runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2026-02-24:
Men fordi man modtager en fødevarecheck, er det jo ikke det samme, som at man får et stempel i panden, der siger, at nu er man ludhamrende færdig.
Vi anerkender, at der er folk, som har svært ved at få tingene til at hænge sammen.
Det er ikke det samme, som at man ikke godt kan brødføde sig selv.
Det tror jeg sådan set også selv Danmarksdemokraterne er enige i, altså at der er nogle, der skal have hjælp.
Så kan vi være uenige om, hvordan den hjælp skal gives, og det er vi så tydeligvis.
Men jeg er glad for, at spørgerens parti i det mindste ikke har modsat sig, at den her hastebehandling finder sted, så pengene kommer hurtigt ud at arbejde.
Det vil jeg gerne sige tak for.
Samira Nawa (RV), 2026-02-24:
Ordføreren sagde i sin indledende tale, at der med det her lovforslag er tale om et målrettet tiltag.
Jeg begriber simpelt hen ikke, hvordan man kan bruge de vendinger om mere end 2 millioner borgere i vores land.
Altså, det er jo meget tæt på halvdelen af den voksne befolkning, der står til at modtage en fødevarecheck.
Hvordan harmonerer det med, at ordføreren står på talerstolen og kalder det for et målrettet tiltag?
Benny Engelbrecht (S), 2026-02-24:
Det kunne være, at man skulle prøve at handle lidt i REMA 1000 og Lidl sammen med andre mennesker og opleve, at det jo er helt almindelig hverdagssnak, når man mødes over køledisken nede i brugsen, at det er svært at få tingene til at hænge sammen.
Det er ikke kun nogle ganske få i vores samfund, der påpeger det.
Det er faktisk en relativt bred opfattelse.
Det er jo, fordi fødevarepriserne er steget meget.
Spørgeren og jeg skal nok klare os, men der er altså ganske mange, som er på overførselsindkomster af forskellig karakter, for hvem det er svært at få tingene til at hænge sammen.
Det anerkender jeg.
Samira Nawa (RV), 2026-02-24:
Der er i hvert fald ikke mere end 2 millioner borgere, der er på overførselsindkomst.
Og ordføreren kan være helt rolig.
Jeg handler skam både i REMA 1000, Netto og 365discount, og hvad det hedder alt sammen.
Men hvis man ville gøre det, som ordføreren nævnte i sin indledende tale, nemlig have et målrettet tiltag, så kiggede man på de allermest udsatte i landet.
Det havde været målrettet, og det havde været at give en check eller en hjælpende hånd til mennesker, der sidder hårdt i det.
Dina Raabjerg (KF), 2026-02-24:
Men det her handler jo ikke om overførselsindkomster.
Det handler om, at man har defineret mere end 2 millioner danskere som nogle, der er så fattige, at de ikke har råd til at betale deres fødevarer.
Er ordføreren ikke enig i, at det er det, man gør?
Man siger til skatteborgerne: Kære den ene halvdel af skatteborgerne, nu skal I sende en fødevarecheck til den anden halvdel af skatteborgerne i verdens rigeste land, fordi de har ikke råd til at købe mælk og spaghettikødsovs.
Benny Engelbrecht (S), 2026-02-24:
Det er som bekendt sådan, at der har været to forhandlinger, der har foregået parallelt.
Jeg nævner det bare.
Det har jeg kun hørt at Det Konservative Folkeparti har udtalt sig positivt om.
Det er noget, der kommer alle til gavn og ikke kun udvalgte grupper.
Når vi målretter den her check, er det af to hensyn: for det første, fordi der så sker noget på den korte bane, vel vidende at en momsændring først kan træde i kraft på et senere tidspunkt; og for det andet, fordi en række af de grupper, som er i arbejde, jo allerede har fået flere penge mellem hænderne, bl.a. fordi de har fået skattelettelser på grund af beskæftigelsesfradraget, herunder den seneste justering af beskæftigelsesfradraget, som var en del af den finanslovsaftale, som regeringen indgik – i øvrigt med spørgerens parti.
Så der er med andre ord altså lavet en lang række hjælpeindsatser og givet hjælp til mange.
Men netop når det handler om overførselsindkomsterne, er der altså nogle, der halter efter.
Karin Liltorp (ALT), 2026-02-24:
Jeg kan oplyse, at jeg også er i kontakt med en del af de mennesker, som bliver berørt af den her fødevarecheck, og jeg har selv fået utrolig mange mails fra folk på førtidspension og på kontanthjælp og fra studerende, der siger, at det her jo er helt tåbeligt, for det løser slet, slet ikke det problem, de står over for.
