runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2023-10-11:
Tak, formand.
Tidligere ordførere har jo redegjort, så glimrende endda, for indholdet af det her forslag, og jeg kan da også afsløre, at Dansk Folkeparti støtter forslaget.
For mig er det også vigtigt at understrege, at det her ikke, sådan som jeg læser det, medfører ekstra EU-regulering og alt muligt andet, men jo alene er et spørgsmål om, at man bruger de muligheder, der allerede er.
Og i modsat fald kunne vi ikke have været med til det her, altså hvis det havde underkastet os andre og flere nye diktater fra Bruxelles og Strasbourg – så havde vi jo været klare modstandere.
Så det er alene, fordi vi ikke går længere ad den vej, at vi er en del af det.
Men det er klart, at når man læser det her forslag og ser hele spørgsmålet om EU-retten blive nævnt, skal man da lige læse det til ende for at være fuldstændig sikker på, at vi ikke køber katten i sækken.
Men i det her tilfælde tør vi godt sige ja.
Peter Juel-Jensen (V), 2023-10-11:
Tak for det, formand.
Jeg synes jo, min ordførerkollega fra Socialdemokratiet har redegjort godt og grundigt for, hvad det her forslag indeholder.
I Venstre tilslutter vi os også forslaget, og så håber vi selvfølgelig, at Rusland er ude af Ukraine igen senest den 1. januar 2027, ellers må vi jo give ministeren endnu en forlængelse af bemyndigelsen.
Rasmus Stoklund (S), 2023-10-11:
Tak, formand.
Hvis dette lovforslag vedtages, kan vi give uddannelses- og forskningsministeren bemyndigelse til fortsat at kunne suspendere su-godkendte uddannelser i visse lande indtil den 1. januar 2027.
Det mener jeg er det rigtige at gøre.
Lovforslaget blev fremsat, og et bredt flertal i Folketinget vedtog lovforslaget som følge af Ruslands invasion af Ukraine den 24. februar 2022.
I lyset af Ruslands fortsatte invasion af Ukraine, og i lyset af at deres tilstedeværelse i Ukraine ikke nærmer sig en afslutning, mener jeg, vi skal fastholde bemyndigelsen til at kunne regulere adgangen til su i udvalgte lande.
Loven er ikke specifikt afgrænset til Rusland eller Belarus.
Det giver en fleksibilitet, som giver mulighed for også at afvise su-godkendelse af uddannelser i andre lande, hvis situationen i Ukraine tilsiger det.
Omvendt kan suspensionen af su-godkendelser i de to lande til enhver tid også ophæves.
Nedlukning for su til bestemte lande er som nævnt kun tiltænkt anvendelse i relation til den aktuelle krig i Ukraine.
Der er derfor behov for, at vi forlænger den nuværende bemyndigelse til uddannelses- og forskningsministeren, da den snart udløber.
Derfor vil jeg på vegne af Socialdemokratiet meddele, at vi støtter lovforslaget.
Marie Bjerre (V), 2023-10-11:
Det er forventningen, at det ikke har nogen økonomiske konsekvenser, at de eventuelle udenlandske tjenesteudbydere, der måtte komme, har mulighed for at bruge MitID-løsningen.
De vil jo være registreret med deres nationale identifikationsnummer, som opfylder øvrige regler på dataområdet og derfor lever op til den datasikkerhed, der skal være.
Så det vil ikke være anderledes, end hvis der kommer en dansk virksomhed med et cvr-nummer.
Derfor er vurderingen, at det ikke betyder yderligere omkostninger at håndtere udenlandske virksomheder, der ønsker at benytte MitID.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-11:
Jeg har aldrig påstået, at det var imod EU-retten.
Så kontakter de vel nogen og spørger: Hov, hvordan gør vi det her?
Det er så Digitaliseringsstyrelsen.
Og det er vel også nogle omkostninger, der så skal dækkes af Digitaliseringsstyrelsen, altså staten, altså skatteborgerne.
Marie Bjerre (V), 2023-10-11:
Det er Digitaliseringsstyrelsen, der administrerer MitID.
Så i tilfælde af spørgsmål vil det også være Digitaliseringsstyrelsen, der skal svare på det.
