runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (V), 2017-12-19:
Først og fremmest kunne det være interessant at høre ordføreren, hvem det er, ordføreren har talt med af de danskere, der hjælper ude i nærområderne.
Jeg ved ikke, om ordføreren har lavet en rundspørge blandt de danske soldater på Al Asad-basen om, hvorvidt de ønsker kvoteflygtninge eller ej.
Det ville overraske mig, hvis ordføreren har gjort det.
Så jeg synes, det lyder som et lidt spinkelt grundlag.
Jamen selvfølgelig lytter vi til FN, men jeg mener som folkevalgt dansk politiker, der sidder her i det danske Folketing, at mit fornemste ansvar er at værne om det danske samfund.
For jeg tror, der er en meget, meget bred opbakning i den her folkevalgte forsamling til det synspunkt, at vi har så store integrationsproblemer, at tiden lige nu ikke er til at tage endnu flere mennesker ind fra ikkevestlige samfund, som med stor sandsynlighed også vil ryge ind i nogle af de integrationsproblemer, som ordføreren fra Socialdemokratiet skitserede før.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-19:
Jeg vil også rigtig gerne sige tak til de mange mennesker, der yder en fantastisk indsats udeomkring.
Og når man spørger dem, om Danmark skal tage kvoteflygtninge, siger de: Ja, det skal vi, for det er helt afgørende.
Jeg vil spørge ordføreren, om det slet ikke berører ordføreren, at FN's Flygtningehøjkommissariat har problematiseret, at Danmark ikke mere vil tage kvoteflygtninge, lige præcis fordi det kan anspore yderligere lande til også at sige nej og dermed undergrave FN's kvoteflygtningesystem.
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-19:
Først og fremmest er skyld et moralsk begreb, ikke?
Jeg er ikke ude på at klistre mærkater i panden på nogen og sige: Det er din skyld, at der er noget, der går godt eller dårligt i det danske samfund.
Men jeg mener, det er fuldstændig uomtvisteligt, at de mennesker, som er indvandret – uanset om folk er kommet hertil som indvandrere eller som flygtninge – fra det, som Danmarks Statistik kategoriserer som ikkevestlige lande, er de mennesker, der har sværest ved at falde på plads i det danske samfund.
Jeg mener, det er fuldstændig naivt at forestille sig, at vi kan opretholde den eksisterende indvandring til det danske samfund, uden at det vil få voldsomme konsekvenser, særlig for de mennesker i Danmark med de korteste uddannelser og de laveste lønninger, som har børn, som går i de her skoler og vokser op i de her boligområder.
Det kan godt være, at man i nogle andre dele af det danske samfund ikke rigtig kan få øje på det her, men hvis man kigger ud ad vinduet på vestegnen, ser man, at det er virkeligheden.
Det har jeg tænkt mig at tage seriøst, og det er også Socialdemokratiets udgangspunkt.
Pernille Bendixen (DF), 2017-12-19:
Problemet er jo bare, at der kan være andre, der har en anden holdning til, hvad der er godt og hvad der er skidt.
Den til enhver tid siddende minister får jo sådan set også mulighed for at tilpasse dansk asylpolitik til international asylpolitik, og på den måde får man jo med den lov, der bliver vedtaget i morgen, sneget sådan en overnational ordning ind ad bagdøren via EU.
Marcus Knuth (V), 2017-12-19:
Jamen det er jo faktuelt forkert.
Hvis det her var en overnational ting, som blev sneget ind ad bagdøren, ville det jo sige, at vi ikke selv kunne træffe beslutningen.
Hvis det var sådan, at vi sagde: Fint nok, så kan Europa-Parlamentet eller Kommissionen – eller hvad ved jeg – i en særlig situation fastsætte et eller andet hen over hovedet på Danmark, så ville det have overnational karakter.
Men det er der jo ikke tale om.
Det her er noget, som giver den til enhver tid siddende regering mulighed for at lave en særlig undtagelse én gang – ikke over flere år.
Hvis det er noget, der skal ændres permanent, kræver det, at man går i Folketinget.
Og det er jo netop også derfor, jeg ikke er så bekymret, for jeg har svært ved at se den situation for mig, at det skulle være en fra Alternativet, der var integrationsminister, men lad os nu for dialogens skyld tage det eksempel.
