runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2017-02-24:
Men vi må jo konstatere, at det må være nemmere at begå indbrud i Danmark end i mange andre lande, fordi vi åbenbart ikke har lige så god tyverisikring, som man har i andre lande.
Her tænker jeg altså ikke kun på alarmer, bidske hunde eller hegn med glasskår på osv. – det har vi heldigvis ikke så meget af – men måske er det, fordi det er lidt for nemt at bryde en dør op eller komme ind ad et vindue.
Og det tror jeg er noget, man først bliver opmærksom på, når man har oplevet det.
Jeg læste en artikel, inden jeg kom herop, hvor der stod, at folk begynder at tænke på det her, når de har været udsat for indbrud; så er det, at man begynder at tænke på: Hvad er det for nogle vinduer, jeg skal have, så jeg undgår det her?
Og: Uh, jeg skal huske at lade være med at lade vinduet stå åbent nede i kælderen, så man kan kravle ind.
Så jeg tror, at det her er en håndsrækning, og jeg mener ikke, at der er tale om formynderi.
Det skulle kun være formynderi mod dem, der sådan virkelig ikke ønsker at have tyverisikrede vinduer.
Jeg har svært ved at se, hvor mange der skulle synes, at det var virkelig attraktivt at have nogle vinduer, man meget nemt kan bryde op.
Christina Egelund (LA), 2017-02-24:
Så er der jo én ting, som ordføreren og jeg er enige om, nemlig at vi regulerer rigtig meget i det her land.
Det kan man jo så se forskelligt på, og det tror jeg vi gør.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-02-24:
Som jeg nævnte i min ordførertale, lavede Justitsministeriet en undersøgelse i 2015, hvor det blev påpeget, at strengere straffe slet ikke har nogen effekt, og at resocialiserende tiltag virker bedre.
Så jeg er nysgerrig efter at høre, hvorfor SF er med til at skrive, at der skal være højere straffe på det her område.
Naser Khader (KF), 2017-02-24:
Et hjem er det vigtigste, en familie har.
Det er konservativt hjerteblod, at vi gør det sværere at være indbrudstyv i Danmark.
Det er simpelt hen så grænseoverskridende og skaber utryghed, når der er indbrud.
Den generelle tendens er, at der er færre anmeldte indbrud end tidligere, men det betyder desværre stadig væk, at der er alt for mange indbrud i Danmark.
I 2016 blev der ifølge Danmarks Statistik anmeldt 31.885 indbrud i beboelser, mere end 30.000 indbrud altså, og selv om tallet er dalende, er det stadig væk for mange, og det skal der gøres noget ved.
Derfor er vi også glade for, at justitsministeren leverer svar på forespørgslen i dag, og det er det, vi skal anerkende i vores vedtagelse i dag.
Allerede mandag kom justitsministeren med et nyt udspil, hvor justitsministeren har foreslået: a, en selvstændig indbrudsparagraf i straffeloven, b, en skærpelse af straffen for indbrud, der er begået, mens ofrene er hjemme, c, yderligere fokus hos politiet på indsatsen mod rejsende kriminelle, herunder i forbindelse med indbrudskriminalitet.
Den selvstændige indbrudsparagraf i straffeloven er vigtig, fordi indbrudskriminalitet er en særlig form for kriminalitet, for det er ikke bare en cykel, der bliver stjålet; det at få indbrud i eget hjem er en enormt stor krænkelse af privatlivet, og det er derfor, det er noget særligt, og det skal straffes hårdere.
Derudover vil vi skærpe straffen for indbrud, der begås, mens der er nogen hjemme.
Det er utrygt, at man ikke kan være i sit eget hjem uden at frygte, at der står en mand med en elefanthue i stuen.
Sidst, men ikke mindst, skal vi sikre, at der lægges et ekstra fokus på østeuropæiske kriminelle eller såkaldt omrejsende kriminelle.
Jeg ved, at politiet i øjeblikket udarbejder en strategi for indsatsen, og det skal sikres, at indsatsen mod omrejsende kriminelle grupper styrkes, og vi skal finde de personer, der hjælper omrejsende kriminelle.
Rune Lund (EL), 2017-02-24:
Når Danmark nu er det land i EU, som har næstflest indbrud – kun overgået af Grækenland – så er der åbenlyst et problem, som vi skal tage hånd om og diskutere.
