runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Monika Rubin (M), 2023-04-14:
Tak for spørgsmålet.
Som ordføreren jo faktisk også selv sagde, da sundhedsreformen blev præsenteret i sommer, var det lidt af en lille prut.
Altså, de tiltag, som I kom med i sommer, løser jo ikke det hele, og derfor er der behov for, at vi giver det tid til at komme hele sundhedsvæsenet rundt.
Vi skal både løse problemerne ude i det nære sundhedsvæsen, hvilket det her lovforslag jo bl.a. lægger op til, men der er også de tværregionale problemstillinger og også de tværkommunale problemstillinger; der er hele problemet med sundhedsklyngerne og hele problemet med den sociale ulighed og den geografiske ulighed på tværs af hele landet.
Så der er mange ting, som Sundhedsstrukturkommissionen skal kigge på.
Jeg tænker, at ordføreren også har læst kommissoriet.
Vi fikser det ikke med et snuptag, men jeg har rigtig stor tiltro til, at de medlemmer, der sidder i Sundhedsstrukturkommissionen, kommer med nogle rigtig gode forslag, for jeg føler nærmest, at det er nu heller aldrig.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-14:
Tak for det.
Jeg var faktisk i tvivl om, om man måtte sige prut herinde i Folketingssalen, men det lader det til at man godt må – ellers kunne vi kalde det et mindre udslip af luft fra endetarmen.
Men det er jo ikke struktur, der er problemet nu – det er jo investeringer.
For når jeg sagde, at det var en lille prut, så var det jo netop, fordi strukturproblemerne godt nok blev påpeget, men vi investerede ikke tilstrækkeligt til at løse dem.
Men der bliver jo peget på strukturen, både i forhold til sundhedsklynger, at vi nu har fået samlet ekspertisen i sundhedssamarbejdsudvalg, og at vi får ændret på strukturen.
Så hvorfor er det ikke investeringerne, vi skal i gang med, frem for at kigge på en anden struktur, der så skal brydes op igen?
Monika Rubin (M), 2023-04-14:
Mange tak.
Som jeg også sagde i min ordførertale, kan vi ikke bare skrue lidt hist og pist.
Vi bliver simpelt hen nødt til at kigge på hele vores sundhedsvæsen en gang for alle.
Vi skal gå helt i dybden og komme til bunds i forhold til kommuner og regioner og se på, hvordan det så skal skrues sammen.
Altså, alle bolde bliver kastet op i luften her.
Og jeg tror simpelt hen ikke på, at det, at der kommer flere penge ind i det samme system, løser de grundlæggende og strukturelle problemer, vi har i sundhedsvæsenet.
Jeg tror desværre, der skal meget mere til.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-04-14:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag implementerer dele af den aftale om sundhedsreformen, som blev indgået blandt samtlige partier i det daværende Folketing i maj 2022.
I Danmarksdemokraterne synes vi faktisk, det er en fornuftig og god aftale, som vi helt sikkert ville have været med i, hvis vi havde eksisteret på daværende tidspunkt, hvor den blev aftalt.
Det er ikke nogen revolutionerende aftale.
Hr. Peder Hvelplund kaldte den »en lille prut«; det er måske ikke helt skævt.
Men dog er det en aftale, der sætter en retning, specielt i forhold til det nære sundhedsvæsen og særlig i forhold til at tage hul på en national kvalitetsplan for netop det nære sundhedsvæsen, som vil stille krav til kommunerne, så vi på sigt gerne skulle komme ud over det postnummerlotteri, der hersker i dag i det primære sundhedsvæsen.
Så når hospitalet skal sende patienter hjem, kan de ikke helt vide, hvad det er, kommunen kan tilbyde, og om kommunen kan håndtere patienterne.
Det kan medføre to ting.
Dels kan det medføre, at patienterne simpelt hen ikke kan hjemsendes, dels vil det typisk medføre, at patienterne meget hurtigt bliver genindlagt.
Noget af det, som det her lovforslag gerne skulle gøre, var jo at stille forpligtende krav til kommunernes indsats.
Men altså, det er også klart, at når man diskuterer det på en KL-konference, kommer det rigtig meget til at handle om, om der er midler til det – kan vi gøre det? – og så det, som fru Kirsten Normann Andersen bragte frem før, med sundhedslov over for servicelov: Hvad er det for nogle ydelser?