I den yderste konsekvens kunne den minister tage en enkelt beslutning med opbakning fra regeringen, hvilket også i sig selv ville være et ret drastisk tiltag, hvis det var sådan, at der virkelig blev åbnet op.
Men det ville jo altså kun være et enkelt tilfælde – derefter skulle det via Folketinget.
Så det er begrænsninger med hensyn til det vindue, som man giver den til enhver tid siddende regering.
Mette Gjerskov (S), 2017-12-19:
Jeg er helt enig i, at situationen er forfærdelig i flygtningelejre.
Det er bestemt ikke nogen morsom ting at sidde i en flygtningelejr et eller andet sted.
Seksuelle overgreb er meget, meget almindelige, og det er de i det hele taget i mange lande.
Det, vi snakker om her, er folk, der har behov for akut evakuering, folk, der har behov for akut lægehjælp – det er det, twenty or more dækker over – altså ting, som er behandlingskrævende, og som ikke kan klares der, hvor de er, og hvor det ikke bare er tilfældige mennesker.
Det er FN, der peger på, at her er der den her lille gruppe i verden, som vi simpelt hen har brug for at der er nogle lande der tager imod.
Kunne Venstre dog ikke tage imod den lille gruppe?
Det er da en måde at bakke op om det internationale system på.
Marcus Knuth (V), 2017-12-19:
Jeg ville ønske, at situationen var så nem, at hvis vi sagde, at vi gjorde det, så havde vi gjort en større forskel for situationen som helhed.
Hvis man tager Libyen og den forfærdelige situation, der er – ikke bare for de mange, som sejler ud og i nogle tilfælde så drukner, men for dem, som vandrer op igennem Nordafrika – så er det jo forfærdelige historier, man hører.
Der mener jeg, at vi i stedet for at gøre en stor indsats for at få en lille gruppe til Danmark skal gøre en stor indsats for at bremse folk – og det er også det, vi er i gang med lige nu sammen med EU – så de slet ikke vandrer op igennem Nordafrika, så de slet ikke vandrer op igennem Mellemøsten, så de slet ikke sætter sig ud på både, hvor en del af dem drukner.
Altså, vi skal have stoppet hele systemet i stedet for at fokusere på at få én lille gruppe hevet til Danmark.
Der mener vi, at man kan bruge vores ressourcer bedre og hjælpe flere mennesker ved at sætte ind for simpelt hen at bremse strømmen, der vandrer mod nord.
Karen J. Klint (S), 2017-12-19:
Tak for det.
Hvis jeg nu spørger Venstres ordfører på en lidt anden måde, hvor det ikke kræver et ja eller nej på stedet, kunne Venstres ordfører så tilkendegive, at der er en særlig udfordring i forhold til den gruppe, der er omfattet af begrebet twenty or more, og at vi måske efterfølgende godt kunne drøfte, hvordan vi hjælper dem bedst muligt?
Marcus Knuth (V), 2017-12-19:
For nogle uger siden, måske lidt længere tid siden, var jeg selv i en af de nordlige enklaver i Nordafrika med et af vores udvalg, Integrationsudvalget, hvor vi hørte fra nogle af de lokale nødhjælpsorganisationer, at ikke næsten alle, men alle – det var det, vi fik at vide – var blevet misbrugt eller havde været udsat for menneskehandel, inden de nåede over hegnet eller rundt om hegnet og var endt der i lejren, og det var primært afrikanske migranter.
Så desværre er vi altså i en situation, hvor hvis ikke alle, så rigtig, rigtig mange af dem, der enten kommer som migranter eller som flygtninge, har været forfærdelige ting igennem.
Jeg ville ønske, at vi bare kunne åbne armene og sige: Vi vil gerne hjælpe alle.
Det vil vi også gerne, men vi vil bare ikke hjælpe dem ved at tage dem til Danmark, fordi det har vi set føre til nogle uoverskuelige integrationsproblemer.
Så kan man sige: Jamen
hvad så, hvis vi tager nogle få eller nogle fra det område eller nogle fra det område?
Men der mener vi, at integrationsopgaven i Danmark er så omfattende lige nu, at vi er nødt til at tage et helt generelt pusterum og så være stolte af den indsats, som vi yder udeomkring i verden.
Karen J. Klint (S), 2017-12-19:
Jamen vi er jo som partigruppe enige i, at vi skal gøre alt vores bedste for at få bedre styr på integrationen, at man skal have vendt den asylpolitik, der har præget Europa, hvor der ikke har været enighed, og hvor det måske ikke er de mest trængende, der når mest sikkert i havn i Europa.
