runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DD), 2023-12-05:
Ja, drøftelser har der været mange af – og meget lidt handling.
Og jeg er da sikker på, at ordførerne gerne kommer til en rundbordssamtale med ministeren, når ministeren inviterer.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ældreministeren: Hvad er det præcis, ældreministeren så vil gøre for at sikre, at Aase, som er 101 år, kan få en plejehjemsplads og ikke bliver afvist i den kommune, hun bor i?
Hun har et kæmpe behov for at komme på plejehjem, men bliver simpelt hen afvist.
Hvordan vil ministeren så sikre, at dem, der virkelig har brug for en plejehjemsplads, også kan få en?
Karina Adsbøl (DD), 2023-12-05:
Nej, vi skal ikke have partnerskaber; vi skal have rundbordssamtaler, siger ældreministeren.
Det er egentlig interessant, for den 8. november 2021 – der var den samme statsminister, som der er i dag – var der netop oprettet partnerskaber på ældreområdet, og der var vi inviteret på Marienborg netop for at høre om den ældrelov, som jo gang på gang er udskudt.
Jamen hvorfor er det så, at der ikke er sket noget på det her område?
Hvorfor er det, der skal komme et beslutningsforslag, før ministeren siger: Jamen det er også noget, vi har øje for her; nu kommer der også en ældrelov?
Lad os nu se, om den ældrelov kommer i det nye år, eller om den bliver udskudt igen.
Den har jo været længe undervejs.
Men altså, hvorfor er det helt præcis, at man så nu gerne vil indkalde til nogle rundbordssamtaler?
Hvorfor er det, man ikke har det med, netop i forhold til de partnerskaber, der jo er nedsat på hele ældreområdet?
Mette Kierkgaard (M), 2023-12-05:
Tusind tak for ordet, formand, og også tak for beslutningsforslaget, som jeg har set frem til at drøfte.
Med B 45 foreslås det, at regeringen skal nedsætte et partnerskab med det formål at tilvejebringe 5.000 friplejehjemspladser inden 2028.
Partnerskabet skal etableres i regi af Social-, Bolig- og Ældreministeriet med deltagelse af de danske pensionsselskaber, Selveje Danmark, Dansk Industri, Ældre Sagen og KL.
Det foreslås, at partnerskabet skal mobilisere de nødvendige ressourcer, så der skabes en koordineret indsats for at imødekomme det stigende behov, der er for plejehjemspladser.
Det foreslås også, at partnerskabet endvidere skal identificere og komme med løsninger på lovgivningsmæssige udfordringer, og helt konkret indeholder beslutningsforslaget fem forslag til regelændringer, som regeringen med beslutningsforslaget pålægges at gennemføre.
Sådan helt overordnet er beslutningsforslaget jo begrundet i befolkningsudviklingen.
Antallet af personer over 80 år og personer over 67 år har været stigende i de seneste år og vil jo, som vi alle sammen er pinlig bekendt om, også stige i de kommende år.
Efter min opfattelse skal der selvfølgelig være de plejeboliger i Danmark, som der er behov for, og jeg er selvfølgelig også helt enig i, at den stigende andel af ældre i befolkningen fører til et større behov for flere plejeboliger.
I fremtidens boligmiks har friplejeboliger også en vigtig rolle at spille, og derfor synes jeg faktisk også, det er en god nyhed, at ud af de omkring 7.500 plejeboliger, der er etableret siden 2016, er der omkring 1.900, eller hvad der svarer til 25 pct., som er friplejeboliger.
Friplejehjem skal være et vigtigt middel til at sikre den fornødne kapacitet og til at give den enkelte ældre flere valgmuligheder, hvilket faktisk også er utrolig vigtigt.
For friplejehjem medvirker til, at der findes både nye og bedre løsninger, som de kommunale plejehjem også kan lade sig inspirere af, og derfor vil jeg også gerne være med til at se på, hvordan friplejeboliger kan komme til at fylde mere fremover.
Med den demografiudvikling, vi har, mener jeg på den anden side heller ikke, at det dermed alene skal handle om flere friplejeboliger.
Udviklingen stiller også krav til oprettelse af flere seniorboliger og seniorboligfællesskaber.
Vi må se på, hvordan vi kan fremme, at der opføres seniorboliger og seniorbofællesskaber, og hvordan vi kan tilpasse de eksisterende boliger, så de er mere egnede for ældre, og også se på, hvordan vi kan øge trygheden og skabe robuste rammer gennem de større fællesskaber der, hvor vi bor.