Det er jo det, der er problemet.
Nu får de en engangscheck, og så håber man, at det går bedre.
Men de skal også betale næste måned og næste måned igen, og i stedet for går en stor del af pengene til mennesker, der ikke har brug for det.
Jeg kan se, at jeg ikke har mere tid, men erkender ordføreren ikke, at de her penge kunne have været brugt noget bedre, hvis vi faktisk havde målrettet dem de udsatte, og kunne ordføreren være villig til, at vi kiggede på kontanthjælpen?
Benny Engelbrecht (S), 2026-02-24:
Jeg synes, at vi har fundet en rigtig fin fordeling af det.
Man kan finde nogle enkelte undtagelser, ja, bestemt kan man det, hvor man kan pege på, at der er nogle, hvoraf den ene ægtefælle har en høj indkomst, mens den anden ikke har.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-02-24:
Hvordan har ordføreren fra Socialdemokratiet det med, at en enlig sygeplejerske, som har to børn, der skal forsørges, og for at få tingene til at hænge sammen måske lige tager et par ekstra vagter og kommer lige over den her grænse på omkring 500.000 kr. og derfor ingen hjælp får, skal gå på arbejde og aflevere sine skattekroner, når Socialdemokratiet og regeringen vælger at give pengene til den her udenlandske seriekriminelle, som ikke vil være på arbejdsmarkedet, men som har boet her år efter år, og som Socialdemokratiet ikke har fået smidt ud?
Er det virkelig rimeligt?
Er det sådan, vi skal indrette vores samfund?
Benny Engelbrecht (S), 2026-02-24:
Det er sådan, at sygeplejersken, som tager det ekstra nap, for det første har fået en række skattelettelser, bl.a. i form af en stigning af beskæftigelsesfradraget.
Der er også rykket på grænsen for, hvornår man kommer ind under topskatten.
For det andet er der et lønløft, som har betydet, at vedkommendes løn er blevet hævet meget.
Nu sidder hr. Lars Boje Mathiesen og gør det, han altid gør: laver det her af hensyn til at kunne lave klip til sociale medier.
Men det her er Folketingssalen.
Vi prøver faktisk at have en seriøs debat om et lovforslag, så prøv at lytte efter, hvad der bliver sagt, i stedet for at sidde og spille skuespil.
Det er jo sådan, at vi allerede har lavet en bred aftale i Folketinget blandt en række partier, hvilket skal håndtere spørgsmålet omkring de kriminelle udlændinge, som f.eks. er på førtidspension.
For problemet er jo ikke, at der måske er nogle af dem, der kan få en fødevarecheck; problemet er i virkeligheden, hvis der eksempelvis er nogle kriminelle, som kan være på førtidspension uberettiget.
Og det er jeg glad for at der er et bredt flertal i Folketinget der står bag at vi får kigget på og i øvrigt også har vedtaget lovgivning om.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-02-24:
Det handler ikke om skattelettelser og alt muligt andet.
Det er præcis det her, vi snakker om.
Det er det her lovforslag.
Så ordføreren må forholde sig til det.
I denne sag siger man til den enlige sygeplejerske, som lige kommer op og tager nogle ekstra aftenvagter for at få tingene til at hænge sammen
Det er jo fakta.
Det er det, det her handler om.
Så kan vi snakke om andre lovforslag, og hvad man ikke gør og alt muligt andet.
Men hvis man skal tage det seriøst, så forholder man sig til det her lovforslag.
Her får sygeplejersken, som tager en ekstra vagt, ikke en øre, men I vælger at give dem til en udenlandsk kriminel.
Benny Engelbrecht (S), 2026-02-24:
Måske ville vi tage hr. Lars Boje Mathiesen lidt mere seriøst, hvis Lars Boje Mathiesen tog Folketingssalen seriøst.
Hold op med at bokse til mikrofonerne.
Hold op med at sidde og lave fagter og alt muligt andet alene med det formål at komme på sociale medier.
Hele pointen er jo, at vi netop har sikret, at sygeplejersken har kunnet få en højere løn, har kunnet slippe billigere i skat og en masse andet.
Jeg kan godt se, at hr. Lars Boje Mathiesen sidder og sender signaler i stedet for udtryk, som hr. Lars Boje Mathiesen ikke må sige af hensyn til formanden.
