runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2025-04-02:
Her er det afgørende at holde fast i, at vi skal have en stram og konsekvent udlændingepolitik, der skal være så stram, at der ikke kommer ret mange mennesker til Danmark og søger om beskyttelse.
Det er faktisk også det, der sker lige nu.
Så har vi den holdning, at hvis man har særlige kvalifikationer og kan komme ind på de ordninger, der i øvrigt findes, så ser vi sådan set åbent på det, og der mener vi, at vi med det her forslag afskærer os fra den mulighed.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-02:
Tak for det.
Jeg tror også, det var hr. Frederik Vad, der nævnte, at vi havde en forpligtelse til at tage imod de her mennesker.
Det danske Folketing har ingen anden forpligtelse end at passe på sin egen nation og passe på danskernes tryghed og sikkerhed i deres eget land.
Det er sund fornuft, og det burde enhver regering, der påstår at varetage danskernes interesser, selvfølgelig være enig i.
Peter Juel-Jensen (V), 2025-04-02:
Tak for det, formand.
Lovforslaget har til formål at sikre en tidssvarende og klar lovgivning for borgerne og synsvirksomhederne, hvorfor der med lovforslaget foretages en samlet gennemskrivning af synsloven fra 2004 og en række senere ændringslove.
Ministeren og hans ministerium har nu ført det hele ajour, hvilket gerne skulle munde ud i en mere sammenhængende og tydelig lov, hvilket alle må have en stor interesse i.
Med lovforslaget foreslås det at sikre en minimumsimplementering af EU-kravene.
Der foreslås en ny ordning, som i hovedtræk vil ligne de gældende regler, således at branchen ikke skal indordne sig under et helt nyt regime.
De nye elementer i loven omfatter en ny godkendelsesordning for nye individuelle køretøjer, afskaffelse af kravet om en teknisk ansvarlig person og indførelse af muligheden for anerkendelse af synsrapporter fra øvrige EU-lande.
Ventre støtter forslaget, og jeg har også lovet at hilse fra både Dansk Folkeparti og De Radikale, som ligeledes støtter forslaget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-02:
Ja, jeg mener, at der er en del at gøre eksempelvis i et land som Syrien, hvor vi nu oplever forandringer, og hvor det jo hidtil har været sådan, at hvis man kom fra Damaskusområdet eller nogle af de andre sydlige provinser i Syrien, så har vi kunnet sende folk i udsendelsesposition, men hvor vi nu begynder at se på, hvad der er for muligheder for at sende folk hjem til de øvrige regioner i Syrien.
Tilsvarende er det med Afghanistan jo noget, vi har truffet beslutning om.
Vi vil ikke sende eksempelvis kvinder tilbage til Afghanistan på grund af den behandling, de får dernede.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-02:
Tak for det.
Det her er jo simpelt hen sund fornuft.
Hvis vi ved, vi ikke kan sende folk hjem til specifikke lande, så giver det rigtig god mening ikke at lukke mennesker ind fra de specifikke lande.
Ministeren siger: Uha, det ville gå ud over det danske arbejdsmarked, for så ville vi mangle specialiseret, højtuddannet og veluddannet arbejdskraft.
Undskyld, hvad er det for en specialiseret, højtuddannet og veluddannet arbejdskraft, vi i høj grad modtager fra lande, som vi ved vi ikke kan hjemsende borgere til?
Det kunne jeg meget godt tænke mig at høre, for det lyder som en meget, meget tvivlsom påstand.
Det burde jo være sund fornuft for en regering, der hævder at slå sig op på en stram udlændingepolitik, altså at hvis vi ved, at vi, hvis vi tager imod borgere fra det her land, aldrig nogen sinde kan sende dem hjem igen, så lader vi være med at lukke flere mennesker ind fra selv samme område.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-02:
For det første vil jeg sige, at det ikke er sådan, at der er nogle lande, som vi aldrig nogen sinde kan sende nogen hjem til.
Det er simpelt hen forkert, når ordføreren siger det.
Selv fra lande, hvor det generelt kan være svært, lykkes vi med at få udsendt folk i nogle tilfælde.
