runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2019-12-12:
Jamen jeg har jo allerede i min egen ordførertale lige for kort tid siden sagt, at jeg er meget enig i de signaler, som ministeren har sendt, og også det, som ordføreren selv havde af nogenlunde tilsvarende signaler.
Og til de lavthængende frugter kan vi sige, at mange af dem selvfølgelig er taget.
Men det at sætte flest mulig penge af til også at forske i alternativ proteinproduktion med græs og forskellige andre nye alternativer, man kan se for sig, er vejen frem sammen med de andre ting, vi har haft drøftet her i dag.
Anders Kronborg (S), 2019-12-12:
Tak for det.
Jeg vil godt understrege, at jeg på ingen måde ønsker at være polemisk i mit spørgsmål.
Jeg lytter altid interesseret, når hr. Erling Bonnesen har ordet.
Jeg ved, at hr. Erling Bonnesen har en meget, meget stor viden inden for det her område, men vi må også bare erkende, at der er en meget, meget stor udfordring med afskovning.
Vi ved, at ca. 80 pct. af den afskovning, der sker i verden, bl.a. skyldes udvidelse af landbrug.
Så uden at stille et polemisk spørgsmål kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Erling Bonnesen sådan helt konkret: Er der nogen lavthængende frugter, hr. Erling Bonnesen ser foran sig, der kan være med til at hjælpe regeringen med det her vigtige arbejde?
Erling Bonnesen (V), 2019-12-12:
Man kunne jo køre ud ad mange polemiske spor på den dér.
Men jeg holder mig bare til, at der ikke er nogen, der bryder sig om at se den afskovning i Sydamerika.
Det er vi alle sammen enige om.
Det løses ad den internationale vej så godt som muligt, hvor man så arbejder på at fremme – kan man sige – importen af certificeret soja.
Det synes jeg er udmærket.
Anders Kronborg (S), 2019-12-12:
Men jeg synes jo, at ordføreren sådan set kommer med en indrømmelse her, altså at det her er symbolpolitik.
Jeg tror sådan set ikke på, at vi redder kloden ved symboler; vi redder kloden, ved at vi går foran i forhold til et stærkt internationalt engagement og vi ikke bryder med de handelsaftaler, som vi har.
Så anerkender ordføreren ikke, at det her, som ordføreren selv siger er et symbol, kan være med til på den lange bane at spænde ben for den, synes jeg, store indflydelse, Danmark har i diplomatiet?
Susanne Zimmer (ALT), 2019-12-12:
Altså, jeg synes, det er vigtigt at udtrykke nogle klare holdninger, og det kalder jeg så symbolpolitik.
Jeg mener faktisk, at det er vigtigt, at vi sender nogle signaler om, hvad vi vil, men det betyder jo ikke, at vi ikke vil samarbejde på andre områder, og vi er selvfølgelig også nødt til at indgå i de aftaler, der er lavet på nuværende tidspunkt.
Men vi vil gerne fra Alternativets side markere, at vi ikke synes om, at vi køber soja, der er produceret på baggrund af fældet regnskov i Brasilien.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-12-12:
Vi skal da have debat og dialog mange steder.
Jeg tror sådan set, at det, at vi nu har en minister, der har meldt sig ind i sojaalliancen, og som skal tage en debat der, og som er blevet opfordret af Folketinget til at presse på, for at vi kommer frem til , at der er noget omkring sojaimporten i Danmark, som måske bliver lige så godt som i Sverige, er et plus.
Jeg synes da også, det er fint, hvis det er sådan, at vi kan lande en god beretning, som giver en kurs, uden at man fuldt ud vedtager Enhedslistens forslag.
Den slags er vi helt klart parat til.
Og så vil jeg gerne igen sige tak for debatten.
Orla Hav (S), 2019-12-12:
Tak for det.
Det vil ikke være forkert at påstå, at L 81 er en skønsom blanding af initiativmuligheder inden for planlovens bestemmelser.
Lovforslaget udmønter de dele af aftalen, der handler om forkortet frist ved udlæg af sommerhusområder i kystnærhedszonen ved at indføre en såkaldt solnedgangsklausul fra 8 år til 4 år og at stille krav om en supplerende redegørelse ved planlægning for Grønt Danmarkskort.
Lovforslaget tilsigter herudover at øge kommunernes mulighed for at planlægge for boliger på arealer af lugt.
