runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-22:
Tak for det.
Det er jo helt rigtigt, at Dansk Folkeparti og Enhedslisten ser meget forskelligt på mange ting.
Lige i forhold til rettigheden til at gå derhjemme med sine børn ser vi sådan set ikke forskelligt på det.
Vi går ind for, at det er familien selv, der indretter den slags.
Men jeg er lidt nysgerrig på det, når ordføreren siger, at hun ikke ser den demografiske udvikling, der er sket siden 1980'erne, som alarmerende på nogen som helst måde.
Mener ordføreren dermed også, at hun ikke synes, det er alarmerende, at politiet og brandmyndigheder ikke kan køre i specifikke områder omkring nytårsaften, når der er containere og andre ting i brand, at studentervogne fravælger at køre ind i ghettoområder, fordi der er folk, der kaster sten og æg på dem, at der er politibeskyttelse af synagoger osv. osv., hvilket alt sammen er konsekvenser af den indvandringspolitik, vi har ført siden 1980'erne?
Er det ikke alarmerende for Enhedslistens ordfører, og anerkender hun ikke, at de ting er konsekvenser af den indvandringspolitik, vi har ført?
Indledningsvis vil jeg sige, at jeg ikke helt ved, hvad det er for en myte, det er, som nogle eksperter skulle have punkteret.
Det er vist Berlingske selv, der fabulerer over, at danskere i en eller anden snarlig fremtid skulle komme i mindretal.
Det, jeg taler om, og det, jeg kritiserer og ytrer bekymring omkring, er den demografiske og kulturelle forskydning, der er sket over de sidste fire årtier.
Og det er der, hvor jeg nævner, at vi i visse boligområder kan se, hvordan dansk kultur er gået fra at være den herskende norm til i langt, langt mindre grad at præge de boligområder.
Nogle af konsekvenserne er jo bl.a., som jeg nævnte over for Enhedslistens ordfører, politi og brandmyndigheder, der ikke kan køre ind i specifikke boligområder, studentervogne, der undlader at køre ind i specifikke boligområder, beskyttelse af de jødiske synagoger osv.
Det er alt sammen en konsekvens af den udlændingepolitik, vi har ført de sidste fire årtier.
Anerkender Radikale Venstre ikke, at det er en konsekvens af en uansvarlig udlændingepolitik, og at de mennesker bærer et personligt ansvar for at udøve en uhensigtsmæssig kulturel adfærd i Danmark, og at det ikke er Dansk Folkeparti, som Enhedslisten påstår, der bærer det ansvar?
Zenia Stampe (RV), 2024-02-22:
Først vil jeg gerne anerkende, at der er problemer i nogle områder.
Men jeg vil så sige, at hvis man har problemer med at komme ind med en brandbil i et område, er det jo ikke, fordi det område så lever efter libanesiske kulturelle regler eller normer – altså, det er jo ikke okay nogen steder at forhindre en ambulance eller en brandbil eller en politibil i at komme ind.
Det anerkender jeg.
Men det synes jeg ikke er, fordi der står et andet kulturelt regime, et mellemøstligt kulturelt regime op imod det danske.
Så vil jeg sige, at noget af det glædelige er jo at se, hvordan mange af de her mellemøstlige indvandrere begynder at konvergere, ikke bare accepterer vores frihedsrettigheder osv. osv. – jeg ved godt, der er undtagelser, men flertallet respekterer frihedsrettigheder osv. – men også begynder at konvergere med os på det mere basale, kan man sige, altså begynder at have de samme uddannelser, begynder at få de samme fødselsrater.
Det er et tegn på, at de kulturelt faktisk konvergerer med vores majoritetskultur.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-22:
Anerkender Radikale Venstre ikke, at det, at vi har politibeskyttelse af den jødiske synagoge, det, at politi og brandmyndighed har svært ved at køre ind i visse boligområder, alt sammen er konsekvenser af den udlændingepolitik, vi har ført de sidste fire årtier? Altså, er der slet ikke nogen anerkendelse fra Radikale Venstre af, at de to ting hænger sammen på en eller anden måde, og at hvis vi havde ført en anden udlændingepolitik, havde vi ikke haft de samme problemer, som vi har i dag som en konsekvens af den politik?
Zenia Stampe (RV), 2024-02-22:
Det er jo rigtigt, at nogle af de problemer, vi taler om – bandekriminalitet og desværre også antisemitisme – trives i nogle af de her miljøer.
