runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nils Sjøberg (RV), 2020-01-31:
Tak, formand.
Vi i Radikale Venstre ønsker naturligvis fremmedkrigerne straffet.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
De har forbrudt sig imod menneskeheden; de har forbrudt sig mod det kvindesyn, som vi synes er rigtigt; de har forbrudt sig mod alt, hvad vi som mennesker synes er rigtigt.
Derfor synes vi også, det er vigtigt, at de bliver straffet.
Vi kan grundlæggende på ingen måde støtte den holdning, der giver sig udtryk i det forslag her.
Det kan vi bl.a. ikke, fordi vi ikke kan acceptere, at man skal forbryde sig mod internationale konventioner.
Det drejer sig om statsløsekonventionen, det drejer sig om statsborgerretskonventionen fra Europarådet, og det drejer sig om Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Hvorfor er det så vigtigt for os, når man så rigtigt siger, at det er konventioner, der er lavet for rigtig mange år siden?
Det er, fordi de værdsætter menneskerettighederne, fordi de ligestiller mennesker, fordi de grundlæggende står for nogle værdier, som er vigtige for os.
Det er et menneskesyn, som på alle mulige måder fuldstændig korrekt strider imod det, som IS-krigerne har.
IS-krigerne har helt korrekt forbrudt sig imod det menneskesyn, men det betyder ikke, at de skal være statsløse, men at de skal straffes.
Det mener vi at de skal i Danmark.
Derfor mener vi, det er rigtigt, at de som danske statsborgere bliver straffet og bliver det her i Danmark.
Mette Thiesen (NB), 2020-01-31:
Tak for talen.
Nu nævner ordføreren selv de her forskellige konventioner, og at man sætter dem meget højt.
En af de her, som gentagne gange bliver nævnt, er jo Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 8, hvor man taler om det her med familieliv.
Der kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre ordføreren – nu har jeg ligesom stillet det andet spørgsmål, jeg har stillet et par gange før – hvordan Det Radikale Venstre stiller sig til danske familiers ret til et trygt og sikkert familieliv, uden at der skal bo en IS-terrorist i baghaven.
Hvordan forholder ordføreren sig til det?
Nils Sjøberg (RV), 2020-01-31:
Vi har den grundlæggende opfattelse, at i det øjeblik en IS-kriger kommer til Danmark, går vi ud fra, at politiet vil arrestere ham, og at han vil komme i fængsel og han vil blive dømt for det, han nu engang har foretaget sig.
Så der vil ikke blive tale om, at en IS-kriger vil kunne flytte til Danmark, hvorefter han eller hun vil kunne flytte ind og bo ved siden af en dansk familie.
De vil blive straffet.
Mette Thiesen (NB), 2020-01-31:
Nu ved jeg ikke, om ordføreren er bekendt med, hvad strafferammen for de her ting er, men vi er enige om, at der går IS-terrorister rundt i det danske samfund også den dag i dag, som enten ikke er blevet straffet eller har udstået deres straf.
Kan ordføreren garantere, at de her IS-terrorister ikke på noget tidspunkt kommer til at bosætte sig ved siden af en dansk familie eller i øvrigt skabe utryghed eller decideret fare for danskerne?
Nils Sjøberg (RV), 2020-01-31:
Når jeg bruger udtrykket går ud fra, skyldes det jo, at jeg ikke står i politiets sko, men jeg har så meget tillid til det danske politi, at jeg er overbevist om, at det danske politi og retsvæsen og hele det system, der fungerer i den sammenhæng, vil retsforfølge disse IS-folk, når de kommer til Danmark.
Og når de så efterfølgende har udstået deres straf og er blevet resocialiseret osv., så synes jeg, at man må finde en løsning på det.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-31:
Tak, formand.
Vi havde for ikke så lang tid siden et anden forslag, som undertegnede stod som afsender på, der handlede om, at de lande, der kviede sig ved at tage deres egne statsborgere tilbage, skulle rammes af nogle konsekvente sanktioner.
Vores forslag var, at de skulle på en såkaldt no go-liste, hvor man derfor overhovedet ikke for de landes vedkommende ville være i stand til at kunne få visum i Danmark eller i resten af EU – altså en konsekvent linje over for de lande, der ikke ville tage deres egne statsborgere tilbage.
Det afviste Det Radikale Venstre.
