Thyra Frank (LA), 2017-03-21:
Jeg vil gerne starte med at gøre det helt klart, at alle plejetrængende ældre selvfølgelig skal have en ordentlig og værdig behandling.
De skal den hjælp og støtte, som de har behov for, og der skal være den nødvendige tid til plejen, for vores ældre fortjener en værdig pleje og omsorg – en pleje, der tager udgangspunkt i lige præcis deres individuelle behov.
Regeringen vil arbejde for at sikre, at alle ældre får en god og værdig pleje, for en værdig ældrepleje er en af grundstenene i vores velfærdssamfund.
Der er plads til forbedringer i ældreplejen.
Det så vi bl.a. med eksemplerne fra TV 2 tilbage i december sidste år.
For mig er det ikke værdigt, hvis man skal vente 1 time på at komme på toilettet, eller hvis man ikke kan komme i bad, selv om man har behov for det, slet ikke.
Men jeg vil også advare imod, at vi kommer til at tale ældreområdet ned i et sort hul.
Vi skal nemlig huske på, at ældreplejen i mange kommuner og på mange plejehjem fungerer godt.
Beboerne har værdige forhold, og personalet møder beboere og pårørende med overskud og i øjenhøjde.
Det har jeg bl.a. konstateret på mine ture rundt i landet.
Som det tydeligt fremgår af regeringsgrundlaget, prioriterer regeringen ældreområdet.
Vi fører en ældrepolitik med afsæt i Ældrekommissionens fem grundlæggende værdier, som jeg selv sætter meget højt.
De fem grundlæggende værdier handler om, at ældre borgere, der får hjælp, fortsat har indflydelse på eget liv, at vi har respekt for, at alle mennesker er forskellige, at medmenneskeligheden er i fokus i plejen, at de ældre har mulighed for at få gode oplevelser, og at vi sikrer alle en værdig afslutning på livet.
Det er værdier, som vi bør styre efter alle steder i ældreplejen.
Selvfølgelig er vi i regeringen meget bevidst om, at den demografiske udvikling indebærer, at der i fremtiden bliver flere ældre.
Men det er vigtigt at holde fast i, at stigningen i antallet af ældre ikke nødvendigvis forudsætter en tilsvarende stigning i ældreudgifterne.
Det skyldes bl.a., at vi har et stigende fokus på rehabilitering, og at kommunerne løbende arbejder med nye og bedre løsninger ved brug af velfærdsteknologi og bedre organisering af arbejdet.
Samtidig er sundhedstilstanden blandt de ældre samlet set forbedret, også selv om ældre på plejehjem i dag typisk er stærkt svækkede og mange har demens.
Vi har i de tre partier, der nu udgør regeringen, sammen med Dansk Folkeparti igangsat en række initiativer i de to seneste finanslovsaftaler, der styrker ældreområdet.
I finanslovsaftalen for 2016 blev vi enige om en samlet model for, hvordan vi sikrer mere værdighed i ældreplejen.
Med indførelsen af værdighedspolitikkerne er det nu et krav, at den enkelte kommune beskriver sine overordnede værdier og prioriteringer på ældreområdet.
Det er et meget vigtigt skridt, for på den måde har vi nu sat værdighedsdiskussionen på dagsordenen i alle 98 kommuner.
Med værdighedspolitikkerne i hånden har borgerne, pårørende og medarbejdere fået en rigtig god mulighed for at tage en dialog med deres lokalpolitikere om, hvordan vi sikrer, at plejen og omsorgen i kommunerne udføres med værdighed.
I finanslovsaftalen for 2016 blev der til at understøtte politikkerne afsat 1 mia. kr. ekstra årligt til en mere værdig ældrepleje.
Hvis vi ser på udgifterne til ældreområdet, har kommunerne samlet set i 2016 budgetteret med øgede udgifter til ældreområdet på 1,2 mia. kr. i forhold til 2015.
Kommunernes budgetter for 2017 viser, at kommunernes udgifter til ældreområdet stiger med yderligere 0,8 mia. kr. fra 2016 til 2017, når der tages højde for det løft, der følger af finanslovsaftalen.
Med finansloven for 2017 prioriterede regeringspartierne og Dansk Folkeparti for andet år i træk at afsætte ekstra midler til ældreområdet.
Over 4 år har vi afsat yderligere 2 mia. kr. til en bedre ældrepleje.
Det dækker bl.a. over 380 mio. kr. årligt fra 2017 og frem til en klippekortordning, der giver alle plejehjemsbeboere ca. ½ times ekstra hjælp om ugen.