Jeg vil så skynde mig at sige det, som jeg synes der er mange der glemmer at sige, nemlig at det stadig væk kun drejer sig om et meget lille mindretal.
Det store flertal er ikke voldelige bandemedlemmer, antisemitter osv.
Men der er et problem i de her miljøer, og det skal man jo gøre noget ved.
Men det betyder jo ikke, at det er majoritetskulturen i de miljøer.
Steffen Larsen (LA), 2024-02-22:
Fru Zenia Stampe sagde, at vestlige værdier ikke var under pres i Danmark.
Nu har jeg lige været på en tur til Gellerup med Retsudvalget, hvor jeg måtte konstatere, at retsstaten meget tydeligt var under pres, og hvor klaner kørte deres eget parallelle retsvæsen.
Er det ikke en del af de vestlige og danske værdier, at der er en retsstat, der kan tage sig af det og kan drive et retsvæsen, og at det skal være retsvæsenet, der mægler imellem borgerne, og ikke klaner, klanoverhoveder og familier, som gør den slags ting?
Det er lige her, at der er en lille detalje.
Det er ifølge Aarhus Kommune og Østjyllands Politi en mellemøstlig kultur, som driver de her mæglingsmøder og retsmøder, som foregår uden for det danske retsvæsen.
Det er integrationseksperter fra Aarhus Kommune, der siger det.
Det må da på en eller anden måde vække nogle tanker hos fru Zenia Stampe.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-22:
Jeg vil først og fremmest sige, at det jo er synd for de mennesker, som er en del af sådan et system.
Det er ikke os andre.
Det er jo familier med ikkevestlig baggrund, og jeg synes, at vi skal gøre alt, hvad vi kan for at hjælpe dem ud af de der undertrykkende strukturer.
Men det er jo ikke dig og mig, der er i risiko for pludselig at blive trukket for en shariadomstol.
Så jeg synes ikke, at det er en udfordring for det danske samfund, men det er en udfordring for minoritetsetniske borgere, at de kan være udsat for det her system.
Men så vil jeg sige, at al kriminalitet, uanset om det er kriminalitet, der kommer fra mennesker med en anden etnisk baggrund, eller kriminalitet, der i sin tid kom fra grønjakkerne på Østerbro, er et brud på retssamfundet, og det har jo altid eksisteret.
Men det er ikke kriminaliteten, der udfordrer retssamfundet; det er den måde, vi håndterer kriminaliteten på, der er afgørende for, om vi er et retssamfund eller ej.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-22:
Tak til hr. Kristian Bøgsted.
Jeg synes, det var en fin vedtagelsestekst.
Når ordføreren i sin tale siger, at Danmark jo ikke skal være et lukket land sådan helt generelt, men at vi skal sørge for, at dem, der kommer hertil, tilpasser sig vores værdier og lærer at tale sproget og alle de her ting, er jeg nysgerrig på, hvordan Danmarksdemokraterne vil sikre, at der ikke kommer mennesker hertil, som ikke gør alle de ting.
For udfordringen er jo, at lige nu har vi sammensat et Folketing, hvor udelukkende Dansk Folkeparti er tilhængere af, at det vigtige er at føre den rigtige udlændingepolitik og ikke overholde de internationale konventioner.
Og insisterer man som Danmarksdemokraterne og alle andre partier her i Folketinget på at overholde de internationale konventioner, er der jo ikke mulighed for at afvise folk ved grænsen, selv om det måtte være mennesker, som ikke har nogen intentioner om at lære det danske sprog, respektere vores lovgivning eller noget helt tredje.
Så hvordan vil Danmarksdemokraterne helt præcis løse den gordiske knude?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-22:
Nu nævner ordføreren selv konventionerne, og vi vil meget gerne kigge på, hvordan vi udfordrer og ændrer de konventioner, men stadig væk bliver i dem.
Der var en debat i det blå hjørne i omkring uge 5 eller 6, hvor jeg, hvis jeg hørte rigtigt, hørte fru Pia Kjærsgaard sige, at Dansk Folkeparti heller ikke ønskede at træde ud af konventionerne, men blot ville ændre dem.