Med forslaget lægges der desuden op til, at kommunerne i forbindelse med kommuneplanen forpligtes til at redegøre for, i hvor høj grad planlægning for udvikling af naturområder inden for Grønt Danmarkskort skal realiseres.
Herudover overføres fleksboligordningen fra boligreguleringsloven til planloven.
Og endelig indeholder lovforslaget en ændring af havplanloven, der fastlægger rammerne for planlægning af de danske havområder.
Det er en skønsom blanding, og jeg skal bestemt ikke påstå, at alle disse initiativer er vokset i den socialdemokratiske have.
Vi vedkender os, at vi indgik et forlig med den tidligere regering, og scenariet har vel været det klassiske, nemlig at regeringen havde nogle ønsker om nogle mindre reguleringer og mindre planlægning, og vi havde nogle ønsker om at være med, sådan at tingene trods alt foregik under ordnede forhold, og så der blev sikret nogle grønne fodaftryk, og at borgerne kunne genkende og gennemskue, hvor de står i forhold til deres interesser.
Det er således et godt gammeldags kompromis, hvor de fleste kan se egne bidrag udmøntet, men også må acceptere, at de ikke helt blev, som man måske kunne ønske sig, men man skal også acceptere andres bidrag til lovforslaget.
Vi støtter således lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-12-12:
Det lovforslag, som erhvervsministeren har fremsendt til Folketingets behandling i dag, indeholder som tidligere sagt nogle forskellige delelementer, som følger op på delaftaler i forhold til en indgået aftale tilbage i december 2018, bredt funderet her i Folketinget.
Lovforslaget udmønter de dele, der omhandler den omtalte solnedgangsklausul i forhold til forkortet frist, hvad angår udlægning af nye sommerhusområder, og så er det også sådan, at lovforslaget lægger retningslinjerne i forhold til redegørelseskravene vedrørende planlægning af initiativer omkring Grønt Danmarkskort.
Og endelig som det sidste, som også flere ordførere har været inde på,
er der jo delelementerne i forhold til planloven med hensyn til etablering af boliger på arealer belastet af lugt.
Det er jo typisk i de her tilfælde havneområder, hvor der er et ønske om at etablere boliger.
For at sikre at det skulle være i en god gænge, har vi jo været igennem en længere proces, hvor vi også har haft endnu flere forhandlinger, set i forhold til at sikre, at det, der er det vigtige, jo er, at de, der i forvejen er etableret og har investeret i havneområderne, ikke lige pludselig står i en juridisk klemme, fordi der kommer nye borgere ind i form af privat boligbebyggelse på havnearealer.
I Dansk Folkeparti er vi selvfølgelig med på, at det her er en aftale, og at den også skal gennemføres, men i forbindelse med Folketingets og udvalgets arbejde med det synes jeg, det er vigtigt, at vi får set på den gældende lugtvejledning.
Det er i hvert fald noget af det, som bl.a. Landbrug & Fødevarer er interesseret i at få præciseret i forhold til de bemærkninger, som vi kan skrive i forbindelse med loven.
Der er det, man tilsyneladende vælger – som det står i dag – at det er lugtkravene ved jordoverfladen, der gør sig gældende, hvor man i det nye vælger at sige, at det er højden.
Og der vil jeg i hvert fald gerne på vegne af Dansk Folkeparti have, at vi udvalgsmæssigt får stillet spørgsmål om, om det ikke kan tilføres og præciseres i bemærkningerne til loven, at eksisterende virksomheder fortsat skal overholde lugtkravene ved jordoverfladen.
Det mener vi vil give god mening at få præciseret for en sikkerheds skyld.
Det betyder selvfølgelig, at aftaleparterne skal være enige om det.
Men vi støtter naturligvis forslaget, som det er fremsat af aftalepartierne, og vi går videre med udvalgsbehandlingen.
Mai Villadsen (EL), 2019-12-12:
Tak for ordet.
Det her er jo et lovforslag, som vil lidt af hvert.
Set med vores øjne i Enhedslisten indeholder det en række gode initiativer, men også en række initiativer, som vi ikke er særlig positivt stemt over for.
Det finder vi meget positivt, og det er et godt initiativ at få ryddet op i udlægningerne af de sommerhusområder.
