runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2023-05-23:
Lad mig starte med at sige tak til fru Mai Villadsen for at bringe et tema op, som i den grad også ligger os i Radikale på sinde.
Jeg har ikke stor fortrøstning, med hensyn til at vi kommer videre ad det spor.
Regeringen mangler at give svar i forhold til den logik, der ligger i de beslutninger, man har taget.
Jeg vil gå til et andet tema, som fylder meget i dagens nyheder, og det er, at Danmark ser ud til at være blevet betragtelig rigere, end vi troede for forholdsvis kort tid siden.
Jeg taler om, at det såkaldte konvergensprogram ser ud til at vise, at vi bliver rigere.
Vi kender ikke tallet endnu, men jeg gætter på, at vi bliver 10-15 mia. kr. rigere hvert år i 2030.
Det er jo en god nyhed, men det sker, samtidig med at vi jo alle sammen er blevet rigere hver især.
Det gør, at jeg har lyst til at stille statsministeren det her spørgsmål, som virkelig er et åbent spørgsmål – jeg forlanger ingen præcise svar: Hvad angår de her mange, mange nye milliarder, som vi nu skal bruge, skal 5 mia. kr. bruges på sundhed og kræftbehandling, men kan statsministeren komme ind på, hvad man så vil bruge resten til?
Når jeg spørger, er det, fordi mange af de udfordringer, vi står med i dag, jo skyldes nogle investeringer, vi ikke lavede for 10 år siden i de tidlige forebyggende indsatser for vores børn og unge, for de ældre, på kræftområdet og på klimaområdet for den sags skyld.
Derfor er vi virkelig optaget af, om vi, når nu vi får flere penge, så kan gøre noget for at komme ind tidligere i stedet for kun at fokusere på behandling, som vi alle sammen er enige om vi skal have.
Vi står jo over for, måske som den første generation af danskere, at give et dårligere velfærdssamfund videre end det, vi fik.
Og hvis vi skal undgå det, tror jeg, det kræver noget.
Lad mig tage ét område, mistrivsel, hvor vi har fået 37 pct. flere børn og unge med en diagnose inden for de seneste 10 år.
Det lægger jo et kæmpe beslag på velfærdssamfundet, også inden for sundhed, og hvis ikke vi får flere forebyggende indsatser ind dér, sidder der jo kommuner, der skal genåbne deres budgetter, og hvor skærer de ned?
Det vi i skoler, i børnehaver, i forebyggende indsatser.
Så hvordan vil statsministeren prioritere de nye penge, vi får?
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
Jeg har i hvert fald ikke i den her sag påstået, at der er noget, der er enkelt, og det ved spørgeren jo godt at der ikke er.
Der er et tilbud om at evakuere – det har jeg allerede sagt.
Og så håber jeg i øvrigt, at Enhedslisten også er optaget af andre problemstillinger.
Så jeg håber, at vi både kan forholde os til nogle udenrigspolitiske spørgsmål, men også kan håndtere, at der er nogle indenrigspolitiske udfordringer, som vi skal have løst.
Og der vil jeg bare sige fra regeringens side, at det ville være godt, hvis et løft af psykiatrien kom højere op på dagsordenen hos os alle sammen.
Mai Villadsen (EL), 2023-05-23:
Den her dreng kommer hjem, hvis moderen også gør det.
Derfor synes jeg også, at statsministeren skylder os et svar på, hvad statsministeren opnår ved at lade den her syge dreng lide dernede, altså opnår ved det her kompromis, som statsministerens egen minister, hr. Kaare Dybvad Bek, har kaldt det, når drengen efterlades i Syrien.
Det har regeringen jo været meget, meget åben om.
Jeg mener simpelt hen, at det er forkert at gå på kompromis med børns liv og tryghed – det synes jeg burde give sig selv, og det er jeg egentlig også ret overbevist om at statsministeren i virkeligheden mener i alle andre sager.
Men hvad er det, statsministeren opnår i den her sag ved at sige, at den her drengs skæbne må være uvis?
Den undren deler jeg til fulde, men statsministeren ved lige så godt som jeg og alle andre i den her sal, at det her barn kun kommer hjem, hvis moderen også gør det.