Vi er jo enige om alle de mål.
Marcus Knuth (V), 2017-12-19:
Hele den her diskussion er svær for os alle sammen.
Den er også svær for os i min folketingsgruppe, og vi ville jo ønske, at vi ikke var i en situation, hvor vi var nødt til at tage en pause i forhold til kvoteflygtningene.
Men lad os sige, at vi så sagde: Fint nok, så laver vi en undtagelse for de her 20 mennesker, for så kan vi lidt bedre se os selv i spejlet og sige, at den beslutning, vi har taget, ikke har været lige så svær.
Altså, jeg vil ikke kalde det symbolpolitik, men det ville være lidt derhenad.
Jeg mener, at man skal sige: Selvfølgelig er den her gruppe særlig udsat, men det er der jo tusindvis, titusindvis, hundredtusindvis rundtomkring i verden der også er.
Og der mener jeg at man skal kigge på, hvordan vi bedst muligt kan hjælpe ude i verden i sin helhed, i stedet for at vi fokuserer på en undtagelse for plus/minus 20 mennesker.
Marcus Knuth (V), 2017-12-19:
Selvfølgelig er der forskellige udfordringer for forskellige grupper, og det er jo også derfor, at vi i forhold til asyl har7,1-, 7,2- og 7,3-kategorierne,hvor nogle har konventionsbeskyttelse, nogle har midlertidig beskyttelse, fordi de er individuelt forfulgte, nogle har været udsat for overgreb, og andre flygter, fordi der generelt er ufred i deres område.
Så der er ikke to flygtninge, der har den samme historie, og hver evig eneste historie, man hører, er jo hjerteskærende, og man ville ønske, at man kunne sige: Vi har plads til alle; det er intet problem at komme til Danmark; der er ikke integrationsproblemer, så I kan bare komme hertil.
Men sådan er virkeligheden ikke.
Altså, der er udfordringer med folk, der kommer hertil, og sådan er det bare.
Mette Gjerskov (S), 2017-12-19:
Jeg vil måske gerne starte med at sige, at jeg ligesom ordføreren har stor respekt for vores soldaters arbejde udeomkring i verden.
Jeg kan ikke reklamere med, at jeg har været med forsvaret i Kandahar, og det er måske heller ikke helt relevant for den her diskussion.
Det, der måske er mere relevant, er, at jeg har været i FN-flygtningelejre både i Jordan og i Sydsudan.
Og det forslag, som Socialdemokraterne lægger frem i dag, handler om at tage imod den lillebitte gruppe af de allerallermest sårbare mennesker i verden, som sidder derude – ikke som migranter, men som FN-flygtninge i FN-flygtningelejre – og er i en helt særlig situation, der gør, at de har behov for at blive evakueret snarest muligt.
Det kan være, at de er torturramte.
Det kan være gravide kvinder med komplicerede graviditeter, som har brug for akut lægehjælp.
Det er den slags mennesker, som Socialdemokratiet nu foreslår at vi genoptager modtagelsen af i 2018.
Der er tale om i størrelsesordenen 20-30 stykker.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at Venstres ordfører ikke kan sige: Selvfølgelig, det accepterer vi.
Det er ikke det, der vælter læsset.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-12-19:
Tak for det.
Nu hørte vi den foregående ordfører fra Socialdemokratiet sige, at han mente, at en af grundene til, at vi skal have det her midlertidige stop for kvoteflygtninge, er, at der er en integrationsudfordring i forhold til bl.a. børn i skolerne, som ikke kan læse og skrive ordentligt.
Er ordføreren enig med hr. Mattias Tesfaye i, at det væsentligste kriterium for, hvorvidt vi skal have kvoteflygtninge eller ej, er et integrationskriterium?
Marcus Knuth (V), 2017-12-19:
Jamen jeg er enig i de kriterier, som står i lovforslaget – dem er jeg sikker på at ordføreren har liggende foran sig eller meget hurtigt kan skaffe.
Der står meget, meget fint skitseret, hvad det er for nogle kriterier, som den til enhver tid siddende integrationsminister skal kigge på for at kunne åbne op for kvoteflygtninge igen.
