Mattias Tesfaye (S), 2020-02-26:
Hvis vi er enige så langt, at folk, der frivilligt indvandrer til vores land, også selv må tilslutte sig de værdier, det her samfund bygger på, herunder særlig vores grundlov – og det er jo derfor, vi har de her nye grundlovsceremonier – så bliver den politiske diskussion jo om, hvad det er for nogle værdier, vi beder folk om at tilslutte sig.
Det er let nok at pege på grundloven, for det er et juridisk dokument, men der er også noget mere, f.eks. forholdet mellem kønnene eller forholdet mellem religion og politik.
Der er det ikke sikkert, at vi er hundrede procent enige her i Folketingssalen, men alene den politiske diskussion om det tror jeg kan være meget gavnlig for at kunne blive mere præcis på, hvad det er, vi beder folk om at tilslutte sig.
Tak for spørgsmålet.
Det er selvfølgelig helt uacceptabelt, at der er kvinder, som presses af deres mænd, deres familie eller nærmiljø til ikke at arbejde.
Det er klart, at alle, der kan, selvfølgelig skal bidrage.
Men vi hører jo om tilfælde, hvor kvinder som Berivan må kæmpe for deres frihed og for deres selvbestemmelse.
Og som samfund skal vi selvfølgelig hjælpe de her kvinder i den frihedskamp, de står midt i.
Kvinder, der som hende gør oprør mod undertrykkelsen, skal vide, at vi gerne vil hjælpe dem, og jeg håber, at Berivan kan være en inspiration for andre, og at endnu flere kvinder vil vriste sig fri af den negative sociale kontrol.
Jeg delte selv hendes historie på Facebook, da den kom frem.
For når mor ikke kan komme på arbejde på grund af fars mangel på accept, står vi ikke bare med en kvinde uden de muligheder, hun burde have, men vi står også potentielt med den næste generation af børn, som ikke har fået helt basale værdier som ligestilling med fra deres opvækst.
Og det skader både deres egne muligheder for at tage del i samfundslivet, men jo også sammenhængskraften i vores alle sammens land.
Og for os i regeringen er princippet om ret og pligt selvfølgelig helt afgørende.
Dem, der kan, skal også bidrage til samfundet.
Så hvis man er ledig og modtager en ydelse, skal man som udgangspunkt stå til rådighed for arbejdsmarkedet – det gælder for alle her i landet.
Og det er også derfor, vi i regeringen arbejder med et forslag om, at alle nyankomne og indvandrere med et integrationsbehov skal bidrage med op til, hvad der svarer til en 37-timersarbejdsuge.
Så vi skal væk fra en logik, der bygger på ydelser, og hen til en mere arbejdspladsbaseret logik, hvor man mødes med et krav om at bidrage, fordi vi skal have mor ud af døren om morgenen – det er det absolut vigtigste.
Men derudover er regeringen også ved at se på, om der er noget mere, der kan gøres for at bekæmpe negativ social kontrol.
Jeg vil godt starte med at sige, at hvis der skal ændres noget på folkeskolens område, så er det selvfølgelig undervisningsministeren, spørgeren skal have fat i, og derfor vil jeg heller ikke udtale mig alt for specifikt om folkeskolen.
Men derfor er der jo alligevel en væsentlig og interessant værdipolitisk debat i det her, som handler om islams rolle i det danske samfund, og om, hvordan vi sikrer, at det er de almindelige demokratiske værdier og ligestillingen, der er det bærende i Danmark.
Der har for nylig været en diskussion om brugen af tørklædet i forsvaret, og her bakkede jeg hundrede procent op om forsvarsministeren, som sagde: Her har vi uniform på; her skilter man ikke med sin religion, for du er en del af det danske forsvar.
Men jeg synes ikke helt, man kan sammenligne en soldat i forsvaret med en folkeskolelærer.