runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjørn Brandenborg (S), 2024-01-11:
Tak for ordet, formand.
Beslutningsforslaget pålægger regeringen at igangsætte en kortlægning af chikane mod danske jøder under nogle nærmere fastsatte rammer.
Det emne, som forslagsstillerne rejser med det forslag, er selvsagt meget vigtigt og taler ind i en yderst aktuel debat i Danmark lige nu.
Så tak til forslagsstillerne for at tage det her emne op.
Vi kan alle blive enige om, at vi ikke skal acceptere antisemitisme, had og chikane rettet mod jøder, og at det er fuldkommen uacceptabelt, at en konflikt i Mellemøsten skaber voldsom utryghed for personer i Danmark og særlig for jøder.
At der efter den 7. oktober berettes om en øget antisemitisme og om tilfælde af had og chikane rettet mod jøder her i vores danske samfund, som vi ellers bryster os af er åbent, trygt og tolerant, bør være en øjenåbner for de fleste.
Det er tragisk og urimeligt, at vi står i en situation, hvor så mange jøder i Danmark er bange for at gå på gaderne og opfordres af bekymrede familiemedlemmer til at gemme deres jødiske symboler væk, alene fordi de er jøder.
Vores politi har øget deres indsats i forhold til antisemitiske hændelser, og flere anmeldelser undersøges nu bl.a. som en overtrædelse af straffeloven ved billigelse af terror eller som at have et hadmotiv.
Det synes vi er godt og vigtigt.
Politiets styrkede indsats er afgørende for, at vi igen kan skabe tryghed for vores jødiske medborgere.
Vi er enige med forslagsstillerne i, at det her er et spørgsmål, som skal have vores bevågenhed, og vi er enige i synspunktet om, at for at kunne beskytte jøder i Danmark er det vigtigt at få afdækket problemets omfang.
Som ministeren var inde på, foretages der dog allerede i dag en vis afdækning af problemernes omfang, og der kom en handlingsplan mod antisemitisme i 2022, som indeholder en bred vifte af initiativer og indsatser, og som også fokuserer på at få kortlagt viden på området.
Så er der desværre her i efteråret sket en opblussen.
Det taler vi, som ministeren sagde, meget gerne med partierne i Folketinget om,
og derfor vil jeg også bare sige, at vi støtter intentionen bag forslaget og ser frem til at drøfte mulighederne under udvalgsbehandlingen med de andre ordførere i Folketinget.
Så tak for at rejse debatten, og tak for ordet.
Rosa Lund (EL), 2024-01-11:
Jeg er i hvert fald enig så langt, at der skal være ret og rimelighed.
Det er jo netop også derfor, at det er ulovligt, og at vi straffer, altså af hensyn til retsfølelsen.
Så det er vi jo sådan set ikke uenige i i Enhedslisten, og jeg står ikke her og argumenterer for, at al straf skal fjernes, tværtimod.
Men jeg vil i forhold til det, hr. Mikkel Bjørn spørger om, bare ikke stå her og sætte årstal på, altså hvor lang tid man skal straffes for x, y og z.
Mai Mercado (KF), 2024-01-11:
Men ministeren gav jo om ikke et svar, så i hvert fald udtryk for en ambition om det, og det vil jeg egentlig bare kvittere for.
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-11:
Det takker jeg for.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-01-11:
Tak for ordet, formand.
Det her beslutningsforslag handler om et vigtigt emne, nemlig hvordan eller måske nærmere hvor hårdt vi straffer personer, som gang på gang begår personfarlig kriminalitet.
Vold, overfald og truende og intimiderende adfærd er handlinger, som vi på ingen måde skal acceptere i vores trygge danske samfund.
Men der er desværre nogle få mennesker, som gentagne gange foretager voldshandlinger, som skaber utryghed for de mange.
Hvis folk ikke forstår budskabet og de endnu en gang gentager kriminaliteten, skal straffen være hårdere.
Vi hører desværre jævnligt i medierne om voldsomme og helt urimelige voldssager.
Justitsministeren nævnte den forfærdelige sag fra for et par år siden om den unge mand Lauritz, som umotiveret blev overfaldet i nattelivet.