Er det i den forbindelse ikke naturligt, at man sætter sig ned omkring et forhandlingsbord og hører, hvad alle partier mener om spørgsmålet?
Vi har åbenlyst forskellige holdninger til straffe – det er en diskussion, vi har haft mange gange her i Folketingssalen – men der er jo andre emner, hvor vi kunne have fælles fodslag, f.eks. i forhold til forebyggelsen og de regler, der er i byggeloven og bygningsreglementet, hvor der jo ikke i Danmark, som der ellers er i andre lande, er regler om bestemte krav til vinduer og døre ved nybyggeri, som gør, at det er svært for en indbrudstyv at komme ind.
Det var noget, man kunne diskutere og have en snak om, inddrage nogle eksperter, hvis man sad omkring et forhandlingsbord ovre i Justitsministeriet.
For vi har simpelt hen alt for mange indbrud.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-02-24:
Som jeg har forstået det, vil regeringen komme med et lovforslag i løbet af den kommende tid.
Der regner jeg med at spørgerens parti og mit eget parti i fællesskab vil forsøge at lægge pres på regeringen og sørge for, at vi kan få nogle skærpede straffe, der jo kan tilfredsstille både Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti på det her område.
Så der synes jeg egentlig bare at vi skal arbejde sammen hen imod det mål, som jeg også kan forstå spørgerens parti har.
Trine Bramsen (S), 2017-02-24:
Det vil spørgerens parti gerne, men spørgsmålet er så, hvor vi skal arbejde sammen om det henne.
Der vil jeg gerne høre Dansk Folkeparti, om de kan bakke op om, at der kommer en decideret forhandling i Justitsministeriet, så vi i fællesskab når frem til en ny indbrudspakke, der på alle de parametre, der har været nævnt i debatten indtil nu, kan styrke indsatsen mod indbrud.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-02-24:
Jeg mener, at justitsministeren har taget det første skridt, men at vi ikke er i mål på det her område.
Derfor synes jeg jo godt, at en strafskærpelse kan være langt mere markant.
Trine Bramsen (S), 2017-02-24:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvad der ligger i ordene en markant strafskærpelse.
Mener Dansk Folkeparti, at justitsministerens udspil, hvorefter en indbrudstyv, der før blev straffet med 60 dage, nu skal straffes med 80 dage, er en dækkende markant strafskærpelse?
Trine Bramsen (S), 2017-02-24:
Det har også en positiv effekt på cabotagekørsel.
Derfor har vi længe været åbne over for det og er det stadig, men det kræver selvfølgelig, at der kan findes et flertal her i Folketinget.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-02-24:
Det er bare ganske kort.
Jeg er glad for tilkendegivelsen, men med hensyn til det, ordføreren siger om ANPG-scannere ved grænseovergangene, vil jeg gerne spørge, om der er tale om permanente ANPG-scannere.
Er det det, Socialdemokraterne vil kunne støtte op om og aktivt arbejde for?
Trine Bramsen (S), 2017-02-24:
Det var under den socialdemokratisk ledede regering, at vi startede forsøgene med nummerpladescannere, og resultaterne har også på det område vist sig at være gode, ikke mindst når man kan samkøre det med de nummerpladescannere, der sidder på politibilerne, og man derfor får et mere fyldestgørende billede.
Det er også baggrunden for, at vores opfordring til, at justitsministeren indkalder til forhandlinger om det her, er så klar, for det er jo netop ved et forhandlingsbord, at vi kan få de initiativer, som reelt virker, igennem, og en af de ting, som vi tror har en virkning, når det gælder de udenlandske kriminelle, er bl.a. nummerpladescannere.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-02-24:
Tak for det.
Og tak for ordførertalen.
Jeg har bare et enkelt spørgsmål, og det går på det, den socialdemokratiske ordfører sagde om overvågning i grænseområderne.
Ordføreren sagde – og det her er et forsøg på et citat – at Socialdemokratiet under ingen omstændigheder er afvisende over for yderligere overvågning i grænseområderne.
Jeg går ud fra, at det er ANPG-overvågning, som ordføreren er inde på.
Men en ting er jo ikke at være afvisende over for det, noget andet er, om man aktivt vil arbejde for det, så jeg vil gerne høre, om Socialdemokratiet aktivt vil arbejde for, at vi får udrullet endnu mere overvågning af vores grænseområder og får sikret en endnu stærkere permanentgørelse af den kontrol, der er i grænseområderne.
