runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-03-13:
Man nævner en strukturel ramme omkring helhedsplejen.
Altså, det klinger faktisk lidt bureaukratisk og embedsmandsagtigt for mig, men nu får vi så at se.
Jeg må bare sige, at jeg da håber, at det vækker lidt tanker, også hos de partier, som nu sidder med omkring bordet, i forhold til ministerens udsagn, og som jo faktisk har bakket Dansk Folkeparti op med hensyn til de her tiltag, som ministeren tilsyneladende ikke bryder sig om, hverken når det gælder en værdighedspolitik, en klippekortordning, penge til at etablere køkkener til mad på plejehjemmene, ældrecheck eller afskaffelse af udhulingen af folkepensionen.
Nu vil man så gerne give en langt højere folkepension, i og med at man giver 1.000 kr. skattefrit ekstra om måneden.
Altså, det må klinge lidt hult hos de partier, der sidder med ved bordet, og de må tænke: Det har vi jo egentlig bakket Dansk Folkeparti op i i de år, hvor Dansk Folkeparti havde en afgørende indflydelse, som Dansk Folkeparti forhåbentlig får igen på ældrepolitikken, men det er jo så op til de partier, der sidder rundtomkring, om man skal være med til den her strukturelle helhedspleje med strukturelle ændringer, som ministeren kalder det.
Mette Kierkgaard (M), 2024-03-13:
Nej, det er rigtigt, at jeg berigtigede citatet i mit første svar.
Jeg kan bekræfte, at det, jeg foreslår i det udspil til ældrereformen, grundlæggende tager afsæt i tilliden til den ældre, og det er jo det, der er hele kernen i selvbestemmelse, altså at vi bygger en helhedspleje op, som gør op med årtiers regeltænkning i forhold til både hverdagspolitik, kvalitetsstandarder, opgørelser i forhold til enkeltydelser osv.
Vi får skabt en strukturel ramme omkring helhedsplejen, som gør, at selvbestemmelse, ikke kun i forbindelse med klippekortet, men i hverdagen – mandag, onsdag og fredag – kan blive en realitet for de ældre.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-03-13:
Ja, det er det, og jeg har jo desværre også kunnet erfare, at den vej, Dansk Folkeparti går, er en helt anden end den, ministeren som minister for denne regering ønsker at gå.
Det er tillid, det er afbureaukratisering, det er strukturelle forandringer osv.
Jeg må bare sige til ministeren, at jeg ikke tror, at ministeren på noget tidspunkt vil opnå tilnærmelsesvis det samme for de ældre, som Dansk Folkeparti har opnået over en længere årrække.
Det bliver jeg bare nødt til at sige.
Jeg må indrømme, at jeg tror, at når der bliver sagt, at eksempelvis klippekortordningen nærmest bare er noget bureaukratisk noget, man skal afskaffe, så er der mange ældre, der sidder derude og tænker: Hvad er det, vores minister siger, for den har vi haft gavn af, den har vi brugt, det har været noget af det rigtig gode?
Det er der også mange, der siger om ældrechecken, og jeg hører jo stadig væk om det.
Selv om det er rigtig, rigtig mange år siden, den blev indført, får jeg stadig væk utrolig søde postkort fra ældre mennesker, der takker for den ældrecheck, som nu heldigvis igennem årene er blevet forhøjet.
Den er måske også et eller andet bureaukratisk monster?
Altså, jeg må sige, at ministeren desværre kun i højere og højere grad bekræfter mig i, at vi vil hver sin vej i forhold til de ældre.
Jeg tror, at Dansk Folkepartis vej er den rigtige, og jeg tror på, at det er det, man lytter lidt til ude i baglandet i stedet for at lytte til noget, der mere eller mindre er embedsmandssnak og meget stift i forhold til de ældre ligesom det, ministeren er inde på.
Men altså, vi må jo afvente at se et resultat, som jeg håber bliver godt, men som jeg da kan sige at jeg ikke har de store forventninger til.
Men jeg håbede faktisk, at ministeren var fejlciteret, men det kan jeg så forstå at ministeren ikke er.
