runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Egelund (LA), 2019-04-09:
Mange tak.
Kunne man dog bare med et snuptag og en hurtig – eller langsom – lovændring sørge for, at ingen skal leve på gaden i Danmark, ville det være dejligt, men så enkel er verden desværre ikke.
Helt ærligt, i forhold til det lovforslag, som vi diskuterer her, anerkender jeg fuldstændig, at fredsommelige hjemløse, som bare kryber sammen og søger ly for natten, rammes utilsigtet af det.
Det har der været eksempler på, og det synes jeg bare vi skal være ærlige omkring, altså at det har været tilfældet.
Men det er ikke loven om zoneforbud, som skaber hjemløsheden – det er det ikke – selv om jeg anerkender, at den rammer hjemløse på en måde, som ikke var tilsigtet.
Det er bare lige for at få det på det rene.
Og derfor er det jo heller ikke sådan, at det vil fjerne hjemløsheden, at man fjerner zoneforbuddet.
Det gør man så en indsats for at få fjernet, og den rammer så utilsigtet.
Det er et dilemma, og det er et politisk dilemma, for på den ene side har man ikke lyst til, at den rammer utilsigtet, men på den anden side har vi også et ansvar for at skabe tryghed for borgerne og gøre noget ved de lejre, som opstod dengang.
Nogle gange er politik ikke enkelt, men faktisk vanskeligt, og det synes jeg egentlig det er her.
Jeg tror, at vi bredt i Folketinget er enige om – det lyder i hvert fald sådan på debatten – at indsatsen i forhold til hjemløse godt kunne være bedre mange steder, og det tror jeg har at gøre med mange forskellige politikområder og indsatser mange steder.
Jo, jo, Københavns Kommune har rigtig, rigtig mange penge
, så hvis man virkelig tog det problem alvorligt og tog det på sig og ville løse det i Københavns Kommune, så tror jeg faktisk, man kunne nå en hel del længere end det, man har gjort hidtil.
Ligesom det er tilfældet med det lovforslag, som vi behandlede før det her, altså det om strafskærpelse for tiggeri, så er der også i det her lovforslag om zoneforbud en solnedgangsklausul, altså et udløb, og det betyder, at loven, medmindre man beslutter andet i Folketinget, udløber pr. 1. marts 2021, dvs. om lidt mindre end 2 år.
Og til den tid synes jeg det er en god idé at tage den op i sin helhed, inklusive det her med, at den rammer utilsigtet – det synes jeg egentlig vil være klædeligt for os alle sammen at indrømme den gør – og se på, om man kan løse det på en anden måde.
Men indtil videre synes jeg også bare man må sige, at den har løst et helt konkret problem, som vi stod med, og hvis man vil fjerne loven til den tid, skylder man jo så også at komme med nogle svar på, hvordan man så på en anden og måske bedre måde kan løse det problem, som der var med lejre.
Nogle gange er politik fuld af både nuancer og dilemmaer, og det synes jeg faktisk er tilfældet her.
Men det her beslutningsforslag kan vi ikke støtte.
Torsten Gejl (ALT), 2019-04-09:
Jeg giver ordføreren helt ret i, at hjemløsheden ikke kommer på grund af zoneforbuddet.
Der er mange grunde til hjemløshed: kontanthjælpsloft, mangel på boliger, alt muligt.
Men ordføreren anerkender nu også ærligt, at der er et problem med, at danske hjemløse ikke kan få lov til at sove sammen og skabe tryghed.
Så kære ordfører, hvad gør vi ved det?
Christina Egelund (LA), 2019-04-09:
Nogle gange er der bare ikke nogen lette svar.
Det tror jeg også bare man skal være ærlig omkring, for problemet er, at hvis man bare rent fjerner zoneforbuddet, sådan som spørgeren foreslår, så får vi et andet problem.
Så får vi nemlig det problem tilbage, som vi har søgt at løse med zoneforbuddet.
Og kan man så prioritere og vælge mellem problemer?
Ja, det er jo nogle gange den opgave, vi har i Folketinget, når man sidder med ansvaret for samfundet.
