runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2019-02-21:
Det her lovforslag er selvfølgelig et lovforslag, hvor Enhedslisten støtter ambitionerne om at få implementeret de såkaldte BEPS-standarder i vores dobbeltbeskatningsoverenskomster for at bekæmpe skatteudhuling, og at man kan flytte overskud rundt og dermed så at sige fifle sig til en lavere skat end den, man burde betale, hvis man er en virksomhed.
BEPS-projektet i OECD er jo et meget vigtigt stykke arbejde for at bekæmpe især virksomhedernes aggressive skatteplanlægning.
Den overordnede retning er vi helt enige i, og overordnet set er det også vores klare indtryk, at lovforslaget forholder sig fornuftigt til den multilaterale konvention, hvad angår de forbehold, der skal tages.
Vi har kigget på to steder, hvor vi synes at man kunne kigge nærmere på det.
F.eks. afviger man fremadrettet fra det meget klare kriterie for beskatning: at det skal ske, hvor den reelle ledelse er placeret.
Det gøres nu bredere og skal forhandles mellem de implicerede lande.
Og hvad vinder man egentlig ved den her ændring, og gør man ikke bare processen mere langtrukken og besværlig?
Eller hvad bliver konsekvensen lige præcis af det?
Derudover synes vi også umiddelbart, at det kunne være fint at få belyst, om det er nødvendigt med en klarere afgrænsning af, hvilke kompetencer der ligger i den nye voldgift og dens status i forhold til danske skatteretlige afgørelser.
Vi kan se, at regeringen her har valgt at tage et forbehold, men vi vil egentlig gerne være ret sikre på, hvad det forbehold egentlig betyder i praksis.
Så selv om det er et tungt stofområde, og selv om det er lige op til en snarlig valgkamp, og selv om vi i udgangspunktet er rigtig positivt indstillet, vil vi altså opfordre til, at vi får en teknisk gennemgang af det her lovforslag, fordi der potentielt kan være nogle ret store konsekvenser for skattebetalinger i forbindelse med allerede eksisterende og indgåede dobbeltbeskatningsoverenskomster, som Danmark har med andre lande.
Inger Støjberg (V), 2019-02-21:
Man kan i hvert fald sige, at de flygtninge, der nu får ophold i Danmark, bliver mødt med midlertidighed, og det får de jo at vide igen og igen.
Det kommer til at fremgå af ydelsens navn, og det kommer til at fremgå af de samtaler, som de skal have, så den del har hr. Mattias Tesfaye selvfølgelig ret i.
Men det, der ligger i lovforslaget her, betyder så også, at der er en øget fokus på, at ni ud af ti netop ikke skal blive ved med at være i Danmark, men at man skal hjem.
Det er jo derfor, at vi skriver, som vi gør, i bemærkningerne, nemlig at vi forventer en mærkbar effekt.
Så det er et både-og, og det er ikke sådan, som hr. Mattias Tesfaye ligesom antyder her, at det kun skulle være med den attitude, vi møder flygtningene.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-02-21:
Tak for det.
Grunden til, jeg tager ordet her, er, at hr. Pelle Dragsteds partifælle hr. Christian Juhl i sit indlæg lige før nærmest fik insinueret, at det var Dansk Folkepartis skyld, at det stod så grelt til med integrationen.
Så må han jo bare se, hvordan det så står til på den anden side af Øresund i den selvproklamerede humanitære stormagt Sverige.
Står det bedre til end i Danmark?
Nej, på ingen måde.
De ghettoer, man har i Sverige, hvor man ellers har talt så pænt og yndefyldt om indvandrere og i øvrigt fulgt Enhedslistens politik, er betydelig værre end dem, vi har herhjemme.
Den udfordring, man har i Sverige, er betydelig større end den, vi har i Danmark, og det er den, på trods af at man ikke har lavet andet end at tale pænt og været inkluderende og været beskyttende, og jeg ved ikke hvad, over for indvandrere og flygtninge.
Hr. Pelle Dragsted må da kunne se, at selv når vi her i landet i tredje generation har indvandrere, der klarer sig dårligere i skolerne, end andengenerationsindvandrerne gjorde, så er der da noget ravruskende galt.
Og er erkendelsen så ikke bare den, at integrationen af folk fra overvejende muslimske lande ikke kan lade sig gøre?
Kan hr. Pelle Dragsted pege på et eneste vesteuropæisk land, som har formået at integrere de muslimer, der er kommet til deres lande – bare ét?