Og det er en blanding af elementer som det økonomiske pres, integrationsindsatsen i det store hele, og herunder, tænker jeg uden at have teksten foran mig, hvordan det går med det danske sprog, hvordan det går i skolerne, hvordan det går med kriminalitet osv., og selvfølgelig antallet af spontane asylansøgere, der kommer til Danmark.
Det er i hvert fald nogle af de ting, som vi har diskuteret i forbindelse med lovforslaget.
Så det er et helhedsbillede af integrationen, man skal tage stilling ud fra.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-12-19:
Nu har ordføreren lige i sin ordførertale stået og sagt, at Danmark stadig bakker op om det internationale samarbejde, og at det bestemt ikke er sådan, at vi ikke er en vigtig brik i det internationale samarbejde og FN-systemet og den ordning, som kommer af FN, og som vi jo faktisk selv var med til at vedtage i sin tid under FN – det var en af Venstres tidligere statsministre, der stod for det.
Ifølge FN er det jo af humanitære årsager, man har den her ordning; det er humanitære årsager, der skal betinge, at et land siger ja til kvoteflygtninge.
Men nu står ordføreren og siger, at det ikke er af humanitære årsager, men af integrationsårsager.
Og så står ordføreren stadig væk og siger: Vi bakker op, vi er stadig væk en vigtig del af det internationale samfund og de forpligtende aftaler.
Men det er jo ikke rigtigt, for vi kan jo ikke være en vigtig del af de internationalt forpligtende aftaler, når vi bare selv bestemmer de kriterier, der skal ligge til grund, og ikke henholder os til dem, der står i FN's konvention.
Marcus Knuth (V), 2017-12-19:
Jamen årsagen til, at vi støtter op om kvotesystemet, bl.a. af humanitære årsager, er jo netop det, som blev vedtaget.
Men man kan jo ikke kun se på det ud fra det perspektiv om, hvordan det går ude i verden, hvor dårligt det går, hvor mange flygtninge der er derude.
Man er også nødt til at se på, hvad situationen i Danmark er, hvad vi har kapacitet til, hvor godt eller dårligt det går med den igangværende integration, hvor mange spontane asylansøgere der kommer hertil.
Man er nødt til at kigge på, hvordan situationen er både ude og hjemme, og vi mener selvfølgelig, at når der bliver bedre styr på situationen hjemme, skal der åbnes op for kvoteflygtninge igen.
Det har vi gjort meget klart.
Christian Langballe (DF), 2017-12-19:
Sagligt set
er den her diskussion jo sådan set meget principiel, for det handler om, hvem der egentlig bestemmer den danske udlændingepolitik.
Hvem bestemmer den danske udlændingepolitik?
Og der har man fra Alternativets og de øvrige forespørgeres side åbenbart den idé, at det slet ikke er noget, vi skal bestemme i Danmark.
Det er noget, andre skal bestemme for os.
Jeg vil så mene, at folkestyret i forhold til de grundlæggende spørgsmål, inklusive flygtninge- og udlændingepolitikken, går ud på, at det altså er danskerne, der bestemmer.
Det er danskerne, der bestemmer, hvordan den danske udlændingepolitik skal føres, og det er dem, der sammensætter Folketinget på en sådan måde, at det også er den politik, der bliver ført.
Der vil jeg så bare spørge: Forholder det sig så også sådan for Venstre, at det, der faktisk er udgangspunktet, er, at det er os i Folketinget, der bestemmer den danske udlændingepolitik, og at den ikke bare uden videre skal henlægges til overnationale organer som EU og FN, uden at danskerne skal spørges?
Marcus Knuth (V), 2017-12-19:
Det er et rungende ja.
Christian Langballe (DF), 2017-12-19:
Den her kvotediskussion er jo sådan noget underligt noget.
Det er, som om vi ikke kan beslutte os for at sige nej, og som om vi i øvrigt skal ud og blande os i, hvor mange flygtninge andre lande tager.
Hvorvidt de tager deres kvote eller ej, er da ikke noget, som vi skal bestemme i Danmark.
Det er da noget, som er et anliggende for det enkelte land.
Det er da sådan, det må være – hvis man altså ikke mener, at udlændingepolitikken og folkestyret ikke har noget med hinanden at gøre.
Det kan man jo godt beslutte sig for.
Men det er klart, hvor Dansk Folkeparti står i det spørgsmål.
Marcus Knuth (V), 2017-12-19:
Jeg tror, at det mere var en kommentar end et spørgsmål, men jeg er helt enig.