Jeg kunne da godt tænke mig, at man kunne løse det problem med de lejre, som vi havde tilbage i somrene 2016 og 2017 og i foråret 2017 på en måde, som ikke utilsigtet rammer fredsommelige hjemløse, som egentlig bare søger et sted at overnatte og gerne sammen og i den tryghed, som man har i det fællesskab.
Det vil jeg da gerne.
Jeg har ikke kunnet knække den kode, men hvis spørgeren har et godt bud, er jeg helt klart åben for gode ideer.
Torsten Gejl (ALT), 2019-04-09:
Jamen så vil jeg da prøve det gode bud, som de hjemløse selv har foreslået, og som jeg også spurgte andre ordførere om, altså at man kunne have nogle frizoner i byerne.
Nu er det ikke kun København, der er ramt af hjemløshed, i Aarhus stiger antallet langt mere.
Men altså, man kunne have nogle zoner i byerne og så sige, at det var tilladt at være der for små grupper.
Et af de problemer, der har været italesat, er jo, at der har været store grupper af f.eks. romaer, der er kommet, men måske kunne man bestemte steder have små grupper af hjemløse, der kunne ligge og passe på hinanden.
Christina Egelund (LA), 2019-04-09:
Det er ikke et forslag, som jeg har hørt før, men jeg synes på en eller anden måde også bare, at der er lidt en falliterklæring over det.
Vi er et af verdens rigeste samfund, skal vi så bare slå ud med armene og give fortabt og sige, at så lever vi bare med, at der er nogle mennesker, som falder så meget uden for fællesskabet, at de så må klare sig selv og sove på fortovet?
Det synes jeg ikke.
Den opgivenhed er jeg i hvert fald ikke parat til at give efter for.
Henrik Dahl (LA), 2019-04-09:
Spørgsmålet lød, om det var en falliterklæring i hr. Kenneth Kristensen Berths optik, at en rumænsk lønmodtager, der bliver snydt, kan få sin ret her i Danmark.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-04-09:
Nu er det jo Enhedslisten, der har haft socialborgmesterposten i København, i hvert fald i 8 år, så vidt jeg husker, altså med det her ansvarsområde.
Når det så er sagt, siger ordføreren, at Socialdemokratiet sådan set skelner mellem danske hjemløse og udenlandske hjemløse.
Det gør vi, men det går jeg da også ud fra at Enhedslisten gør.
Noget af den diskrimination, der er mod romaer og sådan nogle, er vel noget, man skal løse i Østeuropa.
Det er vel meningen, at de lande skal tage sig af dem af deres egne borgere, der har det svært.
Det er vel ikke Danmarks problem, altså på længere sigt.
Jeg er med på, at nogle af dem er her, men Enhedslisten må da også erkende, at der er noget forkert i, at man rejser herop og etablerer lejre, når man kommer fra Østeuropa.
Det er da et svigt fra de landes side.
Peter Kofod (DF), 2019-04-09:
Det er jo det andet forslag, vi behandler i dag, om det samme emne, og jeg må sige, at den tale, justitsministeren holdt, kunne jeg nok også godt have holdt.
Det var jeg meget enig i.
Forslaget her tager udgangspunkt i en konkret sag, hvor der har været udstedt et zoneforbud, og jeg vil sige det på den måde, at jeg ikke mener, at der er nogen danskere, der skal sove på gaden.
Jeg mener, at folk skal have et hjem.
Der burde ikke findes hjemløshed i et land, der er så rigt som Danmark, og det er sådan set mit klare udgangspunkt.
Jeg kunne holde den samme tale, som jeg gjorde, da vi behandlede det sidste beslutningsforslag, for det ligger tæt op ad hinanden, men jeg synes, at i stedet for at diskutere, hvad man kan gøre for at lave specielle zoner, hvor danske hjemløse kan sove, skulle man hellere diskutere, hvordan man får danske hjemløse ud af hjemløshed.
For mig at se er det en falliterklæring, hvis man siger, at det må vi leve med, at det bare er tabt, for sådan synes jeg ikke at det skal være.
Jeg synes, at danske hjemløse skal have et hjem, og så skal vi i øvrigt have sendt vandrende hjemløse hjem igen, til hvor de måtte komme fra.
I mange tilfælde er det Rumænien i tilfældet med de her romalejre, man har set rundtomkring.
