runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Jensen (S), 2019-12-05:
Som jeg også sagde til den forrige spørger, er der stadig væk en lang række dyrevelfærdsudfordringer i vores svineproduktion og i vores landbrugs produktion af dyr.
Det skal vi tage dybt seriøst.
Jeg gør det i hvert fald som minister og vil gøre mit til at sikre, at den dyrevelfærd bliver forbedret.
Det kommer vi som sagt også til at tale om partierne imellem, når vi skal forny svinehandlingsplanen og finde ud af, hvad der skal komme efter den, for den har jo i hvert fald ikke virket efter hensigten.
Så jeg tror ikke, at det er de lovgivningsmæssige rammer, der er problemet.
Det er, at vi skal have noget til at ske ude i staldene og hos landmændene, selvfølgelig gerne i et godt samarbejde med landbruget.
Det vil jeg meget gerne samarbejde med partierne om.
Carl Valentin (SF), 2019-12-05:
I og med at vi i Danmark avler og slagter mindst 220 millioner dyr om året, kommer ministeren formentlig til at være ansvarlig for forholdene for over en halv milliard dyr bare i den her valgperiode og for mange andre dyr fremadrettet, når den her lovgivning kommer til at gælde.
Det er alle sammen dyr, hvis tilværelse på den her smukke planet kommer til at afhænge af, hvilke beslutninger vi vedtager herinde på Christiansborg.
Mogens Jensen (S), 2019-12-05:
Jamen jeg hører selvfølgelig, hvad ordføreren siger, og også hvad andre ordførere har sagt, hvad angår det spørgsmål.
Og det er en af vejene at gå, tror jeg, at der også skal ske en indsats der i forhold til at løfte velfærden.
Men det er også, at der er tilstrækkelig med personale derude, for det handler også om tiden til at se, om grisene har det godt eller ikke har det godt.
Der er måske også noget elektronisk overvågning, der kan komme ind der.
Der er mange ting, vi skal tage i anvendelse.
Vi skal i hvert fald forbedre vilkårene, for de er ikke gode nok for svinene i dag.
Zenia Stampe (RV), 2019-12-05:
jeg tror nok, jeg så en opgørelse, hvor det hed sig, at det var på hvert tredje kontrolbesøg.
Derfor synes jeg jo også, det peger i retning af, at der er et generelt problem.
I øvrigt får man kun, så vidt jeg kan forstå, besøg hvert 5.-10. år, og hvis det så er hver tredje, der har problemer, så tyder det jo på, at kontrol altså ikke er vejen frem, medmindre man vil udbrede den med mange, mange flere procent.
Derfor forstår jeg bare ikke, at regeringen ikke engang vil give sig selv muligheden for at blive klogere og så indføre de her uddannelseskrav.
Jeg beder ikke om, at man indfører dem i morgen; jeg beder bare om, at man holder muligheden åben.
Mogens Jensen (S), 2019-12-05:
Jamen jeg er jo enig i, som det også fremgik af mit svar til hr. Søren Egge Rasmussen, at du selvfølgelig er nødt til at sørge for, at de medarbejdere, der er derude, har de rette kvalifikationer.
Jeg er også overbevist om, at en af udfordringerne godt kan være for nuværende, at det nogle steder ikke er tilfældet – at der kan man godt forbedre vidensniveauet.
Det placerer vi jo så også et klart ansvar for sker, ved at bedriftslederen på den pågældende bedrift har ansvaret for at sikre, at der er kvalificeret personale.
Det er da et af de redskaber, som landbruget bliver nødt til at gribe til og kommer til at anvende, når vi nu fremadrettet kommer til at kigge mere på, hvordan vi får sikret, at man lever op til de velfærdsforbedringer for svin, som vi har stillet i udsigt.
Men det har jeg også tiltro til at landbruget selv vil medvirke til at gøre.
Men vi kan i hvert fald sikre, at bedriftslederen har den nødvendige uddannelse og også ansvaret for medarbejderne.
