runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2020-12-18:
Jeg skal være den første til at indrømme, at hr. Per Clausen formentlig har stillet et spørgsmål eller to, som var … altså, det skal jeg slet ikke overhovedet undlade at indrømme.
Min pointe er sådan set heller ikke særligt at sige, at hr. Jan E. Jørgensen – i øvrigt er han her heller ikke, og det gør det måske endnu værre, kan man sige – er den eneste i verden, der er skyldig i at have stillet et spørgsmål med det klare udgangspunkt kun at genere sine politiske modstandere og få dem udstillet og latterliggjort.
Jeg siger det her som et eksempel på, at vi ofte oplever i den offentlige debat, at ligestillingspolitikken bliver fordrejet til at handle om sådan de outrerede ting, som der er få, der egentlig synes er vigtigt.
Jeg synes ikke, det er vigtigt, og jeg ved, at Radikale Venstre ikke synes, det er vigtigt at skifte lyskrydsene ud, fordi der er en af deres kandidater, der har skrevet det i et debatindlæg, som vistnok handlede om noget andet til at starte med.
Vi oplever det bare igen og igen – om det så er et forslag om gratis menstruationsbind, hvor journalister ringer rundt til os alle sammen og spørger til det i håbet om, at der er en, der hopper på, så man kan puste det op.
Det er i øvrigt heller ikke kun politikere, der er skyld i det; det er også journalister.
Jeg beder bare om, at vi hjælpes ad med at holde ligestillingsdebatten på rette spor.
Liselott Blixt (DF), 2020-12-18:
Altså, det her er noget af det mest dobbeltmoralske, jeg nogen sinde har hørt, og jeg synes faktisk, det er en form for sexisme.
For der er tale om, at en kvinde foreslår noget, men fordi det så er en mand, der undersøger det, så er det hans skyld.
Hvis nu ordføreren ville have haft det her på plads, så havde ordføreren vel fortalt hele handlingen, altså om, at det var en fru Kirsten Lee, som havde sagt det her, og så var der en anden, der spurgte ind til det.
En anden ting, der er dobbeltmoralsk, er, at ordføreren står og fortæller, hvad det koster at få embedsmanden til at svare på et spørgsmål.
Skal vi gå tilbage i årene og se, hvor mange spørgsmål Enhedslisten har stillet til embedsværket herinde i Folketinget?
Skal vi gå tilbage og se, hvor meget det har kostet, når en hr. Per Clausen eller andre har fået jeres ansatte til at stille spørgsmål – bare for at stille spørgsmål i Folketinget?
Det er fuldstændig utroligt, at vi har en ordfører, der står og kritiserer en, fordi han er en mand –
er det derfor?
Pernille Skipper (EL), 2020-12-18:
Det synes jeg er en usaglig brug.
Det er der, hvor politikere bliver en børnehave, og det er jo med til at fordreje debatten.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-18:
Jamen så kan man jo også vende det om og sige, at det vel også er, når man starter med at bede om det.
Det er jo en radikal politiker, en tidligere minister, så vidt jeg også husker, som beder om, at der skal være kjoler på lyssignalerne, og det er vel også, kan man sige, for mig at se, fuldstændig at fjerne fokus fra reelle ligestillingsproblemer.
Så meget må fru Pernille Skipper da give mig.
Altså, der er da væsentlig større problemer.
Det med, at man så beder om en udregning og puster det op på sin egen Facebook, kan jeg sådan set godt give ordføreren ret i, men det er vel noget, der principielt starter et andet sted end hos det tidligere regeringsparti.
Pernille Skipper (EL), 2020-12-18:
Så vidt jeg husker den historie tilbage i marts – mener jeg at det var – var det Kristeligt Dagblad, som ringede rundt til alle mulige mennesker for at høre, om det ikke kunne være en idé, og sådan som jeg forstår Radikale Venstre, var der en, der sagde, at det da godt kunne være, at det kunne være en idé, og så blev det sådan pustet op til at være et radikalt forslag.
Det kan også være, at den radikale ordfører selv skal forklare sig, men det understøtter lige præcis min pointe, hr. Lars Aslan Rasmussen, at det her så bliver pustet op til at være et kæmpe forslag.
Men det er ikke et forslag fra Radikale Venstre.
Altså, det er jo nogle, der måske sagde, at ja, okay, det kunne da godt være, da der var en journalist, der ringede, og så har vi hele den der store debat.
