runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2021-10-07:
Men jeg kan jo minde statsministeren om f.eks. hendes tur i Aftenshowet, som jo er sådan et hyggeprogram, hvor det blev omtalt som uagtsomt minkdrab.
Der gjorde statsministeren det klart, at stod statsministeren i den samme situation igen, ville hun gøre nøjagtig det samme igen for folkesundhedens skyld.
Jeg spørger statsministeren: Er statsministeren fortsat af den samme holdning i dag?
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Det korte svar er jo ja, og det skyldes ikke mindst, at vi er i gang med at implementere et EU-direktiv på området.
Det skal vi jo sørge for i fællesskab kommer til at fungere.
Jeg tror egentlig, at der er bred enighed også blandt vores to partier om, at det er rigtig godt, at både mænd og kvinder tager barsel.
Det er godt for ligestillingen.
Nu synes jeg jo ikke, at barselsdiskussionen alene skal handle om ligestilling; barsel er jo først og fremmest et spørgsmål om det lille barn, der skal have de bedste betingelser for starten på livet.
Og der er jeg da ikke i tvivl om at det er rigtig, rigtig godt for børn både at have mor og far også i den første tid.
Hvordan vi så præcis skal gøre det, sidder vi jo og forhandler med hinanden
om netop nu.
Samira Nawa (RV), 2021-10-07:
Tak til statsministeren for talen, og også tak for at adressere racisme også på sine sociale medier ved at sige, at en racistisk overfusning af en familie er et angreb på alle minoriteter.
Noget andet, jeg egentlig gerne vil spørge ind til, er ligestillingsområdet, hvor jeg ved at statsministeren er optaget af det.
Hun brugte også meget eller noget af tiden på det i åbningstalen her.
Men på barselsområdet kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre, hvad regeringen egentlig mener, i forhold til om der skal lovgives på det område, for det citat, som jeg har med, er ikke fra statsministeren, men fra ligestillings- og beskæftigelsesministeren, der på spørgsmålet om, hvorvidt Socialdemokratiet mener, der skal lovgives på området for øremærket barsel til fædre, svarer: Jeg tror ikke, jeg forstår spørgsmålet.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Socialdemokratiet og regeringen egentlig mener på det her spørgsmål.
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Altså, det kan jo ikke være sådan, at man ikke gør alt, hvad man kan, for at få et arbejde, hvis man har mistet sit arbejde, og når vi er i en situation i dag, hvor du har en buldrende økonomi og en kæmpe, kæmpe efterspørgsel på arbejdskraft, så skal det også være muligt for flere – der er jo ikke ret mange i arbejdsløshed lige nu i Danmark, heldigvis – at komme ind på det arbejdsmarked, der har så stor en efterspørgsel på arbejdskraft.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-10-07:
Men så vil det også interessere statsministeren at vide, at fagbevægelsen er meget, meget skeptiske, meget, meget kritiske over for den her såkaldte dovenhedsfaktor, der f.eks. gør det fem gange så dyrt at genoprette dagpengeniveauet, som vi har haft det før, og det er både 3F, store dele af fagbevægelsen, Arbejderbevægelsens Erhvervsråd osv. meget, meget kritiske over for.
Og når vi alle sammen også har fået sådan en dagpengeundersøgelse her, der viser, at dagpengemodtagere er meget mere stressede og meget mere kede af det, og de gerne vil have et job, så forstår jeg ikke, at vi stadig væk opererer med modeller, som inkorporerer, at folk er dovne.
For ellers ville man ikke få det arbejdsudbud.
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Helt grundlæggende er jeg af den overbevisning, at det altid er bedre at have et arbejde end ikke at have et arbejde, og hvis man mister sit arbejde, er man forpligtet til at gøre alt, hvad man kan, for at få et nyt arbejde.
Det har jeg altid ment, og jeg er jo socialdemokrat.
Altså, jeg er opdraget med rettighed og pligt, men pligt før rettighed, og for mig er det jo helt, helt grundlæggende, og derfor har jeg aldrig ment, at vi skal have et dagpengesystem med en indbygget mulighed for, at man ikke tager det arbejde, der er.
Det er mig helt grundlæggende imod, og det har jeg ikke og det har regeringen ikke på nogen måde forandret holdning til.
