runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-10:
Tak til formanden, og tak til Det Konservative Folkeparti for at fremsætte det her beslutningsforslag, der handler om forenkling af udlændingelovens regler om udvisning, så en udlændings ophold i Danmark som udgangspunkt ikke er en formidlende omstændighed i forhold til domme om udvisning af Danmark.
Jeg er sådan set enig med forslagsstillerne i, at den, der er offer for en forbrydelse, er lige hårdt ramt, uanset hvor længe gerningsmanden har opholdt sig her i landet.
Som forslagsstillerne korrekt nævner, er udlændingelovens regler om udvisning bygget op efter en såkaldt trappestigemodel, hvor betingelserne for udvisning skærpes i takt med varigheden af udlændingens ophold i Danmark.
Trappestigemodellen indebærer, at udlændinge med mere end 9 års lovligt ophold nyder den mest vidtrækkende beskyttelse mod udvisning, udlændinge med mere end 5 års ophold nyder den næstbedste beskyttelse mod udvisning, og udlændinge med mindre end 5 års ophold nyder den laveste grad af beskyttelse mod udvisning.
Med til historien hører dog, at trappestigemodellen er suppleret af regler, der udvider adgangen til udvisning ved navnlig de groveste forbrydelser.
Det gælder bl.a. forbrydelser mod statens sikkerhed, det gælder personfarlig kriminalitet, det gælder grov berigelseskriminalitet og narkokriminalitet, og det gælder overtrædelser af våbenlovgivningen.
Formålet med de supplerende regler er at sikre, at visse forbrydelser skal kunne medføre udvisning uanset varigheden af udlændingens ophold her i landet og uanset straffens længde.
Med andre ord fraviger man trappestigemodellen, hvilket betyder, at der i disse tilfælde skal ske udvisning, medmindre udvisningen med sikkerhed vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Når vi taler om, at en udvisning ikke må være i strid med de internationale forpligtelser, er særlig artikel 8 i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention om retten til respekt for et privat- og familieliv relevant.
Det følger heraf, at indgreb i denne rettighed skal stå i rimeligt forhold til det formål, som indgrebet skal varetage.
Der skal med andre ord foretages en proportionalitetsafvejning i forbindelse med vurderingen af, om der kan ske udvisning af en dømt udlænding.
I proportionalitetsafvejningen indgår en række forskellige elementer, herunder f.eks. kriminalitetens art og grovhed, men bl.a. også varigheden af udlændingens ophold i bopælslandet.
Som jeg allerede har nævnt tidligere i dag, har jeg bedt juristerne i Udlændinge- og Integrationsministeriet om at undersøge de muligheder, der måtte være, for at vi inden for rammerne af de konventioner kan skærpe udvisningsreglerne.
Det er et arbejde, som tager lidt tid, og der er brug for, at vi tænker de muligheder, der måtte være, ordentligt igennem.
Jeg ser frem til, at det videre arbejde afsluttes, og jeg ser også frem til at kunne præsentere det for Folketinget.
På den baggrund kan regeringen ikke for nuværende støtte beslutningsforslaget.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-10:
Det var et meget langt svar – eller det var faktisk ikke rigtig noget svar.
Jeg kunne bare godt tænke mig, om ordføreren kunne gøre det helt kort.
Mener Det Radikale Venstre reelt set, at det er en ret at få dansk statsborgerskab for udlændinge i Danmark?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-10:
Stod det til mig, skulle man invitere borgeren herind, give hende et statsborgerskab og give hende en medalje og sige tusind tak for hendes indsats, ligesom vi skulle gøre det over for de mange, mange minoritetsunge, der sammen med etniske danske unge lige nu står på testcentrene og passer på os og yder en indsats, ligesom alle de taxachaufførerer, der ligger og kører rundt og sørger for, at hjulene kører rundt i samfundet, mens alle vi andre privilegerede sidder i en beskyttet tilstand derhjemme med vores familie.
Morten Dahlin (V), 2021-05-10:
Det er egentlig et opklarende spørgsmål til ordføreren.
Jeg skal bare forstå: Er Frie Grønnes politik, at der skal tildeles statsborgerskab til alle, der er født på dansk grund?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-10:
Som udgangspunkt mener vi, at alle borgere, der er født og opvokset i Danmark, skal tildeles et statsborgerskab, og så ved jeg godt, at ordføreren højst sandsynligt nok undrer sig over det: Betyder det så, at man kan komme på turistvisum til Danmark, føde et barn og så sige, at det nu skal have dansk statsborgerskab?
