runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-03-13:
Mener ministeren så, at Socialdemokratiets ministre, der jo har siddet på miljøministerposten siden 2019, i bund og grund har syltet arbejdet med at sikre vores grundvand og drikkevand?
Magnus Heunicke (S), 2024-03-13:
Jamen hvis pesticider er forbudt i EU, er de jo også forbudt i Danmark på det grundlag, man har søgt på.
Hvis man vil have en dispensation, er det fuldstændig klart i EU's regler, hvad der skal til for at få det.
Og det kan man ikke få på samme grundlag, som man har fået afvisning af det på i EU.
Der ligger det fuldstændig fast: Kun hvis der kan føres bevis for, at der vil være sikker anvendelse – det vil typisk være meget mere begrænset brug i et meget mere afgrænset område; det kan være jordlag og mange andre ting, som gør det – så vil der være mulighed for at give dispensation.
Og det er vi nødt til at se på fra sag til sag ud fra en tilgang, hvor vi ikke har et politisk ønske om, men heller ikke en juridisk mulighed for at give dispensationer, hvis der ikke kan føres bevis for, at det er en sikker anvendelse.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-03-13:
Jeg kan i hvert fald redegøre for, at den her regering har gjort alt, hvad den kan, for at bekæmpe både antisemitisme og racisme.
Det har vi taget vare på.
Det ved jeg at Dansk Folkeparti i øvrigt også har kvitteret for.
På kulturområdet har vi sikret en bedre beskyttelse af Dansk Jødisk Museum.
Jeg har i øvrigt skrevet et brev til alle vores uddannelsesinstitutioner, hvori jeg gør opmærksom på, at racisme vendt mod palæstinensere og antisemitisme vendt mod jøder, både i forhold til studerende og i øvrigt uden for institutionernes områder, er uacceptabelt.
Jeg mener, at i et retssamfund og et åbent samfund, der er dækket af demokrati, skal vi passe på alle individer, også dem, der vælger at bruge deres ytringsfrihed, ligesom den journalist, vi taler om.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-13:
I Dansk Folkeparti synes vi, det her grundlæggende skaber en præcedens, hvor det at være jøde ansat i stillinger rundt i det danske samfund i sig selv er en umulighed eller bliver en umulighed, hvis offentlige institutioner bukker under for den her form for smædekampagner.
Jeg ved, ministeren selv har set »Matador«, hvor Hans Christian Varnæs på baggrund af det antisemitiske graffiti, der bliver malet på banken, går ind i banken og siger: Du skal bare komme til mig, hvis du nogen sinde oplever noget lignende.
Han bukker ikke under for presset.
Der er bare ikke meget Hans Christian Varnæs over TV 2's ageren i den her sag.
Det håber jeg ministeren er enig i.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-03-13:
Jeg har den helt klare holdning, at TV 2 skal passe på alle sine medarbejdere, både dem, der er ansat i fuldtidsstillinger, deltidsstillinger, og dem, der måtte være ansat i freelancestillinger.
Den omtalte journalist har jo, så vidt jeg er orienteret – ret mig endelig, hvis jeg tager fejl – været ansat på flere freelanceopgaver fra Mellemøsten på flere medier, herunder TV 2, men også en del internationale.
Og jo, jeg synes, man som tv-station i Danmark skylder at passe godt på sine medarbejdere, særlig dem, der er udsat for kritik.
De to forhold bør kunne gå hånd i hånd.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-13:
Hvis det ikke er andet end journalistiske overvejelser, er det mildest talt nogle af de mest uheldige journalistiske overvejelser, jeg nogen sinde har været vidne til
Altså, at man kort tid efter så omfattende antisemitiske smædekampagner og trusler, hadbeskedkampagner mod TV 2, og jeg ved ikke hvad, vælger at fyre den mand, som er årsag til selve smædekampagnen, synes jeg mildest talt sender et meget, meget uheldigt signal.
Det vil jeg godt bare bede ministeren om at bekræfte.
Burde TV 2 ikke have været meget tilbageholdende med at fyre manden så kort tid efter den her smædekampagne?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-03-13:
Jeg tror, vi alle sammen oplever, hvor ubehageligt det kan være for både os selv, men også vores kollegaer og folk i resten af det danske samfund, når hadet tager overhånd på de sociale medier eller avisernes forsider ubønhørligt kritiserer fejltagelser eller kommer med påstande om fejltagelser.