Vi har jo også læst høringssvarene og bemærker, at Danmarks Naturfredningsforening foreslår, at det i lovens bemærkninger specificeres, at ordningen for omplaceringer af de 5.000 sommerhusgrunde kun omfatter sommerhusgrunde, som reelt kan bebygges.
Og det opfordrer vi jo i Enhedslisten stærkt ministeren til at følge.
Det bliver der også i høringssvarene sat spørgsmålstegn ved.
Er det den reelle udvikling i naturområderne, som kommunerne skal redegøre for?
Vi har jo i sin tid været store modstandere af lige præcis de her forsøgsprojekter, fordi vi mener, at man i langt højere grad skal værne om vores vilde kystnatur i Danmark, som jo virkelig er et geografisk særkende for vores land.
Det er vi også kritiske over for i Enhedslisten.
Vi synes, at det må være et udtryk for lidt dårlig planlægning, hvis man virkelig skal have kontorbygninger eller boliger i nærheden af lugtbelastende virksomheder.
Planloven har jo været et instrument til at undgå de her konflikter imellem forskellige arealanvendelser, og vi kan godt være en kende bekymret for, at de her konflikter ville kunne opstå igen, når man åbner op for den her mulighed.
Overordnet set er der både gode og dårlige elementer.
Vi forholder os kritisk, men ser frem til udvalgsbehandlingen fremadrettet.
Og jeg skulle hilse fra både Radikale og SF og sige, at de har det på samme måde.
Mona Juul (KF), 2019-12-12:
Tak for ordet.
Der er allerede blevet arbejdet intenst med elementerne, som der også er flere, der har sagt her fra talerstolen, altså elementerne i det her lovforslag, og jeg er overordnet rigtig godt tilfreds med de løsninger og aftaler, vi i fællesskab er kommet frem til.
Lad mig knytte bare et par enkelte ord til de to emner, der har fyldt mest, nemlig det her med sommerhuse og naturområder, og det her, der handler om byudvikling og havneindustri.
Med hensyn til sommerhuse handler det om at forkorte fristen ved at udlægge nye sommerhusområder i kystnærhedszonen
, altså at forkorte solnedgangsklausulen for planlægning af sommerhusområder fra 8 til 4 år.
Samtidig skal kommunerne fremover redegøre for deres udvikling af naturområder, og det er til gavn for vores turisme med flere sommerhuse, men det er også til gavn for Danmark, at vi passer på naturen, og derfor er det godt med en balanceret aftale.
Med hensyn til byudvikling på vores havne i primært de større byer har vi også søgt at balancere behovene ved at sørge for, at loven nu tilgodeser såvel erhverv som bolig.
Det har naturligvis meget store økonomiske konsekvenser for havneindustrien og virksomhederne, hvis byerne planlægger og bygger boliger, der presser industrien ud.
Det har omvendt også ret store konsekvenser for muligheden for at byudvikle, hvis vi sætter det i stå.
Derfor giver lovforslaget mulighed for, at erhvervsministeren i særlige tilfælde kan give tilladelse til, at kommunalbestyrelserne kan planlægge for boliger på de her lugtbelastede arealer i konsekvensområder, og jeg gentager lige »i særlige tilfælde«, og absolut ikke på bekostning af industrien.
Dermed kan vi nemlig få bygget boliger, hvor vinduerne kan åbnes, hvilket er godt, da det viser sig, at der ikke er så mange, der har lyst til at bo i de her hermetisk lukkede huse eller at have kontor der, men der kan også være lugtgener, som beboerne i så fald ikke kan klage over, hvis generne er inden for lovens rammer.
Vi har som politikere et ansvar for at udvikle samfundet og løse de udfordringer, der er, og det skal vi gøre på en balanceret måde, og det er lykkedes med det her lovforslag, hvorfor Det Konservative Folkeparti støtter det.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-12-12:
Altså, der er alt lige fra kystnære forsøgsprojekter, og om man må bygge boliger tæt på erhverv, der eventuelt lugter, til fleksboliger og den maritime planlægning.
Altså, vi kommer hele vejen rundt; det er noget af en pakke.
Derfor er det også lidt svært nogle gange at skulle forholde sig til det, fordi det som sagt er en politisk aftale indgået mellem Socialdemokratiet, Venstre, DF, Konservative og Liberal Alliance.
Alternativet var ikke med i det af mange forskellige grunde, primært fordi vi var dybt kritiske over for de her kystnære forsøgsprojekter og hele diskussionen om på den ene side vækst og turisme og på den anden side natur og biodiversitet, hvor vi har prioriteret det sidste.