I dag har vi så den anden side af mønten, om man så må sige.
Nu handler det om dem, der er i Danmark eller gerne vil til Danmark og har fået dansk indfødsret, hvor vi så siger: Okay, dem vil vi så gerne kunne fratage statsborgerskabet.
Også her siger Det Radikale Venstre nej.
Så hvordan forestiller hr. Nils Sjøberg sig egentlig, at den her højtbesungne internationale retsorden skal se ud, når han hverken er villig til at lægge pres på de lande, der ikke gør, hvad de skal, eller på de borgere fra de pågældende lande, der ikke gør, hvad de skal?
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-31:
Det er faktisk bare på grund af ordførerens sidste bemærkning om Storbritannien, for der er jo opstået sådan en opfattelse af, at Storbritannien på grund af sit forbehold i praksis kan gøre folk statsløse.
Men praksis har jo ikke vist sig at være sådan.
Den har jo vist, at hvis folk bliver statsløse, gør Storbritannien det ikke alligevel, altså fratager folk statsborgerskabet.
De benytter sig til tider af det, hvis de er sikre på, at de, der mister statsborgerskabet, straks kan få et andet statsborgerskab – sådan som jeg har forstået lovgivningen.
Kan ordføreren bekræfte det?
Mette Thiesen (NB), 2020-01-31:
Som ordføreren lige før bekræftede over for Dansk Folkepartis ordfører, har man ikke rigtig nogen grund til at antage, at det pludselig vil ændre sig, hvis Danmark eksempelvis træder ud af statsløsekonventionen eller bare simpelt hen beslutter, at vi sådan set er fløjtende ligeglade med, om de her IS-terrorister bliver statsløse eller ej.
Der ligger ikke noget til grund for at antage, at de her stater, som i dag ikke vil tage deres borgere tilbage, pludselig skulle ændre deres måde at gøre tingene på, fordi vi tager et standpunkt, viser mod og vilje til at beskytte danskerne i Danmark.
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-31:
Det er jo rigtigt, at vi har en udfordring, i kraft af at der er nogle mennesker, som ikke skulle være i Danmark, og som vi ikke kan sende hjem, men når vi forventer af andre, at de skal overholde de internationale spilleregler, der er, og vi opfordrer andre til at tilslutte sig spillereglerne, så synes jeg, der ville være et legitimitetstab, hvis vi selv stoppede med at efterleve spillereglerne, og hvis vi selv prøvede at gå andre veje.
Derfor anerkender jeg heller ikke præmissen om, at det her er et spørgsmål om, at vi så stiller nogle konventioner højere end danskernes sikkerhed.
Det er et spørgsmål om, at vi vurderer vejen hen til målet forskelligt.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-31:
Det har ministeren nok større kvababbelser ved end undertegnede.
Men kunne man så forestille sig en situation, hvor Danmark ganske enkelt træder ud, gør det fuldstændig klart over for FN og andre lande, at hensigten altså er at få den samme retsstilling, som Storbritannien har, og at vi så simpelt hen bare vælger at lave en lov?
Altså så vi laver en lov her i Folketinget, som giver den samme retsstilling som den, briterne har.
Materielt ville det jo give det samme regelsæt, og så ville vi være ude over alle de fiksfakserier, som åbenbart ikke er muligt efter FN-systemet.
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-31:
Hvis et flertal i Folketinget siger, at man ønsker at udtræde af den her konvention, så vil min vurdering være, at så er regeringen forpligtet til at tage skridt i den retning, i hvert fald politisk forpligtet, om det også er juridisk, skal jeg ikke lige gøre mig klog på.
Men der vil jeg bare gøre opmærksom på, at det ikke kun er den her konvention, det handler om, for det handler også om statsborgerretskonventionen, og så er det også fortolkningen af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, og den har også en vis betydning på det her område.
Så hvis man ønsker en retsstilling, hvor det faktisk er muligt at gøre folk statsløse, så er det rigtigt, at jeg vil have nogle kvababbelser ved det.
Det er rigtigt.
Marcus Knuth (KF), 2020-01-31:
Tak til ministeren.
Nu er det jo ikke første gang, vi har den her debat om statsløshed, og den tidligere regering lagde op til et arbejde for at se, om man eventuelt kunne ændre konventionen om statsløshed.