Jeg er sådan set hundrede procent enig med statsministeren i, at det skal have konsekvenser at tilslutte sig IS.
Den her mor skal dømmes ved en dansk domstol – det kan der ikke herske nogen tvivl om.
Men dér, hvor enigheden fuldstændig ophører, er, at det skal gå ud over en uskyldig dreng, for en 6-årig dreng kan jo ikke gøre for, at hans mor har truffet de her beslutninger.
Det er derfor, det undrer mig, at man har valgt at indgå det her såkaldte kompromis, hvor man fuldstændig efterlader drengen på perronen.
Og jeg kunne godt tænke mig, at statsministeren kunne redegøre for, om den her drengs helbred – hans situation, som sundhedsmyndighederne har gjort regeringen opmærksom på – ikke har været på radaren i den diskussion.
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
Ja, nu svarer jeg jo spørgeren her i Folketingssalen.
Og det er helt rigtigt, at vilkårene i den del af verden ikke er ret gode for nogle mennesker – og slet ikke for børn.
Derfor kan det jo også grundlæggende undre, at der er mennesker, der er udrejst fra gode vestlige, demokratiske velfærdssamfund til de steder og frivillig har bragt deres børn til et – hvilken betegnelse vi end måtte bruge – sted, der i hvert fald ikke egner sig for børn.
Nu ønsker jeg ikke at stå og sagsbehandle, og det har jeg heller ikke nogen forudsætninger for at gøre i Folketingssalen, men der er jo et tilbud om, at drengen kan blive evakueret til Danmark og få hjælp af det danske samfund.
Det tilbud er der og står ved magt.
Så tror jeg, det er vigtigt at huske i de her sager, at der jo er rigtig mange elementer i dem, og som jeg sagde indledningsvis, tror jeg egentlig, at mange af os er forundret over, at nogle mennesker enten har haft et ønske om at bringe deres børn til verden de steder eller har bragt dem dertil fra europæiske samfund.
Mai Villadsen (EL), 2023-05-23:
I en fangelejr i Syrien sidder en 6-årig dreng i, hvad man jo nærmest kan kalde helvedes forgård.
Han er næsten døv, han har store udviklingsproblemer, og han har dybt alvorlige vejrtrækningsproblemer – så alvorlige, at han må sove oprejst eller siddende, fordi vejrtrækningen risikerer at stoppe, hvis han ligger ned.
Det ved statsministeren godt, for det advarede sundhedsmyndighederne kraftigt regeringen om, før den fandt frem til det såkaldte kompromis om at hente to børn hjem, men efterlade den 6-årige dreng til sin skæbne i lejren.
Ifølge Politiken og DR vurderer Sundhedsstyrelsen, at den her dreng skal hentes til Danmark i løbet af få uger – ikke mere end nogle måneder – ellers kan de ikke svare for hans ve og vel.
I værste fald risikerer han, en dansk dreng, at dø i den her lejr på statsministerens vagt.
Og jeg vil gerne understrege, at det ikke er min egen vurdering – det er sundhedsmyndighederne, der siger det her, og som i de kraftigste vendinger advarer imod at trække tiden længere.
Men statsministeren vil åbenbart ikke lytte til de advarsler, selv om der er et parti i regeringen, som gerne vil.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren specifikt, for jeg kan forstå, at statsministeren ikke har udtalt sig om den her sag: Hvad vil statsministeren sige til den her dreng?
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
Jeg vil sige det på den måde, at når jeg selv kigger ind på sundhedsområdet, kommer den struktur, vi har, ret langt nede på min liste.
For det, jeg mest af alt er optaget af – og jeg er selvfølgelig, indrømmer jeg, på kræftområdet utrolig farvet og præget af, at jeg har mistet alt for mange til den sygdom, f.eks. min egen mor – er at komme uligheden til livs, få opsporet kræft tidligt, have de bedste behandlingsmetoder og hjælpe alle vores kroniske kræftpatienter til at kunne leve ordentligt med deres sygdom.
Alt det er sagt på det grundlag, at rigtig meget lykkes godt i sundhedsvæsenet.
Men det er ikke strukturen, jeg synes er det vigtigste.