Jacob Jensen (V), 2024-03-13:
Vi kører netop ikke videre med den samme kvote som i 2023.
Vi laver nu netop en kvote.
Vi laver en regulering.
Vi håndterer det her ved også at indsamle data, så vi bliver klogere på den bestand, som er udfordret, og det er sådan set, synes jeg, en fin, balanceret tilgang til det ligesom, som jeg nævnte, andre steder, hvor rådgivning om eksempelvis ål siger, at her er noget, vi særlig skal være opmærksomme på, og torsk i Østersøen giver vi en pause.
Jeg er også blevet skældt ud for at sige, at nu stopper vi med at fiske torsk i Østersøen.
Det var så fritidsfiskerne, der var kede af det.
Her finder vi så en løsning, hvor fiskeriet, om end begrænset, kan fortsætte, men hvor vi rent faktisk laver en regulering, i modsætning til hvad der tidligere har været, som ordførerens parti i øvrigt har støttet igennem årene.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-03-13:
Nu er det ministeren, der har efterspurgt nogle anbefalinger, og det har DTU Aqua så leveret den 6. oktober 2023 på fødevareministerens anmodning.
Der står der så i konklusionen i notatet for alle bestande af stenbider på nær i Nordsøen: Et fald i den størrelsesorden af landinger vil sandsynligvis føre til en kategorisering af bestandene under IUCN som kritisk truet og dermed en anbefaling af lukning af fiskeriet.
Det er så den lukning, som ministeren overhører for i stedet at køre videre med den samme kvote som i 2023.
Kan ministeren ikke se, at det er langt ude på baggrund af de anbefalinger, der ligger?
Jacob Jensen (V), 2024-03-13:
For hvis man sammenligner med det fiskeri, der har været igennem de sidste bare få år, er det altså betydelig under det, hvis man kigger 2, 3, 4 år tilbage.
Det bliver der nu sat en kvote for, hvor der tidligere ikke har været nogen kvote, hvor der tidligere ikke har været noget krav om logbog, og hvor der ikke tidligere har været noget som helst.
Det bliver der nu, sådan at vi netop også får indsamlet noget data, så vi kan håndtere og dermed også bedre regulere, hvordan stenbiderfiskeriet skal finde sted fremadrettet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-03-13:
Jamen jeg mangler ligesom at få ministerens anerkendelse af, at vi altså her har en fiskeart, som ikke bare gør som torsken; at vi har en fiskeart, som søger tilbage til de farvande, hvor fisken er udklækket.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren tror, at den her kvote på 15 t i år har den konsekvens, at stenbiderbestanden vil vokse fremadrettet.
For det er jo det, vi skal forholde os til: Der er faktisk en fiskebestand her, der er alvorligt truet, og den skal genoprettes.
Jacob Jensen (V), 2024-03-13:
Jeg havde måske håbet, men alligevel nok ikke regnet med at få ros.
For som ordføreren også siger, har ordføreren jo selv været med til at støtte, at man ikke har haft nogen regulering på stenbiderne igennem, ja, al tid, til trods for, som ordføreren også siger, man har vurderet, at bestanden har været påvirket i nedadgående retning.
Der har ikke været nogen regulering; der har ikke været nogen kvoter; der har ikke været nogen krav om, at man skulle føre logbog.
Der har ikke været noget som helst, hvad stenbiderfiskeriet angår.
Nu kommer jeg så, fordi jeg netop lytter til den biologiske rådgivning, og siger, at vi bliver nødt til at lave en balanceret tilgang til tingene.
Vi indfører en kvote, og vi indfører krav om logbog.
Der er andre steder, hvor jeg har sagt, at med f.eks. ål tager vi en pause og med torsk tager vi en pause.
Her finder vi også en balanceret løsning.
Det er første gang, det sker.
Jeg forventede ikke at få ros, men man kunne selvfølgelig have håbet.
Mette Kierkgaard (M), 2024-03-13:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig starte med at læse det helt præcise citat op, som stod i pressen: »Regeringen har præsenteret en omfattende reform af ældreområdet, der gør op med minuttyranni, kontrol og detailstyring.