Hvad der så ligger inde i regnemodellerne, er jo en anden diskussion – det er i øvrigt også en diskussion, vi, kan man sige, i fællesskab har gang i – men det er det grundlæggende ideologisk-politiske.
Sådan har jeg haft det hele mit liv, måske fordi min far er fagforeningsmand.
Samira Nawa (RV), 2021-10-07:
Det er vi netop rigtig enige om, også netop med alle de fordele, der er både for børnene og for fædrene – det er jo især derfor, jeg er meget optaget af det, netop at fædrene skal sikres de samme rettigheder, som mødre har haft igennem rigtig lang tid.
En af de ting, der ærgrer mig ved EU-direktivet, er, at den rettighed desværre med EU-direktivet kun gives til lønmodtagere.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om statsministeren ikke synes, at selvstændige også skal have de samme rettigheder, altså både selvstændiges børn, selvstændige fædre og selvstændige mødre.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-10-07:
Flere citater: Hvis man kigger tilbage, kan man finde mange citater fra statsministeren, hvor hun udtaler, at dagpengesystemet er rigtig vigtigt for os alle sammen, for vores arbejdsmarked, for trygheden på arbejdsmarkedet.
Da fru Mette Frederiksen så blev statsminister, varslede hun også et opgør med Finansministeriets uforbeholdne eller overdrevne magt og et opgør med de blå regnemodeller, og jeg var rigtig glad, og jeg syntes, det var på høje tid.
Så tusind tak for det, og jeg synes allerede, vi har set nogle resultater af det.
Men trods min begejstring er jeg i dag ikke helt sikker på, at vi er nået derhen, hvor vi i SF i hvert fald gerne vil være.
For i Finansministeriets model er der den såkaldte dovenhedsfaktor, og det er det eneste, der giver det arbejdsudbud, som ligger til grund for det, vi ser i reformudspillet.
Så derfor er mit spørgsmål: Er der reelt sket en forskel i synet på ledige?
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Jeg har hele tiden ment, og det mener jeg fortsat, at der er forskel på børnene og forældrene, og jeg har grundlæggende ikke og regeringen har grundlæggende ikke et ønske om, at nogen af forældrene skulle til Danmark.
Børnene er en anden sag, og det hører jeg i øvrigt også at der er bred politisk opbakning til i Folketingssalen.
Peter Skaarup (DF), 2021-10-07:
Så det, man må forstå statsministeren siger til os i dag, er, at der faktisk godt kan risikere at komme flere fra Islamisk Stat til Danmark, nemlig børnene?
Og er det så kun børnene?
Kan vi være sikre på, at det kun er børnene, der kommer, statsminister?
For jeg er jo helt overbevist om, at Enhedslisten, De Radikale, SF, som har presset på i den her sag hele det her år, har fået blod på tanden, og vi kan jo høre i dag, at de meget gerne både vil have voksne og børn hertil fra Islamisk Stat.
Tror statsministeren, at statsministeren kan stå imod?
Det lykkedes jo ikke i sommer.
Kan statsministeren stå imod nu?
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Regeringens holdning til fremmedkrigere er den samme, og derfor er jeg også glad for at få repeteret citater.
Derudover er der foretaget en sikkerhedsvurdering fra PET's side, og på den baggrund er der så besluttet en evakuering af børnene og nogle af mødrene.
Vi sagde ved den lejlighed, og det vil jeg gerne gentage i dag, at vi fortsat har et stående tilbud om at evakuere børnene, men ikke yderligere forældre.
Peter Skaarup (DF), 2021-10-07:
Tak til statsministeren for den her sædvanlige afrunding.
Og jeg tror faktisk godt, jeg kan love statsministeren, at der er ret mange danskere, der følger med i en debat som den her og måske ikke mindst det, som nogle betragter som højdepunktet, nemlig den her runde med statsministeren.
Og noget af det, som jeg hører fra mange danskere, er, at man synes, det er, ja, man bruger nærmest ordet utilgiveligt om det, som statsministeren har gjort, nemlig at statsministeren i en debat i Folketingssalen indkaldt af Dansk Folkeparti og hr. Kristian Thulesen Dahl i sidste folketingssamling lover, at der ikke kommer krigere, terrorister fra Islamisk Stat til Danmark, og at der nu i løbet af natten kommer 3 IS-mødre og 14 børn til Danmark.