For fællesskaber omkring vores boliger får os også til at høre til et sted.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-12-05:
Jamen jeg har ikke sagt, at jeg er ligeglad med nogens idéer eller input til den her debat; det er jeg slet ikke.
Tværtimod ønsker jeg at lytte til så mange som overhovedet muligt.
Jeg kan bare ikke sådan udskrive en blankocheck – det ved jeg heller ikke om man må sige fra Folketingets talerstol – i forhold til at vi vil lytte til ekspertgruppens anbefalinger.
For det kan jo være forslag, som vi er uenige i, eller som er præget af politik eller andre ting.
Mette Kierkgaard (M), 2023-12-05:
Tak til fru Pia Kjærsgaard for spørgsmålet.
Altså, som sagt er jeg jo meget enig i hele grundintentionen, i forhold til at vi alt andet lige med flere ældre kommer til at mangle flere plejeboliger og også flere seniorboliger og bofællesskaber for seniorer.
Derfor vil jeg også gerne imødekomme det, og jeg synes på den måde, at det er godt, at vi får dialogen – for det har vi faktisk ikke tidligere snakket om – omkring lige præcis plejeboliger i den her kreds.
Så tak for det.
Jeg tror bare slet og ret ikke, at partnerskabet er løsningen, som jo er det, det konkrete forslag er i beslutningsforslaget.
For jeg tror, der er risiko for, at det bliver et bureaukratisk vedhæng, og i virkeligheden mener jeg grundlæggende, at kontakten kommuner og pensionsselskaber imellem i høj grad er der i forvejen.
Birgitte Vind (S), 2023-12-05:
Nu er jeg som sagt ikke ordfører på området, så jeg skal passe på, hvad jeg tillægger min egen ordfører.
Men altså, planloven skal vi selvfølgelig alle sammen overholde; det siger sig selv.
Anni Matthiesen (V), 2023-12-05:
Ja, og sådan er det jo faktisk altid med ekspertgrupper – det, at der bliver leveret nogle anbefalinger, er ikke ensbetydende med, at man skal vælge at gøre brug af dem.
Det er jo politikerne, der efterfølgende kan træffe beslutninger.
Birgitte Vind (S), 2023-12-05:
Altså, de tal, vi kender nu i forhold til ventetiderne, er, at 53 kommuner overholder fristen på 30 dage, fra man bliver visiteret til en plejehjemsplads, til man får den.
Så er der en række kommuner, der ikke gør det, og det er selvfølgelig dybt problematisk.
Men det lader til, at kommunerne faktisk overholder det, de skal.
Når det så er sagt, er jeg med på, at der i fremtiden kan blive et øget pres, i forhold til hvor mange plejeboliger der skal bygges, og det er kommunernes ansvar at tilvejebringe de pladser, der er brug for.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-05:
Altså, det er jeg så ikke så overbevist om at regeringen er villig til at se på, når det kommer til stykket, for det ville jo være en ret kraftig liberalisering.
Der bliver jeg nødt til at sige, at i Nye Borgerlige synes vi, det er en god idé, og allerede når jeg tænker det, er jeg næsten sikker på, at Socialdemokraterne ikke synes, det er en god idé.
Virkeligheden er jo bare, at vi har hørt den her minister sige rundbordssamtaler og det her, men de ældre og friplejehjemspladser skal jo bare tænkes ind i rigtig, rigtig mange ressortområder.
Så er bekymringen nok, som jeg også tror kommer fra Dansk Folkeparti, at vi bare kan se, at der kommer til at mangle rigtig mange pladser, og der er jo ikke noget i kommuners økonomi, der tyder på, at de har tænkt sig at bygge flere plejehjem lige nu.
Tak for det.
Jeg reagerede på det, som ordføreren sagde om, at ordføreren aldrig oplevede, at der var en kommune, der lavede benspænd for et friplejehjem, og det vil jeg godt sige – og det kan jeg godt dokumentere, hvis det er nødvendigt – faktisk sker ret ofte.
Det sker typisk med planloven som undskyldning.
Og jo, det foregår både i røde kommuner og i blå kommuner, så det er ikke sådan politisk ideologisk på den måde, men der er altså i det kommunale – og det er min påstand – en følelse af, at friplejehjem ikke er af det gode.
Der bliver jeg bare nødt til at sige, at det er det ikke altid, men det er det jo nogle gange.