Så der ville jeg bare ønske, at hr. Jan E. Jørgensen ikke var hoppet om bord i det og havde stillet sådan et spørgsmål til embedsværket og brugt embedsværkets tid på et forslag, som han i øvrigt slet ikke er enig i, kun for at latterliggøre og få drejet ligestillingsdebatten et sted hen, hvor vi alle sammen er enige om at den ikke skal være.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-18:
Jeg prøver også lige at følge op på det, hr. Kristian Jensen siger, for ud over at fru Pernille Skipper mener, at det er Venstre, der bragte det frem, så er det allerede den 5. marts sidste år, hvor den radikale Christopher Røhl foreslår kønsneutrale lyskryds.
Det er noget, der fjerner fokus fra reelle ligestillingsproblemer, synes jeg, og så er det vel forkert at give Venstre skylden, fordi de beder om en udregning på noget, hvad jeg da også tror at man har gjort i Enhedslisten, hvis nogen stillede med noget, der var lige så fjollet, på andre områder.
Så kan fru Pernille Skipper ikke bare sige, at det egentlig er noget, der i det her tilfælde bliver fremført to gange af Det Radikale Venstre og ikke af partiet Venstre?
Birgitte Bergman (KF), 2020-12-18:
Jamen det er jo det, vi lytter os til, når vi lytter til virksomhederne, altså dem, der faktisk sidder med det – så er det ikke bare så enkelt.
Og hvis man vil lave det for helt ned til ti ansatte, vil jeg sige, at vi jo altså har en lov om ligeløn, og at skulle indføre yderligere bureaukrati for vores små virksomheder og så ovenikøbet i den tid, vi er i lige nu, ser vi ikke som noget hensigtsmæssigt.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-18:
Og når vi kan se, at der stadig væk er en uforklarlig lønforskel i Danmark mellem folk, der har fuldstændig samme job, ville det jo være ret smart med noget statistik på det her område, sådan at vi kan se, hvor det er, problemet er, og hvor vi kan sætte ind.
Men hvis ordføreren ikke synes det, hvad skal vi så gøre ved den uforklarlige lønforskel?
Karina Adsbøl (DF), 2020-12-18:
Jamen også tak til fru Jane Heitmann for samarbejdet i året, der er gået.
Jeg har bare lige et opklarende spørgsmål i forhold til de forslag, fru Jane Heitmann nævner Venstre har fremsat: Er de forslag fremsat i Folketingssalen, altså i forhold til bestyrelser på plejehjem og det med friplejeboliger?
Det kan godt være, at jeg ikke har set dem.
Det var bare lige et opklarende spørgsmål.
Og ellers tak for en fin tale.
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-18:
Jeg vil ikke på forhånd afvise gode idéer, men jeg kan give et par eksempler på noget, vi har gjort, og hvad man videre kan tænke i – der er jo både store greb og små greb.
I småtingsafdelingen, men alligevel betydeligt
, tror jeg, kan ordføreren måske erindre, at et par dage inden coronakrisen var vi omkring den 8. marts ude og ligesom indvie en ændring i skurvognsbekendtgørelsen, som vi havde lavet sammen, og som betød, at det nu er pålagt, at fremtidige skurvogne skal have aflukkede badefaciliteter.
Mange kvindelige håndværkere har igennem lang tid sagt, at de fælles faciliteter er en barriere for, at de bliver i håndværksfaget og går ude på byggepladser, at de klarer lærertiden igennem, fordi det for mange er ret grænseoverskridende at skulle bade sammen osv.
Samira Nawa (RV), 2020-12-18:
Jeg synes det var et meget interessant spørgsmål, som hr. Kristian Jensen bragte på banen i forhold til det kønsopdelte uddannelsesvalg og arbejdsmarked, for det er jo noget af det, der netop kan forklare lønforskellene, og ministeren nåede lige at sige, at regeringen havde ambitioner om at bryde op i forhold til de her såkaldte mandefag og kvindefag, så jeg vil bare give muligheden for at fortælle lidt om, hvordan regeringen så vil bryde det op.
I Radikale Venstre har vi jo forelsket os lidt i idéen omkring en egentlig kønskommission, som kan se på og hjælpe os politikere med, hvad det er for nogle tiltag og initiativer, der skal til.
Vi synes i hvert fald ikke, at de ligger frit for os, og at vi bare kan pege på redskaberne, men hvad tænker ministeren?
