runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2018-01-16:
Tak for det.
Da Venstres faste ordfører på området er forhindret i at være her, har jeg lovet at fremføre ordførertalen.
Den lyder således: Med dette lovforslag effektiviserer vi driften af Handelsflådens Velfærdsråd og Søfartens Arbejdsmiljøråd ved at sammenlægge de to råd. På den måde vil begge råds funktioner blive varetaget af de samme personer, og der vil blive oprettet ensartede sagsgange på det.
Det vil være til gavn for både de søfarende og rederierne, og det sker på ønske også fra de to organisationer.
Det foreslås derfor konkret, at Søfartens Arbejdsmiljøråd nedlægges, og de opgaver, der efter gældende ret er varetaget af Søfartens Arbejdsmiljøråd, vil herefter skulle varetages af Handelsflådens Velfærdsråd.
Derudover vil vi med dette forslag justere den årlige afgift, som opkræves fra rederierne og de søfarende til finansiering af rådets virke.
Samtidig vil forslaget lette de økonomiske byrder for ejerne af de mindre handels- og fiskeskibe.
Det sker, ved at den årlige afgift, som betales af ejere af skibe, der er optaget i Det Danske Skibsregister, justeres, således at betalingen nedsættes for skibe med en bruttotonnage på under 30.
Der er ca. 3.000 skibe, der vil drage fordel af dette forslag.
Forslaget udspringer af aftalerne om dansk fiskeri, som har været forhandlet tidligere.
Reduktionen i betalingen vil lette byrderne for de mindre fartøjer og dermed styrke rammevilkårene for disse, og det vil eksempelvis gælde for enmandsbetjente fartøjer, også i kystnær sejlads.
Venstre er tilhænger af, at vi konstant vurderer, om offentlige institutioner, organer eller nedsatte råd kan drives mere effektivt, og ved at samle opgaverne i Handelsflådens Velfærdsråd og Søfartens Arbejdsmiljøråd bliver opgaverne fortsat løst, men nu i et fælles organ i stedet for to.
Bedre rammevilkår for erhvervslivet er altid et mål for os i Venstre, og derfor kan vi selvfølgelig støtte dette lovforslag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-01-16:
Lovforslaget indeholder det, som Socialdemokratiets ordfører jo faktisk gik minutiøst igennem, og da det kun indeholder to relativt ukomplicerede elementer, kan jeg gøre det hurtigt.
Men det skal jo ikke ændre på, at det er et lovforslag, som jo er både fornuftigt og velgennemtænkt.
Alene den afbureaukratisering, der trods alt er i, at man får to forskellige råd lagt sammen til et råd, men med de samme, uændrede opgaver, som der er i de to nuværende råd, er med til at effektivisere rådenes drift, og det er Dansk Folkeparti selvfølgelig også tilhænger af.
Så det er et godt element.
Det andet, som ligger i aftalen, er jo så, at vi får sat de her afgifter ned på de små fritidserhvervsskibe, som det jo typisk er, hvor folk betaler en afgift for at have små skibe med en bruttotonnage under 30.
Det er jo sådan, at de indtil nu sådan typisk har betalt omkring 800 kr. for at have de skibe, og mange af dem har jo en ganske, ganske beskeden årsomsætning på deres fartøjer, måske kun 8.000-10.000 kr.
Man kan måske godt synes, at det er ret beskedent at sætte afgiften ned fra 800 til 300 kr., men alt andet lige synes jeg da vi skal være glade for, at det bliver lidt billigere for de her typisk fritidsfiskere, og det er jo den kystnære del af det, som får glæde af det, fordi det er de mindre fartøjer.
Så Dansk Folkeparti er vældig tilfreds med den her del af det, og vi synes også, at det er godt, at vi får de to ting sat på plads relativt hurtigt.
Erik Christensen (S), 2018-01-16:
Tak for det.
Lovforslaget består jo af to dele.
Første del af lovforslaget drejer sig om at sammenlægge Handelsflådens Velfærdsråd og Søfartens Arbejdsmiljøråd til et nyt råd med navnet Handelsflådens Arbejdsmiljø- og Velfærdsråd.
Det er således, at de to råd jo allerede i dag deler adresse, og begge har faktisk selv fremsat ønske om en sammenlægning.
