René Christensen (DF), 2017-09-07:
Tak for det.
Hvorfor jeg egentlig starter med at sige det, er, fordi det er det, det er.
Vi har jo ventet lidt på det, også lidt længere tid, end vi plejer, og det kom så i en form for tretrinsraket.
»Sådan forlænger vi opsvinget«, »Sammen om fremtidens virksomheder« og »Et trygt og sammenhængende Danmark«.
Det er gode overskrifter.
Det er ligesom juleaften, når man får sådan nogle flotte pakker, hvor papiret knitrer.
Vi kan huske det alle sammen, fra vi var børn, og man blev rigtig glad, og så pakkede man op, men nogle gange var det bløde pakker, og så blev man lidt skuffet alligevel.
Men nu har vi fået det, og vi anerkender selvfølgelig, at regeringen altid har den mulighed som regering at komme med sit oplæg til finansloven.
Det er sådan, at Dansk Folkeparti går til de her forhandlinger med nogle klumper, som vi gerne vil have diskuteret.
En af de helt store klumper, som vi har med, er selvfølgelig kravet på 2 pct., som der har ligget på sundhedsområdet, lige siden regionerne blev født, og der vil jeg gerne sige, at Dansk Folkeparti ikke altid har været modstander af kravet på 2 pct., og det tror jeg sådan set heller ikke det samlede Folketing har været.
Man skal faktisk være glad for, at regionerne har gjort det rigtig godt.
Kravet på 2 pct. har haft en fantastisk god virkning, i forhold til hvad man producerer i sundhedsvæsenet.
Udfordringen er bare, at værktøjet ikke duer mere, det skulle faktisk have været udskiftet for år tilbage, men det er desværre ikke sket.
Det er sådan i forbindelse med sundhedsvæsenet, at det er en aftale, der bliver lavet mellem den til enhver tid siddende regering og regionerne.
Der har vi som Dansk Folkeparti og resten af partierne i Folketinget sådan set ikke noget mandat med, men det har vi netop, når man laver finanslov, og derfor har vi taget det mandat med til finansloven, at vi ønsker, at kravet på 2 pct. skal væk og også gerne i 2018.
Kan det lade sig gøre i 2018?
Det vil sige, at hvis vi fremrykker processen lidt i forhold til den arbejdsgruppe, der er nedsat, og som kigger på, hvad de nye redskaber, vi skal bruge i forhold til regionerne, skal være, så kan den blive færdig, så budgetterne kan blive meldt ud på et senere tidspunkt.
Hvorfor er det vigtigt for Dansk Folkeparti at få en ny ordning meldt ud?
Man skal huske i forbindelse med den her konkurrence, der er herinde på Christiansborg, med at melde ud, at der hurtigt går overbudspolitik i den.
Hvis den ene siger, vi skal have 1.000 betjente, så siger den anden, vi skal have 1.200 betjente.
Hvis der skal være 1.000 af noget, siger de andre, at der skal være nogle flere, så der går overbudspolitik i den.
Først blev der sagt 2019, så bliver der sagt 2018, men nu har regionerne sådan set spillet positivt med.
Man skal bare huske, at regionerne er en kæmpestor organisation.
Der er rigtig mange ansatte, og skal de nu gå rundt et helt år og vente på, at der nok nu kommer noget andet?
Jeg vil bare sige til jer, at det godt kan være, at det virker logisk inde på Christiansborg at sige, at nu laver vi bare sådan et mellemår, hvor man lige finder ud af at finansiere det, og så skal I vide, at så kommer der noget andet.
Der vil vi selvfølgelig bruge vores mandat på at sige, at der skal komme noget andet, og vi vil se, om ikke vi kan levere en samlet pakke.
Men 2018 mener vi er helt realistisk i forhold til at få fjernet kravet på 2 pct. En anden ting, som har fyldt rigtig meget, har været bilafgifterne.
