runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frederik Vad (S), 2025-04-29:
Jeg ved godt, at de blå partier ligesom har besluttet sig for, at det her skal være den nye flanke, men altså, der er lige landet et forbud mod shariasvømning.
Og lige om lidt, når ordføreren er færdig med at stå på talerstolen, skal vi førstebehandle et lovforslag om at stramme reglerne for straksudvisning og bortfald af ens asylgrundlag i Danmark, hvis man bor i udlandet.
Altså, det er fint nok, at vi er politisk uenige, og der er også nogle punkter, hvor fru Susie Jessen har helt ret i, at Danmarksdemokraterne vil gå længere og gøre det hurtigere, end vi vil, men det er bare forkert at påstå, at Socialdemokratiet hykler på det her område.
Og det her maskeringsforbud skal nok blive til noget.
Susie Jessen (DD), 2025-04-29:
Der er ikke landet et forbud mod shariasvømning.
Det, regeringen kom med der, var jo en eller anden populistisk omgang symbolpolitik, hvis jeg skal være helt ærlig.
I forhold til forbuddet mod bederum har hr. Frederik Vad selv stået og sagt, at hvis det stod til Socialdemokratiet, kunne man indføre det i morgen.
Så står jeg hernede i Folketingssalen i sidste uge, og så vil Socialdemokratiet ikke stemme for.
Og jo, når det er, man står i sådan nogle situationer, bliver man fuldstændig overbevist om, at Socialdemokratiet har det rigtig, rigtig meget i munden – det er rigtig meget retorik, men når det kommer til stykket, vil man ikke være med til det.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-29:
Jeg ved ikke, om det var en freudiansk fortalelse, at hr. Frederik Vad kom til at sige, at der lige var landet et shariaforbud.
For Dansk Folkeparti fremsatte faktisk for nylig et beslutningsforslag om at forbyde sharia, som Socialdemokratiet stemte imod; det gjorde Danmarksdemokraterne så desværre også.
Jeg vil bare bede fru Susie Jessen om at bekræfte, at når Socialdemokratiet og Venstre siger, at de bakker op om noget, så lyder det, som om der nærmest allerede er landet en løsning, selv om Moderaterne ikke bakker op.
Fet er jo egentlig meget symptomatisk for hele den udlændingepolitiske debat, vi har her i Folketingssalen, at Socialdemokratiet og Venstre er ude i offentligheden med store overskrifter og pressemeddelelser og alt muligt andet og lancerer, at nu går man ind for forbud mod bederum, og at man nu er tilhænger af det ene og det andet.
Men når det så kommer til afstemnig hernede i Folketingssalen, falder det fuldstændig fra hinanden, enten fordi man reelt ikke vil noget og bare lancerer det, fordi man kan få noget medieomtale på det, eller også fordi Moderaterne, som de ofte gør, stikker en kæp i hjulet på alle konstruktive løsninger på udlændingeområdet.
Susie Jessen (DD), 2025-04-29:
Det er fuldstændig rigtigt.
I forhold til det shariaforslag, Dansk Folkeparti kom med, og som vi stemte imod, var det vist, som jeg husker det – jeg var ikke ordfører på det – fordi der var så mange dele i det forslag, hvor vi kunne bakke op om noget af det, og andet kunne vi ikke bakke op om.
Men det er fuldstændig rigtigt, som hr. Mikkel Bjørn siger, at hvis man sidder som almindelig dansker derude og læser avisen, kunne man da godt få det indtryk, at Socialdemokratiet gerne vil have et forbud imod bederum.
Nu bliver det spændende, hvad Socialdemokratiet siger i forhold til at kunne fravælge en sagsbehandler i sager om negativ social kontrol.
Det forslag har vi på næste uge, og det bliver spændende at se, hvad man siger der, i forhold til om det også skal lande i en eller anden beretning, eller hvad man vil.
Det, der er sagens kerne her, er jo desværre, at hvis man ser på, hvem det er, der styrer Danmarks udlændingepolitik, så er det Moderaterne.
De er jo mere vilde end Det Radikale Venstre.
Det er desværre sådan, det er, og det er rigtig ærgerligt.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-29:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg ikke mener, at retten til at bære burka eller niqab er en del af religionsfriheden.
Det er kun de allermest konservative strømninger inden for islam, der går ind for total tildækning.