Der er meget få mennesker, der fortjener at være en del af en sådan proces, og ingen kommer uskadt igennem sådan en proces.
Det samme gælder den journalist, vi taler om nu.
Jeg synes heller ikke, det har været kønt.
Jeg stoler på ledelsen på TV 2, ligesom jeg gør på Danmarks Radio og andre medier, der er indbefattet af det danske mediestøttesystem.
Mit indtryk er ikke, at der er andet end journalistiske overvejelser bag TV 2's valg.
Hvis det skulle vise sig at være tilfældet, vil det være en skandale.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-13:
Tak for det.
Ministeren refererer til TV 2's egen begrundelse for den her fyring, som jo er en embedsmandsbegrundelse, der skal tilsløre det forhold, som er åbenlyst for enhver, der følger med i debatten og har fulgt med i hele den samtale, der har været omkring Jotam Confinos ansættelse hos TV 2, nemlig at man fyrer manden kort tid efter en omfattende, velsmurt racistisk smædekampagne mod hans ansættelse hos TV 2.
Altså, alene det, at han har været udsat for en så voldsom og fuldstændig vanvittig racistisk kampagne gennem den seneste tid, burde jo i sig selv begrunde, at TV 2 var noget mere tilbageholdende med kort tid efter at afskedige manden.
Det sender jo et fuldstændig vanvittigt signal til danske jøder, der arbejder i det danske samfund, hvad enten det er som journalister eller andre steder, om, at det kan de faktisk ikke, for hvis man er jøde og er ansat i en stilling, bliver man udsat for racistiske, antisemitiske smædekampagner, og til sidst bukker de institutioner under, som har jøder ansat.
Det sender et meget, meget uheldigt signal.
Er ministeren ikke enig i det?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-03-13:
Tak for det, og tak til hr. Mikkel Bjørn for spørgsmålet.
Min holdning og regeringens holdning er, at det er dybt problematisk, hvis journalister risikerer at miste deres arbejde, fordi de bruger deres ytringsfrihed, eller hvis det sker på baggrund af vedkommendes religion, etnicitet eller udseende.
Og vi har et endnu større problem eller om muligt lige så stort, hvis journalister risikerer at blive fyret eller ikke kan passe deres arbejde uden at modtage trusler, som det også har været tilfældet på sociale medier, eller direkte trusler for den omtalte journalist, Jotam Confino.
Jeg fornemmer også, at spørgeren har den holdning – ellers må spørgeren rette mig, hvis jeg tager fejl – at Jotam Confino har mistet sit freelancearbejde på TV 2 netop på baggrund af nogle af de ting, jeg netop har nævnt.
Der er det vigtigt for mig at sige, at direkte adspurgt svarer TV 2, at Jotam Confino har været ansat i en freelancestilling, og at man har truffet nogle andre redaktionelle beslutninger.
Det er staten, der ejer TV 2, men der er et armslængdeprincip, som gør sig gældende, ligesom i forhold til Danmarks Radio, hvor staten jo ikke blander sig og jeg som kulturminister absolut ikke blander mig direkte i de redaktionelle beslutninger.
Det synes jeg er principper, som er uantastelige i vores retssamfund.
Peter Hummelgaard (S), 2024-03-13:
Sådan skal man ikke høre mit svar.
For jeg mener, at der er steder, hvor vi grundlæggende har problemer.
Et af de steder, hvor jeg mener at der helt åbenbart har været problemer igennem en årrække, er, at forsinket retfærdighed også bliver til en form for nægtet retfærdighed.
Det er et retssikkerhedsmæssigt problem, og det er bl.a. også derfor, at vi har lavet en aftale, som tilfører rekordmange og historisk mange ressourcer til domstolene.
Det er et forsøg på at løse det problem.
Men det, at vi kriminaliserer grooming, anser jeg ikke for at være et retssikkerhedsmæssigt problem.
Det, at vi beskytter fængselsbetjente eller politibetjente eller andre, som er i udsatte positioner for efterfølgende trusler, vold eller chikane, mener jeg heller ikke er et retssikkerhedsmæssigt problem.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-13:
Så det er en usikker retssituation, der kommer frem med de her ændringer.