Det har fyldt rigtig meget også de seneste uger, og jeg vil gerne fra Dansk Folkepartis side sige, at vi virkelig håber, at der kommer en aftale inden for kort tid.
Der er ingen tvivl om, at hele markedet derude, både forhandlerne, men så sandelig også køberne, altså dem, der skal ud at købe en bil, står i et vakuum nu og ikke tør gå ind at foretage den aktive handling, det også er at sælge eller købe en bil.
En anden ting, som har fyldt meget i debatten her, efter vi fik de her tre oplæg, er skatten.
Ingen tvivl om, at regeringen vil meget på skatten, og man kan jo kun sige, at det er fair nok, at regeringen har et ønske om at lette skatten med op til 23 mia. kr.
Hvorfor er der ikke det?
Jeg vil gerne sige, at Dansk Folkeparti ikke er et parti, der ønsker, at danskerne skal betale så meget i skat som muligt -
bestemt ikke!
Men vi er selvfølgelig et parti, vi er politikere, og vi prioriterer, hvordan de penge, der er til rådighed, kan bruges.
Og hvad er det?
Det er bl.a. på sundhedsområdet, som jeg har været inde på, bl.a. med kravet på 2 pct., og det er bl.a. på ældreområdet.
Hvad er det egentlig med det ældreområde, hvad er det, der er behov for derude?
Mange snakker om det her billede af, at de ældre sidder derude med våd ble og andet.
De leverer faktisk et rigtig godt resultat derude, og langt hovedparten af de ældre er faktisk tilfredse med den service, de får.
Men der er selvfølgelig alligevel et behov for et løft – og hvorfor er der det?
Det er, fordi der bliver flere ældre.
Det er ligesom alle andre steder: Når der er flere kunder, der efterspørger et produkt, og her er det flere ældre, der efterspørger et produkt, så er man selvfølgelig nødt til at udvide kapaciteten også i forhold til de ansatte.
Jeg vil bare gerne sige, at vi i Dansk Folkeparti altså ikke taler ned til dem, der er ansat ude i sektoren, og siger, at de laver et ganske forfærdeligt, dårligt stykke arbejde.
De har behov for at styrke den faglighed, der er derude, de har behov for at styrke, at de får flere kolleger, fordi der er flere ældre, som de skal passe derude.
Det er ikke kun flere varme hænder, der er brug for, for en anden ting, som der også er behov for på ældreområdet, er ældreboliger.
Når vi bliver flere ældre, også ældre, som har et plejebehov, ældre, som ikke kan være i egen bolig mere, bliver der også et pres på, at man skal bygge flere ældreboliger, og det er selvfølgelig, fordi de ældre også skal have en passende bolig i forhold til de udfordringer, de nu har i livet, og derfor er det en bindende opgave at finde flere midler til det område.
Det kan ikke være anderledes.
Hvordan vil vi så finansiere det?
I regeringens forslag vil jeg bare tage to små eksempler.
Der er selvfølgelig mange, der vil sige, at det bare er pillet ud af en kontekst, men når nu det alligevel er valgt at bruge så mange penge på bl.a. skattelettelser, kan man, når man bladrer finanslovens mange sider igennem, se også de små tal, som der ikke er så mange der lægger mærke til.
Hvis man tager sådan en lille ting som Forbrugerrådet, kan man se, at her skærer man grundbevillingen med 5 mio. kr., og så skriver man saftsuseme også – hvis jeg må bruge det udtryk – at man fremadrettet ikke må bruge pengene, grundbeløbet, til at deltage i den offentlige debat.
Hvad i alverden skal et forbrugerråd så lave, hvis ikke det skal deltage i den offentlige debat?
Jeg vil bare gøre opmærksom på, hvorfor vi måske ikke har så mange ulykker i daginstitutionerne i Danmark, for det er måske også, fordi Forbrugerrådet kigger på en flyverdragt og ser på, hvad det er for nogle snore, der er i, for at forhindre, at man ikke bliver kvalt på en gynge, hvis man pludselig ikke er under opsyn af en voksen.
