runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-12:
Tak, formand.
Man var enige om, at der var nogle problemer, men viljen til så at gøre noget ved det har desværre ikke helt matchet ordførernes erkendelse.
For det her er et meget alvorligt problem, og for hver dag, hvor vi venter med at gøre noget ved det, er der altså ulykkelige mennesker, som bliver spundet ind i det her spind af det ene lån, der afløser det andet, med meget høje renter og strafrenter, som er ødelæggende for mange mennesker.
Det er jo en forretningsmodel, som i alt for høj grad lokker sårbare mennesker og spekulerer i deres manglende betalingsevne.
Fru Lisbeth Bech Poulsen var inde på, at 30 pct. af det, som de her virksomheder tjener, altså kommer fra misligholdte lån.
Det er en meget betydelig del af den her forretningsmodel.
Det er også en ubehagelig forretningsmodel, fordi den rammer klasseskævt.
Altså, det er jo ikke velhavende mennesker nord for København, der tager de her lån.
De går ned i en almindelig bank og får et lån, eller også låner de af deres forældre eller andre.
Det er fattige mennesker, det er udsatte mennesker, det er mennesker med lave indkomster, pensionister og arbejdsløse.
Det er mennesker, som måske er ramt af de nedskæringer af ydelser, som den her regering desværre har gennemført, mennesker, som ikke kan betale deres regninger, som ikke kan betale huslejen og derfor er nødt til at kaste sig i armene på de her tvivlsomme forbrugslånsvirksomheder.
Så det er ikke kun et spørgsmål om en ubehagelig forretningspraksis.
Det er også et klassespørgsmål, hvor nogle bliver ramt og andre ikke bliver.
Og det går stærkt lige nu.
Der kommer hele tiden nye tilbud og nye produkter.
Forbrugerombudsmanden var på besøg i Erhvervsudvalget for et stykke tid siden og havde nogle skræmmende eksempler med på, hvordan folk bl.a., når man annoncerer for køb af helt ned til en burger på internettet, så kan tage et lån samtidig til at betale for den, altså at man simpelt hen sammenblander almindelige reklamer for produkter med reklamer for de her kviklån.
Og vi har jo hørt de her vanvittige historier om de årlige omkostninger på 760 pct., som så er lovligt.
Ministeren har desværre ret i, at vi ikke når at lovgive før efter et valg.
Der har man desværre været alt for langsom, og det er jo lidt tankevækkende, at man har nedsat en arbejdsgruppe, som først leverer sit arbejde på den anden side af et folketingsvalg.
Så har man ligesom skubbet det problem videre til en kommende regering.
Men det betyder også, at et nyt flertal må vise en helt anden handlekraft, gerne allerede i efteråret i forbindelse med f.eks. finanslovsforhandlingerne.
Jeg håber, at en socialdemokratisk ledet regering holder ord og vil gøre noget ved det her og gøre noget hurtigt.
Det synes jeg vil være en vældig god ambition.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-04-12:
Tak for det.
Forslaget her går jo ud på at stramme regler for kviklån, og det kan der jo sådan set være meget god mening i.
Derfor har vi jo også gjort det nu, at vi flytter tilsynet over til Finanstilsynet, således at der bliver det samme skrappe tilsyn med kviklån, som der er med alle banker, sådan at alle udbydere af lån er underlagt det samme tilsyn.
Så taler man om, at der skal være større gennemsigtighed.
Ja, selvfølgelig skal der være det.
Hvis man tager det eksempel, at man låner 10 kr. i dag og man betaler 11 kr. tilbage i morgen, så har man betalt 1 kr. i omkostninger svarende til 10 pct. Men regner man det om i åop, giver det 128 billiarder procent, fordi åop altid regnes ud på årsbasis.
Derfor er åop i procent altså ikke nogen særlig god indikator.
Men det er klart, at der skal være gennemsigtighed, og man skal vide, hvad man betaler for det.
Det er der jo allerede krav om i dag, og hvis de krav ikke er gode nok eller efterleves godt nok, skal arbejdsgruppen klart have fokus på det, og så må vi tage deres anbefalinger med ind i det videre arbejde.
Det bliver også påpeget i forslaget, at man ikke kan få lov at betale tilbage.
Selvfølgelig skal man da også kunne det.
