runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-10-30:
Så det sidste må stå for ordførerens egen regning – jeg ved ikke rigtig, hvad der refereres til.
Det er jo trepartsforhandlinger, vi har, og det vil sige, at de aftaler, der indgås, har arbejdsgiverne også nikket til.
Så vil jeg sige i forhold til at tænke ud af boksen: Jo, det synes jeg da bestemt vi skal.
Det er jo det, vi sidder og forhandler om.
Og jeg synes, jeg har haft utrolig mange år til at tænke over det, for det er nemlig utrolig lang tid siden, jeg var 16 år gammel.
Og det, jeg hele tiden har harceleret imod, og det, som jeg forsøger at få forhandlet igennem i trepartsforhandlinger lige nu, er så konklusionen på de tanker, nemlig at det er en utrolig dårlig idé at lade 16-17-årige stå med hovedansvaret for at skulle skaffe sig uddannelsespladser.
Det er jo derfor, vi sørger for, at det ikke er eleverne, der skal ud at hyre en engelsklærer og en dansklærer og en matematiklærer i gymnasiet, men at vi som samfund stiller det til rådighed.
Og derfor er det også mit udgangspunkt for de forhandlinger, at skolerne skal have ansvaret for, at eleverne har en læreplads og har den i så god tid, at de ved, hvad de skal efter sommerferien.
Det er en helt ny model, og det er også derfor, at det ikke kan laves på en eftermiddag, men har taget den tid, det har taget, siden vi påbegyndte forhandlingerne i september.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-10-30:
Tak til ministeren for talen.
Jeg lagde mærke til, da jeg lyttede til ministerens tale, at ministeren gik så langt historisk tilbage og sagde: Det har vi jo altid arbejdet for og kæmpet imod.
For der refereres jo også til, hvor svært det er for de unge, og samtidig bliver man bare ved med nærmest at lægge skylden over på erhvervslivet, altså at det er dem, der ikke gør nok.
Det er faktisk en ret svær situation for unge mennesker at skulle gå ud og sælge sig selv og prøve at finde et sted at være og et job, når man er 17-18 år.
Er der ikke noget, der får ministeren til at tænke over, at vi måske skulle tænke det her system anderledes?
Og hvorfor også presse virksomhederne netop lige nu, når vi står i en gigastor økonomisk krise, som jo ser ud til at blive ved?
Nu er det jo nærmest et år siden, at der, foranlediget af Venstre, blev stillet spørgsmålstegn ved ophobningen af de her AUB-midler, fordi virksomhederne havde overbetalt over 4,5 mia. kr. på blot 4 år, altså mere end 1 mia. kr. for meget om året.
Statsrevisorerne havde påtalt det her flere gange.
Da vi så ramlede ind i en økonomisk krise her i foråret på grund af corona – og man må sige, at den sidder vi stadig ret godt fast i – foreslog vi, at vi stoppede indbetalingerne her for resten af 2020, simpelt hen bare for at give virksomhederne noget likviditet.
Det synes vi altså er meget kritisabelt, og det viser, at regeringen ikke i tilstrækkelig grad vil prioritere erhvervslivet og de danske arbejdspladser, og at man ikke tager den her økonomiske krise alvorligt, når man på den ene side prøver at forhandle kompensationspakker og på den anden side sidder og kræver ind fra virksomhederne.
Nu er det, der skal lukkes en aftale om, hvad satsen skal være, fordi de trepartsforhandlinger ikke er færdige.
Men altså, vi synes jo, der er god grund til, at de kunne have været færdige.
Man har jo vidst, at det her skulle fastsættes.
Derfor kan vi ikke bakke op om det her forslag, men vi står sammen med partierne bag ændringsforslaget om at nedsætte arbejdsgivernes bidrag til Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag med 333 kr. pr. fuldtidsmedarbejder, svarende til 700 mio. kr., for det ville sikre vores virksomheder i hvert fald noget likviditet i en tid, hvor mange virksomheder er i knæ på grund af covid-19-krisen.
Og med det her ændringsforslag er der jo altså stadig 500 mio. kr. mere i indbetaling.
