runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2017-02-08:
Det sidste kan jeg godt forstå.
I det hele taget må jeg sige, at der var meget af det, som udenrigsministeren sagde, som jeg godt kan forstå og i øvrigt er enig i.
Og jeg mener også, at udenrigsministeren og regeringens holdning i sagen er den rigtige og adækvate at have, så det er slet ikke det, der er ærindet med mit spørgsmål.
Det, der er ærindet med mit spørgsmål, er, at når den danske udenrigsminister reagerer, som han gør, og gør det på Twitter, så er det jo noget, som i høj grad har en gennemslagskraft herhjemme i de danske medier.
Det er rigtigt, at Donald Trump også agerer meget på Twitter.
Jeg ved det ikke, men jeg kunne have den formodning, at vi mere læser, hvad Donald Trump skriver på Twitter, end Donald Trump læser, hvad vi skriver på Twitter.
Det kan jeg selvfølgelig ikke vide.
Det er en antagelse.
Jeg kan i hvert fald se på udenrigsministerens ministerkollega, der sidder til højre for ham, altså på dennes ansigtsudtryk, at han er tilbøjelig til at være enig med mig i, at det måske ikke er en helt urimelig antagelse eller forkert at præsentere det sådan.
Det er selvfølgelig derfor, jeg rejser spørgsmålet.
Hvordan gør vi det så?
Hvad gør ministeren så udenrigspolitisk?
Og det, jeg hørte, er – ud over redegørelsen for indholdet i det, ministeren har gjort, som jeg som sagt finder rigtigt og adækvat – at så er spørgsmålet rejst, både på den amerikanske ambassade her i København og via vores egen ambassade i Washington.
Kan ministeren give nogle uddybende bemærkninger til, hvordan det er sket?
Altså, hvordan er det i praksis eksekveret?
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-08:
Tusind tak.
F.eks. har vi nogle meget restriktive regler i EU i forhold til statsstøtte.
Jeg synes bare, man skal konstatere, inden man går ind i forhandlingsrummet, at det er det, der er et potentielt udfald af sådan en forhandling, hvis man ikke strammer sig an og er bevidst om, at man skal forsvare danskernes og danske virksomheders interesser.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-08:
Agter ministeren at iværksætte nye tiltag rettet mod illegale indvandrere og de personer og organisationer, som hjælper dem med at opholde sig illegalt i Danmark?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-08:
Det har jeg ikke grundlag for at stå her og svare entydigt på.
Jeg kan bare sige, at jeg ikke har grundlag for at sige, at det modsatte ikke er tilfældet.
Jeg har ikke grundlag for at sige, at vi ikke er stærkt opmærksomme på det her.
Jeg kan ikke stå her på talerstolen og præcist redegøre for, hvilke forbindelser vi har til det enkelte land, og hvordan det foregår.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-02-08:
Er det justitsministerens generelle indtryk, at det gælder for mange af nabolandene til Syrien, at man egentlig har god kontakt, og at Danmark ville kunne få dem udleveret, såfremt man ønskede det?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-08:
Jeg har simpelt hen ikke grundlag for at tro, at man ikke er fuldt ud opmærksom og har de internationale kontakter, man bør have.
Så foregår der internationalt mange samtaler på kryds og tværs om, hvordan man håndterer sagerne, og herhjemme finder der selvfølgelig også vigtige drøftelser sted om, hvordan man gør det.
Men mig bekendt er der ikke grundlag for at sige, at vi ikke er fuldt ud opmærksomme på det her spørgsmål og ikke er fuldt ud opmærksomme på at have de rette relationer til internationale partnere.
Det mener jeg vi har.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-02-08:
Det er også derfor, jeg spørger lidt mere overordnet.
Jeg er godt med på, at justitsministeren ikke må fortælle noget præcist omkring den pågældende person, og derfor spørger jeg lidt mere overordnet om justitsministerens holdning til, om man er god nok til generelt at få fat på dem, som er danske statsborgere.
Vi ved, at der er over 100 personer, der har kæmpet primært for ISIS eller andre terrororganisationer i Syrien.
Altså: Har man været god nok fra regeringens side til både at få fat på dem og også stille dem til ansvar for de forbrydelser, de jo tydeligvis har begået?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-08:
I og med at man har varetægtsfængslet dem in absentia, er det selvfølgelig nogle, man gerne vil høre nærmere til, og så skal de selvfølgelig stilles til ansvar.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg forholder mig til et konkret spørgsmål, som spørgeren stiller om en konkret person.