Den danske asylpolitik skal altid fastlægges i det danske Folketing og besluttes af det danske Folketing.
Det skal ikke udliciteres til andre overnationale organer, institutioner osv.
Henrik Dahl (LA), 2017-12-19:
Hvorfor er det en god idé at have et system, der har så dårlige odds – for at sige det lige ud?
Holger K. Nielsen (SF), 2017-12-19:
Hvis spørgeren tænker på, at det vil være bedre at hjælpe i nærområderne, og det tror jeg at det er, så er jeg da er fuldstændig enig i, at det bør man gøre.
Det er også det, som jeg tror at de fleste partier i Folketinget bestræber sig på.
Men jeg tror da også, at vi er enige om, at kvotesystemet jo også i en vis forstand er en hjælp til nærområderne.
Det, at man kan løse alle problemer i nærområderne, tror jeg er for naivt.
Det blev i sin tid i høj grad startet af nogle danskere.
Det er noget af det, som faktisk fungerer.
Derfor synes jeg da, at det har en værdi, at vi holder fast i FN's engagement i flygtningearbejdet, både i nærområderne – det er jeg da fuldstændig enig i – men jo også omkring at kunne tage flygtninge til vores del af verden.
Henrik Dahl (LA), 2017-12-19:
Men 500 personer set i forhold til 60 millioner eller 65 millioner mennesker er jo der, hvor det ikke engang er en metafor at sige en dråbe i havet, det er jo der, hvor det er henne i retning af at være virkelighed.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-12-19:
Da vi lavede det her beslutningsforslag, tog vi jo også allerede, kan man sige, i bemærkningerne højde for, at det godt kunne være, at der ikke var hundrede procent opbakning til det.
Men det er netop noget, vi synes er en rigtig vigtig diskussion at få med det her beslutningsforslag, altså også hele tiden at holde øje med, hvordan vi gør Parisaftalen til politik.
Derfor synes vi også, det er så vigtigt, at man beregner sin fremtidige økonomi ud fra nogle rigtige tal.
Vil ordføreren gå så langt som til at synes, at det egentlig er en god idé, at vi pålægger regeringen at fremlægge beregningerne med både basen ud fra NPS og basen ud fra eksempelvis 450 ppm?
Eller er det noget, man sådan synes skal tages fra gang til gang?
Jens Joel (S), 2017-12-19:
Der er jeg sådan set ikke firkantet.
Jeg ville synes, det var meget mærkeligt, hvis regeringen sagde, at der er nogle tal i en forhandling – altså, jeg har aldrig prøvet at spørge.
Man kunne måske sige til os: Skal vi altid sørge for at stille det spørgsmål, hvad nu hvis, sådan at vi også får den alternative vurdering?
Jeg synes, det er klogt at tage både worst case og best case scenarios med ind i alle diskussioner, og selvfølgelig er det også klogt, når man diskuterer investeringer, hvad enten det er i grøn eller i fossil energi, om man så må sige, at tage hele udfaldsrummet med.
Vi tror, at det mest korrekte er at tage udgangspunkt i Finansministeriets model og så i øvrigt krydre det med, altså lægge det oven på den vurdering, som man allerede har i dag, nemlig at investeringer i fossil energi bliver mere og mere usikre.
Derfor er de så at sige også behæftet med en større usikkerhed, og derfor kommer det tættere og tættere på 450 ppm, og man kan jo sige, at de scenarier også ligger tilgængelige for de internationale agenturer.
Der skal man selvfølgelig også spørge regeringen: Hvad betyder det set med danske briller?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-12-19:
Ja, for det, der er så vigtigt, er jo, at man både kan tage det ene scenarie og det andet scenarie og så lægge de her priser ned over.
Det var så i forhold til Nordsøaftalen, der jo viste, at den tilbagebetaling aldrig ville ske, hvis det er, at det udvikler sig, som det bør, i forhold til Parisaftalen.
Men jeg vil bare takke ordføreren for imødekommenheden i forhold til at få det her diskuteret videre.
For det er netop så afgørende, at vi nu får lagt konkret politik ind i det her, og at vi får rykket på det, også når vi snakker økonomi.
Jens Joel (S), 2017-12-19:
Men selvfølgelig skal Finansministeriet også forholde sig til, at vi har internationale aftaler, som trækker i en anden retning, og som vi i øvrigt både som regering og som folketingsflertal har sagt at vi arbejder for.