Vi støtter også op om det, der er blevet sagt af tidligere ordførere, nemlig at det altså skal ses kraftigt efter i sømmene, at de offentlige arbejdsgivere også får udbudt tilstrækkelig med praktikpladser og også tager deres ansvar alvorligt.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-30:
Tusind tak.
Jeg kan til fulde tilslutte mig det, der lige er blevet sagt fra talerstolen af den konservative ordfører, fru Katarina Ammitzbøll.
Jeg tilslutter mig fuldt det ændringsforslag, som vi er nogle partier, der stiller i fællesskab, og jeg tilslutter mig sådan set også det her med, at vi ikke kan bakke op om en overindbetaling via den her model.
Så med det sagt
vil jeg bare sige, at vi ikke, som det ligger nu, kan støtte det her lovforslag, men vi vil bakke op om det ændringsforslag, som bliver stillet, og som forhåbentlig bliver indarbejdet i lovforslaget, så man derved har bedre mulighed for at støtte op om det.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-10-30:
Tak til ministeren for talen.
Jeg har to spørgsmål, som jeg håber ministeren vil svare på.
Det første handler om det, som vi også har varslet, at vi vil stille et ændringsforslag om, nemlig Rigsrevisionens kritik af, at der ikke er balance i systemet.
Det påhviler jo regeringen senest den 1. december at bede Folketinget om opbakning til et justeret beløb, sådan at det kan have virkning for 2021.
Er ministeren tilfreds med, at vi får præsenteret et lovforslag, der fortsat ikke bringer balance i AUB-systemet, på trods af den kritik, der ligger fra Rigsrevisionen?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål handler om de offentlige arbejdsgivere.
Der vil jeg spørge, om ministeren er tilfreds med, at de offentlige arbejdsgivere, altså kommunerne og regionerne og også delvis staten, ikke har leveret det antal praktikpladser og dermed givet unge det arbejdsmarkedsbeskæftigelsesperspektiv og de praktikpladser, som de har behov for for at komme igennem deres uddannelse.
Det skal ses op mod den aftale, som vi lavede i 2016, som jo også pålagde de offentlige arbejdsgivere at oprette flere praktikpladser.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-10-30:
Vi sidder lige nu i trepartsforhandlinger, og derfor har jeg på nuværende tidspunkt ikke lyst til at gå dybere ind i, hvad vi gør, hverken i forhold til de private eller de offentlige arbejdsgivere.
I forhold til det med Rigsrevisionen vil jeg sige: Næh, det er jeg da ikke tilfreds med.
Jeg ville da ønske, at vi havde haft et forår, som jeg havde planlagt det, nemlig nul corona, normale overenskomstforhandlinger og dermed et trepartsforhandlingsforløb, der ville have kunnet gå i gang allerede omkring maj eller juni måned.
Det ville jeg have syntes var det optimale.
Så jeg ville da ønske, at jeg kunne have undgået den globale pandemi, og at vi derfor kunne have fulgt den slagplan, vi havde lagt.
Det kunne vi jo så ikke, og derfor er der en masse ting, der er blevet udskudt.
Det er jeg enormt ærgerlig over, for det er jo ikke for sjov, at vi gerne vil lave de ting om, som vi kan, men vi kan trods alt ikke hekse.
Hvis jeg med et trylleslag kunne have gjort det og have sagt nul pandemi, sådan at vi kunne fortsætte derudad, så havde det selvfølgelig været det mest optimale.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-10-30:
Jeg spurgte egentlig ikke ministeren, om ministeren ville sige noget om, hvad ministeren vil gøre ved de offentlige arbejdsgivere.
Jeg stillede egentlig ministeren et ret politisk spørgsmål, nemlig om ministeren er tilfreds med, at de offentlige arbejdsgivere ikke har leveret på den aftale, der blev indgået i 2016, om, at også de offentlige arbejdsgivere skal levere flere praktikpladser.
Det håber jeg da at ministeren kan svare på, selv om man sidder i et forhandlingslokale.
