runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2023-01-11:
Nu skal man selvfølgelig passe på med at være for glad for, at ministeren ikke vil afvise at gøre et eller andet.
Men jeg tager det positivt og ser frem til, at ministeren tager et initiativ.
For alternativet er jo, som det også har været tidligere, at vi så skal have samråd og spørgsmål osv. Og der er det jo lettere, at vi prøver at lave det organiseret.
Så jeg ser frem til, at ministeren tager et initiativ på det her område.
Og tak for svaret.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-01-11:
Jeg vil egentlig også sige tak til hr. Søren Søndergaard.
Det er en vigtig debat, og vi kommer til at opleve den mange år ud i fremtiden.
Allerede nu kan vi jo se, at fordelingen af slutrunder og mesterskaber følger en for mig ikke logisk metodik, og mere gennemsigtighed og mere åbenhed om det, vi deler i forhold til de demokratiske principper er jo noget, vi arbejder for i fællesskab.
Tak for spørgsmålet.
Søren Søndergaard (EL), 2023-01-11:
Det, jeg vil spørge erhvervsministeren om, er følgende: Finder ministeren det i overensstemmelse med Vækstfondens formål og formulerede politik, at Vækstfonden ejer knap 20 pct. af firmaet BLAST ApS, som i december 2022 stod bag en af verdens største Counter-Strike-turneringer i Abu Dhabi, og at penge fra danske skatteydere ad den vej bidrager til afholdelse af et internationalt sportsarrangement et sted, hvor basale menneskerettigheder undertrykkes, og hvor faciliteter i vidt omfang baseres på arbejde under slavelignende vilkår?
Morten Bødskov (S), 2023-01-11:
Tak for det, og tak til spørgeren for spørgsmålet.
Jeg deler selvfølgelig opfattelsen af, at spørgsmål om menneskerettigheder og ikke mindst også arbejdstagerrettigheder er helt centrale.
Det er centrale værdier for det danske samfund og også for vores virksomheder, når de bevæger sig ud i verden, og det gælder selvfølgelig også i forhold til Vækstfondens investeringer.
Vækstfonden, som nu er en del af Danmarks Eksport-og Investeringsfond, skal jo som bekendt støtte danske virksomheders vækst og også forretningsudvikling.
Og et sted, hvor vi ser endda meget stor vækst og forretningsudvikling, er inden for gaming.
Jeg tror, der er rigtig mange børnefamilier, ikke mindst, der kan skrive under på, at der er godt gang i den branche.
Det er en branche, hvor danske virksomheder markerer sig, og hvor der er store muligheder også for danske virksomheder.
EIFO, som fonden nu hedder, skal selvfølgelig sikre ordentlige standarder i de virksomheder, der investeres i for skatteborgernes penge.
Herudover skal fondens forretninger foretages med respekt for FN's menneskerettigheder inklusive ILO's konventioner om arbejdstagerrettigheder.
Det gælder både i fondens egne forhold og i relation til dens finansieringer og investeringer.
I det konkrete tilfælde, som spørgeren spørger til her, vil jeg henvise til, at jeg har bedt fonden, altså EIFO, om at redegøre for, om alle fondens standarder er overholdt.
Og når jeg har modtaget redegørelsen, vil jeg dele den med Folketinget.
Søren Søndergaard (EL), 2023-01-11:
Det havde også undret mig, for jeg kender ministeren som en stor sportsentusiast, og det er jo smerteligt at se et fodbold-VM blive afholdt i Qatar, og det er smerteligt at se ens barndomsklub blive købt af en amerikansk kapitalfond.
Jeg har jo fuldstændig forståelse for ministerens følelser i den her sag, og derfor er jeg også glad for, at ministeren vil gøre noget.
Jeg vil godt lige læse op, hvad der faktisk står i Vækstfondens manual.
Der står: Ansvarlighed og samfundsafkast er to af de pejlemærker, Vækstfonden styrer efter i vurderingen af projekter.
I forvaltningen af Vækstfondens indsats er det vigtigt, at en virksomhed ikke blot er økonomisk bæredygtig, men også bæredygtig i samfundsmæssig forstand.
Det gælder både i forhold til mennesker, miljø og samfund, som Vækstfonden er en del af.