Jeg synes, man bør respektere Folketingssalen som det sted, det er, dvs. dér, hvor vi konkret behandler lovforslag.
Det her er ikke et cirkus.
Det her er ikke et sociale medier-cirkus.
Dina Raabjerg (KF), 2026-02-24:
Tak skal du have, formand.
Danmark er jo et af verdens rigeste lande og et af de lande, hvor der er mindst forskel mellem rig og fattig.
Alligevel betegner Socialdemokratiet mere end 2 millioner danskere som nogle, der angiveligt ikke har råd til at købe deres fødevarer.
Jeg synes personligt, at det er meget formynderisk over for borgerne og over for skatteyderne, at man betegner den ene halvdel af befolkningen som fattig, og så skal den anden halvdel af befolkningen sende dem en check.
Jeg forstår ikke, at man vil være det bekendt.
Nu er det det, man har valgt at gøre.
Men når man giver checks og angiver fødevarepriserne som årsagen til det, hvorfor i himlens navn kigger man så ikke på det problem, der rent faktisk er, nemlig at fødevarepriserne er høje?
For det løser man jo ikke med en check.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-02-24:
Hvis Venstre så bare ville give skattelettelser til danskerne, var det jo fint.
Men her er det jo så rockeren Fasar, som får en skattelettelse og nogle penge tilbage.
Tillykke med det.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge om, er noget andet.
Da jeg spurgte Venstre om elafgiften under finanslovsforhandlingerne, sagde man, at man kun kunne finde pengene til at nedsætte elafgiften i 2026 og 2027, altså de første 2 år af den her finanslovsperiode på de 4 år.
Men pudsigt nok, nu her et par måneder senere,
fandt man lige stort set det samme beløb, altså 6 mia. kr. til 2028 og 2029.
Så passede det jo ikke, at man ikke havde pengene dengang til, at man kunne nedsætte elafgiften permanent i hele den finanspolitiske periode.
Kim Valentin (V), 2026-02-24:
Må jeg ikke lige rette ordføreren fra start af og sige: Hvis der er nogen, der går rundt og uberettiget får kontanthjælp og førtidspension eller andet, så har de jo heller ikke ret til fødevarechecken.
Der skal jo være ret til de andre ydelser.
Jeg synes bare lige, jeg vil sige det, for det blev indikeret fra start af.
Ja, det er rigtigt, at Venstre er ret opmærksom på, at der skal være penge til det hele.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-02-24:
Jamen Fasar er jo berettiget til det, fordi Venstre og andre partier her ikke ville lave en ordning med tilbagevirkende kraft, så vi kunne fratage ham hans førtidspension.
Så han er berettiget til det, så der afslører man jo sin egen inkompetence.
Men det ændrer jo ikke noget på, at da man sad i efteråret, var det økonomiske råderum også stort – 107 mia. kr.
Det er ikke mine ord, det er ordføreren selv og partiet, der siger det.
Men hvorfor kan man så finde pengene nu?
Det er jo de samme beløb.
Kim Valentin (V), 2026-02-24:
Nej, det er ikke de samme penge.
Det er nogle andre penge.
Det er jo sådan, det er med et budget, der løber i staten.
Ja, råderummet vokser, eller råderummet bliver mindre, og man er nødt til at følge med i det hele tiden.
Det er faktisk også det, der er sket her.
Lad mig så sige, at de 4,5 mia. kr., som det her koster, jo ikke er et beløb, der er taget over mange år; det er et beløb, der tages ud nu, men ikke tages ud næste år.
De 6 mia. kr., som kommer fra 2028 af, er jo netop fra 2028 af, fordi de skal findes permanent.
Hans Kristian Skibby (DD), 2026-02-24:
Vi hørte jo grammofonpladen fra Venstre om, at borgerne skal have flere penge mellem hænderne, og det er da sådan set en grammofonplade om noget, vi støtter i Danmarksdemokraterne.
Men én ting er, at man giver folk penge mellem hænderne; noget andet er jo, at man hurtigt tager dem fra dem igen.
Må jeg minde om, at den regering, som ordføreren er fortaler for, har øget ejerafgifter på benzin- og dieseldrevne biler markant.
Der er kommet en ny transportafgift, der er kommet nye højere priser på olie og diesel med en øget afgift på 27 øre plus moms på olie og 63 øre plus moms på diesel.
Der er kommet en CO 2 -afgift, der kommet ny emballageafgift, der kommet en medieafgift, og så har man sågar også brugt tiden på at indføre moms på fitness og zumba og og også på musikskoler og danseskoler.
