner, hvis de skulle medvirke til at godkende de ca. 12.000 busser, vi har.
Det tror jeg er en opgave, som kommunerne gerne vil være foruden.
Jeg synes, at de kommuner, der har partybusser i deres gader, skal tage dialogen med partybusselskaberne og finde gode lokale løsninger på de problemer, der er, og så skal Færdselsstyrelsen selvfølgelig fortsat tage ud at kontrollere, om busserne lever op til miljøkravene.
Socialdemokratiet kan ikke støtte forslaget.
Jens Meilvang (LA), 2025-01-16:
Tak for det.
Og tak for talen.
Ordføreren siger, at Enhedslisten ikke ønsker at lukke festen for partybusser.
Men hvordan forestiller ordføreren sig at man vil indføre at give kommunerne lov til at kræve, at det skal være en bus, der kører på el, og med de regler om sikkerhedsseler osv., der så hører til en ny bus?
Forestiller ordføreren sig, at man simpelt hen kan drive en partybus, hvor man skal sidde spændt fast i en bus og køre rundt på el inde i byen og så gå ud og få en kop te eller et eller andet?
Eller skal vi lave en helt speciel regel for noget, der hedder partybusser, og som ikke findes nu, hvor man i kommunerne har mulighed for at sige, at det skal være på el, hvilket man jo nok vil gøre her i København, kunne jeg forestille mig, og så også sige, at man så ikke behøver at benytte sikkerhedssele?
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-16:
Jamen jeg anerkender den problemstilling, og jeg synes også, det ville være fjollet, hvis jeg stod her og sagde, at det ville være lige så sjov en fest, hvis man var spændt fast med en sikkerhedssele, som det er nu.
Det er også det, jeg læser i forslaget fra SF at man jo må prøve at finde en løsning på.
Med det her beslutningsforslag beder man jo også ministeren om at prøve at komme med nogle løsninger på, hvordan man kan skrue noget sammen, så man ikke slukker for festen, og som SF's ordfører også har understreget, er det jo alligevel en stakket frist med de her partybusser.
For det er på grund af et særligt hul i lovgivningen og på grund af nogle ældre biler, som jo ikke vil leve for evigt, at der er den her mulighed for at have partybusser, hvor der ikke er krav om de samme sikkerhedsforanstaltninger som ellers.
Men jeg anerkender problemstillingen, og det er også noget, jeg håber og antager at de partier, vi har valgt til at varetage borgernes interesser på rådhuset i København og andre steder, vil tage med i deres betragtninger.
Det handler jo heller ikke kun om eldriften og om at få dem over på eldrift.
Det handler jo også om at bestemme, hvor det f.eks. er hensigtsmæssigt, at partybusserne kører, og om man kunne lave nogle restriktioner, så de ikke alle sammen koncentreres i ét boligområde i f.eks. indre by i København.
Peter Juel-Jensen (V), 2025-01-16:
Tak, og tak for ordførertalen.
Den fik vækket mig, og den fik vækket noget rigtig godt inden i mig.
Det var det i talen, der handlede om nærdemokrati og om, at kommunerne selvfølgelig skal have lov til selv at administrere lovgivningen, osv.
Det kan jeg slet ikke stå for.
Som en, der bor på en ø, som er en økommune, så er jeg udfordret af en strandbeskyttelseslinje.
Det vil sige, at inden for de første 300 m må der ikke ske noget.
Jeg kender borgere, som ikke må sætte en havebænk op eller et opføre et drivhus eller plante et æbletræ, fordi strandbeskyttelseslinjen er hellig.
Kommunen vil gerne have det her lavet om.
Er det også en del af nærdemokratiet, og hvor langt går ordførerens varme følelser for nærdemokratiet?
Går de også ind i planloven?
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-16:
For at være ærlig er jeg ikke så meget inde i de tekniske aspekter af den lovgivning, ordføreren spørger til.
Det er jo klart, at der er nogle balancer, der skal afvejes, i forhold til hvad der er hensigtsmæssigt at overgive til kommunerne.
Men her vil jeg sige at der er tale om nogle problemer og nogle udfordringer, som er mere udpræget nogle steder end andre.
Men selvfølgelig er det en afvejning, og det er jo ikke altid, at man kan overgive beslutningskompetencen til kommunerne.