Virkeligheden er også, at finansieringen også findes, hvis planloven bare tillod det, for det, der er i forhold til at bygge de her ting, er jo typisk, at man ikke har lyst til at være lige midt i bykernen, hvis man vil bygge sådan en slags oldekolle, altså at man flytter ud, og så flytter man længere og længere ind, og til sidst ender man inden for plejehjemmet, lige inden man går herfra.
Men de vil have lov til at bygge uden for bynær bebyggelse, og det kan man jo ikke ifølge planloven nu.
Så vil ordføreren være villig til, når vi nu skal have den her rundbordssamtale, at tænke på også at ændre i planloven?
Birgitte Vind (S), 2023-12-05:
Jeg synes, at det er det, at man skal sætte sig ned og lave et partnerskab – et nyt partnerskab, der skal holde møde, og et nyt partnerskab, hvor man siger, at vi skal lave referater og vi skal i gang med en lang proces.
Nu kommer der et ældreudspil lige om lidt, og i det ældreudspil vil der komme til at være nogle spor, som vi kan gå på, og det synes jeg selvfølgelig som ordfører for et regeringsparti er vigtigt at vi kigger på.
Altså, det er jo øjnene, der ser.
Jeg var meget enig med ældreministeren i, at vi skal passe på, at vi ikke laver nye bureaukratiske lag.
Vi prøver sådan set fra regeringens side i de her år at sige, at vi skal skabe mindre bureaukrati.
Det er jo i forvejen kommunerne, der har ansvaret for at tilvejebringe de plejehjemspladser, der er, og jeg har personligt ikke i de 3 år, jeg har været ældreordfører i sidste periode, oplevet, at der er nogen, der gerne har villet lave et friplejehjem og ikke har kunnet gøre det.
Altså, jeg oplever faktisk en utrolig stor velvilje fra kommunernes side til at gå ind i det her.
Når vi ikke kan stemme for det her forslag, som det ligger, er det af den grund, at vi simpelt hen ikke synes, det er nødvendigt at lave flere bureaukratiske led i forhold til de regler, vi har i dag.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-12-05:
Jeg er sikker på, at ordføreren klarer det fint som vikar.
Må jeg bare sige, at det da er fint at høre om, at vi skal nu indkaldes til rundbordssamtaler, og at man måske også skal have eksperthøringer, men det synes jeg altså helt ærligt ikke.
Lad os nu komme i gang!
Lad ministeren komme med et udspil.
Vi har ventet alt, alt for længe på det her, og for min skyld kan der både komme seniorboliger, ældreboliger og direkte plejeboliger ind i det her, for der er et kæmpe, kæmpe behov.
Man siger på den ene side, at man ikke har det så godt med fuldstændig at afvise det her forslag, men på den anden side gør man det.
Der må jeg altså bare sige, at pensionsbranchen jo i forvejen har ejendomme for flere hundrede milliarder kroner.
De er vant til det her; de bygger hele tiden.
De er ifølge deres egen brancheorganisation eksperter i at gøre sådan noget.
Hvorfor siger man så ikke bare, at det er fint, og at alle egentlig synes, det er en fin idé?
Ingen taber penge på det, og ingen skal have penge op af lommen.
Jeg kan kun se, at man kan gå i gang.
Og så skal vi ikke have alt det der med, at man svøber det ind i, at nu skal vi altså lige snakke om tingene og have rundbordssamtaler og eksperthøringer.
Lad os komme i gang.
Mette Kierkgaard (M), 2023-12-05:
Tak igen til fru Pia Kjærsgaard for replikken og spørgsmålet.
Altså, sådan som jeg forstår og læser beslutningsforslaget, går det konkret på det her med at etablere partnerskaber, og det er den konstruktion, som jeg slet og ret ikke tror på er det rigtige greb.
Jeg er meget interesseret i, og det kommer der også noget omkring, hvordan vi etablerer nogle bedre rammevilkår for friplejeboliger, og at det bliver en del af ældreloven.
Og det ser jeg frem til at vi også får en fælles drøftelse af, når udspillet kommer.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-12-05:
Jamen der kan jo aldrig blive en risiko, for der er for mig at se virkelig kun gode ting ved det her.
Det er fuldstændig økonomisk uafhængigt, og investorerne kan vinde på det.
Altså, det er jo helt tosset, at man ikke bare siger: Det var da en god idé.
