runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-30:
Tak for det, formand.
Hvorfor har regeringen ikke gjort noget for at nedbringe den omgørelsesprocent, som kommunerne har på handicapområdet, og hvad vil regeringen fremadrettet gøre for at hjælpe handicappede med en mere fair og effektiv sagsbehandling?
Nick Hækkerup (S), 2022-03-30:
Som jeg også sagde før, er det bl.a. sådan, at i de situationer, hvor der er visitationszoner, hvor der er skærpede strafzoner, er der også – i Fyns Politi konkret – et krav om, at der skal anlægges vest, fordi det vurderes, at der er et forhøjet trusselsbillede.
Så på den måde bruger man jo også vesten i de situationer, hvor man tænker, at her er det relevant, og det er selvfølgelig det, der skal være retningslinjen.
Det skal være, at der, hvor det er relevant, skal beskyttelsesudstyret selvfølgelig benyttes.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-30:
Jamen det er jo bare endnu et ord.
Der har været nævnt en handlingsplan, et serviceeftersyn og nu også en retssikkerhedsundersøgelse.
Det er der jo ikke nogen handicappede ude i landet der får det bedre af.
Vi kan godt bruge 117 mio. kr., og vi kan også bruge 0,25 mia. kr.
Det er fint; vi er med.
Problemet her er, at det jo kun er penge og handlingsplaner og luftige tanker.
Altså har ministeren ikke bare ét konkret forslag til, hvad der kunne gøre det bedre for de handicappede ude i kommunerne?
Pernille Skipper (EL), 2022-03-30:
Hvis vi skal gøre noget andet, end vi har gjort før, hvor vi har hoppet fra den ene tue til den anden, så er det et skridt fremad.
Det tager jeg ned og holder ministeren op på.
De langsigtede indsatser er nødvendige, og vi ved jo, at partnervold både går i arv fra udøver til udøver, men det går også i arv fra offer til offer.
Der er nogle kæmpe strukturelle problemer, som det tager mange år, måske endda generationer, at komme ud af.
Men jeg bliver bekymret, når regeringen siger: Lad os starte med indholdet, og så kommer pengene bagefter.
Jesper Petersen (S), 2022-03-30:
Det sidste her er jo en del af nøglen, og jeg kan godt huske, at hr. Alex Vanopslagh har brugt udtrykket det konkrete Danmark, og jeg har da faktisk også selv noteret, at det kunne være passende at komme ind på.
Man har da lige præcis behov for, tæt på erhvervslivet, hvor man er, i hele landet at få uddannet arbejdskraft – også tæt på, så man kan rekruttere dem.
De har da i Sønderborg og på Als kæmpe gavn af, at man uddanner ingeniører på Syddansk Universitet i Sønderborg, eller i Midtjylland, at man uddanner i Herning, at man uddanner i Aarhus, at man er tættere på.
Så vi skal have flere til at søge de uddannelser, men det skal de da i hele landet, og det, der er indkaldt til en diskussion om her, er alene DTU i Lyngby.
Men vi skal da have et blik for hele samfundet.
Trine Bramsen (S), 2022-03-30:
Jeg mener faktisk oprigtigt, at det rigtige er at starte med at spørge, hvad der skal til, og hvad indholdet skal være, og bagefter spørge, hvad det indhold så koster.
Det mener jeg er den rigtige rækkefølge at gøre det i, og jeg mener også, at det rigtige ikke alene er at se på de ting, der koster penge, men også se på de ting, som jeg ved har rigtig stor betydning for de kvinder, der står ude på krisecentrene, og hvor det er en kamp mellem systemer om eksempelvis børnene, eller hvor hastigheden ikke er skruet højt nok op i forhold til at få afklaring på eksempelvis situationen omkring børn.
Jesper Petersen (S), 2022-03-30:
Tak for spørgsmålet til hr. Alex Vanopslagh.
Lad mig starte med at slå fast, at DTU fortsat kan øge deres optag, men at vi med aftalen stiller krav til, hvor stort optaget kan være på DTU's campus i Lyngby.
DTU har valgt at udflytte 300 pladser, og når det er gjort, kan DTU optage lige så mange i 2030, som de gjorde i 2019 på deres campus i Lyngby – 2019 er udgangspunktsåret for den her aftale.