Han blev slået og skubbet ud på kørebanen og efterladt i hjælpeløs tilstand.
En af gerningsmændene var tidligere dømt, men fik alligevel kun 6 måneders fængsel for det meget grove overfald.
Det er klart, at sådan en sag får folk til at tænke og undre sig, for straffen skal være en retfærdig konsekvens af kriminaliteten.
Derfor er vi enige med dem, som måtte mene, at straffen for bl.a. alvorlig personfarlig kriminalitet skal skærpes, også og måske især i gentagelsestilfælde.
Forslagsstillerne vil så med dette beslutningsforslag have skærpet strafferammerne for personfarlig kriminalitet i dette folketingsår.
Det fremgår allerede af regeringsgrundlaget, at regeringen vil gennemføre en egentlig strafreform, hvor der sættes hårdere og mere konsekvent ind over for bl.a. personfarlig kriminalitet.
Her er der med andre ord tale om mere end blot at sætte straffene op for konkrete handlinger.
Vi skal have en ambitiøs strafreform.
For som justitsministeren bl.a. var inde på, hvad vi ikke overraskende er enige i, er der brug for at male med en bredere pensel, hvor eksempelvis forebyggelse og bemanding i kriminalforsorgen også er en del af billedet.
I stedet ser vi frem til regeringens arbejde med en kommende strafreform, der bl.a. kommer til at indeholde skærpelser af straffen for personfarlig kriminalitet.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-11:
Det har jeg flere gange tilkendegivet, for jeg er meget enig med fru Mai Mercado, og det er jo også noget af det, der afspejles i regeringens vrangvillighed i forhold til det her konkrete beslutningsforslag, nemlig at vi ikke synes, at man fra forslagsstillernes side i tilstrækkelig grad tænker over sammenhængene.
For vi enige i, at der er bestemte typer forbrydelser, der skal straffes hårdere, men vi skylder så også samtidig at tænke på sammenhængene, bl.a. med hensyn til kriminalforsorgen, domstolene osv.
Der er strafreformen, som jeg ser det for mig, i hvert fald første skridt til at tænke over de sammenhænge, og det næste skridt er jo en egentlig overvejelse og beslutning om, at vi, når vi kommer til på et tidspunkt at skulle til at drøfte fremtiden for det næste politiforlig, skal se på, hvordan vi kan skabe en eller anden sammenkædning eller parallelitet til de andre straffesagsområder.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-11:
Socialdemokratiets ordfører siger i lighed med ministeren, at man ikke kan støtte den her strafskærpelse i det indeværende folketingsår, og det lyder også lidt, som om den her strafreform nok heller ikke kommer i det indeværende folketingsår.
Det vil sige, at de næste års tid er der bare flere ofre, som skal se til, mens de selv eller deres familiemedlemmer bliver udsat for grov personfarlig kriminalitet, og så efterfølgende kan se de folk, der har overfaldet, voldtaget eller berøvet dem, slippe med få måneders eller måske meget få års fængsel.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-01-11:
Socialdemokratiets politik er det, jeg siger, nemlig at få lavet en omfattende strafreform, hvor vi bl.a. får sat straffen op for personfarlig kriminalitet, fordi vi deler den ambition, som jeg også hører hr. Mikkel Bjørn give udtryk for, nemlig at der på nogle områder – på for mange områder – bliver givet for lave straffe for nogle meget, meget voldsomme forbrydelser i det her land.
Så er jeg jo ikke enig i, at der ikke er gjort noget.
Altså, vi har vedtaget en bandepakke, hvor ordførerens parti også er med, og hvor vi bl.a. har sat straffen op for en række kriminalitetsformer, der også handler om personfarlig kriminalitet.
Men skal der gøres mere?
Ja, det skal der, og som ministeren sagde, er der et intensivt arbejde i gang med at få lavet en strafreform, fordi vi deler den ambition, og fordi det er nødvendigt.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-11:
De strafskærpelser, der er lavet med bandepakken, bakker Dansk Folkeparti selvfølgelig op om, men det er jo ikke noget, der rykker substantielt i strafniveauet i Danmark, i særdeleshed ikke for personfarlig kriminalitet.