Hvis jeg skal give et eksempel på en person, så kunne det f.eks. være en iransk flygtning, der flygter fra præstestyret og henvender sig i Danmark vel vidende, at vi i Danmark har udfordringer med at tilbagesende folk til Iran.
Det ville jeg synes var forkert.
Jeg synes alt i alt, at vi har en forpligtigelse til at hjælpe folk, der eksempelvis flygter fra et iransk præstestyre, og give dem muligheden for at være i Danmark, indtil de kan vende hjem til deres eget hjemland igen.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-02:
Danmark og det danske Folketing som danskernes repræsentanter har først og fremmest og faktisk alene én forpligtelse, og det er at varetage danskernes interesser.
Det er ikke i danskernes interesse at lukke folk ind, som vi på forhånd ved at vi har utrolig svært ved at sende hjem igen, hvis ikke det nærmest er umuligt.
Det er simpelt hen fuldstændig uholdbart fra regeringens side at stå fast på en platform, der siger, at selvfølgelig skal vi lukke folk ind fra lande, som vi ved vi stort set ikke kan sende dem tilbage til.
Det er en fuldstændig hovedløs politik, og det kan ikke på nogen måde være udtryk for en stram udlændingepolitik.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-02:
Hvis der er nogen, som er allierede i Dansk Folkepartis kamp imod dogmatisk islam eller folketingsflertallets kamp imod dogmatisk islam, så er det jo sekulære flygtninge fra Iran.
At vi skulle afvise dem ved døren og sende dem i hænderne på mullaherne, ville jeg synes var meget mærkeligt at gøre pr. automatik uden at vurdere den enkelte person.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-02:
Ministeren kommer selv lidt ind på det her med, at vi har nogle udlændinge i Danmark, som vi reelt set ikke ønsker skal være i Danmark, men som vi heller ikke kan sende hjem, fordi der er lande, der ikke tager imod egne statsborgere.
Så jeg kunne egentlig godt af ren interesse tænke mig at høre, hvad ministeren konkret vil gøre, for at vi ligesom prøver at udsende flere, end vi gør i dag?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-02:
Man kan sige, at vi hen over de seneste år, det seneste halve årti godt og vel, har systematiseret vores hjemrejsepolitik på den måde, at vi har samlet alle de små bidder, der var.
Tidligere lå en stor del af hjemrejsepolitikken i Nordsjællands Politi, og noget af det lå i forskellige styrelser.
Det er derfor, vi har så få afviste asylansøgere, som er i udsendelsesposition.
Vi er nede på ca. 300 sammenlagt, hvorimod der i Tyskland er omtrent er 300.000, bare for at give et sammenligningsgrundlag.
Det handler om, at vi har folk, der systematisk person for person tager de drøftelser med de pågældende regeringer.
Vi har tre attachéer siddende i Istanbul, i Beirut og i Kenya, tror jeg den sidste sidder, som har som arbejde at tage rundt og diskutere enkeltpersoner og sørge for, at de enkelte lande har lyst til at tage dem retur.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-02:
Men er der andet, vi ligesom kan gøre for at få tallene endnu længere ned ud over det, der allerede er blevet gjort, og de initiativer, der allerede er igangsat?
Er der er noget, regeringen ligesom arbejder på for at se på, om vi kan få tallene endnu længere ned, end de er i dag?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-02:
Det er bare igen det argument, vi hører fra ikke bare Det Konservative Folketinget, men fra hele Folketinget, med undtagelse af Dansk Folkeparti, nemlig at vi har internationale forpligtelser .
Men vi har jo kun én forpligtelse som danskernes repræsentanter her i Folketinget, og det er forpligtelsen over for danskernes ve og vel, og forpligtelsen på, at danskerne også i fremtiden kommer til at leve i et dansk Danmark og et trygt og sikkert Danmark.
Det er den forpligtelse, der til enhver tid bør rangere over alle andre forpligtelser.
Er Det Konservative Folkeparti ikke enige i det?
Rasmus Stoklund (S), 2025-04-02:
Lad os aftale, at vi prøver at lave en opfølgning, hvor vi selvfølgelig meget gerne ser på det, hvis der er nogle konkrete eksempler, og så må vi jo vende tilbage med et skriftligt svar, hvis vi får nogle konkrete eksempler at tage udgangspunkt i.