Så det vil være klogt, og det har vi som politikere også et ansvar for at efterspørge.
Det er, om man så må sige, ikke kun embedsværket, der skal gøre de ting.
Vi skal også kræve det for at have et ordentligt beslutningsgrundlag, så vi er sikre på, at vi træffer de rigtige beslutninger.
Mikkel Dencker (DF), 2017-12-19:
Tak, formand.
Jeg vil indledningsvis gerne takke Alternativet for beslutningsforslaget her.
Alternativets interesse for og omsorg for Parisaftalen er jo velkendt, og jeg kan også sige fra Dansk Folkepartis side, at vi da bestemt også synes, at Danmark skal overholde sin del af aftalen, ligesom vi forventer, at alle andre underskrivere af aftalen også lever op til deres del.
Men det konkrete indhold i beslutningsforslaget her må vi med nogenlunde samme pointer som både finansministeren og den foregående ordfører sige at vi ikke støtter.
Vi mener grundlæggende, at de beregninger, der ligger til grund for både de aftaler, der indgås politisk i Danmark, og for vores finanspolitik i det hele taget, skal basere sig på fakta, på vedtagen politik og på en god og sund portion realisme.
Derfor er vi helt trygge ved den måde, man i dag laver beregningerne på, og vi ønsker ikke, at der laves om på de forudsætninger, der ligger i beregningerne.
Vi tror simpelt hen, at vores finanspolitik bliver for usikker på længere sigt, hvis vi begynder at ændre på forudsætningerne, som forslagsstillerne lægger op til, nemlig at vi skal basere finanspolitikken på, hvad vi går og håber på eller ønsker os eller drømmer om.
Det er da klart, at det vil være bedst, hvis alle lande overholder deres underskrevne aftaler, men så længe der ikke er taget konkrete politiske beslutninger om det, må man jo forholde sig til den virkelighed, vi lever i, nemlig det, der er besluttet, og det, der er foretaget, og det er bare ikke det samme som en overholdelse af Parisaftalen, i hvert fald ikke endnu.
Så på den baggrund skal jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti afviser beslutningsforslaget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-12-19:
Jeg er helt enig i, at vi selvfølgelig skal overholde vores del og selvfølgelig presse på for, at alle andre også gør det.
Men tror ordføreren, at det kan have en betydning for nogle af de aftaler, vi laver, hvis vi ser, at den økonomiske værdi af en aftale ikke er så stor, som vi egentlig tror, når vi sidder og indgår den?
Der er eksempelvis Nordsøaftalen, hvor vi ikke får det tilbageløb af midler, som man troede, da man lavede beregningerne.
Hvad nu, hvis man ser på de her tal, der ville gøre, at vi levede op til Parisaftalen, altså oliepriserne, der ligger til grund?
Tror man, at det ville ændre noget i den politiske aftale, vi laver, hvis vi ikke bare sidder og ser på, hvad det er i dag, men faktisk ser på det, der bliver arbejdet for meget aktivt internationalt, også fra dansk side, netop at vi kommer til at leve op til Parisaftalen og ikke oplever de her vanvittige klimaforandringer?
Mikkel Dencker (DF), 2017-12-19:
Det er jo altid sådan, at når der laves politiske forhandlinger og især om kompliceret stof, som det jo er, på det finanspolitiske område, så baserer man det selvfølgelig altid på, hvilke forventninger der er, og hvilke beregninger der ligger foran politikerne.
Og der er vi altså mest trygge ved, at vi bruger de forudsætninger, som anvendes i dag, til at lave politik ud fra.
Én ting er, hvad vi selv kan styre i Danmark, nemlig vores egen overholdelse af Parisaftalen, men vi kan jo ikke styre og dermed lægge håndfaste forventninger ind i finanspolitikken om, at alle de ca. 170 andre underskrivere også lever op til deres del.
Det synes vi er at satse lige lovlig meget.
Så derfor afviser vi altså beslutningsforslaget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-12-19:
Men vil Dansk Folkeparti så kunne se en værdi i, at man nogle gange prøver at have forskellige grundlag liggende, når man sidder og ser på nogle af de her længerevarende aftaler, så man kan se, hvilken økonomisk konsekvens der ville være, hvis det er, at vi tror på, at folk lever op til en internationalt bindende aftale som Parisaftalen?