Og det gode spørgsmål til statsministeren er: Kommer der flere?
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
I dag har granskningskommissionen vedrørende mink jo igangsat sit arbejde, og i respekt for kommissionens arbejde, som jo i øvrigt er en kommission nedsat af Folketinget, kommer jeg ikke til at udtale mig om den sag, så længe kommissionen arbejder.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-10-07:
Det er jeg rigtig glad for, men jeg ville ønske, at hr. Sikandar Siddique også er opmærksom på det i sine ytringer generelt.
Nu har jeg lige siddet og kigget ned over f.eks. hr. Sikandar Siddiques twitterprofil, hvor man siger, at dansk flygtningepolitik har været en kampplads om at være mest mulig inhuman.
Og man skrev for ikke ret lang tid siden til Radikale Venstre, at nu var det slut med humanismen, fordi de gik ind for at sætte en grænse for, hvor mange der kommer til Danmark.
Der synes jeg, at man træder over stregen og faktisk begynder at dæmonisere helt almindelige danske synspunkter om, at vi er nødt til at lægge en begrænsning på tilstrømningen.
Og det kunne jeg godt tænke mig at man lod være med, uden at jeg i øvrigt ønsker at lave en stor konflikt ud af det.
Men jeg vil bare opfordre til, at man også tænker lidt over den retorik, for den er også skadelig og dæmoniserende.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-10-07:
Tak til hr. Rasmus Jarlov.
Jeg tror, at det er vigtigt med de nuancer.
Det, jeg prøver at sige, er, at vi er magthavere, vi er lovgivere, vi har enormt meget magt.
Det, vi siger, legitimerer holdninger ude i samfundet, og der har vi et ansvar, og vi kan beskytte de borgere.
Det er det, mit budskab er i dag.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-10-07:
Jo, jeg vil gerne give ordføreren ret i, at man skal udvikle kompetenceområdet, bl.a. ved et samarbejde mellem nogle af de eksisterende institutioner.
Jeg ved bl.a., at man i forhold til en del af dem, som har været udsat for anbringelser, og hvor man har været i gang med at sagsbehandle nogle af de her sager selvstændigt og individuelt, og hvor man mener, at de er blevet uretfærdigt behandlet, har taget kontakt med bl.a. De Grønlandske Huse, som lige nu er i gang med at undersøge, om der kunne være en mulighed for at indkoble kompetencerne her.
Men man bliver helt klart også nødt til at kræve, at der bliver sat noget konkret af.
Så jeg glæder mig til at drøfte det mere med Venstre.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-10-07:
Jeg har også selv som kommunalpolitiker oplevet, at det jo kan være svært at have den her type specialviden, når du sidder i en kommune, hvor der måske ikke er så mange grønlandske familier.
Kunne ordføreren f.eks. se en rolle for sig med, at man fik oprettet nogle centrale kompetencer, som man fra kommunernes side kunne trække på, enten i Socialministeriet – vi har også en taskforce, som man kan trække på i dag, dog ikke lige på det her område – eller at f.eks. De Grønlandske Huse kunne spille en rolle i at have nogle ekspertkompetencer, som man som kommune kunne ringe til og få bistand fra i de her sager, så vi kunne øge de tilgængelige ressourcer i de her sådan lidt mere sjældne sager?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-10-07:
FN har lavet en deklaration om oprindelige folks rettigheder, og her bliver det jo i artikel 8 nemlig også pointeret, at oprindelige folk og enkeltpersoner har en ret til ikke at blive udsat for tvungen assimilation eller ødelæggelse af deres kultur, og det er jo også derfor, jeg siger, at hvis der er behov for en anbringelse og et barn trives bedre ved det, skal man selvfølgelig ikke stoppe det.
Men jeg siger til gengæld også, at hvis der er en uretfærdig sagsbehandling og en uretfærdig rettergang på grund af kulturen, på grund af sproget, fordi man ikke kan et juridisk sprog på samme måde, som man kan, hvis man er opvokset i Danmark, så skal man have den nødvendige vejledning.
Her mener jeg helt klart også, at hvis et barn skal fratages sine forældre, skal det ikke fratages sin kultur og sit sprog.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-10-07:
Tak for det, og tak for talen, som jeg også synes var meget, meget interessant.