Jeg synes, det er meget afklarende, for nu ved vi altså, at det er ministeren og regeringens holdning, at det ikke er et problem for retsstaten, og at man ikke forholder sig til kritikken alvorligt.
Jeg mener, at der grundlæggende er brug for en anden forståelse af, at vi har behov for at sikre, at borgernes retssikkerhed er langt stærkere.
Peter Hummelgaard (S), 2024-03-13:
Regeringen har jo skrevet klart og tydeligt i regeringsgrundlaget, at man vil revidere offentlighedsloven og også give større adgang til oplysninger.
Det er derfor, vi har nedsat et sagkyndigt udvalg, der skal komme med anbefalinger til, hvordan man så rent faktisk kan lempe offentlighedsloven på en sådan måde.
Endnu en gang må jeg fremhæve eksempler på, hvorfor jeg grundlæggende ikke er enig.
På side 36 i rapporten fremhæver man kriminaliseringen af grooming – altså det, at en person ofte digitalt forsøger at påvirke en anden person og opbygge en relation til et andet menneske, ofte en mindreårig, for så at have en seksuel relation til det.
Skulle det, at man kriminaliserer det, være en krænkelse af nogens retssikkerhed?
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-13:
Det er faktisk et ret overraskende svar.
Jeg havde faktisk forventet noget andet.
Jeg troede faktisk, at vi ved behandlingen af koranlovforslaget var blevet enige om, at det var en krænkelse af borgernes ytringsfrihed og en indskrænkning af nogle grundliggende og fundamentale rettigheder.
Og det er ikke det samme som det tidligere forslag.
Vi kan også tage et andet specifikt eksempel.
I næste uge skal vi behandle offentlighedsloven.
Det er jo et centralt punkt i kritikken fra både Justitia og de internationale organisationer, at vi har en alt, alt for restriktiv adgang for borgerne til at kontrollere regeringen gennem viden.
Så kan ministeren garantere, at den her offentlighedslov ikke begrænser borgernes retssikkerhed – ja eller nej?
Peter Hummelgaard (S), 2024-03-13:
Bare for at gå direkte til stålet: Det er, fordi jeg synes, at der er en lang række af de punkter, der bliver fremhævet som eksempler på noget, der skulle give forringet retssikkerhed, som jeg grundlæggende er uenig i.
Når Justitia f.eks. skriver, at loven, der indfører et forbud mod utilbørlig behandling af religiøse genstande med særlig betydning for et religiøst trossamfund, er et stærkt betænkeligt brud med en dybt forankret dansk retstradition, vil jeg sige, at den retstradition jo så ikke er dybere forankret eller rækker længere end til 2017.
Derfor er der nogle præmisser i den her kritik flere forskellige steder, som jeg grundlæggende er uenig i.
Signe Munk (SF), 2024-03-13:
Vil regeringen sikre, at landbrugsaftalens mål om en CO2-e-reduktion på 55-65 pct. i forhold til 1990 indfries?
Stephanie Lose (V), 2024-03-13:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Regeringen står på mål for det, som et bredt flertal af Folketingets partier har aftalt i forbindelse med landbrugsaftalen, og det fremgår også af regeringsgrundlaget.
Landbrugsaftalen bygger på en bred vifte af indsatser og forudsætninger, som jo tog udgangspunkt i det udfordringsbillede og de forventninger og den viden, man havde på det tidspunkt.
Og derfor fremgår det også af landbrugsaftalen, at der skal foretages et genbesøg af den i 2024, og at det skal ses i sammenhæng med grøn skattereform, og at et af de elementer, der skal behandles i den forbindelse, også er håndteringen af reduktionsmålet.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-03-13:
Tak for det.
Det er rart at høre, at ministeren er enig i, at de frivillige aftaler, der indtil videre har været med landbruget, ikke har været tilstrækkeligt, og at man nu endelig sætter ind med konkret lovgivning.
Betyder det så også, at man fra ministerens side vil stoppe med at give dispensationer med hensyn til pesticider, som er forbudt i EU, og som har været en del af problemet?
Magnus Heunicke (S), 2024-03-13:
Jeg er helt enig i, at en hovedopgave for enhver miljøminister og enhver regering er at beskytte vores drikkevand, beskytte vores grundvand.