Zenia Stampe (RV), 2019-12-05:
Nu står jeg her med en meget flot handlingsplan for dyrevelfærd for svin, som blev lavet, dengang ministerens kollega hr. Dan Jørgensen var fødevareminister.
Det er jo bl.a. ham, der i den her handlingsplan nævner muligheden for at se på uddannelse af personale ved de her svinebesætninger.
Derfor skal jeg høre, om det virkelig er Socialdemokratiets holdning, at vi skal afskrive os eller at ministeren skal afskrive sig muligheden for at stille uddannelseskrav til personale i f.eks. driften af svinebestande.
Mogens Jensen (S), 2019-12-05:
Jo, men jeg vil også bare sige, at som det også fremgik af citatet fra hr. Søren Egge Rasmussen, er jeg jo klart og stærkt utilfreds med, at det ikke er lykkedes i højere grad at forbedre dyrevelfærden i svinestaldene.
Det kommer vi til at se på at gøre mere ved.
Det er bare bedriftlederens ansvar, at det også forholder sig på den måde.
Der er jo ingen tvivl om, at når du skal forbedre dyrevelfærden og sikre dyrevelfærden bl.a. ude i vores stalde, så kræver det selvfølgelig, at de medarbejdere, der er derude, ved, hvad de har med at gøre.
Derfor er udgangspunktet jo også, at den, som har ansvaret for bedriften, skal sikre, at de, der arbejder med dyrene, har de fornødne kompetencer til at kunne gøre det på en forsvarlig måde.
Så der ligger et klart ansvar placeret hos den bedriftansvarlige, som selvfølgelig skal have den uddannelse, der er nødvendig for at have det ansvar.
Så det ser jeg sådan set dækket ind af loven.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-12-05:
Jeg ser også frem til udvalgsbehandlingen, og jeg vil gerne sige tak for de forbedringer, der er kommet i loven indtil nu.
Men det er jo risikoen, når man som minister fremsætter et lovforslag, at så kan der være nogle i Folketinget, der vil gøre det bedre end det lovforslag, der er, og det er så den proces, vi har nu.
Den ser jeg meget frem til.
Ministeren trækker frem, at man skal inddrage ny viden.
Her for nylig kom der så efter en dyrevelfærdskontrol i svinestaldene en udtalelse, der hed: »»Fuldstændig uacceptabelt, at mere end hver tredje landmand fik en sanktion, og at der var en stigning i de mest alvorlige overtrædelser, da Fødevarestyrelsen var på dyrevelfærdskontrol i svinestaldene i 2018.«
Sådan lyder det fra fødevareminister Mogens Jensen, som varsler en væsentlig forøgelse af kontrollen med svinebranchen.
« Det kan være fint at føre kontrol.
Det kan også være fint nogle gange at have højere straffe, men kan ministeren ikke se, at mere uddannelse også kunne være et virkemiddel til at nå frem til en bedre dyrevelfærd?
Mogens Jensen (S), 2019-12-05:
Tak for behandlingen, og tak til ordførerne for de forskellige indlæg og de forslag, der også er kommet undervejs.
Som det fremgår, er det her jo et lovforslag, der nu har været undervejs i nogen tid, og mens jeg har været minister, kan jeg i hvert fald sige, har vi afholdt en række møder med ordførerne om lovforslaget, hvor der var mulighed for at komme med forslag og ideer.
Jeg skal også sige, at alle Folketingets partier var inviteret til disse møder, så muligheden har i hvert fald været der for også at spille ind med noget i selve processen, inden lovforslaget blev fremsat.
Og sådan skal det være.
Det, der ligger i det her, er, at lovforslaget fremsættes som en ny hovedlov, som skal erstatte den gældende dyreværnslov.