Det må være det klare udgangspunkt.
Hvis man rejser en tur til Østeuropa, vil man se, at der også er en stor del kultur i det her.
Det er der bare i nogle områder.
Så kan man tale om sociale problemer, og jeg vil vove den påstand, at det i meget høj grad også handler om kultur, særlig i nogle sigøjnermiljøer.
Men udgangspunktet er her, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte forslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2019-04-09:
Tak for talen.
Jeg er enig i, at der ikke bør findes hjemløshed – det er jeg fuldstændig enig med ordføreren i – men selv om ordføreren og jeg er enige om det, så findes der hjemløshed, og den forsvinder ikke i morgen.
I øjeblikket poster vi rigtig, rigtig mange penge i hjemløseindsatsen – jeg tror, at der snart er blevet postet 1 mia. kr. i Housing First.
Og mens vi gør det, stiger hjemløsheden.
Jeg vil gerne høre, hvad ordføreren så har af ideer til at sørge for, at vi slipper af med det her problem, og om ordførerens parti eventuelt er klar til at sætte yderligere penge af til det, vel at mærke på en lidt klogere måde, end vi gør i forvejen.
Peter Kofod (DF), 2019-04-09:
Jeg tror, at vores position på socialområdet er velkendt.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at man også kunne overveje at ruske op i Københavns Kommune og sige, at nu må de træde i karakter.
Altså, nu er der nogle mennesker der, som må til at vågne op.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at vi i landets største kommune med en bugnende pengekasse har de her problemer.
Der er endda et massivt rødt flertal i Københavns Kommune, der kunne adressere de her problemer.
Altså, hvis venstrefløjen virkelig går så meget op i det her, så forstår jeg ikke, at man ikke starter med at løse det de steder, hvor man har 80 pct. af stemmerne.
Torsten Gejl (ALT), 2019-04-09:
Jamen det må ordføreren jo spørge venstrefløjen om – Alternativet er grønne.
Jeg giver ordføreren ret i, at Dansk Folkeparti er et parti med en stærk socialpolitik, så derfor håber jeg også på, at vi kan tale om nogle konstruktive forslag.
Jeg vil bare gerne have ordførerens kommentar til den her idé: Hvis det nu f.eks. i København på bestemte steder, hvor det ikke generer så meget, kunne lade sig gøre, at mindre grupper af hjemløse - f.eks. 2 eller 3 personer – kunne sove sammen for at skabe sikkerhed, kunne ordføreren så måske forestille sig, at det kunne løse problemet for de danske hjemløse, uden at vi så fik store grupper af udenlandske hjemløse på besøg?
Peter Kofod (DF), 2019-04-09:
Jeg tror, det bliver svært at skille det ad, for problemstillingen ville være, at hvis det her blev indført til sommer, så ville der gå 2 dage, og så havde man hørt det her rygte i Rumænien om, at nu var der altså nogle zoner, hvor man kunne få lov til at være, så jeg tror ikke, det kan løses på den måde.
Man løser det ikke for de danske hjemløse, er jeg bange for, og man skaber også et problem, som vi i hvert fald på en eller en måde har fået håndteret med de regler, vi har vedtaget inden for de seneste år.
Så jeg tror altså ikke på, at det er en løsning.
Jeg vil meget gerne diskutere, hvad vi kan gøre, og jeg vil også meget gerne diskutere, hvad vi kan gøre socialpolitisk – jeg ved, at vores socialordfører i hvert fald også meget gerne vil stille sig til rådighed for det – så det er ikke en afvisning af problematikken omkring hjemløshed, for den anerkender vi.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-04-09:
For det første synes jeg ikke, at ordføreren helt kan have respekt for de hjemløse, som har været på Slotspladsen, men det er jo ikke nødvendigvis alle hjemløse, der har det på samme måde.
Så jeg synes, at det er svært at tale om dem som én samlet gruppe.
Vi vil gerne kigge på nogle forskellige muligheder, men det skal ikke være sådan, at forskellige offentlige pladser i København skal være hjemsted for østeuropæiske hjemløse, og det er det, der er den utryghedsskabende faktor.
