runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kathrine Olldag (RV), 2020-05-28:
Alt, hvad der handler om anlægsramme, serviceramme osv., ligger jo inden for budgetloven og er også en del af forhandlingerne mellem KL og regeringen.
Men jeg har altså lyst til at sige til ordføreren for Nye Borgerlige, at jeg ikke kender til en eneste kommune i Danmark, der ikke de sidste 10 år siden kommunesammenlægningen har høvlet på effektiviseringer, på deres bureaukrati og på deres centraladministration.
Og hvis ordføreren kigger på budgetterne og regnskaberne fra kommunerne, er det sådan, at der bruges omkring en tredjedel mindre på administration i kommunerne, end der gør i staten.
Anni Matthiesen (V), 2020-05-28:
Jeg vil sige, at jeg har rigtig stor tillid til, at befolkningen selvfølgelig sætter kryds ved de byrådsmedlemmer, som de mener kan varetage deres interesser bedst mulig.
Så på den måde kan jeg jo ikke diktere, hvordan kommunerne skal anvende de her penge.
Men jeg kan berolige ordføreren med, at det skaber en større sikkerhed for kommunerne.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-05-28:
Jeg anerkender ikke præmissen, at Albertslund skulle være en kommune, der er drevet ineffektivt.
Jeg tror, man kan komme et stykke som kommunalbestyrelse med at benchmarke administrationsomkostninger op imod andre kommuner, men der er jo mange forhold, der gør sig gældende i en kommune, og som kan have betydning for, hvor mange penge man fornuftigvis skal bruge på administration.
Så jeg tror måske, det er en anelse for forsimplet et billede, der bliver tegnet op her.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-28:
Jeg kan forstå på Venstre, at det var en sejr, at man sikrede, at der permanent er blevet tilført de her ekstra 3,5 mia. kr.
Det er ganske enkelt noget faktuelt vrøvl.
Under den seneste regering steg udgifterne i kommunerne til centraladministration og ledelse samlet set med 435 mio. kr.
Det er faktuelt – det kan man slå op.
Samtidig, hvis man kigger på perioden fra 2006 til 2016, altså en 10-årig periode, så er antallet af akademikere, der er blevet ansat i kommunerne, steget med 60 pct.
Hvis man kigger på antallet af journalister, så er det steget med 170 pct.
Så fortællingen om, at man har effektiviseret og kun bruger penge på grundlæggende kernevelfærd, er jo en vanvittig forfejlet fortælling.
Dataene og fakta viser en helt anden historie.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-05-28:
Jeg kan sige, at regeringen har en ambition om igen at løfte servicerammen, så vi igen sikrer en bedre velfærd i Danmark.
Det var noget af det, som vi sagde til danskerne i valgkampen, og det er noget af det, som vi også vil gøre, hvad vi kan, for at levere på.
Derfor tror jeg også, at man med optimisme – hvis man ønsker, at vi skal styrke velfærden – kan se frem til, at der lander en kommuneaftale, forhåbentlig inden så længe.
Men det er hævet over enhver tvivl, at når vi styrker kommunernes mulighed for at finansiere velfærden med en udligningsreform som den her, så sikrer vi også bedre velfærd.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-28:
Hvordan vil man sikre, at de her penge ikke bare går til ekstra centraladministration og ledelse?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-05-28:
Vi har kommunalt selvstyre i Danmark, og derfor er det jo de dygtige medlemmer af kommunalbestyrelserne – herunder spørgeren, i al fald tidligere – som har et ansvar for ude lokalt at sikre, at pengene bliver brugt fornuftigt.
Jeg har meget stor tillid til vores byråd ude lokalt, selv om der kan være svipsere indimellem, hvor man kommer til at bruge for mange penge på bureaukrati, men helt generelt er jeg meget fortrøstningsfuld med, at kommunerne kommer til at styrke velfærden betragteligt med de muligheder, som bliver givet her.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-28:
Så vil jeg anbefale, at ordføreren prøver at kigge lidt på de faktuelle tal, for så skal man ikke være så rolig.
Så hvis man drev Albertslund Kommune lige så effektivt som de omkringliggende kommuner, kunne man faktisk finde 31 mio. kr. årligt i budgettet.