Når jeg svarer hr. Lars Boje Mathiesen, som jeg gør, er det, fordi der ikke tidligere har været administreret i strid med EU-rettens regler.
Altså, der har ikke været en udenlandsk tjenesteudbyder eller broker uden et dansk cvr-nummer, som har ønsket at bruge MitID.
Så derfor har det ikke nogen konsekvenser.
Karin Liltorp (M), 2023-10-11:
Tak for det.
Jeg tilslutter mig konklusionen om, at Socialdemokratiets ordfører har gjort så glimrende rede for baggrunden for lovforslaget.
Lovforslaget kommer ikke til at have store praktiske implikationer, eftersom der på nuværende tidspunkt kun er én studerende, der modtager su i Rusland, men symbolværdien er jo til at forstå, og derfor bakker Moderaterne op.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-11:
Jeg undrer mig lidt over svaret.
Det var i hvert fald ikke lige præcis det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte: Når udenlandske virksomheder har spørgsmål til, hvordan de får det her til at virke, hvem skal de så kontakte for at få svar på det?
Og de mennesker, som de så kontakter, er vel nogen, som får løn og vederlag for at lave deres arbejde.
Marie Bjerre (V), 2023-10-11:
Jeg kan bekræfte, at det her lovforslag ikke har noget at gøre med ny EU-regulering.
Det er alene i forhold til EU-rettens regler om fri bevægelighed af tjenesteydelser.
Hvis man eksempelvis har en udenlandsk platform, tjenesteudbyder eller broker, som gerne vil tilbyde danske kunder et sikkert login, så får de mulighed for at bruge MitID-løsningen uden at registrere sig i det danske cvr-register – fordi det ellers ville være i strid med EU-rettens frie bevægelighed .
Peter Kofod (DF), 2023-10-11:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg interesserer mig meget for den måde, EU sniger sig ind i national lovgivning på, og at vi hele tiden tilretter ting efter EU, og derfor ville jeg bare have ministeren til at bekræfte, at det her jo ikke åbner op for al mulig ny EU-regulering, at vi står på et grundlag, hvor man siger, at det her er punktummet i fortællingen; vi skal ikke regne med, at der på et eller andet tidspunkt ligger noget i detaljen, hvor der pludselig springer en EU-trold ud af æsken, og så skal vi til at forholde os til en hel masse ny regulering fra EU.
Så vil ministeren bekræfte det, og er det en garanti, vi kan forvente fra regeringens side?
Marie Bjerre (V), 2023-10-11:
Som flere ordførere har været inde på, fremsættes lovforslaget for at tydeliggøre og præcisere den gældende lovgivning.
Og ja, jeg kan bekræfte, at der er tale om et juridisk-teknisk forslag, der ikke pålægger borgere eller virksomheder i Danmark pligter eller i øvrigt påvirker dem negativt.
Den gældende lov om MitID og NemLog-in stiller krav om, at juridiske enheder skal have et cvr-nummer for at blive tilsluttet MitID-løsningen.
Digitaliseringsstyrelsen har vurderet, at kravet om registrering i Det Centrale Virksomhedsregister kan stride imod EU-reglerne om fri bevægelighed for tjenesteydelser.
Lovændringen giver mulighed for, at virksomheder og andre juridiske enheder, som er registreret i et register i et andet EU-/EØS-land, der svarer til Det Centrale Virksomhedsregister, kan tilslutte sig MitID-løsningen uden at have et cvr-nummer.
Ændringen giver dermed mulighed for, at virksomheder med selvbetjeningsløsninger, der henvender sig til danske brugere, får mulighed for at tilbyde log-in med MitID, uden at virksomheden behøver at etablere sig i Danmark.
En udenlandsk onlineplatform vil på den måde kunne tilbyde kunder login med MitID i forbindelse med køb af varer uden at have et dansk cvr-nummer.
Hr. Lars Boje Mathiesen spørger om, hvorvidt der er tale om nye krav fra EU, eller om det påfører yderligere administrative byrder, og til det kan jeg svare, at det gør det ikke.
Der er heller ikke tale om et nyt krav fra EU.
Det her bunder i EU-rettens regler om fri bevægelighed, og hvis en udenlandsk onlineplatform gerne vil bruge MitID-løsning, skal der være mulighed for det uden at registrere sig i CVR.