Over for det står Dansk Folkeparti, som ønsker at fortsætte ad den vej, der har kendetegnet ældreområdet de seneste mange år, og som i høj grad er årsag til nogle af de problemer, vi ser på området i dag.«
For det er også vigtigt for mig at understrege, at jeg i citatet ikke giver Dansk Folkeparti hele æren, hvis man kan sige det på den måde, for de udfordringer, som jeg ser vi i dag står over for i forhold til både forvaltning, styring, kontrol og levering af en god ældrepleje med kvalitet.
Grundlæggende har vi jo igennem de seneste mange år troet, at kvalitet kunne skabes gennem nogle af de ting, som ordføreren også nævner i sit spørgsmål, bl.a. værdighedspolitikker, øremærkede puljer og klippekort.
Og jeg er slet ikke i tvivl om, at de initiativer også er foreslået i den bedste mening, og de har også været ude at virke, men det, der også sker ude i praksis med sådan en slags forslag, er, at det sætter et kæmpe bureaukratisk apparat i gang.
De her krav omkring værdighedspolitikker, øremærkede puljer og klippekort forudsætter mængder af dokumentation, vejledning og afrapporteringskrav.
Det betyder, at når man ser på det fra medarbejdernes perspektiv, bliver de låst i de handlemuligheder, de har.
Derfor ønsker vi også nu i regeringen at gå en anden vej, og det er også det, der fremgår af vores udspil til en ældrereform, hvor vi vil sætte den ældres selvbestemmelse, ønsker og behov i centrum.
Fagligheden skal sættes fri, og samspillet med civilsamfund og pårørende skal være meget stærkere.
Grundlæggende er udspillet til en ældrereform en tillidsreform, som går på at skabe de rigtige forudsætninger og bygge de rigtige rammer op for, at tillid kommer til at rime på kvalitet til glæde for både de ældre og selvfølgelig også medarbejderne, som er dem, der er nogle af de mest værdiskabende i forhold til en god ældrepleje.
Der må jeg så også bare konstatere, bl.a. på baggrund af nogle af de forslag, som spørgeren også oplister, at som jeg hører det, er det en anden vej, Dansk Folkeparti går, og det er jo sådan set også helt fair.
Peter Hummelgaard (S), 2024-03-13:
Lad mig starte med bare lige at slå helt fast, at jeg jo selvfølgelig som justitsminister anser retssikkerheden og også grundlæggende menneskerettigheder som nogle af de mest centrale grundpiller i et demokratisk samfund som det danske.
Regeringen har derfor også løbende et fokus på, hvordan vi sikrer borgernes rettigheder og retssikkerhed, og jeg vil også mene, at vi har et retssamfund, som vi kan være meget stolte af.
Justitia peger i rapporten på en række eksempler, som efter Justitias opfattelse er udtryk for en løbende forringelse af borgernes retssikkerhed og rettigheder, som ifølge Justitia har stået på siden 2014.
Jeg må bare konstatere, at jeg i det her spørgsmål er grundlæggende uenig med Justitia.
For mig styrker det sådan set retssikkerheden for almindelige borgere, hvis politiet får effektive værktøjer til f.eks. at gribe ind over for banderne, og når vi i Danmark ikke har set den udvikling, man har set i Sverige, skyldes det jo bl.a., at vi fra politisk hold løbende har taget bestik af situationen og udviklingen.
Det mener jeg ikke er at svække retssikkerheden, men derimod at styrke den.
Retssikkerhed er også, at vi har et politi, der kan håndtere og gribe ind over for samfundsnedbrydende kriminalitet.
Herudover har jeg noteret mig, at det fremgår af rapporten, at Danmark stadig er et af de lande i verden med den bedste beskyttelse af fundamentale rettigheder.
Det betyder selvsagt ikke, at vi ikke kan gøre mere, og at det er afgørende, at vi til stadighed bliver ved med at sikre, at der er den fornødne opbakning og tillid til den danske retsstat.