Men det, man gør her, er, at man tager fra de kommuner, som bliver drevet effektivt, og giver til en ineffektiv kommune.
Er det regeringens politik?
Orla Østerby (KF), 2020-05-28:
Tak for det.
Hr. Christian Rabjerg Madsen nævnte i sin ordførertale, at man var glad for, at de store kommuner, altså København, Odense, Aarhus og Aalborg, leverer ind til den nye udligningsreform.
Det er jo rigtigt, at de fire kommuner er de fire kommuner, der suger borgere ud af – kan vi sige – Udkantsdanmark, men tallene er jo, at København skal aflevere 465 mio. kr. og Odense skal have 47 mio. kr. Aarhus skal aflevere 78 mio. kr., og Aalborg skal have 36 mio. kr.
Synes ordføreren, at det er at levere meget ud til de øvrige kommuner?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-05-28:
Det er ikke rigtigt, når spørgeren påstår, at jeg nævnte de her byer.
Det er forkert.
Det, jeg sagde i min tale, var, at jeg glæder mig over, at vi flytter 1,4 mia. kr. fra større byer og ud til områder, som er mere tyndtbefolkede, og det er fakta i vores udligningsreform.
Når jeg synes, det er klogt, er det jo, fordi jeg er opvokset i en relativt tyndtbefolket kommune og opstillet i Syddanmark, hvor jeg har kunnet besøge nogle af de kommuner, hvor der er længere imellem husene, og hvor jeg kan se, at det i en række af de kommuner er vanskeligere at drive kommune, end det er i andre kommuner, hvor der er tættere imellem husene, og hvor det er nemmere at få stordriftsfordele ind.
Det er en forskel, som kan blive defineret af, om det er en kommune, hvor der er langt imellem husene, eller det er en kommune, hvor man har mulighed for at få nogle stordriftsfordele ind, og det er nogle af de problemer, som vi løser med reformen.
Orla Østerby (KF), 2020-05-28:
Men hvis ordføreren ser på de tal, som København, Odense, Aarhus og Aalborg leverer ind til den ny udligningsreform, så er det jo småpenge i forhold til de mange, mange unge mennesker, de her byer modtager ude fra de kommuner, som ordføreren rigtigt nævner mangler penge til service.
Så må jeg bare spørge: Kunne København, som i deres budgetter og i deres regnskaber har masser af penge i overskud, Odense, som udvider og vokser, Aarhus, som udvider og vokser, og Aalborg, som udvider og vokser og bruger masser af penge, ikke have leveret noget mere til den her udligningsreform?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-05-28:
Hvis vi skal sikre, at nogle af vores unge mennesker bliver boende i de mere tyndtbefolkede områder, tror jeg, at noget af det, der er afgørende i den forbindelse, er at sikre, at der faktisk er uddannelsestilbud til stede derude, og det er noget af det, som den nuværende regering i modsætning til den tidligere går meget op i og har leveret på.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-28:
Jeg er helt enig i, at det da ikke var et kønt forløb, og det er det jo sjældent, når sandheden afsløres om, hvad der foregår, når folk har dunkle motiver bag det, de gør.
Og det har været helt tydeligt, at Socialdemokratiets motiv for at lave den her udligningsreform har været at give nogle flere penge til nogle kommuner, der har socialdemokratiske borgmestre.
Og det så da heller ikke kønt ud, da det blev afsløret, at Venstres motiv for at lave en udligningsreform var at få flere penge til kommuner, hvor der er en Venstreborgmester.
Det er da en ærgerlig ting, at sådan noget kommer ud i offentligheden, og det ser ikke kønt ud – det er jeg enig i.
Men hvorfor har Venstre sådan en politik, at i stedet for at man kæmper for noget, der er rigtigt og fornuftigt, så kæmper man bare for at belønne de kommuner, hvor der er en Venstreborgmester?
Anni Matthiesen (V), 2020-05-28:
Jeg er i tvivl om, om Liberal Alliances ordfører i det hele taget har fulgt med.
Det er jeg nødt til at sige.
I Venstre har vi overhovedet ikke kigget på, hvor der var en Venstreborgmester.
Undskyld mig, men ved du, hvor jeg er valgt?