Altså, det, der kommer til at blive beskrevet her, vil relatere sig til sundhedsloven og de ydelser, der ligger derunder, men ude i kommunerne er de meget sammenhængende i forhold til at give ydelser til den enkelte borger.
Så jeg kunne godt tænke mig, at ministeren senere måske kunne uddybe lidt om, hvordan man tænker i forhold til at få en diskussion af ydelserne, både i forhold til sundhedsloven, i forhold til serviceloven og også i forhold til en kommende ældrelov; hvor er den henne, og hvad spiller det ind med i det her?
For én ting er, at der er nedsat en Sundhedsstrukturkommission og der er nedsat en Robusthedskommission – jeg tror, begge dele sådan set er rigtig fornuftige, og jeg glæder mig rigtig meget til at få anbefalingerne fra begge dele – men jeg mener ikke, vi kan vente.
Robusthedskommissionen kommer med noget engang efter sommerferien, Sundhedsstrukturkommissionen kommer med noget om et års tid.
Vi kan ikke vente et år med at komme i gang med den her diskussion.
Jeg mener sådan set, vi er nødt til at tage fat på den betydelig hurtigere, og det håber jeg også at ministeren vil være med på, så vi egentlig kan tage hul på diskussionerne og så være forberedt, når de her kommissioner kommer med nogle flere anbefalinger.
Men i Danmarksdemokraterne støtter vi lovforslaget.
Tak for ordet.
Louise Brown (LA), 2023-04-14:
Tak for det, formand.
Vi ved alle, at vi står midt i en kæmpe udfordring i vores sundhedsvæsen.
Vi skal have fundet løsninger på, hvordan vi gør systemet mere smidigt for de borgere, der bliver nødt til at blive hjulpet af vores sundhedsvæsen.
Det er vist det, man sådan populært for nogle år siden kaldte en brændende platform.
Her taler vi så bare om en overtænding af dimensioner.
Men der er flere greb, vi kan tage, og der er flere greb, vi skal tage.
Og nogle af dem ser vi i det her lovforslag, som til dels er en udmøntning af aftalen om en sundhedsreform, som vel egentlig alle partier var med i på aftaletidspunktet, og så er der jo kommet lidt til siden hen.
Det har vist sig at være ret succesfuldt i de kommuner, der har været en del af frikommuneforsøget, så lad os få noget mere af det – noget mere af det, der virker.
I Liberal Alliance så vi allerhelst, at det ikke er regionen, men private aktører, der skal stå for driften af klinikkerne.
Vi ved, at regionsklinikkerne har større udgifter pr. patient end udbudsklinikkerne.
Når vi nu alligevel går med til at gøre det lettere for regionerne at oprette de her regionsklinikker, er det, fordi vi anerkender vigtigheden af ordentlig lægedækning i hele landet.
Derudover vil jeg også rose ministeren for at sætte perioden ned, hvori regionen kan drive klinikken, fra de 6 til de 4 år, således at nye mennesker kan få lov at byde ind.
Også det at styrke fordelingen af uddannelsesstillinger i speciallægeuddannelsen har bl.a. til formål at sikre den bedre lægedækning.
Og det er vigtigt med bedre lægedækning.
Vi skal have et bedre, mere sammenhængende sundhedsvæsen, uanset hvor man bor.
Det er ikke det samme, som at alle tilbud skal være alle steder, men i dag er der er en udfordring, bl.a. i landdistrikterne, og det kan en national kvalitetsplan forhåbentlig være med til at løse op for.
Liberal Alliance bakker op om forslaget.
Per Larsen (KF), 2023-04-14:
Tak for det, formand.
Lovforslaget er jo en delvis udmøntning af den meget brede aftale, vi indgik om sundhedsområdet den 20. maj 2022.
I Det Konservative Folkeparti er vi meget optaget af, at patienterne får en ordentlig og tryg behandling, som lever op til høj lægefaglig standard.
Derfor er vi også stærke tilhængere af indførelse af nationale kvalitetsstandarder, som sikrer en ensartet standard, uanset hvor i landet man bor, og uanset hvilken kommune man bor i.
Vi er også meget tilfredse med, at der i de egne af landet, hvor der er mangel på familielæger, kan oprettes regionsklinikker, altså klinikker med ansatte læger drevet af regionerne.
Men det må aldrig være sådan, at en regionsklinik kommer til at stå i vejen for en rigtig familielæge, altså en læge, som kender sine patienter, og som patienterne kender.