Det er også derfor, vi har sagt, at der er en grænse for, hvor mange udlændinge ad gangen vi rent faktisk kan kapere kommer ind i det danske samfund, for at vi får dem integreret ordentligt, får dem lært sproget og får dem lært de danske værdier og historien.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-22:
Det er vigtigt for os i Dansk Folkeparti er, at det er i Danmark, vi beslutter udlændingepolitikken i Danmark.
Til det med, om det så kræver, at vi melder os ud af konventionerne eller bare sætter dansk lovgivning over konventionerne på specifikke områder, vil jeg sige, at det sådan set ikke er løsningsmodellerne, der er det afgørende for os.
Det vigtige for os er, at vi fører en udlændingepolitik, som et flertal i den danske befolkning ønsker.
Sådan er det desværre ikke, når man er medlem af de internationale konventioner, for så er det andre lande, ovenikøbet dommere i andre lande, som sidder og beslutter, hvilken udlændingepolitik Danmark må føre, og hvor mange vi må afvise ved grænsen osv. osv. Synes Danmarksdemokraterne, at det er en holdbar løsning?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-22:
Vi mener jo netop, at vi skal have ændret på nogle af de regler og vilkår, der ligger under konventionerne her, og det er også derfor, at jeg her i min tale igen understreger over for ministeren, at der er blevet lovet en ambassadør fra regeringens side, der skal kigge på, hvordan vi som dansk stat rent faktisk får lagt et pres i forhold til at få ændret de her regler og konventioner, sådan at vi kan stramme reglerne og sørge for, at de indvandrere, der nu kommer til landet, rent faktisk vil Danmark, og sådan at vi kan kontrollere dem og sende dem hjem, hvis ikke de vil eller er kriminelle.
Frederik Vad (S), 2024-02-22:
Danmarksdemokraterne har jo en tendens til at efterlyse enormt meget handling fra regeringens side, men ikke selv have nogen forslag til, hvad man skal gøre.
Det er jo lidt specielt.
Ordføreren siger, at vi skal smide flere ud, men ordførerens formand efterlod 1.200 på de danske udrejsecentre til den socialdemokratiske regering i 2019, og på de 5 år, der er gået, siden den socialdemokratiske regering blev valgt i 2019, er antallet af dem, der sidder på udrejsecentrene, blevet halveret.
Ordføreren står og siger, at man i modsætning til Dansk Folkeparti vil holde sig inden for konventionerne.
Det vil vi i Socialdemokratiet også, og det vil regeringen også.
Så hvad er det for en politik, der skal til, for at der bliver sendt flere hjem, når ordføreren ikke er villig til at bryde med de konventioner, som vi heller ikke vil bryde med?
Vi går jo til grænsen; vi går, så langt vi kan gå.
Hvad er det for en politik, der skal sørge for, at flere bliver smidt ud, hvis ikke man er villig til at gøre det, Dansk Folkeparti taler for, nemlig at bryde med konventionerne?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-22:
Jeg er da ked af, at hr. Frederik Vad tager det så ilde op, at vi fra Danmarksdemokraternes side bare efterspørger, at man gør det, som der er blevet sagt fra regeringens side at man vil, og som vi faktisk synes er en god idé.
Vi synes, det er en god idé, at man fra dansk side får udpeget den her ambassadør, som skal finde ud af, hvilke andre lande der gerne vil være med.
At det ikke sker, og at vi efterlyser det, er jeg da ked af at hr. Frederik Vad føler sig stødt over.
Frederik Vad (S), 2024-02-22:
Det er jo bare sniksnak.
Det er bare snak og kommunikation, for der kommer jo ikke noget.
Hvis man kigger på de spørgsmål, der bliver stillet hernede i Folketingssalen, også når der er spørgetid om onsdagen, er det hele tiden sådan noget med, at Danmarksdemokraterne efterlyser, at regeringen skal gøre alt muligt, regeringen har sagt den vil gøre, hurtigere.
Men man kommer jo ikke selv med nogen forslag.
Derfor prøver jeg bare lige at spørge igen: Hvis Danmarksdemokraterne gerne vil have smidt flere ud, end vi gør, hvordan vil Danmarksdemokraterne så gøre det?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-22:
Jeg ved, at der er blevet fremsat forslag.
Men jeg bliver da faktisk lidt bekymret, hvis det er et problem, at man fra oppositionens side rent faktisk efterspørger, at regeringspartierne gør det, de har sagt de vil.
Det bliver jeg da bekymret over.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-22:
Det er selvfølgelig lidt utraditionelt.