Baggrunden for lovforslaget er dels at opnå synergieffekter og på den vis spare omkostninger og fælles administration og dels at kunne tilbyde bedre velfærd og arbejdsmiljø for de søfarende.
Det er også således, at for at fremtidssikre det nye råds økonomi medfører lovforslaget også, at der fra 2022 sker en pris- og lønregulering af den afgift, som rådet opkræver hos rederierne og de søfarende.
Det er vigtigt for Socialdemokratiet, at der med lovforslaget ikke ændres på arbejdsopgaverne og ændres på fokus omkring de søfarendes arbejdsmiljø.
Det nye Handelsflådens Arbejdsmiljø- og Velfærdsråd
skal fortsat fremme de ansattes fysiske og psykiske sundhed, forebygge arbejdsmiljøskader, herunder arbejdsulykker og nedslidning og sikre organiseringen af arbejdsmiljøet om bord.
Det pålægges samtidig det nye råd at oprette en arbejdsmiljøtjeneste under dets område.
Den anden del af lovforslaget omfatter en nedsættelse af afgiften for at være registreret i skibsregistret for de mindre erhvervsfartøjer.
Forslaget vil ikke mindst lette byrderne for det kystnære fiskeri og den mindre handelsflåde og skabe bedre rammevilkår for disse erhverv.
Forslaget skal også ses i lyset af de forhandlinger, der har været ført i Miljø- og Fødevareministeriet med Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Radikale Venstre og SF om en vækst- og udviklingspakke for dansk fiskeri, hvor der ikke mindst har været fokus på at skabe bedre rammevilkår for det kystnære fiskeri.
Forslaget omfatter handels- og fiskeskibe med en bruttotonnage på under 30.
Det betyder, at handels- og fiskeskippere med en bruttotonnage på under 30 fremover skal betale en årlig afgift på 300 kr., og forslaget vil så betyde, at skibe med en bruttotonnage på under 20 får sænket afgiften med 500 kr. årligt, og skibe med en bruttotonnage på mellem 20 og 30 vil få sænket afgiften med 1.300 kr. årligt.
Forslaget omfatter samlet ca. 3.000 skibe med en bruttotonnage på under 30.
Fritidsfartøjer er ikke omfattet af lovforslaget om nedsættelse af afgiften.
Det har været vigtigt for os i Socialdemokratiet i de forhandlinger, der har været omkring vækst- og udviklingspakken for fiskeriet, at lette rammevilkårene for det kystnære fiskeri, så derfor kan vi naturligvis også støtte den del af det her lovforslag.
Så med andre ord støtter Socialdemokratiet hele lovforslaget, og jeg skal samtidig også meddele på vegne af Det Radikale Venstre, at de også støtter lovforslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2018-01-16:
I den tid, jeg har siddet som minister både i sidste periode og i den her periode, har der ikke været noget specielt pålæg om, at man skulle gøre noget specielt for nogen bestemte industrier, f.eks. landbruget.
Men det er jo rigtigt, at man har lavet nogle konstruktioner med hensyn til landbruget, da de var i stor knibe for et par år siden under den daværende S-RV-SF-regering, hvor man skabte en konstruktion.
Det kan man også se med den succes, som de har haft med de investeringer, de har foretaget, hvor mange af dem ikke ville være forløbet på en ordentlig måde, hvis Vækstfonden ikke var gået ind i det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-16:
Så vil jeg også gerne stille et konkret spørgsmål nu, hvor vi diskuterer Vækstfonden.
Der har de senere år været en diskussion om, at Vækstfonden i højere og højere grad blev en landbrugsbank.
Fra 2014 til 2017 skete der en fordobling til 2,5 mia. kr., som man skød ind, og man var med til at sikre finansiering på 10 mia. kr. til landbruget.
Det er jo rigtig godt for landbruget, det er ikke den diskussion, men er det det rette sted?
Altså, er det Vækstfonden, der skal gå ind og være en landbrugsbank på den måde?
Det synes jeg er en legitim diskussion at have.
Henning Hyllested (EL), 2018-01-16:
Tak for det.
Med den meget grundige og overskuelige gennemgang, som ikke mindst den socialdemokratiske ordfører, hr. Erik Christensen, kom med, så er der ikke ret meget mere at føje til fra Enhedslistens side.