Nu var jeg ikke selv minister på det tidspunkt og er det heller ikke på nuværende tidspunkt, så jeg ved ikke, præcis hvor langt man kom, men det var i hvert fald det samme ministerie, som hr. Mattias Tesfaye nu er i spidsen for.
Så kan udlændinge- og integrationsministeren måske komme lidt nærmere på, om det er noget, som man arbejder videre på?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-31:
Tak for spørgsmålet.
Hvis jeg skal prøve at svare lidt præcist på spørgsmålet, altså den formelle argumentationskæde, hvis jeg skal blive i spørgerens terminologi, så jo, med Folketingets opbakning kan regeringen træde ud af den her konvention.
Det vil så i praksis ske, 1 år efter vi har meddelt det til FN.
Men vi vil ikke bagefter kunne indtræde med en klausul.
Det er den generelle praksis på konventionsområdet, at det ikke er rimeligt, at man bare kan træde ud og så træde ind med et forbehold.
Så vi skal altså gøre det med åben pande, i forhold til at vi så ikke ville være en del af den konvention for fremtiden.
Jeg er lidt tvivl om, hvor langt det arbejde kom, men det vil jeg da meget gerne undersøge.
For ud over de partier, der var med i den daværende regering, tror jeg da også, at hele Folketinget ville være interesseret i at vide, hvor langt man kom med de internationale overvejelser om, hvorvidt man kunne ændre konventionerne.
Jeg vil bare sige, at fra den nuværende regerings synspunkt er det i hvert fald vigtigt, at vi ikke træder ud af konventionerne.
Marcus Knuth (KF), 2020-01-31:
Det er jeg glad for at ministeren siger, for statsministeren har sagt det samme: at hun også er villig til at se på at ændre konventioner, som man ikke er enig i.
Så bare lige for at forstå det helt klart: Vil ministeren vende tilbage til os med et svar på, hvor langt man egentlig er med det arbejde, eftersom det er noget, ministeren ikke er bekendt med på nuværende tidspunkt?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-31:
Ja, det er rigtigt, det er ikke noget, jeg er bekendt med, og det vil jeg hermed gerne forpligte mig til lige at få en status for, som jeg oversender til Folketingets udvalg, så der bliver klarhed over, hvilke skridt der blev taget før valget, og hvor langt det arbejde kom.
Mette Thiesen (NB), 2020-01-31:
Man kan høre ministeren bruge rigtig, rigtig meget af sin taletid på at tale om forskellige internationale forpligtelser over for både FN og Den Europæiske Menneskerettighedskonvention osv. osv.
Derfor er mit spørgsmål til ministeren egentlig ganske enkelt: Hvad vægter ministeren højest – er det de danske borgeres frihed og sikkerhed, eller er det hensyntagen til forældede konventioner, der er lavet i en helt anden tid og med et helt andet formål?
Hvad vægter ministeren højest?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-31:
Jamen al politik er en afvejning af forskellige hensyn.
Det, som har været vores indgangsvinkel til hele den her diskussion om fremmedkrigere, er, at befolkningens og den danske stats sikkerhed skal veje meget tungt, og de politiske initiativer, vi har fremlagt, er jo med henblik på at tage vare på sikkerheden i det her samfund.
Og der har jo været lidt turbulens, lidt politisk diskussion om f.eks. lovforslaget om administrativt at kunne fratage fremmedkrigere deres statsborgerskab, men det har vi holdt fast i, fordi vi mente, det var det rigtige at gøre.
Vi har også hele tiden sagt, at det sker inden for rammerne af vores grundlov, vores retsstat og de konventioner, vi har tiltrådt.
Det står vi fast på.
Dan Jørgensen (S), 2020-01-31:
Tak for et godt spørgsmål som det første.
Men det, jeg måske vil starte med at sige, er, at den første erkendelse nok bør være den, at det ikke kun handler om, at der skal viden fra højbordet ud til spisebordet, men også, at der skal viden fra spisebordet ind til højbordet.
Jeg er helt med på, at vi politisk kan gøre meget for at skabe de rigtige incitamenter til, at folk kan handle mere klimavenligt.
Det har vi også tænkt os at gøre.
Vi har jo f.eks. nu sat et arbejde i værk omkring en skovfond, der kommer nye klimaråd i forhold til fødevarer osv. osv.