Hvordan synes ordføreren sådan nogle eksempler klinger i forhold til det, man står og siger fra Folketingets talerstol, når der jo er evidens for, at man har haft ganske travlt i den her SVM-regering med at øge afgifter og moms og alt muligt andet et hav af steder?
Kim Valentin (V), 2026-02-24:
Nu var der en lang række eksempler her.
Jeg vil sige, at hovedparten af eksemplerne jo er lovgivning, der kommer fra EU, og som vi har forhandlet i EU.
Det er en del af, at vi er en del af EU.
Sådan er det jo.
Vi skal vel formodentlig ikke – det tror jeg heller ikke at Danmarksdemokraterne mener – melde os ud af EU i givet fald.
Det kunne ordføreren måske svare på.
Den anden del af det er klimaafgifter, og det er da rigtigt, at vi skal tilpasse vores transportsektor.
Det er da heller ikke noget, som jeg personligt var vild med at gå ud at fortælle.
Men der skal jo ske en tilpasning, så vi ikke længere sviner så meget, som vi gjorde i fortiden.
Det, vi behandler i dag, er en fødevarecheck, som er noget helt andet.
Der kan jeg jo godt være stolt af et eller andet sted, at vi både har mulighed for at lette skatten med 16 mia. kr. og så samtidig også sige, at der faktisk er nogle, der ikke fik så meget ud af det, og så finder vi 4,5 mia. kr. til dem.
Hans Kristian Skibby (DD), 2026-02-24:
Jeg synes jo alligevel, at ordføreren skal have stor ros for at stå ved, at Venstre åbenbart er stolt af den her besynderlige fødevarecheck.
For vi andre liberale partier i det her Folketing synes måske, det er en kende morsomt, at Venstre står og skal være fortaler og forsvarer for det her miskmask.
Det er jo ikke hver dag, at man oplever, at et liberalt parti går ind og synes, at det er en fantastisk begivenhed, at man har opfundet en situation nu efter 4 års virke, hvor 2 millioner danskere er blevet så fattige, at regeringen er nødt til at give dem en check.
Er det god liberal politik?
Er det virkelig hr. Kim Valentins politik, han står og roser?
Eller er det bare noget, ordføreren siger, fordi det står i manuskriptet?
Benny Engelbrecht (S), 2026-02-24:
Når man får en børne- og ungeydelse, får man jo en offentlig ydelse, når man modtager folkepension, får man en offentlig ydelse, og når man modtager su, får man en offentlig ydelse – og så fremdeles.
Så ja, dem, som kommer til at modtage fødevarechecken – som så ikke er en check, men en overførsel til ens nemkonto – er personer, som får en offentlig ydelse.
Så kan det godt være, at der er nogle af dem, der også har andre indtægter end den offentlige ydelse, men det er modtagere af offentlige ydelser.
Kim Valentin (V), 2026-02-24:
Mange tak for det, formand.
For Venstre er det afgørende, at danskerne får flere penge mellem hænderne.
Det tror jeg ikke der er så mange der er i tvivl om.
Det er derfor, det er med historiske personskatte- og afgiftslettelser, at vi allerede nu har gjort det billigere at være dansker.
Det lovforslag, vi behandler i dag, handler også om, at danskerne skal have flere penge mellem hænderne.
For med fødevarechecken giver vi en tiltrængt hjælp til de danskere, der har svært ved at få enderne til at mødes i hverdagen.
Det er også derfor, at denne fødevarecheck skal ses som et supplement til de mange andre initiativer, regeringen allerede har gennemført, som samlet set har lettet skatten for over 16 mia. kr. netto i 2026 alene, og som f.eks. har givet en funktionærfamilie over 15.000 kr. mere at gøre godt med i år.
En familie som f.eks. Henriette og hendes mand og to børn, som vi i Venstre er kommet med som eksempel, kan se, at de får næsten 13.000 kr. ekstra i husholdningsbudgettet i 2026.
Lars på 64 år, som er selvstændig med sin kone, kan se frem til at have over 13.000 kr. mere i år end sidste år.
Kort sagt har Venstre gjort det billigere at være dansker.
Det er altså ikke bare noget, vi siger, det er også noget, der rent faktisk sker.
Den parallelaftale, som vi lige har lavet i forbindelse med sænkningen af moms fra 2028, giver yderligere 6 mia. kr. tilbage til danskernes pengepung.