Man skal da kunne indfri sit lån – det er da helt klart – og hvis der er nogen problemer i det og i den lovgivning, der er i dag, og den måde, det praktiseres på i dag, så vil jeg da også meget forvente, at arbejdsgruppen har fokus på det, og så må vi også tage det op, når den kommer med sin afrapportering.
Så bliver der talt om et nationalt register.
Der må jeg nok sige, at jeg og Liberal Alliance ikke er særlig hooked på, at der bliver lavet et nationalt register, hvor man dagligt eller i hvert fald ofte indberetter borgeres privatøkonomi.
Det er absolut ikke noget, som jeg synes lyder særlig rart.
Men i stedet for at man går ind og detailregulerer på den her måde, som man egentlig ønsker det, så synes jeg, at man skal se på de regler, der er, om kreditvurdering.
Fungerer de godt nok, eller skal der strammes op på dem?
Og der må jeg også sætte min lid til, at arbejdsgruppen har et godt fokus på det, for vi skal jo heller ikke gå ind og forhindre borgere, som har brug for lån, og som rent faktisk godt kan betale tilbage, og som har en reel tilbagebetalingsmulighed, i at komme ind og få et lån.
Det synes jeg heller ikke er særlig hensigtsmæssigt.
Så med de ord vil jeg sige, at Liberal Alliance ikke støtter forslaget, men at der er mange gode intentioner i det.
Noget af det er vi allerede i gang med, og resten håber jeg på at arbejdsgruppen ser på.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-12:
Bortset fra at Liberal Alliance ikke vil støtte forslaget, lyder det faktisk, som om vi et langt stykke hen ad vejen er enige, og det er jeg glad for.
Jeg har haft de samme overvejelser om et register.
Jeg tror faktisk, at jeg og ordføreren står det samme sted, nemlig at vi i den grad skal beskytte sensitive oplysninger om borgerne.
Så det skal indrettes på en måde, så man altså ikke bare kan gå ind og se, hvad Jens Hansen skylder hos et andet kviklånfirma.
Men ligesom vi også har et register for ludomaner, kan man også komme derhen, uden at det dermed skal oplyses, hvad du specifikt skylder, eller at alle og enhver kan gå ind og kigge på din økonomi.
Så jeg er fuldstændig enig i ordførerens betragtninger om, at det skal gøres på en meget, meget ordentlig måde, hvis man skal indføre sådan noget, fuldstændig enig.
Jeg tænker også, at selv om vi i SF og Liberal Alliance tit kan være uenige, er der nogle flader, hvor vi er enige, nemlig i forhold til at den her branche er præget af dårlig konkurrence – det har Konkurrencestyrelsen rapporteret om i 2015 – og også af det, at man kan have forretningsmodel, hvor 30 pct. af indtjeningen er baseret på dårlige betalere.
Jeg hører også, at ordføreren er enig i, at det simpelt hen ikke er en ordentlig forretningsmodel at have så stor en del af indtjeningen, der kommer specifikt fra dårlige betalere.
Er det korrekt forstået?
May-Britt Kattrup (LA), 2019-04-12:
Men det, jeg også gerne vil have, er en balance, hvor man så siger, at folk også selv har et ansvar.
Altså, man må også selv vurdere sin egen situation.
Det kan jo ikke nytte noget, at staten hele tiden skal gå ind og sige: Nej, hør nu her, lille ven, det der vil du ikke alligevel; det kan godt være, du tror, du vil det, men det vil du ikke, og det her er ikke godt for dig.
Altså, der skal være en balance mellem at lave en ublu forretning og så også respektere folks frie valg og personlige ansvar.
Og den balance synes jeg måske godt en gang imellem kan tippe over.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-12:
Jamen det er jeg egentlig enig i et langt stykke hen ad vejen.
Men jeg synes jo bare, det er bemærkelsesværdigt, at vi har et loft over interbankgebyrer, men at man ikke vil have et loft over åop, eller hvad et lån må koste for borgere.
Man vil altså gerne regulere, hvad man synes er rimeligt, når det kommer til bankerne.
Jeg har spurgt tidligere erhvervsminister Brian Mikkelsen, om han så ville afskaffe interbankgebyrerne, og det ville han ikke.
Jeg synes bare, at når vi har en ågerbestemmelse i straffeloven, som tydeligvis er fuldstændig ubrugelig, så skal vi i hvert fald være ærlige om, om vi overhovedet synes, at der er noget, der er ublu.