Det, jeg prøver at sige, er, at jeg synes, at på grund af sagens principielle karakter og på grund af den regionale forskel, der er, synes jeg, at det er hensigtsmæssigt her, og jo også, fordi vi har set flere borgmestre på tværs af det politiske spektrum, f.eks. i København, efterspørge det.
Nick Zimmermann (DF), 2025-01-16:
Tak for det.
Når vi taler om arbejdsmiljø og social dumping, taler vi jo ikke kun om regler og love; vi taler om selve fundamentet for vores samfund, og vi taler om retten til at gå på arbejde under sikre og ordentlige forhold.
Det lovforslag, som vi behandler i dag, er jo derfor ikke blot vigtigt, men også nødvendigt.
Det her lovforslag handler om at sætte handling bag ordene, og det handler om klart og tydeligt at sige, at nok er nok.
Vi accepterer ikke, at der er virksomheder, der bevidst overtræder arbejdsmiljøreglerne og sætter arbejdstagernes liv og helbred på spil.
Med det her lovforslag indfører vi et entreprenørstop, så virksomheder, der gentagne gange bryder arbejdsmiljøloven, kan stoppes direkte på byggepladsen.
Det er et værktøj, der sender et krystalklart signal: Hvis du ikke overholder reglerne, har du ikke noget at gøre på danske byggepladser.
Samtidig hæver vi bødeniveauet markant for gentagne overtrædelser
Det her forslag er et vigtig skridt i kampen mod social dumping.
Når udenlandske entreprenører kommer til Danmark og arbejder under vilkår, der aldrig ville blive accepteret på danske virksomheder, skaber det ikke blot usikkerhed og ulighed, det skader hele vores arbejdsmarked.
Tak for ordet.
Dina Raabjerg (KF), 2025-01-16:
Det kunne meget vel være, at det var sådan, det var.
Men den enkelte underleverandør kan jo ikke vide, hvem alle andre underleverandører, en hovedleverandøren entrerer med.
For hovedleverandøren skal have styr på sine underleverandører.
Det er slet ikke det, der er problemet.
Og det er et brud på retssikkerheden i min bog.
Pelle Dragsted (EL), 2025-01-16:
Jeg synes ikke, vi behøver at diskutere enkelte selskaber, men Aarsleff er jo en af de entreprenører, der er kendt for rigtig mange arbejdsulykker; det er bare, så det ligger klart.
Jeg tror, det var 300 bare i 2022 ifølge de seneste opgørelser, men lad nu det ligge.
I forhold til det forslag, som vi behandler i dag, kan jeg høre ordføreren er bekymret for, at det vil gå ud over hovedentreprenør eller måske nogle underentreprenører.
Men tror ordføreren ikke, at det vil have det formål, at hvis nu et jord- og betonfirma, som det, ordføreren talte om, ved, at den anden underleverandør, som de går og arbejder sammen med, er notorisk kendt for at bryde reglerne – for det er mange af de her selskaber jo – så vil den pågældende underleverandør gå til hovedentreprenøren og sige: I kan godt hyre os, men ikke med de der gutter på byggepladsen; altså at man med det her forslag skaber den selv med det her forslag, som ordføreren netop efterspørger.
Dina Raabjerg (KF), 2025-01-16:
Jeg ved snart ikke, hvad det er, jeg skal sige her.
For jeg gør jo netop opmærksom på, at jeg synes, det er vigtigt.
Hvad hr. Pelle Dragsted ikke ved, er, at da jeg ganske uventet kom i Folketinget, var jeg i gang med at implementere en løsning hos Aarsleff, som er Danmarks største entreprenør, og det handlede det om at forbedre arbejdsmiljøet. Jeg har siddet og arbejdet med, hvordan vi kan følge op på sygdom og forebygge arbejdsulykker.
Det er et utrolig vigtigt område, så at beskylde mig og mit parti for, at vi ikke synes, det her er alvorligt, bliver jeg faktisk rigtig, rigtig ked af.
Det, vi ikke synes er i orden, er, at folk, der opfører sig ordentligt, skal komme i klemme, fordi andre ikke gør det.
Det er det, det handler om.
Pelle Dragsted (EL), 2025-01-16:
Tak for det.