Det andet var i forhold til niveauet.
Jeg må bare sige, at jeg mener, at coronaepidemien sådan set bare i endnu højere grad sætter tryk på behovet for at efterleve den kritik, der kom fra Rigsrevisionen, og ikke lave en meropkrævning i 2021 på 700 mio. kr., hvilket jo er et voldsomt likviditetsdræn, også ude i de virksomheder, der i forvejen kæmper.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-10-30:
Jamen vi valgte jo i forbindelse med corona at lave en trepartsforhandling, hvor vi netop var inde at forhandle om AUB og også sørgede for, at den formue, der var opbygget, blev bragt i anvendelse.
Så vil jeg sige, at jeg er aldrig tilfreds, hvis der ikke er lærepladser nok.
Det er jeg ikke nu, og det bliver jeg aldrig nogen sinde.
Det er mere et spørgsmål om, at jeg ikke vil gå ind i, hvor vi skal hen med de forhandlinger, der er.
Men jeg er i sagens natur ikke tilfreds, så længe vi ikke får uddannet den arbejdskraft, der skal til.
Det er selvfølgelig afsættet for alt det arbejde, jeg har på lærepladsområdet.
Marcus Knuth (KF), 2020-10-30:
Jeg synes jo, at det virkelig er forunderligt at se, hvor grundlæggende forskelligt man kan se på de her situationer.
Vi Konservative mener jo, at hvis man har vendt Danmark ryggen, f. eks. hvis man tager ned til Syrien og kæmper for en terrororganisation mod Danmark, skal man selvfølgelig have frataget sit danske statsborgerskab, hvis det overhovedet er muligt, og det vil Enhedslisten ikke.
Kan Enhedslisten overhovedet komme med et forslag, der er grufuldt nok, til at man skal tage statsborgerskabet fra folk?
Eller kan man gøre, lige hvad man vil her i verden, de mest grufulde ting, og Enhedslisten vil stadig væk sige: Jamen behold da bare det danske statsborgerskab?
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-30:
Det handler kort sagt om at ophæve den solnedgangsklausul, der blev indføjet i hasteloven om administrativt at kunne fratage mistænkte fremmedkrigere deres danske statsborgerskab.
Der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at man, hvis man er mistænkt for at have begået alvorlige forbrydelser, skal tilbageholdes, sagen skal undersøges, man skal stilles for en domstol, og man skal have en retfærdig rettergang.
Det er fundamentalt i et retssamfund.
Det kan handle om forbrydelser som terrorhandlinger, krigsforbrydelser eller forbrydelser mod menneskeheden.
Der har Danmark selvfølgelig en forpligtigelse til at sikre, at danske statsborgere udleveres og retsforfølges i Danmark – altså både for at sikre, at de får en retfærdig rettergang, men naturligvis også for at sikre, at hvis mistanken skulle blive bekræftet, vil det udløse en dom, så deres ugerninger ikke fortsætter.
Med det her lovforslag permanentgøres en praksis, hvor Danmark fralægger sig ansvaret og alene bestræber sig på administrativt at tage statsborgerskabet fra mistænkte fremmedkrigere.
Det er et grundlæggende brud med dansk retspraksis og med fundamentet for et retssamfund, når den udøvende magt også bliver til den dømmende, altså når man giver ministeren bemyndigelse til at fratage statsborgerskabet uden en reel domstolsprøvelse.
For der er ganske vist mulighed for efterfølgende at afprøve afgørelsen, hvis borgeren i udlandet opdager en besked i sin e-Boks, reagerer på den og efterfølgende kan få en advokat i Danmark til at føre sagen.
Derfor er det også paradoksalt, at man ikke afventer afgørelsen i de tre sager, der rent faktisk er rejst, og undersøger baggrunden for, hvorfor de borgere, der ikke har rejst sag, ikke har gjort det.
Men det er også en fralæggelse af Danmarks internationale ansvar, for hvis de borgere her virkelig har begået alvorlige forbrydelser, skal de retsforfølges, og de skal efterfølgende straffes.