Trine Bramsen (S), 2017-02-24:
I 2016 var der 31.885 indbrud i Danmark, og selv om det er et fald – og det er godt – så har Danmark stadig væk en andenplads i Europa, hvad angår antal af indbrud.
Alt for mange oplever det kæmpe overgreb, det er, og at den utryghed, der er forbundet med indbrudstyveri, indfinder sig.
Ét indbrud er og bliver et indbrud for meget, og det er baggrunden for, at vi har indkaldt til denne forespørgselsdebat i dag.
Vi har et politisk ansvar for, at faldet i antal indbrud fortsætter, og at langt færre danskere dermed oplever det store ubehag, der er forbundet med indbrudskriminalitet.
Når man ser på, hvor mange indbrud der opklares, så er der heller ikke grund til at være specielt glad.
Sidste år blev der rejst sigtelse i blot 2.082 tilfælde af indbrud.
Det er lavt, også for lavt, for jeg minder om, at antallet af indbrud var 31.885.
Derfor har vi altså en politisk udfordring her i Folketinget, og det er baggrunden for, at ministeren er indkaldt til denne forespørgselsdebat; en forespørgselsdebat, der forhåbentlig kan bringe initiativer på banen, som for alvor – for alvor – kan bringe Danmark til nedrykning i rækkerne, når det gælder indbrudsligaen.
Jeg ser frem til denne debat og takker ministeren for at møde op.
Anni Matthiesen (V), 2017-02-24:
Sådan en fredag eftermiddag ærgrer det mig lidt, at fru Christine Antorini virker
lidt sur,
synes jeg.
Jeg synes faktisk, at Socialdemokratiet og Venstre sammen har lavet rigtig mange gode aftaler på det her område, som netop er med til at begrænse de her udfordringer.
Og jeg vil derfor egentlig gerne have ordføreren til at bekræfte noget: Er det ikke rigtigt, at hvis vi f.eks. tager folkeskolereformen, kan man sige, at der har Venstre været med til at sikre, at der bliver fokus på at få gjort noget ved de her ting?
Og for den sags skyld, at vi jo også inden længe kommer med et udspil på dagtilbudsområdet, som også skal være med til at løfte de her ting.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-02-24:
Jeg vil gerne diskutere hele paletten af gode initiativer og forslag, der kan være på det her område.
Spørgeren har jo ret i, at straf er ét element.
Jeg synes også, jeg havde andre elementer med i ordførertalen, for der er jo rigtig mange tangenter at spille på lige præcis i den her sag.
Der nævnte ordføreren et par stykker, og det lytter vi meget gerne til.
Alt, hvad der kan være med til at sætte hårdere pres på de mennesker, der begår indbrud, vil Dansk Folkeparti jo hjertens gerne medvirke til.
Rune Lund (EL), 2017-02-24:
Tak for den tilkendegivelse.
Så synes jeg bare, at den bedste måde at gøre det på, at tage den diskussion på, er, at justitsministeren inviterer på en kop kaffe og nogle af de kager, som altid står på bordet, når justitsministeren inviterer til møde ovre i Justitsministeriet, og så kan vi jo tage en fælles snak og tage fat på problemstillingen fra en ende af og diskutere alle de muligheder, der er.
Det synes jeg personligt.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-02-24:
Er grænsekontrol godt?
Jeg tror, at den spørger, som stod her lige før, godt kunne finde ud af at sondre mellem, hvad det er for en grænsekontrol man vil have.
Spørgeren blev spurgt om nogenlunde det samme og svarede jo, at en af formerne for grænsekontrol er den, der har med flygtninge og asylansøgere at gøre, og en anden er den, der har med kriminalitet og stjålne effekter osv. at gøre.
Og som jeg i hvert fald ser på grænsekontrollen dernede nu – det er rigtig mange dage siden, jeg kørte over selv – tror jeg nu ikke, de står og lurer ret meget på de stjålne effekter.
Så i det omfang, det ikke prioriteres mere, har jeg ikke spor imod, at man også gør det.
Men som andre har sagt herinde, er det jo sådan, at vi gerne vil opprioritere alt her i Folketinget, rub og stub, alt skal opprioriteres.
Men vi skal altså bare bevare de forbundne kar.
Altså, pengene skal jo komme et eller andet sted fra.
Men hvis spørgeren mener, om vi har noget imod, at grænsekontrollen i højere omfang også gælder tyverieffekter, så kan jeg bekræfte, at det har vi ikke.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-02-24:
Jeg har bare et meget enkelt spørgsmål.
