runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-02:
Med al respekt er det, jeg siger, at man skal vare sig for at definere det som illegitimt, hvis et flertal i Folketinget beslutter sig for noget i fællesskab, forhandler sig frem til en løsning og vedtager den med et flertal i Folketinget efter en lovbehandling i Folketinget.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-02-02:
Det må jeg nok sige.
Man er fra det hæderkronede danske arbejderparti, hvor A'et stod for arbejderbevægelse og ansvar og sådan nogle forskellige ting, og står så i dag, i 2023, som ansvarlig og er glad og stolt over, at man bryder med den tradition, der har været i så mange årtier, om den danske aftalemodel.
Det er altså godt nok danmarkshistorie, hvad vi oplever her.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-02:
Der er blevet sagt, at det skulle være forkert, at et flertal i Folketinget finder hinanden og ønsker at vedtage et lovforslag i Folketinget – at man tromler Folketinget, tror jeg der blev sagt.
Og jeg tror bare, man skal vare sig for at definere, at hvis ikke alle har været med ved bordet, hvor beslutningen er blevet taget, så er det ikke en okay proces at skulle vedtage et forslag i Folketinget med 90 mandater bag sig.
Så kan man have alle mulige holdninger til processen i det hele taget, men det at bære et lovforslag ind i Folketinget, lade det gennemgå en første, en anden og en tredje behandling og få det vedtaget med 90 mandater – det er altså demokratisk.
Susie Jessen (DD), 2023-02-02:
Jeg sad her lige før weekenden og læste den der nye artikel med udenrigsministeren, der løftede sin pegefinger over for os alle sammen og sagde, at der var så meget, vi ikke forstod.
Det fik mig til at tænke på den der gamle reklame, der var, og det der med, at der er så meget, kvinder ikke forstår.
Den var nok ikke gået i dag.
Men jeg kom også til at tænke på, at jeg egentlig synes, det vækker lidt genkendelse her.
Regeringen siger, at der er så meget, danskerne ikke forstår; at der er så meget, fagbevægelsen ikke forstår; at der er så meget, kirken ikke forstår; ja, at der er så meget, kræmmermarkederne ikke forstår.
Der er åbenbart rigtig meget, folk ikke forstår.
Lizette Risgaard fra fagbevægelsen har kaldt det her en betonpæl direkte ind i den danske model.
3F's formand har været ude at sige, at regeringen kan være skyld i en storkonflikt, og at Danmark kommer til at lukke ned.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren: Hvad er det, danskerne ikke forstår?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-02:
Tak for spørgerens bemærkning.
Jeg mener faktisk ikke, at man kan finde noget sted, jeg siger, at hvis man er uenig i det her forslag, så er det, fordi man ikke forstår det.
Det tror jeg også jeg svarede, da jeg blev spurgt til det helt i starten, da jeg stod heroppe.
Jeg har respekt for uenigheder; jeg har respekt for, at man kan se forskelligt på tingene; jeg har også respekt for, at ens politiske prioriteringer er forskellige.
Jeg mener ikke, at uenighed dækker over, at man bare ikke har forstået noget, og det synes jeg er ret vigtigt.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-02:
Altså, jeg mener egentlig, at det var ministerens partifæller, der i 1933 sad i Kanslergade og lavede nogle rammer for, hvordan arbejdsmarkedet reguleres.
Hvis man bryder de rammer efter at have ført valgkampe og identificeret hele sin sjæl med det, er det så ikke illegitimt?
Hvis man har en tradition for at inddrage kirken i store reformer og aldrig nogen sinde har lavet en reform af kirkens indre anliggender, uden at i hvert fald én biskop var med, men nu vælger at gøre det for første gang, er det så ikke illegitimt?
Jeg vil i hvert fald sige, at det stiller nogle fuldstændig nye semantiske krav op, i forhold til hvordan vi forstår hinanden i det her Folketing.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-02:
Jeg kommer fortsat ikke til at kommentere på de igangværende overenskomstforhandlinger.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-02:
Jeg kan godt forstå, at vælgerne flygter fra regeringspartierne.
Vi har hørt udenrigsministeren ligesom komme med sådan en løftet pegefinger om, at danskerne ikke rigtig har forstået noget, og nu har vi også hørt endnu en sang fra de varme lande – undskyld mig, minister – om det her med, at hvis ikke vi afskaffer store bededag, har vi ikke råd til et forsvar, eller også har vi ikke råd til velfærd, eller også har vi ikke råd til at investere i fremtidens unge.