Jeg vil bare spørge hr. Kristian Bøgsted, når nu hr. Kristian Bøgsted siger, at der er blevet fremsat forslag, og hr. Kristian Bøgsted er ordfører på området for sit parti, hvad det så er for nogle forslag.
Jeg har hidtil ikke set nogen, som kan sørge for, at flere bliver udvist.
Hr. Kristian Bøgsted er jo ordfører på området.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-22:
Jeg ved, vi har fremsat forslag om, hvordan man f.eks. kan øge kontrollen på udrejsecentrene i forhold til dem, der sidder der, så vi får fanget dem, der sidder derude og begår kriminalitet, og som ikke er kommet ud.
Jeg er med på, at man har fjernet nogle mennesker, men vi har jo fremsat nogle forslag om, hvordan man kan øge kontrollen og tjekke op på, at dem, der er blevet udvist, rent faktisk sidder der, og at vi følger op på, hvor de er henne, i stedet for at vi finder dem alle mulige andre steder.
Det er der fremsat forslag om.
Steffen Larsen (LA), 2024-02-22:
Når et helt boligområde på flere tusind kvadratmeter bliver afskåret fra retssamfundet og bliver afskåret fra domstolene og loven ikke længere gælder, men det er retshåndhævelse via familiemægling og via alternative parallelsamfunds retssystemer, der gælder, så må vi da også være der, hvor det ikke er kriminaliteten, der er problemet.
Det er sådan set rigtigt nok.
Problemet er sådan set, at de her mennesker lever uden for lands lov og ret.
Det er da der, problemet ligger.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-22:
Jeg anerkender, at der er problemer, og at det er problemer, der opstår i parallelle strukturer.
Men det er jo løgn at sige, at man ikke skal overholde dansk lov i Vollsmose, altså at man ikke behøver det, fordi det ligesom er en stat i sig selv og er lidt ligesom et lille pavedømme, hvor man har sine egne regler.
Sådan er det jo ikke.
Men det er et problem, hvis der er nogle, der søger ind i et parallelt system i stedet for at bruge det retssamfund, vi har, og som man skal henvende sig til, hvis man bliver udsat for noget, der er kriminelt, altså at man gør det i stedet for at gå til vores domstole, vores politi og vores myndigheder.
Det er et problem.
Det er først og fremmest et problem for dem, der selv er i det system, og det håber jeg at vi kan blive enige om at gøre noget ved.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-22:
Men jeg hører fru Zenia Stampe stå og sige, at det går godt; de er med på beskæftigelse.
Jeg undrer mig bare lidt over, at når man så ser på statistikkerne og man f.eks. kigger på Danmark, siger vi 83 pct., og for Holland, Ukraine og Litauen siger vi 82 pct., 81 pct. og 81 pct.
Når man så kigger på nogle andre lande: Syrien, Irak, Somalia og Libanon, snakker vi om 51 pct., 47 pct., 47 pct. og 43 pct. i beskæftigelse.
Vil ordføreren ikke godt lige forklare, hvordan de tal hænger sammen med, at de er med på niveau?
Zenia Stampe (RV), 2024-02-22:
Det er jo klart sværere at integrere sig i et samfund, når man kommer fra et helt andet område med et andet sprog osv.
Det synes vi egentlig ikke der er noget mystisk i.
Men når vi kan se, at tendensen har været så voldsomt positiv for mange af de her grupper i forhold til uddannelse, arbejdsmarkedsdeltagelse og også familiemønstre, så synes vi sådan set, der er grund til optimisme på den store klinge.
Men derfor er der stadig væk nogle, som vi har voldsomme problemer med, og dem vil vi gerne være med til at tage hånd om.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-22:
Jamen det er da fint, at man synes, der er en positiv udvikling.
Men nu nævnte jeg fire eksempler her.
Det er jo ikke en »voldsomt positiv« udvikling.
Der er stadig væk store udfordringer med at få dem integreret ordentligt i det danske samfund og få dem til at tage samfundet til sig og rent faktisk bidrage til samfundet og forsørge sig selv.
Det kan man ikke sige, hvis man ligger under 50 pct., når man sammenligner sig med andre lande, der snildt kommer op over 80 pct.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-22:
Men så er der jo også lige den detalje, at de her grupper, som bliver nævnt, altså syrere, afghanere, palæstinensere og somaliere, jo er flygtninge.