Det er ikke fire danske hjemløse, der sover i nogle soveposer, og det ved spørgeren også udmærket godt.
Torsten Gejl (ALT), 2019-04-09:
Altså, vi har jo et problem.
Jeg kan godt høre, at ordføreren ikke vil rulle den her lov tilbage, men vi står jo med et problem, og det er, at danske hjemløse oplever store, store problemer, når de overnatter på gaden, hvis de skal overnatte alene.
Det er utrygt, de bliver udsat for vold, og nogle bliver udsat for voldtægt.
Det er så utrygt, at de ligefrem er kommet her for at demonstrere lige foran vores parlament.
Har ordføreren ikke et eller andet at sige til dem, andet end at der ingenting sker?
Preben Bang Henriksen (V), 2019-04-09:
Jo, jeg har det at sige, at vi lever i et samfund, hvor der heldigvis tages hånd om de svage, og det gælder altså også de hjemløse.
Vi har herberger, som man kan rykke ind på og være i sikkerhed på uden risiko for det ene eller det andet, som spørgeren nævnte.
Men jeg skal da medgive, at indsatsen kunne være bedre.
Jeg er bare nødt til at sige rent ud, som det også blev sagt fra Dansk Folkepartis ordførers side, at det jo specielt er et problem i København, og jeg kan da slet, slet ikke forstå, at Københavns Kommune ikke har fået noget gjort ved det, ganske som ordføreren fra Dansk Folkeparti udtrykte det.
Torsten Gejl (ALT), 2019-04-09:
Mens vi afsætter flere og flere millioner, stiger antallet af hjemløse, og der er ikke herbergspladser nok, og nogle af dem, som er hjemløse, er ikke i stand til at sove på et herberg.
Det kan være på grund af angst, det kan være på grund af, at de føler sig utrygge.
Hvad vil ordføreren sige til dem, ud over at ordføreren ikke vil rulle zoneforbuddet tilbage?
Preben Bang Henriksen (V), 2019-04-09:
Jeg kan altså ikke sige andet, end at når vi etablerer herberger og i øvrigt sørger for en social indsats, så kan vi næsten ikke gøre mere på det her område.
Vi kan nok ikke tage hensyn til folk, der siger, at de ikke kan holde ud at sove med tag over hovedet.
Man kan i den situation i hvert fald ikke klage over, at man ikke har tag over hovedet.
Tak for det.
Det forpligter.
Jeg skal indledningsvis sige, at jeg tillige taler på vegne af hr. Naser Khader fra Det Konservative Folkeparti.
I 2017 blev det forbudt at etablere sig og opholde sig i utryghedsskabende lejre.
Jeg tror, de fleste kan huske hvorfor.
Det var et København, som ingen af os brød os om at kigge på, i hvert fald i den indre by, og jeg tror, at eksemplet fra Trinitatis Kirke står klart for enhver.
De ansatte her, kirketjenere m.v., kunne her om morgenen gå i gang med at samle afføring op i og omkring kirken, og de måtte i det hele taget hepatitisvaccineres.
Det hørte ingen steder hjemme, og det blev forbudt at skabe disse lejre, hvor man overnattede, her i den indre by.
Året efter, altså i 2018, blev det muligt at give et zoneforbud.
Det betød, at de pågældende kunne få et forbud mod at være i kommunen i 2 år og således skulle spredes til andre kommuner, samtidig med at straffen blev skærpet, hvis man var en del af en utryghedsskabende lejr.
Det var alt sammen en ændring af det, der hedder ordensbekendtgørelsen.
Forslaget i dag går altså på at afskaffe zoneforbuddet og stoppe kriminaliseringen af hjemløse.
Hvis vi tager det sidste først, vil jeg sige, at det er relativt let at gøre, altså stoppe kriminaliseringen af hjemløse, for det er ikke kriminelt i dag at være hjemløs.
Så det er sket.
Til den første del af forslaget om at afskaffe zoneforbuddet må jeg sige, nøjagtig som justitsministeren sagde det: Vi havde et problem, og vi løste det.
Tydeligere kan det faktisk ikke siges.
I den varme sommer som den i 2018 så vi jo ikke de tilsvarende problemer, efter at den lovgivning blev vedtaget.