Men danskerne kan gennemskue det.
Vi kan jo læse regeringsgrundlaget.
Vi kan jo se, at regeringen en til en bruger de samme penge, som man får ind på at stjæle en fridag fra danskerne, på at sænke skatten for nogle af de allerrigeste i det her samfund.
Så det er jo ikke et valg mellem velfærd og en fridag.
Det er jo ikke det her med modigt at tage ansvar.
Det handler om, at der er nogle lønmodtagere, som nu skal vinke farvel til en fridag, for at regeringen har råd til at give skattelettelser til virksomhedsarvinger, til ejendomsspekulanter og til nogle af dem, der tjener rigtig meget.
For hvis regeringen opgav det her, ville den have de samme penge i kassen.
Det er jo sidste gang, jeg har chancen for det her, for jeg tror ikke, at ministeren vil tage ordet under anden- og tredjebehandlingen, så kan vi ikke bare få en erkendelse af, at det er det, der er virkeligheden?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-02:
Det, jeg er stolt over, er den samlede pakke.
Det, jeg er stolt over, er at være en del af en regering, der står på et regeringsgrundlag, der faktisk vil noget – også noget af det, der er svært, og også noget af det, vi ikke er lykkedes med i 20 år.
Det skal man passe på med som politiker at række hånden ud efter, for det er jo bare at dømme sig selv til fiasko, hvis man så ikke også har den politiske vilje til at tage kampene.
Det er det, jeg er stolt over: at være en del af et kollektiv, der faktisk vil det.
Det mener jeg at det her regeringsgrundlag er udtryk for, og det er en del af finansieringen af det, vi står med i dag.
Derfor er jeg stolt over den samlede pakke.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-02:
Tak for det.
For det er jo helt åbenlyst, at virkeligheden er, at hvis ikke man gør det her, har regeringen ikke råd til sine skattelettelser.
Det er jo det kryds.
Helt ærligt, jeg hørte ministeren sige tidligere, at hvis vi fremlagde det her for danskerne i en folkeafstemning, var der nok aldrig nogen, der ville stemme for et finansieringsforslag.
Jeg tror faktisk, der er mange finansieringsforslag, man gerne ville stemme for.
Jeg tror faktisk, at hvis regeringen fremlagde et forslag om, at de energiselskaber, som har tjent boksen på danskernes energiregninger, skulle bidrage lidt mere, ville der være opbakning til det.
Når danskerne vender sig mod det her, er det jo, fordi det er almindelige mennesker, som skal betale regningen for skattelettelser til de rigeste.
Det ønsker danskerne ikke, og det forstår jeg godt.
Så jeg håber, at regeringen fremover vil være mere ærlig i sin kommunikation omkring det her.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-02:
Det var et ønske om større ærlighed.
Det vil jeg bestræbe mig på.
Jeg synes faktisk, at jeg prøver at være ærlig, men det synes jeg faktisk også at vi skylder som politikere, så tak.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-02-02:
Tak, fru formand.
Jeg har egentlig en ret livlig fantasi.
Det er der måske nogle der vil mene.
Men jeg har simpelt hen ikke så meget fantasi til at tro, at beskæftigelsesministeren er uenig med justitsministeren.
For justitsministeren udtalte jo i Berlingske her den 20. januar – det er ikke andet end 14 dage siden – at afskaffelsen af store bededag bryder med den danske arbejdsmarkedsmodel.
Den bryder med den danske arbejdsmarkedsmodel.
Så vil jeg gerne spørge beskæftigelsesministeren: Ministeren var i sin ministertale inde på, at ministeren var meget stolt over det her lovforslag, men er ministeren så virkelig så stolt over at have forbrudt sig mod den danske arbejdsmarkedsmodel?
Synes ministeren ikke, at det er en kende smart?
Ordføreren fra ministerens eget parti var jo i sin ordførertale meget tidligt i dag inde på, at man bestemt ikke tromlede noget som helst ind over de danske lønmodtagere, men anerkender ministeren ikke, at det faktisk vitterlig er det, man gør?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-02:
Jeg synes faktisk, jeg står og er ret ærlig om, at det samlede regeringsgrundlag er en lang række prioriteter – nogle af dem er også kompromiser, noget af det er også noget, hvor vi har sat os og er blevet enige på tværs af de tre partier, og nogle gange er det også løsninger, der ikke var nogen der havde haft in mente, før man satte sig til bordet.