Pelle Dragsted (EL), 2019-02-21:
Det beskylder vi ikke hinanden for.
Altså, hvis man siger, at en hel befolkningsgruppe ikke kan integreres, så vil jeg forbeholde mig ret til at kalde det et racistisk udsagn.
Det er taget til efterretning.
Men jeg er sådan set også ligeglad med, hvilke ord vi bruger.
Pointen er, at der sidder mennesker derude lige nu med muslimsk baggrund, som hører, hvad hr. Kenneth Kristensen Berth siger – mennesker, som har integreret sig, som er en del af det danske samfund.
Det kan godt være, at jeg bare skulle være blevet tykhudet og overhøre den slags bemærkninger, men det vil jeg ikke, for jeg synes, det er uanstændigt.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-02-21:
Men det er jo et faktum, hr. Pelle Dragsted, at Vesteuropa har et kæmpestort integrationsproblem, når det handler om folk fra overvejende muslimske lande.
Det er jo et ubestrideligt faktum, og det har intet som helst at gøre med, at der ikke kan være 1 enkelt eller 2 eller 100 eller 500 muslimer, der sagtens kan blive integreret i Danmark.
Det er bare ikke det, vi som politikere skal tage højde for.
Vi skal tænke på helheder.
Og når vi kan se, at det her er en umulig opgave at løse ikke alene for Danmark, men for Vesteuropa som helhed, hvorfor skal vi så fortsætte ned ad samme sti?
Pelle Dragsted (EL), 2019-02-21:
Den synes jeg var vigtig, hr. Kenneth Kristensen Berth.
Jeg nægter på ingen måde, at integration er vanskeligt, og at integration giver udfordringer.
Og når man tager så mange flygtninge, som f.eks. Sverige har gjort, bliver udfordringerne større.
Det siger sig selv.
Det er mennesker, som kommer hertil fra meget anderledes kulturer, med en helt anden religiøs baggrund, mange af dem med alvorlige krigstraumer i bagagen.
Ja, det skaber store udfordringer.
Spørgsmålet er så, om svaret på det kan være at sige, at vi sender dem tilbage i armene på Islamisk Stat og Assads tøndebomber, eller at vi må prøve at løse opgaven sammen.
Jeg synes det sidste.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-02-21:
Tak, fru formand.
Jeg undrede mig lidt over, at hr. Pelle Dragsted brugte meget af sin tid på at bruge ordet integration.
Det er det mest brugte ord i den her debat, og det er måske også fair nok, fordi man mener, at det er et brud med årtiers forsøg på integration i Danmark.
Men så nævnte ordføreren også i sin ordførertale den her berømte ø i Stege Bugt.
Der vil jeg bare gerne spørge Enhedslisten, om Enhedslistens ordfører synes, det er rimeligt at drage diskussioner om Stege Bugt og en ø til afviste kriminelle, dømte asylansøgere, som har fået afvist deres sager i Danmark, ind en diskussion om integration.
Mener Enhedslisten overhovedet, at man kan bruge det som argument i en såkaldt integrationsdebat?
Man tager en befolkningsgruppe frem, som har fået deres sager prøvet om, hvorvidt de skal have lov til at have ophold i Danmark.
De har begået kriminalitet i Danmark, de har fået en dom i Danmark, de er blevet udvist af Danmark, de nægter at forlade landet, og så laver de i øvrigt stadig væk kriminalitet der, hvor de bor i dag, ude i Ikast-Brande og andre steder.
Synes ordføreren virkelig, at det er et godt argument at bruge i en integrationsdebat?
Det forstår jeg slet ikke.
Pelle Dragsted (EL), 2019-02-21:
Altså, nu er det jo ikke mig, der har valgt at fremsætte et lovforslag, der indeholder alle de her elementer i ét forslag.
Det kunne man jo have valgt at skille ad.
Jeg har beskæftiget mig med lovforslagets forskellige elementer.
Og det er klart, at mennesker, der er udvist, som udgangspunkt skal udrejse.
Problemet er bare, at i mange af de her tilfælde er det rigtig svært, enten fordi de lande, de skal udrejse til, ikke vil modtage dem, eller fordi risikoen for, at de udsættes for dødsstraf eller tortur, er overhængende.
Derfor står vi altså med en gruppe mennesker i det her tilfælde.