Og det er jo også derfor, at regeringen sammen med alle Folketingets partier i efteråret 2023 har indgået en ny flerårsaftale for domstolenes økonomi for 2024-2027 med et historisk løft af domstolenes økonomi, og jeg er som justitsminister meget glad for, at alle Folketingets partier står bag en meget solid flerårsaftale.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-03-13:
Jo, men nogle gange kan det være godt at vedtage lovgivning, der har en vis holdbarhed, og vi skal jo frem til at være et nulemissionssamfund.
Så hvorfor ikke have lovgivning, som er ambitiøs?
Og skal jeg forstå ministerens første svar sådan, at det, vi udmønter her, er en minimumsimplementering, og at der faktisk ville være en mulighed for at implementere det på en anden måde, på en dansk måde, hvor vi tager et højere klimahensyn?
Lars Aagaard (M), 2024-03-13:
Jeg tror, at det var SF's ordfører, der var inde på, at der jo er et proportionalitetshensyn her.
På den ene side er der det med, at de virksomheder, der skal omfattes, også skal have et væsentligt energiforbrug, og det er jo det skift, der er nu, fra antallet af ansatte til størrelsen af energiforbrug.
Det betyder så, som spørgeren rigtigt siger, at det samlede antal går ned, men man skal være opmærksom på, at det altså også kommer til at omfatte nogle nye typer, som i dag ikke er reguleret, og som har et stort energiforbrug, og der synes jeg, det er uhyre fornuftigt, at vi går mere målrettet efter det, det handler om.
Og så er det regeringens generelle politik, at vi vil implementere direktivnært, og det vil vi også gøre i den her sammenhæng.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-03-13:
Man kunne jo vælge, at det her lovforslag vedrører flere virksomheder, og der ligger jo to høringssvar fra SYNERGI og Rådet for Grøn Omstilling, der ligesom påpeger, at lovforslaget medfører, at der er flere virksomheder, der vil blive omfattet af det fremadrettet.
Er ministeren ikke enig i, at vi ville kunne få en større klimaeffekt, hvis nu vi lod det her omfatte flere virksomheder?
Altså, hvorfor er man lige endt på det snit?
Er det bare, fordi EU ligesom pålægger os, at vi skal lægge snittet på et bestemt energiforbrug?
Altså, det savner jeg bliver begrundet ordentligt i den udvalgsbehandling, vi skal have, eller af ministeren allerede nu.
Lars Aagaard (M), 2024-03-13:
Det er jo en fristende tanke, al den stund at det så måske ville gøre, at Dansk Folkeparti vil stemme for EU-regulering, så man kunne få den opbakning gjort tydelig.
Men nej, jeg synes ikke, det er en smart idé, for vi har faktisk været i dialog med de organisationer, der repræsenterer de virksomheder, som er omfattet af de nye krav, og her har det været et ønske, at man skulle se på både klimasyn og energiledelsessyn osv. og se det i en sammenhæng.
Derfor lægger regeringen vægt på, at det bliver behandlet i en sammenhæng.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-13:
Det var jo en fin indirekte bekræftelse, den tager vi med.
Men er ministeren ikke enig i, at det da er tordnende dårlig parlamentarisk stil, at man tager et lovforslag, som indeholder EU-implementering, hvor nogle altså, selv om de er uenige i indholdet, vil, når det kommer fra EU, føle sig tvunget til at stemme ja?
Ydermere tager man noget, som er ekstremt betændt, nemlig sådan en socialistisk pakke her, som vil begå overgreb på virksomhederne i deres frie ret til at regulere, hvordan de ønsker at drive dem, og så skal vi også stemme for det, bare fordi man er lidt EU-konform og også vil stemme for EU-implementering.
Det ordentlige ville være, at man tog skæg for sig og snot for sig.
Så kan man selv afgøre, hvad der er hvad.
Men i hvert fald skulle man tage EU-implementering i én afstemning og så alt det, som regeringen selv må stå på mål for med sit flertal herinde, i en anden afstemning.
Lars Aagaard (M), 2024-03-13:
Det sidste synes jeg er en mindre klog idé, al den stund at en af grundene til, at vi fremsætter det her lovforslag nu, er, at det set i et virksomhedsperspektiv, der bliver omfattet af reguleringen, har været et ønske, at man skulle se EU-kravene og det nationale krav om klimasyn i en sammenhæng, og derfor har regeringen valgt at fremsætte det som et samlet lovforslag for at give virksomhederne den samlede klarhed.