Vækstfonden foretager således vurdering af samfundsansvar, herunder risici for negativ indvirkning på menneskerettigheder, miljø, antikorruption, som er en del af Vækstfondens due diligence.
Kan ministeren ikke allerede nu løfte sløret for, om det med den her klare målsætning, som Vækstfonden har, kan være særlig hensigtsmæssigt, at man støtter og faktisk står bag kæmpemæssige arrangementer i et land som Abu Dhabi?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-11:
Tak for spørgsmålet.
Det handler kort sagt om den tid, vi står i.
Vi afskaffer selvfølgelig ikke bare en helligdag for at afskaffe den; det handler om at skaffe finansiering.
Med krigen i Ukraine er truslen mod Danmark rykket tættere på; der er behov for, at vi tager hånd om vores fælles sikkerhed.
Derfor har vi i regeringen foreslået, at vi afskaffer en helligdag, og at det skal ske ved lov.
På den måde sikrer vi også, at alle bidrager, også dem, der ikke er omfattet af en overenskomst.
Er det den eneste vej til at finde finansiering?
Nej, det er det ikke.
I regeringen synes vi, at det her er en solidarisk vej frem, og jeg tror også bare – hånden på hjertet – at man må stå ved, at vi ikke kan overkomme både krig i Europa, klimakrise, udfordringer herhjemme og investering i vores fælles velfærd, hvis vi ikke hver og en er klar til at yde noget mere.
Tak for ordet.
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-11:
Tak for det.
Jamen det her er jo egentlig ret simpelt.
Altså, regeringen kommer som en tyv om natten og vil stjæle en forårsfridag fra danske lønmodtagere, og det er en ualmindelig skidt idé, fordi danske familier i forvejen arbejder meget, og det, som danskere efterspørger, er at have mere tid sammen med familien.
Nu gør regeringen det stik modsatte.
Den her dag, som vi selv har haft mulighed for at bestemme over, bliver det fremover arbejdsgiverne, der bestemmer, hvad vi skal bruge til – altså mindre frihed til danske lønmodtagere.
Lønmodtagernes organisationer og lønmodtagerne er med god grund rasende over det her, og ser man på de målinger, der er lavet, så er der også et stort flertal i befolkningen, der er lodret imod at skulle opgive den her fridag sammen med familien.
Det bringer mig til det, som jeg egentlig synes er noget af det værste ved den her sag, nemlig det enorme vælgerbedrag, som den er udtryk for, for vi har jo lige været igennem et folketingsvalg, hvor alle partier har haft mulighed for at fremlægge over for vælgerne, hvad det var, man ville gennemføre, hvis man var så heldig at få regeringsmagten.
Men ikke et af de tre partier, der sidder i regering, havde ærlighed og redelighed til faktisk at fortælle vælgerne, at man ville stjæle deres fridag.
Det kom man med 3 uger, en måned efter valget som en tyv om natten, hvor man meddelte, at det var altså sådan, det blev.
Det havde man tænkt sig at tvinge igennem – det fik danskerne ikke lov til at tage stilling til.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-11:
Jeg synes, at spørgeren skal passe på med at få fortalt hele den danske befolkning og alle de mennesker, der har seniorpension i dag, at de nu mister alt, hvad de har, for det er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Jeg synes også, man skal passe på med at tale om seniorpensionen som noget, man ved at man får lige om lidt.
Altså, hvis man har en læges ord for, at man kan få det, er der åbent for seniorpensionen – vi har jo ikke lavet reformen endnu – og hvis man ikke har en læges ord for det, er det vigtigt at holde fast i, at det her er en visitationsordning, modsat den anden indgang via Arnepensionen, som er noget, man har ret til og kan planlægge efter.
Victoria Velasquez (EL), 2023-01-11:
Socialdemokratiets tidligere beskæftigelsesminister hr. Peter Hummelgaard sagde ellers om seniorpensionen den 12. september 2022 til DR – der var han lidt mere klar i spyttet over for nogle af de her mennesker – at det her drejer sig om folk, der er for syge til overhovedet at være på arbejdsmarkedet.
De mennesker forsvinder jo ikke, fordi man laver en lov om.
Det her er nogle folk, som ikke har alderen lige nu, men som senere ville kunne få retten til seniorpension, og som nu får den frarøvet.