Derfor er jeg også glad for, at det allerede i dag er strafbart og kan give op til 4 års fængsel at tvinge andre til at iklæde sig en burka eller niqab.
Det er jo lige før, at man nogle gange tænker, at man måske skulle gøre det obligatorisk at undersøge, om de få mennesker, der rent faktisk ifører sig burka og niqab, gør det frivilligt.
Flere af os har mødt nogle af de her niqabklædte kvinder, dengang vi diskuterede tildækningsforbuddet i det offentlige rum, og jeg har det omvendt sådan, at jeg ikke er i tvivl om, at mange af dem havde valgt det selv.
Jeg synes, at de skulle have lov til at gå i det, de har valgt, i det offentlige rum.
Det er deres valg, jeg er imod det, jeg synes, det er en hån mod kvinder, der bliver tvunget til at gå med det tøj, men jeg synes ikke, at det offentlige rum er statens rum.
Det synes jeg til gengæld uddannelserne er, og derfor vil vi meget gerne være med på en beretningstekst, der handler om det her, men jeg kan forstå på regeringen, at der også er noget, der skal udredes.
Men jeg synes, at der er klar forskel på, om det er det offentlige rum, hvor der er nogle, der har valgt at gå ind for et tildækningsforbud.
Men der synes jeg, at hvad angår de kvinder, der måtte træffe det vanvittige valg at gå med burka eller niqab – og det må være meget ubehageligt, men jeg synes også, at det er en hån over for dem, som er tvunget til det – må man sige, at det er deres valg, og det valg må de træffe, og det synes jeg de skal have lov til at træffe, fordi vi lever i et frit samfund.
Men jeg synes ikke, at vi skal acceptere det på vores uddannelser, og der synes jeg godt, at vi kan insistere på, at der er det danske værdier, det handler om.
Det må også være rigtig vanskeligt at undervise folk, der sidder og er tildækket, undtagen ved øjnene.
Så selv om vi i sin tid stemte imod tildækningsforbuddet i det offentlige rum, vil vi meget gerne indgå i dialogen om en beretning på det område for til gengæld at forbyde det i skoler og på uddannelser.
Det tror jeg nok var det, jeg skulle sige.
Og så skulle jeg hilse fra Å og sige, at de ikke støtter forslaget.
Susie Jessen (DD), 2025-04-29:
Tak for det.
Jeg tror også, det bliver rigtig svært for Danmarksdemokraterne og Enhedslisten at lande en fælles beretningstekst.
Det undrer mig lidt, at det virker, som om Enhedslisten ikke kan se forbindelsen mellem kvindeundertrykkelse og islamisme.
For hvis vi kigger på lande som Pakistan, Yemen, Somalia og Afghanistan, er det jo alle sammen lande, hvor fundamentalistisk islamisme netop holder kvinder i et fængsel, og burka og niqab er jo simpelt hen symbolet på kvindeundertrykkelse i mine øjne; man pakker en kvinde så meget ind, at hun ikke kan interagere med andre mennesker.
Nu nævner fru Rosa Lund selv det her med, at det jo så gør, at de her kvinder bliver derhjemme.
Hvordan skal vi forklare børnene, at de har det her tøj på?
Rosa Lund (EL), 2025-04-29:
Det ændrer bare ikke på, at jeg ikke synes, det er noget, vi skal lovgive om.
Jeg synes, at vi skal komme det her problem i møde, eller hvad man skal sige, på en anden måde.
Jeg mener ikke, vi skal lovgive om, hvad for noget tøj vi har på.
Jeg er til gengæld fuldstændig enig med fru Susie Jessen i, at religion er årsag til meget kvindeundertrykkelse, og det er ikke kun islam.
Det er også kristendommen.
Det er faktisk det meste religion, vi kigger på.
Der er det altid kvinden, der er skurken.
Susie Jessen (DD), 2025-04-29:
Jeg synes, det er lidt vildt at blande kristendommen ind i det her, når man kigger på, hvordan kvinder bliver behandlet i islamiske lande i forhold til i kulturkristne og almindelige kristne lande.
Altså, der er jo simpelt hen en verden til forskel.
I Afghanistan må kvinder jo ikke engang snakke i det offentlige rum.
Altså, der er jo lande, hvor kvinder ikke må køre bil.
Men hvad ville fru Rosa Lund sige til et barn, der spørger: Mor, hvorfor har hun det der tøj på?
Hvad ville fru Rosa Lund sige til det?