Ved du, hvor jeg bor, hr. Ole Birk Olesen?
For det er faktisk sådan, at med det udspil, regeringen kom med, ville Billund Kommune have fået væsentlig flere penge end det, vi endte ud med.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-28:
Jamen det er jo vanskeligt at lave de her kriterier, sådan at lige præcis ens yndlingskommune får rigtig mange penge, hvis der også er nogle andre venstrefolk i nogle andre kommuner, der skal tilgodeses.
Og der kan det være vanskeligt at lave de kriterier, så det lige præcis giver til ens egen kommune.
Men hvorfor er det vigtigt, at Frederiksberg Kommune afleverer 3 mio. kr. til Lemvig Kommune, når man f.eks. i Lemvig Kommune kun skal være 1.200 mennesker om en idrætshal, mens man på Frederiksberg skal være 15.000 mennesker om en idrætshal?
Anni Matthiesen (V), 2020-05-28:
Jeg må sige, at det jo er sådan, at vi heldigvis – for det går vi også ind for i Venstre – har kommunalt selvstyre, og der er store forskelle.
Uanset hvor meget udligning vi laver, vil der stadig væk være forskelle fra kommune til kommune, og det skal der også være plads til.
Og at man prioriterer anderledes på Frederiksberg, end man gør i Tønder, tror jeg simpelt hen at vi også skal anerkende, altså at det er den frihed, som byrådsmedlemmer skal have lov til at have.
Kathrine Olldag (RV), 2020-05-28:
Det handler også om, at ordføreren taler om den her øgede regning til Gentofte.
Jeg vil gerne følge op der, hvor hr. Christian Rabjerg Madsen slap, for hvis det er sådan, at der er en eller anden form for underhåndsaftale om, at Gentofte alligevel skulle have fortsat med at blive kompenseret for et tilskud, som de i første omgang – i første omgang – ikke var berettiget til, hvordan kan det så være, at Konservative Folkeparti har valgt at holde sig uden for aftalen og ikke gå aktivt ind i den her reform for rent faktisk at kæmpe for, at vi kunne holde hånden under lige præcis Gentofte?
Orla Østerby (KF), 2020-05-28:
Altså, som jeg sagde i min ordførertale, var det sådan, at Det Konservative Folkeparti meget gerne ville have været med i det her – eller vi havde forventet , at vi skulle være med.
Vi er borgerlige stemmer, der arbejder og er med i næsten samtlige forlig, der er her i Folketingssalen.
Og i forhold til sagen om Gentofte, og at man her har valgt det, man har gjort, i forliget,
vil jeg sige, at vi jo ikke er sat på jorden for bare at forhandle for Gentofte; vi forhandler for samtlige kommuner, vi har byrådsmedlemmer i, og det er samtlige 98 kommuner – 228 medlemmer.
Så jeg skal ikke stå her og præsidere over Gentofte, men bare sige, at der er en problemstilling, der ikke er løst, som vi tror der måske bliver nødt til at blive set på.
Kathrine Olldag (RV), 2020-05-28:
Hvordan kan det så være, at de kommuner, der rent faktisk har udfaset den her tilskudsordning – altså det, som vi taler om her, den her særpulje, som skal udløbe i 2020 – så har udfaset den af deres budget?
Har de så ikke kendt til den her særlige underhåndsaftale, som Gentofte muligvis har haft med en tidligere minister og et eller andet andet skummelt?
Orla Østerby (KF), 2020-05-28:
Jeg kender ikke til nogen underhåndsaftale – overhovedet ikke.
Jeg meddeler bare, at den 27. maj er der sendt et brev fra Gentofte til finansministeren og til social- og indenrigsministeren om, at der er en problemstilling, som Gentofte godt vil have at man ser på.
Så skal jeg slet ikke blande mig i, hvordan man får løst det, men jeg gør bare opmærksom på, at Gentofte står med et tab, ikke på 164 mio. kr., men de har selv gjort det op til 376 mio. kr.
Det er en dyr omgang for Gentofte, hvis vi ser på det i forhold til Københavns Kommune på godt 400 mio. kr.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-28:
Jeg vil godt have lov til at starte med at takke regeringen for indbydelsen og for nogle konstruktive møder.