Så er det ikke nok bare at fratage dem deres statsborgerskab og så efterfølgende lade dem være på fri fod.
Derudover er der en helt særlig problematik i forhold til børn af mistænkte fremmedkrigere.
Vi har en særlig forpligtigelse til at passe på og beskytte udsatte børn.
Børn af mistænkte fremmedkrigere, der får frataget deres statsborgerskab, mister også muligheden for at komme hjem til Danmark og søge beskyttelse og omsorg.
Det er helt urimeligt, at børn kan straffes for deres forældres handlinger.
De burde i stedet ydes en særlig form for beskyttelse, vel især af en regering, der bryster sig af at have børnenes statsminister.
I Enhedslisten mener vi, at det her lovforslag har så store retssikkerhedsmæssige, statsretlige og menneskeretlige udfordringer, at det burde trækkes tilbage, og Enhedslisten kan ikke støtte lovforslaget.
Kathrine Olldag (RV), 2020-10-30:
Man har jo som virksomhed mulighed for, som det også er nu, at oprette en fond i EU.
Der er jo ikke noget i det her lovforslag, der hverken hindrer eller forbedrer den mulighed.
For os at se er det her en mulighed for, at danske virksomheder har et alternativ til generationsskifte, hvilket jo var et lovforslag, vi behandlede sidste år.
Så det her er for dem en anden måde at organisere sig på, som måske også er meget mere fleksibel et langt stykke hen ad vejen.
Så derfor bakker vi sådan set rigtig meget op om alt, hvad vi kan gøre for at hjælpe danske virksomheder med at generationsskifte på en ordentlig og fornuftig måde.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at man også skal huske, at det her jo ikke kun handler om Tuborgfondet og Carlsbergfondet osv.
Det her handler f.eks. også om selvejende institutioner, der nogle gange organiserer sig som en erhvervsdrivende fond.
Det kan være sociale institutioner eller pædagogiske institutioner – bittesmå virksomheder.
SMVdanmark er fyldt med erhvervsdrivende fonde, der drifter og løfter en samfundsopgave på den her måde, og der er vi jo ikke i gang med at spekulere i at flytte noget til Spanien eller noget som helst.
Så for dem er det her også en måde at sende virksomheden videre til næste generation på på en god måde.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-10-30:
Men hvis det overordnede mål er, at man gerne vil have gode vilkår for at drive virksomhed i Danmark – og det tror jeg der er ret bred enighed om i Folketinget – var det så ikke bedre at kigge på det, som gør, at de kan få sorte tal på bundlinjen, altså få overskud?
Det kunne f.eks. være en fjernelse af afgifter for 170 mio. kr. Var det ikke bedre i stedet for at kigge på, hvem der skal eje det?
Altså, er det ejerskabet, der er det afgørende for, at vi har arbejdspladserne, eller er det måske det, at der er en god konkurrenceevne i Danmark, der er afgørende?
Jeg tænker, at det er åbenlyst, at det er bedre at bruge 170 mio. kr. på at skabe en bedre konkurrenceevne, så virksomhederne gerne vil være i Danmark, i stedet for at det er ejerskabet, der er det afgørende, hvilket jo er det, vi putter 170 mio. kr. i her.
Kathrine Olldag (RV), 2020-10-30:
Det synes jeg jo er et spændende forslag.
Når det kommer til sorte tal på bundlinjen, og hvis vi skal gå den vej og kigge på aktieavancebeskatning, er vi også i Radikale Venstre altid friske på en diskussion af det, men det er nu engang ikke det, lovforslaget her handler om.
Derfor forholder vi os egentlig bare til det, som er inden for rammen af det her forslag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-10-30:
Jeg vil egentlig spørge Det Radikale Venstre, hvad det er for en problemstilling, man gerne vil løse med det her lovforslag.
Hvad er det, man bakker op?
Oprindelig var det jo sådan, at man gerne ville sikre, at der var en større sikkerhed for, at arbejdspladserne blev i Danmark.
Jeg er med på, at Det Radikale Venstre er meget store EU-tilhængere, og fair nok.