For Østre Landsrets dom viste nemlig, at på de her specifikke områder kunne man ikke komme efter sådan nogle aftaler med den nuværende lovgivning.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-04-12:
Nu har jeg faktisk lige for 2 sekunder siden, næsten, fået at vide, at dommen er blevet anket, så det er så en anden ting.
Det kan være, der kommer en ny situation og en ny afgørelse på det.
Det ved vi jo ikke noget om endnu.
Men rent faktisk er dommen altså blevet anket.
Men selvfølgelig har vi nogle retningslinjer.
Vi har nogle regler, vi har noget lovgivning om ågerrenter, og den skal selvfølgelig overholdes.
Det, som vi gør nu, er, at vi flytter udbydere af kviklån ind under Finanstilsynet, så alle udbydere af lån er under det samme tilsyn, og det betyder jo også, at de vil have de samme skrappe regler og det samme tilsyn at være underlagt.
For selvfølgelig skal man da respektere de ting, og selvfølgelig skal vi se på, hvad ågerrenter er.
Det skal vi til livs, hvis der er tale om det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-12:
Nu siger erhvervsministeren, at det her er sådan et typisk venstreorienteret forslag, men det tror jeg måske partiet Venstre vil være lidt kede af, for hvis man ser på historikken omkring andelseje, vil jeg da sige, at partiet Venstre, Danmarks Liberale Parti, i den grad har en aktie i det, om man så må sige.
Det var jo bønderne, som sagde: Vi vil ikke udnyttes, vi går sammen i mejerier, i slagterier – i brugsforeninger senere hen også – fordi vi gerne vil eje det her i fællesskab, så vi kan få nogle ordentlige priser for vores produkter og samtidig også holde priserne på dagligvarer nede.
Det syntes jeg da lige jeg ville nævne, sådan at partiet Venstre ikke skal føle sig sat i bås med et socialistisk parti, for historisk har der været ret bred opbakning til den her form for ejerskab.
Vi ser det jo lige fra forsikringsselskaber og pensionsselskaber til vores detailbutikker osv.
Ministeren siger, at der ikke har været stor interesse for den her ms-konstruktion, altså medarbejderinvesteringsselskaber, og det kan jeg godt forstå, for det er ikke en særlig god konstruktion.
Den giver ikke særlig mange rettigheder til dem, der jo sætter deres løn på spil.
Det var egentlig mest en kommentar til ministeren.
Karin Gaardsted (S), 2019-04-12:
Nu skal jo stå her og forsøge at svare på vegne af vores erhvervsordfører, men når jeg siger her i dag, at vi er indstillet på, at det her område skal undersøges noget nærmere, fordi der er rigtig gode takter og rigtig gode grunde til at arbejde med det her, så kunne der jo også være god grund til at prøve at se på, hvordan vores nabolande håndterer omgangen med de her selskabsformer eller ejerformer.
Derfor kan jeg ikke se, at der skulle være noget i vejen for at se på, hvordan svenskerne gør.
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-12:
Noget andet, vi kan se i andre lande, hvor der er langt større vækst i demokratiske virksomheder – det er virkelig en voldsom udvikling, vi ser i mange europæiske lande i den her tid – er, at man via andre former for lovgivning tilgodeser den her type virksomhed.
Ligesom vi f.eks. nu er på vej til at vedtage nogle regler for succession, altså overdragelse til erhvervsdrivende fonde, så har man f.eks. i Storbritannien skattefradrag eller faktisk skattefrihed, hvis en arbejdsgiver vælger at sælge sine virksomheder til en fond eller en trust, hedder det, som er ejet og kontrolleret af medarbejderne.
Er det initiativer, som Socialdemokraterne kunne synes var interessante at kigge på i en kommende regeringsperiode?
Karin Gaardsted (S), 2019-04-12:
Det er spændende initiativer, og jeg synes, vi skal se på, hvad resultaterne har været rundtomkring i de lande, vi sådan normalt sammenligner os med; men det kræver nok, at der kommer en ny regering til.
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-12:
Jeg synes, det er rigtig godt med positive toner fra Socialdemokratiet på det her område.