Det handler alt sammen om, at det, man gerne vil, og det, man har fundet hinanden i i kompromiser for faktisk at være 90 mandater, der tog ansvar for at regere landet, skal der også være penge til. Så ja, det er det, den her øvelse handler om: Det er at få pengene til at passe, så ambitionerne i det regeringsgrundlag, vi er blevet enige om, kan indfries – det regeringsgrundlag, som danner fundamentet for, at der er en regering og tre partier, der har mod til at tage ansvar i Danmark.
Victoria Velasquez (EL), 2023-02-02:
Vi mener, hvad vi siger, og vi gør, hvad vi siger, og vi siger også, hvad vi gør.
Så der er ikke nogen utryghed i forhold til det.
I Enhedslisten stemmer vi imod de mindste forringelser og for de mindste forbedringer.
Og jeg håber, at kirkeklokkerne også vil bimle kl. 14.00, og at ordføreren måske, til trods for at ordføreren forsvarer afskaffelsen af store bededag, alligevel vil dukke op og tale med nogle af de borgere, som bruger deres søndag på at demonstrere, og tage en god snak med dem.
Det kan faktisk være en rigtig god mulighed.
Og så lad os håbe, at man kan tale, og at klokkerne ikke bimler så højt, at man ikke kan tale sammen.
Men jeg håber faktisk, at ordføreren vil tage imod den opfordring.
Jeppe Søe (M), 2023-02-02:
Jeg har to ting, for det første: Kan ordføreren garantere – garantere – at Enhedslisten ikke i den her regeringsperiode på noget tidspunkt kommer til at gå ind for eller foreslå noget, I ikke har nævnt i valgkampen?
For det andet vil jeg blot oplyse ordføreren om, at kirkeklokker normalt også bimler om søndagen.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-02:
Arh, det er vel ikke den eneste og sidste mulighed?
Vi får da et folketingsvalg igen, hvor den her regering kan blive kastet ud.
Jeg synes, at hr. Pelle Dragsted rejser et helt legitimt spørgsmål, nemlig om vi så skal tage en folkeafstemning om det.
Jeg synes, det er et dilemma.
Jeg kan sagtens høre de gode argumenter for det, men jeg kan godt nok også høre de gode argumenter imod det.
Først vil jeg sige, at der, så vidt jeg kan forstå det, uanset SF's holdning ikke er 60 mandater for det, så det at holde debatten meget i gang omkring det er måske lidt kunstigt, for der er jo ikke noget, der tyder på, at vi kan komme op på de 60 mandater.
Så det er sådan lidt spild at have den diskussion, men den er alligevel interessant, og vi er meget lydhøre over for de dilemmaer, der ligger i det.
Det, vi er optaget af i SF, er at have et standpunkt i dag, som også holder om 2 år, om 5 år og om 10 år.
For hvis det her er stort nok til at blive sendt til folkeafstemning, hvad man sagtens kan argumentere for, så skal vi måske også, når nu regeringen om lidt vil til at stjæle retten til seniorjob, sende det til folkeafstemning.
Hvor sætter vi grænsen?
Det er det, der er vores dilemma.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-02:
Jeg synes, der er en stor forskel, og jeg synes, ordføreren selv har været inde på det.
Det er det, der for mig gør det anderledes.
Jeg tror aldrig før, jeg har opfordret til at bruge § 42, i alle de år, jeg har været i Folketinget eller arbejdet herinde.
Men det er jo det, der gør det særligt her.
I forhold til det der med, om der kan samles 60 mandater, kan vi jo spørge nogle af de andre ordførere, men jeg har hverken hørt Danmarksdemokraterne eller Konservative eller for den sags skyld Liberal Alliance sige endeligt nej.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-02:
Jeg giver jo hr. Pelle Dragsted fuldstændig ret i, at det er noget særligt, dels fordi vi ikke vidste det på forhånd, dels fordi det er et principielt angreb.
Så vil jeg alligevel udfordre det lidt, for, som jeg lige husker det, ønskede Enhedslisten ikke en folkeafstemning om indgrebet i lærernes konflikt i 2013.