Men jeg vil også sige, ligesom ordføreren for Enhedslisten påpegede, at der både er gode og dårlige ting i det her lovforslag, og det kunne man jo også godt mærke på Socialdemokratiets ordfører.
Det var ikke en kæmpe entusiasme, der kom fra ordføreren, altså at det her simpelt hen var det bedste lovforslag ever.
Det ville nok have set anderledes ud, hvis det havde været formuleret med et nyt grønt flertal i ryggen.
Så det var lidt sådan: Okay, det er et kompromisforslag, og vi prøver sådan lidt at få enderne til at hænge sammen.
Det, vi synes er gode takter i det, er hele fokusset på Grønt Danmarkskort.
Personligt synes jeg også, at det i hvert fald er en meget, meget relevant problemstilling at forholde sig til, altså det der med, at man i byerne ser et klart ønske om at bygge på ikke mindst havnefronterne, hvor der tidligere har været gammel industri og noget af den gamle industri stadig væk er der.
Så det er en fuldstændig reel problemstilling.
Hvis jeg skal være sådan lidt skarp og fræk i det, så vil jeg sige, at vi da endelig skal gennemføre det her, fordi vi skal have presset industrien ud af de her havneområder.
Jeg ved godt, at jeg har stået og diskuteret det her til hudløshed i byrådet i Aarhus i sin tid i forbindelse med de bynære indre havnearealer i Aarhus.
Det er klart, at industrien er helt oppe på tæerne, når man begynder at bygge boliger, fordi det så måske presser dem ud.
Faktisk mener jeg, at de skal presses ud.
Altså, den her gamle industri skal finde andre steder at ligge, og det skal de så måske have hjælp til, men vi skal bruge vores havneområder på en helt anden måde i dag, end vi gjorde for bare 50-100 år siden.
Så hvis jeg skal prøve at opsummere det, vil jeg sige, at der er gode og dårlige ting i det.
Jeg glæder mig til udvalgsarbejdet.
Da jeg gik ind i salen, vendte tommelfingeren nedad, vil jeg sige, men nu skal vi se, hvad der sker i udvalgsarbejdet, og så se, om vi måske ender med en halvlunken tommelfinger opad.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-12-12:
Mit spørgsmål drejer sig lidt om det, som ordføreren er inde på i forhold til de her virksomheder, som Alternativet mener skal væk fra havnene.
Jeg går ud fra, at ordføreren mener, at det er de havnerelaterede virksomheder – dem, der allerede er etableret og har været der i, jeg havde nær sagt århundreder.
I Aarhus er det f.eks. AarhusKarlshamn, den gamle oliefabrik, det er DLG's terminaler, og det er Danish Agro og andre.
Det er havnerelaterede virksomheder, som eksempelvis får mange af deres varer sejlet ind med skib.
Nu ved jeg jo, at ordføreren tilhører et meget miljøbevidst parti, så skal vi ikke have havnerelaterede virksomheder i Danmark?
Det vil jo også give et stort klimamæssigt aftryk i forhold til øget lastbiltrafik og godstog, og hvad det nu ellers kunne være, man skulle involvere i det.
Så det vil jeg gerne have ordføreren til at reflektere over.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-12-12:
Nu nævner ordføreren lige nøjagtig containertrafikken.
Det fine, synes jeg, med den løsning, der var i Aarhus,
var, at man faktisk fik flyttet containerarealerne fra de indre og bynære havnearealer og derud, hvor de ligger i dag, og infrastrukturen er langt bedre.
Man sørger for, at den tunge trafik ikke kommer direkte ned i Midtbyen, som det hedder i Aarhus – Midtbyen i stedet for City – så jeg synes jo, at det er ret eksemplarisk med den måde, man har grebet det an på i Aarhus.
Mona Juul (KF), 2019-12-12:
Jeg tænker i hvert fald, at der med det her lovforslag er en risiko for, at der er endnu flere, der bliver glade.
For lige præcis her får vi jo netop balanceret det, som der er behov for, altså at der både skal være plads til industri, kontor og boliger.
Når ordføreren nævner industrien, går jeg ikke ud fra, at ordføreren tænker på hele transportdelen, altså containerdelen, som jo er helt central for en by som Aarhus og rigtig mange andre havne i Danmark, hvor man i princippet er i konkurrence med Hamborg f.eks.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-12-12:
Det har jeg overhovedet ikke noget bud på.
