runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-12:
Først og fremmest tak til ministeren.
Ministeren er ny på området, i hvert fald er det nyt, at ligestillingsområdet er rykket hen under beskæftigelsesministeren.
Derfor vil jeg bare gerne på vegne af Frie Grønne kvittere og sige, at jeg ser frem til samarbejdet for at gøre Danmark til et ligestillet samfund.
I Frie Grønne arbejder vi intersektionelt i forhold til ligestilling, i forhold til diskriminering.
Og derfor er det set ud fra vores perspektiv vigtigt at overveje, hvordan lønforskelle rammer på tværs af alle de forskellige diskrimineringsgrunde, f.eks. etnicitet, køn, funktionalitet.
Der vil jeg bare høre, om det også er en tilgang, som ministeren deler.
Kan vi forvente, at ministeren og regeringen også går intersektionelt til spørgsmålet om ligestilling?
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-12:
Det er i hvert fald en problemstilling, som vi er opmærksomme på, og som vi også kan vende tilbage til i forbindelse med bekendtgørelsesudstedelsen.
Jeg tør for at være helt ærlig ikke på stående fod at udstede nogen garantier – mest af alt i lyset af de diskussioner, vi har haft om feriemidlerne osv.
Men hensigten er jo, at man ikke skal modregnes.
Så hvis fru Jette Gottlieb tillader det, vil jeg love at vende tilbage til det spørgsmål.
Bent Bøgsted (DF), 2021-03-12:
Det er egentlig bare for at følge op på det, fru Jette Gottlieb siger.
Vi kunne jo få svar på det her op til andenbehandlingen, så det indgår som et spørgsmål i forbindelse med lovbehandlingen.
Vi kunne få et svar, inden vi skal andenbehandle forslaget.
Hvis ministeren kunne garantere, at det svar kommer til andenbehandlingen, ville det være fint.
Astrid Carøe (SF), 2021-03-12:
Tak for det, og tak for de mange tilkendegivelser om, hvordan vi kan fremme ligestillingen på arbejdsmarkedet.
Det er rigtig godt at høre, at regeringen er ambitiøs på det her, men jeg ærgrer mig over, at regeringen ikke kan støtte op om det her lovforslag, som vores partier jo også tidligere har indført, men som den borgerlige regering afskaffede igen.
Og det undrer mig faktisk også, for i et interview i Politiken i august 2019 sagde den daværende ligestillingsminister, Mogens Jensen, at regeringen netop ville genindføre det her med de kønsopdelte lønstatistikker til de små og mellemstore virksomheder.
Så er det stadig væk regeringens intention, og skal vi så dermed bare vente yderligere, for så vil det sige, at der så er gået 2 år siden det her interview i Politiken, eller har man trukket den her udtalelse om, at man ikke længere vil genindføre de her kønsopdelte lønstatistikker, tilbage?
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-12:
Nej, jeg har hverken gjort op med den tidligere udtalelse fra den tidligere ligestillingsminister eller planer om, at vi ikke skal indføre det.
Det, som vi lægger til grund for vores holdning til beslutningsforslaget i dag, er, at jeg synes, det er vigtigt, at det bliver set i sammenhæng med en eventuel både stillingtagen og potentiel implementering af det EU-direktiv om ligeløn, hvorfor det skal tænkes ind i ét, og mit forslag som minister til Folketingets partier er, at vi tager en samlet drøftelse af det, når vi også har en vurdering af direktivets rækkevidde.
Det møde vil jeg indkalde til, for der regner vi med, at vi er langt nok i processen efter sommerferien.
Så fru Astrid Carøe skal ikke betragte det som en fravigelse af det, den tidligere ligestillingsminister har sagt.
Astrid Carøe (SF), 2021-03-12:
Men jeg er godt nok ærgerlig over, at der skal gå så lang tid, og jeg tænker ikke, at det her lille forslag vil rykke vildt meget ved den implementering, vi også skal i gang med fra EU, som vi også er rigtig glade for i SF.
Jeg kunne godt tænke mig at stille et andet forslag.
Ministeren siger, at rigtig meget af uligelønnen på arbejdsmarkedet skyldes det kønsopdelte arbejdsmarked, og det er jeg sådan set enig i, men hvis man kontrollerer for uddannelse, branche, stillingsbetegnelse osv., er der altså stadig væk en lønforskel tilbage på 4-7 pct., og det kan altså ikke forklares med, at mænd har flere lederstillinger end kvinder.