Da den dyreværnslov, vi har arbejdet efter i de sidste 30 år, jo er gammel, er det derfor også på tide, at vi får en ny, moderne dyrevelfærdslov, der tager højde for, at vi lever i en foranderlig verden, hvor der er behov for en løbende tilpasning af reglerne på området, så vi kan sikre de allerallerbedste vilkår for vores dyr i Danmark.
Som det også er blevet sagt heroppefra, er formålet med lovforslaget jo overordnet at gennemføre en forenkling af lovgivningsstrukturen på dyrevelfærdsområdet, og den nye lov vil således være en rammelov for langt størstedelen af hele dyrevelfærdslovgivningen.
Vi foreslår med lovforslaget, at en række dyreartsspecifikke love på området bliver ophævet, og i stedet for vil reglerne blive fastsat og videreført i nye dyreartsspecifikke bekendtgørelser med hjemmel i loven.
Det vil jo gøre, at vi med det her reducerer det fra 11 love og ca. 40 bekendtgørelser til 1 dyrevelfærdslov og ca. 20 bekendtgørelser på området.
Og det er vigtigt for mig at understrege, at hensigten med lovforslaget og den nye regelstruktur fremover blot er at videreføre indholdet fra de gældende love og de restriktioner, der ligger i de gældende love, i bekendtgørelser.
Med det her lovforslag vil det blive lettere at hente viden om de regler, der gælder for en bestemt dyreart.
F. eks. vil man fremover kunne finde reglerne om svin i en samlet bekendtgørelse for svin, hvor man, som det er nu, skal ind i tre love og flere bekendtgørelser for at få overblik over reglerne.
Men herudover afspejler det altså også, at mange her i salen er kommet med forslag, som er blevet indarbejdet i teksten i forslaget.
Så det er min opfattelse, at vi med det her forslag til en ny dyrevelfærdslov får en gennembearbejdet lovgivning, der bygger på den solide erfaring, der skal til, for også at kunne rumme fremtidens dyrevelfærd, og der er rigtig mange sten, vi har fået vendt undervejs.
Orla Østerby (KF), 2019-12-05:
Jeg må nok sige, at når jeg hører Enhedslisten, bliver jeg altså nødt til at rejse mig op.
Jeg må også lige spørge ministeren med hensyn til den produktion, vi har i Danmark, som er en produktion, vi foretager på en måde dyrevelfærdsmæssigt, som ikke mange andre lande kan leve op til.
Hvis den produktion skulle leveres af andre landbrug og outsources fra Danmark, ville vi gøre dyrene en bjørnetjeneste.
Mogens Jensen (S), 2019-12-05:
Her har hr. Orla Østerby jo en klar pointe.
Hvis man sammenligner dansk landbrug med de fleste andre landbrug i verden, er vi jo gået forrest, faktisk både når det gælder grøn omstilling, og når det gælder de produktionsforhold, vi producerer under.
Men det betyder jo ikke, at det ikke kan gøres bedre og skal gøres bedre, og det er jo det, der er min og regeringens intention.
Det er også vigtigt, at vi gør det, fordi det fremadrettet vil være et forbrugerkrav, at når man spiser kød eller spiser andre former for fødevarer, er de bæredygtige, produceret under ordentlige forhold.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-12-05:
Tusind tak, og så er det jo min tur til at stille spørgsmål.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren i forhold til den her seniorpension, som vi laver nu, ved, hvor mange der så kommer fra fuld beskæftigelse – altså ikke fra ydelser og ikke fra fleksjob, som også er en form for ydelse – og på seniorpension.
Altså, hvor mange kommer fra fuld beskæftigelse og på seniorpension?
Hans Andersen (V), 2019-12-05:
Tak for det.
Så kom der alligevel noget nyt ud af debatten i dag.
Den socialdemokratiske ordfører har lige stået her på Folketingets talerstol og sagt, at det er 3 år før, at man vil kunne få en tidlig pension.
Så det er jo så det, man kan regne med.
Det er jo dog alligevel nyt.