Alle de her ting, som man har lavet, hvor man har sørget for, at vi har nogle produkter i Danmark, der er af høj kvalitet, er rigtig gode, og jeg vil bare sige, at de 5 mio. kr. jo ikke er dem, der redder en finanslov.
Men det er sådan noget, der skinner i øjnene, når man kigger.
7 mio. kr. til Døvefilm.
Hvad er nu det for noget?
Det er faktisk ikke ret mange år siden, jeg kan ikke huske, hvor mange, men det er få år siden, for jeg var selv med til det, vi faktisk anerkendte, at tegnsprog er et modersmål, men nu skriver man så i en finanslov, at det tilbud, vi har, altså den service, der er over for døve, bl.a. på tv og andet, vil man nu indskrænke.
Selvfølgelig vil man ikke indskrænke det her omkring public service og viden, altså tv-avis og alt det andet, men hvorfor i alverden skal man ikke have underholdning, fordi man er døv?
Selvfølgelig skal man da det!
Det er heller ikke de 7 mio. kr., der gør det.
Den måde, som vi vil finde noget finansiering på, er bl.a. også med optjeningsprincipper.
Og hvad er nu det?
Optjeningsprincipper har vi talt om i mange år, og for få år siden fik vi at vide, at det slet ikke kunne lade sig gøre, og EU kom efter os, og menneskerettigheder, og vi fik at vide, at optjeningsprincipper ikke kan lade sig gøre.
Vi har nu fået det på børnecheck, vi har fået det på kontanthjælp, vi har fået det på førtidspension, og det vil vi gerne udbygge.
Hvorfor vil vi så det?
Det vil vi, fordi vi gerne vil værne om vores velfærdsydelser, for vi er faktisk stolte af det velfærdssamfund, som vi har, og vi er faktisk stolte af, at hvis man i en periode står uden arbejde, hvis man i en periode har det rigtig svært i livet, kan man faktisk få nogle ydelser, så man kan opretholde en fornuftig levestandard.
Udfordringen er så bare, at det, der står i vores sociallovgivning, i § 2, er, at alle med lovligt ophold i Danmark kan søge efter denne lov.
Det er der flere og flere der finder ud af man kan, også folk, som opholder sig her i en kortere eller længere periode.
Derfor ønsker vi selvfølgelig, at der kommer optjeningsprincipper, ellers vil en til enhver tid siddende regering, ligegyldig om den er rød eller blå, eller hvad farve den har, om få år have en diskussion om, hvordan det her finansieres, om ydelserne skal skæres, om SU'en skal være mindre, om vi skal lade være med at have den her ydelse.
Der siger vi, at vi vil have de samme ydelser, for det velfærdssamfund, som vi har i dag, skal vi også have i morgen, og derfor er det, som vi siger om optjeningsprincipper, en værnsregel for at opretholde det velfærdssamfund, som vi kender i dag. Så vil jeg også gerne sige meget åbent, at det helt klart selvfølgelig også er en udlændingestramning.
Det gør vi med åbne øjne, meget åbne øjne.
Der er ingen tvivl om, at Danmark også er interessant, specielt for flygtninge og indvandrere, bl.a. fordi vi har et velfærdssystem, som fra dag et åbner sig også for den gruppe af borgere, som kommer til Danmark.
En anden ting, som Dansk Folkeparti har med, er selvfølgelig grænsekontrollen.
Den vil vi gerne bevare og også gerne udbygge.
Jeg kvitterer også for, at regeringen i dag har sagt, at selvfølgelig skal der være en grænsekontrol i Danmark.
Det værn, som vi har ved grænsen, virker.
Sidste år var det sådan, at der måtte vi kæmpe 220 mio. kr. frem til at finansiere den grænsekontrol, som vi har, og det vil vi selvfølgelig gøre igen, for det er vigtigt.
Så kan jeg se på formanden, at tiden er ved at være gået.