Så er det ikke nødvendigt for at komme den del til livs, at vi får mere gennemsigtighed i forhold til kønsopdelte lønstatistikker og rigtig gerne også andre tiltag for mere gennemsigtighed for lønningerne på arbejdsmarkedet?
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-12:
Vi går uforbeholdent ind i diskussioner om de værktøjer, der kan bruges for at mindske det løngab, der er mellem mænd og kvinder.
Men det, som jeg også sagde i min tale her, var, at der jo er en hel del af det, som simpelt hen også skyldes den strukturelle årsag til, at vi har et kønsopdelt arbejdsmarked.
Mænd og kvinder har forskellige fag, kvinder arbejder mere deltid, en væsentlig forklaring er jo også, at kvinder er længere tid væk af flere omgange fra arbejdsmarkedet og derved mister lønanciennitet og for den sags skyld også pensionsopsparing.
Så vi er ikke på forhånd ideologiske modstandere af forskellige greb, men det skal give mening, og det er også vigtigt for mig at sige, at det er noget, der skal gøres i meget tæt samklang med arbejdsmarkedets parter.
Jette Gottlieb (EL), 2021-03-12:
Det er et rigtig godt svar.
Jeg vil bare lige være sikker på, at det også gælder ægtefæller, der eventuelt måtte være på ydelser.
Henrik Møller (S), 2021-03-12:
Det her er jo et forslag, som udspringer af den aftale, som er indgået om ret til tidlig pension.
Det bliver nu muligt at få udbetalt sit efterlønsbidrag eller sin flekslønsydelse skattefrit, hvis man ikke har nået efterlønsalderen eller pensionsalderen.
Jeg tror, det er rigtig vigtigt i dag at understrege, at det her er en frivillig ordning.
På den måde kan man sige, at den er meget liberal, fordi den giver større valgfrihed til den enkelte i forhold til at træffe nogle valg.
Men det er vigtigt at understrege, at det er en ordning, som man selv kan vælge.
Der er altså ikke noget krav, der er ikke nogen forpligtigelser til det her.
Når jeg siger det, er det jo, fordi der selvfølgelig er indbygget nogle problemstillinger og nogle udfordringer, der kan være for den enkelte, når man får udbetalt det her beløb, i forhold til hvilken status og stilling man så har efterfølgende i forhold til mulighederne bl.a. for tidlig pension osv.
Derfor skal der også lyde en meget stor anbefaling til dem, som det kommer til at vedrøre her, om, at man i hvert fald undersøger meget grundigt, hvilke konsekvenser en udbetaling vil få på længere sigt, i forhold til de muligheder, der er.
Men der er som sagt ikke noget krav om, at man skal have udbetalt det her.
Man kan jo godt vente til et senere tidspunkt og så betale de 30 pct. i skat af det bidrag, der ligger.
Så det tror jeg som sagt igen er vigtigt at understrege: Det er en frivillig ordning, og når man træffer nogle valg, har det også nogle konsekvenser.
Der er det bare vigtigt, at de enkelte på en eller anden måde er meget med på, hvilke konsekvenser et sådant valg kan få.
Men ellers synes vi fra Socialdemokratiets side, at det er en god ordning, og vi vil anbefale lovforslaget.
Hans Andersen (V), 2021-03-12:
Tak for det.
Så fandt vi den, den berømte nål i høstakken, for selv om vi i Venstre ikke har mange roser til hele Arnepensionen, er vi alligevel glade for, at regeringen og partierne bag den tidlige pension til Arne hiver et gammelt Venstreforslag op af hatten.
Det skulderklap vil jeg gerne modtage på vegne af Venstre.
Det er jo nemlig sådan, at vi flere gange tidligere har indført perioder, hvor man kunne få udbetalt efterløns- og/eller fleksydelsesbidraget kontant og skattefrit.
Det gjorde vi med aftalen om senere tilbagetrækning tilbage i maj 2011 og igen i 2017 i forbindelse med aftalen om flere år på arbejdsmarkedet.
I begge tilfælde var det med en Venstrestatsminister for bordenden.
Sidstnævnte aftale var endda med voldsom modstand fra den nuværende regering og dens støttepartier, men alle har lov til at blive klogere, så det glæder vi os også over at der er flere partier der er blevet i dag.
Vi så selvfølgelig gerne, at regeringen fik lidt mere fart på i forhold til at præsentere initiativer, der kan øge arbejdsudbuddet, når nu man har reduceret det så voldsomt ved at indføre en ny overførselsindkomst.