Til gengæld vil jeg være meget, meget åben for at diskutere, om vi kan gøre tingene på en anden måde, og hvis jeg skal sige det meget kort, tror jeg, vi både har behov for at centralisere noget, f.eks. på de livstruende sygdomme, og samtidig har vi også behov for at decentralisere noget, for rigtig mange patienter i dag har behov for et sundhedsvæsen, der er tæt på, og som er nært, og hvor det ikke er specialiseringen, der er det afgørende.
Så jeg tror i virkeligheden, at vi skal kunne gøre begge bevægelser på samme tid.
Som jeg efterhånden har sagt mange gange i den her Folketingssal, synes jeg ikke, det er rigtigt at stå med konkrete sagsbehandlinger med konkrete borgere.
Det er sådan i den her sag som i så mange andre sager – jeg vil egentlig nøjes med at gentage det – at den danske stat har tilbudt, at den dreng kan blive evakueret.
Det er i øvrigt et tilbud, der er blevet givet for ret lang tid siden.
Så der er altså en forælder, der igennem en længere periode har nægtet, at det barn har kunnet rejse til Danmark og få hjælp.
Jeg må sige, at der er noget i analysen, jeg er enig i, og så er der noget, jeg ikke er enig i.
Jeg tror, at jordkloden nok skal klare den vores tid ud.
Når jeg sammen med den øvrige regering og heldigvis med en meget, meget bred opbakning her i Folketinget har kastet mig så meget ind i spørgsmålet om Ukraine og går så meget op i, at vi får et udvidet forsvarsbudget, og at vi – det fremgår også af vores nye udenrigspolitiske strategi – kommer til at være meget mere tydelige, også på den internationale scene, så er det da ikke først og fremmest af hensyn til vores egen generation; så er det da, fordi jeg vil være sikker på, at der også i fremtiden er et frit Europa, og at det ikke er nogle få lande, der skal diktere verdens gang.
Så mange af de store prioriteringer, vi foretager os som regering, gør vi af hensyn til de næste generationer.
Og det kommer også til at gælde på undervisnings- og skoleområdet.
For vi ønsker at investere mere i vores børns skolegang, og jeg tror på, at vi med den rigtige universitetsreform sådan set kan give vores unge mere kvalitet i deres uddannelser.
For i dag er der rigtig mange universitetsstuderende, der klager over, at der ikke er undervisning nok, at de ikke har nok kontakt med deres undervisere, og at de i virkeligheden har for meget selvstudie.
Martin Lidegaard (RV), 2023-05-23:
Man bliver jo nødt til ikke bare at sige de rigtige ord, men også at sætte handling bag dem.
Hvis man tager 6.000 studenterårsværk ud af de videregående uddannelser, får man i min bog ikke mere uddannelse; man får mindre uddannelse.
Jeg bliver også nødt til at sige, at når man siger, at man tager vare på klimaet, så er det jo ikke det, Klimarådet siger.
Der er en stor risiko for, at regeringen ikke kommer til at leve op til 2025-målet.
Og der er fra forskernes side sat store spørgsmålstegn, så sent som for 2 dage siden, ved sandsynligheden for, at vi kan nå vores 2030-mål.
Så lad mig prøve at spørge lidt mere direkte: Hvor mange af de 100 nye kroner, der måtte komme, synes statsministeren sådan med et sjus, at vi bør investere i fremtiden, og hvor meget bør vi bruge på os selv?
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
Hvordan restauranterne tilrettelægger deres prisstruktur, og hvad de tager penge for, ønsker jeg simpelt hen ikke at blande mig i som statsminister.
Til gengæld er jeg enig i, at det næsten er lidt komisk en gang imellem i Danmark, at vi har så rent og godt vand og så går alle rundt og køber det i plastikbeholdere.
Så jeg vil sådan set gerne være med til – ligesom da der i gamle dage var sådan noget, der hed »OBS« – at sige: Hov, vi behøver ikke at købe vandet i Danmark, for vi kan bare tappe det fra vandhanen.
Men sådan at blande mig i, hvordan restauranterne tilrettelægger deres arbejde, synes jeg er lige vidtgående nok.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-05-23:
For nu at blive på savannen kan man sige, at det også er vigtigt, at der ikke kun er dyr, men at der også er vand dér.