Vi er villige til at kigge på, hvordan man kan sørge for, at det kan forhindres, men helt grundlæggende mener vi, at de mange, mange tusinde børn og unge, der fødes i Danmark, selvfølgelig pr. automatik skal tildeles et dansk statsborgerskab.
Susan Kronborg (RV), 2021-05-10:
Mange tak for spørgsmålet.
Det er jo så nu her, hvor knappenålen falder til jorden!
Nej, det skal ikke være i dag, vi trækker støtten, men jeg kan i hvert fald sige til spørgeren, at det gør ondt helt ind i mit juridiske hjerte, når jeg ser, hvordan det her område bliver fuldstændig misrøgtet.
Altså, man vil jo aldrig nogen sinde på skatteområdet acceptere, at der bliver lavet aftaler, hvor der ikke er noget lovgrundlag, og det er nøjagtig samme bestemmelse i grundloven, § 43 og § 44, som kræver en lovhjemmel.
Det her er simpelt hen en skandale – det er et juridisk vakuum, som jeg er chokeret over.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-10:
Der er to ting.
Til spørgsmål nr. 1: Reglerne er lige nu så stramme, at Frie Grønne vil gå med til hvilken som helst tidsperiode, som Venstre vil opstille.
Så hvis Venstre siger, at ved du hvad, det skal gælde for 3 måneder, 6 måneder, 1 år, siger vi i Frie Grønne, at det er helt fint, det er vi med på, fordi reglerne er så slemme, som de er i dag.
Derudover er Frie Grønne af den opfattelse, at statsborgerskabet jo er en inklusion.
Det vil sige, at det netop vil sørge for, at flere borgere kommer ind i samfundet, og derfor har vi intet problem med, hvor mange statsborgerskaber der bliver tildelt.
Det her handler om de unge mennesker, der er født og opvokset her, og de skal selvfølgelig have den grundlæggende rettighed at kunne gå ned og stemme.
Susan Kronborg (RV), 2021-05-10:
Tak for ordet, og tak for debatten.
I Radikale Venstre mener vi, at børn og unge, der er født og opvokset her i landet, og som ikke har begået kriminalitet, skal have en nemmere adgang til dansk statsborgerskab, når de fylder 18 år eller består folkeskolens afgangseksamen.
Socialdemokratiet og dens udlændingepolitiske støttepartier stadfæster i stedet for den for retsstaten noget ukonventionelle betragtning, at tildeling af statsborgerskab ikke er en ret, men derimod, med deres noget usikre formulering, er noget, man skal gøre sig fortjent til, ligesom man skal have valgt Danmark og grundlæggende danske værdier og retsprincipper til, samt at man skal være en aktiv del af det danske samfund, uden at partierne i øvrigt har gjort sig ulejlighed med at definere danske værdier samt danske retsprincipper.
Et helt bærende princip for den danske retsstat er imidlertid, at staten begunstiger ikkeudvalgte borgere.
Det gælder, når vi ansøger om en byggetilladelse, når vi tager kørekort, når vi tildeles vacciner, og det vil også gælde, når der søges om statsborgerskab.
Der er i grundloven et særskilt fremhævet krav om lovhjemmel.
Det gælder for skat, og det gælder for statsborgerskaber, fordi grundlovsgiver kender sine lus på travet: Statsborgerskaber må ikke kun gives til dem, vi kan lide, og skat må ikke kun pålægges dem, vi ikke kan lide, og vice versa.
Radikale Venstre vil således i dag og som altid stå værn om retsstaten og kan naturligvis ikke støtte den markante svækkelse af de bærende principper, som vi hører om også ved denne debat.
Jeg må sige, at det fremstår ufrivilligt komisk, at regeringen og dens udlændingepolitiske støttepartier kræver, at ansøgeren har tilvalgt danske retsprincipper, når partierne helt åbenlyst ikke selv har forstået, hvad de retsprincipper dækker over.
Om regeringens aftale om statsborgerskab mest giver mindelser om Kafkas »Processen« eller kong Minos' labyrint er en smagssag.
Helt afslutningsvis vil jeg sige, at i Radikale Venstre mener vi, at vi i Folketinget skal vise tillid til de unge, som er født og opvokset i Danmark.