Men jeg kunne måske gøre spørgeren opmærksom på, at han er velkommen til at stille et skriftligt spørgsmål, som kan besvares i fortrolighed.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-02-08:
Når jeg spørger, er det også, fordi vi i længere tid har set Tyrkiet, i værste fald måske hjælpe Islamisk Stat, i bedste fald måske se igennem fingre med noget af det, der foregår.
Men nu virker det, som om Tyrkiet er en aktiv spiller i kampen mod Islamisk Stat.
Er det så justitsministerens holdning, når vi så snakker lidt mere overordnet, at de skal stilles til ansvar og retsforfølges i Danmark?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-08:
Sidste forår blev fire personer varetægtsfængslet in absentia som sigtet for at have tilsluttet sig terrororganisationen Islamisk Stat.
På baggrund af fængslingerne blev de pågældende efterlyst både i Danmark og internationalt.
Det fremgår af omtaler i visse medier, at den ene af de fire personer, som er varetægtsfængslet in absentia, nu er tilbageholdt af de tyrkiske myndigheder.
Jeg vil ikke her kommentere den konkrete sag nærmere.
Men mere generelt kan jeg sige, at proceduren ved tilbageholdelse af internationalt efterlyste personer normalt er den, at det land, som har foretaget tilbageholdelsen, underretter myndighederne i det land, hvor den pågældende er efterlyst.
Derefter vil der normalt være en dialog mellem landene med henblik på at vurdere, om der skal fremsættes en officiel anmodning om udlevering.
I Danmark er det Rigsadvokaten, som beslutter, om der skal fremsættes en udleveringsbegæring.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-02-08:
Har ministeren planer om at sætte sig i forbindelse med de tyrkiske myndigheder med henblik på at få udleveret den danske terrorist til retsforfølgelse, der har kæmpet for Islamisk Stat, og som ifølge dagspressen er blevet udleveret til Tyrkiet?
Har ministeren planer om at sætte sig i forbindelse med de tyrkiske myndigheder med henblik på at få udleveret den danske terrorist til retsforfølgelse, der har kæmpet for Islamisk Stat, og som ifølge dagspressen er blevet udleveret til Tyrkiet?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-02-08:
Vil ministeren oplyse, hvordan regeringen har tænkt sig at finansiere de meget betydelige lempelser af grundskyld og ejendomsværdiskat til især de mest velstående boligejere, som den har spillet ud med, herunder om det er gennem velfærdsbesparelser, senere pensionsalder for danskerne, besparelser på den grønne check eller noget helt tredje, at regningen skal finansieres?
nr. S 670
Benny Engelbrecht (S), 2017-02-08:
Ifølge de seneste udmeldinger fra regeringen har den udskudt at tage stilling til en række bebudede politiske initiativer til efteråret eller senere, eksempelvis Jobreform 2, senere tilbagetrækningsalder og en SU-reform, forventer ministeren på den baggrund, at regeringens bebudede 2025-plan også udsættes til efteråret eller senere?
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-08:
Altså, en af de ting, som jo selvfølgelig også optog andre europæiske udenrigsministre og andre rundtom i verden, var, hvorvidt vores egne landes statsborgere også bliver påvirket af det her, og det fik vi så hurtigt en afklaring af.
Det blev præciseret, at det ikke var tilfældet.
Og jeg var rigtig glad for, at vi fik løst den problemstilling.
Så er der en generel ideologisk diskussion om, hvordan vi møder hinanden som enkeltindivider, og det er mit udgangspunkt som liberal – og jeg er glad for, at det også støttes, selvfølgelig, jeg havde heller ikke forventet andet, af Socialdemokratiet – at her møder vi hinanden som enkeltindivider.
Og det synspunkt fremmer vi på alle kanaler, og det vil vi også gøre i fremtiden.
Nick Hækkerup (S), 2017-02-08:
Det er godt gjort, eller hvad man nu skal sige.
Og jeg deler i øvrigt opfattelsen af, at den direkte kontakt, muligheden for direkte møder er superrelevant, fordi man får mulighed for også at have den personlige kontakt, som det giver.