Jeg er helt enig i, at der er det her behov for en tættere samtale og dialog i hverdagen og en mere formaliseret dialog, og jeg oplever også, at der er nogle ting, hvor man både i Folketinget og i Inatsisartut ikke er helt klar over, hvor snitfladerne ligger, og det har vi simpelt hen behov for at snakke sammen om, hvis vi skal løse problemerne.
Så det er et rigtig godt forslag, som jeg glæder mig til at høre mere om og arbejde videre med.
I forhold til det andet emne, som ordføreren tog op, om grønlandske familiers vilkår i Danmark, så er det jo vand på vores mølle, kan man sige.
Vi har også arbejdet med, at det først og fremmest skal handle om, at vi skal have en bedre kvalitet i sagsbehandlingen i stedet for måske nødvendigvis at have et mål om, hvor mange anbringelser der skal være eller den slags.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om ordføreren måske kunne uddybe lidt mere, hvad det konkret er, hun ser af muligheder for, at vi kunne styrke den her viden om grønlandske familiers specielle situation i det danske socialvæsen.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-10-07:
Jo, jeg synes helt klart, der er noget, som Folketinget og de grønlandske politikere i særdeleshed kan samarbejde om, og jeg mener helt klart også, at sådan et folketingsråd, som også blev præsenteret i dag, kan være meget relevant i forhold til det her arbejde.
For det er ikke kun Grønlandsudvalget, der ender med at bearbejde de områder, der omhandler Grønland, idet 36 ansvarsområder ender med at komme i forskellige slags udvalgsarbejde, bl.a. i Børneudvalget her i Folketinget.
Og med et folketingsråd kan vi også sikre os, at alle fem partier fra det grønlandske parlament bliver hørt i disse beslutninger.
Anders Kronborg (S), 2021-10-07:
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at det går begge veje i forhold til de to partnere.
Nu er uddannelsesområdet jo hjemtaget til Grønland, men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren helt konkret
: Ser ordføreren nogle initiativer, man f.eks. kunne tage i Grønlandsudvalget, nogle initiativer, vi f.eks. kunne tage i Folketingets Børne- og Undervisningsudvalg, for at fremme det i forhold til den udfordring, om man så må sige, og også glæden ved, at man kan mødes på kryds og tværs?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-10-07:
Først tak for spørgsmålet, og tak for ordførerens store engagement i grønlandske anliggender.
Når vi snakker om den vidensopbygning, som vi bliver nødt til at skabe, og den forståelse, det broderskab, der bliver nødt til at blive, man kan kalde det opgraderet i riget, så synes jeg også, det er vigtigt at pointere, at en del af os fra Grønland bliver opfostret med at kende alt til det danske sprog, den danske kultur, den danske konge og dronning og mad osv., og at der derfor også sker en ubalance, når man kommer til Danmark og man som noget af det første bliver spurgt, om man bor i igloer.
Så jeg er enig med ordføreren i, at der bliver nødt til at blive gjort noget mere ud af at beholde det her broderskab, idet jeg tror på, at vi, uanset hvad der kommer til at ske i fremtiden, uanset selvstændighed, også kommer til at have hinanden som vores tætteste allierede.
Anders Kronborg (S), 2021-10-07:
Tusind tak for en, synes jeg, inspirerende tale.
Grunden til, at jeg tager ordet, er jo, at vi i Folketingets Børne- og Undervisningsudvalg, som jeg er formand for, her i midten af september havde fornøjelsen af at være på rejse til Grønland for at blive klogere på de grønlandske skoler og de grønlandske unge, men også hvordan vi kan blive bedre til at mødes på tværs.
Vi havde fornøjelsen af at besøge gymnasiet i Nuuk, vi havde fornøjelsen af at besøge folkeskolerne i Nuuk, og vi havde også fornøjelsen af at besøge en lille bygd 2 timers sejlads fra Nuuk, hvor der gik tre elever i skolen, og hvor de havde én lærer.
Og når man står derude i bygden, får man virkelig fornemmelsen af, at der kan være rigtig langt fra Danmark til Grønland, og jeg fik også fornemmelsen af, at vi simpelt hen mødes for lidt i rigsfællesskabet.