Der er jo en stigende interesse for de demokratiske ejerskaber, og der er også etableret en tænketank på tværs af hele branchen, altså både forbrugerejede og medarbejderejede virksomheder.
Der har vi jo i Danmark historisk haft en mærkelig opdeling, hvor vi har haft de medarbejderejede virksomheder her og de forbrugerejede der – det var dem, der bl.a. havde baggrund i Venstre.
Så det er rigtig positivt.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: I Sverige f.eks. har man et meget veletableret system for målrettet erhvervsfremme.
Hvis du som iværksætter ønsker at starte en demokratisk virksomhed, er der simpelt hen et sted at gå hen, hvor du kan få rådgivning.
Hvis du går ind på sådan noget som den svenske udgave af virk.dk., er de her selskabsformer fuldstændig beskrevet på linje med andre typer af selskaber, i modsætning til hvad der er tilfældet i Danmark.
Vil Socialdemokraterne være med til at lave et målrettet erhvervsfremme rettet mod demokratiske virksomheder, altså virksomheder, der er baseret på princippet: en person, en stemme?
Karin Gaardsted (S), 2019-04-12:
Altså, om der er mangel på en selskabsform, som kan omfatte de her medarbejderejede virksomheder, kan jeg ikke sige.
Vi bliver nødt til at undersøge, om de kan fremmes inden for den lovgivning, som vi allerede har.
Om vi kan lave en fælles beretning, overgiver vi lige til erhvervsordføreren, men umiddelbart vil jeg sige, at ja, det tror jeg at vi kan.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-12:
Det er jeg rigtig glad for.
Jeg synes jo også, at sigtet skal være, at det er, hvordan vi fremmer demokratiske virksomheder og gør det nemmere og mere attraktivt, der er målet.
Midlerne til det kan man jo få afklaret i sådan et arbejde.
Så tak for det.
Karin Gaardsted (S), 2019-04-12:
Velbekomme.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-12:
Jeg synes også, at det var meget positive toner, og jeg er også glad for, at fru Karin Gaardsted understreger, at i hvert fald blandt et udsnit af de demokratiske virksomheder er produktiviteten rigtig høj.
Og jeg tror, at det er rigtigt, som ordføreren også siger, at det er godt, at man har indflydelse på sit eget arbejde, på retningen af, hvor virksomheden skal hen, og også, at man måske i højere grad vil geninvestere det overskud, man genererer i virksomheden, i virksomheden for at få den til at vokse, i modsætning til at det bliver udbetalt til aktionærerne.
Det her er jo ikke at udelukke andre selskabsformer, det er simpelt hen at sige, at der tilsyneladende er en mangel på en selskabsform, der i den grad kan understøtte det her.
Så det er taget ad notam, at Socialdemokratiet ikke stemmer for med den begrundelse, at det skal undersøges nærmere, men jeg håber så, at vi kan lave en fælles beretning om, at vi er en række partier, der synes, at det her i hvert fald er værd at undersøge nærmere.
Er det noget, Socialdemokraterne vil være med til?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-04-12:
Det er vel ikke korrekt at sige, at Venstre har en aktie i andelsbevægelsen.
Det er vel mere korrekt at sige, at de har en andel i den – eller en stor andel i den selvfølgelig – og vi synes da også fra højre side, at det har været udmærket med de initiativer, som blev taget der.
Jeg bakker også fuldt op om, at medarbejdere ønsker at være medejere af virksomheder.
Det er sundt, det giver motivation, og så føler man også, at man arbejder lidt for sig selv.
Og hvis det går godt for virksomheden, får man også en andel i den succes.
Så der er mange gode ting at sige om medejerskab af både mejerier og andre virksomheder, som det ikke er Venstrefolk der står bag.
Det støtter vi fuldt op om.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-12:
Det er bare lige for at vende tilbage til, at den her foreslåede selskabsform ikke har noget at gøre med den eksisterende ms, som vi jo ikke synes giver de rettigheder, der netop skal til.
Men der er efterspørgsel på en selskabsform, hvor medarbejderne kan komme til at eje deres egen virksomhed.
Nu er der mange virksomheder, der står over for generationsskifte, og der kan man jo vælge at generationsskifte med sine egne børn, men det kan også være, man synes, det faktisk er en bedre idé, at medarbejderne overtager den.