Det eneste, jeg kan referere tilbage til, er den konkrete sag i Aarhus, hvor der jo var klare ønsker om at få det, der hedder de bynære indre havnearealer, ind til byen, så man fik genetableret relationen mellem by- og vandsiden.
Der er da absolut nogle havnevirksomheder, som stadig væk sagtens kan have en produktion dér og en aktivitet.
Så er der andre typer af industrier, som man i dag aldrig ville have lagt midt inde i et meget tæt beboet område.
Det, som så er den politiske udfordring, er, hvordan man sikrer både på den ene side rettighederne for virksomhederne, fordi de jo har investeret og de har lejekontrakter, mens man på den anden side sørger for, at byen bliver ved med at udvikle sig.
På vegne af Aarhus er jeg da enormt glad for, at vi fik lavet en havneplan, der gjorde, at man kunne begynde at bygge nede på de bynære indre havnearealer.
Det var et kæmpe slagsmål, og de virksomheder, der var på havnen, gjorde alt for ikke at flytte sig, men når man kommer tilbage til byen og kigger på, hvad det har betydet for et nyt byliv, tror jeg alle er glade.
Som jeg også sagde, skal det selvfølgelig være en ordentlig proces og en ordentlig dialog med de parter, der er involveret.
Sådan var det også i forbindelse med Aarhus Havn.
Jeg siger bare, at hvis man skulle have lavet en byudvikling i dag, ville man nok ikke have lagt de pågældende virksomheder på de områder.
Men der er ingen tvivl om, at nogle af de her industrier skal have et andet postnummer.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-12-12:
Så vil jeg da gerne have ordføreren til at fortælle, hvad det er for nogle virksomheder, der skal flytte, og hvad for nogle der ikke skal.
Det er virksomheder, hvor der er investeret for trecifrede beløb i produktoptimering og bedre behandling af deres produkter med hensyn til miljø og klima i deres produktion osv.
Så må ordføreren jo også, når han nu står hernede og frisk og frejdigt siger, at de bare skal fjernes fra havnene, kunne sige, hvad det er for nogle virksomheder, der skal fjernes.
Og hvor skal de hen?
Skal de overhovedet have lov til at producere i Danmark, eller hvor skal de hen?
Uffe Elbæk (ALT), 2019-12-12:
Nu kender jeg sagen meget sådan detaljeret fra Aarhus Kommune, fordi jeg sad i byrådet på det pågældende tidspunkt.
På den ene side er det klart, at der er nogle virksomheder, der har været der i mange år, og det skal man selvfølgelig også respektere, og man skal behandle dem ordentligt.
På den anden side ville man aldrig have sådan en byudvikling og en byplan, hvis man skulle have lavet det i dag.
Så vi står i det her dilemma, at man har brugt havnene på én bestemt måde tidligere, og hvordan skal de så se ud i fremtiden?
I Aarhus – og nu taler jeg selvfølgelig med lidt rusten hukommelse, for det er noget tid siden, jeg har siddet i byrådet – besluttede vi så at flytte containerhavnen ud, så der blev bygget en ny containerterminal et godt stykke væk fra centrum, og det var til alles tilfredshed.
Så jeg tror, at det, man ser lige for øjeblikket, er, at hver enkelt by må finde sin egen måde at gøre det på.
Men der er ingen tvivl om, at noget af den industri, der i dag ligger på havnene, eventuelt skal flyttes.
Mona Juul (KF), 2019-12-12:
Tak for det.
Hr. Uffe Elbæk og jeg har jo Aarhus i hjertet, begge to.
Jeg har godt nok ikke siddet i byrådet, men jeg fornemmer jo i hvert fald en tydelig, stor interesse for, at der både skal være industri og boliger på havnen, f.eks. i Aarhus.
Jeg bliver selvfølgelig utrolig bekymret, når ordføreren nævner, at industrien skal skubbes ud af havnene.
Hvad er tidsperspektivet egentlig for ordføreren på det punkt?
Anders Kronborg (S), 2019-12-12:
Det gør i hvert fald et meget, meget stort indtryk på mig, at det andet parti her i salen, som vælger at støtte Enhedslistens forslag, kalder det her forslag for ren symbolpolitik.