Men det har regeringspartiet, Socialdemokratiet, jo også forpligtet sig til, så vi ser meget frem til den proces.
Og vi bidrager gerne til det og kommer gerne med forslag, når nu regeringen er gået om bord i at bruge og genbruge gamle Venstreforslag.
Theresa Berg Andersen (SF), 2021-03-12:
Tak for ordet.
For en god ordens skyld skal jeg nævne, at jeg tager den her første behandling for min kollega, SF's beskæftigelsesordfører, Karsten Hønge, så lige nu er jeg Karsten Hønge.
L 183 er en del af udmøntningen af den aftale om tidlig pension fra efteråret 2020, hvor et flertal blev enige om, at mennesker, der havde været flest år på arbejdsmarkedet, skulle have mulighed for at trække sig tilbage.
Det er en ny rettighed og en retfærdighed, som vi i SF er rigtig glade for.
Med det her lovforslag bliver det muligt for dem, der har sparet op til efterløn, at få sit efterlønsbidrag udbetalt kontant og skattefrit, og personer i fleksydelsesordningen får en tilsvarende mulighed for at få fleksydelsesbidraget udbetalt, også kontant og skattefrit.
Det giver en fleksibilitet og en valgfrihed for borgerne, og SF støtter derfor forslaget.
Samira Nawa (RV), 2021-03-12:
Mange tak.
Lovforslaget her udspringer af den berømte – for nogle berømte og for andre berygtede – Arneaftale, og helt specifikt handler det om udbetaling af efterlønsbidraget.
Så jeg stiller mig også op i køen af dem, der ønsker at modtage skulderklap og anerkendelse for, at det her lovforslag kommer igennem, og det bliver selvfølgelig med Radikale Venstres støtte.
Jette Gottlieb (EL), 2021-03-12:
Se, det her lovforslag er jo en del af den aftale, der blev indgået om tidlig pension, og Enhedslisten stemmer selvfølgelig for det.
Det er en vigtig aftale for alle lønmodtagere, som har et langt og hårdt arbejdsliv, og det er jo også et plaster på det sår, som regeringen og de borgerlige gjorde dybere, da de samme dag hævede pensionsalderen til 69 år for 3,8 millioner borgere.
I Enhedslisten har vi ikke noget imod, at pengene, som lønmodtagerne i årevis har indbetalt i efterlønsbidrag og fleksydelsesbidrag, kommer tilbage i deres lommer, og det er jo også kun rimeligt, at det er skattefrit.
Men til gengæld vil vi gerne have en forsikring fra ministeren om, at der faktisk ikke på nogen måde ved den udbetaling kan modregnes i overførselsindkomster, hverken for den pågældende selv eller for en ægtefælle eller en samlever, der er på overførselsindkomst.
Sådan en garanti vil vi gerne have i ministerens tale.
Om det så er klogt af den enkelte at indkassere sit indbetalte bidrag, er jo en helt anden sag, men der noterer vi os med tilfredshed, at der står i bemærkningerne, at a-kasserne ikke skal rådgive om, hvad der er bedst økonomisk.
Der er jo ingen, der ved, hvad fremtiden kan bringe af sygdom og arbejdsløshed og død og lignende.
Men med de bemærkninger kan Enhedslisten altså tilslutte sig forslaget.
Birgitte Bergman (KF), 2021-03-12:
Tak for det.
Som sagt er lovforslaget her en udmøntning af aftalen om ret til tidlig pension, som regeringen har indgået med Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten.
Det Konservative Folkeparti er, som I ved, ikke en del af aftalen.
Med aftalen om tidlig pension hiver regeringen sunde og raske mennesker ud af arbejdsmarkedet før tid.
Og det kan jo i den grad undre, når vi står i en situation, hvor vi sammen laver hjælpepakker og aftaler om genopretning af økonomien, mens regeringen samtidig gennemfører en aftale som denne, der sætter økonomien i bakgear.
Når det så er sagt, har Det Konservative Folkeparti faktisk selv foreslået en skattefri udbetaling af efterlønnen i forbindelse med vores finanslovsforslag fra 2021, hvor vi foreslår et stop for tilgangen til efterløn fra 2024.
Efterlønsordningen fjerner nemlig rutinerede hænder fra arbejdsmarkedet, som ellers kunne bidrage i længere tid.
Vi mener ellers, at efterlønsreformen var et vigtigt skridt hen imod et bedre arbejdsmarked.