Når jeg kigger på det her med Lindholm, tager jeg mig allermest til hovedet over de økonomiske omkostninger, man er parat til at have ved det, samtidig med at man siger, at der går en færge frem og tilbage.
Jeg opfatter det som et stunt, som man lavede i forbindelse med finansloven, for at virke sådan tough on crime, eller hvad man siger, hård, når man siger, at man sender indvandrerne ud på en øde ø.
Man fik jo også de overskrifter rundtomkring i den internationale presse, som man ønskede.
Jeg synes bare, det er hul i hovedet at bruge 0,75 mia. kr. på det projekt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-02-21:
Men det ændrer jo ikke på, at ordføreren brugte det som et væsentligt argument i sin ordførertale for, at man skulle stemme nej til det her lovforslag om hjemsendelsesplaner frem for integrationsplaner i Danmark.
Der brugte hr. Pelle Dragsted det jo som et eksempel.
Ordføreren brugte sågar det ord, at det var et symbol.
Det var klokkeklar tale fra hr. Pelle Dragsted.
Man brugte eksemplet med afviste kriminelle asylansøgere i en integrationsdebat.
Over halvdelen af de indsatte i danske fængsler har indvandrerbaggrund – over halvdelen.
Og hvis du tager de lukkede fængsler, er det langt over halvdelen.
Pelle Dragsted (EL), 2019-02-21:
Jamen jeg forsvarer ikke, at nogle mennesker begår kriminalitet, uanset hvor de kommer fra og hvad deres baggrund er.
Altså, jeg forstår slet ikke de indvendinger.
Når jeg nævner Lindholm, er det, fordi det er en del af lovforslaget, og fordi jeg synes, det er vanvittigt, at man bruger 0,75 mia. kr. på at flytte nogle mennesker derud.
Jeg kan ikke se, at det er pengene værd i forhold til andre løsninger, man kunne have fundet.
Men det er ikke et forsvar for, at nogen begår kriminalitet.
Det synes jeg at ingen mennesker skal gøre.
Det synes jeg er forkert.
Så jeg tror ikke helt, jeg forstår ordførerens tilgang til spørgsmålet.
Martin Henriksen (DF), 2019-02-21:
Det glæder vi os da ikke over.
Det bedste ville da have været, at de folk, der var kommet hertil for årtier siden, var faldet til og blevet en del af det danske samfund, at de var blevet danskere.
Men når det nu ikke er tilfældet til trods for store politiske anstrengelser for at gøre dem til danskere
, bliver vi jo nødt til at tage konsekvensen af det, og det er det, vi gør.
Mattias Tesfaye (S), 2019-02-21:
Tak for ordet.
I dag står der i lovgivningen, at hvis der er fred i en flygtnings hjemland, og hvis ikke der er opnået tilknytning til det danske samfund, så kan man inddrage en opholdstilladelse, og med hensyn til tilknytningen står der jo, at man skal vurdere en masse forskellige kriterier.
Et af dem er, at der står, at det indgår med særlig vægt, hvis en udlænding har været i fuldtidsbeskæftigelse i ca. 3 år eller i deltidsbeskæftigelse i ca. 5 år.
Det tror jeg at Enhedslisten og Socialdemokratiet kan blive enige om.
Et af de andre kriterier er jo, hvor lang tid børnene har boet her, og hvor lang opholdstid der har været i Danmark, og hvor stærk en tilknytning der er til hjemlandet.
Men så længe vi arbejder med midlertidige opholdstilladelser, ender vi jo i en situation, hvor nogle flygtninge vil få at vide: Nu er der dels fred i dit hjemland, dels har I ikke opnået tilknytning til Danmark, og dermed bliver jeres opholdstilladelse inddraget, og dermed skal I rejse hjem.
Det må være logikken, så længe vi arbejder med midlertidige opholdstilladelser.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge Enhedslisten: Mener Enhedslisten egentlig, at flygtninge, når de får asyl i Danmark, skal have permanent opholdstilladelse eller midlertidig opholdstilladelse?
Eva Flyvholm (EL), 2019-02-21:
Når man dropper fokus på integration og skifter til i stedet bare at fokusere på hjemsendelse, vil jeg sige, at der jo tit går rigtig, rigtig mange år, før mennesker kan vende tilbage til krigshærgede områder, og vi taler om Syrien, Afghanistan, Irak, alle mulige steder, hvor der er så stor usikkerhed omkring folks liv.
Det vil jeg gerne spørge ordføreren om hvordan man forholder sig til.