Ville fru Rosa Lund sige, at det er på grund af kvindeundertrykkelse, eller at det bare er kvindens eget valg?
Det lyder jo utrolig fluffy, men det er jo ikke sådan, det er i virkeligheden.
Rosa Lund (EL), 2025-04-29:
Jeg synes faktisk ikke nødvendigvis, at der er en verden til forskel.
I Polen har man f.eks. ikke ret til sin egen livmoder.
Det synes jeg er lige så slemt som det, der sker i Afghanistan.
Det kan være, at Danmarksdemokraterne har det anderledes.
Med hensyn til hvad jeg ville sige til et barn, der spurgte, hvorfor en kvinde havde det tøj på, så ville jeg sige: Det ved jeg simpelt hen ikke – skal vi ikke prøve at spørge hende?
Steffen Larsen (LA), 2025-04-29:
Der er en ting, jeg undrer mig over, og som jeg så kan spørge om i forbindelse med det her forslag.
Så det kunne være spændende at høre, hvad fru Rosa Lund nu mener om de anbefalinger, der er kommet fra Kommissionen for den glemte kvindekamp, og hvorfor der ikke er kommet nogen udtalelser fra netop Enhedslisten specifikt om kommissionens anbefalinger.
Rosa Lund (EL), 2025-04-29:
Det mener jeg da også der er.
Vi har jo for nylig haft et beslutningsforslag her i salen, som byggede på noget af det, som Kommissionen for den glemte kvindekamp selv havde foreslået, og som regeringen endda valgte at implementere i et af deres lovforslag, som vi også behandlede her i salen for nylig.
Men når det er sagt, må jeg være hr. Steffen Larsen svar skyldig, for jeg er blevet fritaget for det tvivlsomme hverv, det er at være integrationsordfører.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-29:
Nu står fru Rosa Lund og smiler lidt, men jeg synes faktisk, at det her er meget, meget alvorligt.
Mener fru Rosa Lund også, at små piger, eksempelvis helt ned i folkeskolen, hvis de gik rundt med en burka, helt frivilligt har valgt det, at de helt frivilligt selv har kunnet vælge den beslutning at gå rundt iklædt en burka i deres daglige skoletilværelse?
Rosa Lund (EL), 2025-04-29:
Er det det, der løser problemet?
Det tror jeg desværre ikke.
For hr. Mikkel Bjørn har for en gangs skyld ret, nemlig i, at det da er alvorligt, men jeg frygter, at konsekvensen af at lovgive omkring det vil være, at de her piger, som hr. Mikkel Bjørn taler om, slet ikke kommer i skole.
Så jeg tror altså, at problemet skal løses et andet sted.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-29:
Ja, og det er jo der, hvor Enhedslisten for alvor afslører, at de ikke har forstået noget som helst, altså at små piger i folkeskolen frivilligt selv skulle vælge hver eneste dag, selv i sommervarmen med en temperatur på måske 30 grader, at vandre rundt i en sort sæk, et omvandrende torturredskab.
Man kunne lige så vel sige, at det var et frit valg, at små piger selvstændigt valgte at gå rundt med en lænke om benet, hvori der for enden var en stor jernkugle.
Ja, det var, hvis det stod til Enhedslisten, de små pigers eget frie påklædningsvalg at tage sådan noget på.
Altså, det er jo en hovedløs naivitet.
Rosa Lund (EL), 2025-04-29:
Jeg har lidt svært ved at forstå, om der var et spørgsmål i det der indlæg, kan vi kalde det, fra hr. Mikkel Bjørn.
Men jeg kan da sige så meget, at det ikke er, fordi jeg er uenig i, at det er alvorligt.
Det, vi er uenige om, hr. Mikkel Bjørn, er, hvad der er løsningen på det, og jeg synes, det er en rigtig dårlig idé at lave en løsning, som gør, at små piger ikke kommer i skole.
Det er bare det, jeg ikke synes vi skal gøre.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-04-29:
Tak for det.
Jeg vil medgive spørgeren i det, som hun selv runder af med at sige, nemlig at der nok ikke er noget som helst overraskende i det, som Enhedslisten siger.
Det var også det, jeg nævnte i min tale.
Det er ufatteligt, hvor ofte man skal høre den yderste venstrefløj svigte de kvinder, når det virkelig gælder.
Men jeg vil spørge ordføreren om noget.
