Christina Olumeko (ALT), 2024-12-11:
Tak for ordet.
I Alternativet gik vi til forhandlingerne med en klar vision: Vi ønskede at investere i et samfund, der fremmer trivsel, fællesskab og bæredygtighed, både for den enkelte og for den natur og det klima, som vi er så afhængige af.
Som bekendt blev Alternativet smidt ud af finanslovsforhandlingerne.
Det syntes vi var trist, ikke så meget for regeringen eller for Alternativet, men for Danmark.
Det betyder, at det finanslovsforslag, vi skal stemme om i dag, er et forslag til en finanslov, der i det store og hele drifter videre på det Danmark, vi kender.
Der er ikke de store armbevægelser i hverken den ene eller den anden retning.
Det kan jeg huske at finansministeren blev lidt fornærmet over at jeg sagde ved førstebehandlingen.
Det var egentlig ikke rigtig ment som en kritik.
Det var bare en konstatering af, at regeringen i det store og hele ikke ønsker at lave særlig meget om i næste års finanslov.
Måske er det også derfor, regeringen ikke ville forhandle videre med Alternativet.
For hvis man ønsker at drifte videre på det eksisterende, hvis man ønsker at bevare status quo, så kan det sagtens være, at Alternativet ikke er det rigtige aftaleparti.
Alternativet ønsker at forandre Danmark.
Vi vil skabe et langt grønnere og mere entreprenant, meningsfuldt og socialt retfærdigt Danmark.
Det håber vi regeringen er med på til næste år.
Når det så er sagt, vil jeg gerne lave nogle nedslag i finanslovsforslaget, både i nogle af de ting, som Alternativet synes er positive, og nogle af de ting, vi gerne ville have forbedret.
En af de kerneværdier, vi arbejder ud fra, er tid.
I Alternativet ser vi det som en langsigtet investering at give danskerne mere tid til det, der virkelig betyder noget for dem, tid til at fordybe sig i deres arbejde, tid til læring og udvikling, tid til at drage omsorg for dem, man holder af, og tid til at finde ro.
Derfor er vi modsat ordføreren for Liberal Alliance meget glade for, at regeringen og aftalepartierne i finanslovsforslaget ikke har lavet arbejdsudbudstiltag, altså tiltag, der har til formål at få danskerne til at arbejde mere og længere, fordi de skal levere skatteindtægter til staten; tiltag, der handler om at styre, hvad danskerne bruger deres tid på; tiltag, der skal presse folk ned i statens store støbeform.
Hvor er det godt, at vi ikke ser arbejdsudbudstiltag i finanslovsforslaget – og særlig nu, hvor regeringen faktisk har det som deres ambition i regeringsgrundlaget at sende flere danskere, ja, faktisk næsten 32.000 mennesker, til det, der bliver kaldt samlebåndet, og holde dem der.
Det er godt, at finanslovsforslaget ikke bidrager til det.
Men status quo er som bekendt ikke godt nok.
Vi havde gerne set, at finansloven frisatte danskernes tid; at det blev nemmere at sætte tempoet op og ned i løbet af livet; at det blev nemmere at skifte fag, gå ned i arbejdstid, trække stikket en periode.
Det blev ikke med den her finanslov, men vi arbejder for, at det forhåbentlig kommer i de forhåbentlig kommende pensionsforhandlinger, at vi kan skabe mere fleksibilitet for danskerne.
Så vil jeg også gerne anerkende den forsøgsordning for skolemad, som er blevet besluttet i finanslovsforslaget.
Skolemad har altid været en mærkesag for Alternativet.
Jeg synes, det er en helt fantastisk investering, som aftalepartierne og regeringen er blevet enige om, for både børns trivsel og læring og lige muligheder for alle børn.
Vi ser frem til, at forsøget med skolemad bliver gennemført, og vi håber også, at vi kan være med til at permanentgøre det.
Så er der finanslovsforslagets grønne bundlinje.
Den er et stort minus.
I Danmark har vi et kæmpe overtræk på vores klimakonto med et stort overforbrug af alt fra tøj, elektronik og mad til flyrejser.
Vi skal forbruge mindre og opleve mere.
Desværre skal man lede længe efter nye grønne tiltag i finanslovsforslaget.
Vi havde selv i Alternativet budt ind med en masse forslag, såsom at udvide vores pantsystem for flasker til et pantsystem for takeawayemballager, investering i samkørsel eller sådan noget som at rense havet for spøgelsesgarn.
Jeg tror, at regeringen åbenbart godt selv er klar over, at der ikke er så meget nyt af grønne tiltag i finanslovsforslaget.
Derfor har regeringen forsøgt at gensælge to initiativer fra finansloven 2024 som nye tiltag.
Det drejer sig om et reparationsfradrag og om et partnerskab for takeawayemballage.
Vi skal på et senere tidspunkt behandle reparationsfradraget som et særskilt lovforslag, så det vil jeg lade ligge for nu.