Mattias Tesfaye (S), 2025-04-02:
Som jeg også indledte med at sige, er det jo kommunerne, der tegner skoledistrikterne.
Jeg synes, det er helt legitimt, hvis man som kommune en gang imellem har behov for at flytte dem.
Det kan jo også være, fordi der er byudviklet et nyt område, eller fordi børnene bor et nyt sted i byen, eller for at sikre, at elevsammensætningen på en skole afspejler det lokalsamfund, som de nu engang bor i.
Det synes jeg er helt legitimt.
Jeg kan så godt forstå, hvis der er mange kommunalbestyrelsesmedlemmer, der er noget konservative, altså noget forsigtige med at ændre skoledistrikterne, fordi det betyder noget for folks bosætningsmønstre og for deres tryghed i deres lokalsamfund.
Så jeg synes ikke, at man skal ændre det i tide og utide, men en gang imellem kan det godt give mening, at man slår stregerne lidt anderledes.
Hvis man kigger på skoledistrikterne i Københavns Kommune, kan man godt se, at der er taget mange forskellige hensyn, da man tegnede dem i tidernes morgen.
Peter Skaarup (DD), 2025-04-02:
Tak, og spørgsmålet lyder sådan her: Hvad mener ministeren om, at shariapatruljer og islamiske mæglingsråd stadig udøver social kontrol og omgår det danske retssystem i Gellerup, selv om Aarhus Kommune har brugt adskillige milliarder på at ændre området?
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-04-02:
Forskerne Mikkel Høst og Andreas Bjerg Nielsen konkluderer i en forskningsartikel, at ændringer i skoledistrikterne ikke er et effektivt redskab til at justere elevsammensætningen i folkeskolerne, men tværtimod kan føre til, at flere familier tager deres børn ud af folkeskolen.
Mener ministeren, at det, som Pernille Rosenkrantz-Theil kalder for god socialdemokratisk politik, altså elevfordeling, påvirker opbakningen til folkeskolen negativt?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-02:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil sige, at jeg har det dobbelt med sådan en dokumentar som den, der blev sendt.
På den ene side er jeg jo enig i, at det er rystende at se, hvordan man laver shariapatruljer, mæglingsråd og parallelle retsinstanser.
Man undertrykker jo folk, der gerne vil leve et frit liv i Danmark.
Det er jo folk, der modarbejder integrationen.
Vi har både i tidligere regeringer og den nuværende regering igangsat en lang række initiativer for at modvirke den negative sociale kontrol, der er i rigtig mange af de her boligområder.
Og senest er vi kommet med 22 initiativer, hvoraf et af initiativerne er en større undersøgelse af, hvorvidt man bruger mæglingsråd som det, der bliver omtalt her.
Jeg bilder mig selvfølgelig ikke ind, at det er noget, som man løser umiddelbart.
Det kræver et langt, hårdt arbejde at ændre den indstilling, der er i nogle miljøer.
Men jeg tror, vi er i gang med at gøre nogle af de rigtige ting.
Jeg har i hvert fald også inviteret mig selv til Aarhus for at se nærmere på de konkrete problemstillinger, der er i Gellerupparken.
Peter Skaarup (DD), 2025-04-02:
Tak for det.
Og tak til ministeren for besvarelsen her i dag.
Vi er fuldstændig enige med ministeren i, at det er rystende, hvad den her udsendelse viser.
TV 2 er på vanlig vis gået lidt bag facaden, som de dokumentarer jo er gode til, og fundet eksempler på de her selvbestaltede shariapatruljer, muslimske mæglingsråd og kriminelle klanfamilier, der styrer Gellerup.
Det har de gjort i mange år, og det gør de så stadig væk.
Det er den rigtig dårlige nyhed.
Ydermere er der tale om, at man truer vidner og truer ofre til tavshed ved hjælp af de her mæglingsråd, fordi man jo så bagefter prøver på forskellig vis at lukke munden på folk, der har oplevet noget rigtig, rigtig grimt.
Samlet set må man jo sige, at integrationen i Gellerup har slået fejl, og det grundlæggende problem er, at alt for mange er kommet til Danmark uden nogen sinde rigtig at få deres kufferter pakket ud.