De er flygtninge fra nogle regioner, som er meget anderledes end vores land, mens de andre kommer fra kulturer, der ligger tættere på os.
Derfor er det ikke en helt så stor omstilling for dem, og de kommer som indvandrere.
Hvis man tog et eksempel, der handlede om indvandrere fra Mellemøsten, som skulle kvalificere sig i forhold til alle de krav, der er for at få lov til at indvandre, så vi nok også nogle andre tal for dem.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-22:
Jeg anerkender, at der kan være nogle kulturer, nogle befolkningsgrupper, der af den ene eller den anden grund har nemmere ved at lykkes og derfor boner bedre ud i statistikken, og så er der nogle grupper, der boner dårligt ud i statistikken.
Det er i virkeligheden den anerkendelse, som jeg synes der mangler den anden vej rundt.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-22:
Nej, jeg er enig i, at der selvfølgelig i alle grupper, der er kommet til Danmark, er mange mennesker, som klarer sig godt, og som også for en dels vedkommende har taget danske værdier til sig.
Jeg mener også, der er mange, der klarer sig godt efter objektive parametre, men som ender med at blive veltalende fortalere for parallelsamfund; for når man har taget en uddannelse, er man bedre i stand til at forsvare de skæve værdier, som man kommer med.
Men jeg vil også bare samtidig sige, at når man snakker om flertal og ikke flertal, altså f.eks. i forhold til syrere, der kom til Danmark, særlig i 2015 og 2016, har vi en situation, som for kvindernes vedkommende betyder, at hver gang der bliver tjent 1 kr. af en syrisk kvinde i Danmark, bliver der givet over 2 kr. i offentlig ydelse.
Altså, det er under en tredjedel af de syriske kvinder, der er i Danmark, som har fået et arbejde, efter at de har været her snart 10 år.
Der må man jo bare sige, at det er flertallet, der har fravalgt at blive en del af vores normalsamfund i den forstand, at man selvfølgelig går på arbejde, når man bor i Danmark.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-22:
Nu vil jeg altså lige sige med hensyn til syrerne, at det er under 10 år siden, de kom.
De flygtede fra Assad, og vi tog imod dem, fordi de flygtede fra krig og fra en diktator.
Vi tog ikke imod dem – det gjorde vi i hvert fald ikke – ud fra en tro på, at de dagen efter ville blive en overskudsforretning for Danmark.
Men vi kan se på nogle af deres medsøstre, at det kan lade sig gøre, og det er jo det, der skal dirigere vores integrationspolitik, ud over at vi selvfølgelig ikke bare skal åbne grænserne for alle.
Men det skal jo være en tro på og vilje til at få det til at lykkes, og det er det, jeg nogle gange mangler i regeringens og rigtig mange af ordførernes retorik i dag, nemlig viljen til at få det til at lykkes, også selv om det er svært.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-22:
Jeg kan huske, at der, dengang syrerne kom til Danmark, var utrolig mange stemmer, som på linje med fru Zenia Stampe sagde, at de i øvrigt var veluddannede alle sammen, og at det ville være utrolig nemt at få dem i arbejde.
Og vi vidste jo godt på det tidspunkt, at det ikke var tilfældet, hvis vi kiggede i statistikkerne.
Jeg synes ikke, at det er urimeligt at kræve, at når folk har været her i 8 år, har de fundet et arbejde.
Det tror jeg i øvrigt også, hvis man går tilbage og ser på det, at de bosniske flygtninge og de tamilske flygtninge havde på det tidspunkt.
Så vil jeg sige, at hvis det bare handler om indstillingen og at være så åben som muligt, så burde lande som f.eks. Tyskland og Sverige jo være lande, hvor integrationen lykkes utrolig godt, for der har været utrolig meget åbenhed og en utrolig god indstilling – men det er jo bare ikke lykkedes særlig godt i de lande, og derfor tror jeg ikke på, at det er det, der gør det alene.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-22:
Jeg skal gøre det relativt kort.
Jeg vil bare sige tak for, synes jeg, en god debat.
I særlig den sidste del af debatten synes jeg faktisk vi kom rigtig godt ned i materien af, hvordan de forskellige partier placerer sig, og hvem der i en eller anden udstrækning har forstået problemerne, og hvem der ikke har.
Men nok om det.