Der kunne man vel også sige, at det var et meget principielt spørgsmål, og at det var en helt særlig måde at gå til tingene på, ikke bare på grund af at man lavede et lovindgreb, men på grund af hele den proces, der var omkring det.
Der ønskede man ikke nogen folkeafstemning.
Eller lad os nu antage, at der bliver storkonflikt og regeringen griber ind: Skal vi så have det til folkeafstemning?
Altså, jeg mener bare, at vi skal have et standpunkt nu, der også holder om nogle år.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-02-02:
Tak til ordføreren.
Det er jo altid sjovt at komme i Folketinget som en meget blå politiker og være så enig med meget røde partier.
Det var en god tale, og ordføreren rammer, som jeg ser det, hovedet lige på sømmet, når han siger, at det her er et principielt angreb på den danske model.
Det er noget, som alle fornuftige partier herinde har stået sammen om at sige: Det er et angreb på den danske model.
Men der, hvor jeg gerne vil hen, er faktisk den fælleserklæring, vi jo har lavet i dag, om, at vi gerne vil have udsat det her lovforslag, som regeringen trykker igennem uden at tvivle.
Og vi kommer nok ikke til at få et flertal for den ændring, som vi alle sammen håber på, altså at det bliver udskudt til efter næste valg.
Derfor er mit spørgsmål til ordføreren egentlig også sådan meget principielt: Vil SF støtte op om det, når nye borgerlige – når regeringen får lovforslaget vedtaget – ønsker at aktivere grundlovens § 42 og tvinge lovforslaget til folkeafstemning?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-02:
Det første, jeg bemærker, er egentlig, at jeg godt kan lide det, når to håndværkere siger til hinanden, at man slår hovedet på sømmet i en debat – ha, ja.
Jeg kan sagtens se argumenterne for, men jeg synes også, vi skal lave sådan skridsikre løsninger.
Den holdning, man har i dag,
skal altså også holde om 2 år og om 5 år.
Og der kan man så med rimelighed på et tidspunkt om et eller andet emne blive spurgt, om det så er meget mindre vigtigt, end den store bededag var dengang.
Jeg synes da f.eks., at hvis man har den meget principielle holdning, at det er et spørgsmål om, at det skal sendes til folkeafstemning, fordi man angriber den danske model, må jeg da i hvert fald have lov til i den her overvejelse af det dilemma at pege på, at Enhedslisten jo ikke tidligere selv har foreslået folkeafstemninger om noget, der også har været et lodret angreb på den danske model – eksempelvis lærerkonflikten.
Og hvad gør man nu her til foråret, hvis regeringen griber ind?
Hvis man har nogle principielle standpunkter, skal de også gerne holde hele sæsonen, ikke?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-02-02:
I Nye Borgerlige er vi jo tilhængere af mange flere folkeafstemninger.
Vi er store fortalere for, at demokratiet kan bruges meget mere aktivt.
Det håber jeg da også SF er enig i.
Det her er i hvert fald et lovforslag, som er meget principielt.
Og hvis vi så herinde i Folketinget kan enes om, at vi tager de principielle ting først, kan vi altid diskutere størrelsen af dem.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-02:
Jo, men jeg anerkender gerne igen, og jeg har sagt det mange gange, at der er et dilemma her.
Der er jo dog muligheden for, at vi tager en, ja, folkeafstemning om det ved næste folketingsvalg, ikke?
Der har vi haft mulighed for at diskutere det, hvis regeringen måske nu har modet til det.
Eller er man så arrogant eller bange, at man ikke tør tage en udskydelse, så man kan diskutere det ved et folketingsvalg, så vælgerne ved, hvad de har at rette sig efter?
Jeg må igen understrege, at jeg er imponeret over, at en mand, der da nok ved, hvad det vil sige at udøve magt i Danmark, Anders Fogh Rasmussen, alligevel mister pusten af det her.
Men mit svar er, at vi ikke på den måde, som man er i Nye Borgerlige, er meget stærke tilhængere af mange folkeafstemninger.
Det er vi ikke.
Kim Valentin (V), 2023-02-02:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg kan nu forstå, at det her med 12 minutter ekstra om dagen er en rigtig skidt idé.
Jeg havde ellers tænkt mig at spørge lidt ind til det, men nu er det jo forklaret.