Og når et forslag er ren symbolik, er det sjældent noget, der gør den store forskel ude i verden.
Men jeg vil gerne kvittere for det, og jeg glæder mig til den fremtidige dialog med hr. Søren Egge Rasmussen, for jeg tror sådan set, at dialog både med partierne herinde i Folketingssalen og i de politiske fora, vi har ude i verden, er den helt rigtige vej at gå i forhold til det her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-12-12:
Det er sådan set nogle gange nødvendigt, at man højlydt protesterer og siger, at det her er for galt.
Der er sådan set mere at gøre end at sidde som socialdemokrat ved et bord.
Så til det her om boykot: Jamen indimellem har det en betydning.
Det havde en betydning for at få væltet apartheidstyret i Sydafrika.
Det har nogle gange en indflydelse på det, at man tager boykotvåbenet med.
Jeg tror også, at den debat, der har været indtil nu, har medført, at Bolsonaro ændrede politik og gik fra, at der skulle antændes mest muligt regnskov, fordi man skulle have mere landbrugsjord, til, at han sådan set gjorde det ulovligt at starte skovbrande.
Det skete jo ikke af sig selv.
Det var jo ikke, fordi det hovedsagelig var et pres internt i Brasilien.
Det var sådan set et internationalt pres, der gjorde det – og det var ikke kun et pres fra socialdemokrater, der sad med ved et bord.
Det var sådan set noget, der foregik mange steder.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-12:
Tak for ordet.
Amazonas har et samlet areal på ca. 5,5 mio. km².
Af dem ligger ca. 60 pct. i Brasilien; det er 3,3 mio. km², som er et areal på størrelse med Indien.
Hvis man sammenligner med 1970, er der i dag et sted mellem 80 og 82 pct. af den brasilianske del af Amazonas tilbage.
Det er en afskovning, som først og fremmest er sket i 1970'erne og 1980'erne og til dels også i 1990'erne, men de sidste 20 år er der sket en meget betydelig opbremsning.
Fra 1970 til 2000 faldt arealet til ca. 87 pct. af, hvad det var i 1970, og fra år 2000 og frem til i dag har det her fald til 80 eller 82 pct. så fundet sted.
Så de sidste 20 år har kun omkring en tredjedel af tabet fundet sted.
Hvad afspejler det?
Jamen det afspejler jo, at Brasilien på mange måder er et civiliseret land fuldstændig ligesom Danmark, og at man de sidste 20 år, bl.a. fordi man har haft en socialdemokratisk regering, har fået et andet syn på naturforvaltning, end man tidligere havde.
Det, der har været problemet i Brasilien, har jo været, at fra 1970 og frem til i dag er befolkningstallet steget fra 136 millioner mennesker til 210 millioner mennesker.
Det er altså 74 millioner mennesker mere.
Og det er den væsentligste årsag til afskovning – Brasiliens legitime behov for at brødføde en voksende befolkning.
Ca. 60 pct. af de arealer, der er blevet ryddet, bruger man til kvægdrift, og af det kvæg, der bliver produceret, sælger man ca. 80 pct. på det brasilianske hjemmemarked, som jo altså er vokset med de her ca. 75 millioner mennesker de sidste 50 år.
I forbindelse med sojaproduktionen bruger man ca. 7 pct. af arealet, og i 2008 blev der lavet en aftale i Brasilien, som gav ikke en bæredygtig produktion, men en mere bæredygtig produktion, end man havde tidligere.
Men det er altså 7 pct. af arealet, der er dyrket op, og af den samlede produktion importerer Danmark så 1 pct.
Derfor er og bliver det her forslag – ud over at det er i strid med dansk handelspolitik, som ministeren allerede har sagt – pjat og pjank og symbolpolitik.
Jeg har i min revers her en nål, som siger nej til gøglerpolitik, og hvis der er nogen, der gerne vil have den, så kan de kontakte mig, efter vi har behandlet det her beslutningsforslag.
Men den sidder altså her, så alle kan se den.
Selv om forslaget skulle blive vedtaget, har det tæt på nul indflydelse på afskovning i Brasilien, som først og fremmest er drevet af landets fuldstændig legitime behov for at nære befolkningen.
Så vi kan ikke støtte forslaget, og jeg skulle hilse fra Nye Borgerlige og sige, at de heller ikke kan stemme for det.
Tak for ordet.