Jeg kan også oplyse, at der ikke har været administreret i strid med EU-rettens regler om den frie bevægelighed, og derfor har lovforslaget ingen reelle konsekvenser.
Det andet lovændringsforslag har til formål at tydeliggøre i loven, at offentlige myndigheder og offentligretlige organer har ret til at anvende MitID i interne it-systemer.
Og det skal understreges, at der med lovforslaget ikke bliver en pligt til at anvende MitID-løsning ved log-in til interne it-systemer.
Offentlige myndigheder og andre kan fortsat frit vælge at benytte andre muligheder for login.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-11:
Jeg er nu ikke helt så overbevist om, at det her er et godt forslag, som alle I andre her i salen er.
Der står i lovforslaget, at det ikke har øgede udgifter for det offentlige, men når du har udenlandske aktører, som pludselig skal bruge et dansk system, må man også forvente, at der kommer til at være nogle kontakter, at der kommer til at være en servicering af de udenlandske firmaer.
Men som jeg læser det, er det udenlandske juridiske enheder, som nu kan bruge et system, og der må foregå en form for servicering i det.
Det står registreret, som om der ikke er udgifter for det offentlige i det her, og derfor vil jeg godt have klarlagt, om det er noget, som kommer fra EU, og som derfor pålægger staten Danmark nogle udgifter, som vi ikke havde før.
Ellers skulle det være første gang i danmarkshistorien, vi skal indføre mere digitalisering i det offentlige, som overhovedet ikke koster nogen skattekroner.
Det vil være danmarkshistorie.
Så det kunne jeg godt tænke mig at få belyst.
Så jeg forbeholder mig retten til lige at afvente det svar, jeg får, inden jeg synes, at det her forslag er lige så godt og positivt, som alle andre synes det er.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-10-11:
Tak for det, formand.
Hvad laver du, når du er i Folketinget, Kim?
Nogle gange snakker vi etik, og vi snakker store, essentielle spørgsmål, og vi læser spændende indlæg, og nogle gange læser vi så sådan et lovforslag som det her, hvor man ret beset lige skulle sørge for at få kaffe imens, for så kedeligt var det, for det var ren teknik.
Det er vigtigt, det giver mening, det er et godt lovforslag.
I Nye Borgerlige støtter vi altid gode lovforslag, så Nye Borgerlige støtter dette lovforslag.
Christina Olumeko (ALT), 2023-10-11:
Tak for ordet.
Med det her lovforslag kan vi fastlægge en model, hvor offentlige myndigheder og offentligretlige organer kan anvende MitID og NemLog-in uden at skulle gennemføre et udbud.
Samtidig understøtter vi med lovforslaget, at offentlige aktører kan bruge MitID og NemLog-in til autentifikation i interne it-systemer.
Lovforslaget giver også mulighed for, at juridiske enheder registreret i andre EU/EØS-lande kan tilslutte sig MitID-systemet.
Alternativet er positive over for lovforslaget, men vi er ikke jubeloptimister, når det kommer til, hvordan vi digitaliserer.
Det har de seneste års debat omkring vores offentlige digitalisering også vist at der ikke er grund til at være.
I sommers gik vi med i aftalen omkring digital inklusion for at gøre det nemmere at få hjælp til især MitID.
Selv om systemet er blevet mere stabilt og flere er kommet med, ser vi stadig nogle potentielle udfordringer med MitID.
For det første har vi jo set sikkerhedsproblemer med MitID.
Centraliseringen af følsomme data i MitID-løsningen gør systemet til et attraktivt mål for cyberangreb.
Hvis systemet kompromitteres, kan det påvirke et stort antal brugere og tjenester på en gang.
Samtidig drives MitID p.t. af Nets, men kontrakten overvejes at blive solgt til et andet europæisk firma.
Det mener vi ikke er den rigtige måde at drive vores kritiske digitale infrastruktur på.
For det andet er vi bekymrede for den manglende transparens.
Hvis vores kritiske digitale infrastruktur er baseret på proprietær software og lukket kildekode, kan det være svært for offentligheden at gennemgå eller forstå, hvordan systemet fungerer.