Og det rejser så selvfølgelig spørgsmålet, i forbindelse med at udenrigsministeren tager til USA – og det går jeg ud fra ikke er det udenlandske besøg, der står længst væk – og har en snak med den amerikanske administration om det her, om det så er et spørgsmål, der ligger udenrigsministeren så meget på sinde, at han selv i den sammenhæng vil rejse det blandt de mange andre emner, som i givet fald er at rejse for en udenrigsminister, når han besøger Washington.
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-08:
Jeg vil godt lige understrege, at jeg på intet tidspunkt – og sådan tror jeg heller ikke at spørgeren hørte det – sagde, at Twitter er det primære kommunikationsmiddel.
Det er den direkte kontakt, det er de bilaterale møder, det er FAC-møderne osv., som jeg jo også jævnligt deltager i.
Det er den traditionelle måde at gøre det på.
Og så er det på embedsmandsniveau, at man driver kontakterne.
Og som jeg sagde i mit svar i første omgang, er det sådan, at Udenrigsministeriet såvel her i København som i Washington har taget indrejseforbuddet op med den amerikanske administration.
Administrationen er således blevet gjort bekendt med, at indrejseforbuddet har stor politisk bevågenhed i den danske regering, og vores synspunkt i forbindelse med det.
Nick Hækkerup (S), 2017-02-08:
Men det er jo en ærlig sag, at ministeren mener, at Twitter er det rigtige kommunikationsmiddel, og at ministeren er af den opfattelse, at Donald Trump sidder og læser, hvad den danske eller den svenske udenrigsminister måtte skrive på Twitter.
Det kan jo også være, at det ikke forholder sig sådan.
Det kan jo også være, at der også bruges andre informationskanaler, og derfor synes jeg stadig væk, det er relevant, hvis ministeren kunne sige lidt om, hvordan det så er – ud over det at være på Twitter – vi kommunikerer med USA her i København, og hvordan det er, vi kommunikerer med USA i Washington.
For jeg tror på, at der også er kommunikationsprocesser, hvor man er godt tjent med, at man venner imellem kan sige tingene direkte.
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-08:
Jeg er faktisk ikke hundrede procent sikker på, at jeg er enig med spørgeren i, at der ikke bliver fulgt med i, hvad den svenske udenrigsminister, den danske udenrigsminister, den engelske, den franske osv. siger – ikke nødvendigvis af den brede amerikanske offentlighed, men jeg er ret sikker på, at der også i disse Twitterdiplomatitider følges med af det amerikanske diplomati i, hvad der bliver meldt ud på alle typer af platforme fra en dansk udenrigsministers side.
Så jeg er ret sikker på, at det er blevet noteret.
Der er blevet samlet informationer op hele vejen rundt.
Jeg tror også, det er vigtigt i tider som disse, at man har en mulighed for – og bruger den mulighed, som moderne teknologi giver – at komme med nogle meget klare og hurtige udmeldinger.
Og det er faktisk det, som Twitter så giver i form af en hurtig udmelding og reaktion på en melding, der kommer fra den amerikanske administration.
Jeg kan ikke gå i detaljer, i forhold til hvordan der konkret er blevet taget kontakt.
Jeg kan bare bekræfte, at det er der blevet.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-02-08:
Jeg forstår bare stadig væk ikke, hvorfor udenrigsministeren ikke kan pege på en eneste konkret fordel, som udenrigsministeren tænker på.
Altså, hvad er det, udenrigsministeren er så bange for at Storbritannien skal kunne få ud af en aftale med EU?
Jeg går ud fra, at det ikke er noget med, at man undgår arbejdskraftens frie bevægelighed, for jeg har jo indtryk af, at udenrigsministeren nærmest synes, det er en fordel for Danmark, at vi har arbejdskraftens frie bevægelighed.
Så hvad er det, som udenrigsministeren er bekymret for at briterne måtte få, og som Danmark ikke måtte få?
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-08:
Det spørgsmål, jeg har fået, er: Støtter udenrigsministeren de forslag til styrkelse af East StratCom, der nu lyder fra dele af Europa-Parlamentet.
Jeg mener ikke, at det spørgsmål, jeg lige har fået, ligger inden for den ramme.
Marie Krarup (DF), 2017-02-08:
Der er jo ingen tvivl om, at der er en russisk kampagne for at få nogle bestemte ting frem som sandheden.