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-18:
Jeg tror i hvert fald, at noget, der er vigtigt i den diskussion, vi står over for, om øremærkning af en større del af forældreorloven til faren, er at få alle til at forstå, at det, i hvert fald set med mine øjne, jo lige så meget, hvis ikke mest, handler om faren selv og farens langsigtede rettigheder og tilknytning til sit barn.
Til spørgsmålet fra fru Astrid Carøe: Regeringens udgangspunkt er, at vi lige nu afventer Implementeringsudvalgets afrapportering, og vores hensigt med hele det arbejde er, at fædre skal tage betydelig mere orlov, end de gør i dag.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-18:
Tak for det.
Tak for den tilkendegivelse, og tak for også at bringe det her om, hvor meget orlov man tager, op.
Det gør ministeren også i sin tale og understreger, at en mere ligelig fordeling af barselsorloven vil bidrage til ligestilling både på arbejdsmarkedet og i familierne, og det er jeg meget enig med ministeren i, og jeg er derfor også rigtig glad for, at vi skal implementere det her EU-direktiv lige om lidt.
Hvis det stod til SF, skulle vi have lige meget øremærket barsel til mor og far – vi siger 3 måneder til hver – og det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er, hvad der er regeringens udgangspunkt, når vi skal implementere det her direktiv.
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-18:
Jeg har også haft den her diskussion med dele af fagbevægelsen, som jo har kritiseret VIVE-rapporten for, at det er en meget lille del, man har konstateret uforklarlig.
For de mange forklarlige faktorer, som fru Astrid Carøe er inde på, er netop et politisk handlerum.
Og jeg synes, at de forklarlige faktorer så også er meget komplicerede faktorer, som jo handler om fordelingen af orlov mellem mænd og kvinder; som handler om fordelingen af klassiske mandefag og kvindefag; og som handler om uddannelsesvalg og -muligheder og kultur på arbejdspladser osv., og det er jo der, vi så har en politisk forpligtelse til, synes jeg, ud over arbejdsmarkedets parter, at forsøge at gøre noget ved de strukturelle årsager.
Pernille Skipper (EL), 2020-12-18:
Nej, men ophavsmanden til spørgsmålet og embedsværkets tid til at finde ud af, hvad det ville koste, for dermed at få det fremført i medierne en gang til, så vi alle sammen kunne blive godt og grundigt forarget, var hr. Jan E. Jørgensen.
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-18:
Jeg har fulgt debatten om den rapport, og jeg skal ikke afvise, at der kan være noget af debatten, jeg ikke helt har forstået, når man snakker om uforklarlige årsager, for jeg synes jo, at langt hen ad vejen er de forskelle, der er mellem mænds og kvinders løn, forklaret ved nogle strukturer i vores samfund, hvor noget af det er uddannelsesvalg.
Men jeg tror ikke, at man kan reducere det til, hvad den enkelte vælger.
Der ligger jo også samfundets og familiens forventninger til, hvad det er for en rolle, den enkelte indtræder i.
Der kan være nogle forskellige ting i det sociale miljø, man er opvokset i, som også er med til at præge, hvilke forudsætninger for uddannelse man har.
Det, vi jo bare kan konstatere, er, at der stadig væk er det, vi i klassisk forstand betegner som mandefag og kvindefag.
Og det har den her regering i hvert fald en ambition om at forsøge at bryde op.
Kristian Jensen (V), 2020-12-18:
Når jeg spurgte, om ministeren er enig i det, er det, fordi man jo kan være uenige om, hvorvidt de har taget de rigtige ting med.
Man kan mene, at de har udeladt vigtige elementer i undersøgelsen.
Jeg synes bare, det er interessant, for vi har diskuteret forskellen i løn i rigtig mange år, at VIVE nu regner ud, at den uforklarlige del af forskellen er på 2,3 pct., mens resten kan forklares ved uddannelsesvalg, karrierevalg og valg af skiftende arbejdstider.
Derfor er det måske mere et spørgsmål om det, som jeg startede med at sige i min ordførertale, nemlig et spørgsmål om, at vi grundlæggende skal have kigget på uddannelsesvalget.
Der er et alt for skævt uddannelsesvalg mellem drenge og piger i dag, og det fører frem til, at vi ender i forskellige stillinger og med forskellige ansvarsområder, der så igen fører frem til en lønforskel.
Jeg negligerer overhovedet ikke, at vi har et problem på lønområdet.
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-18:
Jeg er bekendt med undersøgelsen, og jeg har noteret mig undersøgelsen.