Så det var svaret på den ene del.
Så er det sådan, at det her lovforslag jo hænger sammen med aftale om grøn skattereform.
Grøn skattereform indeholder dels det her krav om klimasyn, dels indeholder det selvsagt CO 2 -beskatning indfaset for industrien, dels indeholder det cirka 2 mia. kr. afsat til omstillingsstøtte.
Vi er netop i gang med at forhandle med aftalepartierne om udmøntning af omstillingsstøttemidlerne, og CO 2 -effekten vil i høj grad knytte sig til måden, de tilskudsmidler udmøntes på, og derfor har det ikke været muligt at vurdere de fulde CO 2 -effekter her, for det har en sammenhæng med den konkrete model for udmøntning af tilskudsmidlerne, og forhandlingerne om det er ikke afsluttet endnu.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-13:
Jeg skal bare bede ministeren bekræfte det, der står i lovforslaget, nemlig at det ikke har nogen forventet CO 2 -effekt.
Torsten Gejl (ALT), 2024-03-13:
Det her handler jo om at hjælpe.
Vi ved jo ikke endnu, hvor meget CO 2 eller energi de kommer til at spare på det.
Det er en hjælpeordning, og der er det jo svært at regne det ud på forhånd.
Vi er klar til at hjælpe virksomhederne på alle områder, hvor der kan spares CO 2, hvor der kan spares energi, og hvor vi kan bringe dem videre i den bæredygtige omstilling.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-13:
Så vil jeg gerne bede ordføreren om at kommentere, at der står i lovforslaget, at det ikke får nogen klimaeffekt under den samlede opgørelse.
Er der andre områder, hvor hr. Torsten Gejl kunne hjælpe virksomheder?
Vi synes f.eks., at vi i vores virksomhed nogle gange godt kan være lidt løntunge.
Kunne hr. Torsten Gejl komme ud og sørge for, at vi måske kunne være lidt mere effektive på det her område, så vi ligesom kan effektivisere produktionen?
Torsten Gejl (ALT), 2024-03-13:
Jeg forventer, at når man hjælper virksomhederne med at spare på energien, har det en klimaeffekt.
Jeg kan ikke nævne et præcist antal millioner ton, men vi tror, det her kommer til at gå den rigtige vej.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-13:
Jeg bliver altid overrasket, når en ordfører ikke bruger hele taletiden, så derfor var jeg lidt forsinket – det beklager jeg.
Jeg vil bare høre, hvilken klimaeffekt hr. Torsten Gejl forventer det her får.
Torsten Gejl (ALT), 2024-03-13:
Alternativet støtter lovforslaget, selv om vi ikke var med i den grønne skatteaftale, fordi vi ikke gik ind for, at Aalborg Portland skulle have så stor en rabat.
Vi synes, det er fint både med energisyn og klimasyn.
Vi synes nogle gange, at EU er lidt mere ambitiøse, end vi er, på klimaområdet, og vi synes, det er et udmærket forslag at forsøge at hjælpe virksomhederne til at spare på energien.
Vi kan godt være lidt bekymret for, at det her klimasyn altså ikke giver direkte reduktioner.
Altså, vi vil opfordre ministeren til at undgå, at det bliver udmøntet på en sådan måde, at virksomhederne blot betaler for at få det lavet og så derefter smider det i skuffen uden at implementere klimavenlige tiltag, så det ikke bare bliver sådan noget administrativt.
Men Alternativet støtter forslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-13:
Men de ord, som hr. Søren Egge Rasmussen nævner, står der jo ikke.
Der står ikke noget om uddannelse og den slags ting.
Det her er jo en fuldstændig åben bemyndigelse til ministeren til selv at opfinde, hvad det er for nogle krav, man nogle ønsker at lægge ned over de eksperter, som man så indstiller til skal udnævnes.