Det synes jeg også er på sin plads.
I Nye Borgerlige går vi til alle forhandlinger med en konstruktiv tilgang, og vi havde nogle gode møder.
Den her gang kunne enderne ikke nå sammen, og sådan er det nogle gange.
Vi kunne godt mærke, at det bar hen imod, at det sandsynligvis var Socialdemokratiet og Venstre, som skulle lande den her aftale, og sådan er politik nogle gange, men jeg synes også, det er på sin plads at takke for en åbenhjertig indbydelse fra regeringen til Nye Borgerlige til at deltage i nogle møder eller forhandlinger og for at høre på vores ideer om de ting.
Det er klart, at vi som et nyt borgerligt parti kigger anderledes på udligninger, men som det oftest bliver, endte også den her kamp med, at det var de to partier, der oftest har været regeringsbærende og har flest borgmestre, som delte penge ud mellem kommunerne.
Vi kunne godt have tænkt os, at man havde kigget helt anderledes på det, og det var vi åbne og ærlige om.
Jeg bryder mig ikke om udtrykket kolde hænder, for jeg tror ikke på, at der er nogen, der går på arbejde og ikke løser en god opgave eller gør, hvad de kan, men jeg kan godt lide begrebet kolde timer, der betyder, at der ikke skabes en værdi for de grundlæggende opgaver, der ligger i en kommune.
Vi kunne godt have tænkt os, at man gik ind og kiggede på, hvor man får mest for pengene, og om man kunne lave et system, hvor kommuner, som bliver drevet godt, og hvor man ikke bruger mange penge på centraladministration og ledelse, ikke bliver straffet – kommuner, som vælger at bruge de penge, de har, på grundlæggende kernevelfærd til gavn for deres borgere, plejesektoren, måske normeringer i børnehave, lærere til at undervise deres børn i kommunen, have en god infrastruktur, sørge for, at der er idrætshaller.
Kommuner, der bruger penge på det og ikke alt mulig andet, mener vi ikke skal straffes.
Det kunne vi ikke komme igennem med, det anerkender vi, og det er selvfølgelig en regerings ret at sige, at det ikke lige bliver i den her omgang, og derfor kunne vi heller ikke i Nye Borgerlige se os i den her aftale, det skal man også bare være ærlig omkring.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-28:
Jeg har godt hørt før, at det er blevet sagt, at det hører hjemme under kommuneforhandlingerne.
Men når nu ordføreren stiller sig op på talerstolen og ligesom udbreder sig om, at det her løfter velfærden med 5,5 mia. kr. – 6,5 mia. kr. – så gør det det jo kun, hvis de penge kommer ud og man rent faktisk må bruge dem.
For man har over årene været ret tæt på at ramme den samlede serviceramme, så det er jo ikke, fordi der er mere luft ude i kommunerne til at bruge ekstra penge, hvis man ikke får lov til det.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-05-28:
Jeg må sige, at jeg i virkeligheden har stor sympati for ordførerens fokus på en form for styring eller nedsættelse af det bureaukrati med konsulentydelser osv., der foregår ude i kommunerne såvel som i staten og i regionerne og andre steder.
Det kan vi kun være enige om at vi fortsat skal arbejde på at nedbringe.
Men jeg bliver nysgerrig på, hvordan ordføreren mener det skal udmøntes i en aftale om kommunal udligning.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-28:
Udligningsreformen er utrolig kompliceret, og der er jo omkring 28 knapper, du kan stå og dreje på.
Sagt på en anden måde: Hvis du driver din kommune godt og billigt, skal du ikke være tvunget til at betale til andre.
På samme måde, hvis du vælger at drive din kommune dyrt på de her områder, der hedder administration og ledelse, som vi mener er kolde timer, hvis det bliver for meget, ja, så skal du heller ikke kunne få penge fra en udligningsordning.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-05-28:
Det leder videre til det næste, og det spørgsmål rejste jeg faktisk også, da jeg tidligere var oppe på talerstolen, nemlig hvordan vi kan se sammenhængen mellem en effektivt drevet ledelse og lave centralomkostninger, administrationsomkostninger.