Og der er heller ikke nogen som helst tvivl om, at der er store problemer med ytringsfriheden i Rusland.
Ministeren sagde før, at der bliver ført forkerte narrativer ud i offentligheden.
Og en af de ting, som East StratCom meget ofte tager op, er spørgsmålet om, hvad der skete i Ukraine i februar 2014.
Og der bliver det kaldt russisk misinformation, hver gang det bliver nævnt, at der er sket en ulovlig omvæltning.
Det er et såkaldt forkert narrativ ifølge East StratCom, og fører man det videre ud i offentligheden, så er man altså agent for Kreml, og man viderefører russisk misinformation.
Der er altså bare det problem ved det, at der rent faktisk var tale om en ulovlig omvæltning i Ukraine i 2014, i og med at Ukraine ikke fulgte sin egen konstitution og ulovligt afsatte sin egen præsident.
Det er noget, som stort set alle historikere vil skrive under på, og det er sådan noget, som man selvfølgelig underviser i i lokaler på europæiske universiteter, hvor man underviser i Ukraines moderne historie.
Derfor er spørgsmålet: Skal alle dem, der underviser i Ukraines moderne historie i Europa i dag, sættes på den her liste, herunder velrespekterede professorer i østeuropæiske studier?
Viderebringer de russisk misinformation?
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-08:
Også tak for det spørgsmål.
Som jeg tidligere har sagt, finder regeringen, at taskforcen gør et vigtigt stykke arbejde, og at den gør det med meget få ressourcer.
Taskforcen har i dag 11 medarbejdere og arbejder uden et selvstændigt budget.
Danmark bidrager som bekendt til taskforcen med en sekunderet medarbejder, Jon Kyst, som gør det rigtig godt, og den støtte vil fortsætte.
Marie Krarup (DF), 2017-02-08:
Spørgsmålet lyder: Støtter udenrigsministeren de forslag til styrkelse af East StratCom, der nu lyder fra dele af Europa-Parlamentet?
Støtter udenrigsministeren de forslag til styrkelse af East StratCom, der nu lyder fra dele af Europa-Parlamentet?
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-08:
Jeg har ikke noget problem med at stå side om side med f.eks. den engelske udenrigsminister, Boris Johnson, som faktisk, som jeg har forstået det, går længere i forhold til at understrege, hvor vigtigt det her arbejde er.
Jeg anser det som en del af en masse andre tiltag, som vi som borgere, medier og andre gør for forhåbentlig at gå op imod den russiske misinformation, som helt åbenlyst foregår, og de forkerte narrativer, som bliver bragt på banen, de forsøg, der er på at skabe uro osv.
Det synes jeg er en helt legitim opgave, og jeg ser stadig væk ikke, at der er nogle, som får begrænset deres ytringsfrihed – man har alle muligheder for at tage til genmæle.
Marie Krarup (DF), 2017-02-08:
Hvorfor er der så det her behov for at lave lister over holdninger, som er forkerte og uacceptable, og som dermed skal trækkes frem i lyset?
Hvorfor er der det behov?
Jeg synes, det er uhyggeligt, at man udsætter EU-borgere og danske borgere for at komme på sådan en liste og dermed komme under mistanke og blive begrænset i deres videre jobmuligheder.
Så kan det godt være, at man ikke kalder det en indskrænkning af ytringsfriheden, men det er en offentlig mistænkeliggørelse, det er en gabestok, og man har ingen appelmuligheder, der er ingen demokratisk kontrol med det her organ.
Det er da uhyggeligt, at en liberal – undskyld, tidligere liberal – politiker kan gå ind for det.
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-08:
Men det er jeg bare uenig i.
Jeg mener ikke, at der er en begrænsning af ytringsfriheden.
Ytringsfrihed er ikke en afskærmning i forhold til at kunne blive udsat for kritik – det er ikke det, ytringsfrihed går ud på.
Der er ingen, som er blevet begrænset i deres ytringsfrihed i den her forbindelse.
Marie Krarup (DF), 2017-02-08:
Der er ingen tvivl om, at ytringsfriheden har meget svære kår i Rusland.
Den debat kunne vi godt tage et andet sted, men her drejer det sig om ytringsfriheden i EU.
Og hvad så med ens jobmuligheder?