Derfor vil jeg bare spørge, om ministeren er enig med hr. Peter Hummelgaard her i forhold til seniorpensionen, altså i, at dem, der mister de 3 år, er nogle, der er for syge til overhovedet at være på arbejdsmarkedet, og som man nu vil have skal blive på arbejdsmarkedet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-11:
For det første synes jeg igen, at ordføreren skal passe på med at få det til at lyde, som om der er folk på seniorpension, som vi nu tager 3 år fra.
Det kan skabe en utrolig utryghed, og jeg er med på, at hver gang vi politikere ændrer på ordninger, sidder folk og er bange for, om det betyder, at de mister det, de har.
Det her er noget, der peger ud i fremtiden.
Og så handler det om visitationsordninger.
Det vil sige, at det ikke er noget, man kan planlægge sin alderdom efter – modsat nogle af de andre ordninger, f.eks. Arnepensionen, altså retten til tidlig pension, som man kan have i hånden, og som man ved at man har ret til om 4 år.
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-11:
Mange tak.
Jeg synes, det er noget frækt, at ministeren beskylder fru Victoria Velasquez for at skabe utryghed.
For dem, der skaber utryghed i den her situation, er regeringen.
Lad mig nævne Claus Nielsen.
Han har mistet sit ene ben for mange år siden.
Alligevel har han arbejdet i 37 år, men med voksende smerter.
Han tager smertestillende medicin hver dag, og det har han gjort i 20 år.
Med det indgreb, som regeringen har gennemført, er han tvunget til at arbejde 3 år mere med smerter, med nedslidning.
Det er konsekvenserne af den her massive forringelse af seniorpensionsordningen.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-11:
Jeg er med på, at hver gang vi politikere åbner for forandringer af ting, der vedrører menneskers hverdag, så vil der sidde nogle, der er nervøse for, hvordan det falder ud.
Derfor synes jeg også, det er enormt vigtigt at have en ærlighed omkring det her: at det på den ene side handler om at forenkle et system, men på den anden side også at fremtidssikre det.
Og det, der har været så utrolig vigtigt for Socialdemokratiet, er jo netop at have et blik for de mennesker, som har været rigtig mange år på arbejdsmarkedet – hvor det hele ikke skal handle om at skulle visiteres af en læge, men at der faktisk er noget, man kan planlægge efter, når man er blandt dem, der har haft de her arbejdsliv.
Og derfor er jeg så glad for, at tidlig pension videreføres, fremtidssikres og ovenikøbet forbedres.
Nu samler vi det i to ordninger.
Vi vil også i fremtiden have et arbejdsmarked, hvor vi holder hånden under mennesker.
Peter Hummelgaard (S), 2023-01-11:
For selvfølgelig kan vi lære noget.
Jeg synes, det første, vi kan lære, er, at det er et væsentligt og vigtigt bidrag, når Danmark deltager i operationer som dem her.
Det er med til at sikre tryghed til søs, det er med til at sørge for, at vi også får bekæmpet de pirater, som skaber utrolig stor usikkerhed for de søfarende rundtomkring, herunder også danske rederier.
Det andet, vi selvfølgelig kan lære, er, at det ikke er muligt, som spørgeren havde med i sin indledning, at lade formodede pirater gå planken ud, men at der kan være udgifter forbundet med frihedsberøvelse.
Det vil sige, at nogle pirater er sat fri, en er fanget.
Ministeren ville ikke rigtig sige, om vi har lært noget, om vi kan lære noget af det her, andet end at man refererer nogle detaljer, der har stået i beslutningsforslaget.
Er det regeringens læring af hele den her sag?
For et eller andet sted synes jeg, man må sige, at det jo har slået fuldstændig fejl.
Så er det den læring, man tager med sig videre?
Jeg tror ikke, jeg på nuværende tidspunkt kan sige noget om, hvad en benprotese koster.
Men jeg kan sige, at det fremgik meget klart af bemærkningerne til beslutningsforslaget dengang, at der kunne være udgifter forbundet med det danske bidrag til piratbekæmpelse i Guineabugten, herunder også udgifter til frihedsberøvelse.
Peter Kofod (DF), 2023-01-11:
Så vil jeg spørge ministeren, om ministeren kan sige noget om, hvad sådan en benprotese koster.