Jeg troede først, man ville gemme offentliggørelsen af den tidlige pensionsmodel til et senere tidspunkt.
Men det var så 3 år.
Jeg har glædet mig til debatten i dag, for med det her lovforslag udmønter vi »Aftale om ret til seniorpension for nedslidte«, som den tidligere regering indgik sammen med Dansk Folkeparti og De Radikale tilbage i maj måned i år, og som Socialdemokratiet, som sidder i regering nu, har tiltrådt efterfølgende.
Og jeg glæder mig over, at regeringen har tiltrådt aftalen og også vil være med til at tage hånd om nedslidte seniorer.
Det er desværre langt fra det antal, som vi forventede, der har fået tildelt en seniorførtidspension hen over årene.
Og det er jo også baggrunden for, at vi i aftalen har skrevet, at det skal være en økonomisk uafhængig myndighed, der skal stå for tildelingen af en seniorpension.
Det sikrer tryghed og retssikkerhed for borgeren.
Jeg er også glad for, at vi sikrer, at alle nedslidte seniorer – uanset branche – får ret til at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet.
For der skal ikke være nogen tvivl om Venstres holdning: Er man nedslidt og ikke kan arbejde, skal man ikke arbejde.
Jeg synes, seniorpensionen på alle måder er en rigtig god og meget fair ordning, også når vi kigger på ydelsen.
I og med at det her er mennesker, der forlader arbejdsmarkedet lidt tidligere, får de også en ydelse, som svarer til førtidspensionen, i modsætning til det, jeg må forstå er forslaget omkring den tidlige pension, som Socialdemokratiet kommer med senere.
Ikke desto mindre må man også forstå på regeringen, at seniorpensionen ikke rækker.
Det er ikke nok at give nedslidte pension.
Sunde og raske mennesker skal også have ret til tidlig pension.
Og hvem skal det så gælde, og hvem skal stå tilbage med en lang næse og hatten hånden, for at bruge regeringens egen retorik?
Det ved vi stadig væk ikke, og man kan jo ikke fortænke Arne i, at han nu har tabt tålmodigheden og nu vælger efterlønnen.
Så er der så kommet det nye i dag, at det er de 3 år før folkepensionsalderen, at man vil kunne få Socialdemokratiets valgløfte.
Det bliver så spændende at se, hvem det så er og præcis til hvilken ydelse.
Og vi er glade for, at det træder i kraft den 1. januar 2020.
For man skal leve op til tre simple krav.
Man skal have 6 år eller mindre til folkepensionen, man skal have haft en langvarig tilknytning til arbejdsmarkedet, og man skal have en arbejdsevne på 15 timer eller mindre.
Jeg glæder mig over, at vi i dag står med et lovforslag, der sikrer, at vi den 1. januar kan tilbyde nedslidte seniorer en seniorpension.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-12-05:
Jo, det er korrekt, og det er, fordi det er to forskellige ting.
Den her i dag handler om meget syge mennesker, som jo rent faktisk kun kan arbejde 3 timer om dagen, hvad der ikke er ret meget.
Det, vi andre snakker om, er mennesker, som får en rettighed, mennesker, som har arbejdet i rigtig, rigtig mange år, og som også fortjener at få den rettighed til at gå 3 år før, fordi de simpelt hen har arbejdet i mange år, og fordi den borgerlige regering også på et tidspunkt forringede efterlønnen.
Og det er for at give dem den her chance, så det er rigtigt: Der er forskel, for det er to forskellige ting.
Man kan ikke sammenligne det.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-05:
Okay, så ordføreren kan ikke længere komme med et tal på, hvor mange det her kommer til at omfatte.
Er det så ikke korrekt opfattet, at i forhold til tidlig tilbagetrækning kommer ydelsen til at svare til folkepensionsydelsen, som jo er en langt lavere ydelse end den, vi behandler i dag?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-12-05:
Det er ligesom juleaften, ikke?