Fødevarechecken giver danskerne flere af deres egne penge tilbage, ja.
I en ekstraordinær situation med høje priser gennem mange år giver vi en midlertidig hjælp til flere grupper som folkepensionister og børnefamilier uden høj indkomst.
Den er ansvarlig, fordi den bygger på kendte og gennemprøvede principper og systemer, som gør det muligt at udbetale hjælpen, og det er vigtigt, hurtigt og administrativt enkelt.
Det er også vigtigt for Venstre, at hjælpen når frem uden unødig forsinkelse og uden at skabe et bureaukratisk monster.
Derfor er afgrænsningen valgt med udgangspunkt i eksisterende kriterier, som myndighederne allerede arbejder med i dag.
Samtidig har det været vigtigt for Venstre, at ordningen ikke mindsker lysten til at arbejde.
Derfor er der taget udgangspunkt i danskernes forhold tilbage i tid, altså så november 2025 er udgangspunktet.
Dermed er tilskyndelsen til at arbejde uændret, altså med tildelingen af fødevarechecken.
Jeg forventer, at der vil blive rejst kritik fra flere sider – det kan jeg allerede høre fra den tidligere ordfører – hvilket vil sige, at for nogle er den her ordning åbenbart for snæver, og for andre skulle den åbenbart være permanent.
Nogle vil mene, at staten slet ikke skal kompensere for prisstigninger.
Skulle ordningen gøres mere snæver og permanent, ville det trække ud med udbetalingen, og det ville svække incitamentet til at arbejde, hvilket Venstre er imod.
Må jeg så ikke lige igen minde om, at de samlede skattelettelser for over 16 mia. kr., som danskerne og erhvervslivet får gavn af allerede i år, ligger til grund for og som supplement til den her aftale.
Venstre støtter forslaget.
Tak for ordet.
Benny Engelbrecht (S), 2026-02-24:
Jeg er bekendt med, at der er blevet stillet et ændringsforslag i forhold til udlændinge.
Så jeg gætter på, at det skulle være løst med det.
Men det kan man jo klare ved at stille et fornyet spørgsmål.
Det er jeg overbevist om at vi kan klare i den lovproces, der kører efter førstebehandlingen.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-02-24:
Tak for det.
Jamen der er jo egentlig mange spørgsmål, men jeg kan høre, at vi ikke får svar på ret mange af dem her i dag, så jeg vil prøve med et forholdsvis simpelt spørgsmål.
Det synes jeg i hvert fald selv det er.
Der er i hvert fald en ting, som jeg er enig med ordføreren i.
Det vil jeg gerne anerkende.
Det er, at fødevarepriserne er blevet meget, meget høje.
Vil ordføreren ikke bekræfte, at fødevarepriserne har været høje længe, faktisk i flere år?
Vil ordføreren ikke bare bekræfte det?
Benny Engelbrecht (S), 2026-02-24:
Det er ikke en ny udfordring, at fødevarepriserne er steget.
Derfor har der også været en proces i gang længe, og derfor er jeg også glad for, at spørgerens parti er med i en anden bred aftale, nemlig den aftale, der handler om fødevarer og moms.
Jeg synes, at det er fornuftigt, at vi kan blive enige om at nedsætte momsen, for det kommer alle danskere til gavn.
Men jeg synes også bare, at det er nødvendigt, indtil noget sådant kan træde i kraft, at vi også sørger for, at der er en hjælp til dem, der har mest behov, og det har vi jo så altså løst ved at lave en fødevarecheck.
Jeg havde selvfølgelig også håbet, at spørgerens parti ville have været med på sådan en del – det er jo fair nok – men jeg er glad for, at spørgerens parti i hvert fald har været med til at sikre, at vi fik den her lovbehandling igennem som hastelovbehandling.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-02-24:
Det er jo bare det.
Vi hører hele tiden fra Socialdemokratiet om fødevarechecken, at det er, fordi det haster og det er nu, borgerne har brug for hjælp derude.
Og det er mange borgere, rigtig mange forskellige borgere.
Men der er godt nok også mange, der ikke burde være her.
Benny Engelbrecht (S), 2026-02-24:
Vi har jo gjort ting og tiltag, eksempelvis nedsat afgifter, ikke mindst elafgiften.
Vi har også via den skattereform, som blev lavet for år tilbage, sikret, at folk får et højere beskæftigelsesfradrag osv.