Peter Hummelgaard (S), 2023-01-11:
Jeg tror egentlig, jeg vil tillade mig at svare på nogle af de i hvert fald indledende bemærkninger, der fremgår af spørgsmålet, ikke?
For når vedkommende er endt i Danmark, er det jo, fordi der ikke var nogen anden udvej, og det skyldes jo en kombination af tre forhold.
For det første, at det ikke var muligt at overføre vedkommende til et andet land.
For det andet, at forsvaret vurderede, at det ikke være muligt at løslade ham til søs som de øvrige formodede pirater.
Og for det tredje, at retsplejeloven indeholder nogle regler om fremstilling i retten af varetægtsarrestanter, som betyder, at en anholdt fysisk skal stilles for en dommer inden for 24 timer, eller, hvis det ikke kan lade sig gøre, snarest muligt efter at hindringen af den fysiske fremstilling er ophørt.
Peter Kofod (DF), 2023-01-11:
Tak for besvarelsen.
Altså i et børneeventyr i de gode gamle dage – fristes man til at sige – var pirater jo nogle, der gik planken ud, når man fik fat i dem.
Jeg kan så forstå, at når Danmark er på piratjagt, fanger vi nogle, og dem sætter vi fri uden rettergang, uden nogen form for retfærdighed, der sker fyldest i den sammenhæng.
Den sidste hiver vi så til Danmark og forærer en åbenbart dyr benprotese.
Man har svært ved at komme af med vedkommende igen, selv om han jo skal sendes hjem, han skal ikke være i Danmark permanent.
Altså, det er jo en rodebutik, at Danmark sender sådan en mission af sted, at man lige pludselig står med pirater, og at man ikke kan slippe af med dem.
Den ene mangler et ben og skal have en protese, vi kan ikke slippe af med vedkommende igen.
Victoria Velasquez (EL), 2023-01-11:
Lad mig nævne Alice Bomholt fra Horsens.
Hun har slidgigt og tager smertestillende medicin hver dag for at kunne klare hverdagen og kunne gå på arbejde, og hun havde udsigt til at kunne gå på seniorpension som 62-årig, fordi hendes helbredsproblemer er så alvorlige, som de er.
Den mulighed vil Socialdemokratiet nu fjerne.
Titusinder af mennesker som Alice vil nu være vidne til et pensionstyveri.
Flere risikerer at miste tusindvis af kroner om måneden, flere mister flere år af deres pensionsalder – 3 år for Alices og tusindvis af andres vedkommende.
Og så taler ministeren om balance i et lokale, hvor folk har rigeligt med fine pensionsordninger, men når det drejer sig om de allermest nedslidte i vores samfund, vil man fratage dem 3 år.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at Alice og de andre af de allermest nedslidte i vores samfund, skal miste 3 år af deres år på pension og risikere at miste flere tusinde kroner om måneden?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-11:
Tak for spørgsmålet.
Vi har jo netop med regeringsgrundlaget lagt en række forslag frem til, hvordan vi kan fremtidssikre, og hvordan vi også for nogles vedkommende kan forenkle, men også hvordan vi kan reformere vores samfund også på beskæftigelsesområdet, sådan at vi kommer styrket ud på den anden side.
En af de ting, der ligger i det, er, at vi kigger på vores pensionssystem, som er et af verdens bedste – det skal det også være i fremtiden, inklusive en mulighed for at kunne trække sig værdigt tilbage.
Men ja, det er en helt central del af regeringens reformprogram, at vi vil sammenlægge tidlig pension og seniorpension.
Det forslag handler i mine øjne om at finde de rette balancer.
Vi har to ordninger i dag, nemlig tidlig pension og seniorpension, og de giver begge mennesker med lange arbejdsliv mulighed for at kunne trække sig tidligere tilbage.
Det vil vi gerne forenkle, så to ordninger bliver til en, og jeg er da helt ærlig omkring, at sammenlægningen i fremtiden vil betyde, at der er lavere ydelse og færre år på tidlig tilbagetrækning for dem, der visiteres til ordningen, men samtidig vil det jo også for andre betyde det omvendte, nemlig at nogle af dem, der er på det, som vi kender som Arnepensionen, vil opleve forbedringer; at man kan være på den i længere tid, og at man får en højere ydelse.