Danmark er deres land, så de skal kunne deltage i vores demokratiske fællesskab.
Derfor opfordrer vi alle partier til at stemme for at genindføre den tidligere § 3 A i indfødsretsloven.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-10:
Først og fremmest tak til ordføreren for at have fremsat det her rigtig gode forslag.
Og så vil jeg bare sige, at jeg ikke har haft mulighed for at arbejde længe sammen med ordføreren, men jeg er utrolig glad for og stolt over at have en kollega som fru Susan Kronborg i Folketinget.
Det, jeg indtil videre har set, har været rigtig, rigtig god politik.
Så tusind tak for det.
Så bliver jeg altså også nødt til at være lidt kritisk, for ordføreren tilhører jo et parti, som er et støtteparti for regeringen, og selv om man i ordførertalen prøvede at skubbe ansvaret en lille smule væk og sige, at det er de andre, så er det jo ordførerens parti, der er støtteparti.
Så jeg bliver nødt til at spørge: Det her foregår jo på jeres vagt, så hvor langt vil Radikale Venstre lade regeringen gå?
Hvornår trækker Radikale Venstre en streg i sandet og siger: Ikke længere end hertil?
Morten Dahlin (V), 2021-05-10:
Tak til ordføreren for svaret.
Hvor lang tid skal man så have været her, før det er nok til, at man i Frie Grønnes øjne er vokset op i Danmark?
Det andet spørgsmål er, at Frie Grønne, når nu man har den politik, som jeg mener vil være dybt skadelig for Danmark, vel så også må have et bud på, hvor mange ekstra statsborgerskaber det ville betyde at vi skulle tildele årligt.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-05-10:
Det er ikke et spørgsmål om, hvad jeg tror.
Jeg har ingen intentioner om at komme med nogen fordomme i debatten, men jeg tror bare, det er meget nuanceret.
Jeg tror, at der er folk, som føler sig som danske, men som er glade for at have deres tyrkiske statsborgerskab, og jeg tror, der er nogle, der har et dansk statsborgerskab, som føler, at de tyrkere.
Jeg tror ikke, det er sort-hvidt.
Jeg siger bare, at jeg vil mene, at når man er født og opvokset i Danmark, er det alt andet lige forholdsvis let at få et dansk statsborgerskab, hvis man opfylder de almindelige kriterier, når man bliver 18.
Morten Dahlin (V), 2021-05-10:
Tak for det, formand.
Det Radikale Venstre vil med det her beslutningsforslag genindføre den tidligere § 3 A i indfødsretsloven, som giver udlændinge, der er født i Danmark, en privilegeret adgang til dansk statsborgerskab, altså statsborgerskab ved erklæring.
Det er jo ikke første gang, vi har den her diskussion i Folketingssalen.
Vi diskuterede det, dengang Socialdemokratiet sad i regering og syntes, at det her var en glimrende idé.
Vi diskuterede det dengang, Venstre så kom ind i Statsministeriet og syntes, at det var så dårlig en idé, at vi fjernede det.
Så diskuterede vi det i 2017, da SF fremsatte et lignende beslutningsforslag, og vi diskuterede det sådan set også sidste år, da Det Radikale Venstre fremsatte et forslag, der – uden at jeg skal lægge hovedet på blokken – ord for ord minder om det, vi diskuterer her i dag.
Ligesom alle de andre gange er Venstre imod det her forslag – vi har ikke ændret holdning.
Og hvorfor har vi så ikke det?
Det danske statsborgerskab er noget helt unikt, det er noget særligt, og derfor er det ret og rimeligt, at vi stiller krav til de udlændinge, der ønsker at blive danske statsborgere – også selv om de er født på dansk jord.
Derfor kan vi i lighed med alle de andre gange, det her forslag er blevet fremsat, ikke støtte det.
Susan Kronborg (RV), 2021-05-10:
Tak, og tak til ordføreren.
Hvad mener ordføreren, at Venstres formål er med ikke at give statsborgerskab ved erklæringsordning til unge født og opvokset i Danmark?
Hvilken misforståelse er der i de andre europæiske lande, siden de kan finde ud af at give statsborgerskab til børn født og opvokset i de respektive europæiske lande efter en begrænset jus soli?