En fuld afskaffelse ville give en større økonomisk gevinst for Danmark.
Vores forslag øger beskæftigelsen med 12.000 personer og øger velstanden for 9 mia. kr.
Men derfor tager vi, hvad vi kan få, når regeringen fremlægger en politik, som vi kan se os selv i, og selv om lovforslaget er fremsat på en ærgerlig baggrund, støtter Det Konservative Folkeparti regeringens forslag om en kontant og skattefri udbetaling af efterløns- og fleksydelsesbidraget.
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-12:
Tak for det.
Jeg vil gerne takke for behandlingen af lovforslaget i dag.
Som det fremgår af lovforslaget, gives der mulighed for, at medlemmer af efterlønsordningen og fleksydelsesordningen, som ikke har nået efterlønsalderen pr. 1. januar 2020, kan få tilbagebetalt deres tidligere indbetalte bidrag på skattemæssigt gunstige vilkår.
Det vil være muligt at ansøge om udbetaling i det første halvår af 2022.
Muligheden skal give alle medlemmer af efterlønsordningen og fleksydelsesordningen gode muligheder for at justere deres tilbagetrækningsbeslutning, i lyset af at der er indført en ny ret til tidlig pension.
Der er, som flere ordførere også lægger vægt på, tale om en mulighed for frivillig framelding af efterlønsordningen, som skal understøtte, at man kan vælge det, der passer bedst ind i ens personlige og arbejdsmæssige forhold.
Muligheden for skattefri udbetaling i 2022 er tilrettelagt efter de samme principper som muligheden for kontant og skattefri udbetaling i henholdsvis 2012 og 2018.
Det er vigtigt, at de personer, som vælger at udtræde af efterlønsordningen eller fleksydelsesordningen, er klar over, hvilke konsekvenser det har for fremtiden.
Lovforslaget indeholder også en præcisering af reglerne om tidlig pension, som under arbejdet med at implementere tidlig pension har vist sig at være nødvendig.
Det vedrører en tilføjelse til de ydelser under aktivering, som kan medregnes til at opfylde kravet om anciennitet for retten til tidlig pension.
Igen vil jeg gerne takke for behandlingen af lovforslaget.
Det glæder mig, at selv om en række af de partier, der har tilkendegivet støtte til lovforslaget, ikke er med i selve aftalen, så kan de alligevel godt se fornuften i at give folk muligheden for at få deres efterlønsbidrag udbetalt skattefrit, når nu man har en anden og rigtig, rigtig god mulighed for at træde ud af arbejdsmarkedet, hvis man har haft et langt og hårdt arbejdsliv.
Tak for ordet.
Jette Gottlieb (EL), 2021-03-12:
Belært af spor, der skræmmer, vil jeg lige spørge ministeren, om han kan garantere, at der ikke under nogen omstændigheder kan ske modregning i nogen ydelse som følge af udbetalingen af efterlønsbidragene.
Og det gælder selvfølgelig både den pågældende selv og den pågældendes pårørende, som kan være på overførselsindkomster.
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-12:
Altså, når der ses bort fra hjælp i kontanthjælpssystemet, er det som regel kun skattepligtige udbetalinger, der medfører fradrag i de forskellige forsørgelsesydelser.
Men da efterlønsbidragene i første halvår 2022 udbetales uden skattepligt, vil de ikke medføre fradrag i offentlige forsørgelsesydelser.
Derudover er retten til offentlige forsørgelsesydelser – bortset fra kontanthjælp – jo ikke formueafhængige, og der vil på bekendtgørelsesniveau blive fastsat regler om, at udbetalingen af efterløns- og fleksydelsesbidrag i 2022, samtidig med at personen får hjælp i kontanthjælpssystemet, ikke skal medføre fradrag i kontanthjælpen.
Det håber jeg var et tilstrækkeligt svar til fru Jette Gottlieb.
Bent Bøgsted (DF), 2021-03-12:
Det, der får mig til at spørge, er det, ministeren sagde om den sociale søjle.
Vi var inde på den sociale søjle, og der indgav vi jo en indstilling til EU, og det var Socialdemokratiet også med til, om, at det var i strid med nærhedsprincippet.
Alligevel snakker ministeren om, at man skal arbejde videre ud fra det EU-direktiv om den sociale søjle, og som vi her i Folketinget egentlig har sagt nej til i den forbindelse.