Det kunne jeg godt tænke mig at ordføreren uddyber yderligere.
Og så er det i virkeligheden også et spørgsmål om, om der i det kriterie var indarbejdet de forskelle, der jo er mellem kommunerne, i forhold til drift.
Der er jo stordriftsfordele i de større kommuner, og der er også nogle vidt forskellige vilkår rundtomkring i kommunerne i forhold til geografien, og der er store landkommuner, og der kan være rigtig meget infrastruktur eller andet, der er på spil.
Er det noget af det, som Nye Borgerlige har haft med ind til forhandlingsbordet?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-28:
Kommunerne har faktisk selv over nogle år har postet hundredvis af millioner kroner i datasystemer, som netop gør, at man kan sammenligne.
Og hvis man her fra salen eller fra kommunerne siger, at man ikke kan sammenligne data, er det da et massivt spild af borgernes skattekroner.
Det er det, hvis man har brugt hundredvis af millioner af kroner på datasystemer, som er lavet til at kunne sammenligne data, og man bagefter påstår, at man ikke kan sammenligne data.
Hvis man har brugt penge på et instrument, som skal sammenligne data, så forholder vi os til de data, og de data bruger vi til at kunne lave en ordentlig lovgivning.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-28:
Det er jo en gigantisk, kompleks sag som et urværk med masser af små og store tandhjul.
Når man skruer på et lille tandhjul i den ene side af urværket, bevæger der sig et stort tandhjul i den anden side, som ikke skulle have bevæget sig, og på den måde er der utrolig mange parametre, som man skal dreje meget, meget forsigtigt på.
I hele den her store, komplekse sag er der noget, som vi i Alternativet er rigtig, rigtig glade for at være med i, og som gør, at vi er med i aftalen.
Der er også noget, vi gerne ville have haft med, som vi ikke fik med, og så er der noget, vi er utrolig glade for kom ud af aftalen.
Grunden til, at vi er med, er, at det skaber social udligning.
Pengestrømmen går fra de rige til fattige kommuner, og det er i hvert fald nok Robin Hood-effekt til os for at være med.
Det er også vigtigt, at der kommer 6,5 mia. kr. ind i den kommunale udligning, ind i systemet, så det ikke bare er et nulsumsspil, hvor vi tager fra den ene og giver til den anden.
Men nogle gange handler en aftale jo ikke bare om, hvad man kan få med, men også om, hvad man kan få ud.
Det forslag var vi rigtig kede af, og hvis det var blevet sådan, havde det været så stor en knast, at vi ikke var på gået med, fordi vi faktisk ikke synes om den type magtcentralisering, som der var lagt op til der, selv om vi medgiver, at det havde afskaffet en del bureaukrati.
Så er der også noget, vi utrolig gerne ville have haft med.
Vi havde gerne set, at man havde lavet en slags musketered om, at serviceloftet og anlægsloftet skulle hæves, så kommunerne kunne bruge flere penge til klimaanlæg eller kommunal service.
Det havde krævet en musketered, hvis det skulle være et stående krav til de kommende forhandlinger i budgetloven.
Der ville regeringen ikke række hånden frem og gøre det til det.
Men alt i alt er vi glade for at være med i aftalen, og det er især, på grund af at der er Robin Hood-effekt nok i den til os, så vi stemmer selvfølgelig for.
Astrid Krag (S), 2020-05-28:
Tak for det, formand.
Vi er kommet vidt omkring, men det er nærmest også svært andet, når vi snakker udligning, fordi der er så mange facetter i det.
Som bekendt udmønter lovforslaget her aftale om reform af det kommunale tilskuds- og udligningssystem af 5. maj i år mellem regeringen, Venstre, Det Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti og Alternativet.
Der er nok ikke nogen, der har en forventning om, at det kommunale tilskuds- og udligningssystem nogen sinde bliver helt enkelt, let forståeligt eller indrettet, så alle er tilfredse med resultatet.
Men jeg både håber og tror, at det lovforslag, vi behandler her i dag, bidrager til et Danmark i bedre balance og til, at vi skaber en længe efterlyst ro om kommunernes økonomi for de kommende år.
Jeg fornemmer da også, at der i mange af landets kommuner trods alt er en lettelse over, at systemet nu omsider bliver reformeret.