Der er behov for ingeniører i hele landet, også uden for de største byer.
Derfor har regeringen og aftalepartierne også ekstraordinært valgt at underbygge DTU's planer om udflytning til Risø, Kalundborg og Hirtshals med 30 mio. kr.
Det er nogle planer, som jeg er rigtig glad for DTU vil arbejde videre med og føre ud i livet.
Herudover vil DTU som følge af aftalen få flere penge pr. studerende på de tre steder hvert år.
Når vi har diskussionen i dag om DTU's optag, skyldes det alene, at DTU har haft vækst i optaget fra 2019 til 2021 på deres campus i Lyngby.
Den øgede tilgang er bl.a. et resultat af et ekstraordinært højt optag i 2020, hvor forklaringen med al sandsynlighed skal findes i den særlige situation med covid-19.
Den stigende tilgang skyldes også, at DTU i perioden har optaget flere engelsksprogede studerende på kandidatuddannelserne.
Hvis man ønsker flere ingeniører til hele Danmark, er flere engelsksprogede studerende ikke nødvendigvis løsningen.
Det er kun cirka halvdelen af DTU's dimittender, der ikke er danske statsborgere, som kommer i beskæftigelse i Danmark efter 2 år, og det er kun 6 pct. af alle DTU's dimittender, der finder beskæftigelse vest for Storebælt, men vi har behov for ingeniører i hele Danmark.
Vi har i dag ca. 2.600 ledige pladser på ingeniøruddannelserne vest for Storebælt, og regeringen har et ønske om, at flere af disse pladser fremover skal fyldes op.
Der er mange virksomheder der, der har behov for dimittender med tekniske kompetencer.
Jeg er ikke af den opfattelse, at udflytningsaftalen samlet set vil betyde færre ingeniører til danske virksomheder uden for de største byer.
Jeg tror tværtimod på, at når uddannelserne flytter tættere på virksomhederne, skabes der grobund for forskellige former for samarbejde, der betyder, at virksomhederne lettere kan rekruttere dem.
Og aftalen handler om at skabe flere og bedre uddannelsesmuligheder i hele Danmark, ikke om at uddanne færre, heller ikke ingeniører.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-03-30:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Finder ministeren det gavnligt for virksomheder uden for storbyerne, at DTU fremover vil uddanne 500 færre ingeniører som følge af regeringens planer om udflytning af uddannelser?
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-03-30:
Og det er jo noget, vi sidder og diskuterer nu.
Der er jo sådan et populært navn for det, men altså, den måde, hvorpå man gennem flere forskellige selskaber giver penge for at omgå beløbsgrænsen, er jo noget, vi diskuterer bl.a. med spørgerens parti, herunder hvordan vi kan dæmme op for det og sørge for, at der er en lille smule mere åbenhed i hvert fald i forhold til den del af det.
Og der er nogle ting, vi kommer til at ændre på, og som vi er i gang med at ændre på.
Men i forhold til det her med at have frivillige græsrødder på valgstederne i stedet for kommunalt betalte medarbejdere tror jeg det er sundt, at vi holder fast i det, så længe folk har lyst til det.
Anni Matthiesen (V), 2022-03-30:
Nu er det jo sådan, at vi også sender nogle ud til andre lande som valgtilforordnede eller i hvert fald nogle, som holder øje med, om valgene foregår, som de skal, og som for den sags skyld jo også nogle gange efterfølgende rejser en kritik, hvis der er bekymringer.
Altså, tager ministeren det bare til efterretning, at Europarådet faktisk er bekymret eller i hvert fald har udtrykt bekymring, eller kommer ministeren til at henvende sig til Europarådet med en forklaring på, hvorfor der ikke er tanker om at gøre noget ved det?
Eller hvad sker der rent praktisk her efterfølgende?
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-03-30:
Jo, jeg havde selv den glæde at være i Oslo til stortingsvalget sidste efterår og få en rundvisning i deres valgsystem.
Og det er bestemt også et meget godt valgsystem, synes jeg.
Det er måske et mere effektivt system på nogle ledder, end vores er, men der er også nogle ulemper ved det.