Det, vi taler om her, er jo, at der er mange danskere, der går på arbejde og udsættes for ekstremt farligt arbejdsmiljø.
Vi har omkring 50.000 anmeldelser af arbejdsskader og arbejdsulykker om året.
Sidste år var der 24 danskere, der døde, mens de gik på arbejde; det er bare lige for at understrege, hvad det er, vi taler om.
Jeg synes, at hensynet til de mennesker, der går på arbejde i det her land, skaber værdierne og betaler størstedelen af skatterne, må veje utrolig tungt.
Og jeg synes, for at være helt ærlig, at jeg alt for ofte oplever en enorm mangel på respekt for de mennesker, der arbejder i det her land, fra alt for mange partier herinde.
Det kan ikke være rigtigt, at man kan dø af at gå på arbejde i Danmark.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvordan kan Det Konservative Folkeparti afvise, at man i ekstremt mange grove og gentagne tilfælde skal kunne lukke ned for en arbejdsplads, hvor dem, der går der, udsættes for farligt arbejdsmiljø?
Dina Raabjerg (KF), 2025-01-16:
Det lyder jo rigtig fint.
Men lige præcis med den måde, som den her lovgivning er skruet sammen på, så ville jeg som underleverandør, som den, der opfører mig ordentligt, tænke mig om to gange, før jeg brugte sådan en whistleblowerordning.
For jeg kunne risikere at stå med et stort tab, hvis det er sådan, at der kommer et entreprenørstop.
Vi ønsker det stik modsatte.
Vi ønsker en ordentlig whistleblowerordning, uden at den, der blower, får en bøde ud af det.
Kim Valentin (V), 2025-01-16:
Det andet spørgsmål, jeg har, er til whistleblowerdelen.
Jeg lægger også mærke til reaktionen fra Danske Advokater.
Jeg foreslog faktisk selv i min tale, at man fik lavet noget mere selvjustits.
Det her hører jo under den del, der hedder selvjustits.
Det kunne vi måske finde ud af at gøre noget ved under lovbehandlingen.
Dina Raabjerg (KF), 2025-01-16:
Så har spørgeren fra Venstre fuldstændig misforstået min tale, eller også har den ikke været klar nok.
Selvfølgelig skal vi have rettet op på ting, der ikke er i orden.
Alvorlige arbejdsmiljørisici skal klares.
Udfordringen her er, at der er nogle underleverandører, som gør tingene ordentligt, og som kan risikere at blive påført store tab, selv om de ikke har noget med det at gøre.
Det er det, der er vores bekymring.
Kim Valentin (V), 2025-01-16:
Tak til ordføreren for en klar tale.
Jeg vil ikke sige, at jeg er enig i det hele, men jeg har et par spørgsmål til ordføreren.
For i lovforslaget står der jo, hvad der er en grov overtrædelse.
Jeg kunne godt tænke mig at ordføreren fortalte: Hvad er det, der ikke er groft i den her?
For jeg hører, at ordføreren åbenbart synes, at noget af det ikke er groft.
Nu kan jeg lige læse noget af det op: fare for nedstyrtning, manglende afstivning, fare for sammenstyrtning, fare for ætsning, uforsvarlig etablering, læsning med risiko for sammenskridning.
Altså, jeg kunne blive ved.
Det er jo ikke sådan noget med at sige, at okay, der mangler en skrue her eller der.
Det er sådan noget, hvor mennesker er i fare med deres liv, hvis der ikke rettes op på det her.
Man får sådan en fornemmelse af, når ordføreren sådan glider hen over det her, at ordføreren siger: Nå, men det er noget, som man bare lige kan ordne, og så kan f.eks. Rørfix tjene de penge, de nu kan.
Der er noget, de ikke har styr på.
Karin Liltorp (M), 2025-01-16:
Først og fremmest er høringssvarene blevet taget ind som et udtryk for, at der er nogle bekymringer.
Og de bliver taget alvorligt.
Man synes allerede, at de er blevet taget alvorligt i det lovforslag, der ligger derude, og at bekymringerne ikke er reelle på den måde.
Man forstår godt, at de er der, og man forstår godt bekymringen for, at nogle bliver ramt uhensigtsmæssigt, for selvfølgelig er det ikke hensigten.