Der er politiske forskelle; det er jo ikke det, vi er inde på her.
Men kan vi så ikke være enige om, at man rammer lidt uden for skiven, når man med det her faktisk kan oprette en fond i Italien, i Spanien eller i Sverige med de 170 mio. kr. i ryggen?
Er det den problemstilling, man gerne vil løse, altså at man sådan set skal have arbejdspladserne flyttet ud af landet, for det jo det, der er mulighed for med det her med skattekroner?
Rasmus Jarlov (KF), 2020-10-30:
Det er jo et lovforslag, vi selv fik lavet, da vi sad i regering, og formålet med det er at sikre, at aktier kan overdrages til en fond, således at man ikke hugger en stor del af værdien af et selskab fra, når man overdrager det til en fond.
Det her fondsejerskab betragter vi også som noget gavnligt, og det ønsker vi ikke at bekæmpe ved, at Skatteforvaltningen skal tage en meget stor bid af selskabernes værdi, hvis de bliver overdraget til en fond.
Jeg synes, at der er lidt forvirring omkring formatet, for der er blevet oversendt et brev til Folketinget, hvor der står, at lovforslaget blev fremsat uændret, men jeg forstår alligevel, at holdingmodellen er taget ud.
Det skal måske også siges, at jeg har haft orlov fra Folketinget i nogle måneder, og måske har jeg misset, at det er blevet taget ud – men det undrer mig, at der står i det oversendte brev, at det er en uændret fremsættelse, hvis det er sådan, at der faktisk reelt er sket ændringer i lovforslaget.
Og igen kunne jeg faktisk godt tænke mig, at vi fik opdateret de her høringssvar, fordi jeg synes, det er forvirrende at skulle læse høringssvar fra en række parter, som kommenterer på et lovforslag, som er halvandet år gammelt, og som er blevet ændret siden, så en stor del af de indvendinger, som kommer frem i høringssvarene, ikke længere er relevante.
Men som jeg forstår lovforslagets indhold, har vi ikke invendinger imod det og agter at stemme for det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-30:
Der er mange måder, man kan løse overdragelsen af erhvervsvirksomheder ejet i generationer på – man kan også fjerne arveafgiften både for personer og for virksomheder.
Så løser man jo også mange af de her problematikker.
Der er jo mange løsninger, man kan vælge, og der findes mange gode borgerlige løsninger.
Det her er så en løsning, som er blevet forsøgt, og der er også postive elementer i den.
Dansk Folkeparti efterlyser andre steder, hvor vi kan sænke afgifterne; jeg mødes meget gerne med DF's ordfører, og så skal vi finde masser af steder, hvor vi kan sænke afgifter.
Det her er så endnu et sted, hvor vi kan sænke den, og jeg tror godt, at vi kan finde sammen om at gøre det mange andre steder.
Så grundlæggende er vi positive over for det her forslag.
Carl Valentin (SF), 2020-10-30:
Det var planen, at vores erhvervsordfører og tidligere skatteordfører, fru Lisbeth Bech-Nielsen, skulle have taget den her, og det er også blevet fremhævet i debatten, at det her forslag har været lang tid undervejs.
Desværre er hun blevet forhindret, og derfor har jeg fået tilsendt en tale, som jeg vil læse op.
Socialistisk Folkeparti var med i forhandlingerne.
Desværre måtte vi dengang springe fra.
Det skyldtes, at man ændrede i modellen for, hvordan uddelinger fra fonde fratrækkes i deres skattepligtige indtægter, den såkaldte prioriteringsregel.
Vi blev bekymret for, hvorledes denne ændring ville føre til en for lav beskatning.
Som det er fremstillet, er vi fortsat ikke overbeviste om, hvorvidt lovforslaget beskatter virksomhederne tilstrækkeligt ved overdragelsen.
Jeg vil derfor på vegne af SF efterspørge hos skatteministeren et notat om, hvordan beskatningen har ændret sig som følge af den nye model for prioriteringsreglen.
Såfremt vi får mere klarhed på denne beskatning og kan vurdere beskatningen som værende berettiget, vil vi overveje at støtte forslaget.