Ordføreren sagde selv i sin tale, at det her handlede om religion, og så vil jeg bare spørge ordføreren: Hvorfor skulle man ikke kunne udøve sin religion, hvis ikke man er iklædt en burka med net for øjnene eller en niqab, der er spændt rundt om hovedet?
Hvorfor skulle man ikke kunne udøve sin religion i Danmark, hvis man ikke må have det på, når man går ude i det offentlige rum?
Nu er det så på en uddannelsesinstitution, det drejer sig om i det her forslag, som Enhedslisten er imod.
Rosa Lund (EL), 2025-04-29:
Hvis det er en del af ens religion.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-04-29:
Tak for det.
Jeg går ud fra, at ordføreren også svarer på spørgsmålet, når det bliver stillet.
Ordføreren siger selv, at det handler om religion, og det var det, som hr. Mikkel Bjørn også spurgte om.
Det må være magtpåliggende for de små piger og deres forældre og for den religion, de udøver.
Så spørger jeg bare, hvor det er henne i religionen, der står, at man skal have en burka og niqab på.
Hvem er det, der ikke kan udøve sin religion uden at gøre det?
Rosa Lund (EL), 2025-04-29:
Jeg går da ud fra, at man har en niqab på af religiøse årsager.
Mads Olsen (SF), 2025-04-29:
Jeg synes jo, det er en lidt sjov kultur, der er herinde i Folketinget, altså at man absolut ikke må bakke op om oppositionens beslutningsforslag, uagtet hvor gode de end så måtte være, og hvor enig i dem man måtte være.
Så det bliver jo nogle gange lidt sjovt.
Jeg er jo enig med fru Susie Jessen i, at vi hurtigst muligt skal sikre et forbud, og justitsministeren talte om en beretningstekst.
Det, jeg sådan set er mest optaget af, er, at vi hurtigst muligt får landet et forbud, men hvis regeringen, når det her forslag engang om en måneds tid eller lignende kommer til andenbehandlingen, ikke er parat til at stemme for det, men man i stedet kun vil forpligte sig til en beretningstekst, så kan vi i SF også godt gå med til det, om end vi da selvfølgelig, når man nu deler analysen, deler holdningen og, tænker jeg egentlig også, deler ønsket om et forbud, bare havde foretrukket, at man havde stemt ja.
Steffen Larsen (LA), 2025-04-29:
Mange tak.
Bjelkerapporten udkom jo for lige omkring et års tid siden, og siden da kom der så den anden delrapportering af Bjelkerapporten, som handlede netop om kriminalforsorgens område.
Der er det vigtigt, at kriminalforsorgen har hånd i hanke med de her mennesker, for de er jo farlige.
Det er jo derfor, de i første omgang har fået en dom, men det er også, fordi når de engang – hvis de skal det – skal ind i samfundet igen, og de ikke er udvist, er vi jo nødt til også at have hånd i hanke med, om de fortsætter deres radikaliserede færd, eller om de på nogen måde kan fungere ordentligt i vores samfund.
En del af de tiltag indebærer naturligvis også en indskrænkning af de dømtes frihed.
Men det kan give god mening.
Der er dog også tiltag, der retter sig mere imod andre personer end den indsatte specifikt.
Det er bl.a. her, hvor kriminalforsorgen f.eks. får mulighed for at bruge falske profiler på sociale medier til at verificere personoplysninger og f.eks. infiltrere kriminelle grupperingers tilstedeværelse på sociale medier.
Det virker en smule besynderligt, at det er kriminalforsorgen, der skal det, når det normalt vil være politiet, der foretager efterforskning.
Men vi ser ikke nogen grund til at stille os imod forslaget af den årsag.
Det er jo nogle af de allermest farlige og radikaliserede kriminelle og terrordømte, som tiltagene her retter sig imod, og vi hilser derfor lovforslaget velkommen og støtter det i Liberal Alliance.
Peter Hummelgaard (S), 2025-04-29:
Tak for det.
Jeg vil først og fremmest bare sige, at vi selvfølgelig tager de faldne bemærkninger om samlelovforslag ad notam og vil overveje, hvordan vi bedst også skaber et ordentligt grundlag for Folketinget for at behandle forslag.
Lovforslaget indeholder jo som bekendt forskellige ændringer, der har tre overordnede formål: for det første styrkelse af kriminalforsorgens indsats mod radikalisering og ekstremisme, for det andet en effektiv retshåndhævelse og for det tredje en mere effektiv sagsbehandling på kriminalforsorgens og også Erstatningsnævnets område.