Men et af de andre forslag fra udspillet – for det er klart, at med et udspil til over 43 mia. kr. er der selvfølgelig over 14 forskellige forslag – som har fået meget opmærksomhed, er et forslag om, at restauranter ikke skal tage penge for postevand, og idéen og pointen med det er at skabe bedre adgang til vand.
Forslaget hænger desuden sammen med et forslag om at rejse 20.000 vandposter rundtom i landet og på den måde forøge adgangen til vand og samtidig reducere antallet af plastikflasker, som folk render rundt med.
Faktisk udleder 1 l vand på plastikflaske 2.000 gange så meget CO 2 som 1 l postevand.
Til det svarer brancheorganisationen DRC, at de ikke mener, at det er en menneskeret at få gratis vand.
I 2010 stemte et overvældende flertal af lande i FN ja til, at det er en menneskeret er få gratis vand.
Hvad mener statsministeren?
Er adgang til rent vand så kritisk en form for infrastruktur, at vi bør betragte det som en menneskeret?
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
Jeg er sådan set enig i hele indledningen, vil jeg sige.
Vi kan jo ganske enkelt ikke eksistere uden rent vand, og det, vi kigger ind i på verdensplan i de kommende år, er, at nogle steder vil der komme alt for meget vand og andre steder vil man mangle vand, og begge dele kan være aldeles katastrofalt.
Og der vil også komme flere vejrfænomener og problemer i Danmark.
Vi har nogle boringsnære områder, som vi ønsker at beskytte mere.
Det indgår vi gerne i dialog, også med Alternativet, om hvordan vi gør bedst.
Det er jo ikke sikkert, at de 43 mia. kr., som jeg lytter mig til, lige er en finansiering, som regeringen vil kunne genkende sig selv i.
Det vil vi nok ikke kunne uden at kende det præcist.
Men selvfølgelig vil vi gerne samarbejde, også med Alternativet, omkring drikkevand, og jeg deler sådan set grundanalysen af, hvor vigtigt det er, at vi passer på vores drikkevand.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-05-23:
Mit første spørgsmål handler om vand.
Vand er en forudsætning for alt liv på Jorden.
Vandet er i evigt kredsløb med os.
Vi låner det af fortiden, og vi giver det til fremtiden.
Men vandet har det skidt i Danmark, og for at citere statsministeren i valgkampen: »Det er næsten ikke til at bære, hvis os, der er her i dag, ikke sørger for, at vores børn og børnebørn får mulighed for at drikke rent vandt.«
Det kan jeg kun være enig i.
Problemet er bare, at det faktisk lige præcis er det, der foregår lige nu.
Derfor præsenterede vi i Alternativet jo et vandudspil på vores landsmøde her i weekenden til 43 mia. kr., fuldt finansieret.
Er statsministeren klar på sammen med Alternativet at bruge nogle penge på at redde vores vand og på at gå i dialog med Alternativet og andre om at skabe grundvandsparker og sprøjtefrie zoner for at holde forureningen væk fra vores vandressourcer?
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
I virkeligheden er det jo relativt nøgternt, at hvis der kommer en ny traktat, vil der være en folkeafstemning i Danmark.
Men jeg tror, at der neden under det her ligger noget, der er meget mere interessant.
Vil man Europa det bedste eller ej?
Jeg beklager at sige det lidt direkte.
En af grundene til, at Europa står så stærkt, som vi står i dag, er, at vi samarbejder med hinanden.
Her er jeg bange for, at der faktisk er en ret principiel forskel.
For hvis ikke man vil gå ind og tage diskussionen om, hvordan vi samarbejder med hinanden i Europa, også på et tidspunkt, hvor EU måtte være udvidet til flere lande, gør man ikke sit europæiske arbejde godt nok.
I og med at vi har behov for et stærkt Europa, bliver man også nødt til at forholde sig til, hvordan vores institutioner skal arbejde.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-23:
Nej, det er jeg bange for at der ikke er.
Sagen er, at det er 1 år siden, næsten præcis, at statsministerens daværende regering gav en garanti til danskerne om, at man ikke ville fjerne vetoretten.
Man gik endda så langt – det var så den daværende udenrigsminister – at man sagde, at man fik skrevet det ind i loven, at der lå sådan en garanti for, at hvis man fjerner vetoretten, kommer der en folkeafstemning, og så bliver danskerne spurgt igen.