Derfor skal jeg lige have helt styr på, hvad det egentlig er, ministeren vil arbejde med, og om det er noget, hvor man, selv om vi har sagt nej til det, fordi det strider mod nærhedsprincippet – det blev jo stemt ned; der var ikke flertal for det – bare underlægger sig EU og siger: Okay, så er det det, vi skal arbejde videre med, altså det, EU kommer med.
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-12:
Vi har ikke endnu oversendt det, man kalder et grund- og nærhedsnotat til Folketinget, hvor vi vurderer, om nærhedsprincippet er overholdt i det nye forslag om ligeløn fra Kommissionen af.
Men det er rigtigt, som hr. Bent Bøgsted siger, at der er en række forskellige reguleringer fra EU's side, som jo desværre, må jeg sige, og beklageligt rækker ind over de grænser, vi har, i forhold til at vi gerne vil have, at arbejdsmarkedets parter selv skal knække nødderne, selv skal løse udfordringerne og selv aftale sig frem til det.
Et godt eksempel på det er jo også det direktiv, der blev fremsat omkring mindsteløn, hvor vi jo bl.a. sagde, at vi mente, at det var tvivlsomt, hvorvidt nærhedsprincippet var iagttaget, og hvor vi også mener, at det er tvivlsomt, hvorvidt der overhovedet er klar hjemmel til forslaget.
Det er jo en diskussion, der lige nu pågår, og det kan sagtens være, at vi får den samme diskussion omkring det nyeste direktivforslag på ligelønsområdet.
Jette Gottlieb (EL), 2021-03-12:
Nu har jeg jo lyttet til alle de besvarelser, der er kommet, om alle de greb, som regeringen har taget.
Jeg synes, at det mest beskrivende er, at man hele tiden skubber tingene foran sig.
Det andet, jeg vil sige, er, at det er, som om forslaget ikke er blevet læst.
Det er jo et forslag om at skaffe sig en indsigt.
Det er jo et forslag om at danne grundlaget for de forhandlinger, der skal foregå.
Nu fik vi så lige her i sidste runde at vide, at det bliver efter sommerferien.
Men det er jo et forslag om at sikre en viden, som vi har brug for, for at kunne tage de rigtige greb, nemlig en forbedret statistik.
Det er sådan, det har været tidligere.
Det, der bliver spurgt om i forslaget, er, om vi kan gå tilbage til, at man tager den allerstørste gruppe af danske virksomheder, altså dem med mellem 10 og 35 ansatte, og beder dem om at bidrage til den indsigt, vi har brug for, for at kunne lave de rigtige greb.
Jeg spørger ministeren: Er det ikke meget klogt at støtte, at vi får den indsigt?
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-12:
Vi har fra regeringens side vurderet, at det er klogt at tage den drøftelse i sammenhæng med analysen af det nye ligelønsdirektiv fra EU.
Det har vi jo gjort på en lang række områder, og det skyldes langt hen ad vejen, at ikke bare regeringen, men hele Folketinget hele det sidste års tid har været svært optaget af håndteringen af en global pandemi og de økonomiske følgevirkninger, den har.
Jette Gottlieb (EL), 2021-03-12:
Det har jeg stor respekt for, og det er jeg i øvrigt enig i.
Der er mange ting, vi har måttet skubbe foran os.
Ellers kan vi begynde at få den på det tidspunkt, og det vil så yderligere forsinke det et år.
Det er derfor, jeg undrer mig.
Jeg indrømmer, at jeg også inddrager argumenter, som jeg hørte på samrådet i går, om, hvordan man skal gribe tingene an.
Det kan ikke nytte noget at henvise til, at det hele drejer sig om et kønsmæssigt lige arbejdsmarked, hvor mænd og kvinder har de samme funktioner på arbejdsmarkedet.
Det er ikke den eneste faktor, vi kan arbejde videre med.
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-12:
Nu refereres der til samrådet i forgårs, og det samråd handlede jo om en meget relevant problemstilling.
Men jeg synes også, at det stod klart både på samrådet og efter samrådet, at det er en endog meget, meget vanskelig øvelse at skulle omdirigere alt det vand, der er løbet gennem åen siden 1969.
Og når jeg nævner alle de forskellige tiltag, er det jo selvfølgelig som eksempler på, at vi ikke sidder på hænderne.
Vi tager det alvorligt, at der er lønforskelle mellem mænd og kvinder.
Vi synes, at det rigtige i den konkrete sag er at se tingene i sammenhæng med den analyse af udspillet fra Kommissionen.