Så alt det der har vi tænkt os at fortsætte med.
Det er også klart, at forskningsindsatsen, hvoraf en stor del i Danmark jo ligger i regi af DMI, som jo hører under mit ministerie, kommer vi også til at opprioritere – ud over de andre forskningsinstitutioner, som gør det rigtig godt.
Men den anden vej rundt er måske mere interessant.
Altså, hvordan kan vi egentlig sikre, at vi også får lyttet til den ekspertise, der ligger ude i befolkningen, og ikke mindst får afstemt, hvad det er, man er villig til at gøre, hvilke dilemmaer vil man gerne melde sig ind i og være med til at prøve på at løse?
Og det er her, borgertinget kommer ind.
Kim Valentin (V), 2020-01-31:
Jeg kan oplyse ministeren om, at den samlede stand af oplysningsforbund netop har lavet bæredygtighed som tema, og derfor er der en stor motivering for at blive inddraget i det her arbejde.
Og jeg vil opfordre til, at ministeren tænker i de retninger.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-31:
Tak for det, formand.
Når man hører ministerens tale her, får man indtryk af, at der er to argumentrækker, han benytter sig af.
Det første, vi hørte, er det formalistiske, altså det her med, at et forbehold for den her konvention skulle have været taget på det tidspunkt, man ratificerede den.
Det er jo en formel indvending.
Lad mig dvæle lidt ved det første argument.
Kunne man ikke omgå netop de formelle problemer, ved at Danmark simpelt hen bare træder ud af konventionen, og hvis der så er et ønske om at genindtræde med det her forbehold, så kan man gøre det efterfølgende?
Tommy Ahlers (V), 2020-01-31:
Tak til ministeren.
Jeg glæder mig til den invitation, men den må vi jo vente på.
Måske bliver det lidt teknisk, men det drejer sig om de midler, som ministeren også har adresseret et par gange, og som også står i redegørelsen, omkring den grønne fremtidsfond, hvor man vil komme med 25 mia. kr.
Hvordan tænker ministeren man kan sikre at de penge reelt set går til at skabe mere risiko i markedet?
For som det er nu, står der jo ikke 25 mia. kr. på finansloven.
Der står et beløb på omkring, jeg tror, 100 mio. kr. pr. år, som man måske kan tabe, men resten af pengene skal tilbage igen, fordi der jo sker en udvikling ude i de markeder for finans, hvor man også siger, at man begynder at investere i det her.
Vi har pensionskasserne med de 350 mia. kr., som også er nævnt i redegørelsen.
Vi har BlackRocks brev, som ministeren måske har set, hvor CEO'en siger til hele sit investor community, at det her kommer til at ændre alt.
Hvordan sikrer vi, at de penge, vi så kommer med fra statens side, reelt gør, at markedet kan tage større risiko, som de private investorer måske ikke er parate til at tage?
Dan Jørgensen (S), 2020-01-31:
I forhold til det første med, at hr. Tommy Ahlers glæder sig til at få en invitation, så kan hr. Tommy Ahlers sådan set godt betragte invitationen som allerede sendt.
Vi regner helt sikkert med, at Venstre skal være en aktiv del af det her og glæder os også meget til at høre hr. Tommy Ahlers og Venstres egne ideer.
Det er jo selvfølgelig sådan, at det står partier frit for selv at præsentere udspil, og det har flere jo gjort, og det vil vi meget gerne være med til at diskutere.
Så det vil vi også meget gerne se fra Venstre.
Altså, de her ting skal selvfølgelig vejes af.
Det skal bl.a. aftales med de partier, der står bag finanslovsaftalen, men jeg ved fra erhvervsministeren, at det præcis er de ting, som han har med i sine overvejelser.
Tommy Ahlers (V), 2020-01-31:
Jeg kunne godt tænke mig at forstå det, for når man ser regeringen komme med et lattergasudspil, står der to ministre, både en erhvervsminister og en sundhedsminister.
Når vi så kommer over til forhandlingerne, vil skatteministeren, finansministeren, trafikministeren, erhvervsministeren som en refleksion af, hvor omfattende det, vi skal i gang med, er, også sidde med ved bordet?
Dan Jørgensen (S), 2020-01-31:
Ja, vi kommer til at inddrage hele regeringen bredt.
Det er klart, at den her opgave er så stor, at den ikke kan løses af én minister alene.