Jeg tror ikke, der er nogen partier her i Folketinget, der benægter, at det på individniveau kan lade sig gøre at integrere individer, assimilere individer, ind i det danske samfund.
Spørgsmålet er, om det kan lade sig gøre på makroniveau inden for de rammer, som Radikale Venstre ønsker at tilrettelægge udlændingepolitikken inden for.
Og der er det klart vores vurdering, at det kan det ikke.
Det, der er vigtigt for Dansk Folkeparti, er, at Danmark også i fremtiden vil være dansk, og hvis vi ser ind i en udvikling, hvor flere områder i fremtiden bliver danske, bliver mindre mellemøstlige, hvor trygheden stiger, og hvor terrorrisikoen falder, kigger vi ind i den udvikling, som Dansk Folkeparti gerne vil se ind i.
Det er ikke entydigt den udvikling, vi synes vi kigger ind i, og det er derfor, vi har indkaldt til forespørgslen i dag, og det er derfor, jeg håber, at flere partier vil indse, at hvis vi skal se ind i en fremtid, hvor trygheden stiger, hvor terrorrisikoen falder, hvor personfarlig kriminalitet falder, og hvor boligområder, hvor der i dag hersker mellemøstlige normer, i højere grad bliver danske, kræver det, at man fører en udlændingepolitik, der er mere på linje med Dansk Folkepartis.
Det var alt det, jeg ville sige for i dag.
Tak for ordet, og tak for en, synes jeg, interessant og spændende debat.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-22:
Én ting er vi jo enige om, og det er, at vi ønsker en aktiv integrationspolitik.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, om Dansk Folkeparti har andre instrumenter i værktøjskassen end at forbyde ting, at spærre folk inde eller at smide dem ud.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre et par friske bud på nogle andre konkrete integrationsindsatser, der måske kunne få det til at lykkes.
Det spørgsmål er jeg glad for.
Det, jeg plejer at sige i de her debatter, er, at vi gerne vil tale om problemerne for at løse dem.
Det var derfor, vi kom med 25 forslag til forebyggelse i forbindelse med bandepakken.
Det var derfor, vi var med til at vedtage en aftale om fordeling af elever på ungdomsuddannelserne.
Det er derfor, vi gerne vil være med til at sikre en bevilling til Sabaah, så vi kan få mere frisind ind i minoritetsmiljøerne.
Vi er der, hver eneste gang det handler om konkrete løsninger.
Mohammad Rona (M), 2024-02-22:
Jamen vi er jo sådan set enige.
Jeg tror faktisk, at alle partier er enige, også hr. Mikkel Bjørn, om, at det jo ikke handler om alle, men at det handler om nogle.
Lige nu snakker vi om de nogle, og i mit spørgsmål var der jo sådan set også bare en konstatering, i forhold til hvordan det egentlig foregår i den virkelige verden, og det var sådan set bare mere: Hvad gør vi ved det her?
Hvad gør vi ved de drenge, der laver den her ballade?
Hvad gør vi ved dem, for jeg vil også gerne gøre noget for dem?
Frederik Vad (S), 2024-02-22:
Jeg vil gerne takke for historietimen.
Jeg synes, den var lidt nøje udvalgt.
Jeg ved ikke, om brødrene Brandes og Hørup fra det moderne gennembrud ser på mange af de radikale folkevalgte og synes, at det, de repræsenterer, er et opgør med religiøs dogmatik.
Jeg mener, der var en rådmand i Aarhus fra Radikale Venstre, som ville have beviser for, at der egentlig var sket en massakre på jøder den 7. oktober.
Det diskuterede jeg i hvert fald selv med ham i Jyllands-Posten.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Zenia Stampe om noget.
Hun taler om de vestlige værdier og Europa.
Hun er europæer først.
En stor svensk politiker holdt en tale i 2002 i en svensk moské, hvor vedkommende sagde: Vi har ingen kultur her i Sverige; det er derfor, det er godt, at I er kommet hertil, så I kan berige vores kultur, som er kulturløs.
Vi har kun midsommer i det her kulturelt forarmede land.
Det er et land, der har investeret i humanistisk forskning, i fredsforskning, i et feministisk uddannelsessystem, i alt det, som Radikale Venstre også på mange måder er rundet af.
Hvorfor er det, at Sverige på 30 år er gået fra at være et af de sikreste lande i Europa til at være et af de farligste lande i Europa i forhold til skyderi?