Altså, der har man jo valgsedler for hvert parti, hvor vi har tradition for at have én lang spiseseddel med alle partier – nu kommer der rigtig mange partier til næste valg, så den kan nå helt ned til gulvet.
Men jeg tror, nordmændene har meget at byde på.
Men jeg synes, det element, som vi bliver kritiseret for, nemlig det, at man har frivillige græsrødder fra partierne, som er med til at tælle – ikke deres eget partis stemmer, men andre partiers stemmer – egentlig mere er en fordel; det er ikke en fejl i vores system.
Men jeg er helt enig i, at der er masser af ting, vi kan lære – bl.a. også af nordmændene – i forhold til vores valgsystem.
Anni Matthiesen (V), 2022-03-30:
Jamen jeg tror også, det er en styrke, men jeg vil sige: Jeg kan ikke stå her og med total overbevisning sige, at jeg simpelt hen slet ikke tror, der er noget at komme efter.
Det kunne for den sags skyld være, at der var noget af det, man gør i f.eks. Norge, som også kunne bruges i dansk øjemed, og som måske endda kunne gøre, at det blev endnu bedre.
Og det er måske også lidt en opfordring til, at man en gang imellem – selv om man så selv synes, at det her system er fantastisk og det er man totalt tryg ved – prøver noget andet.
Så en gang imellem må vi jo også erkende, at vi som politikere – ved at høre om noget andet, høre om noget nyt – alligevel en gang imellem flytter os og siger: Jamen det kunne jo også godt være, at der var en lille del af den måde, man f.eks. gør det på i Norge, som vi også kunne tage i brug.
Er ministeren slet ikke enig i det?
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-03-30:
Det mener jeg sådan set også er det, vi gør nu her i Folketingssalen i dag, og det er jo en vigtig debat, der også bliver taget i medierne rundtomkring.
Men mit standpunkt er bare det, at vi har en rigtig sund demokratisk kultur i Danmark, at vi har et folkestyre, hvor vores partier ikke bare – det er de også – er professionelle maskiner, hvor folk arbejder og laver kommunikation og politisk arbejde herinde, men at det også er, at man mødes i Vipperødhallen og i forsamlingshuse på Tuse Næs og andre steder, når der er en valghandling.
Så kommer der nogle fra Venstre, nogle fra Socialdemokratiet og nogle fra De Radikale og Enhedslisten, og hvem det ellers er, og er med til at tælle stemmer op.
Og man ved sådan nogenlunde, hvem det er.
Det er jo også rodfæstet i vores folkestyre, og det synes jeg egentlig mere taler for, at det er et stærkt folkestyre, vi har, end det, som det bliver kritiseret for i den her rapport, nemlig at det på en eller anden måde er en svaghed ved vores folkestyre.
Jeg synes faktisk, det er omvendt.
Anni Matthiesen (V), 2022-03-30:
Jeg tror faktisk, at ministeren og jeg langt hen ad vejen er enige.
Jeg har selv tidligere siddet som valgtilforordnet på nogle af valgstederne, og jeg har ikke selv personligt tænkt over, at der var noget forkert i det.
Der, hvor jeg så alligevel synes, at der er lidt uenighed, er der, hvor ministeren på skrift, også over for mig, afviser det og heller ikke ønsker at indlede nogen form for dialog eller drøftelse af, at der måske er nogle muligheder for at gøre det bedre.
Jeg er jo nok, når Europarådet påpeger, at de er bekymrede over, at de opstillede kandidater også sidder som valgtilforordnede, skruet sådan sammen, at jeg tænker, at vi da må have undersøgt, om der er grund til den bekymring.
Jeg kan godt høre, at ministeren siger, at det er der ikke, men jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren om, hvorfor han ikke mener, at vi fra dansk side i det mindste bør drøfte det og måske finde ud af, om der er noget om den kritik, de nu har rejst.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-03-30:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne kvittere for interessen for, at vi har et sundt, stærkt og solidt demokrati ved vores demokratiske valg både her i Folketinget, men selvfølgelig også, når man skal sætte kryds på valgdagen.
Jeg har tidligere oplyst skriftligt, at det er min holdning, at det danske valgsystem er velfungerende, og at vi skal fastholde, at vores valg gennemføres i åbenhed og med lige adgang for alle.
Jeg mener, at Europarådets kritik er uberettiget.