Ordføreren og jeg er en del af det samme forslag til vedtagelse, og der indgår jo et fokus på ANPG-skannere i grænseområderne.
Så jeg vil egentlig bare spørge Venstres ordfører: Er grænsekontrol godt, og hvordan ville grænsekontrollen se ud, hvis Venstre havde haft 90 mandater?
Preben Bang Henriksen (V), 2017-02-24:
En del af spørgsmålet går på, om vi mente, at en opdeling i indbrudsparagraffen ville have nogen virkning.
Nu er jeg så nødt til selv at fortsætte det spørgsmål, som ikke blev fulgt op, og sige, at det, jeg tror på har en virkning, er den strafskærpelse, som ministeren lægger op til samtidig med opdelingen.
Så bliver der spurgt om forebyggelse og om, hvorfor det ikke fylder mere.
Og der tror jeg Det Kriminalpræventive Råd har en ganske glimrende aktivitet herhjemme.
Men jeg kan ikke lige fortælle, hvad der skal gøres over for de mange østeuropæere.
Trine Bramsen (S), 2017-02-24:
Det er godt.
For vi kan jo sådan set godt være enige om at lave ændringer i lovgivningen, men forespørgselsdebatten i dag handler jo om, hvordan vi får færre indbrud.
Der vil jeg gerne høre Venstre, hvorfor partiet ikke nævner forebyggelse med et eneste ord, når vi nu ved, at Det Kriminalpræventive Råd og alle forskere, der sidder med det her område, ja sågar politiet selv, har været ude og sige, at forebyggelse er det redskab, der har den største effekt i forhold at sikre et fald i antallet af indbrud.
Man kan lave forebyggelse på mange forskellige måder, så hvorfor nævner Venstre ikke det med et eneste ord?
Preben Bang Henriksen (V), 2017-02-24:
Nej, det tror jeg ikke isoleret set.
Jeg synes bare, at det lovgvningsmæssigt er en glimrende idé ikke at blande vidt forskellige ting sammen, så som indbrud i private hjem og det at have stjålet en Yankee Bar i Brugsen.
Men jeg tror ikke, at det at lave en ekstra paragraf i straffeloven isoleret set vil hjælpe.
Trine Bramsen (S), 2017-02-24:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om han tror, at en særlig indbrudsparagraf i sig selv vil føre til færre indbrud.
Altså om det at ændre i lovgivningen, på papiret, fører til færre indbrud.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-02-24:
Jamen vi er jo et flertal – et massivt flertal på 179 mandater – der siger, at der skal gøres noget på det her område.
Det, der jo står i det forslag til vedtagelse, som vi har tilsluttet os, er, at regeringen får muligheden for at komme med et forslag.
Så regner jeg med, at der vil blive rigtig meget snak om lige præcis det forslag, og at vi kan få nogle debatter om det, men jo også nogle samtaler om, hvor vi i fællesskab i de partier, der måske står uden for regeringen, vil kunne hjælpe regeringen med at gøre noget endnu bedre, end den i første omgang har lagt op til.
Tak for det.
Men ordføreren glemte at svare på, hvilken grænsekontrol Venstre ville have, hvis man kunne bestemme og havde helt frit valg på alle hylder.
Hvordan kunne man så forestille sig den skulle se ud?
Jeg er mægtig ked af, hvis fru Lisbeth Bech Poulsen tror, at jeg ikke er glad for den grænsekontrol, vi har.
Jeg tillader mig bare at kalde den for en stikprøvekontrol, fordi den jo ikke er en rigtig permanent grænsekontrol, som vi gerne ser den i Dansk Folkeparti.
Men ja, det er jo fantastisk, at vi nu har bevæget os i den rigtige retning og fået noget, der kan minde om en grænsekontrol.
Vi er ikke i mål, men vi er på vej, og det er godt, og det er vi glade for, og jeg smiler i hele ansigtet over, at vi er nået dertil.
Så skal vi bare nå til næste fase.
Så fru Lisbeth Bech Poulsen må endelig ikke tro, at jeg skammer mig, eller at jeg ikke er glad for grænsekontrollen, for det er jeg.
Jeg siger bare, at den ikke er, som den ville have været, hvis Dansk Folkeparti havde haft 90 mandater.
Så bliver jeg spurgt til forhandlinger, og om vi kunne tænke os at deltage i forhandlinger om det her.