Så er det jo ikke helt urimeligt, når der nu har været et regeringsskifte.
Det er stadig væk statsministeren, der er statsminister.
Det er bare en ny, der er udenrigsminister, og som tydeligvis har ændret position.
Og det er jo fint nok.
Det har regeringen her jo gjort på masser af områder, især efter valget.
Det er jo helt fint.
Det behøver man ikke at komme ud i en lang polemik om.
Får danskerne det sidste ord, hvis udenrigsministeren får sin vilje om at fjerne vetoretten på udenrigspolitikken?
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
Jeg tror, at der også skal være en spørgetime med udenrigsministeren, for det vil jo på en eller anden måde næsten være lettere, hvis det er udenrigsministeren, spørgsmålene går til.
Jeg tror i øvrigt, det her måske lige kunne være tidspunktet til at sige, at det, spørgeren spurgte om sidste gang, om, hvordan man havde stemt i Europa-Parlamentet, har jeg selvfølgelig kigget på efterfølgende, og det var vist ikke en helt korrekt gengivelse af, hvordan i hvert fald nogle af de danske medlemmer af Parlamentet har stemt.
Det er bare, så man ved, at det, man har sagt, vist ikke var helt korrekt.
Så er der lige nu en diskussion i Europa, på vores kære kontinent, om, hvordan vi håndterer den nye virkelighed.
Vi er 27 medlemmer af EU i dag.
Nogle af os er glade for, at EU eksisterer, og da i særdeleshed nu, vil jeg bare sige, hvor vi har et Rusland, der begynder at angribe et europæisk land, Ukraine.
Og vi har en række lande uden for EU, der ønsker at være med i det europæiske fællesskab.
Vi har en entydig interesse i at få knyttet de lande endnu tættere til os – ingen tvivl om det – og på et tidspunkt vil nogle af de lande også opnå medlemskab.
Og når vi går fra et EU 27 til et EU med endnu flere medlemslande, så vil der også komme en nødvendig diskussion af, hvordan vi indretter arbejdet.
Men der er langt fra at sige, at vil blive nødt til at have den diskussion som europæere, og så til det, som hr. Morten Messerschmidt sagde før.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-23:
Jeg tror bare, jeg er det der irriterende dyr, der gerne vil have et svar.
Så kan statsministeren med sin viden sådan selv sætte et navn på fra dyrenes verden.
Det svar hørte jeg i hvert fald ikke som en afklapsning – det var ikke en afvisning.
Så går vi til det næste spørgsmål om noget, hanløven brøler om, nemlig traktatændringer.
Altså, jeg ved ikke, om statsministeren kan huske, at vi for et års tid siden var i en intensiv valgkamp, hvor hendes daværende udenrigsminister lovede, at der ikke ville komme traktatændringer, at man ikke ville fjerne vetoretten på udenrigspolitikken, og hvis man gjorde det, ville man i hvert fald garantere danskerne en folkeafstemning.
Jeg kan jo ovenikøbet huske, at statsministeren på Europadagen var meget stolt af en erklæring, man var gået sammen med 13 andre EU-lande om, hvor man afviste at indføre flertalsafgørelser på udenrigspolitikken.
Jeg har den her.
Den er taget fra Udenrigsministeriets hjemmeside – den ligger der stadig væk.
Det sjove er jo så, at udenrigsministeren så turnerer land og rige rundt, måske hele kontinentet, hvem ved, med et budskab om, at man nu skal fjerne vetoretten.
Der er det jo bare rart at vide, hvem der er hanløven her.
Hvem brøler, og hvem bestemmer?
Altså, statsministeren gav sidste år forud for afstemningen om forsvarsforbeholdet en garanti til danskerne om, at man ikke ville fjerne vetoretten, men udenrigsministeren siger nu, at det vil man gerne.
Hvem bestemmer?
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
Altså, jeg er blevet beskyldt for meget mangt og meget i de her år i politik, men dog endnu ikke for at have skiftet køn.
Ja, men det er jo så kun juridisk, og det tror jeg faktisk ikke rigtig løver begiver sig ud i.