Der spørges til, hvad jeg konkret vil gøre, og der kan jeg sige, at det, vi har gjort i år, er den 29. februar at fremsætte et lovforslag, som beskytter netop de områder omkring vores drikkevandsboringer, hvor der er en særlig stor risiko for forurening af drikkevandet.
Det er det, der med en teknisk term hedder de boringsnære beskyttelsesområder.
Med det her lovforslag, som vi behandler i de kommende uger i Folketinget, sikrer vi beskyttelse af mere end 2.600 drikkevandsboringer, hvor der er en direkte risiko for vores drikkevand.
Og konkret er det sådan, at vores kommuner med lovforslaget bliver pålagt at udstede påbud om sprøjtestop i de her områder, hvor vi altså borer efter drikkevand, hvis der er risiko for forurening af drikkevandet.
Hvis man ser på, hvad interessenterne siger til det lovforslag, vil jeg citere DANVA, Danmarks nonprofitinteresseorganisation for vand og spildevand.
Under overskriften »Ny plan for stop af brug af sprøjtemidler ved drikkevandsboringer« skriver de, at DANVA glæder sig over, at intentionerne i regeringsgrundlaget nu udmøntes i konkret lovgivning.
Så det er et konkret skridt fremad.
De sagde så også til mig på mødet mellem DANVA og partierne, at det her skulle man have gjort for årtier siden, og det er jeg heller ikke uenig med dem i, men nu gør vi det.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-03-13:
I årevis har vi jo haft problemer med vores grundvand og drikkevand, og det er blevet påtalt igen og igen.
Så mit spørgsmål lyder: Hvordan vil ministeren gennemføre grundlæggende forandringer, der åbenlyst er nødvendige i ministerens ministerium, for at sikre, at vores grundvand og drikkevand beskyttes?
Stephanie Lose (V), 2024-03-13:
Regeringen tager selvfølgelig løbende bestik af, hvad det er for et datagrundlag, vi står på, og derfor vil vi selvfølgelig også tage bestik af eventuelle ændringer, der måtte komme undervejs.
Jeg tror dog også, man må gøre sig klart, at ud over der er et mål i 2030, er der også klimamål, når vi kommer på den anden side af 2030, og derfor er det selvfølgelig også væsentligt, at man har et blik for, hvordan man kommer i mål med reduktioner, der også vil have en effekt efter 2030 og også kan bidrage til at indfri de langsigtede klimamål.
Signe Munk (SF), 2024-03-13:
For nylig ændrede klimafremskrivningen sig, og der kom nogle nye tal for noget landbrugsjord, og så blev opgaven i forhold til at få bragt CO 2- udledningerne ned reduceret.
Men det er jo sådan, at klimafremskrivningen kan gå op og ned, og jeg vil bare høre, om der, hvis vi får en klimafremskrivning, der viser, at klimaopgaven er større, end den er nu, så er parathed hos ministeren til at gøre mere i forhold til at reducere CO 2 -udledningerne i landbruget, end der kræves lige nu.
Stephanie Lose (V), 2024-03-13:
Regeringen står på mål for det, der er aftalt i landbrugsaftalen.
Og som jeg sagde før, bygger den på en bred vifte af indsatser og forudsætninger, som korresponderede med det udfordringsbillede, der var på det tidspunkt, og i forbindelse med genbesøget af landbrugsaftalen vil der selvfølgelig også blive set på reduktionsmålet.
Det er rigtigt, at der er en målsætning om en 70-procentsreduktion.
Det, som man også vil kunne se af Svarerrapporten, er jo, at der også er en række andre klimamål, der er relevante for landbruget.
Det gælder EU's byrdefordelingsaftale, og det gælder LULUCF-forordningen, og der vil man jo også kunne se, at i virkeligheden er det i den sammenhæng, også når man ser på Svarerudvalget, principielt set nemmere så at sige at opfylde 70-procentsmålet, som er et punktmål i 2030, end det er at leve op til f.eks. byrdefordelingsaftalen og LULUCF-forordningen.
Det er klart, at det er alle klimamålene, der er relevante for overvejelserne om, hvordan man bedst kommer i mål med den grønne omstilling af landbruget.
Så refererede jeg ret ordret til det, der står, og jeg sagde, at regeringen står på mål for det, der er aftalt i forbindelse med landbrugsaftalen, og det, der fremgår af regeringsgrundlaget.