Derfor skal regionen også sikre overdragelse af klinikken eller dele af klinikken, hvis en eller flere unge læger ønsker at overtage og drive den pågældende klinik eller praksis.
Vi hilser også initiativerne om bedre fordeling af uddannelsesstillinger i hele Danmark velkommen, så det større udbud af speciallæger, der bliver uddannet i de her år, bliver jævnt fordelt i hele Danmark og ikke kun klumper sig sammen i universitetsbyerne.
Alle initiativerne i det nævnte lovforslag støttes af Det Konservative Folkeparti.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-14:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Nu bragte ordføreren selv den her nye Strukturkommission på banen, og jeg er sådan set enig med ordføreren i, at vi ikke bare kan blive med at gøre mere af det samme, for vi står over for nogle store udfordringer.
Men det er sådan set også det grundlag, det her er blevet skabt på, og vi kender jo godt til de udfordringer, der er.
Vi ved jo godt, at udfordringen er, at med centraliseringen på de nye supersygehuse, som er rigtig god af mange årsager, bliver der skabt en ekstra byrde ude i det nære sundhedsvæsen, og at forpligtigelsen til at sikre finansieringen til det er blevet forsømt.
Det er jo den udfordring, vi står med.
Den struktur er jo sådan set på plads, så mit spørgsmål er egentlig: Hvad er det, den nye Sundhedsstrukturkommission skal give svar på, som vi ikke godt i forvejen ved?
Sophie Løhde (V), 2023-04-14:
Det vil jeg gerne give tilsagn om.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-14:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Det var egentlig foranlediget af fru Camilla Fabricius, som trak sin hilsen fra De Radikale tilbage.
Nu undlod jeg at hilse, fordi hun havde gjort det, så nu vil jeg bare bekræfte, at jeg sådan set skulle hilse fra Radikale Venstre, men det har jeg også implicit gjort i min tale.
Men nu, hvor jeg alligevel har ordet, vil jeg godt lige spørge ministeren om noget.
Jeg tror sådan set ikke, at vi grundlæggende er uenige om det her.
Jeg vil sige, at da jeg læste lovforslaget, syntes jeg egentlig også, at det så rigtig fornuftigt ud, men det var mere, da jeg kom til at læse høringssvarene.
Der er en række høringssvar, som rejser dilemmaet om både spørgsmålet om, om det her skal ligge i autorisationsloven eller i straffeloven, men jo også, om vi de facto kommer til at lave en form for anerkendelse af omskæring af drengebørn af ikkemedicinske årsager.
Og det er jo ligesom det dilemma, der er.
Der er dels det rent strafferetlige i forhold til det, altså det lovgivningsmæssige, dels spørgsmålet om, om det her på en eller anden måde kan komme til at indikere, at vi nu har lovliggjort det.
Så det er bare for at få ministeren til at bekræfte, at vi også i udvalgsarbejdet kan få afklaret det dilemma, så der i hvert fald ikke opstår den tvivl.
Sophie Løhde (V), 2023-04-14:
Lovforslaget handler jo om at sikre, at der skal udmåles nogle højere straffe end det, der bliver udmålt i dag.
Det er det, vi ønsker med lovforslaget her.
Det er jo godt, at vi også har fået rådet bod på den del.
Det er jeg grundlæggende meget enig i.
Eva Kjer Hansen (V), 2023-04-14:
Tak til den socialdemokratiske ordfører for også med et konkret personligt eksempel at understrege betydningen af det her lovforslag, hvor vi jo netop giver mulighed for, at flere sundhedsopgaver kan løses i det nære sundhedsvæsen, altså hos kommunerne, men hvor vi jo også skal have mere gang i kvalitetsstandarder med forskellige krav og anbefalinger, som Sundhedsstyrelsen så skal tage sig af at udarbejde.
Der er det jo netop vigtigt, at man i langt højere grad kan se frem til, at man får den samme gode behandling, uanset hvor i landet man bor.
Lovforslaget omhandler jo en stor del af aftalen om sundhedsreformen fra maj 2022.
Det er en bred aftale med bred opbakning her i Folketinget, og jeg synes, det er rigtig positivt, at vi på den måde kan nå til enighed om, hvordan vi kan fremme vores sundhedsvæsen.
I Venstre er vi glade for, at vi, samtidig med at vi tager de her initiativer omkring det nære sundhedsvæsen og fremmer kvalitetsstandarder, også sørger for, at der stadig væk er frihed til og vide muligheder for, at kommunerne kan tilrettelægge indsatserne lokalt, men selvfølgelig inden for de nationalt fastsatte rammer.