Og det er der, hvor jeg er nysgerrig på, hvad Socialdemokratiet og hvad regeringen forestiller sig der skal ske i mellemtiden, mens vi bare sidder og venter på en eller anden strafreform, som der overhovedet ikke er sat dato på hvornår kommer.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-01-11:
Jamen jeg er glad for, at Dansk Folkeparti bakker op om de strafskærpelser, vi har lavet.
Så er der også, og det var ministeren også inde på, ting, som Dansk Folkeparti ikke adresserer i deres forslag, og det er bl.a. noget af det arbejde, der er i gang, nemlig at genoprette kapaciteten i kriminalforsorgen og få ansat flere betjente.
Vi har bl.a. sørget for, at betjentene får et lønløft, sådan at det bliver mere attraktivt at være fængselsbetjent, og der er ved at blive renoveret og udbygget kapacitet i forhold til fængselspladser i det her land, fordi det selvfølgelig hænger sammen; når man har et ønske om at sætte straffen op, som vi har på udvalgte områder, skal kapaciteten selvfølgelig også kunne følge med.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-11:
Jeg kan berolige hr. Jan E. Jørgensen med, at det ikke kun er i gentagelsestilfælde.
Vi har også fremsat et beslutningsforslag om at hæve strafferammen helt generelt, og jeg tror, det behandles i næste uge eller sådan noget.
Men det, jeg vil høre ordføreren om, er, at han siger, at det faktisk ikke er strafferammen, der er problemet, men at det er den måde, straffen ofte falder ud på.
Men vil ordføreren trods alt ikke bekræfte, at domstolene i en eller anden udstrækning alligevel er forpligtede til at navigere efter strafferammen, og at de, hvis man hævede strafferammen, så formentlig også ville være forpligtede til at give højere straffe?
Og kan ordføreren, hvis det ifølge ordføreren ikke er løsningen, i tillæg hertil så bekræfte, at man ville kunne skrive ind i bemærkningerne til loven, at normalstraffen for den her type kriminalitet som udgangspunkt er x antal år, og at man dermed ville kunne komme uden om det problem, som ordføreren benævner?
Jeg troede, det var givet, hvad Dansk Folkepartis holdning var til det, ministeren ikke mener vi adresserer, nemlig kapacitetsspørgsmålet: Mange af de udlændinge, der optager kapaciteten i vores kriminalforsorg i dag, skal udvises i stedet for at sidde i danske fængsler.
Det ved jeg godt at regeringen ikke er indstillet på, men det er vi i Dansk Folkeparti.
Så vil jeg sige til ministeren, at nu har vi hørt om den her strafreform, jeg ved snart ikke hvor længe, og der sker ikke en fløjtende fis.
Der kommer intet konkret fra regeringen.
Og ofrene i den mellemtid, som regeringen bare sidder på deres hænder i, er helt almindelige danskere, som hver dag udsættes for vold og overgreb, og som efterfølgende må være vidne til, at de folk, der har overfaldet dem eller voldtaget dem, får en straf på måske 1 år og 6 måneders fængsel.
Det kan vi ikke på nogen måde acceptere som retstilstand i Danmark.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren meget konkret ind til: Hvornår kommer den strafreform fra regeringen?
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-11:
Først vil jeg sige, at selv hvis man indtog Dansk Folkepartis synspunkt og vi så bort fra internationale konventioner og sendte folk til lande, som ikke vil tage imod dem, men som pludselig ville tage imod dem i morgen, hvis de altså sidder i danske fængsler, så løser det jo stadig væk ikke udfordringerne med kapaciteten i kriminalforsorgen.
For med de strafskærpelser, vi i hvert fald forestiller os fra regeringens side, for alvorlig personfarlig kriminalitet kommer det til at kræve både mere fysisk kapacitet og mere bemandingskapacitet, og det adresserer Dansk Folkeparti slet, slet ikke.