Altså, vi deltager i alle de forhandlinger eller møder, vi bliver tilbudt fra regeringens side.
Det vigtige for os er at bringe antallet ned.
Det gør vi på mange forskellige måder.
Jeg regner også med, at fru Lisbeth Bech Poulsen vil redegøre for sit partis synspunkt, når hun kommer på talerstolen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-02-24:
Det synes jeg var lidt interessant.
Jeg troede, at DF var meget stolte over den grænsekontrol, der er kommet, men det kan jeg forstå at man ikke er alligevel, eller at det ikke er en rigtig grænsekontrol.
Det, jeg egentlig ville spørge om, var lidt a la det, som Socialdemokratiets og Enhedslistens ordførere også spurgte om.
Hvis vi har et fælles mål i Folketinget om, at der er noget, vi gerne vil gøre noget ved – det kan være, at vi har forskellige værktøjer i værktøjskassen, men vi er egentlig enige om målet, nemlig at der er for mange indbrud i Danmark, og det er utrygt; det er enormt grænseoverskridende for dem, det går ud over, og det vil vi gerne gøre noget ved –
hvorfor er ordføreren så ikke med på et forslag til vedtagelse eller udtrykker et klokkeklart ønske om, at der bliver indkaldt til forhandlinger ovre hos justitsministeren?
Det er jo det, vi kan som Folketing.
Hvis vi er mange nok, et flertal, der ønsker noget, så kan vi gøre det klokkeklart, at det er den vej, vi ønsker at gå.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-02-24:
Men den grænsekontrol – jeg kalder den en stikprøvekontrol – vi har ved de danske grænser, er jo lagt an på og indrettet efter at skulle væsentlig andre ting end lige præcis kriminalitetsbekæmpelse.
Det handler jo om at bringe tilstrømningen af asylansøgere til Danmark ned, og det er det, der er pointen med den stikprøvebaserede kontrol, vi har nu.
Og det er jo ikke en rigtig permanent grænsekontrol, som vi kunne forestille os eller ønske os den i Dansk Folkeparti.
Så hvis fru Zenia Stampe er med, kan vi jo forsøge at gøre den stærkere og lægge den an på andre måder og sikre, at det også kommer til at gælde på det her område.
Det vil jeg hjertens gerne være med til at hjælpe De Radikale med.
Zenia Stampe (RV), 2017-02-24:
Det er, fordi vi ikke vil være med til at tage pengene fra ungdomsuddannelserne.
Det er jo rigtig flot, at man har flyttet arbejdspladser ud i provinsen, men hvis man samtidig hiver lige så mange arbejdspladser ud af provinsen ved at fyre lærere, så gør det jo ingen forskel.
Så det er den forklaring.
Men vi er enige i, at politiet skal have tilført flere ressourcer.
For hvorfor er det, vi ikke har set et markant – et markant – fald i antallet af indbrud, efter at vi har indført grænsekontrol?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-02-24:
Det her er jo et område, hvor politiet fremadrettet skal sørge for at trappe op på indsatsen, og det er jo der, hvor vi med politiforliget, som vi indgik i 2015, har haft et meget stort fokus på både at tilføre flere ressourcer – næsten 2 mia. kr. over de 4 år, som perioden forløber – men også flere betjente.
For fru Zenia Stampe har sådan set ret i, at politiet er hårdt presset på rigtig mange forskellige områder, og det er jo også derfor, jeg står åbent og ærligt og erkender, at hvis dansk politi fremadrettet skal kunne yde den service, som jeg mener at danskerne har krav på, men som jeg også ved at rigtig mange betjente gerne vil levere, så kommer det til at koste mere.
Det kommer til at kræve mere, og det vil kræve langt flere betjente.
Derfor synes jeg jo også, det er kedeligt, at Det Radikale Venstre ikke er med i politiforliget og sidder med inde ved bordet og er med til både at finansiere det, men jo også at tilføre politiet de årsværk, som man har hårdt brug for.
Zenia Stampe (RV), 2017-02-24:
Jeg bemærkede, at hr. Peter Kofod Poulsen sagde, at indsatsen mod indbrud var en prioriteret opgave, eller at den i hvert fald skulle blive det.
Som bekendt er konsekvensen af at prioritere noget højere, at noget andet skal prioriteres lavere.