Der er også det element i lovforslaget, som omhandler en fælles visitation til den kommunale hjemmesygepleje og de kommunale akutfunktioner.
Det betyder helt konkret, at kommunerne nu får mulighed for på tværs af kommunegrænser at samarbejde om visitationen i den kommunale hjemmesygepleje.
I dag kan de samarbejde om driften, men nu får de også friheden til og muligheden for at organisere indsatsen, sådan at man myndighedsmæssigt kan træffe beslutninger i fællesskab.
Det giver rigtig god mening, og vi har jo konkrete forsøgsresultater, der viser, at det kan spare både tid og sagsbehandling i de kommuner, hvor det har været afprøvet.
Et tredje element, som jeg vil fremhæve, er bedre lægedækning i hele landet.
Det er bydende nødvendigt, at vi gør noget ved den geografiske ulighed, der hersker i sundhedsvæsenet, og det er det her jo med til.
Regionerne får mere frie rammer til etablering og drift af regionsklinikker.
Og endelig bliver det muligt, at indenrigs- og sundhedsministeren kan fastsætte nationale kriterier for fordelingen af uddannelsesforløb i speciallægeuddannelsen, og dermed kan man i større omfang sætte en national retning for fordelingen af de lægelige ressourcer, alt efter hvad der er brug for og hvor der er brug for det.
Så der er rigtig mange gode elementer i det her lovforslag, og jeg ser frem til, at tingene kommer i gang derude.
Anni Matthiesen (V), 2023-04-14:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Noget af det, som ordføreren kredsede lidt omkring, er det der med den tidlige inddragelse.
Det var også noget af det, som ordføreren selv stillede spørgsmål til mig om, da jeg stod på talerstolen.
Karina Adsbøl (DD), 2023-04-14:
For det er jo sådan i dag, at vi alle, også fru Anni Matthiesen og jeg, er forpligtet til at lave underretninger, hvis vi oplever, at et barn mistrives.
Og hvis man ikke opdager det i en familie, og hvis daginstitutionen, skolen eller andre ikke opdager det, synes jeg jo, at man har svigtet sit samfundsansvar.
Så når jeg siger, at det skal være, inden man laver indgribende foranstaltninger, så mener jeg, at man jo skal sikre de forebyggende indsatser.
Nu taler vi i dag om anbringelsesområdet, og mange af de her børn bliver voksne lige om lidt – og nogle er voksne allerede – og skal selv til at være forældre.
Hvordan sikrer man, at de har fået de rette værktøjer i det her, og at de ikke er dømt på forhånd, fordi de tidligere har været barn af et system?
Anni Matthiesen (V), 2023-04-14:
Jeg tror også, at ordføreren sagde noget om, at det var utrolig afgørende for Danmarksdemokraterne, at det var de rigtige børn, der blev anbragt.
Det håber jeg at vi alle sammen herinde i bund og grund kan skrive under på at vi er enige i.
Karina Adsbøl (DD), 2023-04-14:
Jeg finder det vigtigt, at man i de her sager inddrager familien og undersøger netværkets ressourcer.
Jeg har oplevet i rigtig mange af de her sager, at bedsteforældre og andre – det kan være søskende, tanter, onkler – aldrig har været inddraget.
Og jeg mener bare, at det er forkert, hvis man ikke inddrager familien for at se, hvor ressourcerne og kompetencerne er henne.
Jeg synes, at man skal kvalitetssikre de indsatser, og jeg synes netop, at man skal afdække netværkets ressourcer inden.
Camilla Fabricius (S), 2023-04-14:
Ordføreren kredser meget om det her med familierne.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren helt benhårdt: Mener ordføreren, at barnet har en egen ret i sig selv, eller ligger barnet sådan gemt inde i familien?
Karina Adsbøl (DD), 2023-04-14:
Jeg ved godt, at Socialdemokratiet gerne vil have modsætninger – altså, det er børnene mod forældrene eller forældrene mod børnene.
Det oplevede jeg faktisk også i statsministerens tale.
Jeg synes jo, at familien er en samlet enhed.
Og ja, børn er i sin egen ret – det kan sagtens være.
Men børn har jo brug for voksne, som kan hjælpe dem med at varetage deres behov og ønsker og give dem omsorg og kærlighed.
Men det er jo ikke nogen modsætninger til hinanden.