Jeg synes i øvrigt lige, vi skal høre, hvor hr. Morten Messerschmidt egentlig ser sig selv på savannen, altså som hvilket dyr.
Jeg har et bud, men det tror jeg lige jeg vil gemme lidt, indtil jeg får et forslag fra næbbet selv, eller hvad det nu kan være.
Jeg har ikke haft lejlighed til at læse det pågældende interview, men jeg ved, hvad udenrigsministerens sådan i almindelighed mener om tingene, og hvis jeg tror ret, så er det, udenrigsministeren har gjort i det interview, er at pege på, at vi står over for nogle udfordringer.
Og der kan man jo godt som strudsen stikke hovedet i busken og så håbe på, at der ikke sker noget, og at tingene går over, eller også kan man lidt mere upfront forholde sig til, at vi egentlig har et ret alvorligt udfordringsbillede.
Jeg tror ikke, at udenrigsministeren foreslår brugerbetaling.
Det gør regeringen ikke, og det er i øvrigt ikke noget, vi har diskuteret på noget tidspunkt.
Men jeg skal da være fuldstændig ærlig at sige, at vi har en diskussion regeringspartierne imellem – og den håber jeg sådan set vi kan have med alle Folketingets partier – om, hvad det er for et velfærdssamfund, vi gerne vil have i fremtiden.
Og når vi ved, at vi mangler arbejdskraft, og når vi ved, at der nogle danskere, der bliver rigere, og når vi i øvrigt kan se en ulighed på flere forskellige niveauer i velfærdssamfundet, så er der en risiko for, hvis vi bare lader tingene fortsætte, som de er i dag, at nogle vil vælge det fælles fra, fordi de har muligheden.
Det ønsker vi ikke, og det var jo det, man kunne se i morges på Rigshospitalet, hvor der stod en regering og foreslog at bruge 5 mia. kr. ekstra om året på vores offentlige sundhedsvæsen.
Det er jo, fordi vi ønsker at styrke kronjuvelen i det danske velfærdssamfund.
Det er det, regeringen gerne vil.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-23:
Jeg tror, vi var mange, der lyttede intenst med, da statsministeren fortalte om livet på savannen.
Hun har jo en kandidatuddannelse i Afrikastudier og taler derfor med en større vægt end de fleste af os.
Man fristes jo så næsten til som et indledende spørgsmål at spørge, om det så er hanløven – altså ham, der brøler – hun har siddende ved siden af sig.
For jeg synes godt nok, vi hører meget fra udenrigsministeren for tiden.
Lige i øjeblikket er der en debat om, hvorvidt man skal til at indføre mere brugerbetaling i ældreplejen, og nu ved jeg så ikke, om det er den der allegori fra savannen, der gør sig gældende, altså at hanløven ligesom ligger i skyggen og brøler sine budskaber ud, mens hunløven er ude på savannen, hvor hun passer på børnene, skaffer føde og sådan nogle ting og ikke rigtig tager sig af, hvad der foregår i lejren.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide: Hvem er det, der er hanløven?
Er det statsministeren, eller er det udenrigsministeren?
Går regeringen ind for brugerbetaling i ældreplejen, eller hvad mener man?
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
Der er jo noget i uddannelsesdiskussionen, vi simpelt hen ikke er enige om, for jeg hører, at kvantitet altid er kvalitet, og det er jo ikke rigtigt.
Altså, alle børn i Danmark går 10 år i grundskolen, men der er jo nogle, der forlader den grundskole med ufattelig mange kompetencer, med et højt karaktergennemsnit, med en masse viden inden for forskellige fag og som demokratisk dannede mennesker med mod på livet.
Så jeg vil egentlig, når vi taler om uddannelse, anbefale, at vi er mere optaget af kvalitet end af kvantitet.
Man kan godt gå 5 år på universitetet og lære mindre end ved at gå 4 år på universitetet, hvis indholdet det andet sted er bedre.
Så det er egentlig bare en appel til, at man i stedet for at stirre sig blind på antal år, måneder, ECTS-point, eller hvad man nu gør, så ser på, hvordan vi kan bruge vores uddannelsessystem til at frigøre os som mennesker, til at få lov til at dygtiggøre os og dermed også stå stærkere i den fremtid, som ikke er derude, men som allerede er startet.