Magnus Heunicke (S), 2020-11-17:
Tak for det, og mange tak til Folketinget for bemærkningerne til det her lovforslag.
Det er det, det handler om.
Formålet er at sikre, at de patienter, der ikke selv er i stand til at varetage deres interesser, stadig får den bedste behandling, de har brug for, og på det tidspunkt, de har brug for den.
I dag skal sundhedspersonalet altid kontakte de nærmeste pårørende til en varigt inhabil patient, hvis patienten skal behandles.
Og det skal de, uanset hvor stor eller lille behandling der er tale om, og uagtet at en habil patient helt uden betænkeligheder eller i hvert fald uden større overvejelser formentlig ville give samtykke til en sådan behandling.
Vi foreslår derfor med lovforslaget at give de pårørende mulighed for at give det her generelle informerede samtykke, så de ikke skal kontaktes, hver gang sundhedspersonalet overvejer at igangsætte en behandling.
Det vil være til fordel for den varigt inhabile patient, som kan få de mindre behandlinger, som vurderes nødvendige, uden først at skulle vente på, at det lykkes at få fat i de pårørende, så de kan give samtykke til en sådan mindre behandling.
Ud over at det, som jeg altså nævnte, risikerer at udsætte behandlingen af patienten, ja, så tager gentagne mislykkede forsøg på at få kontakt til de pårørende jo også tid fra sundhedspersonalet – tid, som kunne være brugt bedre på den nære patientkontakt, og den nære patientkontakt er der brug for.
Gruppen af varigt inhabile borgere er en stor og en uensartet gruppe, som har det tilfælles, at de på grund af deres nedsatte psykiske funktionsevne ikke formår at forholde sig fornuftsmæssigt til foreslåede behandlinger.
Det er en særlig sårbar gruppe patienter, vi har med at gøre, som har brug for en styrket omsorg i deres møde med sundhedsvæsenet.
Samtidig er det vigtigt, at patienternes integritet og selvbestemmelsesret ikke begrænses i højere grad end strengt nødvendigt, og det er derfor afgørende, at patienten inddrages i behandlingen i det omfang, patienten forstår situationen, og at tilkendegivelser fra patienten bliver tillagt betydning i det omfang, de er relevante.
Der er allerede et vigtigt princip i dag, og det vil selvfølgelig også være gældende i tilfælde af, at der behandles på baggrund af et generelt informeret samtykke.
Som det fremgår af lovforslaget og også af debatten her i Folketingssalen her til aften, skal det nærmere indhold af lovforslaget udmøntes, og i en bekendtgørelse skal der bl.a. fastsættes det element, som mange har været inde på, nemlig hvilke behandlinger der vil kunne gives et generelt informeret samtykke til og altså også udstrækningen af et sådant samtykke.
Jeg vil godt understrege, at ministeriet vil inddrage en bred kreds af aktører med relevant viden, inden en sådan bekendtgørelse bliver udstedt, og det er helt afgørende, at det bliver relevante og klart definerede behandlinger, som vil kunne iværksættes på baggrund af et generelt informeret samtykke.
Samlet set har lovforslaget altså til hensigt at sikre behandling til den varigt inhabile patient, når der er brug for behandling, ligesom det har til hensigt at frigive tid til sundhedspersonalets direkte kontakt med patienterne.
Og det er min vurdering, at vi med den foreslåede ordning kan sikre dette uden at gå på kompromis med patienternes integritet og rettigheder.
Derfor håber jeg, at lovforslaget vil få en god udvalgsbehandling.
Jeg svarer naturligvis på udvalgets spørgsmål i behandlingen.
Tak, formand.