Morten Dahlin (V), 2021-05-10:
Til det vil jeg gerne sige to ting.
Altså, for det første er det Venstres holdning, at årsagen til, at vi ikke skal gøre det her, er, at vi skal have strenge krav til at få dansk statsborgerskab.
Det, der ligger i det her forslag, er, at hvis du er født på dansk jord, men ikke af danske forældre, så skal du have lempeligere adgang, så du sådan set kan få statsborgerskab ved erklæring.
Det er vi imod, fordi vi synes, det er en god idé at stille strenge krav til at få dansk statsborgerskab.
For det andet spørger ordføreren så: Hvad er det, de andre europæiske lande har forstået, som vi ikke har forstået i Danmark?
Her tror jeg, at vi kommer ned til en del af den kerne, der er, i uenigheden mellem Det Radikale Venstre og Venstre, når det kommer til udlændinge- og integrationspolitik, nemlig at Det Radikale Venstre har en række europæiske lande som forbilleder for, hvordan den danske udlændingepolitik burde være.
Ordføreren her har tidligere nævnt Frankrig.
Altså, jeg synes, at Frankrig i mange år har ført en forfærdelig udlændingepolitik, der har gjort, at Frankrig har nogle massive problemer, som vi heldigvis ikke i samme omfang kender til i Danmark.
Derfor er jeg bare ikke enig med Det Radikale Venstre i, at der er sådan en lang række af europæiske lande, hvor man kan sige, at de har ramt skiven på integrationspolitik, og dem skal vi bare kopiere – altså, vi skal nærmest det modsatte.
Susan Kronborg (RV), 2021-05-10:
Mange tak.
Jeg vil her også lige spørge om ordførerens italesættelse og omtale af statsborgerskab som en gave ved flere lejligheder.
Derfor vil jeg gerne høre ordførerens kommentar til, om det egentlig ikke er at sammenligne lidt med, at man sætter sig lidt op på den høje hest og giver gaver, uden at der er nogen, der egentlig ved, hvornår man får den gave.
Mener ordføreren ikke, at det er et problem, at der ikke er nogen forudsigelighed, når man italesætter statsborgerskab som en gave?
Morten Dahlin (V), 2021-05-10:
Nej, det synes jeg ikke.
Reglerne for at opnå dansk indfødsret er jo ret klare, så det er jo ikke sådan, at man ikke kan slå op i lov om indfødsret og indfødsretscirkulæret og læse, hvad der skal til for at blive dansk statsborger.
Så det er jeg helt uenig i.
Og jeg synes, det har været en god tradition, som i øvrigt også er foreskrevet i grundloven, at lige siden den første formand for Folketingets Indfødsretsudvalg – han hed Grundtvig – satte sig i stolen, har vi tildelt statsborgerskab ved lov i Danmark.
Det synes jeg er en fornuftig og klog måde at gøre det på, og det synes jeg ikke vi skal til at ændre på.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-10:
Tak, formand, tak til ordføreren.
Jeg kender ordførerens holdning, ordføreren kender også min holdning.
Vi ved sådan, hvor vi står i forhold til forslaget.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at blive lidt klogere på noget andet, og det tror jeg også gælder folk derude, for at få en nuanceret debat.
Tænker Venstre, tænker ordføreren, anerkender Venstre, anerkender ordføreren, på trods af den holdning, man nu har og er kommet frem til, at der jo selvfølgelig må sidde en masse, ja, faktisk tusindvis af unge, derude, der tænker: Hey, jeg er altså født i Danmark.
Det er jo mit land.
Det er jo det, jeg kender.
Hvorfor er det så, at jeg ikke automatisk kan få det, som etnisk danske børn kan få?
Det her er jo mit land.
Jeg spørger ikke til holdningen; jeg vil bare lige høre, om ordføreren kan anerkende og kan følge, at der må være nogle unge mennesker derude, der simpelt hen ikke kan forstå det her, og som tænker: Hvorfor er det, at jeg ikke kan få det som alle andre?
Hvorfor er det, man ser anderledes på mig?
I kan så have den holdning, I har, men kan ordføreren sætte nogle ord på det?
Morten Dahlin (V), 2021-05-10:
Jeg vil da håbe, at der sidder en masse unge mennesker derude med udenlandsk statsborgerskab, men som er født og opvokset i Danmark, som tænker: Danmark er mit land.
Jeg er dansker.