Som nævnt i mit skriftlige svar må kandidater jo ikke optælle egne stemmer.
Kritikken går heller ikke på konkrete tilfælde, men på en generel praksis, som Europarådet måske ikke er vant til.
Den danske praksis med, at opstillede kandidater kan deltage i valget på lige fod med andre vælgere, er i min optik den rigtige for os.
Og både stemmeoptællingen og store dele af den øvrige valghandling foregår offentligt i den forstand, at enhver kan overvære det.
Det giver os en sikkerhed for, at alt går rigtigt for sig.
Så skal vi huske, at Europarådets samlede vurdering af kommunalvalget faktisk er overordentlig positivt.
Det er egentlig ikke nogen stor overraskelse.
Faktisk bliver Danmarks valgsystem gang på gang bedømt som et af verdens bedste.
Men vi skal selvfølgelig lytte til forslag til, hvor vi kan gøre det bedre.
Jeg synes bare, at kritikken skal være velunderbygget for at få os til at ændre vores valghandling.
Vi risikerer nemlig at komme til at gøre skade på et valgsystem, som mange lande misunder os.
Derfor er jeg ikke enig i det forslag, der er til at ændre det.
Anni Matthiesen (V), 2022-03-30:
Tak for det, formand.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-03-30:
Tak for svaret, og jeg er jo sådan set med på, at intentionen med udflytningen af uddannelser ikke er, at der skal uddannes færre ingeniører, men det er nu engang konsekvensen.
Altså, det, som regeringen har gang i, er jo en skadelig symbolpolitik.
Den er symbolsk, fordi den ikke i særlig høj grad gavner Udkantsdanmark så at sige, og den er skadelig, fordi den medfører færre ingeniører, og man kan jo ikke rigtig påstå, at man ikke var advaret på forhånd.
Så vi var i Folketinget klart og tydeligt advaret om, at den her symbolpolitik ville have nogle skadelige konsekvenser, og vi vidste så at sige, at reformen lidt ville blive noget sjusk, og alligevel holder man stædigt politisk fast i det, og det er jo noget, som generelt ses i politik.
Altså, et andet område er folkeskolereformen, som man lavede for et årti siden, og hvor alle forstandige mennesker var ude at advare og sige, at det her kommer til at være skadeligt for den danske folkeskole, og man vælger alligevel at holde ved, og nu må vi så begynde at rette op og begynde at tale om, at vi også skal have lavet om på den reform, og det er jo formentlig det samme, der vil ske med udflytningen af de her uddannelsespladser.
Om 10 år vil vi se, at nå, hov, alle dem, der advarede om, at det her var en dårlig idé, havde ret.
Nu har vi færre ingeniører, og nu bliver vi nødt til at rulle det tilbage.
Hvorfor i alverden vente 10 år?
Hvorfor ikke lytte til eksperterne og sige, at okay, vi kan godt se, at den her symbolpolitik skader os i forhold til at uddanne ingeniører i fremtiden, og vi retter op med det samme?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-30:
Måske har jeg det bare sådan i modsætning til spørgeren, at jeg ikke læser en artikel i avisen på tre-fire sider og så har en holdning til det, lige såvel som jeg, hvis jeg læste et interview med en kvinde, der sagde, at hun var blevet voldtaget, jo så heller ikke på baggrund af den artikel ville fælde en dom nede i landsretten.
Der ville jeg da stole på, at dommeren lyttede, selvfølgelig både til den kvinde, der mener, at hun er blevet voldtaget, men også til den person, der er sigtet, og at man på baggrund af en almindelig bevisførelse og en almindelig retslig procedure til sidst vurderer, om der skal falde dom eller ej.
Det er de samme dommere, der sidder i Flygtningenævnet, og jeg kommer ikke til at læse en artikel på tre en halv side og så træffe en afgørelse.
Det ville være det modsatte af de retsstatsprincipper, som det her land er bygget på, og det modsatte af det, som jeg også håber at Frie Grønne kan bakke op omkring.