Jeg må dog føje til, at sammenlægningen af Handelsflådens Velfærdsråd og Søfartens Arbejdsmiljøråd støttes, som det fremgår af høringssvarene, entydigt af de faglige organisationer på området, som jo er rigt repræsenteret i begge råd, og derfor støtter Enhedslisten bestemt også det.
Den anden del af forslaget vedrører en justering, som det så pænt hedder, men der er tale om en nedsættelse af afgifterne for de mindre fartøjer til støtte for bl.a. kystfiskeriet, hvilket er en hjertesag for Enhedslisten, så det støtter vi naturligvis også.
Lad mig lige komme med en enkelt lille bemærkning, for det fremgår jo af høringsnotatet, at det oprindelige lovforslag, som var sendt i høring, også omfattede et lovforslag om skærpede regler for sejlads med speedbåde, vandscootere og lignende fartøjer.
Jeg er rigtig glad for, at det blev pillet ud, så det kommer til en særskilt behandling.
Ja, det er godt, formanden er her helt oppe på dupperne – altså det, at man har de her samlelovforslag, hvor man kan være for det ene eller for det andet.
Man kan i virkeligheden også om det her lovforslag sige, at de to ting omkring justering eller nedsættelse af afgifterne for de mindre fartøjer og sammenlægningen af Handelsflådens Velfærdsråd og Søfartens Arbejdsmiljøråd jo i bund og grund heller intet som helst har med hinanden at gøre.
Altså, det er bare, som jeg sagde, sådan en almindelig brokkende bemærkning om, at jeg synes, det er for tit, at vi kommer ud for det.
Nu er det ikke noget problem her, fordi vi støtter begge dele og det er nogle forholdsvis ukomplicerede forslag.
Men det er bare til Tingets almindelig oplysning, at det går jeg og bliver sur over.
Erling Bonnesen (V), 2018-01-16:
Tak for det.
Da Venstres ordfører er blevet forhindret, har jeg lovet at fremføre ordførertalen, og den lyder således: Hovedformålet med dette lovforslag er at sikre finansiering af Nordsøaftalen, som blev indgået mellem regeringen og Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Radikale Venstre og SF den 22. marts 2017.
Det gøres konkret ved at skabe en lovhjemmel for en udbyttebetaling mellem Vækstfonden og staten, således at afkastet fra Vækstfonden medvirker til finansieringen af Nordsøaftalen.
Med lovforslaget får Vækstfonden også en ny hovedlov.
Vækstfonden har grundlæggende til formål at sikre forskellige finansieringskilder til særlig små og mellemstore virksomheder, som ikke kan skaffe kapital på det private marked.
Det kan skyldes, at der er større risiko forbundet med investeringen, eller at virksomhedens ideer ikke er så fremskredne, at traditionelle lånemuligheder kan finde anvendelse.
Så Vækstfonden er grundlæggende med til at sikre finansiering, som ikke kan tilvejebringes på markedsvilkår, umiddelbart.
Men Vækstfonden er som bekendt ikke bare velmenende lån, der skal også være udsigt til, at der kan skabes et overskud, og det har Vækstfonden gjort med succes, og da staten har indskudt kapitalen i Vækstfonden, ja, så er det grundlæggende også en god idé, at staten kan få et udbytte af investeringen.
Det understreges bl.a. af, at der maksimalt kan udbetales udbytte på 50 pct. af det årlige overskud.
Forslaget indebærer, at Vækstfonden omdannes til en selvstændig offentlig virksomhed, en såkaldt SOV.
Det vil fremover sikre klare rammer for Vækstfondens virksomhed og statens ejerskab af fonden.
Det gør alt andet lige de juridiske rammer for Vækstfondens virke mere effektivt.
Forslaget gør det også muligt for Vækstfonden at gøre brug af den statslige genudlåningsordning inden for en ramme på 1 mia. kr. i tilfælde af lavkonjunktur m.v. Adgangen til genudlåningsordningen supplerer de eksisterende muligheder, Vækstfonden har for at lånefinansiere sine aktiviteter.
Endelig sikrer lovforslaget den før omtalte udbyttebetaling til fremtidige investeringer i Nordsøen.