I forhold til timing arbejder vi meget, meget målrettet internt i regeringen og Justitsministeriet på at kunne fremlægge, hvad vi forestiller os skal være en samlet strafreform, som både indeholder svar på, hvordan vi kan skærpe straffene, og også om vi kan tage alternative strafformer i brug for bestemte typer af forbrydelser.
Det er forslag, der adresserer den fysiske kapacitetsudfordring, men også bemandingskapacitetsudfordringen.
Det er alt det, vi vil fremlægge senere på året.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-11:
Og så er det, jeg bliver lidt nysgerrig, for vi har intet konkret hørt endnu: Hvis ministeren allerede nu ved, hvad det er for nogle former for stramninger, man forestiller sig, kunne ministeren så ikke redegøre lidt mere konkret for, hvor substantielle de strafskærpelser, som regeringen går og forestiller sig i øjeblikket, er?
For jeg kunne godt frygte, at det er varm luft.
Vi i Dansk Folkeparti bakker op om alle strafskærpelser for personfarlig kriminalitet, men det ændrer ikke på, at i øjeblikket er retstilstanden simpelt hen til at ... ja.
Mai Mercado (KF), 2024-01-11:
Jeg vil egentlig også sige tak for svarene, for vi står jo med nogle ret store udfordringer i straffesagskæden, og ministeren har også beskrevet en række af dem.
Jeg beklager, at spørgsmålet falder helt uden for beslutningsforslaget, og ministeren må selv vurdere, om han vil svare på spørgsmålet, men jeg er lidt optaget af at få kigget på den her sammenhæng og den her helhedsorientering.
Nu skal vi snakke om en strafreform, men kommer der også et tidspunkt, hvor vi kan tale om at skabe den her større sammenhæng i straffesagskæden?
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-11:
Det, vi forestiller os fra regeringens side, er, at alvorlig personfarlig kriminalitet skal straffes markant hårdere, end det sker i dag.
Og der, hvor vores fokus er rettet hen, som jeg også var inde på i min indledende besvarelse, er jo på strafniveauerne og ikke strafferammerne, som Dansk Folkeparti lægger op til at skærpe i sit beslutningsforslag.
For det er gennem strafniveauerne, at vi for alvor får fjernet folk fra gaden, som skal fjernes fra gaden, og som ødelægger andre menneskers liv.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-01-11:
Tak for ordet.
Jeg synes selvfølgelig også, at der skal være en straf, når man begår en forbrydelse, men indimellem bliver jeg lidt ærgerlig over, at debatten altid handler om det i forhold til ofrene.
Jeg synes, at for et offer er det ikke kun straffen, som gør, at man kan komme sig over en krænkelse.
Så har regeringen planer om at lave tiltag, som reelt hjælper ofrene?
I SF har vi jo f.eks. i mange år ønsket, at egenbetalingen til psykologhjælp til at komme sig over en krænkelse simpelt hen fjernes.
For det er reelt en barriere.
Mange af dem, som bliver udsat eksempelvis for en voldtægt, er relativt unge kvinder.
De er ofte studerende, og de har bare ikke pengene til den 40-procentsegenbetaling.
Jeg synes ærlig talt, at man lader ofrene meget i stikken, når de så står med den regning selv.
Så har regeringen nogen planer om at kigge på andre ting end lige straf for at hjælpe ofrene?
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-11:
Jeg vil starte med at erklære mig fuldstændig enig og også gå så langt som til at sige, at myndighedernes, kommunernes og samfundets tagen imod og opfølgning på ofre for alvorlige forbrydelser i dag er skammelig, og det skal vi gøre noget ved.
Derfor er vi fra regeringens side åbne over for at drøfte alle tiltag, også i sammenhæng med strafreformen.
Jeg har selv snakket med adskillige ofre for meget, meget alvorlige forbrydelser.
For nogle år siden talte jeg med familiemedlemmer til en gammel skolekammerat, som var blevet knivoverfaldet i eget hjem af en ekskæreste, og hvor der stort set ingen hjælp var at få efterfølgende, hverken i forhold til genhusning, anvisning til krisepsykologer eller noget som helst.
Det vidner for mig om, at der er behov for at gøre mere, og det mener jeg er naturligt også at drøfte i sammenhæng med den strafreform, som regeringen vil lægge frem.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-01-11:
Ja, for det er faktisk et relativt billigt forslag.