For alternativet, altså at det er den til enhver tid siddende minister, der skal læse aviser og finde ud af, hvem der skal have beskyttelse, ville være skidt, både for flygtningene og for det danske samfund.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-03-30:
Men hvis vi skal styrke hele Danmark, navnlig det, som jeg plejer at kalder det konkrete Danmark, altså Produktionsdanmark – Udkantsdanmark bliver det også nogle gange med en snert af nedladenhed kaldt – så er det jo ikke udflytning af uddannelser, der er brug for.
Altså, det er jo ikke sådan, at de har brug for, at vi drysser nogle akademiske studiepladser ud over dem.
Det, som Produktionsdanmark har brug for, er jo for det første gode rammevilkår.
De er konkurrenceudsat, de skal eksportere til andre lande, og de har brug for gode rammevilkår, hvor skatterne ikke er alt for høje.
Og for det andet har de brug for kvalificeret arbejdskraft.
Der synes jeg ikke rigtig, regeringen leverer, og jeg har lyst til at lave sådan en omskrivning af et citat af Zelenskyj på vegne af Udkantsdanmark: Vi har ikke brug for akademiske studiepladser, vi har brug for flere ingeniører og gode rammevilkår.
Og vil ministeren ikke erkende, at man har fokus på det forkerte sted, når man skal se på, hvordan man styrker Udkantsdanmark?
Det er jo erhvervsliv, rammevilkår og kvalificeret arbejdskraft, der er det vigtige.
Jesper Petersen (S), 2022-03-30:
Og det har KU så forholdt sig til og fået foretaget en form for screening.
Og den kan der måske redegøres nærmere for, hvis der bliver stillet et skriftligt spørgsmål.
Regeringens holdning er fuldstændig klar, og vejledningen er helt klart, at man skal undgå at investere i aktiviteter i de israelske bosættelser.
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-30:
Københavns Universitet har investeret omkring 2 mio. kr. i ulovlige bosættelser, og jeg vil gerne sende det over og gøre ministeren opmærksom på de her investeringer.
Men hvad vil ministeren sige til Studerende mod Besættelsen, som på tværs af danske universiteter naturligvis forventer, at de kan tage deres uddannelse på en institution, der ikke yder støtte til et apartheidstyre og dets kontinuerlige brud på folkeretten?
Hvad vil ministeren sige til Studerende mod Besættelsen?
Jesper Petersen (S), 2022-03-30:
Som nævnt fraråder regeringen i overensstemmelse med den vedtagelse, jeg refererede til før, engagement og aktiviteter, der er rettet mod at styrke de israelske bosættelser.
Og tilbage i marts 2018 blev der lavet en vejledning om ansvarlige investeringer, og den påpeger de væsentligste forhold, som ledelsesniveauet blandt investorer skal være opmærksomme på, herunder de forhold, som vi taler om i dag.
Og jeg har som sagt ikke kendskab til konkrete investeringer som dem, hr. Sikandar Siddique antyder her.
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-30:
Jeg må da også erkende, at jeg har utrolig svært ved at forstå, hvordan det overhovedet kan lade sig gøre, at selvejende institutioner, som også er knyttet tæt til det offentlige, har en forbindelse til det offentlige, investerer i selskaber og aktiviteter af nogen art i det israelske regimes ulovlige bosættelser.
Og derfor vil jeg gerne igen prøve at spørge ministeren, om ministeren vil opfordre danske universiteter og andre aktører til at trække deres eksisterende investeringer fra virksomheder, der har aktiviteter i ulovlige bosættelser på den besatte Vestbred.
Vil ministeren opfordre Københavns Universitet til at stoppe med at investere i de ulovlige bosættelser?
Jesper Petersen (S), 2022-03-30:
Som jeg sagde i min indledning, har jeg ikke kendskab til universiteternes konkrete investeringer.
Jeg kan ikke sige, om de har investeringer i israelske bosættelser, og jeg må også minde hr. Sikandar Siddique om, at universiteterne ikke, som det blev sagt i spørgsmålet her, er offentlige institutioner.
De er selvejende institutioner, og de har ansvaret for at forvalte deres midler på en god og ansvarlig måde, herunder, synes jeg jo, at følge de vejledninger og retningslinjer, der er meget klare, nemlig at man altså følger den politik, der er, og ikke bidrager til aktivitet i de israelske bosættelser.
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-30:
Altså, bosættelserne er erklæret ulovlige af regeringen selv.