En af de formuleringer, man brugte omkring de 12 minutter ekstra om dagen, var, at man ville bede danskerne om at arbejde 12 minutter ekstra om dagen.
Man bad danskerne om det.
Nu har jeg så hørt ordføreren gentagne gange sige: Det kan man ikke, man kan ikke bede danskerne om det, når man gennemfører noget ved lov,
det kan man ikke.
Tilhører det så også den gruppe af idéer, som SF efterfølgende har fundet ud af er dårlige, altså at man ikke skal bede danskerne om noget, eller er det lidt dobbeltmoralsk?
Er det lidt dobbeltmoralsk?
Undskyld, jeg er lidt polemisk her, men det er faktisk det, som ordføreren siger.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-02:
Tak for det.
Tusind tak for en stærk tale og ikke mindst kritikken af det her principielle angreb på den danske model, som er historisk, men det er selvfølgelig også det, at det kommer på den her måde som en tyv om natten.
Det synes jeg også er den vigtigste kritik.
Også tak for at være med til at stille det her ændringsforslag, som jo, om man så må sige, giver regeringen en mulighed for faktisk at spørge befolkningen, ved at vi udskyder afskaffelsen af store bededag til efter næste valg, så vi kan få en ærlig, demokratisk debat, hvor partierne faktisk fortæller befolkningen, hvad de har tænkt sig.
Men mit spørgsmål går på, hvad der skal ske, hvis regeringen ikke vil støtte det forslag.
Det lyder det jo desværre ikke som om de vil.
Jeg tror også godt, at de ved hvorfor.
Det vil nok ikke være det, man har lyst til at diskutere med vælgerne ved næste valg.
Så mit spørgsmål er: Hvis regeringen stemmer nej, er ordføreren så ikke enig i, at vi så kun har én mulighed tilbage for, at danskerne faktisk kan blive spurgt, og det er ved at anvende grundlovens § 42, altså den her ret til at sende et vedtaget lovforslag til folkeafstemning?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-02:
Nej, det er jeg heller aldrig stødt på.
Jeg har set i andre sammenhænge, at hr. Morten Messerschmidt fuldstændig berettiget har gjort sig morsom over, hvad vi gør her til næste jul, hvor både juleaftensdag og første juledag falder i en weekend.
Så i det efterfølgende års finanslov må vi have ca. 7 mia. kr. ekstra at gøre godt med.
Det viser jo absurditeten i den måde at regne på, ikke?
Men jeg kan godt lide hr. Morten Messerschmidts sådan præcise adressering af det.
Prøv at forestille dig, at vi hvert år, vi lavede finanslov, så skulle tage hensyn til, hvornår helligdagene lå, hvis man kunne omregne det på den måde.
Det kan man selvfølgelig ikke.
Mike Villa Fonseca (M), 2023-02-02:
Tak for ordet.
Og tak for talen.
Nu er hr. Karsten Hønge jo lidt ældre, end jeg er, og tilbage i 2010 foreslog SF og Pia Olsen Dyhr jo, at man skulle arbejde lidt mere.
Helt konkret var det 50 timer mere, svarende til de der 12 minutter om dagen.
Dengang blev det sagt, at det ville være en fair løsning, fordi vi på det tidspunkt stod i en økonomisk krise.
I dag står vi over for ikke én krise, men flere kriser, bl.a. klimakrisen og sundhedskrisen, og der er krig i Europa, og jeg kunne blive ved, men nu vil SF ikke være med til, at danskerne skal arbejde 7 timer mere.
Så jeg er kommet frem til den konklusion, at ordføreren naturligvis vil mene, at det parlamentariske forslag om at afskaffe store bededag er fair.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-02:
Næh, her er mit svar meget mere simpelt: Det var en ufattelig dårlig idé dengang, og det er det stadig væk.
Mike Villa Fonseca (M), 2023-02-02:
Tak for ordet.
Så fik vi afklaret det.
Man kan jo altid blive klogere over tid, men jeg synes stadig, at det er noget, man kan tage i betragtning.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-02:
Det er det overhovedet ikke.
Det var en dårlig idé, og det er det stadig væk.
Der er ingen grund til at koge suppe på dårlige idéer.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-02-02:
Tak, hr. formand.