Man er nødt til at tænke på, at folk jo ikke flygter for sjov, men flygter, fordi deres liv og deres familiers liv er truet, og de kommer her, fordi de har brug for hjælp, og det betyder altså også, at folk er nødt til at blive i Danmark, så længe de er i fare.
Det kan godt tage rigtig lang tid, det kan snildt tage 15 år, og det synes jeg simpelt hen er et tidsperspektiv, som det lader til Dansk Folkeparti overhovedet ikke forholder sig til, når jeg tænker på, at de vil gøre livet så surt som muligt for folk, mens de så er her i Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2019-02-21:
Det er jo rigtigt nok, at der er nogle konflikter, som varer i meget lang tid, og det er også rigtigt nok, at man stadig vil se situationer, hvor det vil være vanskeligt at sende folk hjem, fordi der er en konflikt, der varer i meget lang tid.
Men f.eks. er der i dag kommet en rapport, som viser, at der er steder i Syrien, hvor sikkerhedssituationen er forbedret.
Det er jo positivt, og det skal vi selvfølgelig bruge.
Det falder fint sammen med det her lovforslag, som gør det nemmere at inddrage opholdstilladelser eller nægte forlængelse af opholdstilladelser, så folk kan vende tilbage til deres hjemlande.
Det, vi forsøger med det her lovforslag, er at gøre det nemmere at inddrage opholdstilladelser, nemmere at sende folk tilbage, og det bliver nemmere med det her lovforslag, og der er efter Dansk Folkepartis opfattelse områder i Syrien, hvortil det vil være muligt at sende folk tilbage i dag, ligesom der er områder i Somalia, hvor der, til trods for at det ikke er verdens bedste sted, også er steder, man godt kan sende folk tilbage til.
Så det er muligt at sende folk tilbage.
Efter Dansk Folkepartis opfattelse vil det også være muligt at sende folk tilbage til eksempelvis Irak og Afghanistan.
Så det er muligt.
De bliver ikke sendt tilbage til et samfund, der fungerer upåklageligt, det gør de ikke, men hvis man har den opfattelse, at man først skal sende folk tilbage til samfund, når de minder om det danske, kan vi jo aldrig nogen sinde sende folk tilbage.
Eva Flyvholm (EL), 2019-02-21:
Dansk Folkeparti og også regeringen snakker allerede om at sende folk tilbage til Syrien, men når vi ser, hvor fuldstændig fortvivlende situationen er f.eks. i Syrien, så viser det meget tydeligt, at der er noget helt galt, i forhold til at vi ikke løfter vores ansvar for at hjælpe de mennesker i nød, som er flygtet fra krig, og som har brug for en hjælpende hånd.
Det synes jeg er så stort et problem.
Martin Henriksen (DF), 2019-02-21:
Jeg kan godt forstå, hvis den her lovgivning skaber utryghed for de mennesker med flygtningebaggrund, der er i Danmark.
Det kan jeg godt forstå, for de har selvfølgelig sat sig for, det viser erfaringen jo også, at nu skal de være i Danmark permanent, stifte familie og leve resten af deres dage her, og deres børn skal vokse op her, og de skal leve deres liv i Danmark.
Så for dem skaber det selvfølgelig utryghed.
Men den pointe, som vi fra Dansk Folkepartis side forsøger at trænge igennem med, er jo bare, at den situation, som vi har haft i Danmark igennem mange år, skaber utryghed for en masse danskere og sådan set også for en masse indvandrere, der er velintegrerede og skal være her permanent, og det er jo ikke hensigtsmæssigt, og der synes vi, at det må være vores opgave her i huset først og fremmest at varetage danskernes interesse.
Og det er efter Dansk Folkepartis opfattelse entydigt i dansk interesse, at når flygtninge kan vende tilbage til deres hjemlande, skal de vende tilbage til deres hjemlande, for ellers fortsætter vi med at opbygge de parallelsamfund og ghettoer, som vi har alt for mange af i forvejen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-02-21:
Jeg vil gerne spørge hr. Martin Henriksen om noget.
Den debat, der har været i mange år, har DF deltaget meget aktivt i, altså at der blandt visse grupper har været en ikkeordentlig integration, at man sådan meget har haft sine egne vaner, kultur, ikke talte det danske sprog osv.
Der har DF jo været en markant stemme i debatten om, at man skal integrere sig i det danske samfund.