Det kan føre til mistillid eller bekymring over privatlivets fred og sikkerhed.
I Alternativet arbejder vi derfor for, at der kommer øget transparens og tillid omkring MitID og vores kritiske digitale infrastruktur generelt.
Vi ville ønske, at MitID og vores offentlige digitalisering i langt højere grad var baseret på åben kildekode, da det giver mulighed for offentlig gennemgang og verifikation af sikkerhedsforanstaltninger.
Et projekt med åben kildekode kan drage fordel af kollektiv udvikling, hvor en bred vifte af bidragsydere kan hjælpe med at identificere fejl, foreslå forbedringer og tilføje nye funktioner.
Samtidig kan lokale myndigheder eller organisationer nemmere tilpasse systemet til lokale behov og regler med en åben kildekode-løsning.
Sidst, men ikke mindst, reducerer åben kilde kode-løsninger risikoen for, at man bliver fastlåst til en specifik leverandør, hvilket gør det lettere at skifte til alternative løsninger eller leverandører.
Så kort sagt er Alternativet positive over for det her lovforslag, men vi så hellere, at vi udviklede vores offentlige digitale infrastruktur på en anden måde.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-10-11:
Tak for det.
Det er jo mest et praktisk lovforslag, der løser det problem, at der er mange, der har brug for at komme i kontakt med bl.a. danske myndigheder, som bruger MitID.
Det kan være fysiske personer, og det kan være virksomheder, som jo i lovforslaget kaldes juridiske personer, men der er også udenlandske juridiske personer, altså virksomheder, der har brug for at bruge et MitID, og jeg synes da, det er fornuftigt, at man får løst det med det her lovforslag.
Så vi har ikke nogen indvendinger imod det og kan derfor støtte lovforslaget, når det kommer til tredje behandling.
Jeg vil også bare notere, at man kan se i høringssvarene, at de sådan set også er positive over for det her lovforslag.
Signe Munk (SF), 2023-10-11:
Det er netop også en del af sagens kerne, for beskyttelsen af vores vandmiljø må mildest talt siges at være gået galt i de forgangne mange år.
Der har jo været flere vandområdeplaner end den plan, der konkret er nu, og der har også været frivillige tiltag.
Det har bare gang på gang vist sig, at de frivillige tiltag ikke leverer.
Derfor er mit sådan helt konkrete spørgsmål til ministeren: Hvornår udløber ministerens tålmodighed i forhold til frivillige aftaler, og hvornår er det egentlig vandmiljøet, der er det vigtigste, og ikke det, at der bliver lavet frivillige aftaler?
Magnus Heunicke (S), 2023-10-11:
Der er de tre elementer, hvoraf det sidste, jeg nævnte, jo desværre ikke er relevant nu her, for det gør ingen forskel med stenrev, hvis der ingen ilt er i vandet.
Det første, som er udtagning af lavbundsjorder, er det, som spørgeren nævner, og det andet er jo, at vi tvinger landbruget til at plante efterafgrøder.
Der er jo først en frivillig ordning, og hvis man ikke inden for et par måneder melder ind tilstrækkeligt, bliver man pålagt at plante efterafgrøder.
Man får selvfølgelig erstatning, og man får indsatsen betalt.
Det er jo det, der skal til for at nedbringe udledningen.
Og der sender vi den 1. januar brev ud til de berørte lodsejere om, hvor meget kvælstof de – via bl.a. efterafgrøder, skovrejsning og andet – konkret skal reducere med.
Først er det en frivillig ordning; dernæst er det hammeren, der falder.
Signe Munk (SF), 2023-10-11:
Tak for det svar.
Ministeren refererede til netop den iltsvindsrapport, jeg også selv har taget med.
Og til fælles oplysning kan jeg i hvert fald bidrage med at vise billeder af netop det, ministeren omtaler, nemlig det kraftige iltsvind i store dele af Limfjorden.
Det udmønter sig i liglagen.
I Limfjorden har man også kunnet se, at den manglende ilt i vandet har gjort, at der har ligget fisk og svømmer rundt i overfladen; andre steder, at der ligger fisk, som simpelt hen er døde og skyllet op på Limfjordens strande.
Jeg er glad for ministerens engagement i sagen.