Vi har en masse mennesker, der glæder sig til en god julegave, og det gør jeg også, og det gør mine børn og mit barnebarn, så det er rigtig, rigtig godt.
Og det må den her side jo også glæde sig til, når ministeren kommer ud med noget.
Derfor kan vi jo ikke helt præcis sige hvordan.
Det er jo det, der bliver regnet på: hvor mange og hvorledes?
Men det, jeg i hvert fald kan sige, er, at den ordning, man har lavet her, den ordning, som ordførerens parti stod i spidsen for, får cirka 130 mennesker fra beskæftigelse og ind på det her.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-05:
Tak for ordet.
Grunden til, at jeg lige rejste mig op, er, at jeg kom i tvivl om det, der blev sagt af ordføreren, med hensyn til tidlig tilbagetrækning.
For jeg er stadig væk interesseret i, hvor mange det er, man mener bliver omfattet af tidlig tilbagetrækning.
Er det stadig væk 6.000-8.000, eller har man et andet tal?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-12-05:
Jeg kan simpelt hen ikke huske, hvad der står her.
Men det er da fuldstændig underligt, hvis man skal bruge 6 måneder på noget, man kunne gøre på 1 måned.
Selvfølgelig skal de da det.
Og hvis man kan finde ud af det i løbet af et par måneder, skal man jo gøre det, og der skal vi jo bare strikke en god model sammen i forligskredsen for, hvordan vi gør det så godt som overhovedet muligt for de her mennesker.
Det er jo det, vi er her for, og det er jo det, vi skal.
Så det arbejde ser jeg meget frem til.
Bent Bøgsted (DF), 2019-12-05:
Tak for det, formand.
Jeg skal bare lige have en bekræftelse fra hr. Leif Lahn Jensen vedrørende seniorpension.
Det er jo sådan, at man kan søge, ½ år før man når alderen, altså at det er 6 måneder, før man når folkepensionsalderen, at man så kan søge en seniorpension – ½ år før.
Så vil jeg gerne have, at hr. Leif Lahn Jensen bekræfter, at der ikke er noget stadie før.
Der skal gå ½ år, inden man får en afgørelse.
Hvis man kan klare en afgørelse i løbet af en måned, er det også o.k.
Dem, der skal tilkendes seniorpension, behøver ikke at bruge ½ år til at afklare det, hvis det ikke er nødvendigt.
Så hvis afklaringen kan ske på en måned, er det også i orden.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-12-05:
Det er korrekt, at den tidligere borgerlige regering havde 4 år til at gøre noget i forhold til seniorførtidspensionen.
De gjorde overhovedet ingenting.
Og det er også fuldstændig korrekt, at da vi i januar kom ud med et ønske om at gøre noget i forhold til tidligere tilbagetrækning, så kunne regeringen lige pludselig med den tidligere beskæftigelsesminister i spidsen begynde at lave sådan noget som det her.
Det vil sige, at det fik den tidligere regering til at vågne op – det glæder mig – og derfor har vi den her ordning i dag.
Hans Andersen (V), 2019-12-05:
Det blev så ikke i dag, at Socialdemokratiet kom med model len for tidlig pension.
Men er det ikke korrekt, at ved offentliggørelsen i januar i år var niveauet, altså det økonomiske niveau, folkepensionsydelsen, og at det ikke er den ydelse, man får i forbindelse med seniorpensionen?
Altså, det er en væsentlig lavere ydelse, man foreslår fra Socialdemokratiets side, i forhold til tidlig pension.
Og er det ikke korrekt, at det sådan set også er en rettighedsbaseret ydelse, hvilket betyder, at det faktisk ikke kun er nedslidte mennesker, der vil komme på en tidlig pension, men også mennesker, der blot har arbejdet i et bestemt antal år?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-12-05:
Nu har jeg desværre ikke adgang til skuffen ovre i ministeriet, så det kan jeg ikke vide noget om.