Lige nu udgør egenbetalingen til ofre, der modtager psykologhjælp efter røveri, vold og voldtægt, 7 mio. kr.
Så er der godt nok i Finansministeriet nogle vurderinger af, at det vil stige til 22 mio. kr., hvis det er, at vi fjerner egenbetalingen, for så er der flere, der vil gøre brug af det.
Men det er jo det største vidnesbyrd om, at der er et større behov, og at der reelt er folk, der undlader at søge hjælp efter et overgreb, fordi de simpelt hen ikke har pengene til det.
Så jeg håber meget, at ministeren vil tage det forslag med sig og arbejde videre med det, for jeg tror faktisk, at det vil være rigtig vigtigt for ofrene.
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-11:
Igen vil jeg bare understrege, at jeg fuldstændig deler synspunktet om, at vi som samfund har behov for at gøre endnu mere for at hjælpe ofrene.
Jeg tror desværre, at der er for mange, der bliver fanget mellem forskellige myndigheder, kommuner osv.
Vi er villige til, også sammen med SF, at drøfte alle elementer af det.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-01-11:
Jamen jeg tror ikke, vi er så uenige om målet.
For vi har en generel udfordring i straffeloven, altså at strafferammerne for stort set alle forbrydelser, med undtagelse af manddrab, ildspåsættelse og enkelte andre steder, slet, slet ikke bliver udnyttet, og at man ligger og fedter rundt nede i den laveste tredjedel af strafferammerne.
Og det er en generel udfordring.
Hvis alle strafferammer skulle udnyttes, ville det også betyde, at man i nogle tilfælde ville straffe meget hårdt og nok også for hårdt og måske endda så hårdt, at selv hr. Mikkel Bjørn ville mene, at det måske var lige lovlig meget, f.eks. at folk skulle i fængsel for at have kørt i tog uden billet og den slags.
Men det er et helt generelt problem, og derfor kræver det her altså en mere gennemgribende reform af hele den måde, hvorpå vi straffer, og det er det, der er indeholdt i regeringsgrundlaget.
Så bare vent, der er gode nyheder på vej.
Rosa Eriksen (M), 2024-01-11:
Jeg tror, fru Mai Mercado må have hørt galt.
Det, som jeg sagde, var, at vi i Moderaterne både vil hæve strafniveauet, og at vi også vil kigge på resocialisering.
Jeg er ikke så hjemmevant i retspolitik, men jeg går ud fra, at man godt kan gøre flere ting på en gang.
Morten Vehl (DD), 2024-01-11:
Tak for ordet, formand.
Jeg skal starte med at sige, at jeg står her i dag i stedet for Betina Kastbjerg, som desværre er blevet forhindret i at komme.
Så jeg har fået den fornøjelse at tage ordet her.
Med beslutningsforslaget vil forslagsstillerne pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag, som sikrer, at strafferammen for personfarlig gentagelseskriminalitet skærpes til minimum det dobbelte af strafferammen for førstegangsforbrydelser.
Dermed handler beslutningsforslaget i bund og grund om, at vi som samfund ikke tolererer denne farlige kriminelle adfærd.
Desuden fremgår det af forslaget, at der også skal afsættes midler til at styrke rehabiliteringen, resocialiseringen og behandlingsindsatsen for personer, der begår personfarlig kriminalitet, med henblik på at forebygge yderligere kriminalitet.
Endvidere foreslår forslagsstillerne, at regeringen samarbejder med andre lande for at udveksle erfaringer og viden for at komme frem til den bedste praksis på området.
I Danmarksdemokraterne mener vi, at der generelt gives alt for korte straffe til kriminelle, der har begået alvorlig kriminalitet såsom grov vold og voldtægt, hvor almindelige mennesker bliver ofrene.
Den problemstilling bliver ikke mindre, når det omhandler gentagelsestilfælde.
Personfarlig kriminalitet omhandler voldsomme forbrydelser, og det er derfor vigtigt, at straffen afspejler alvoren af de forbrydelser, ikke mindst for at sikre borgernes retsfølelse.