Det vil jeg gerne starte med at slå fast.
Og de udgør et helt afgørende element i det israelske apartheidstyres undertrykkelse af det palæstinensiske folk.
Så jeg håber virkelig, at regeringen deler min holdning til, at det er afgørende at sikre, at offentlige aktører ikke investerer i krænkelser af folkeretten.
Så et konkret spørgsmål til ministeren: Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at danske universiteter og andre offentlige aktører fremover ikke investerer i firmaer med aktiviteter i ulovlige bosættelser og dermed lever op til internationale forpligtelser beskrevet i FN's retningslinjer for menneskerettigheder og erhverv?
Jesper Petersen (S), 2022-03-30:
Tak for spørgsmålet.
Regeringens politik er, at Israel bør indstille sin bosættelsespolitik.
Bosættelserne er ulovlige efter folkeretten og går direkte imod EU's politik og FN's Sikkerhedsråds resolution 2334.
Derudover fraråder regeringen engagementer og aktiviteter, der er rettet mod at styrke bosættelserne.
Det gør vi som en konsekvens af den israelske bosættelsespolitik og i overensstemmelse med forslag til vedtagelse V 30.
Regeringen bakker derfor op om de fælles EU-budskaber til borgere og virksomheder i EU, der har til formål at skabe opmærksomhed om de risici, der er forbundet med et engagement i bosættelser, og som danske investorer altid skal være opmærksomme på.
Erhvervsministeriet oplyste i forbindelse med besvarelse af Udenrigsudvalgets spørgsmål på almindelig del, spørgsmål 119 i 2021, at regeringen løbende arbejder på at styrke den vejledende indsats over for private og offentlige investorer med afsæt i FN's retningslinjer for menneskerettigheder og erhvervsliv og OECD's retningslinjer for multinationale virksomheder.
Jeg har ikke kendskab til universiteternes konkrete investeringer, men det er mit klare indtryk, at de tager deres samfundsansvar meget seriøst, og at de også gør det, når de forvalter deres midler.
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-30:
Tak, formand, og tak til ministeren for at møde op.
Jeg vil starte med at læse spørgsmålet op.
En række danske universiteter, herunder Københavns Universitet, Aarhus Universitet og DTU, investerer i firmaer, der har aktiviteter i ulovlige bosættelser på den palæstinensiske Vestbred.
FN’s Sikkerhedsråds resolution 2334 fra december 2016 fordømmer de israelske bosættelser, forbyder al byggeaktivitet i bosættelserne og fremhæver, at bosættelserne ødelægger mulighederne for en fredelig tostatsløsning.
Hvad er ministerens holdning til, at danske universiteter ikke lever op til deres internationale forpligtelser ved at investere i firmaer med aktiviteter i ulovlige bosættelser på den besatte Vestbred?
Jesper Petersen (S), 2022-03-30:
Nej, på ingen måde.
Det her kommer til at gøre, at vi får flere og bedre uddannelsesmuligheder over hele Danmark.
Det kommer til at gøre, at den nedgang i ungdomsårgangene, der vil være i de kommende år, hvor der bliver færre, ikke betyder en yderligere centralisering og en svækkelse af mulighederne for de unge, men jo heller ikke for de virksomheder, som hr. Alex Vanopslagh siger han er interesseret i at gavne, over hele Danmark.
De har gavn af, at vi laver en aftale som den her.
Og jeg må også minde om, at det er et meget, meget bredt flertal og ikke bare regeringen, der indgår den her aftale, og at det måske i virkeligheden var hr. Alex Vanopslagh, der så forkert ved ikke at være med i aftalen.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-03-30:
Vi mangler op til 13.000 kandidater inden for STEM-fagene, herunder ingeniørerne.
Så når DTU uddanner 500 færre ingeniører, har vi jo et problem, og så ender vi jo – det er min frygt – ikke med at gavne de dele af landet, som er langt væk fra storbyerne.
Og det får jo mig til at tænke lidt på, at regeringen sådan er gode til de her kommunikationsprojekter, altså udflytning af uddannelser, eller at man laver nogle sundhedshuse om og kalder dem nærhospitaler og hænger et nyt skilt op, men man har ikke reelt gjort nogen forskel, eller nærpolitistationer, der har åbent få timer om ugen.