Det vil sige, at der er vigtige balancer i det her, som trækker begge veje, og det er vi fuldstændig ærlige omkring.
Samlet set vil der med vores forslag til en tilbagetrækningsordning være færre udgifter, men der er samtidig også nogle vigtige balancer.
Tak for ordet.
Jeg mener, at det er et udtryk for respekt for demokratiet, at et flertal sætter sig sammen og formulerer nogle visioner for vores land, også nogle større visioner end bare lige at klare sig igennem.
Jeg mener helt reelt også, at det er en demokratisk proces, at et flertal sætter sig sammen og siger: Okay, vi vil gerne løfte det fælles forsvar, og det vil vi selvfølgelig gerne finansiere, og det gør vi på den her måde.
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-11:
Nu har ministeren jo selv indrømmet – og tak for det – at man sagtens kunne finansiere de her forsvarsudgifter på anden vis; så det er lidt noget spin, regeringen kører med, når man kobler det her til vores nationale sikkerhed.
Jeg synes faktisk også, at det er lidt usmageligt at tage den alvorlige situation som gidsel for det her.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-11:
Jeg mener, at det er et udtryk for demokratisk adfærd.
Og ja, jeg synes faktisk også, at det er fornuftigt og sundt, at vi har et Folketing, hvor der også er plads til, at vi træffer beslutninger mellem valgkampene, og at vi også finder hinanden.
Der kan opstå forskellige scenarier, hvor vi skal finde finansieringen, og jeg tror, at både spørgeren og jeg har siddet inde i forhandlingslokaler og skulle finde penge til det, vi gerne ville.
Og her skal der selvfølgelig være plads til, at et flertal kigger hinanden i øjnene og gør det i fællesskab med hinanden.
Victoria Velasquez (EL), 2023-01-11:
Jeg kunne godt tænke mig at læse et citat op for ministeren: »Jeg vil gerne minde om, at det er et centralt element i den danske aftalemodel, at Folketinget og den til enhver tid siddende regering overlader den løbende regulering af løn- og ansættelsesvilkår til arbejdsmarkedets parter.
Det gælder f.eks. også spørgsmål om frihed med og uden løn på helligdage«.
Det er fra hr. Peter Hummelgaard, den tidligere beskæftigelsesminister fra Socialdemokratiet, den 21. april 2021.
Det gør det klart, og det er jo også en af årsagerne til, at vi historisk er vidne til, at fagforeningsformænd sammen siger fra over for det angreb, der er på lønmodtagerne fra regeringen, i Politiken, og at vi ser flere sige fra over for, at man vil tage en af fridagene.
Derfor vil jeg gerne spørge, om ministeren er uenig i den tidligere beskæftigelsesministers citat.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-11:
Det citat er i relation til, at han bliver spurgt om fleksible helligdage og om, om man ikke politisk lige skulle håndtere, at lønmodtagerne kunne få nogle fleksible helligdage, og at der er plads til at kæmpe det ind i sine overenskomster.
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Jeg er også enig i, at vi grundlæggende skal have respekt for den danske aftalemodel, og det har både jeg og regeringen også.
Nej, den garanti kan jeg ikke give, men i det hele taget vil jeg da godt sige, at med hensyn til det her lovforslag arbejder vi på højtryk for, at alle detaljerne kommer på plads, så vi kan komme frem med det, og så synes jeg, at vi skal diskutere hver eneste lille del af, hvad ordføreren har behov og mulighed for at dykke ned i.
Så svarer jeg selvfølgelig meget gerne, men vi er nødt til at have det konkrete lovforslag, og det arbejder vi på højtryk for at få frem.
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-11:
Men det, som ministeren lige har svaret, er jo dybt bekymrende.
Altså, det, som ministeren lige har stået og sagt, er, at tillæg, som lønmodtagerne har tilkæmpet sig i den danske aftalemodel i deres overenskomster, kan regeringen ikke garantere at man ikke kommer og stjæler fra dem; man giver altså arbejdsgiverne en betydelig besparelse den dag, hvor lønmodtagerne skal arbejde mere og kommer til at miste tillæg.
Det betyder en tilbagegang i månedslønnen for dem, som arbejder store bededag.