På denne måde sikrer vi ikke blot vækst i industrien, vi sikrer også, at de oliereserver, der er i Nordsøen, udvindes, og dermed sikrer vi også indtægter til statskassen.
På den baggrund støtter Venstre lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-01-16:
Socialdemokraternes ordfører var inde på, hvad lovforslaget omhandler.
Det er også rigtigt, at det er en opfølgning på den del af Nordsøaftalen, som vi jo også har været med til at indgå i marts måned 2017.
Den var mellem regeringen, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og SF.
Med det her lovforslag lægger ministeren så op til, at vi skal sikre, at der bliver hånd i hanke med selve udbyttebetalingen set i forhold til, at det er en del af finansieringen af den nye Nordsøaftale.
Dansk Folkeparti er jo med i forliget.
Vi er selvfølgelig også helt klart med på, at det skal gennemføres.
Jeg har jo også læst nogle af de høringssvar, vi har fået, i forbindelse med det her lovforslag, og jeg undrer mig også lidt over nogle af de ting, der bliver fremsat.
Det gælder bl.a. set i forhold til det her med, at hvis man kigger i § 17 i loven, så står der, at finansministeren skal bemyndiges til fremover at kunne tillade Vækstfonden at optage et statsligt genudlån hos Danmarks Nationalbank på op til 1 mia. kr., i forbindelse med hvis der opstår en likviditetskrise i Vækstfondens regi.
Vi er helt med på, at hvis der opstår kriser, skal vi selvfølgelig også håndtere dem, sådan som det må være.
Der tænker jeg også lidt på, som også nogle af høringssvarene nævner: Hvordan vurderer man det?
Er det ministeren alene, der skal vurdere det, eller er det aftalepartierne, som skal vurdere det? Hvad lægger den nuværende erhvervsminister i et såkaldt frosset venturemarked, og hvad lægger en kommende finansminister i et fastfrosset venturemarked?
Hvad lægger man i en definition af, hvor langt man skal gå, inden det hedder lavkonjunktur?
Hvornår hedder det højkonjunktur?
Hvornår hedder det normal konjunktur?
Det ville jo være interessant at vide.
Og derfor er vi altså ikke er særlig glade for den del af det, hvor der står, at ministeren skal have en ministerbemyndigelse.
Jeg mener heller ikke, at det er en del af den aftale, som egentlig, i hvert fald i forhold til finansieringsaftalen, er blevet indgået.
Hvis det er en del af en implementeringsproces, vil vi selvfølgelig gerne være med til at diskutere det med ministeren, men vi mener ikke, at vi har sagt ja til, at der skal være sådan en udvidet form for ministerbemyndigelse.
Socialdemokraternes ordfører var inde på det i forhold til § 16.
Det vil jeg ikke gå nærmere ind i, men jeg håber selvfølgelig, at vi får det afklaret i forbindelse med udvalgsbehandlingen af lovforslaget.
Zenia Stampe (RV), 2018-01-16:
Det, der er tale om, er, at der er nogle sociale medier, der er kommet med en hensigtserklæring om at holde sig inden for national lovgivning, altså en lovgivning, som har rødder i det her Folketing.
Det er det, der er tale om, og det har jeg altså meget svært ved at se det utrolig kritiske i.
Ja, jeg ved ikke, hvornår man ellers skulle kritisere folk for at sige, at de har til hensigt at holde sig inden for lovgivningen.
For ellers kan man blive stillet til ansvar.
Det er jo så lidt mere uklart med de her store sociale medier, og det er jo en del af problemstillingen.
De har utrolig stor magt, men vi har ikke rigtig kunnet finde ud af, hvordan vi så stiller dem til regnskab.
Det er vi bedre klædt på til i forhold til vores nationale medier.
Vi må bare konstatere, at det i dag er de store internationale medier, som har den største magt, og derfor er de her initiativer, tror jeg, helt nødvendige.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-01-16:
Jamen det er da meget afgørende, vil jeg sige til fru Zenia Stampe.
For vi har jo sådan set grundloven, der forbyder censur, og her har vi jo at gøre med, at EU, om man så må sige, har sat nogle andre til at tage det beskidte arbejde, altså privatiseret censur.