Så fremgår det også af landbrugsaftalen, at der vil være et genbesøg i 2024.
Det skal ses i sammenhæng med grøn skattereform, og et af de elementer, der behandles i den forbindelse, er håndteringen af reduktionsmålet.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-03-13:
Tak for ordet.
Den danske klimapolitik hviler på, at vi skal reducere med 70 pct. frem til 2030, og med landbrugsaftalen lavede man jo et lempeligere reduktionsmål for landbruget.
Der skulle man reducere med 55-65 pct., og i forvejen skal landbruget med den klimapolitik, vi har, reducere med mindre end andre sektorer i Danmark.
Det er derfor, vi spørger lidt til, om man står på mål for det mål på en reduktion på 55-65 pct. i landbruget, eller om man faktisk mener, at det også kan genbesøges.
For som jeg hørte ministerens første svar, gik det jo på, at landbrugsaftalen skulle genbesøges, men det betyder vel ikke, at målet skal genbesøges?
Stephanie Lose (V), 2024-03-13:
Jeg kommer ikke til i dag at vælge hverken de konkrete virkemidler eller den konkrete afgiftsmodel.
Vi kommer i den grønne trepart til at arbejde både med CO 2 -afgift og med andre ting, der også skal være med til at adressere nogle af de hensyn, der er til miljø, biodiversitet, drikkevand osv.
Derfor bliver det en bred vifte af initiativer, der vil være på bordet i den grønne trepart, med det mål at finde de langsigtede, bæredygtige løsninger, der gør, at vi løser de opgaver, vi står foran.
Signe Munk (SF), 2024-03-13:
Men så bliver jeg bare nødt til at spørge igen, for der er to veje at gå.
Allerede i dag giver danske skatteydere 1 mia. kr. om måneden i tilskud til dansk landbrug.
Man kan godt fortsætte ad den vej og sende en større regning til skatteyderne.
Man kan også vælge CO 2 -afgiften, og det er kun Svarerudvalgets model et, en CO 2 -afgift på 750 kr., som leverer på reduktionsmålet for landbruget.
Så jeg skal bare spørge igen: Hvad mener ministeren så skaber mest sikkerhed for at nå klimamålet – afgift eller tilskud?
Stephanie Lose (V), 2024-03-13:
Regeringen har besluttet at nedsætte en grøn trepart.
Og der er det en prioritet for regeringen, at vi i den grønne trepart lykkes med finde de løsninger, der kan levere på det.
CO 2 -afgiften indgår som et element i den øvelse, og regeringen har jo tilkendegivet, at vi kommer til at fremlægge et forslag til en klimaafgift på landbruget i kølvandet på den grønne trepart.
Signe Munk (SF), 2024-03-13:
Der bliver færre sommerfuglearter, lærken mangler et sted at bygge sin rede, og det er ikke rigtig til at finde en skrubbe i de danske fjorde.
Og drivhusgasserne giver vildt vejr med varmerekorder og stormfloder.
Landmændene er dem, der ejer allermest jord i Danmark, og derfor sidder de også med nøglen til mere natur, til renere fjorde og til en lavere klimabelastning.
Desværre har landbruget jo bare ikke gjort så meget ved deres CO 2 -udledning.
Det har faktisk stået bomstille i 15 år.
Ser man på energisektoren, er de tæt på at reducere deres CO 2 -udledning med 100 pct. i 2030 med det arbejde, der allerede er lagt for dagen.
Og selv om der er flere landmænd, der fortæller om deres grønne ambitioner – og tak for det – kan vi desværre endnu ikke se det i tallene, når CO 2 -udledningen tælles op.
Kort og godt kan man sige: Der er jo ikke sket nok ad frivillighedens vej, og derfor har vi netop også i landbrugsaftalen fra 2021 sat et klimamål for landbruget på 55-65 pct.
Venstre er også med i den aftale, og jeg er glad for, at økonomiministeren nu endelig er klar i spyttet om, at Venstre stadig står bag det mål.
Men så er spørgsmålet jo, hvordan der skal leveres på det mål.
Og kigger man på CO 2 -afgiften og de modeller, der er lagt frem, så er det lige nu kun en CO 2 -afgift på linje med industriens på 750 kr., som faktisk kan sikre, at reduktionsmålet lige præcis nås.