Vi koordinerer på tværs af ressortområder for at vurdere virkemidlers effektivitet osv.
Det er klart, at det selvfølgelig er en arbejdsmetode, som vi har tænkt os at føre ind også i forhandlingerne om en klimahandlingsplan.
Mette Thiesen (NB), 2020-01-31:
Og der er jeg simpelt hen nødt til igen at prøve at få et svar fra ministeren: Er det vigtigere at pleje forholdet til FN og Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og alt muligt andet og tage hensyn til det i stedet for at sikre, at de her IS-terrorister eksempelvis ikke kommer tilbage til Danmark?
Det er jo det, det hele handler om.
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-31:
Jamen jeg vil starte med at sige, at det ikke handler om at pleje forhold på de bonede gulve i de fine mødelokaler – det er ikke det, der er det afgørende.
Men jeg tror, at Danmark har en interesse i, at der er færrest mulige mennesker, som er statsløse.
Vi har jo f.eks. selv interesse i i forhold til nogle af de udlændinge, som ikke har ret til at opholde sig i Danmark, at vi kan insistere på, at de har et statsborgerskab i et andet land, og vi vil insistere på, at de skal kunne udsendes til et andet land.
Og der ville det ikke være i vores interesse, hvis det andet land så sagde: Jamen vi betragter dem som statsløse.
Det er ikke i en velfærdsstats, i en velstående nations interesse, at der kommer et voksende antal statsløse i verden.
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-31:
Hvis det svar, som ordføreren på et eller andet tidspunkt får af ministeren, når han har stillet et udvalgsspørgsmål, eller hvordan han end vil gøre det, hvis han ikke føler, han har fået tilstrækkeligt svar her nu, måtte være utilfredsstillende for ordføreren, så må vi jo tale om det.
Jeg vil sige det på den måde, at jeg har indtryk af, at vi har en fælles ambition om at justere på de her konventioner, som vi nogle gange synes virker lidt forældede i den måde, de reguleres på.
Det var jo også noget af det, der lå til grund, dengang man lavede Københavnererklæringen under den tidligere regering for et par år tilbage.
Jeg har sympati for hensigterne, så jeg forestiller mig da, at vi kan samarbejde om det.
Morten Dahlin (V), 2020-01-31:
Tak for det.
Må jeg så ikke bare spørge hr. Rasmus Stoklund, om hr. Rasmus Stoklund ikke er lige så interesseret, som jeg er, i at få at vide, hvad regeringen har gjort?
Hr. Rasmus Stoklund ved det tilsyneladende ikke, og det er helt fair, men deler hr. Rasmus Stoklund ikke min interesse i at finde ud af, om regeringen egentlig har gjort noget på det her område, eller er hr. Rasmus Stoklund lidt ligeglad?
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-31:
Det var jo næsten et retorisk spørgsmål, for den interesse deler jeg selvfølgelig fuldstændig, og derfor glæder jeg mig også til at se det svar, som ministeren lidt tidligere lovede han ville sende hr. Marcus Knuth og hr. Morten Dahlin.
Selvfølgelig deler jeg interessen.
Jeg delte interessen for det arbejde, som den tidligere regering satte i gang, om Københavnererklæringen, og jeg mener, det er helt afgørende, at vi, fordi vi jo har en stemme i de her internationale sammenhænge, bidrager med vores input til, hvor vi kan se, at de her konventioner kunne trænge til en modernisering.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-31:
Jeg skal nok lade være med at stille ordføreren spørgsmål, der relaterer sig til den udøvende magt.
Jeg er interesseret i, hvad ordføreren tænker og mener, især fordi ordføreren jo i sin tale gjorde lidt ud af, hvor mange fortrædeligheder der ville regne ned over Danmark, ifald vi måtte følge det her forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat.
Altså, reaktionen fra udlandet ville være så overvældende, at man nærmest ikke ville kunne overskue konsekvenserne, kan jeg forstå.
Der kunne det bare være spændende at høre, hvad ordføreren bygger den antagelse på.
Vi hørte før fra ministeren, at der rundt regnet er seks lande i EU-kredsen, altså vores nærmeste allierede, der har valgt ikke at ratificere den her konvention.