Er ordføreren ikke enig i, at det, at man gør op med integration som et pejlemærke, faktisk er i modstrid med det, som DF har sagt i mange år, nemlig at når man bor i Danmark, skal man integrere sig; så skal man tale det danske sprog, og man skal leve, som flertallet gør?
Martin Henriksen (DF), 2019-02-21:
Man kan sige det på den måde, at vi er nået frem til den erkendelse i Dansk Folkeparti – vi har jo altid haft en ambition om, at folk skal vende tilbage til deres hjemlande, det har vi altid haft en ambition om i Dansk Folkeparti – at hvis vi rent faktisk ønsker, at folk skal vende tilbage til deres hjemlande, bliver vi nødt til at prioritere det politisk, vi bliver nødt til at få systemerne, Udlændingestyrelsen, ministerierne, kommunerne osv. til at forstå, at det nu er den indsats, de skal prioritere, altså hjemsendelse frem for integration.
Hvis folk skal vende tilbage, bliver vi nødt til at prioritere det politisk, og det er det, vi gør med det her lovforslag.
Og så er det selvfølgelig også i en erkendelse af, hvad vi jo nok er nået frem til for lang tid siden, at integrationen jo ikke har fungeret.
Så til trods for at vi har vedtaget rigtig mange initiativer på uddannelsesinstitutioner og i integrationsprojekter osv., går det faktisk ikke særlig godt med integrationen.
Det gør det faktisk ikke.
Nogle har selvfølgelig gjort det godt, men for rigtig mange går det stadig væk rigtig, rigtig dårligt.
Og der er deres fremtid altså i deres hjemlande i stedet for i Danmark.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-02-21:
Det passer faktuelt ikke, at det går elendigt med integrationen for det store flertal.
Det passer simpelt hen ikke.
Men jeg vil bare spørge om noget.
Når man har den politik i DF og i regeringen og i Socialdemokratiet, at man ikke vil integration, for det er det, der er kernen i lovforslaget, frasiger man sig så ikke retten til at kritisere nogen, der måske reelt ikke bliver integreret, fordi det jo er det, ens politik sigter imod?
Man skal ikke have integration, man vil ikke have integration.
Så i al fremtid, når vi ser måske klokkeklare eksempler på nogen, der ikke vil integrere sig i Danmark, som vi ønsker, hvordan kan man så kritisere det, når det er ens klokkeklare politik?
Martin Henriksen (DF), 2019-02-21:
Der er områder i Danmark, hvor danskere de facto er i mindretal.
Det er sådan og har været sådan, i hvert fald i al den tid, hvor jeg har interesseret mig for udlændinge- og integrationspolitik, at der bare har været rigtig mange mennesker, som ikke har ønsket at blive integreret i det danske samfund.
Det bliver vi nødt til at tage konsekvensen af.
Konsekvensen er, at så bliver vi nødt til at arbejde på, at de vender tilbage til deres hjemlande, og så er det der, deres fremtid er.
Deres fremtid er ikke i Danmark.
Det er det, som lovforslaget lægger op til.
Det er et plus.
I øvrigt vil jeg mene, at hvis folk kommer her, uanset om de er her midlertidigt eller permanent, så skylder de det danske samfund at betale til det danske samfund og yde lidt igen til det danske samfund.
Christian Juhl (EL), 2019-02-21:
Ordføreren siger, at det ikke går godt med integrationen.
Hvornår har Dansk Folkeparti sidst prøvet at stille et forslag eller tage et initiativ på kommunalt plan eller regionalt plan, der skulle gavne integrationen, der bare skulle hjælpe integrationen til at fungere?
Martin Henriksen (DF), 2019-02-21:
Jamen det er da ikke lang tid siden, at vi her i Folketingssalen havde et forslag om at forbyde offentligt ansatte at bære religiøs hovedbeklædning, bl.a. det muslimske tørklæde.
Det ville da i høj grad hjælpe integrationen for de mennesker, der er her, og som skal være her permanent, for det ville sende et klart signal til dem om, at det kvindesyn og menneskesyn, der ligger bag det islamiske tørklæde, vil vi ikke acceptere her.
Derudover har Dansk Folkeparti deltaget i utallige aftaler i forbindelse med finanslov og satspulje, som jo også – ikke altid med vores gode vilje, men vi har da været med til det en gang imellem – har givet penge til integration.
På et eller andet tidspunkt bliver man jo nødt til at evaluere den indsats og se, hvordan det går med integrationen, og der er vi så nået frem til, at det egentlig ikke går særlig godt: Og skulle vi så ikke prøve noget nyt?