I stedet for måske somme tider at splitte familier ad skulle man prøve at holde sammen på nogle af de gode ting.
Vi ved jo alle sammen og mener alle sammen, at der ikke er nogen børn, der skal leve i omsorgssvigt.
Der er ikke nogen børn, der skal leve i og blive udsat for vold.
Men jeg synes bare ikke, at man kan sætte det sådan op, at det er parterne mod hinanden.
Camilla Fabricius (S), 2023-04-14:
Men ordføreren siger jo fra talerstolen, at børnene er familiens, og at man altid skal afdække ressourcerne rundt om.
Så mit spørgsmål går på, når børn siger: Jeg vil ikke have samvær, jeg vil have lov til at sige nej til min familie.
Hvad tænker ordføreren så om den del af kapitlet i barnets lov?
Karina Adsbøl (DD), 2023-04-14:
Så tror jeg ikke, at ordføreren har lyttet efter, hvad jeg sagde i min tale.
Jeg sagde jo netop, at det er godt, at man skal lytte efter, hvad børnene siger.
Men omvendt kan barnet ifølge lovgivningen som 10-årig sige, at det ikke vil se sin familie, men først som 15-årig sige, at det gerne vil tilbage til sin familie.
Der er da noget, der ikke hænger sammen i forhold til den del.
Derfor synes jeg jo, at man skal kigge på det.
I dag er det sådan i lovgivningen, at man skal lytte til barnet og høre, hvad barnet siger, efter modenhed og alder, og det synes jeg da er fornuftigt.
Maria Durhuus (S), 2023-04-14:
Tak for ordet.
Jeg hæfter mig lidt ved ordførerens kommentar til fru Anni Matthiesens spørgsmål omkring det her med rettidig omhu, rettidig indsats, og jeg hæfter mig ved, at ordføreren siger, at vi skal sætte ind og lave indsatser i familien, og at vi alle sammen har et ansvar for at lave indberetninger.
Jeg kunne dog godt tænke mig at vide: Hvordan gradbøjer vi vold mod børn?
Hvor meget vold skal et barn udsættes for, før vi så griber ind?
Hvor meget vold skal der til, før man ved, at indsatsen i familien ikke har virket?
For nu er vold jo faktisk en af de mest sikre markører, hvor vi som samfund går ind og beskytter barnet allerallerførst og bagefter så tager hånd om familien.
Så kan ordføreren ikke prøve at sætte lidt ord på, hvor meget vold der er for meget vold, og hvor meget vold et barn skal udsættes for, før man ved, om den indsats har virket?
For det er jo børn, der lever i og ikke kan gå fra det hjem, de er i.
Karina Adsbøl (DD), 2023-04-14:
Jeg synes, det var et meget mærkeligt spørgsmål, for der er da ikke nogen børn, der skal udsættes for vold.
Altså, jeg synes simpelt hen, at spørgsmålet er meget, meget mærkværdigt; der er da ikke nogen her i Folketingssalen, der ønsker, at børn skal udsættes for vold.
Men altså, de her familier er meget, meget forskellige, og det her handler ikke kun om vold.
Det handler ikke kun om seksuelle overgreb.
Det kan godt handle om en familie, der har nogle udfordringer, men har kærlighed og omsorg til barnet, men måske ikke har lært at håndtere, hvordan man skal give det, altså som har brug for nogle værktøjer.
Altså, det er jo ikke sort-hvidt; hver eneste familie er jo forskellig.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-14:
Det er selvfølgelig det, der er problemstillingen, altså at man håber på at få lov at sidde med ved bordet fremadrettet, og hvis man ikke stemmer for her, så får man selvfølgelig ikke lov til det.
Men er ordføreren så enig i, at retssikkerhedsmæssigt stiller vi familierne ringere ved den her lov, end de står nu?
Lad os glemme fokusset på børnene, selv om det egentlig er dem, det handler om, og lige nu fokusere på familien, som burde være en del af børnene.
Er ordføreren enig i, at familien får en dårligere retssikkerhed, når den her lov bliver gennemført?
Theresa Berg Andersen (SF), 2023-04-14:
Bureaukrati skal vi røre ved, når det er sådan, at det bliver overflødigt.
Da skal vi fjerne det.
Men i så vigtig en lovgivning her tror jeg det er vigtigt at vi har nogle retningslinjer, og det er dem, vi prøver at sætte lige nøjagtig i en lov som den her.