Vi vil nemlig gerne være med til at få madlavningen tilbage på plejehjemmene og tættere på beboerne, for et plejehjem er beboernes eget hjem, og til et hjem hører et køkken.
Et andet vigtigt område er indsatsen over for mennesker med demens og deres pårørende.
Demens er en forfærdelig sygdom – en sygdom, som vender op og ned på tilværelsen, ikke kun for den enkelte, men for hele familien.
Men vi kan gøre det endnu bedre.
Med demenshandlingsplanen vil vi sikre bedre kvalitet i udredningen og behandlingen af mennesker med demens, ligesom vi vil sikre en pleje og en omsorg, der baserer sig på den nyeste viden, og som tager udgangspunkt i det enkelte menneskes behov.
Demenshandlingsplanen indeholder mange gode initiativer, og jeg er bl.a. glad for, at der afsættes midler til et praksisnært kompetenceløft i kommuner og regioner; at der igangsættes en indsats i forhold til pårørende; og at der afsættes midler til at indrette flere demensegnede plejeboliger.
Det skal undersøges, om der er mulighed for at udvikle tre-fem overordnede kvalitetsindikatorer, der skal måle kvaliteten af ældreplejen.
Arbejdet er igangsat, og vi mødes nu med KL og andre centrale parter med henblik på at få input til relevante kvalitetsindikatorer.
Vi vil også se på, om erfaringerne fra andre lande kan bruges i dansk sammenhæng.
F.eks. ved jeg fra mit besøg i Holland for et par uger siden, at de også der barsler med nogle nye kvalitetsindikatorer for ældreplejen.
I den sammenhæng vil jeg gerne slå fast, at hovedfokusset i arbejdet skal være på, hvilken forskel hjælpen gør for de ældre.
Det er ikke meningen, at vi skal indføre nye procestiltag blot for styringens skyld.
For at vi kan have en god ældrepleje, er det nemlig vigtigt, at medarbejderne kan koncentrere sig om kerneopgaven at yde pleje og omsorg for de ældre. Det er også derfor, at jeg sammen med KL har igangsat et arbejde, der med inddragelse af FOA, Dansk Sygeplejeråd og andre centrale parter skal pege på unødvendige regler og dokumentationskrav – krav, der kan lempes eller fjernes for at frigøre tid, som de ansatte kan anvende på omsorg og pleje.
En værdig ældrepleje handler også om indflydelse på eget liv og plads til det frie valg.
Det er et centralt mål for regeringen, at borgerens behov og ønsker danner rammen om den hjælp, der ydes.
Vi er ikke alle ens, og vi har forskellige ønsker og behov – det gælder for ældre, ligesom det gælder for alle andre.
Ældre skal derfor opleve et forskelligartet udvalg og have mulighed for at vælge netop den leverandør, der opfylder deres behov.
Mange ældre er nemlig glade for det frie valg, og mange benytter det til at vælge en privat leverandør af hjemmepleje.
Vi vil i regeringen sikre, at ældre hjemmehjælpsmodtagere også fremover kan gøre brug af deres frie valg uden at skulle bekymre sig om konkurser og den usikkerhed, der følger, i forhold til om man også i morgen får den hjælp, der er behov for.
Vi går derfor i dialog med KL og erhvervsorganisationerne for bl.a. at drøfte de anbefalinger til forebyggelse af konkurser, som parterne har aftalt.
Vi vil bl.a. drøfte, om principperne er tilstrækkelige, om kommunerne bruger anbefalingerne rigtigt, og hvordan vi sikrer, at alle kommuner bruger de nye principper.
Parallelt med dette laver vi også et serviceeftersyn af ændringen af fritvalgsreglerne, som den tidligere S-R-SF-regering gennemførte tilbage i 2013.
På den baggrund vil regeringen i løbet af sommeren invitere Folketingets partier bredt til en drøftelse af udfordringerne og svarene herpå, så vi fremadrettet kan sikre hensigtsmæssige rammer for det frie valg på ældreområdet.
Lad mig således her til en afslutning gentage, at vi i regeringen har et stort fokus på ældreområdet og de udfordringer, der er på området.
Det fremgår både af regeringsgrundlaget og alle de konkrete initiativer, som er blevet igangsat de seneste år.
Jeg vil også gerne tilkendegive, at vi i regeringen selvfølgelig fortsat vil følge udviklingen på ældreområdet, så det også fremover sikres, at ældre, der har behov for hjælp, tilbydes en værdig pleje, hvor der er respekt for den enkeltes selvbestemmelsesret.
Tak for ordet.