Indtil da kan vi umiddelbart ikke støtte lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-10-30:
Fru Louise Schack Elholm siger i sin tale, at man gør det her, fordi man gerne vil bevare nogle danske arbejdspladser, og det er der større chance for, hvis det er en erhvervsdrivende fond.
Og det er jo sådan set rigtigt, hvis det er en erhvervsdrivende fond, som er placeret i Danmark, men med det her lovforslag bruger man jo 170 mio. kr. på også at åbne for, at det kan blive en erhvervsdrivende fond i et andet EU-land.
Og så falder argumentationen og det, vi egentlig var enige om i 2013, jo lidt til jorden, når man ikke bare får en erhvervsdrivende fond, men faktisk kan åbne i Østrig eller i Sverige, eller hvor man nu vil, og så er det jo ikke arbejdspladser i Danmark.
Så jeg vil spørge, om det ikke stadig væk er et godt formål, men hvor løsningen vel er uden for skiven i forhold til det, man gerne ville i 2013.
Louise Schack Elholm (V), 2020-10-30:
Man kan jo i forvejen oprette en fond uden for Danmark, i andre lande, helt bredt set.
Det hedder bare noget andet, men det bliver også anerkendt i dansk skattelovgivning.
Ved at gøre det her får du en klar definition af, hvad det er, vi anerkender.
Og det er klart, at det kommer til at gælde for hele EU – det er jo en del af det indre marked, at vi godt må bevæge os på tværs af grænserne.
Men grundlæggende er mit ønske naturligvis, at det skal foregå i Danmark, og det er også min helt klare forventning, at det kommer til at gøre det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-10-30:
Jo, men ordføreren bekræfter jo sådan set min tese om, at det her ikke sikrer arbejdspladser i Danmark
Det sikrer, at man kan lave en erhvervsdrivende fond med en skattemæssig tilskyndelse, men sådan set også en fond i et andet EU-land.
Ville det ikke være bedre at bruge de 170 mio. kr. på f.eks. at sænke nogle afgifter, altså sikre en bedre dansk konkurrenceevne, så det kunne betale sig at lave virksomhed i Danmark, og så vi måske fik et overskud på bundlinjen i stedet for?
Er det ikke en dårlig måde at bruge pengene på?
Kathrine Olldag (RV), 2020-10-30:
Mit allerførste møde med mine nye kolleger, efter vi startede her i Folketinget sidste år, handlede faktisk om det her lovforslag.
Der fortrød jeg bittert, at jeg havde sagt ja til at blive skatteordfører, for det var eddermame langhåret.
Holding – hvad betyder det?
Jeg måtte simpelt hen google det bl.a. Jeg beklager; jeg er sproglig student – hvad kan man gøre?
Men efterhånden synes jeg faktisk, at det er lykkedes at få gravet mig ned i det her lovforslag.
Det var en fornøjelse at høre Socialdemokratiets ordfører gennemgå teknikken, bagefter at høre Venstres ordfører gennemgå historikken og bagefter høre DF's ordfører slå ned på nogle af de problemer, som jo irriterer DF, nemlig at vi har fri bevægelighed i Europa, både når det kommer til placering af virksomheder, men også i forhold til hvor man har lyst til at arbejde henne, og at den her lovgivning måske lige præcis netop tager hånd om, at vi passer lidt bedre på de danske virksomheder, så der er den her mulighed for succession i form af en erhvervsdrivende fond.
Vi fik også lige sat på plads, at vi har fået taget holdingdelen ud af lovforslaget, så alt det bøvl, alle de kvaler og al den kritik, der har været fra danske erhvervsvirksomheder i det her forløb, er også blevet imødekommet.
Derfor står vi faktisk tilbage med et rigtig godt lovforslag, der på alle mulige ledder og kanter egentlig er en god vej igennem og et godt alternativ til generationsskifte i virksomheder.
Derfor støtter vi det naturligvis varmt, og det glæder mig, at vi efterhånden omsider måske kan lukke det her lovforslag efter 7 års diskussioner om det.