Og det her er, som flere allerede har nævnt, et lovforslag, der bl.a. følger op på flerårsaftalen for kriminalforsorgens økonomi, der løber fra 2022 til 2025, hvor aftalepartierne blev enige om at iværksætte en række initiativer for at styrke sikkerheden i landets fængsler og arrester samt også sætte ind over for de mest udfordrende og farlige indsatte.
Konkret følger lovforslaget op på anbefalinger fra den såkaldte Bjelkegruppe og understøtter altså etablering af en specialiseret afdeling for særligt farlige terrordømte og radikaliserede indsatte.
Kriminalforsorgen får yderligere redskaber, der er nødvendige for kriminalforsorgens efterretnings- og sikkerhedsarbejde, herunder adgang til at bruge fiktive profiler på sociale medier.
Dertil vil flere udenlandske skyldnere opleve en konsekvens af deres overtrædelse i Danmark, når bl.a. dansk politi vil kunne anmode udenlandske myndigheder om fuldbyrdelse af bødekrav uden inddragelse af Gældsstyrelsen, f.eks. når udenlandske skyldnere ikke betaler bøden for en færdselsrelateret lovovertrædelse.
Lovforslaget sikrer dertil en mere effektiv sagsbehandling af sager om udstationering af udvisningsdømte udlændinge og indeholder tiltag, som skal medvirke til at lette sagsbehandling af offererstatningssager og regressager.
Dertil foretages der en sproglig præcisering af straffuldbyrdelseslovens regler om magtanvendelse og brug af sikringsmidler over for indsatte.
Jeg skal takke for alle de faldne bemærkninger til det her lovforslag, og vi står naturligvis som altid parate til at besvare de spørgsmål, der måtte være relevante, under udvalgsbehandlingen.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-04-29:
Tak, formand.
Jeg skal lige have vejret!
Der findes borgere i vores samfund, som ikke selv har mulighed for at tage vare på deres økonomi eller på deres personlige forhold.
Det er en sårbar gruppe, som vi har et særligt ansvar for.
Derfor er det afgørende, at værgemålsloven i et tæt samspil med den øvrige socialretlige lovgivning sørger for, at der ikke er nogen mennesker i vores samfund, der bliver ladt i stikken.
Men som reglerne er i dag, er sagsbehandlingstiderne ganske enkelt for lange.
I Familieretshuset venter man i øjeblikket over 7 måneder på oprettelsen af et værgemål, og ventetiden for godkendelse af formueforbrug er også alt for lang.
Det er ikke godt nok, og derfor er det nødvendigt, at vi justerer loven, så borgere under værgemål får bedre vilkår.
Det skylder vi dem.
Det handler bl.a. om, at én værge fremover ikke skal kunne påtage sig for mange værgemål.
Det skal sikre nærvær og kvalitet.
Samtidig lægges der op til en ny og enkel ordning, hvor eksempelvis pårørende kan hjælpe, uden at der oprettes fuldt værgemål.
Derudover ændres reglerne om formueforvaltning, så fokus flyttes fra at bevare formuen til at bruge den til gavn for borgere under værgemål.
For i dag begrænses især ældre og mennesker med handicap under værgemål i muligheden for at bruge deres penge, og det er ærgerligt.
Endelig indføres der en mulighed for at sanktionere misbrug, både for værger og for dem med attest fra Familieretshuset.
Med lovforslaget tager vi et stort og vigtigt skridt mod en mere menneskelig værgemålsordning.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget og ser frem til den videre behandling.
Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2025-04-29:
Undskyld ventetiden, formand.
Jeg kom simpelt hen til at sidde og læse noget, og det skal man passe på med, når man sidder i salen.
Vi kigger her på værgemålsloven og loven om social service, og lad os starte med en glædelig nyhed til justitsministeren: Vi støtter i Liberal Alliance lovforslaget.
Hvorvidt det reelt vil nedbringe sagsbehandlingstiden til et acceptabelt niveau, er vi i tvivl om, men det er utvivlsomt et skridt, der vil føre til en bedre sagsbehandlingstid, og det vil vi jo sådan set gerne støtte.
Lad os da også tage en tur forbi både det gode og det dårlige i høringssvarene, så det også bliver hørt her i salen.
Der er flere organisationer, der er kritiske over for fastsættelsen af en fast grænse for, hvor mange man kan være værge for.