Med lovforslaget får vi et nyt tilskuds- og udligningssystem for kommunerne, hvor der gøres op med en række af de skævheder og uretfærdigheder, som det gamle system lider af.
Vi får et ensartet udligningssystem på tværs af alle landets kommuner, og samtidig holdes hånden under de mest udsatte kommuner.
Vi får et mere robust og enkelt udligningssystem, som giver bedre forudsætninger for velfærd i hele landet.
Det er helt afgørende for regeringen.
Danmark er for lille til store forskelle, det har vi sagt hele vejen igennem, og derfor vil jeg også sige, at jeg efter debatten i dag er glad for at kunne konstatere, at det ser ud til, at der er opbakning til forslaget.
Jeg ser frem til det videre arbejde og vil selvfølgelig besvare, hvad der måtte være af spørgsmål i den videre udvalgsbehandling.
Kathrine Olldag (RV), 2020-05-28:
Tak til ministeren for opsamlingen.
Jeg kunne godt tænke mig, at vi prøver at kigge lidt i krystalkuglen, fordi der jo er et par ordførere, der i dag undervejs har talt lidt om, at der måske hen ad vejen er udsigt til, at vi skal ind og pille i det her system igen.
Ministeren har jo de bedste forudsætninger med sit ministerium i ryggen for at komme med en vurdering af, hvornår vi skal ind at lave en ny udligningsreform.
Astrid Krag (S), 2020-05-28:
Uh, det der med krystalkugler vil vel på rigtig mange niveauer her i livet være rart at have.
Det system, vi har fået aftalt os frem til her, har jo en stabilitet.
Jeg tror, det var Dansk Folkepartis ordfører, der var inde på det i beskrivelsen af de to store puljer, som er med til at holde hånden stærkere under de mest udsatte kommuner både i yder- og ø-distrikterne og i hovedstadsområdet, som jo er, og det er rigtigt, fastlåste for at sikre den stabilitet og sikre mod de meget store udsving, som har ramt nogle kommuner med det gamle system.
Men samtidig omfordeler vi jo i det store system 19 mia. kr., som ikke er fastlåst, og som bevæger sig.
Jeg har godt i debatten, der har været fremme i nogle medier, hørt spørgsmålet om, om vi nu har fået lavet et system, som er så stift, at det krakelerer, når virkeligheden udvikler sig lige om lidt, og det vil jeg bare sige ikke er tilfældet.
Tværtimod har vi fået forbedret hovedmotoren, altså den del af udligningssystemet, der bevæger sig i takt med udviklingen i samfundet, ved bl.a. at have fået rettet op på beskæftigelsestilskuddet, som var kørt skævt, fået rettet op på befolkningstilbagegangskriteriet, der også var kørt skævt, og fået det indarbejdet og fået justeret nogle af de forskellige kriterier, som er inde i selve motoren i udligningssystemet, så vi har et udligningssystem, der langt bedre kan følge med, også i årene, der kommer, når der sker udviklinger i vores samfund.
Derfor vil jeg også bare sige, at den der logik om, at det havde været bedre ikke at lave en aftale nu, hvor vi står midt i en kæmpe coronakrise, er jeg ikke enig i.
Jeg mener faktisk tværtimod, at det er rigtig vigtigt for kommunerne, at der kommer den her tryghed og sikkerhed omkring deres økonomi i en svær situation – det var det under alle omstændigheder – som har været efterlyst længe.
Kathrine Olldag (RV), 2020-05-28:
Der er vi i øvrigt i Radikale Venstre helt enige og vil sige tak for at have is i maven til at lave den her reform i den her coronatid.
Men nu nævner ministeren det også lige selv.
I forhold til serviceloftet, som også har været nævnt som en problematik i den her sammenhæng, står der jo en samlet gruppe af støttepartier og hepper på, at vi får løftet servicerammen, således at nogle af de her mange, mange millioner og milliarder kan komme ud at arbejde for en bedre velfærd i Danmark.
Nu sidder ministeren jo med styrepinden i den sammenhæng sammen med sine kolleger.
Kan vi få løftet sløret lidt for, hvordan det går med at få løftet servicerammen?