Der er det bare, jeg siger, at med den erfaring, vi har med partiet Moderaterne, har jeg ikke tillid til, at man vil være i stand til at forvalte det inden for almindelig gængs forvaltningsskik.
Lars Aagaard (M), 2024-03-13:
Tak til ordførerne for deres engagerede bemærkninger til lovforslaget.
Med lovforslaget, vi førstebehandler i dag, foreslår regeringen at implementere rammerne for, at de mest energiforbrugende virksomheder i Danmark løbende arbejder med at reducere både deres energiforbrug og CO 2 -udledninger.
Lovforslaget indeholder overordnet set tre elementer: For det første er der nye krav til energisyn.
Med lovforslaget sikrer vi implementering af nye EU-krav til det eksisterende energisyn.
Energisynet indebærer, at de omfattede virksomheder skal kortlægge deres energiforbrug og identificere konkrete energisparetiltag.
Med de nye EU-regler vil det fremover være størrelsen på virksomhedens energiforbrug, der er afgørende for, om de skal foretage et energisyn.
I dag er det størrelsen på virksomheden målt på antal medarbejdere på koncernniveau, der er afgørende.
Energisynet skal laves hvert fjerde år.
For det andet vil regeringen sikre implementering af nye EU-krav til energiledelsessystemer.
Med de nye EU-regler vil virksomheder med et særlig højt energiforbrug skulle implementere og vedligeholde et energiledelsessystem.
Det betyder, at der stilles krav til, at virksomheder med særlig stort energiforbrug fremover skal arbejde systematisk med energiledelse.
Det er i dag på frivillig basis.
For det tredje vil regeringen udvide energisynet til et klimasyn.
Det kan hjælpe virksomhederne i deres omstilling og sætte større fokus på konkrete CO 2 -reduktionsmuligheder.
Med disse bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-03-13:
Jeg synes da bare, at man skal læse det, der står i § 17: »Klima-, energi- og forsyningsministeren kan fastsætte regler om en godkendelsesordning for eksperter, herunder juridiske personer, der udfører energisyn eller klimasyn omfattet af regler udstedt i medfør af § 15, ...«
Det vil sige, at vi kigger ind i noget her, som betyder, at hvis vi vedtager lovforslaget, er der nogle uddannelseskrav til nogle mennesker, der skal ud at udføre et energitilsyn.
De er sandsynligvis så på et lidt højere niveau end en nyuddannet elektriker.
Jeg har det egentlig helt fint med, at der stilles nogle kvalifikationskrav til det.
Vil ordføreren ikke anerkende, at det drejer sig om det, og ikke om, at ministeren kan udpege nogle bestemte personer?
Lars Aagaard (M), 2024-03-13:
Jamen det er korrekt.
For så vidt angår energidelen, implementerer vi det ud fra det direktiv, der er vedtaget.
Det holder fokus på dem, der har det store energiforbrug.
Så det ville være forkert at fremstille det på den måde, at virksomheder, der ikke er omfattet som målgruppe her, ikke også bliver mødt af politisk fastsatte incitamenter til at have et stift blik rettet mod deres energiomkostninger.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-03-13:
Jeg vil prøve at lege sundhedsordfører i et par minutter her og håbe, at jeg loyalt redegør for, hvorfor vi står, som vi gør.
Jeg har noteret mig, at der er blevet udgivet notater, og at Kræftens Bekæmpelse har haft eksperter ude at fortælle det, og sågar også professorer i tobaksforebyggelse fra Frederiksberg Hospital har udtalt, at den her samlede aftale risikerer at flytte flere børn og unge over i at ryge cigaretter, og det var vores argument for ikke at være med i aftalen.
Matilde Powers (S), 2024-03-13:
Tusind tak for ordet.
En tredjedel af alle vores 15-29 årige her i Danmark bruger i dag de her nikotinprodukter jævnligt.
Det er en kæmpe stigning.
Det er set med mine øjne en genistreg fra tobaksindustriens side i en markedsføringsstrategi målrettet vores alleryngste børn og unge.
Jeg nysgerrig på at høre, hvad Liberal Alliance vil gøre for at stoppe den udvikling og forebygge, at vores børn og unge bruger de her produkter.