Må jeg bare bede ministeren om at gentage, at man ikke kan garantere, at man ikke vil tage løn op af lommerne på danske lønmodtagere ved et politisk indgreb?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-01-11:
Jeg vil meget gerne gentage, at det helt konkrete lovforslag er lige på trapperne, og så kommer vi til at kunne se alle detaljer i det i sin helhed.
Så diskuterer jeg det selvfølgelig også meget gerne, men jeg vil også bare meget gerne her helt ærligt stå og sige, at det, regeringen vil, er, at vi har en helligdag mindre i vores land, og at vi ved lov gør en helligdag til en almindelig arbejdsdag.
Ja, og det har selvfølgelig nogen betydning for, at vi skal arbejde mere.
Det siger vi også helt åbent og ærligt.
Victoria Velasquez (EL), 2023-01-11:
Hvorfor vil regeringen forringe pensionsvilkårene for nedslidte lønmodtagere?
Jeg mangler lidt at høre, om ministeren er enig eller uenig i, at det eksempelvis også gælder spørgsmålet om frihed med eller uden løn på helligdage, og her vil jeg gerne supplere, for rigtig meget af det – nu forhandles der i industrien – følges op af lokalaftaler, hvor tillidsvalgte får sikret nogle helligdagstillæg og får knoklet nogle resultater igennem der.
Vil regeringen bare snuppe dem, eller kan vi få en garanti fra ministeren for, at der ikke er nogen lønmodtagere, der kommer til at miste deres tillæg?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2023-01-18:
Tak for spørgsmålet.
Med Ruslands angreb på Ukraine er der jo igen krig i Europa.
Truslen er rykket tættere på, og det gør det nødvendigt, at vi investerer ganske markant mere i vores forsvar.
På den baggrund indgik vi det nationale kompromis om dansk sikkerhedspolitik i marts sidste år.
Ambitionen med det nationale kompromis var at styrke vores eget forsvar ved at løfte forsvarsudgifterne til at udgøre 2 pct. af bnp i 2033.
Der er sket meget på et år, og det står lysende klart, at vi bliver nødt til at tage hånd om vores egen sikkerhed.
Både vores allierede i NATO og EU skal kunne regne med Danmark i højere grad, og der kan vi ikke stå tilbage.
Derfor skal indfrielsen af målsætningen fremrykkes til 2030, og den beslutning er regeringen klar til at tage ansvaret for.
Det betyder, at finansieringen skal være på plads.
Alt andet ville være uansvarligt.
Derfor beder vi jo alle danskere om at arbejde lidt mere ved at fjerne en helligdag.
På den måde bidrager vi alle sammen til at styrke den fælles sikkerhed.
Hvis man gerne vil være med til at bruge pengene, skal man også være med til at finde pengene – det er et almindeligt og sundt princip, som er helt normal praksis i Folketinget.
Umiddelbart kan jeg ikke se alternative finansieringsforslag for mig, og derfor håber jeg selvfølgelig, at partierne i Folketinget vil bakke op om afskaffelsen af store bededag, så vi snart kan begynde forhandlingerne om et nyt og ambitiøst og langsigtet forsvarsforlig.
Lise Bech (DD), 2023-01-18:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder simpelt hen: Hvad er ministerens holdning til, at regeringen kobler afskaffelsen af en helligdag, formentlig store bededag, har vi jo så fundet ud af, til at finansiere fremrykningen af opbygningen af forsvaret fra 2033 til 2030?
Man kan så sige, at det jo fremgår af dagspressen, at ministeren har rettet henvendelse til De Radikale, SF og De Konservative, fordi de er med i det nationale kompromis, om senest ved udgangen af den her uge at give besked om, om de støtter afskaffelsen af store bededag.
Skal det opfattes sådan, at ministeren kun ønsker at forhandle med de partier, der er med i det nationale kompromis, og kun, hvis de støtter afskaffelsen af store bededag?
Jette Gottlieb (EL), 2023-01-18:
Hvordan vurderer ministeren konsekvenserne af de gennemførte takstforhøjelser i den kollektive transport sammenholdt med flere nedlæggelser af ruter i yderområderne?
Susie Jessen (DD), 2023-01-18:
Mange tak.
Anerkender ministeren, at afskaffelsen af store bededag vil gå hårdt ud over landdistrikterne?