Der er mennesker, vi gerne vil have integreret, og som vi tror det bedste om, men som rent faktisk stadig væk laver kriminalitet og aldrig er kommet ud af den verden, de kom fra, da de kom fra Mellemøsten.
De lever simpelt hen i parallelsamfund, og det er deres egne regler, der gælder.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge regeringen – for det er jo regeringen, der er regering; det er ministeren, der er minister; der er ikke andre til at være det lige nu: Hvordan vil regeringen egentlig konkret sikre, at der er lov og orden i hele Danmark, og at det er danske normer og værdier, der gælder i Gellerup?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-02:
Jamen der er jo en lang række initiativer, som skal tages for at få det her til at fungere.
Nu har jeg selv nævnt noget af det, som jeg har gjort i forhold til negativ social kontrol.
Jeg kan også nævne, fordi jeg ved, at spørgeren kender området, justitsministerens initiativer i forhold til at sikre, af klanfamilier bliver behandlet på samme måde som bander, altså at man stopper med at betragte dem som tilfældige enkeltpersoner, men ser dem i den sammenhæng, der er, nemlig at der er nogle klaner, som har nogle gamle uenigheder måske tilbage fra en eller anden flygtningelejr i Libanon, eller hvor det har været henne, og som så tager det med til Danmark og gør livet surt for de mennesker, der bor her.
Det er jo bare et eksempel på noget af det, vi har gjort inden for de sidste par uger.
Peter Skaarup (DD), 2025-04-02:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om man mere konkret vil komme med nogle initiativer, for det er selvfølgelig klart, at de her signaler, man kommer med, om, at man nu vil tage det alvorligt, og at man nu vil kigge på lovgivningen osv., er der nok mange mennesker der synes at de har hørt om før, uden at der rigtig er sket noget.
Jeg kunne godt tænke mig høre, om ministeren vil fortælle, hvornår den her undersøgelse, der har været af de her klanfamilier og mæglingsråd, kommer.
Vi blev lovet, at det var her i første kvartal, og ifølge mine optegnelser, er første kvartal gået.
Mattias Tesfaye (S), 2025-04-02:
Det korte svar er ja.
Altså, vi har jo fjernet det element i fordelingen af gymnasieelever, der handlede om forældrenes indkomst.
Så i dag betyder forældres indkomst intet for, hvilket gymnasium man får adgang til.
På folkeskoleområdet vi gerne holde fast i, at man bor i et skoledistrikt, og at man har ret til at blive optaget på skolen i det skoledistrikt, man nu engang hører til.
Det skal så suppleres med, at der er frit skolevalg i folkeskoleloven, og vi har ikke nogen ambition om at ændre den bestemmelse.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-02:
Det er jo enormt positivt, at ministeren åbner op for at forlænge opkvalificeringspuljen.
Kan ministeren sætte et par ord på, hvor meget ministeren påtænker at forlænge opkvalificeringspuljen?
Og vil ministeren også sætte nogle ord på, hvordan ministeren så vil sikre, at der kommer nok uddannede pædagoger ud af opkvalificeringspuljen?
Vil ministeren evenetuelt også, hvis ministeren kan nå det, kommentere den geografiske ulighed, som vi jo også drøftede kort i går, og hvor man jo ser, at der i Aalborg er en god pædagogandel, men hvor den f.eks. i København, for at sige det mildt, er knap så god?
Mattias Tesfaye (S), 2025-04-02:
Vi har ikke truffet endelige beslutninger om, hvordan og hvor længe opkvalificeringspulje skal forlænges, men den skal i hvert fald ikke slutte i 2026.
Det er også vigtigt for mig, at pengene hovedsagelig bruges på formel opkvalificering, og det kan jo være til pædagogisk assistent, og det kan være til pædagog, men det kan også være til videreuddannelse til folk, der allerede har en pædagoguddannelse.
Noget af det kan vi så styrke med opkvalificeringspuljen, mens andet også er knyttet til de overenskomster, der er indgået på det pædagogiske område, f.eks. hvordan man er aflønnet, hvis man som pædagogmedhjælper vælger at tage en mertipædagoguddannelse.