Pensionsselskaberne vil gerne, Ældre Sagen vil gerne, og der er faktisk, har jeg forhørt mig om rundtomkring, fuld opbakning til det her forslag.
Så derfor synes jeg, at det er så underligt, at ministeren siger: Det er godt, vi får dialogen, og vi har ikke haft den før – nej, det har vi ikke, det burde ministeren have sørget for; vi har ikke haft den før, det har vi så nu – og det lyder egentlig rigtig, rigtig godt, og det vil jeg indarbejde i det forslag, som kommer, til en ældrelov.
Altså, det er bare der, jeg er.
Og så taler man om seniorboliger – ja, meget gerne også dem.
Der er behov for det hele.
Anni Matthiesen (V), 2023-12-05:
Tak for ordførertalen.
Der er jo egentlig mange ting, som jeg er enig med Radikale Venstres ordfører i, altså bl.a. det med, at der også skal være plads til både de vilde piger og de stille drenge og modsat, og jeg er også enig i, at der måske er steder, hvor vi har pakket vores børn lidt for meget ind i vat, og hvor de ikke får lov til at bruge deres krop, hverken i løbet af skoledagen eller for den sags skyld når de har fri.
Der er noget, som jeg godt vil spørge lidt ind til.
For det står, når ordføreren holder taler, næsten fast, at man er utilfreds med, at der mangler ressourcer.
Er der ikke også andre ting end bare penge, der skal til, for at vi får skabt en god folkeskole?
Altså, jeg synes jo lidt, at det en gang imellem kommer til at overskygge det.
Så er der ellers nogle ændringer i folkeskolen, som ordføreren mener der skal til, for at vi får en bedre folkeskole?
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-12-05:
Så nævner ordføreren også, at ordføreren gerne vil afskaffe folkeskolereformen.
Det er jeg jo meget enig i, men hvornår var det, Radikale Venstre indså, at folkeskolereformen var en fejl?
Lotte Rod (RV), 2023-12-05:
Et af mine store forbilleder, den tidligere undervisningsminister Jørgen Jørgensen, som var minister, både dengang vi lavede den nye folkeskolereform i 1930'erne og i 1950'erne, gav sådan et meget smukt citat om, at folkeskolen skal stå i sin egen ret, og at det ikke skal være en forstue til den videre uddannelse.
Jeg vil gerne have, at det skal være sådan, at folkeskolen handler om folkeskolen, altså at man får lov til at fordybe sig i fagene, at man kommer til at synes, at den bog, som man skal læse, virkelig er spændende, fordi det er en god historie, eller at man interesserer sig for planeterne, eller at man kommer til at synes, at tysk er fedt, fordi man fordyber sig i det, og det ikke er, fordi det hele tiden er noget, som man skal bruge for at komme videre.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-12-05:
Tak for en meget engageret ordførertale.
Jeg kunne, når ordføreren taler om, at folkeskolen igen skal stå i sin egen ret, godt tænke mig at spørge lidt ind til, hvad ordføreren mener med det.
Så hvad mener Radikales ordfører, når man siger at »stå i egen ret«?
For jeg har hørt, at det blev sat sammen med, at der ikke skulle være nogen eksamener, og det er ikke sådan, jeg tænker, når jeg tænker på, at folkeskolen skal stå i sin egen ret.
Lotte Rod (RV), 2023-12-05:
Ja, for det er jo ikke nok at snakke om det her.
Virkeligheden derude er, at der er blevet sparet på folkeskolen år efter år, og at der så er flere børn, som ikke kan være i den almindelige undervisning, og som får brug for specialundervisning, som kommer til at blive dyrere, hvilket igen gør, at der bliver sparet på folkeskolen.
Vi mener jo i Radikale Venstre, at det er vores velfærdskontrakt, der er på spil, altså det, at forældrene har tillid til folkeskolen, og at der ikke bliver ved med at være flere og flere forældre, som vælger folkeskolen fra, fordi den ikke er god nok.
Og det kræver, at vi herindefra tager ansvaret for, at rammerne om den almene pædagogik er gode.
Anni Matthiesen (V), 2023-12-05:
Men der er jo i udspillet netop også lagt op til, at det skal være væsentlig lettere at kunne have to voksne eller to lærere i klassen.
Så det er jo noget af det, vi har fat på, og det håber jeg også at Radikale Venstres ordfører anerkender.
Så kunne jeg igen godt lige tænke mig at spørge ind til: Hvornår er der ressourcer nok i folkeskolen?