Og det nye er, at nu skal folk vende tilbage til deres hjemland, lige så snart der er mulighed for det.
Det burde Enhedslisten i øvrigt også bakke op om.
Christian Juhl (EL), 2019-02-21:
Så nævner ordføreren et forslag, som netop gør det særdeles problematisk, og som kun har symbolmæssig værdi, for der er stort set ingen, der har et problem med deres hovedbeklædninger.
Jeg vil gerne høre: Det går ikke godt med integrationen, bliver der sagt.
Er det rigtigt forstået, at det er DF sådan set godt tilfreds med, fordi de ikke synes, at folk skal integreres, men at de skal sendes hjem?
Og så kan man lige så godt sige det ligeud i stedet for den der viklen sig ind i at sige, at der er nogle andre, der sørger for, at det ikke går godt.
Det er DF jo selv med til.
DF er selv, både med sin holdning og sine forslag, med til, at det ikke går godt med integrationen i Danmark, og man er rent faktisk godt tilfreds med det.
Det er jo det, der er det pinlige, det uanstændige i den her debat.
Martin Henriksen (DF), 2019-02-21:
Tak for det.
Man kan selvfølgelig altid diskutere, hvor stor en effekt et lovforslag vil have.
I Dansk Folkeparti tror vi på, at det vil have en stor effekt.
Det kan man selvfølgelig diskutere, men det tror vi på.
Det er vi sådan set overbevist om.
I øvrigt vil jeg sige, at der jo også er andre ting, end at man f.eks. ophæver flygtninges retskrav på en permanent bolig ude i kommunerne – hvilket vi i Dansk Folkeparti synes er fremragende, for hvorfor skal flygtninge være bedre stillet end danskere?
Men du ændrer jo også i nogle af de paragraffer og bemærkninger, som gør, at det bliver nemmere for myndighederne at inddrage opholdstilladelser, nægte forlængelse af opholdstilladelser og dermed sende flere hjem, også med tvang.
Det fremgår jo også af lovforslaget.
Men jeg forstår hr. Holger K. Nielsen sådan, at SF egentlig også mener, det er okay, at folk vender tilbage til deres hjemlande på et tidspunkt.
Sådan har jeg forstået de bemærkninger, hr. Holger K. Nielsen er kommet med i dag.
Er det korrekt forstået?
Og hvis det er korrekt forstået, hvad vil SF så gøre for at sikre, at der er flere flygtninge, der vender tilbage til deres hjemlande?
Holger K. Nielsen (SF), 2019-02-21:
Vi vil da gøre som i øjeblikket – at man lægger pres på de pågældende; at man i de tilfælde, hvor der er fred og ro i deres hjemlande, vil sørge for, at de bliver sendt hjem.
Det er jo fuldstændig uden mening at gøre det.
Det er også uden mening at forestille sig, at der vil blive fred i Syrien i de næste mange år.
Så det her handler jo ikke om, at man ligesom skal lægge pres på det pågældende menneske.
Det handler om en vurdering af, om det er ansvarligt at sende folk tilbage.
Der forstår jeg så, at Dansk Folkeparti er villige til at sende folk tilbage til de værste områder, hvor der stadig væk er selvmordsbomber, hvor der stadig væk er kaos, hvor der stadig væk er krig.
Det berører ikke Dansk Folkeparti.
Det siger også lidt om deres menneskesyn.
Martin Henriksen (DF), 2019-02-21:
Vores menneskesyn i Dansk Folkeparti har det helt fint.
Jeg ved ikke, hvordan hr. Holger K. Nielsens menneskesyn har det.
Men vores har det helt fint.
Jeg forstår, at hr. Holger K. Nielsen mener, at flygtninge skal vende tilbage på et tidspunkt.
Det forstår jeg.
Men det har jo ikke ført til, at man i nævneværdigt omfang sender folk tilbage.
For hr. Holger K. Nielsen har jo sådan set ret i, det hele tiden har været idéen, at asyl var en midlertidig hjælpeforanstaltning, og så skulle folk vende hjem.
Men det er jo bare ikke sket i nævneværdigt omfang.
Det er jo bare ikke sket.
Det, vi prøver på, er at sørge for, at det kommer til at ske.
Og hvad vil SF så, som er nyt, som kan sørge for, at vi kommer til at sende flere flygtninge tilbage til deres hjemlande?
For det er jo det, det handler om.