Nu ved jeg ikke, hvor meget åndsliberal der er tilbage i fru Zenia Stampe, der er nok kun kulturradikalisme tilbage, men ikke desto mindre må man da vel som liberal kunne se, at det er et problem, at man undertrykker en af de centrale frihedsrettigheder på den her måde.
For det er jo det, man gør.
Altså, man fjerner folks mulighed for at ytre sig.
Zenia Stampe (RV), 2018-01-16:
Jeg mener ikke, der er tale om en knægtelse af ytringsfriheden.
Man kan jo skrive noget på sin egen hjemmeside, og hvem er det i øvrigt, der går ind for at lukke hjemmesider uden dom?
Plejer det ikke at være Dansk Folkeparti?
Jo, det gør det vist nok, bare på nogle andre områder.
Altså, det afhænger nok lidt af, hvad emnet er.
Hvis det er islamistiske terrorister, tror jeg jo nok, at Dansk Folkeparti er villig til at se bort fra det med dom eller ej, men når det så handler om racisme, er det meget afgørende, at der falder en dom, om man så tillader, at folk truer med drab på jøder eller muslimer, indtil der falder en dom.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-01-16:
Hvis den situation, fru Zenia Stampe antyder her, opstod, så havde vi da tillid til, at domstolene skulle håndtere det.
Så vi griber ikke ind over for pressefriheden.
Det kunne vi aldrig drømme om, og jeg synes faktisk, det er lidt foruroligende, at det nu er den tredje ordfører i dag, som stiller sig herop og begynder at snakke om, at man da godt på en eller anden måde kan lave noget lignende med danske medier, hvis det skulle være nødvendigt.
Jeg synes, det er meget foruroligende.
Det må jeg sige.
Men eftersom fru Zenia Stampe jo nu er radikal, og jeg kan huske, at jeg på en masse bannere har set det her radikale budskab om, at vi lytter, og nogle af dem, man lyttede til, var også eksperterne, så vil jeg tillade mig at tage en ekspert frem, for der skal jo lyttes, og det er selvfølgelig direktøren i tænketanken Justitia, Jacob Mchangama, som, da det her forslag kom frem, sagde, og jeg citerer: Det her er en meget farlig vej for EU at gå ned ad.
De – altså Facebook – kan bare fjerne ytringer, som ellers ville være fuldt lovlige i Danmark.
Synes fru Zenia Stampe ikke, at det er et problem, at vi har en ekspert, som Det Radikale Venstre lytter til, som faktisk mener, at det her er et skridt ned ad en glidebane mod en reduktion af ytringsfrihed?
Zenia Stampe (RV), 2018-01-16:
Facebook er jo en privat virksomhed.
De beslutter selv, hvordan de redigerer, og om de overhovedet redigerer, modererer.
Jeg tror, de fleste af os syntes, det måske var sådan lidt snerpet, at de der bare bryster på Peter Øvig Knudsens side blev fjernet.
Omvendt er vi nok nogle, der synes, at de der hævnpornovideoer får lov til at ligge lidt for lang tid på Facebook.
Det er jo en rigtig stor diskussion, hvordan man forholder sig til et medie, som egentlig ikke rigtig har nogen redaktion, og som har utrolig stor indflydelse på vores debat og i det hele taget på vores samfund.
Hvordan håndterer man dem som nationalstat?
Det her kodeks handler jo om ét område, nemlig had.
Det er et område, som Facebook selv har været meget optaget af og har talt om, også længe før det sådan set blev taget op af Europa-Kommissionen.
Det er et tema, der interesserer os, men hvor man lige lægger snittet, er også en svær afvejning for os.
Vi forsøger så at lægge det der, hvor lovgivningen ligger i dag.
Jeg synes, det er forunderligt, at det her forslag kommer fra Dansk Folkeparti – et parti, som går meget op i, at det skal være national lovgivning, der gælder.
Udsagn, som helt klart er på grænsen af, hvad der er lovligt, skal de gudhjælpemig lade være, for så må domstolene tage sig af det.
Jeg ved ikke, hvordan Dansk Folkeparti ville forholde sig, hvis nu Jyllands-Posten eller Politiken eller Information igen og igen og igen trykte læserbreve, der opfordrede til drab på jøder eller til terror.