Derfor kunne jeg bare godt tænke mig at vide, hvad det så er, der skal ligge lidt længere tid i vindueskarmen, som politiet beskriver det, når man lægger noget nederst i bunken.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-02-24:
Det er også en måde at gøre det på.
Jeg regner nu også med, at justitsministeren inviterer til kaffe for at høre, hvad partierne måtte have af input, ligesom vi jo også kommer til at arbejde med det forslag, der kommer.
Der er det helt klart – altså helt klart – vores holdning, at vi skal forsøge at trække regeringen i en hårdere og mere markant retning på det her område.
Jeg vil også sige, at hvis justitsministeren ikke vil facilitere en kop kaffe til Enhedslistens ordfører, vil Dansk Folkepartis ordfører hjertelig gerne facilitere den.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-02-24:
Men det er jo netop nu, vi diskuterer det.
Jeg forstår bare ikke, hvorfor ordføreren er så vævende.
For hvis man virkelig ønsker, at der skal gøres noget ved det her, så er det jo netop i dag, vi kan sige helt tydeligt, at vi er et flertal i Folketinget, der ønsker, at justitsministeren indkalder til forhandlinger.
Og der hører jeg bare ikke ordføreren være særlig klar, og det undrer mig.
Det er jo netop nu, ordføreren kan sige: Ja, vi er et flertal, der ønsker, at der skal indkaldes til forhandlinger.
Magnus Heunicke (S), 2017-02-24:
Den proces er vi i fuld gang med.
Det er jo derfor, jeg som ordfører på området har været rundt og besøge den offentlige sektor, og det er ikke kun mig, det er også partiformanden, fru Mette Frederiksen, som var hende, der lancerede »Fingrene væk«-reformen på vores kongres, der har været rundt på besøg i den offentlige sektor, og vi er stadig væk vi gang med det arbejde.
Jeg synes, at det her er for vigtigt til politisk drilleri, og jeg opfatter heller ikke ordførerens spørgsmål til mig som politisk drilleri.
Altså, vi har lige hørt en minister, som har sagt, at hun er i gang med arbejdet og senere vil præsentere noget, og vi har respekt for, at man ikke sådan uden videre kan komme sådan og sige, at selvfølgelig kan det løses.
Det er et problem, der er vokset og vokset år efter år.
Sådan har vi det også med det.
Andet skridt er at grave sig længere ind i det sammen alle, der ved noget om det her emne.
Og tredje skridt er selvfølgelig så at få lavet nogle konkrete ting, vi – forhåbentlig så mange af os som muligt – kan blive enige om at få ændret.
Eva Kjer Hansen (V), 2017-02-24:
Jo, jeg er enig med ordføreren i de gode intentioner om at give mere rum til fagligheden derude.
Men hvad er det, vi kan forvente fra Socialdemokratiets side?
Altså, kommer der beslutningsforslag, kommer der oplæg med overskriften »Fingrene væk« med konkrete bud på, hvad det er for nogle love, der skal laves om?
Er det på beskæftigelsesområdet?
Er det på det sociale område?
Altså, hvad er det, der kommer fra Socialdemokratiets side?
For jeg har oplevet, at gode ideer og forslag til, hvordan det kunne gribes an, bare bliver afvist, og så må man ligesom komme med, hvad der så er Socialdemokratiets bidrag til, at vi reelt skaber noget forenkling og noget afbureaukratisering.
Magnus Heunicke (S), 2017-02-24:
Det gælder faktisk ikke kun Folketinget, så vi må jo også have mod til at gribe i egen barm her og spørge: Hvor er det, at vi – og vi gør det formentlig efter bedste tiltro til egne evner, og efter hvad der nu er det rigtige at gøre – synes, at vi skal detailregulere en hverdag ude på en institution i Danmark?
Det gælder byråd og regionsråd, som jeg nævnte, og det gælder andre dele af den offentlige sektor.
Vi må tage det alvorligt, at vi har et dygtigt, veluddannet personale – både medarbejdere helt ude i fronten og offentlige chefer – som i dag ikke får det rum, som de fortjener, til at udføre deres opgave, som det ville være bedst for ikke kun deres arbejdsglæde, men så sandelig ikke mindst også for de borgere, som er afhængige af det.
Det er det, vi mener med det.
Der skal skabes det rum, og det kræver altså, at vi har modet til også at sige til hinanden, at vi altså nogle gange skal holde fingrene væk og have respekt og tillid til de opgaver, der varetages ude i den offentlige sektor af lederne og frontpersonalet.