Jeg ved godt, at ordføreren rigtig godt kan lide at fremhæve Langeland, men jeg bliver også nødt til at sige, at jeg kan nævne fem eller seks andre kommuner, der er oppe lige i øjeblikket.
Det betyder jo, at det på sigt ikke bare er Langeland, der er problemet, det er over hele linjen.
Derfor mener jeg også, at vi forpligtiger os over for hinanden til at tage det her område meget, meget alvorligt.
Torsten Gejl (ALT), 2023-04-14:
Jeg ved ikke, om I kan huske at have hørt nogle, som er så skeptiske og bekymrede i forhold til en kompliceret lov, og som holder en lang tale for at fortælle om bekymringerne – bekymringer, som jeg synes er rigtigt set, rigtigt tænkt, rigtigt formuleret og rigtigt forklaret – men så til sidst siger: Vi stemmer for.
Det synes jeg kendetegner den her sag rigtig, rigtig meget, altså at der er en masse, masse bekymringer, men så vidt jeg forstår, vil SF som sædvanlig arbejde på at skabe værdi og her i udvalgsarbejdet prøve at se på, om vi kan file nogle kanter og gøre det lidt bedre.
Hvis det viser sig, at der i forbindelse med alle de bekymringer, som SF havde i talen – og jeg skal ikke remse dem op igen – ikke bliver ændret et komma, altså at det er fuldstændig den samme tekst, vi kommer til at skulle stemme ja til, vil SF så stadig væk stemme ja?
Theresa Berg Andersen (SF), 2023-04-14:
450 taler er mange taler, hr. Torsten Gejl.
Der ligger tre punkter, som betyder ekstra meget for SF, nogle forhandlinger, og her handler det om tillid.
Derfor er det også vigtigt for mig i dag, at ministeren tilkendegiver sin mening og holdning og lover, at de tre ting, jeg har nævnt, kommer med.
Det gælder efterværn, det der med at kigge på en arbejdsgruppe, der skal kvalificere uddannelsen til de mennesker, der skal udarbejde den her lov, og en undersøgelse på det specialiserede område, som er ekstra vigtigt.
Der bliver SF nødt til at have tillid til, at de her ting kommer igennem.
Men at stå udenfor får alt for store konsekvenser.
SF går konstruktivt til værks, og vi regner så sandelig med, at vi får ændret nogle kommaer og punktummer i den her tekst.
Torsten Gejl (ALT), 2023-04-14:
Vi har de samme tanker.
Altså, at overlade det her til regeringen og melde sig ud af forhandlingerne
er os meget imod.
Og jeg er glad for, at SF bruger sine ressourcer og sin størrelse til at sikre, at vi kan få justeret det her.
Så jeg tager det egentlig, som om vi godt kan regne med, at nogle af de ømmeste tæer og groveste menneskerettighedsmæssige forsømmelser kommer ud af den her aftale, før SF deltager.
Theresa Berg Andersen (SF), 2023-04-14:
Det er SF's vigtigste opgave at sidde med ved bordet og byde ind og arbejde konstruktivt med.
Og jeg vil sige tak til hr. Torsten Gejl for at komme med nogle af de tanker, vi har.
Det er vigtigt, at SF og andre partier er med ved bordet, for at det her ikke bliver regeringens værk, men vores alle sammens værk.
Det fortjener en lov af den her størrelse og den her kompleksitet helt og aldeles.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-14:
Tusind tak til ordføreren for en rigtig god tale.
Og jeg vil også sige tak til ordføreren for et rigtig, rigtig godt samarbejde.
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre ordføreren om noget.
For der er jo åbenlyst, som ordføreren fuldstændig rigtigt siger, også rigtig mange gode ting i den her lov.
For der er altså nogle knaster, som gør, at vi ligesom støder ind i hinanden på det her område, selv om vi i bund og grund alle sammen gerne vil det bedste for de her udsatte børn.
Ville det ikke være det bedste, at vi satte os tilbage til forhandlingsbordet og bl.a. inddrog nogle af de ting, som ordføreren helt rigtigt nævner?
Er Ankestyrelsen uvildig?
Er børn og unge-udvalget den rigtige model at bruge?
Skal det ikke også have en konsekvens, når man konsekvent ude i kommunerne bryder lovgivningen?
Alle de her forskellige ting er sådan helt grundlæggende for et retssamfund.
Kunne ordføreren ikke tænke sig, at vi også fik det med ind, altså i den perfekte verden, kan man sige?