Men jeg tror også, at ministeren her fra talerstolen flere gange har sagt, at der bliver arbejdet flittigt på det derovre, og jeg glæder mig også til at se, hvad der kommer ud af den tidsplan.
Det tror jeg også hr. Hans Andersen kender alt til.
Jeg er fuldstændig enig i, at det skal være den 1. januar.
Vi har jo også været med til at presse på for det; det ved hr. Hans Andersen også godt.
Det var også derfor, vi foreslog det med en midlertidig ordning i kommunerne – det er jeg også glad for at man er gået med på – altså netop fordi vi gerne vil have de her mennesker til at få den her ret så hurtigt som muligt.
Det er også bare for ligesom at sende nogle signaler derud.
Men selvfølgelig er jeg enig i, at det skal være den 1. januar, og at de her mennesker skal have den ordning så hurtigt som muligt.
Med hensyn til om det er den rigtige ordning, vi kommer med, synes vi, at det er en rigtig ordning, men at det er en anden ordning.
Det er jo ikke det samme som at sige, at den her ordning ikke er god.
Den her ordning er også rigtig god til de mennesker, som er så syge, som de er, og som skal have seniorpension.
Det var derfor, jeg i min tale sagde, at der også er andre mennesker; der er mennesker, som måske kan arbejde længere end 3 timer om dagen, men som er nedslidte, og som har arbejdet, siden de var 17-18 år, og som vi gerne vil give den rettighed.
Jeg ved godt, at vi er fuldstændig uenige her, men det er også derfor, jeg siger, at det her ikke er nok i forhold til tidligere tilbagetrækning; der har vi andre forslag.
Hans Andersen (V), 2019-12-05:
Tak for det.
Og jeg glæder mig over, at Socialdemokratiet mener, at det her forslag om seniorpension er godt.
Så nævner ordføreren, at nu må vi være lidt tålmodige med kommunerne.
Det er sådan set det ene spørgsmål, jeg har, altså om ordføreren kan bekræfte mig i, at den vedtagne lov vil gælde fra den 1. januar.
Det andet spørgsmål vedrører, at jeg må forstå, at den rigtige model så er den model, Socialdemokratiet kom med i valgkampen, om tidlig pension – den model, som den nu meget omtalte Arne har mistet tålmodigheden med, så han altså har valgt at gå efter efterlønnen.
For jeg kan forstå, at den socialdemokratiske ordfører faktisk omtaler modellen som værende en, der ligger i skuffen ovre i ministeriet, og at det bare er et spørgsmål om, hvornår den skal offentliggøres.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-12-05:
Både i Beskæftigelsesudvalget og i Finansudvalget, hvor jeg selv sidder, har vi haft diskussioner med dem.
Jeg må bare spørge ordføreren: Mener ordføreren, at den grønne omstilling går hurtigt nok?
Mener ordføreren, at ATP rykker hurtigt nok, når de stadig væk halter gevaldigt efter de private pensionskasser?
Altså, vi har lige nu et vindue til at handle på klimakrisen.
Mener ordføreren, at den udvikling, vi ser med et ATP, der halter så alvorligt efter de andre pensionskasser, går hurtigt nok?
Torsten Gejl (ALT), 2019-12-05:
Jeg synes, at den afvisning af det her forslag er meget kategorisk.
Jeg er klar over, at det her forslag, hvis man gennemfører det i morgen, vil hjælpe endnu flere end dem, der har mindst.
Men hvis vi så ser på dem, der nu har mindst og egentlig får adgang til endnu mindre, i og med at det måske også afholder nogle fra at bo sammen med deres kæreste eller samlever, kunne vi så ikke forestille os en lille udstrakt hånd, og at man startede et blidere sted, og at man ser på en mindre finansiering?
Man kunne ligesom tage det trappevis.
Er der slet ikke nogen udstrakt hånd til alle de mennesker, som ordføreren står på talerstolen og takker?