For jeg er jo enig i, at vi har et problem med, at vi ikke har lærere nok, men mener Radikale Venstres ordfører så, at pengene vil sikre, at der kommer flere lærere?
Lotte Rod (RV), 2023-12-05:
Det, der jo bare er problemet, er, at det, hvis man kun gør alt det andet, men man ikke vil prioritere de penge, der skal til, for at der er lærere og pædagoger nok, så lidt bliver til sådan noget snak, vi har herinde på Christiansborg, om, hvordan vi gerne vil have at undervisningen er, hvilket bare er noget andet, end hvordan virkeligheden derude er.
Vi kan tage nogle af de drenge, som vi snakker om her.
Det kan være, at nogle af dem netop har været oppe at lege lidt vildt, nogle af dem har måske også været i konflikt, de har måske været oppe at slås i et frikvarter, og forskellen er jo, at læreren, hvis der kun er én lærer i klassen, så skal tage stilling til, om man skal gå ind og begynde undervisningen i klassen og så overse den dreng, der har brug for, at man hjælper med at løse konflikten.
Men hvis der faktisk i modsætning til det er to voksne, så er der med samme en, som kan være med til at finde ud af, hvad det var, der skete.
Lige nu tror jeg, vi kommer til at skælde alt for mange drenge i skolen ud, fordi der faktisk ikke er den tid til at finde ud af, hvad det var, der var på spil, og hjælpe børnene med det samme.
Næh, det er jo os politikere, der vælger, hvad der skal til for at komme videre på ungdomsuddannelserne.
Vi kan jo bare vælge, at folkeskolen skal stå i sin egen ret igen.
Jeg synes jo, det er et svigt, at det, I kan mande jer op til, er at komme med 500 mio. kr. til nogle forløb, når det, der er brug for i folkeskolen, helt grundlæggende er, at der skal være flere lærere, sådan at de har tid til at forberede god undervisning, og så skal vi afskaffe eksamenerne for så at give lærerne mulighed for at fordybe sig i undervisningen.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-12-05:
Jeg nævnte også i min egen tale, at det kunne være en negativ ting for drengene med det her teaching to the test, så det er jeg sådan set enig i.
Men omvendt er det jo også en objektiv, målbar måde ligesom at differentiere drenge og piger på, så kan man ikke forestille sig, at det ville være sådan, at pigerne ville stikke endnu mere af, hvis der ikke var nogen eksamener?
Lotte Rod (RV), 2023-12-05:
Nej, jeg synes, det store problem i folkeskolen lige nu, ud over at skolen er underfinansieret og at regeringen ikke vælger at tage ansvar for at prioritere de penge, der skal til, for at lærerne har tid og materialer til at lave god undervisning, er, at det hele kommer til at handle om, hvad man skal til eksamen.
Ministeren har selv været ret god til at sige det flere gange, altså det her med, at der er et meningstab i skolen, hvor det, hvis man spørger, hvorfor man skal gøre et eller andet, handler om, at man skal bruge det til eksamen.
Lige nu har vi skabt en udskoling, hvor det jo, nærmest fra første dag man kommer i 7. klasse, alt sammen kommer til at handle om, at det er, fordi man skal til eksamen.
Jeg vil gerne tilbage til, at folkeskolen står i sin egen ret.
Jeg vil gerne have, at man kan fordybe sig i fagene, og derfor synes jeg, vi sammen med lærerne skal udvikle en ny måde at afslutte fagene på, for den måde, vi kører eksamen på i dag, fylder alt for meget.
Det ødelægger undervisningen.
Det har vi været i en proces hen imod hen over årene, og jeg mener det meget bogstaveligt.
Jeg ønsker at afskaffe hele folkeskolereformen og sammen med den også den tænkning, der lå bagved.
Det er jo derfor, jeg er så optaget af, at vi ikke bare fjerner nogle af målene for fagene, men at vi også gør helt op med den målstyring, der er, og det pres, der er, i forhold til at det hele tiden handler om at komme videre.
For i virkeligheden er det fineste og vigtigste i skolen jo det, som man ikke kan måle.
Anni Matthiesen (V), 2023-12-05:
Tak for en fin tale.
Der er jo rigtig mange af de ting, som ordføreren står og siger på talerstolen, som man kan sætte flueben ved, hvis man læser regeringens folkeskoleudspil.