Skal man ikke på en eller anden måde kunne forsvare sig, kunne komme af den liste?
Hvem er det, man skal klage til?
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-08:
Nej, jeg mener ikke, at der er tale om indblanding.
Det ville være indblanding, hvis man bliver nægtet at skrive sine artikler, hvis man bliver frataget sin ytringsfrihed, eller hvis man bliver begrænset i sine muligheder på anden vis.
Det er sådan noget, der foregår i Rusland.
Det foregår ikke i EU.
Marie Krarup (DF), 2017-02-08:
Grunden til, at jeg tager spørgsmålet op igen, er, at der har været en benægtelse fra udenrigsministerens side om, at der bliver lavet lister.
Nu vil jeg gerne fremvise det her.
Man kan diskutere, om det er en tabel eller en liste, men der er seks sider – og det er bare for en uge – med lister over medieindslag, som anses for at være russisk misinformation.
Der bliver også nævnt navne.
Det her er en liste over navne, der nævnes i de her lister.
Så der er altså folk og medier, der bliver listet og nævnt i forbindelse med russisk misinformation og dermed bliver udsat for en mistanke om, at de er i Kremls sold.
For hvilke forsvarsmekanismer er der til stede, hvis man nu uretfærdigt bliver oplistet på disse lister?
De holdninger, der kommer til udtryk her, er meget ofte helt almindelige EU-kritiske holdninger og holdninger, der er kritiske over for indvandringspolitik i EU.
Hvad kan man gøre, hvis man er blevet sat på East StratComs lister og dermed er under anklage eller mistanke for at være en femtekolonneagent eller i hvert fald i Kremls sold?
Hvem skal man klage til?
Er der et pressenævn?
Er der nogen, man kan sagsøge?
Der bør vel på en eller anden måde være en kontrol med, hvad der sker der, for hvilke ansættelsesmuligheder har man bagefter som journalist f.eks., hvis man har været på den her liste?
Jeg mener, at det er problematisk, at man på den måde indskrænker ytringsfriheden.
Det her er et EU-organ, og der mener jeg at EU-organer burde overholde menneskerettighedskonventionens artikel 10 om ytringsfrihed, der siger, at enhver har ret til ytringsfrihed, og at denne ret omfatter meningsfrihed og frihed til at give eller modtage meddelelser eller tanker uden indblanding – uden indblanding fra offentlig myndighed og uden hensyn til grænser.
Det her er jo indblanding fra offentlig myndighed, hvis man bliver sat på en liste, som EU har lavet.
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-08:
Tak for spørgsmålet.
Vi har jo efterhånden behandlet det her emne en hel del gange, både i samråd, i udvalgsspørgsmål og i spørgetiden her i salen.
Jeg ser derfor ikke noget behov for at gentage mig selv i forhold til taskforcens arbejde, hensigter og mandat.
Min holdning til taskforcen er uændret.
Regeringen finder fortsat, at taskforcen gør et vigtigt stykke arbejde med at skabe opmærksomhed om det russiske styres brug af misinformation.
Præsentationen af eksempler på misinformation i taskforcens produkter er naturligvis et led heri.
Som jeg tidligere har sagt, vil en løsning på misinformation og propaganda aldrig være at begrænse ytringsfriheden – tværtimod skal vi værne om den, om den rettighed, vi har i et liberalt samfund til at deltage i samfundsdebatten.
Det er en rettighed, som f.eks. begrænses i stor stil i Rusland.
Marie Krarup (DF), 2017-02-08:
Spørgsmålet lyder: Hvad er udenrigsministerens holdning til, at East StratCom, som er EU's taskforce til bekæmpelse af russisk misinformation, sammensætter lister over indlæg i medierne, der anses for russisk misinformation?
Hvad er udenrigsministerens holdning til, at East StratCom, som er EU's taskforce til bekæmpelse af russisk misinformation, sammensætter lister over indlæg i medierne, der anses for russisk misinformation?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-02-08:
Tak for spørgsmålet og udredningen her.
Regeringen finder, at det er meget, meget positivt, at de centrale kraft-varme-værker skifter fra kul til biomasse.
Vi finder, at det er et langt bedre alternativ.
Også i forhold til CO2-fortrængning osv. er biomasse langt, langt bedre.