Jeg har også noteret mig, at der også er kritik af rapportens metode.
Det er jo så en debat, man må tage metodisk.
Kristian Jensen (V), 2020-12-18:
Velkommen på talerstolen som ligestillingsminister.
Det glæder jeg mig til at følge, omend nok på lidt længere afstand end lige i dag.
Når jeg beder om ordet, er det, fordi jeg gerne vil høre, om ministeren, som jo også er beskæftigelsesminister, kender til og er enig i den rapport, som den konservative ordfører nævnte, nemlig den rapport om den uforklarlige del af forskellen mellem mænd og kvinders timeløn.
Her bliver det analyseret, hvad baggrunden er for det, og rapporten siger, at den uforklarlige del ligger på 2,3 pct.
Er ministeren bekendt med og enig i VIVE's undersøgelse?
Birgitte Bergman (KF), 2020-12-18:
Altså, nu står jeg med et dokument her, hvor der står, at lønforskellen mellem mænd og kvinder i 2016 var på 14½ pct., og heraf kan de 12½ pct. af forskellen forklares, mens 2,3 pct. ikke kan.
Og som jeg også nævnte i min ordførertale, er der jo forskel på den opgave, som vi udfører – mange kvinder er på deltid, og nogle har nogle andre typer af jobs.
Altså, der er ifølge statistikken her i forhold til VIVE 2,3 pct.s forskel.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-18:
Tak for det.
Nu bliver der snakket meget om uforklarlige og forklarlige lønforskelle, og jo mere man kan forklare den urimelige lønforskel mellem mænd og kvinder, jo lavere bliver den uforklarlige lønforskel naturligvis også.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren, om ministeren synes, at bare det, at en lønforskel er forklarlig, gør, at den er rimelig.
For der er stor forskel på de to ting.
Bare fordi vi forklarer den, er det så rimeligt, at man i de klassiske kvindefag ved lov er sat til at få en lavere løn end i de klassiske mandefag?
Det er f.eks. en af de primære årsager til, at der er så stor forskel på mænds og kvinders løn.
Er det rimeligt, at man som kvinde falder 10 pct. i sin løn, fordi man som kvinde får et barn, og at man ikke gør det som mand, bare fordi vi kan forklare det?
Kristian Jensen (V), 2020-12-18:
Jamen jeg synes da helt klart, at der er alt for mange småsager, der skygger i alt for meget.
Når jeg tager ordet her, er det blot, fordi fru Pernille Skipper gjorde det til hr. Jan E. Jørgensens problem og ansvar, at der er kommet et forslag, og det er det altså ikke.
Det er den radikale fru Kirsten Lee, som jo er en erfaren politiker, det må man sige, tidligere folketingsmedlem, mangeårigt aktiv i politik, ingen fru hvem som helst, der er kommet med et forslag.
Så synes jeg bare, at ophavsmanden til forslaget skal placeres korrekt, og det er altså ikke hr. Jan E. Jørgensen.
Jeg synes, det er problematisk, at der er for lidt diversitet i dansk erhvervsliv, og vi har jo diskuteret rigtig meget, hvad man skal gøre.
Jeg er tilhænger af ejendomsretten, og da det ikke er mig, der ejer virksomhederne, så kan jeg ikke beslutte, hvem de skal sætte ind som direktør eller bestyrelsesmedlem.
Vi har prøvet at lave nogle initiativer i form af netværk, kandidatbanker og andet, som man kan tage ud fra.
Og det, der er min oplevelse i øjeblikket, er, at der er en større bevidsthed end nogen sinde før om at få skabt en diversitet derude.
Men jeg må bare sige, at det også er noget, der tager noget tid, for noget af det, virksomhederne lægger vægt på, er erfaring.
Derfor er jeg rigtig glad for initiativer som f.eks. Mia Wagners omkring Nordic Female Founders og nogle andre initiativer, som Dansk Industri har taget initiativ til, for at skabe nogle stærkere rammer for at få fundet nogle af de gode kandidater frem, som måske er holdt lidt tilbage ved, at de ikke tidligere har været inde i bestyrelser, men som sagtens kunne løse opgaverne.
Samira Nawa (RV), 2020-12-18:
Jeg tror, at det, som hr. Kristian Jensen svarede til fru Astrid Carøe, betyder rigtig meget for mange kvinder, altså at det ikke ligger på kvindernes skuldre at sige fra i en situation, hvor man er blevet udsat for chikane på arbejdspladsen, men at det simpelt hen er mændene, der må tage det kulturopgør.