Så vi skal nok gøre, hvad vi kan, for at få mere uddannet personale.
For det synes jeg faktisk er prioritering nummer et.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-04-02:
Tak for det.
Er ministeren enig med den socialdemokratiske borgmesterkandidat Pernille Rosenkrantz-Theil i, at skoledistrikter bør baseres på elevers herkomst og sociale baggrund for at gøre op med voldsudfordringerne i folkeskolen?
Mattias Tesfaye (S), 2025-04-02:
Reglerne i dag er sådan, at der til hver skole hører et skoledistrikt, og at børn har ret til at blive optaget på skolen i det distrikt, hvor de bor.
Man har også som forældre retten til frit skolevalg.
De regler har vi ikke tænkt os at lave om på.
Reglerne er dog også sådan, at det er kommunerne, der tegner skoledistrikterne.
Kommunerne er altså i deres gode ret til at tegne skoledistrikter ud fra de forskellige hensyn, der måtte gøre sig gældende i den enkelte kommune.
Det har vi heller ikke tænkt os at ændre på.
Jeg er enig med Pernille Rosenkrantz-Theil i, at folkeskolen skal være der, hvor vi møder hinanden på tværs af sociale baggrunde.
Det kan give anledning til polarisering, til mistillid og måske også at vi mister fornemmelsen for, hvad andre mennesker mener, når de siger noget.
Det ville ikke være godt for folkestyret.
Jeg tror ikke, at der er nogen anden samfundsinstitution end folkeskolen, der har så stort et potentiale for at skabe et fælles grundlag for befolkningen, altså et sted, hvorfra den fælles samtale kan starte med nysgerrighed og en forståelse for andres liv og holdninger.
Sådan et folk tror jeg har lettere ved at imødegå splittelse.
Det tror jeg giver alle børn og unge de bedste forudsætninger for at forstå og agere inden for de normer og værdier, vi har bygget vores fælles samfund på, og dermed også forberede dem på deltagelse, medansvar, rettigheder og pligter i et samfund med frihed og folkestyre, sådan som det står så fint i folkeskolens formålsparagraf.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-04-02:
Nu var det nævnt i forhold til de historier, Berlingske har bragt om vold i folkeskolen, og det skal bruges som et værktøj imod det.
Det er jo afgørende, at vi kommer volden til livs ude på de danske folkeskoler, og jeg bliver lidt bekymret, når jeg ser forslag fra ministerens socialdemokratiske kollega, om, at man vil bruge skoledistrikterne som et værktøj mod volden.
Det er ikke nogen løsning, det er snarere et udtryk for afmagt i mine øjne, og jeg er overbevist om, at hvis man begynder på den slags, vil det altså svække opbakningen til folkeskolen.
Desuden har man i Aarhus Kommune siden 2006 sendt tosprogede børn med bus til andre skoledistrikter for at undgå, at børnenes lokale skoler kom ind i en skæv udvikling, hvor ressourcestærke forældre tog deres børn ud.
En undersøgelse viser dog, at de tosprogede børn, man har puttet i busserne, klarer sig dårligere end deres jævnaldrende både socialt og fagligt.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om ministeren ikke er enig i, at netop det her eksempel med elevfordelingen i Aarhus kommune viser, at folkeskolens problemer ikke bliver løst ved at fordele elever ud fra bestemte karakteristika.
Mattias Tesfaye (S), 2025-04-02:
Den artikelserie, som Berlingske har bragt, vil jeg godt sige har været meget relevant, fordi ro og orden i folkeskolen er en af de absolut største udfordringer og er hele forudsætningen for, der kan gennemføres undervisning.
Jeg bliver lige så frustreret, når jeg læser de artikler, som alle andre, om lærere, der udsættes for vold, og om klassekammerater, der udsættes for vold.
Vi har strammet ordensbekendtgørelsen her fra den 1. januar.
Det giver nogle flere sanktionsmuligheder til skoleledelsen, og jeg har senest meldt ud, at vi har tænkt os at ændre lovgivningen også, så pædagoger og lærere får mulighed for fysisk at gribe ind, hvis der er nogle, der chikanerer klassekammerater eller forstyrrer undervisningen.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-04-02:
Jeg er jo grundlæggende enig i mange af de tiltag, som ministeren har taget, for at kunne komme den her vold til livs ude på skolerne, men det er jo ikke det, det her handler om.