Altså, næsten det hele indgår jo deri, kan jeg så afsløre.
Det sidste, ordføreren kom omkring, altså hvordan vi får skabt mere ro i klasserne, er jo også noget af det, der indgår i selve udspillet, som vi skal til at forhandle her i løbet af foråret.
Nu, hvor ekspertgruppen kommer med nogle anbefalinger – de er faktisk tæt på at være i mål – er det så ikke nogle anbefalinger, som Dansk Folkeparti gerne vil lytte til, inden man begynder at konkludere?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-12-05:
Jeg synes, det er nogle fine tiltag, og jeg synes, at tolærerordning er en god idé, men jeg synes også lidt, det er en lappeløsning.
Altså, der er jo en grund til, at den her uro opstår i første omgang, og det er den, vi i Dansk Folkeparti er meget optaget af.
Jeg tror, vi skal kigge på en opdatering af folkeskolens ordensreglement, sådan at det i højere grad end i dag er muligt – og det ved jeg som skolelærer faktisk er meget svært – at sanktionere de elever, som konsekvent nægter at indrette sig efter det ordensreglement, der er, både i klassen og i skolen i det hele taget.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-12-05:
Jeg vil dog alligevel sige, at de tre tiltag, som vi kommer med i vores udspil, altså det her med bedre mulighed for tolærerordninger, bedre mulighed for en psykologfaglig overbygning til folkeskolelærerne og det her med særlige kompetencer inden for specialpædagogik og klasseledelse, nok har en mulighed for at adressere det med uro i klassen.
Og jeg vil gerne høre, hvad ordføreren ellers vil foreslå.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-12-05:
Jo, det er jeg helt overbevist om at det er.
Jeg synes faktisk, der er rigtig mange gode og fremragende forslag, og jeg er meget enig med regeringen i mange af de tiltag, som de har fremlagt.
Jeg er ikke sikker på, at det bliver sådan en quickfixløsning, altså at når det er implementeret, løser det alle folkeskolens udfordringer.
Det er noget, vi er meget optaget af i Dansk Folkeparti.
Vi kan se på undersøgelser, at spørger man forældrene til de elever, der oplever en meget stor mistrivsel i folkeskolen, svarer de fleste af dem faktisk, at uro er hovedårsagen til det.
Og det er der, vi i Dansk Folkeparti er meget, meget optaget af, hvordan vi adresserer den udfordring.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-12-05:
Tak for en god tale.
Er det ikke nogle initiativer, der vil gøre noget i forhold til den her problemstilling?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-12-05:
Det er i hvert fald nogle anbefalinger, som vi meget gerne vil sætte os ind i, men jeg kan simpelt hen ikke love, at vi vil lytte til dem.
Altså, ekspertanbefalinger er generelt noget, man skal være meget, meget varsom med sådan definitivt at sige at man vil lytte til, for eksperter er også meget ofte mennesker med politiske holdninger, og det synes jeg man skal være meget opmærksom på – også i forhold til hvordan ekspertgruppen er sammensat, hvem der har placeret dem i ekspertgruppen osv. osv.
Der kan være mange forskellige interesser på spil, som man skal være opmærksom på.
Men jo, vi lytter generelt til alle, der har noget interessant eller vigtigt at sige, og hvis vi er enige i det, tager vi det meget gerne til efterretning.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-12-05:
Nej, det siger ordføreren heldigvis ikke, og nu er han jo heller ikke skyldig i hverken folkeskolereformen eller mange af de andre fejlgreb, der i årtier er taget her fra Folketingets side.
Virkeligheden er, at der er forskel på køn, og at vi aldrig kommer helt i mål med det her.
Betyder det så, at vi skal lave en skole, der i al fremtid er fuldstændig tåbeligt sat sammen over for drengene?
Nej, selvfølgelig skal vi ikke det.
Men uanset om vi laver noget i overmorgen, har vi stadig væk et efterslæb i forhold til dem, der nu går i 10. klasse, og som vi har forsømt i den periode.
Og skal vi så bare acceptere, at de ikke kan få en videregående uddannelse?
Nej, vi skal ikke acceptere det, for det er ikke godt nok.
Men det kan vi bedre se af PISA-undersøgelsen.
Vi har lige nu en folkeskole, hvor man bliver dårligere og dårligere, og det kan vi jo ikke acceptere herinde.
Men kønnene tror jeg altså aldrig nogen sinde at selv Folketinget bliver i stand til at ændre på.