Ville Dansk Folkeparti ikke på et eller andet tidspunkt sige til det medie: Det er da utroligt, at I bliver ved med at gøre jer til platform for det had, som vi politikere har besluttet er ulovligt, og vi vil ikke have det?
Jeg tror, at Dansk Folkepartis bevæggrund for at være imod det her er, at det handler om racismelovgivningen.
Og så er det måske også, fordi det er EU, der har taget initiativ.
Hvorfor har EU gjort det?
Jo, fordi det er en af de her multinationale virksomheder, som er så store, så magtfulde, at et lille land som Danmark har meget svært ved at indlede en dialog alene.
Dermed sagt: Vi kan ikke støtte forslaget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-01-16:
For den her vigtige diskussion handler jo netop om en masse forskellige nuancer.
Hvordan forholder vi os til det her?
Vi mener ikke, at man skal kopiere den tyske lovgivning.
Betyder det, at vi ikke mener, man kan lave retsligt bindende aftaler i EU på det her område?
Der er mange måder at gøre det på, og det synes vi egentlig vi skal være åbne for og gå aktivt ind i og være med til at løse i stedet for at skyde det ned på forhånd og pålægge regeringen fuldstændig at modarbejde de mulige løsninger, der kunne komme.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-01-16:
Men det kan jeg dårlig tolke anderledes end derhen, at hr. Rasmus Nordqvist sådan set ikke afviser fælleseuropæisk lovgivning a la den tyske.
Hr. Rasmus Nordqvist afviser altså ikke, at man skal kunne uddele bøder til f.eks. Facebook og Twitter, hvis de ikke fjerner ting, som af den, der arbejder i Indien eller Marokko, betragtes som en hadefuld ytring.
Det synes jeg bare hr. Rasmus Nordqvist skal svare relativt klart på.
Altså, mener hr. Rasmus Nordqvist, at det her skal gøres retligt bindende, og at der dermed skal kunne gives de her relativt store bøder til de her virksomheder?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-01-16:
Det her handler om et kodeks.
Så skal vi pålægge, at man ikke må arbejde videre med noget, der er retsligt bindende.
Men det er jo ikke nødvendigvis lov som den i Tyskland, man vil implementere.
Det er jo netop at undersøge det, og det er derfor, jeg siger, at jeg synes, det er meget vigtigt, at vi går til det her udogmatisk og forstår at forholde os til den store udfordring, vi står med i forhold til sociale medier, for der er ikke noget redaktionelt ansvar.
Det er jo det, vi diskuterer i AVMS-direktivet, det er også det, vi diskuterer i ophavsrettighedsdirektivet: Hvem har ansvaret for det, der bliver lavet?
Hvem har ansvaret for, at ophavsrettigheder osv. bliver fulgt?
Og der bliver vi jo nødt til at undersøge, og derfor vil jeg da ikke sige til regeringen, at de skal modarbejde, at vi i fællesskab i EU prøver at finde ud af, hvordan man kan skrue nogle gode regler sammen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-01-16:
Jeg synes ikke, hr. Rasmus Nordqvist forholdt sig så meget til selve essensen af det.
Hvad er ytringsfriheden for en størrelse?
Hvem skal være ledvogter?
Jeg forstår, at Alternativet ser sig selv som sådan relativt tæt på den grønne bevægelse.
I Tyskland er Alternativet nok i hvert fald tættere på De Grønne end på det tyske alternativ, kan man sige.
Da den her lov blev lavet i Tyskland, der ville betyde de her meget, meget store bøder, sagde formanden for De Grønne i Tyskland, Simone Peter, at – citat: Det er ikke acceptabelt, at amerikanske selskaber som Twitter skal have indflydelse på ytringsfrihed eller pressefrihed i Tyskland.
Citat slut.
Se, det synes jeg jo er helt rigtigt sagt, selv om jeg selvfølgelig ikke skal blande mig i tyske forhold.
Men jeg ville have den samme holdning, hvis det var i Danmark.
Jeg vil bare høre, om hr. Rasmus Nordqvist sådan grundlæggende er enig i det synspunkt fra De Grønnes leder i Tyskland, eller om der er noget andet på spil her.