Derfor er mit spørgsmål til økonomiministeren: Er det CO 2 -afgiften, der skal levere, for at landbruget når i mål med reduktionsmålet, eller er det skatteyderne, der skal give endnu flere penge til landbruget end den milliard, de allerede giver om måneden?
Sigurd Agersnap (SF), 2024-03-13:
Det, der står i landbrugsaftalen, er, at aftalen samlet skal genbesøges, men der skal gøres status på målet.
Ministeren har bl.a. udtalt i Altinget: »Af landbrugsaftalen fremgår desuden, at der skal foretages et genbesøg af aftalen i 2024 i sammenhæng med Grøn Skattereform, herunder håndtering af reduktionsmål.«
Det var et citat.
Altså, kan man gå under 55 pct. for landbruget?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-13:
Det er jo rimelig åbenlyst, at Frankrig tilsyneladende har væsentligt bedre muligheder for at udvise kriminelle udlændinge, end Danmark har,
den her mand, der bl.a. kalder Tricoloren for et satanisk flag, og udtaler, at Frankrig er et krigerisk og råddent land, at det jødiske folk er en fjende, og at de dekadente vestlige samfund bør ødelægges, bliver kort efter sine udtalelser udvist af Frankrig.
Det har vi aldrig nogen sinde set eksempler på i det danske samfund.
Tværtimod har jeg i forespørgselsdebatter med ministeren, i onsdagsspørgsmål osv. osv. kommet med utallige eksempler på kriminelle udlændinge, som ikke kan udvises og ikke bliver udvist inden for de nuværende danske regler.
Det er der, hvor jeg er nysgerrig på, om ministeren i lighed med Frankrig ønsker at stramme op, sådan at vi sikrer, at folk, der begår kriminelle handlinger i Danmark eller generelt giver udtryk for antidanske værdier, rent faktisk bliver udvist, for det sker bare ikke i den nuværende situation.
Altså, ministeren siger, at vi grundlæggende er enige om, at kriminelle udlændinge skal udvises, og at det mener regeringen også osv. osv.
Udfordringen er jo, at det ikke er den politik, regeringen fører.
I Dansk Folkeparti mener vi, at det er noget, der burde ske helt automatisk og konsekvent.
Hvis man er udenlandsk statsborger og begår kriminalitet, skal man selvfølgelig udvises af Danmark, fordi man er gæst her i landet.
Det er der, jeg er nysgerrig på, om ministeren og regeringen har i sinde at stramme op på reglerne, sådan at Danmark fuldstændig i lighed med Frankrig konsekvent vil kunne udvise mennesker, der udviser antidanske værdier eller begår kriminalitet i Danmark.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-03-13:
Jeg tror, det er vigtigt lige at holde tungen lige i munden her, for ordføreren siger to forskellige ting.
På den ene side tales der om kriminelle udlændinge; på den anden side om folk, der udviser antidanske værdier.
Og der må jeg bare sige: Vi har en udbredt ytringsfrihed i Danmark.
Man har lov til i Danmark at have skøre holdninger.
Man har lov til også at mene, at en islamisk eller en nazistisk eller en kommunistisk samfundsform er bedre.
Der sidder endda partier i Folketinget, som er stiftet af partier, som er kommunistiske i deres grundlag.
Alligevel har de jo lov til at sige det, de vil, og det tror jeg, alt andet lige, er meget fornuftigt at vi holder fast i.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-13:
Det er jeg glad for at høre.
Jeg mindes ikke, at der i aftaleteksten har været noget, der berettiger den formulering, som ligger i lovteksten nu, så det håber jeg da at Dansk Folkeparti og Liberal Alliance sådan i en fælles markedsbaseret tilgang kan finde fodslag om.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-03-13:
Jeg deler sådan set ordførerens bekymringer.
Ordføreren har jo fuldstændig ret i beskrivelsen af den mekanisme.
Det er jo klart, at når man sætter en reguleret pris eller måske endda et prisloft, som man ser det på overskudsvarme i øjeblikket, ender det med nogle skævheder i markedet, og det er vi selvfølgelig ikke så interesseret i.
Men på den anden side er Liberal Alliance også loyale over for den aftale, vi har indgået.
Så spørgsmålet om, hvorvidt der er noget af det, der kan rettes til på det område, vil vi da være åbne for at diskutere.