Det vil ifølge dem gøre det mindre økonomisk attraktivt for folk med ekspertise og erfaring, f.eks. advokater, at fungere som værge og dermed føre til en mangel på professionelle værger.
Formålet er dog at sikre, at værgen har de nødvendige ressourcer til at varetage opgaven tilfredsstillende, hvorfor vi også godt kan se et behov for måske at sætte en grænse.
Der er også flere organisationer, der påpeger, at det er voldsomt, at personer med den foreslåede ordning kan komme under værgemål alene ved en lægeerklæring, der siger, at personen har behov for at komme under værgemål.
Advokatrådet skriver bl.a. direkte, at det vil være i strid med helt almindelige retsprincipper.
Andre organisationer som f.eks. Danske Patienter og Danske Handicaporganisationer hilser det dog velkommen, da det vil opleves som en forenkling af reglerne, særligt i de tilfælde, hvor det er nære familiemedlemmer, der indsættes som værge.
Institut for Menneskerettigheder støtter også ordningen, da det vil være mindre indgribende for personer, der kommer under værgemål nu.
Som nævnt støtter vi i Liberal Alliance forslaget, da det overordnet set letter sagsbehandlingstiden og gør det nemmere at få nær familie som værge.
Dermed siger jeg tak.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-04-29:
Tak for ordet, formand.
Vi har de senere år været vidne til stigende sagsbehandlingstider i Familieretshuset ved beslutning om tildeling af værge, frigivelse af midler og forbrug af formue, egne penge.
Det er bekræftet fra myndighederne, at nogle sagsbehandlingstider er helt op på 2½ til 3 år.
Værst er det jo for de pårørende, der står i fuldstændig desperate situationer.
Denne omgang regelforenkling er også af den grund virkelig positiv.
Så vi ser positivt på lovforslaget, som i hvert fald ikke mindst skal nedbringe sagsbehandlingstiderne.
Jeg vil ikke lægge skjul på, at jeg godt kan være i tvivl om, om snittet ved de 50 er det helt rette.
Det bliver jo anekdotisk, når det er ens egne erfaringer med professionelle værger og advokater, der faktisk ikke laver andet.
Min oplevelse med dem har i årevis været, at de har passet alting til punkt og prikke.
Nu handler det jo selvfølgelig også om, hvilke typer af værgemål der er tale om, og hvilken sammensætning der er.
Jeg synes ikke, jeg får så meget hjælp af høringssvarene heller, men jeg vil ikke lægge skjul på, at snittet måske ikke er helt perfekt.
I en overgangsfase kan de jo også fortsætte med dem, de har.
Men der er jo udvalgsbehandlingen, og så må vi kigge på det der.
Vi bakker op om forslaget i Moderaterne.
Tak for ordet.
Rosa Lund (EL), 2025-04-29:
Enhedslisten støtter det her lovforslag, som har til formål at nedbringe sagsbehandlingstiderne i Familieretshuset på værgemålsområdet ved hjælp af en række smidiggørende tiltag.
Familieretshuset har store udfordringer med sagsbehandlingstider inden for alle områder, og derfor er det positivt, at ministeren her tager nogle skridt for at nedbringe dem.
Vi bemærker også, at høringssvarene til forslaget generelt er positive.
Det eneste sted, jeg alligevel lige vil nævne, er, at et af de store problemer med Familieretshuset sagsbehandlingstider er, at der mangler ressourcer.
Sagsbehandlingstiderne er ikke kun for lange på værgemålsområdet, men nærmest i alle sager, og hvis vi skal sikre retssikkerheden på tværs af Familieretshusets områder, vil det kræve, at vi sætter flere ressourcer af og ikke bare, at vi smidiggør det.
Jeg ved godt, at det lidt er en Enhedslisten classic at stå her og sige, at noget mangler ressourcer, men det er jo rigtigt, når det kommer til Familieretshuset.
Så vi synes, det er positivt, at man smidiggør reglerne.
Vi noterer os også ligesom andre ordførere, at høringsparterne er tilfredse med lovforslaget, selv om der lige er et opmærksomhedspunkt fra Alzheimerforeningen.
Men det gør det jo ikke alene; det er også et spørgsmål om ressourcer, hvis sagsbehandlingstiderne skal være kortere.
Så med den lille note, kan jeg sige, at Enhedslisten støtter lovforslaget.