Fatma Øktem (V), 2021-03-12:
Mange tak.
Jeg kan sådan set ikke sige andet, end at jeg igen er meget enig med ministeren.
Det er en god dag i dag at kunne være så enig med sin minister.
Jeg spurgte egentlig til, om ministeren vil anerkende, at der godt kan være forskellig løn, selv om stillingsbetegnelsen er den samme.
Vil den elastik være der?
Jeg siger ikke, at ministeren skal værdisætte, hvad der bliver lavet, eller lønnen, men jeg vil gerne høre, hvad ministeren mener her: To kvinder med samme baggrund er ansat i samme type stilling.
Den ene har lidt flere ambitioner og vil gerne lidt mere og gør også lidt mere og går ind til chefen og forhandler en lidt højere løn, fordi vedkommende yder noget ekstra.
Vil der ikke altid være plads til det, eller vil ministeren mene, at det er et problem?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre, for det er jo noget af det, der sker ude i virkeligheden, som måske også kan være en del af baggrunden for den uforklarlige del.
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-12:
Jeg er jo socialdemokrat, og jeg er ikke kommunist eller alt muligt andet.
Vi har ikke det grundsynspunkt, at alle skal have den samme løn i præcis den samme stilling med samme uddannelse.
Vi vil jo gerne have, at man måske starter på samme basis, så man kan se, hvad det her egentlig er.
Men det er jo klart, at hvis der er nogen, der så tilegner sig nye kompetencer; nogen, der arbejder mere; nogen, der af den ene eller anden årsag sikrer sig det i enten en privat lønforhandling, i en lokal lønforhandling på arbejdspladsen, eller fordi der i de kollektive overenskomster er taget højde for det, så synes vi da kun, det er naturligt, at der kan være forskel på, hvad man får, afhængigt af hvad det er for en indsats og et ansvar, man så har i sit job.
Fatma Øktem (V), 2021-03-12:
Jeg kan ikke lade være med at tage ordet, fordi jeg har det på den måde, jeg ikke tit har det med regeringen og med ministeren, og det er, at jeg har lyst til at rose ministeren rigtig meget for ministerens svar og tale.
Jeg var også ordfører tilbage i 2014, da den daværende socialdemokratiske regering indførte noget lignende, så jeg vil gerne takke ministeren for at have rykket sig og for, at ministeren godt kan se, at det her ikke er en løsning.
Det vil jeg meget gerne takke for.
Så har jeg et enkelt spørgsmål.
Ministeren siger, at vi efter sommerferien skal gå ind at tale mere om det her område, og at der sker rigtig meget.
Det glæder vi os rigtig meget til.
Det her er et ret vigtigt område, men det er de rigtige redskaber, vi skal ind at kigge på det med.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren nu, hvor der skal ske så meget på området, både med EU-direktiv, forhandlinger osv., om der stadig væk vil være plads til, at hvis jeg gør en ekstra indsats, der skaber merværdi, så kan jeg også gå ind at søge mere i løn end en kvindelig kollega, selv om vi har samme arbejde, dvs. få mere end den kollega.
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-12:
Det ville formentlig nok være sådan, det i praksis ville foregå.
Og det var også derfor, at min bemærkning var, at selvfølgelig skal man altid være opmærksom på de administrative byrder, og det synes vi også er vigtigt, men at fordi vi heldigvis er et gennemdigitaliseret samfund, bliver den type af byrder mindre og mindre, når det alene handler om statistik.
Først og fremmest vil jeg sige tak for rosen.
Jeg tager altid gerne imod – og lapper det i mig – den ros, jeg kan få, men jeg synes også, at det virkede som en lidt selektiv ros.
Vi støtter ikke det nærværende beslutningsforslag, men synes, det er vigtigt, at vi arbejder videre med det og ser det i sammenhæng med det direktivforslag, som der er på vej nu.
Vi kommer ikke til, og det er vigtigt for mig at understrege, at gå ind på noget tidspunkt og foreslå, at man skal diktere, hvad lønnen skal være for hverken mænd eller kvinder noget som helst sted.
Det mener vi grundlæggende er et spørgsmål for arbejdsmarkedets parter, men vi synes jo, at både den forklarlige såvel som den uforklarlige lønforskel mellem mænd og kvinder skal adresseres.
Men den forklarlige del ved vi jo en hel del om og kan forsøge at pille ved og skrue på, og vi kan forsøge at ændre de strukturer, så der ikke er den store lønforskel.