Så der er blevet svaret tilbage, at vi siger, at vi godt forstår bekymringen, men at det her ikke kommer til at blive virkeligheden.
Dina Raabjerg (KF), 2025-01-16:
Tak, og tak for en fin tale, hvor ordføreren går ind i høringssvarene.
Høringssvarene er jo lavet på baggrund af den lovgivning og det lovforslag, der er.
Hvad har der været ændret i lovforslaget på baggrund af de bekymringer, som høringssvarene har gået på?
Karin Liltorp (M), 2025-01-16:
Tak for ordet.
Der er allerede blevet sagt masser af ord om baggrunden for det her lovforslag, så det vil jeg ikke gentage.
Jeg håber jo også, at alle dem, der har givet høringssvar, bliver betrygget i, at vi faktisk læser dem og tager dem alvorligt.
Mange har påpeget, at entreprenørstop kan være indgribende økonomisk og praktisk, og derfor er vi også opmærksomme på, at dette værktøj kun vil blive brugt i særlige tilfælde, hvor gentagne alvorlige overtrædelser gør det nødvendigt.
Så er der også flere aktører, der har peget på risikoen for forsinkelser og store udgifter, hvis hele byggepladser lukkes ned.
Derfor skal vi selvfølgelig også sikre, at entreprenørstop bliver brugt målrettet, og at varslinger sker i god tid, så problemer kan rettes op, inden det overhovedet kommer så vidt.
Arbejdstilsynet siger også, at de vil prioritere hurtig genåbning, så nedlukningen ikke varer længere end højst nødvendigt.
Stigningen på 50 pct. i grundbøderne og de skærpede sanktioner kan lyde hårdt, men igen: Hvad er prisen for et liv eller værdien af en ryg, der måske ellers skulle have arbejdet i mange år endnu?
Langt de fleste gør det supergodt.
Loven har jo til hensigt at sikre, at vi bliver stærkere på de forebyggende indsatser for netop at skabe en ny sikkerhedsstandard i Danmark.
Så Moderaterne støtter forslaget.
Tak for ordet.
Kim Valentin (V), 2025-01-16:
Jeg beklager, den var meget, meget følsom, da jeg trykkede på den.
Tak til ordføreren for ordførertalen.
Da jeg lige trykkede mig ind til sidst, var det, fordi en af de ting, som er blevet drøftet blandt flere ordførere tidligere, er, om man kunne lave noget selvjustits med f.eks. en whistleblowerordning.
Hvor er DF med hensyn til det?
Nick Zimmermann (DF), 2025-01-16:
Der er jo flere forskellige steder i hvert fald.
Lige så snart man kommer inden for, jeg tror samtlige offentlige virksomheder og også efterhånden en del private virksomheder, er der jo i forvejen whistleblowerordninger.
Nogle af dem er sådan set gode nok, og andre er måske knap så gode.
Jeg kan huske i tidernes morgen, da jeg sad i Randers Byråd i 5 år, indførte vi rent faktisk en whistleblowerordning, og jeg tror, at den kostede i omegnen af 120.000 kr. om måneden at opretholde.
I de 5 år, hvor jeg sad i Randers Byråd, blev den benyttet to gange eller også var det tre gange, men det var deromkring.
Så det er måske mere noget, der giver sådan en god mavefornemmelse at have, end det måske i virkeligheden er et værktøj, som nogen benytter sig af.
Omvendt kan man også sige, der jo er både store og små ting, som er kommet frem via whistleblowerordninger.
Men det bedste er selvfølgelig, at man har så meget tillid rundtomkring, både på byggepladser og på arbejdspladser til sin lokale tillidsmand, at man kan gå til ham eller hende, og så kan vedkommende tage det videre til ledelsen.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-01-16:
Nej, jeg kan meget klart sige, at jeg ikke står her med en intention om at undgå det her, faktisk tværtimod.
Jeg står her med en intention om, at vores myndigheder får nogle stærkere virkemidler til at håndhæve den lov, vi har besluttet her i Folketinget.
Det mener jeg at det her er et svar på, og derfor er jeg rigtig glad for, at vi nu vedtager det her.
Jeg er også rigtig glad for, at det har så bred opbakning i Folketinget.