Det er her, jeg hører hjemme.
Dem føler jeg faktisk så stor en tilknytning til, at jeg føler mig dansk.
Det vil jeg da håbe der er masser af mennesker der gør, og det ved jeg også der er en masse mennesker der gør.
Og mit budskab til dem må bare være: Så sørg for at leve op til kravene, og søg om dansk statsborgerskab, så kan du også få det.
Rosa Lund (EL), 2021-05-10:
Det er bestemt ikke min intention, at gøre det her til et sort-hvidt spørgsmål – nærmest tværtimod.
Lad os prøve at have en lidt mere fordomsfri dialog om, hvad statsborgerskab egentlig betyder for folk – for os alle sammen – og hvad det betyder for mennesker, som er født og opvokset Danmark, og som har en meget, meget svær adgang til det danske statsborgerskab, en adgang, som kun bliver sværere nu efter den aftale, som hr. Lars Aslan Rasmussens parti lige har lavet.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-05-10:
Det synes jeg er svært at sige.
Nu sidder vi tre herinde, som kommer fra Nørrebro, og jeg synes, at jeg møder folk, som er danske statsborgere, og som er meget uintegrerede og er medlem af Hizb ut-Tahrir, og så kender jeg nogle på min fars alder, som ikke snakker særlig godt dansk, og som ikke har dansk statsborgerskab, men som er ret godt integrerede.
Altså, jeg synes ikke, man kan sige det så sort-hvidt.
Men jeg håber da, at man, når man bliver 18, vælger det aktivt til, men det er jo op til en selv.
Men jeg mener, at man, hvis man bor i et andet land og ikke har statsborgerskab, kan være en lige så god samfundsborger og føle sig dansk.
Det er jo op til en selv.
Susan Kronborg (RV), 2021-05-10:
Jamen jeg er da helt enig med hr. Lars Aslan Rasmussen i, at det i det hele taget er meget urimeligt, at man som ungt menneske, som bokser med det hele på en meget, meget lille su, skal finde over halvdelen af det beskedne budget, man har for en måned.
Man skal både finde penge til bøger og til mad.
Spørgsmålet er, om man overhovedet har penge til resten af måneden.
Men jeg vil gerne spørge hr. Lars Aslan Rasmussen, om Lars Aslan Rasmussen har en bemærkning til, at der forholdsmæssigt er flere unge med udenlandsk baggrund, som er i uddannelse, end gennemsnittet.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-05-10:
Den radikale ordfører sagde, at jeg var enig i i, at det var for dyrt.
Det var jeg faktisk ikke.
Nu gik der lidt Kristian Hegaard i den.
Det var faktisk ikke det, jeg sagde.
Jeg synes, det er helt rimeligt, at man skal betale et beløb, når man skal være dansk statsborger.
Jeg sagde bare, at det måtte være lige belastende, uanset hvem man er, hvis vi snakker om det budgetmæssigt.
Men at man lægger nogle penge, synes jeg er rimeligt.
Jeg er med på, at der er unge, der har en uddannelse, og som søger dansk statsborgerskab.
Jeg synes bare, det er helt fint, at det er noget, man aktivt gerne vil og selv vælger.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-10:
Tak til ordføreren.
Jeg vil lige høre, om ordføreren kan gøre os kloge på eller i hvert fald kommentere på noget.
Er det ordførerens opfattelse, at det, at man har et statsborgerskab, giver helt grundlæggende rettigheder i forhold til demokratiet, og det er at kunne stemme, at kunne deltage?
Er det ordførerens opfattelse?
Kan ordføreren kommentere på det?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-05-10:
For mig er demokrati ikke kun at stemme til folketingsvalg, for man kan også være i en skolebestyrelse, man kan stemme til kommunalvalget, hvis man vil det, man kan være aktiv i en fagforening, alle mulige ting på en arbejdsplads, hvis man er statsborger i et andet land.
Man kan faktisk også stemme ved parlamentsvalget i det land, hvor man har statsborgerskab, og det kunne f.eks. være Tyrkiet, hvilket rigtig mange også gør.
Så jeg synes ikke, man bliver udelukket demokratisk.
Men jeg kan da godt forstå, at man gerne vil have statsborgerskab i det land, man bor i, og jeg håber da, der er flere, der har lyst til aktivt at vælge det, når de bliver 18, enten fordi deres forældre ikke har valgt, de skal have det, eller fordi de er lang tid om at komme i gang.