Der er simpelt hen et for lille kendskab blandt de danske børn og unge i forhold til de grønlandske børn og unge.
Så jeg kunne godt tænke mig at vide, om ordføreren deler det synspunkt, og om ordføreren har nogle idéer til, hvordan vi kan blive bedre til at skabe muligheder for at mødes på kryds og tværs.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-10-07:
Jeg tror også, det er vigtigt at bide mærke i, at vi bliver nødt til at bekæmpe nogle af de fordomme, som en del grønlændere møder, når de kommer til Danmark, og en af de ting, der også kan være en udfordring, er netop sprog og kultur.
Når vi er i Grønland, synes vi, at det er respektfuldt at være stille og lydhør, men når man gør det samme i Danmark, kan man blive kaldt autist.
For det kan selvfølgelig godt være, at der er nogle af de her ting, som er rigtige, men der er måske også en del, der ikke helt hænger sammen.
Kasper Roug (S), 2021-10-07:
Tak for det.
Ordføreren peger jo også på – lidt i forlængelse af, hvad vi diskuterer her – at grønlandske borgere, altså danske statsborgere, når de kommer til Danmark, har svært ved at finde fodfæste på det danske arbejdsmarked, og peger på, at der er nogle kulturelle udfordringer.
Kan ordføreren uddybe lidt, hvad det er for en type kulturelle udfordringer, der kan være, andet end sproget?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-10-07:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil først kvittere for et godt samarbejde, og jeg synes også, det er vigtigt, at vi netop snakker om, at der skal være en eller anden form for balance.
Når grønlandske borgere tager til Danmark, sker der heller ikke en form for integrationsproces, netop fordi man bliver anset som danske statsborgere, også selv om vi under folkeretten er anerkendt som et folk med eget sprog og egen kultur og væremåde.
Så jeg synes også, det er vigtigt at tage hånd om, at der måske er nogle andre måder, vi bliver nødt til at agere på, hvad angår sagsbehandling i forhold til kommuner, i forhold til hvordan vi også sikrer, at folk kan følge med i processerne i den forvaltning, der foregår, når man kommer til Danmark.
Christian Juhl (EL), 2021-10-07:
Tak for det.
Først vil jeg gerne sige til begge de grønlandske kolleger: Hvor er jeg glad ved, at der er kommet en situation som nu, hvor vi virkelig bruger tid på at diskutere de grønlandske forhold.
Da jeg kom i Folketinget og havde den første debat, tog debatten med hver af de grønlandske kolleger lige præcis 4½ minut, fordi der var et enkelt spørgsmål, og så var det videre til den næste.
Det her vidner både om interesse, men også om, hvor vigtig Grønland er, og for den sags skyld om, hvor vigtigt rigsfællesskabet egentlig er, når det kommer til stykket.
Så vil jeg gerne sige, at Christoffer Aagaard Melson har Venstre jo havde fat i en meget central ting, og det er de her test.
Jeg mener, at det er fagligt ganske ukvalificeret og uforsvarligt, at det sker på den måde – ikke kun når det gælder grønlændere, men også når det gælder syrere og afghanere.
Og jeg kender også historier fra Sønderjylland, hvor det tyske mindretal rent faktisk ikke kan få en til at hjælpe sig på deres eget modersmål, når de er i en vanskelig situation over for de sociale myndigheder.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-10-07:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at vi kommer til at kigge på netop det om sagsbehandlingen og på netop det om retfærdig rettergang.
Hvis vi kigger på minoriteters rettigheder, står der bl.a., at det er en helt basal menneskeret, at man bliver nødt til at forstå, hvad det er for en proces, man kommer igennem, hvis man får foretaget noget så stort som at blive frataget sit mest dyrbare eje, hvilket er ens barn.
Og her er det jo virkelig vigtigt, at man også kommer ind og kigger på – altså, nogle kan jo stadig godt snakke dansk, men måske ikke på et juridisk niveau, hvilket gør, at man kan komme til at sige ikke, så man kommer til at give udtryk for, at man ikke elsker sit barn, selv om det ikke var det, man mente
Det er jo sådan nogle ting, vi bliver nødt til at være meget bevidste om, når man behandler de her ekstremt sensitive sager.
Edmund Joensen (SP), 2021-10-07:
Jeg skal sige det meget kort.