Det handler jo om, at man vil bruge skoledistrikterne som et redskab til at bekæmpe volden.
Det giver mig lidt lyst til at spørge om noget, fordi man jo tidligere har gået ind for elevfordeling på gymnasieområdet.
Kan ministeren forsikre de danske forældre derude om, at det er ikke noget, man kommer til at gå ind for på folkeskoleområdet?
Mattias Tesfaye (S), 2025-04-02:
Jeg skal være helt sikker på, hvad det er for en undersøgelse, der er tale om, før jeg siger det.
Det her er noget, vi har spillet ud med i januar måned, så jeg tror i hvert fald ikke, at vi har lovet, at det skulle være færdigt i første kvartal; så har jeg i hvert fald misforstået det.
Først og fremmest vil jeg sige, at vi løbende tager skridt for at bekæmpe den form for parallelsamfund, som der er tale om her.
Trossamfundsloven er vi ved at kigge på.
Som jeg siger, er der det med at sidestille klanfamilier med bander, spørgsmålet om boligområder, som er udsatte, og som skal forandres, og spørgsmålet om udvisning af kriminelle udlændinge.
Alt det arbejder for det samme formål, netop at bekæmpe den her type parallelsamfund.
Peter Skaarup (DD), 2025-04-02:
Det er jo en undersøgelse, som vi har rykket for mange gange, og endelig kom den vistnok i stand her med start sidste sommer.
Den er blevet lovet, og justitsministeren har selvfølgelig også været inde over.
Rigspolitiet skulle kortlægge de her klanfamilier, mæglingsråd m.v. Måske kan det bringe ministeren på sporet.
Den blev lovet i første kvartal, men den er ikke kommet endnu.
Så vil jeg også godt lige til sidst høre: Mener ministeren virkelig, det er nok at sætte en deltidsambassadør i gang med den her opgave med de internationale konventioner?
For et af problemerne med dem, der bor i Gellerupparken, er jo, at nogle af dem bliver hængende i Danmark, selv om de begår kriminalitet gang på gang på gang, og selv om de ikke er danske statsborgere.
Så hvad vil ministeren gøre for, at vores ambassadør sætter fokus på, at de her konventioner er utidssvarende, så vi rent faktisk kan udvise de mennesker, som ikke vil Danmark?
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-04-02:
Tak, og tak til ministeren for at møde frem.
Finder ministeren det rimeligt, at borgere i forbindelse med deres ansøgning om at få fritaget en veteranlastbil for kilometerafgiften oplever, at Motorstyrelsen sætter spørgsmålstegn ved, om der er lovhjemmel til at fritage veteranlastbiler, selv om det fremgår klart af vejafgiftsloven, at veteranlastbiler ikke er omfattet?
Rasmus Stoklund (S), 2025-04-02:
Tak for ordet, og tak for spørgsmålet.
Jeg forstår hr. Kenneth Fredslund Petersens spørgsmål således, at han mener, at Motorstyrelsen anfægter, at der er hjemmel til at fritage ejere af veteranlastbiler for at betale vejafgift.
Det fremgår dog ikke, hvad hr. Kenneth Fredslund Petersen bygger den opfattelse på.
Det er sådan, at man efter ansøgning til Motorstyrelsen kan få en afgørelse af, om en lastbil er afgiftspligtig efter vejafgiftsloven.
Det gør sig også gældende i forhold til veteranlastbiler.
Motorstyrelsen har oplyst over for mit ministerium, at styrelsen ikke anfægter, at styrelsen har hjemmel til at fritage ejere af veteranlastbiler for at betale vejafgift.
Jeg er også orienteret om, at Motorstyrelsen netop har truffet afgørelse om afgiftsfrihed for veteranlastbiler siden vejafgiftslovens ikrafttræden.
Motorstyrelsens praksis er i overensstemmelse med vejafgiftslovens forarbejder, hvoraf det fremgår, at veteranlastbiler ikke anses for at være omfattet af loven, der omhandler lastbiler, der vejer mindst 12 tons, til godstransport.