Og der har der bare været en efterspørgsel mange steder fra, hvor man siger, at der simpelt hen er mangel på en selskabsform, som også giver nogle lønmodtagerrettigheder og sikkerhed i det, at man samtidig er ejer af virksomheden.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-04-12:
Jeg har ikke konstateret den her efterspørgsel, må jeg sige.
Generelt vil det nok være min opfattelse, at man ikke både kan have lønmodtagerrettigheder og være ejer af en virksomhed, for hvem er det så, man har rettigheder fra?
Hvis man selv er ejeren, hvem er det så, man har de der lønmodtagerrettigheder fra
Altså, der er et eller andet der, jeg har svært ved at se – at man både kan være lønmodtager og ejer af et selskab.
Karin Gaardsted (S), 2019-04-12:
Tak for det.
Jeg taler på vegne af hr. Thomas Jensen, vores erhvervsordfører, som ikke kan være til stede i dag.
SF har fremsat et beslutningsforslag, der pålægger regeringen at fremlægge et udspil til, hvordan man kan fremme medarbejderejede virksomheder.
Der foreslås en række forskellige tiltag som bl.a. lovgivning om en særlig selskabsform for medarbejderejede virksomheder og lovgivning om medarbejderejernes rettigheder.
Med forslaget foreslår SF, at man kan kigge i flere retninger i forhold til at forbedre rammevilkårene for de medarbejderejede virksomheder.
Der omtales lovgivning om en skræddersyet selskabsform, MEV'erne.
Der omtales, at medarbejdere i MEV'er gives lønmodtagerstatus frem for status som selvstændige, og der omtales tiltag, der skal styrke adgangen til kapital.
Her kan der f.eks. nævnes en mulighed for at indskyde løn i selskabet, nye regler om rettigheder og ejerskab i forbindelse med ind- og udtræden som medarbejder i en MEV, at Vækstfonden eller en helt ny fond skal have særlige muligheder for at stille garantier for lån til MEV'er, og endelig en mulighed for at betale arveafgift i form af aktier -- er det interessant, at MEV'erne ofte er mere produktive end andre virksomheder.
Det kan jo bl.a. hænge sammen med, at medarbejderne er mere engageret i, at virksomheden klarer sig godt, fordi de selv har en ejerandel af virksomheden.
Derfor er vi positive over for, at vilkårene for medarbejderejede virksomheder undersøges nærmere.
Vi har for nylig her i salen behandlet de udfordringer, der desværre viste sig at være med iværksætterselskaberne, som vi også søsatte med de bedste intentioner.
Vi skal derfor være meget påpasselige med, at vi ikke skaber en ny selskabsform, som muliggør svindel, åbne huller i skattelovgivningen eller andre uhensigtsmæssigheder.
Derfor bør vi også undersøge, om medarbejderejede virksomheder kan tilgodeses på andre måder, hvor selskaberne stadig ligger inden for de nuværende rammer for selskabskonstruktioner.
Af de årsager kan vi ikke støtte beslutningsforslaget i den nuværende form, men vi er positive over for intentionen om at se nærmere på det område her.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-04-12:
Jeg tager imod belæringen om, hvad der er den rigtige socialisme, fra hr. Pelle Dragsted.
Jeg synes jo nok, at det er meget fornuftigt, at de mennesker, der har skudt flest penge ind i et selskab, også er de mennesker, som har mest at sige i forhold til det selskabs disponeringer.
I vores folkestyre er det et meget godt princip med et hoved, en stemme, og at det ikke er pengene, der bestemmer, hvor meget man har at sige f.eks. i et folketingsvalg eller andre steder, men jeg synes i forhold til virksomheder, at det der er meget fair, at det er dem, der bærer den største risiko og har skudt flest penge ind i selskabet, der også bestemmer mest i det selskab.
Så jeg har lidt svært ved at se, at man sådan skal demokratisere virksomheder på den måde, at man skal stemmer efter hoveder i stedet for efter indskuddets størrelse.
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-12:
Altså, erhvervsdemokrati i Danmark er ikke en lille sektor, det er en stor sektor.
Vi snakker om en betydelig del af vores bnp, en betydelig del af vores arbejdspladser.