Vi er også meget tilfredse med den brancheaftale, som Dansk Energi og Dansk Fjernvarme har lavet, som sikrer, at den biomasse, der anvendes på de centrale kraft-varme-værker, også er miljø- og energimæssigt bæredygtig, altså at man tager de hensyn, som spørgeren spørger til i forhold til nærmiljø og med hensyn til at sikre, at den er så miljømæssigt bæredygtig, som den kan være.
Marie Krarup (DF), 2017-02-08:
Jeg er godt klar over, at udenrigsministeren ikke umiddelbart kan tage stilling til, hvad der skete i Ukraine i februar 2014, og det vil jeg heller ikke bede om.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at East StratComs arbejde ikke er af ordentlig kvalitet, det er en grotesk opgave, de er sat på, fordi de altså skal bevise, at det, der kommer fra Kreml, under alle omstændigheder er forkerte narrativer.
Når Kreml engang imellem siger noget, der er rigtigt, såsom at der faktisk var tale om en ulovlig magtovertagelse i Ukraine februar 2014, så kan man jo ikke blive ved med at sige, at det ganske enkelt er misinformation, og at det ikke har fundet sted, og så lægge op til, at man skal mistænkeliggøre alle de hæderlige historikere, der nu underviser i det forløb, der foregik i Ukraine i 2014.
Det er det, jeg problematiserer.
Selve kvaliteten af deres arbejde kan man da ikke tage alvorligt.
Man kan da ikke gå ind for at støtte en enhed, der laver et arbejde, som er af så lav kvalitet.
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-08:
Men det er stadig væk ikke det, jeg er blevet spurgt om.
Jeg er blevet spurgt om, hvorvidt jeg støtter de forslag, der er, til en styrkelse af East StratCom, der nu lyder fra dele af Europa-Parlamentet.
Den sag har ikke været på mit bord på nuværende tidspunkt, og det har jeg ikke taget stilling til på nuværende tidspunkt.
Det, jeg har gjort, er, som jeg også har fortalt spørgeren tidligere i dag, at jeg har bedt nogle af mine folk om at tage en dialog med East StratCom om, på hvilken måde de laver deres arbejde.
Jeg tror, jeg bliver nødt til at læse begyndelsen af mit svar op igen, for at der ikke skal herske nogen tvivl om, hvad det var, jeg sagde.
Og jeg sagde følgende: Mit udgangspunkt er, at det aldrig i sig selv – i sig selv – er en god idé at indføre told på varehandel, og det gælder naturligvis også, når det kommer til handel med en vigtig samarbejdspartner som Storbritannien.
Det vil sige, at jeg som liberal har det principielle udgangspunkt, at jeg synes, der skal være så få handelshindringer som overhovedet muligt.
Men jeg er også dansker.
Jeg er medlem af det danske Folketing, jeg er dansk udenrigsminister, og jeg kan jo ikke give carte blanche, inden man går i gang med forhandlinger med Storbritannien.
Jeg kan heller ikke forestille mig, at spørgeren ville bringe sig selv i den situation, hvis han var udenrigsminister, at han sagde: I kan få det hele, og så må I ellers stille alle de forhindringer op for os, når vi skal handle den anden vej.
Det kan jo ikke være rigtigt, og derfor bliver jeg stadig væk nødt til at have det her redskab i skuffen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-02-08:
Det sidste er jo lidt svært at forstå, fordi ministeren på den ene side siger, at det aldrig er til gavn at indføre told, men på den anden side siger, at det åbenbart på en eller anden måde kan være i Danmarks interesse, hvis der indføres told, fordi der kan være forhandlingstaktiske årsager.
Det er jo lidt besynderligt.
Grunden til, at jeg stiller det her spørgsmål, er, at udenrigsministeren og jeg for 14 dage siden havde en debat om de her ting, som efterlod det indtryk, at regeringen var meget optaget af det her med, at Storbritannien ingen fordele skulle have, som Danmark og andre EU-lande ikke havde.
Jeg vil i virkeligheden gerne lidt til bunds i det, for hvad er det specifikt, som udenrigsministeren tænker på?
Altså, hvad er det for fordele, som udenrigsministeren er bekymret for at Storbritannien måtte få – og som Danmark ikke måtte få – efter en aftale mellem EU og Storbritannien om betingelserne for britisk udmeldelse?