Maria Durhuus (S), 2023-12-01:
Jeg forstår jo godt, at man siger det som forsker.
Jeg kender ikke navnene på de her personer, som ordføreren nævner, men jeg antager, at de er forskere og gerne vil undersøge nogle ting.
Det anerkender jeg fuldt ud.
Men jeg må sige, at jeg står samme sted som ministeren og er meget, meget forvirret over, om det er det hele, og hvad det hele er.
Jeg hører ordføreren fra Radikale nævne en interesse i den smittedæmpende effekt.
Jeg hører Danmarksdemokraternes ordfører, der gerne vil have noget om det hele, og jeg hører Nye Borgerlige tale om det generelle.
Jeg er ikke blevet klogere på, hvad det er for en samlet evaluering, for min antagelse er, at man kan gå ind at søge på, hvad man gerne vil vide, og finde ud af det.
Det kan jo næsten være svært i dag at minde hinanden om, hvor meget den sygdom fyldte for 2-3 år siden.
Selv om den stadig findes i vores samfund og gør folk syge, er vi heldigvis et andet sted i dag.
Langt de fleste gange traf vi nogle gode beslutninger og heldigvis i et bredt samarbejde, både her i Folketinget og med arbejdsmarkedets parter.
Vi, der dengang var på arbejde i sundhedssektoren producerede data i vildskab.
Vi indrapporterede i vildskab.
Det var så vildt, at vi, også som ledere, næsten ikke havde tid til at være sammen med patienterne, beboerne og borgerne eller til at guide vores personale i retning af det ubetrådte land, vi alle sammen skulle gå ind i.
Derfor er det selvfølgelig også helt naturligt, at vi tager ved lære af nogle af erfaringerne med corona, så vi som samfund kan blive endnu bedre rustet til næste gang, vi måtte blive ramt af en pandemi, hvis det sker i vores levetid.
Det gælder alt lige fra forsyningskæder, værnemidler og test, til hvordan vi bedst beskytter de ældre på plejehjem eller indretter hverdagen for børn og unge og ikke mindst psykisk sårbare og psykisk udsatte mennesker, hvilket jeg oplevede.
Samtidig er det vigtigt, at vi ikke bare indsamler viden, men at vi også omsætter den viden til konkret handling, f.eks. i forbindelse med den nye pandemiplan, som ministeren nævnte, og som Sundhedsstyrelsen er i gang med at udarbejde.
Når det er sagt, er det også vigtigt at få slået fast, at der jo allerede er lavet rigtig meget forskning, kortlægning og gennemgang af hele coronaforløbet både i Danmark og i udlandet, både af de sundhedsmæssige, de samfundsøkonomiske og de menneskelige konsekvenser.
Folketinget satte eksempelvis gang i den store Grønnegårdrapport om myndighedernes håndtering af covid-19 i pandemiens første måneder, og i en stor uvildig undersøgelse af baggrunden for covid-19-udbrud med smitte og covid-19-dødsfald på plejecentre og i hjemmeplejen, som blev udarbejdet af Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd.
Derudover kommer en lang række undersøgelser både under og efter pandemien.
Noget er lavet af ministre, styrelser og regioner, andet er lavet af forskningsinstitutioner, tænketanke, organisationer og faglige selskaber, og mange andre har været på banen blandt dem, som på den ene eller anden måde har været berørt af pandemien og af nedlukningen.
Noget af det, vi har diskuteret rigtig meget, har været konsekvenserne af nedlukningen for vores børn og unge.
Her har bl.a. Danmarks Evalueringsinstitut lavet en erfaringsopsamling om elevernes læring og trivsel i grundskolen under coronaepidemien.
Danmarks Institut for Pædagogik og Uddannelse har lavet en rapport om skolen, bl.a. om fjernundervisning, og forskere fra Københavns Universitet har set på, om nedlukningen har bidt sig fast i de unges mentale helbred.
Der er også lavet en række nordiske studier, som er relevante i en dansk sammenhæng, og endelig er der selvfølgelig et hav af internationale undersøgelser og forskningsartikler og meget, meget mere, og vi er stadig i gang med at lære.
Det er ikke engang en måned siden, at vi med forskningsreserven afsatte godt 20 mio. kr. til forskning i covid-19-indsatsen, bl.a. til Statens Serum Instituts epidemiovervågning.
Så det er jo ikke, fordi vi er holdt op med at blive klogere.
Jeg er stor tilhænger af, at vi bruger den viden, der er indsamlet og stadig bliver indsamlet, til at lære af.
Det gælder vi politikere, når vi vedtager ny lovgivning, og det gælder selvfølgelig også vores myndigheder, f.eks. Sundhedsstyrelsen, ved at opdatere pandemiplanen, som jeg nævnte tidligere, og her skal man selvfølgelig inddrage viden og erfaringer fra pandemien.
I forhold til det konkrete beslutningsforslag er det jo en meget, meget stor og omfattende undersøgelse, som der lægges op til, og så stor en undersøgelse er ikke gratis.
Det forholder beslutningsforslaget sig ikke til, desværre.
Socialdemokratiet kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget, men vi ser meget gerne, at vi bredt i vores samfund arbejder videre med at omsætte de erfaringer, vi har høstet under covid-19-pandemien, til viden og konkret praksis.
Vigtigt er det dog at huske, at vi ikke automatisk kan indsamle så meget viden og data, at vi kan tro, at det er en en til en-faktor, hvis landet en anden gang skulle rammes af en pandemi, hvorfor det ikke må blive en sovepude at evaluere sig ud af covid-19.
Tak for ordet.