Er det noget, hr. Rasmus Stoklund har erfaring med eller kendskab til har haft fatale diplomatiske, økonomiske og andre politiske konsekvenser for de pågældende lande?
Jamen hvad forhindrer dem i det i dag?
De lande, som vi typisk gerne vil sende afviste eller udviste udlændinge hjem til, er jo ikke ligefrem lande, som normalt står allerøverst på den internationale retsordens rangliste.
Det er lande, som er fuldstændig fløjtende ligeglade med alle de konventioner, som ministeren tilsyneladende ligger og beder til om aftenen.
Så jeg forstår simpelt hen ikke argumentet.
De lande kunne da bare fjerne statsborgerskabet til alle deres brødre og søstre, som ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt.
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-31:
Men det er jo rigtigt.
Det har hr. Morten Messerschmidt jo ret i.
Det er en ret stor udfordring, at vi ikke kan sende de udlændinge tilbage, som ikke længere har noget opholdsgrundlag i Danmark.
Mette Thiesen (NB), 2020-01-31:
Tak for det.
Vi er enige om, at vi er kommet et godt stykke af vejen, når man kan fratage IS-terrorister statsborgerskabet, når de har dobbelt statsborgerskab, men vi er jo ikke kommet hele vejen.
Det, der er så absurd i hele den her debat, er jo, at man både fra ordførerens partis side, men generelt set også fra langt de fleste partiers side her i Folketinget, åbent vægter både IS-terroristernes muligheder, men sådan set også det her samarbejde med FN og Den Europæiske Menneskerettighedskonvention osv. højere.
Man er så bange for at træde nogle over tæerne, at man faktisk udsætter danskerne – dem, som har valgt en ind i det her Folketing – for fare.
Det er simpelt hen det, jeg ikke kan forstå, men det kan være, at ordføreren vil være mere klar i spyttet og sige: Det her hensyn til konventionerne står altså over danskernes sikkerhed.
Vil ordføreren bekræfte det?
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-31:
Jeg tror, at en af de største konsekvenser, det ville have for os – jeg er ikke så bekymret over, at der måske bliver skrevet kritiske indlæg om os i New York Times; det er ikke den slags, jeg taler om – og som kunne være negativ, er, at hver eneste gang vi har en afvist asylansøger eller en kriminel udlænding, som vi har problemer med at få sendt tilbage til hjemlandet, henviser vi jo til deres forpligtelse til i de givne lande at tage imod deres egne statsborgere, og hvis vi så omvendt begynder at gøre danske statsborgere statsløse og dermed undlader at skulle forholde os til dem i Danmark, så tror jeg, at vi vil få svært ved at løfte argumentet om, at de lande, som vi gerne vil udsende til, skal tage imod deres statsborgere.
Hvad skulle så forhindre en række lande i Nordafrika og Mellemøsten i at gøre de folk, der opholder sig i Danmark, og som vi gerne vil sende hjem, statsløse?
Morten Dahlin (V), 2020-01-31:
Tak til ordføreren for talen, hvor jeg for øvrigt var enig i det meste.
Jeg spurgte jo faktisk ministeren om det, som ordføreren lige efterlyste at hr. Marcus Knuth havde spurgt ministeren om.
Jeg fik ikke rigtig noget svar, og så kan jeg jo spørge Socialdemokratiets ordfører: Hvis det nu på et tidspunkt skulle lykkes mig at få et svar fra ministeren, som går på, at regeringen ikke har gjort noget som helst for at leve op til det, statsministeren stillede danskerne i udsigt, om at ændre statsløsekonventionen, hvad ville den socialdemokratiske ordførers reaktion så være på det?
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-31:
Hr. Marcus Knuth kunne jo have spurgt ministeren, som lige har været på talerstolen, og derudover er faktuelle spørgsmål til regeringen mest oplagte at stille til dels ministeren, dels via udvalget til ministeriet.
Morten Dahlin (V), 2020-01-31:
Jeg tog egentlig ordet, fordi ministerens svar til hr. Marcus Knuth undrede mig.
Ministeren sagde, at han ikke var bekendt med status på arbejdet for at ændre konventionerne, og det undrer mig lidt, når nu statsministeren i november kunne udtale, at hun ønskede at ændre de her konventioner, at hun ville arbejde for det, med direkte reference til fremmedkrigerområdet og problematikken med fremmedkrigere kun med dansk statsborgerskab.