Jeg skal tilføje, at jeg hundrede procent kan tilslutte mig det, justitsministeren sagde i sin faktisk meget omfattende gennemgang af problematikken, og jeg må på den baggrund derfor sige, at Venstre ikke kan støtte forslaget om at afskaffe zoneforbuddet og stoppe kriminaliseringen af hjemløse.
Peter Kofod (DF), 2019-04-09:
Tak for det, og tak til justitsministeren for talen.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren føler, at vi er i mål på det her område, eller om der er flere initiativer, som Folketinget kan eller bør tage.
Det er jo ellers, synes jeg selv, et glimrende forslag, som vi har haft lejlighed til at diskutere før.
Ministeren nævner så initiativer, som vi i fællesskab har været med til for at prøve at trække det her i den rigtige retning.
Men jeg hører stadig væk fra f.eks. små erhvervsdrivende, der oplever store problemer på det her område, og som har en følelse af, at de ikke bliver taget alvorligt, når de anmelder det.
De løber en stor økonomisk risiko ved at drive egen forretning og har et tab på det her.
Når ministeren ikke vil gå med til forslaget, som det ligger her, er der så noget, som ministeren har i tankerne at man ville kunne gøre i stedet for?
Torsten Gejl (ALT), 2019-04-09:
Jamen det her beslutningsforslag handler om tilbagerulning af lovændringen om skærpelse af straffen for tiggeri, og hvis det har været uklart, vil jeg gerne beklage det.
Hvad mener ordføreren om, at det er utryghedsskabende at tigge foran et supermarked og en station, men ikke foran Christiansborg?
Christina Egelund (LA), 2019-04-09:
Jeg kan simpelt hen ikke lade være med at indlede min tale med lige at kommentere den foregående talers ordførertale, for nu har den pågældende ordfører for Enhedslisten i de sidste to taler talt om anstændighed, borgerlig anstændighed – første gang, tror jeg, i en positiv konnotation, anden gang i en negativ konnotation.
Jeg ved – jeg ved – at man i Justitsministeriet har haft drøftelser med Rigspolitiet lige præcis for at sikre sig, at håndhævelsen af den her lov foregår på en ikkediskriminerende måde, selvfølgelig ud fra det fuldstændig grundlæggende retsprincip, at loven er lige for alle, at alle er lige for loven, at straffeloven gælder alle, uanset hvilket statsborgerskab man har.
Det synes jeg faktisk Enhedslistens ordfører skylder justitsministeren en undskyldning for.
Når det så er sagt, er det her jo et emne, som vi virkelig har diskuteret rigtig meget og meget indgående.
Det tror jeg bare vi skal være ærlige om.
Man siger, at man vil afkriminalisere tiggeri, og det er jo sådan set et fair synspunkt.
Det er bare ikke det, man foreslår.
Det, man foreslår, er at fjerne den skærpelse af straffen for betleri, som det jo hedder, der blev indført i sommeren 2017.
Man foreslår ikke at afkriminalisere tiggeri.
Jeg synes bare, man skylder også at være ærlig om det, altså at det er det, man foreslår.
Man foreslår ikke at afkriminalisere tiggeri.
Det er ikke det, der står i beslutningsforslaget.
Det kan man jo foreslå, hvis det er det, man mener.
Men så skal man gøre det og være ærlig om, hvad det er, man egentlig fremlægger for Folketinget.
Den strafskærpelse, som vi så diskuterer, og som man foreslår rullet tilbage, blev indført i sommeren 2017.
Jeg tror, vi alle sammen kan huske, under hvilke omstændigheder det var.
Jeg sagde dengang, og det mener jeg stadig væk, at det her ikke er uden dilemmaer.
Det mener jeg stadig væk det ikke er, og derfor var det os også magtpåliggende dengang at indsætte en solnedgangsklausul, altså en udløbsklausul for strafskærpelsen.
Det betyder, at den udløber den 1. juli 2020, dvs. om godt og vel et år, og på det tidspunkt vil det være naturligt at tage strafskærpelsen op til revision og se på, om den har fungeret efter hensigten.
Det er der meget der tyder på den har, med de opgørelser, som vi har fra Justitsministeriet, men lad os tage det til den tid, når vi har indsat en helt naturlig udløbsdato for den her lovændring.