Noget andet ved talen, som jeg hæftede mig ved, var, at glasloftet for kvinder var brudt, hvad angår rigtig mange positioner.
Det er jeg sådan set enig i, men hvad synes hr. Kristian Jensen og Venstre om, at vi jo stadig væk står i en situation, hvor det, hvis man ser på de 1.000 største virksomheder, kun er i 69 af dem, at den administrerende direktør er en kvinde?
Kristian Jensen (V), 2020-12-18:
Det er desværre sådan, at mine år herinde har lært mig, at der i det, der på overfladen ligner en enighed, godt i detaljen kan være en uenighed.
Så jeg vil glæde mig over enigheden og arbejde på, om der er detaljer, der er forhindrende for en videre og dybere enighed undervejs.
Hensigten er i hvert fald den samme.
Pernille Skipper (EL), 2020-12-18:
Det er fuldstændig fair, at man ikke er nede i alle detaljer, men jeg er glad for hensigtserklæringen og erkendelsen af det.
Jeg ved godt, at træerne ikke vokser ind i himlen, og jeg får nok heller ikke Venstre overbevist om fuldstændig at afskaffe ægtefælleafhængigheden i dag, selv om jeg gerne ville, men så kunne man i det mindste prøve at se på, om der var en gruppe af kvinder, som så, når de henvender sig på krisecentrene, kunne blive fritaget fra ægtefælleafhængigheden og få udbetalt kontanthjælp, selv om de teknisk set stadig væk er gift.
Det er jo en mulighed, som vi kunne prøve at afsøge sammen.
Jeg kan simpelt hen ikke nå at sige mere.
Så jeg vil nøjes med at sige det, og så kan vi jo tales ved.
Tak for en stærk tale.
Kristian Jensen (V), 2020-12-18:
Allerførst tak for de pæne ord.
Hvis jeg stadig væk gik op i min karriere i Venstre, ville de være skadelige for mig, men nu er jeg bare glad for dem, så tak for det.
Jeg er jo, som jeg sagde, relativt ny som ordfører på det her område, og derfor vil jeg ikke kunne gå ind i alle detaljer og alle delspørgsmål om det, men jeg anerkender fuldt ud, at der er et problem, hvis man ikke er herre over sin egen indkomst, også selv om den indkomst måtte være en overførselsindkomst.
Og hvis man er underlagt – bare for at sige det direkte – sin mands bestemmelse om, hvordan man kan disponere, er man jo reelt ikke fri.
Og vi har en problemstilling, i forhold til at alt for mange kvinder i visse miljøer ikke er frie.
Vi har gjort en kæmpe indsats.
Og når jeg siger »vi«, er det ikke mig, men generationerne før os, der er i Folketinget i dag, der har gjort en kæmpe indsats for at bryde den afhængighed, som danske kvinder havde af deres mænd tidligere.
Vi skal gøre mindst det samme for at hjælpe kvinder med anden etnisk baggrund.
Pernille Skipper (EL), 2020-12-18:
Tak for det, og tak for en virkelig stærk tale – og jeg mener en virkelig stærk tale.
Hvis jeg skal være helt ærlig, sad jeg lige og ventede lidt på, at der måtte komme et »men«, og det gjorde der ikke, og det er jeg virkelig glad for.
Det betyder rigtig meget, også at det kommer så klart fra et parti som Venstre.
Noget af det, som jeg også bed mærke i, og som jeg er meget enig i – ud over at jeg var enig i det hele! – var en bemærkning, som hr. Kristian Jensen havde om kvindernes frigørelse, da vi kom ud på arbejdsmarkedet.
Og det betyder rigtig meget.
Det tror jeg også betyder meget for mange af de etniske minoritetskvinder, som hr. Kristian Jensen også omtaler i dag.
Rigtig mange af dem er nemlig ikke på arbejdsmarkedet og er økonomisk afhængige af deres mænd, bl.a. fordi vi i den danske lovgivning har noget, der hedder ægtefælleafhængighed.
Vi har også hørt mange historier fra bl.a. kvindekrisecentre om etniske minoritetskvinder, som henvender sig på krisecentrene og ikke får deres egen kontanthjælp, og derfor får de stadig væk ikke deres egen kontanthjælp, når de er på krisecenteret, fordi de er underlagt ægtefælleafhængigheden.