Jeg er sådan set ikke ret uenig i det, som ordføreren siger, og det er måske lidt morsomt, i og med vi jo nok har forskellige dagsordener her i Folketinget.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren om det med den sjette ferieuge, for man har jo fra regeringens side gjort meget ud af at fortælle, at det her skyldes, at man skal tilvejebringe de her 3 mia. kr., og det gør man, ved at der bliver en dags øget produktivitet.
Jeg ved godt, at de ikke er en del af ferieloven, men det er trods alt nogle dage, hvor mange virksomheder har lukket, fordi de er med i en gældende overenskomst.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-02:
Jamen det er det, der er en af grundene til, at det er fundamentalt galt af regeringen at gå den her vej, og derfor har det også været tåkrummende at se regeringen forsøge at finde sine ben i en sag, hvor de har valgt en helt ubegribelig zigzagkurs uden en sammenhængende argumentation.
Og her er et af punkterne, at der jo ikke er noget, der tyder på, at man ved at tage den her dag får en langsigtet effekt af det.
Til gengæld kan man så nu være bekymret over, om regeringen kunne finde på at gribe ind på andre måder.
Hvordan ville regeringen stille sig, hvis man her ved overenskomstforhandlingerne blev enige om en fridag mere?
Bliver den så gaflet på et tidspunkt?
Eller vil regeringen, hvis man finder ud af at udvide den der fritvalgsordning, der er, hvor folk selv kan omsætte det indsatte beløb til ekstra frihed, begrænse den danske befolknings adgang til frihed?
Derfor er de der regnestykker i bedste fald fuldstændig umulige at gennemskue, og at tage dem til indtægt for, at man gør det enten på den ene eller den anden måde, er helt umuligt.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-02-02:
Men sagen er jo så bare, at når man laver en finanslov her i Folketinget, må man vel også skulle lave en modregning den anden vej.
Nu er der 2 millioner arbejdstagere, som har fået 5 ekstra feriedage, og det koster åbenbart x antal milliarder kroner, og så må man jo også skulle lave en samfundsmæssig modregning den anden vej, som vil vise, at arbejdsudbuddet vil blive formindsket.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-02:
Det er jo ikke den måde, man gør tingene på.
Man kan gå til arbejdsmarkedets parter og spørge: Hvilke ting kan vi finde på i fællesskab, der gør, at vi får flere mennesker ind på arbejdsmarkedet, og måske også øger produktiviteten?
Altså, vi står med en udfordring i forhold til at have for mange kortuddannede, for mange ufaglærte, og vi får brug for flere faglærte.
Hvordan får vi bygget den bro, som skaber mere produktivitet, hvilket er nok så interessant, frem for bare at få flere mennesker ind?
Og der ved jeg da, at både fagbevægelsen og arbejdsgiverne ville være sådan konstruktive medspillere.
Kim Valentin (V), 2023-02-02:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg lægger mærke til, at Danmarksdemokraterne ser med stor tvivl på, hvad Nationalbanken og Finansministeriet siger.
Det er jo bekymrende, vil jeg sige.
Nå, men mit spørgsmål er: Vil Danmarksdemokraterne garantere en tilbagerulning af beslutningen om store bededag, hvis Danmarksdemokraterne får magt, som de har agt nu?
Inger Støjberg (DD), 2023-02-02:
Men i den her sag må man så også bare sige, at når overvismanden og adskillige andre økonomer – som jo ikke er økonomer, der har en eller anden baggrund, der skulle gøre, at de skulle trække tingene i en bestemt retning – begynder med at rejse tvivl, så er det, vi spidser ører, og det er derfor, vi foreslår en høring.
Med hensyn til om det skal rulles tilbage, vil jeg sige, at nu må vi se.
Altså, i første omgang kan jeg da i hvert fald garantere hr. Kim Valentin, at vi stemmer imod det her lovforslag, og så er det vel vores opgave nu her og frem til afstemningen at prøve at overbevise hr. Kim Valentin og andre.
Nu virker hr. Kim Valentin jo så nok lidt fast i kødet, for det var ikke sådan en dybtfølt tak for talen, fornemmede jeg i hvert fald, lige før, men en tak blev det dog til.
Men nu vil vores opgave ligesom være at prøve at overbevise nogen om det her, og det er jo ikke så mange, vi skal have overbevist, så det vil vi da i første omgang forsøge.