Vi ser jo også nogle, der er langt oppe i 20'erne, før de søger første gang.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-10:
Er det ikke korrekt, at set på den måde er man frataget den allermest grundlæggende rettighed i et demokrati, for man kan ikke gå ned og stemme ved et folketingsvalg, og man kan ikke stille op til et folketingsvalg, hvis ikke man har et dansk statsborgerskab?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-05-10:
Nej, for man kan ikke stemme til et folketingsvalg, hvis man er under 18 år.
Det vil sige, at når man bliver 18 år, kan man søge om et dansk statsborgerskab, og så vil det for langt de fleste, der er født og opvokset i Danmark, være relativt let at få det.
Nogle synes, det er for let, nogle synes, det er for svært, men man vil kunne få det, og så vil man kunne deltage.
Jeg vil sige, at langt de fleste folk, som ikke har et dansk statsborgerskab, jo har et udmærket liv i Danmark, og der er også nogle, der ikke har lyst til det, og der er nogle, der gerne vil have et dobbelt statsborgerskab, så jeg synes ikke, man kan sætte det så sort-hvidt op.
Rosa Lund (EL), 2021-05-10:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge den socialdemokratiske ordfører, om man ikke i Socialdemokratiet tror, at det har en væsentlig betydning for integrationen, om man er dansk statsborger eller ej, altså om man er velkommen i det land, man er født og opvokset i, som forslaget her fra Radikale Venstre går ud på.
Har det ikke betydning for integrationen, at man har let adgang til statsborgerskab?
Marcus Knuth (KF), 2021-05-10:
Nu er der jo forskellige love for statsborgerskab i de forskellige europæiske lande.
I Danmark bliver statsborgerskab tildelt ved lov af Folketinget her, og det er sådan set det eneste, som er det altoverskyggende princip for mig.
Halime Oguz (SF), 2021-05-10:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Jeg vil sige, at for mig at se handler det ikke om, hvor mange statsborgerskaber vi uddeler, men hvem vi giver dem til.
Jeg synes helt klart, at der skal være nogle krav og nogle regler i forhold til at blive tildelt statsborgerskab og blive en del af fællesskabet i et af verdens, for mig at se, bedste lande.
Jeg synes også, det er urimeligt at sige, at Danmark ikke giver statsborgerskaber.
Vi har jo altså også givet statsborgerskab til folk, der aldrig skulle have haft det.
Så jeg mener helt klart, at der skal være nogle rimelige krav til et statsborgerskab, for det er det mest værdifulde, man kan tilegne sig.
Susan Kronborg (RV), 2021-05-10:
Tænker ordføreren, at regeringen har en strammerpolitik, som er kontraproduktiv i forhold til vores danske virksomheder som for eksempel i Skanderborg Kommune, hvor virksomhederne er virkelig desperate, fordi de ikke har hænder nok?
Halime Oguz (SF), 2021-05-10:
Jeg synes, at vi i stedet for at åbne op for udenlandsk arbejdskraft måske skulle prøve at investere i vores egne borgere, der står uden for arbejdsmarkedet – måske med en efteruddannelse.
Det er vi helt klart i SF fortalere for – at det er vores egne, vi først og fremmest skal sikre kommer i arbejde.
Susan Kronborg (RV), 2021-05-10:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg vil gerne høre, hvad ordføreren mener om, at Danmarks frontpersonale – vores sosu-assistenter, sygeplejersker, læger, børnehavepædagoger, buschauffører, togførere – bliver takket for deres indsats i den nationale coronasituation ved at blive omtalt som kæmpeproblemer i den debat, der er, og at de som tak får at vide, at deres børn, som er født i Danmark, ikke skal have statsborgerskab, uagtet at de børn i andre europæiske lande ville have fået statsborgerskab ved en begrænset jus soli.
Rosa Lund (EL), 2021-05-10:
Jamen det er jeg naturligvis ekstremt forarget over, og derfor foreslog Enhedslisten jo også sidste år på det her tidspunkt, at man sådan set både lavede dispensation fra håndtrykskravet, når man skal blive dansk statsborger, men sådan set også lavede dispensation fra beskæftigelseskravene, både når man søger om dansk statsborgerskab, men også når man søger om permanent opholdstilladelse.