Derfor kan de bl.a. heller ikke betale det gebyr, der skal til for at søge om skilsmisse.
Kunne hr. Kristian Jensen ikke tænke sig, at vi gjorde de regler lidt mere lempelige?
Kristian Jensen (V), 2020-12-18:
Ja, det kan jeg.
Men når der bliver sagt det med, at det ikke er lovgivning, der kan gøre forskellen, er det jo, fordi seksuel chikane i forvejen er ulovligt.
Det kan godt være, at lovgivningen skal være bedre, men det er i forvejen ulovligt, og derfor er det et spørgsmål om, at vi er flere, der skal tage ansvar.
Så kan jeg bekræfte, at Venstre er med i en kampagne for at få flere kvinder ind i politik.
Jeg tror, at Venstre ligesom mange andre partier nu står og leder efter kandidater til det kommende byrådsvalg og regionsrådsvalg, og der vil jeg gerne opfordre langt flere kvinder til at komme med ind i politik.
Jeg mener i høj grad, at forandringen skal komme fra de mænd, der i alt for lang tid har vendt det døve øre til, når man på arbejdspladsen lidt for meget har haft en høhø-kultur.
Spørgsmålet omkring seksuel chikane er ikke et spørgsmål om, at kvinderne skal sige fra.
Det er et spørgsmål om, at mændene skal holde op, og at de mandlige kollegaer skal sige fra.
For det er ikke alle kvinder, der enten er stærke nok – nogle er, skal jeg hilse og sige – eller er i en position, hvor de selv kan sige fra.
Så langt flere mænd bør tage et ansvar for, hvilken dialog man har på arbejdspladsen; langt flere mænd skal ind i kampen omkring ligestilling.
For det her er ikke en kamp for kvinder, det er en kamp for alle.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-18:
Og velkommen til ordføreren til en ligestillingsdebat.
Det er dejligt, at ordføreren kunne afløse Fatma Øktem, når hun nu desværre er syg, og så endda på sin fødselsdag – hvor er det ærgerligt.
Ordføreren siger, at tiden er vokset fra seksuel chikane, og jeg er helt enig.
Ordføreren siger dog også, at vi ikke kan gøre noget lovgivningsmæssigt, men hvad mener ordføreren så at vi kan gøre, hvis det ikke er herindefra, forandringen skal komme?
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-18:
Vi havde fået et juridisk notat på baggrund af vores beslutningsforslag.
Det skrev vi ind i vores beslutningsforslag.
Vi diskuterede grundlovens paragraffer, vi diskuterede Den Europæiske Menneskerettighedskonventions paragraffer, og vi vurderede ud fra en juridisk betragtning, at det godt kunne indeholdes.
I første omgang sagde ministeriet og regeringen nej.
I anden omgang nåede de så frem til, at det kunne man godt.
Det er et seriøst arbejde, og det har Nye Borgerlige ikke formået at gøre endnu.
Man siger bare, at det er overholdt, men man har ikke vist og fortalt hvordan.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-18:
Ordføreren vil tilsyneladende bare ikke høre efter.
Vi mener stadig væk, at det her er fuldt inden for grundloven, og at der selvfølgelig skal arbejdes i ministeriet på at lave et udførligt lovforslag.
Men jeg er bare nødt til at spørge ordføreren: Når ordføreren siger det her med grundloven, hvorfor fremsatte Dansk Folkeparti så et forslag tidligere, som blev vurderet i strid med grundloven?
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-18:
Så tager vi den for tredje gang og en gang til for arveprins Knud: Hvis dette forslag kan overholdes inden for grundloven, stemmer vi for.
Det sagde jeg i min tale, det sagde jeg, da jeg blev spurgt, og nu siger jeg det for tredje gang.
Ordføreren har ikke villet forholde sig til det, fordi man åbenbart arbejder lidt amatøragtigt, så derfor har jeg også sagt i min tale, at så må ministeriet vurdere, om grundloven er overholdt i det her.
Det er vigtigt for Dansk Folkeparti, at grundloven er overholdt.
Det er derfor, at vi er gået ind i politik.
Det er for at bevare Danmark, som det er, på grundlag af grundloven og ikke for at arbejde udenomsgrundlovsagtigt.
Så jeg siger meget klart: Ja, vi vil stemme for, hvis det kan indeholdes i grundloven.
Ordføreren har haft rig lejlighed til at fortælle, hvordan grundloven er overholdt.
Det har man ikke formået, og det er simpelt hen ikke godt nok.