Færøerne er i dag et land, der eksporterer råvarer.
Derfor snakker vi om, at vi sælger til Rusland, vi sælger til Kina, vi sælger til USA.
Det største marked er Europa med 500 millioner mennesker.
Der vil vi gerne opnå at få et marked, hvor vi kan sælge færdigvarer, altså forædle fisken på Færøerne – få arbejdspladser og give fisken mere værdi.
Det vil også lette trykket i forhold til at sælge til Rusland og blive for afhængig af den side.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-10-07:
Tak for det sådan lidt nedslående svar.
Jeg håber, at der snart kommer skub i de her ting.
Kan ordføreren ikke uddybe, hvad det er for nogle forbedringer, man håber på fra færøsk side eller i hvert fald fra Sambandsflokkurins side?
Edmund Joensen (SP), 2021-10-07:
Statsministeren har jo sammen med lagmanden skubbet på, så vi er på højeste niveau i EU med en besked til von der Leyen.
Men jeg må sige, at min tålmodighed er opbrugt for længe siden.
Det går meget langsomt, og alt for langsomt.
Hvis jeg skal sammenligne det med at lave en aftale med f.eks. USA, ja, så tog det 5 måneder, og så havde man en aftale.
Min tålmodighed rækker ikke længere i forhold til EU, for det tager alt for lang tid.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-10-07:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg ved, at Færøerne længe har arbejdet på at få en ny og forbedret frihandelsaftale med EU.
Jeg ved, at det er noget, der ligger ordføreren meget på sinde.
Hvordan går det med den frihandelsaftale?
Kan ordføreren ikke uddybe lidt, hvordan det går med det arbejde?
Edmund Joensen (SP), 2021-10-07:
Tak, formand.
Da jeg stod på talerstolen for 1 år siden, var vi på en lille tidsrejse.
Turen gik til 2013, som på mange måder var et skelsættende år for Færøerne, ikke mindst for færøsk eksport.
Det var dengang, at alle europæiske havne blev lukket for færøske skibe som en konsekvens af en strid om fiskekvoter, dengang makrelstriden tog sin begyndelse.
I dag vil jeg tage jer med tilbage til den 12. september 2021 til endnu en skelsættende dag for Færøerne.
Den søndag blev 1.423 hvidskævinger, en slags delfin, drevet i land og slagtet i Skálafjørdur.
For os færinger er der intet unaturligt i at slå et dyr ihjel for at få mad på bordet, uanset om det er fisk eller får eller grindehval.
I al den tid vores øer har været beboet, har det at slå ihjel været et spørgsmål om overlevelse.
Vi må dog se i øjnene, at det ikke er alle, der deler vores opfattelse af naturen som ressource til mad, og da slet ikke, når det drejer sig om delfiner, som er søde, og som mange har en forkærlighed for.
Det er vi nødt til at tage alvorligt, og det gør landsstyret på Færøerne også.
Den foregår på en human måde, men med delfinfangst er det anderledes.
Derfor glæder det mig, at den færøske lagmand har gjort det klart, at der vil blive foretaget reguleringer, hvad angår delfinfangst, når vi nu ser de rystelser, det har givet i hele verden.
En delfinfangst, som aldrig har været en særpræget færøsk tradition, skal ikke påvirke færøske virksomheders eksportmuligheder.
Prisen for at fortsætte uden reguleringer er simpelt hen for høj.
Vi må ikke risikere en gentagelse af 2013, hvor hele vores livsgrundlag blev boykottet.
Nu til noget andet.
Vi kom med et ønske om at få afsat 1,5 mio. kr. til en analyse af forholdene, og det fik vi.
Justitsministeriet har siden sammen med relevante myndigheder fra Færøerne udarbejdet den analyse, og resultatet er soleklart.
Der er i virkeligheden kun en måde at løse alle de udfordringer og problemer på, som kriminalforsorgen på Færøerne har i dag, og det er ved at bygge helt nye rammer, et nyt fængsel, hvor de fysiske rammer er bygget til formålet; hvor der er mulighed for at holde arrest og fængsel adskilt; som ligger et sted, der er fremkommeligt alle årets dage, hvor vejr og vind ikke er til hinder for den daglige drift både for ansatte og indsatte; og for at hjælpen når frem, hvis det er nødvendigt.