Men man kan jo i virkeligheden også vende det om og spørge: Når det er så vigtigt for Danmarksdemokraterne, at der er nogle, der ikke skal være med, hvorfor så overhovedet være med i en aftale omkring differentieret moms, som jo kommer til at betyde, at alle får noget ud af det og ikke kun dem, som har mest behov?
Altså, det er jo i virkeligheden sådan lidt paradoksalt.
Nick Zimmermann (DF), 2026-02-24:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvor mange afviste asylansøgere på Kærshovedgård der får den her fødevarecheck.
Benny Engelbrecht (S), 2026-02-24:
Mig bekendt ikke nogen.
Jeg kigger lige på ministeren; nej, der er ikke nogen.
Nick Zimmermann (DF), 2026-02-24:
Det er meget sjovt.
Jeg har nemlig stillet et spørgsmål omkring, hvor mange afviste asylansøgere på Kærshovedgård der får checken, og der skriver beskæftigelsesministeren i besvarelsen, at regeringen simpelt hen ikke ved det, men at de vil sætte et arbejde i gang for at undersøge, om der er nogen, der får den.
Så kan jeg så regne med nu, at I er blevet hundrede procent sikre på, siden jeg fik den besvarelse i går, at der ikke er en eneste afvist asylansøger på Kærshovedgård, der får den her fødevarecheck?
Benny Engelbrecht (S), 2026-02-24:
Størstedelen af de mennesker, som kommer til at modtage den her check, hører til i indkomstdeciler, hvor man bare må sige, at deres privatøkonomi er presset.
Det kan godt være, at spørgeren har svært ved at indse det, men jeg taler jo faktisk med nogle af de her mennesker, nogle af de pensionister, nogle af de efterlønsmodtagere og nogle af de førtidspensionister, som alle sammen har det tilfælles, at de ikke rigtig har lyst til at stille sig op i en offentlig debat og sige, hvor meget det her gavner.
Som TV 2 har kunnet beskrive, handler det her jo bl.a. om, at der er familier, som oplever, at det, de får til rådighed ved hjælp af fødevarechecken, svarer til, hvad de bruger på dagligvareindkøb på en måned.
Det er et konkret, direkte løft i forhold til deres økonomi.
Karin Liltorp (ALT), 2026-02-24:
Tak for det.
Først vil jeg starte med at sige, at jeg jo i virkeligheden synes, at det var utrolig relevant, at fru Susie Jessen inddrog sig selv og sin families eksempel i debatten, netop for at synliggøre, at det er nogle af os, der sidder herinde, der er de mest velbetalte i Danmark, som også får glæde af den her fødevarecheck, og det er jo netop det, vi ikke kan se fornuften i.
Jeg kunne ikke lade være med at kommentere på, at ordføreren nævnte, at den her model er valgt i stedet for skattelettelser for ikke at smøre det for tyndt ud.
Jeg skal hilse og sige, at Alternativet aldrig har snakket om, at vi skal have skattelettelser i stedet for.
Men grunden til, at vi ikke er med i den, er netop, at den er smurt helt utrolig tyndt ud, og det er jo det, vi synes er helt absurd.
Den er både smurt tyndt ud og smurt meget, meget skævt ud.
Erkender ordføreren, at en stor del af den pulje penge, de her 4,5 mia. kr., der nu bliver uddelt gennem en konfettikanon, kommer til at ramme nogle danskere, som ikke er rigtig udsatte?
Vi snakker om 2 millioner danskere.
Eller mener ordføreren, at vi har 2 millioner danskere, der er svært udsatte?
Benny Engelbrecht (S), 2026-02-24:
Jeg kan i hvert fald konstatere, at Dansk Folkeparti ikke er med i nogen aftaler – hverken aftaler, der nedsætter momsen på lang sigt, eller aftaler, der på kort sigt giver penge til pensionisterne.
Der er nogle pensionister derude, der gerne vil have nogle penge i hånden og ikke nogle fugle på taget eller – som det fremgik af Dansk Folkepartis finanslovsforslag – en lettelse af afgiften på mousserende vin.
Carl Andersen (LA), 2026-02-24:
Mange tak.
Jeg kan forstå, at man laver den her fødevarecheck af hensyn til de stigende fødevarepriser i Danmark, og derfor vil man også gerne give den til folkepensionisterne, og det er jo også et nobelt formål.
Mit spørgsmål til ordføreren er: Hvorfor er det, at folkepensionister, der har valgt at bosætte sig i f.eks. Thailand, så også skal modtage en dansk fødevarecheck?