Liberal Alliance er imod beslutningsforslaget.
Peter Kofod (DF), 2019-04-09:
Tak for det.
Der var egentlig ufattelig meget, jeg gerne ville have spurgt om i forhold til afstraffelsesmetoder i middelalderen, for jeg kan jo forstå, at det her åbenbart er meget værre end det, man gjorde i middelalderen.
Den pointe er jeg ikke enig i.
Men der var noget andet, der interesserede mig mere, og det var ordførerens afslutning på talen, hvor ordføreren siger, at hvis politiet ikke har ressourcerne, må vi jo overveje, om man kan gøre noget andet der.
Og der vil jeg gerne spørge Enhedslistens ordfører, om det er Enhedslistens politik, at politiet skal have tilført flere ressourcer og flere årsværk, for så synes jeg jo, det ville være et glædeligt nybrud, som jeg har tørstet efter i 3½ år, altså at Enhedslisten endelig vil bide til bolle og stå på talerstolen og sige, at vi skal tilføre politiet de ressourcer, de har brug for.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Den sætning, jeg sagde der, har jeg hørt min tidligere retsordfører, fru Pernille Skipper, bruge ved forskellige lejligheder, så det er aldeles ikke noget nyt synspunkt fra Enhedslistens side.
Vi foretager bare en konkret vurdering af, hvad det er for nogen ressourcer, hvad det er for nogen opgaver, og der stemmer det måske ikke altid overens med det, som Dansk Folkeparti og et flertal i Folketinget mener der skal bruges penge på.
Men Enhedslisten har ikke noget princip om, at politiet skal udsultes.
Nu vil jeg tale om noget, jeg selv har forstand på, for jeg er nemlig ikke retsordfører, og det er myndighedsindsatsen i forhold til social dumping.
Der har jeg da kæmpet for og er heldigvis blevet enig med den daværende beskæftigelsesminister, fru Mette Frederiksen, om, at det var en rigtig god idé at kaste nogle flere penge efter politiet, specielt den kontrol, der skal foregå på landevejene, tungvognssektionen i politiet.
Sådan et svært ord har jeg læst og lært.
Så det er ikke noget nyt synspunkt fra Enhedslistens side, at vi godt kan stemme for øgede ressourcer til politiet.
Peter Kofod (DF), 2019-04-09:
Det er godt, for indtil for få år siden stod der i jeres principprogram, at politi og forsvar skulle nedlægges.
Så det er jo glimrende, at man sådan er kommet på banen igen og siger, at den vej skal vi trods alt ikke, men vi skal have et stærkere politi.
Men det er altså forbigået min opmærksomhed, at fru Pernille Skipper på et tidspunkt har sagt, at vi åbenbart skulle have flere politibetjente, så jeg vil da spørge ind til ambitionen.
Hvor meget taler vi om her?
Kan Enhedslistens ordfører bekræfte, at man ønsker en styrkelse af politiet, og kan man komme det nærmere?
Jeg tager det, der bliver sagt i øjeblikket fra talerstolen, meget positivt ned – ikke ordførertalen, men svaret før.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Hvis ordføreren hørte efter, har han ingen grund til at udlægge det, som han gør.
Jeg sagde jo udtrykkeligt, at det ikke er nogen automatik, at vi generelt ønsker flere ressourcer.
Vi vil gerne, og sådan er det i øvrigt med alle andre offentlige aktiviteter, forbeholde os retten til at vurdere, hvad det er for aktiviteter, og hvordan de nuværende midler slår til i forhold til det, og diskutere det ud fra konkrete problemstillinger.
Det kunne f.eks. være, om politiet har ressourcer nok til at medvirke til kampen mod social dumping, om politiet har ressourcer nok til at medvirke til kampen imod menneskehandel, om politiet har ressourcer nok til at hjælpe prostituerede, for det er også en opgave, som politiet skal hjælpe til med, nemlig at få prostituerede ud af prostitution, og om politiet har ressourcer nok til det samarbejde, de har med skoler og kommunerne om at forebygge kriminalitet.
Den diskussion vil vi gerne være med til.
Det kunne f.eks. være på politiheste.