Desuden er det afgørende, at vi sender et klart signal til potentielle gerningsmænd om, at det altså har alvorlige konsekvenser at begå personfarlig kriminalitet, for der må aldrig herske nogen tvivl om, at kriminalitet ikke kan svare sig.
Derfor vil jeg gerne takke forslagsstillerne for at sætte gang i den generelle debat her i Folketingssalen om hårdere straffe.
Det er særlig vigtigt, at vi tager den debat, når det er meget lidt, vi har hørt fra regeringspartierne, på trods af at det af regeringsgrundlaget fremgår, at der vil komme en strafreform, hvor der sættes hårdere og mere konsekvent ind over for bl.a. personfarlig kriminalitet.
Desværre har ministeren været lidt for stille.
Jeg vil derfor gerne opfordre ministeren til at sætte handling bag ordene, for vi er mange, der ser frem til at komme i gang med det her arbejde.
Hvis ikke regeringen snart får taget initiativ til forhandlinger på området, må vi jo i oppositionen selv begynde at trække i arbejdstøjet.
Desuden vil jeg gerne opfordre ministeren til at tage udfordringen op med at sikre, at hele straffesagskæden har forudsætningerne for at kunne føre den retspolitik, som vi i Folketinget ønsker.
Det er et vigtigt arbejde, der på ingen måde må negligeres.
På den baggrund er der kun at sige fra os i Danmarksdemokraterne, at vi naturligvis støtter forslaget.
Steffen Larsen (LA), 2024-01-11:
Mange tak, hr. formand.
I Liberal Alliance finder vi faktisk dette forslag fra Dansk Folkeparti yderst sympatisk, og det peger også i en rigtig retning.
Ligeledes tror jeg på, at vi kan øge rehabiliteringstiltagene over for disse forbrydere.
Særlig når man ser på recidiveffekten, altså gentagelsestilfælde af kriminalitet, kan vi med ROCKWOOL Fondens tal konkludere, at ca. 30 pct. af dem, der møder domstolene for brud på straffeloven første gang, også møder domstolene en anden gang, og 30 pct. af dem møder så domstolene en tredje gang.
Derfra går det jo så helt galt, for så er det ca. 90 pct. af dem, der møder domstolene igen og igen.
Så der er et problem med gentagelseskriminalitet, og det er et problem, der skal håndteres.
Men beslutningsforslaget er dog ikke uden knaster, så lad os tale lidt om knasterne, for det kan jo være, at vi over tid og med nok øvelse kan finde hinanden i det her.
En hævelse til minimum det dobbelte for gentagelsesforbrydelser kan være problematisk, for det vil kunne have flere negative effekter på hele straffesagskæden, end vi lige kan overskue uden meget nøje undersøgelser.
Lad os forestille os, at en lang række gentagelsesforbrydelser dermed ikke længere vil være domsmandssager, men derimod f.eks. nævningesager, da de vil gå over 6-årsgrænsen.
Det vil øge sagsbehandlingstiderne ved domstolene, og vi har jo netop lukket en stor domstolsaftale, der skal afhjælpe det nuværende pres på domstolene.
Det her vil altså ikke være med til at løse det problem.
Det kan også betyde øget pres på anklagemyndigheden.
Det skal vurderes nøje, hvad det betyder for deres organisation.
Vi er altså villige til at være med til at kigge på denne finansiering og på disse udfordringer, men vi vil ikke låse os fast på f.eks. en automatisk fordobling af strafferammerne.
For det kan være, at fordobling pr. definition giver så mange problemer i straffesagskæden, at det vil skade retssikkerheden og retsfølelsen for ofrene, mere end det vil afhjælpe det problem, man søger at løse.
Der er altså afledte effekter her, der kan være så dybt skadelige for vores retslige systemer og dermed for borgerne, at vi må melde, at vi i Liberal Alliance stemmer imod dette beslutningsforslag.
Men vi ser dog frem til Dansk Folkepartis deltagelse i forhandlingerne om en strafreform sammen med os.
Det er noget, som justitsministeren jo igen i dag har sagt vil komme senere i år.