Det er meget sigende, synes jeg, at der er den her fuldstændig manglende opmærksomhed på, at vi har virksomheder i Danmark, endda en betydelig del af vores økonomi, som ikke er kapitalstyret, som faktisk fungerer efter princippet en mand, en stemme, og vi skulle måske begynde at dyrke det lidt mere i denne tid.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-04-12:
Det er jo klart, at hvis man laver en forening, hvor man fra start af har gjort sig klart, at det kører efter princippet, at man stemmer efter antal hoveder i stedet for efter, hvor mange penge man har skudt ind, så er der investeret ud fra de vilkår, og så er der selvfølgelig ikke noget forkert i det.
Men der vil være noget forkert i, hvis man forsøger at demokratisere eksisterende virksomheder, som er opstået ud fra nogle andre vilkår, og dermed så pludselig fratager folk et ejerskab, som de har købt sig til.
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-12:
Jeg er enig med fru Lisbeth Bech Poulsen i, at den her udlægning af, at det at udbrede medarbejderejerskab skulle være et eller andet socialistisk påfund alene, nok er et forkert billede.
Ser man på både Storbritannien og USA, har det faktisk i høj grad været konservative partier, som har støttet den her form for privat ejerskab, for det er det jo.
Det er bare lønmodtagerne, der er private ejere af deres virksomhed.
Det er ikke statsejerskab, vi snakker om – ikke fordi socialisme nødvendigvis er det.
Det, vi kan se fra en række andre lande, er, at det faktisk er hjælpsomt, at der findes specifikke, målrettede selskabsformer.
Det har man i Storbritannien, det har man i Norge, det har man i Spanien og Frankrig, og det har man i Canada.
Det giver et kendskab til den her type af virksomhed.
Vi har jo også i Danmark former for den her type virksomhed, f.eks. i vores a.m.b.a. eller f.m.b.a., og de er jo netop kendetegnet ved det, som er det grundlæggende princip i demokratiske virksomheder, nemlig at de virker efter folkestyrets princip: en person, en stemme i stedet for en krone, en stemme, som vi kender fra f.eks. aktie- og anpartsselskaber.
Det er det, der kendetegner demokratiske virksomheder, på tværs af om de er ejet af forbrugerne, som vi kender fra Coop og de gensidige forsikringsselskaber.
Mener ministeren, at det kunne være relevant at kigge på, om der var brug for en lignende selskabsform i Danmark?
Karin Gaardsted (S), 2019-04-12:
Det er sådan lidt morsomt at sidde og lytte til.
Det er, som om regeringspartiernes medlemmer ligesom har fået pålagt, at de skal starte med at skælde ud på oppositionen, hver gang man åbner munden.
Jeg vil sige, at vi bliver skoset for ikke at have rettet op på noget for 6-8 år siden.
Det skal han så have ros for at han gør, men ordføreren lyder jo helt fornuftig til sidst, og det er jeg rigtig glad for.
Ordføreren henviser til det med, at vi skal undgå banderne, og det er jeg naturligvis fuldstændig enig i.
Der er bare et område, vi ikke har haft oppe i dag, og som jeg gerne vil høre om ordføreren også vil tage med i det videre arbejde.
Det er facebooklån, for hvis der er noget, der er ureguleret, så er det i hvert fald facebooklån.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-04-12:
Det sidste må erhvervsministeren svare på.
Og til det næstsidste om, at vi skal gøre noget nu: Jeg vil ikke bruge tiden på at tage fat i, hvem der ikke gjorde hvad, jeg vil bare konkludere, at nu sker der åbenbart noget, og skulle fru Lisbeth Bech Poulsen og jeg blive genvalgt, kan vi jo i hvert fald i fællesskab sørge for, at det her bliver sat på dagsordenen på et andet tidspunkt.
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-12:
Men i dag er det, der definerer et kviklån, vel den udbyder, der er af det.
Så det er mere bare for at forstå, hvordan man så vil afgrænse en regulering af kviklån.
Så bliver det vel mere en generel regulering af i hvert fald forbrugslån, og er det det, der ligger i den arbejdsgruppes mandat?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-04-12:
Hvis man overvejer at sætte grænser over åop og indføre andre regler, bør det jo ikke være anderledes, afhængigt af hvem det er.
Hvis der er en bank, der udbyder forbrugslån, og der skulle være et loft over omkostningerne ved det, så skulle det jo gælde, uanset om det var en forbrugslånsudbyder, som ikke lavede andet, eller om det var en bank, som havde det som et sideprodukt.