Så det er egentlig ikke engagementet, der er det ærinde, jeg står her med i dag.
Det er for at høre, hvad ministeren har tænkt sig helt specifikt at gøre.
Så kunne ministeren forestille sig at lave en meget konkret plan, der netop tager fat på det behov, der er, for at bringe kvælstofudledningen ned i Limfjorden ved helt konkret at se på, hvad det er for nogle jorder, der skal tages ud, og hvad det er for noget landbrugsjord, som man skal til at dyrke anderledes, og på den måde gå helt konkret til værks for at løse problemerne med alt for meget gylle og gødning, som ender i Limfjorden?
Magnus Heunicke (S), 2023-10-11:
Den seneste rapport om iltsvind viser, at der er områder i Limfjorden, der er hårdt ramt.
Vi har kraftig iltsvind.
Der er forskellige niveauer, og det niveau, vi kan konstatere i dele af Limfjorden, er, at iltniveauet er under 2 mg pr. liter.
Det her kraftige iltsvind er det, der fører til, at der dannes hvide belægninger af svovlbakterier på havbunden, og det er det, biologer kalder for liglagen.
Det er altså giftigt svovlbrinte, og det giver så også døde fisk.
Det her liglagen på havbunden er det, der er realiteten i dele af Limfjorden.
Vi har det også mange andre steder i Danmark.
Nu er det Limfjorden, der spørges til, men det kender vi desværre også til andre steder i Danmark i et omfang, der ikke er set magen til siden 2002.
I Limfjorden er der kraftigt iltsvind vest for Mors, fra Thisted Bredning i nord til Visby Bredning i syd, og i den centrale sydlige del af fjorden.
Der er også iltsvind syd for Nibe Bredning.
I den vandområdeplan, som er den danske, har vi opgjort indsatsbehovet for Limfjorden – og det er altså reduktionen af kvælstof, vi taler om, for det er det, som forårsager alt det her – og den viser, at vi har en opgave foran os med at reducere kvælstoffet med 2.750 t i Limfjorden for at opnå det, biologerne definerer som god økologisk tilstand.
Der er tale om et massivt indsatsbehov.
Selvfølgelig er det også et stort areal, vandoplandene udgør, men der er brug for et meget, meget massivt indsatsbehov.
Det er jo faktisk en femtedel af hele det nationale behov, som vi skal koncentrere indsatsen om, oppe ved Limfjorden.
I vandområdeplanerne er der tre redskaber: Det ene er udtag af lavbundsområder; det andet er groft sagt plantning af efterafgrøder; og det tredje er at etablere stenrev og plante ålegræs osv.
De to sidste ting er simpelt hen ikke aktuelle her, for det ville ikke gøre nogen forskel.
Det er de to første ting, vi skal tage fat på her.
Signe Munk (SF), 2023-10-11:
Tak for det.
Jeg vil starte med at læse spørgsmålet til miljøministeren op, og det lyder som følger: Hvad vil regeringen gøre for at sikre, at Limfjorden opnår god økologisk kvalitet?
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-11:
Man er netop nødt til at føre en proaktiv politik for at holde kriminaliteten nede, og det er faktisk også det, den her regering gør, ligesom tidligere regeringer har gjort, og det gør man jo også bl.a. ved hele tiden at vurdere, hvor det er, at politiets ressourcer er bedst anvendt.
Og i den nuværende situation, hvor det er rigtigt, at der ifølge NSK er en egentlig bandekonflikt, jo bl.a. i hovedstadsområdet, men sådan set i hele Danmark,
synes vi, hvis der ikke er nogen konkret trussel i forhold til den dansk-svenske grænse i modsætning til den dansk-tyske grænse, hvor vi vurderer at der er en konkret trussel, hvorfor vi stadig har grænsekontrol dér, at det så giver bedst mening, og at det er bedre at bruge de politibetjente til det kriminalitetsbekæmpende arbejde i hovedstaden, hvor der lige nu er en verserende bandekonflikt.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-10-11:
Vi kan monitorere nok så meget.
Vi står allerede, også i Danmark, med omfattende bandeproblemer.
Vi står med omfattende problemer med radikalisering, med parallelsamfund og med kriminalitet, altså med omfattende problemer som en konsekvens af den uansvarlige udlændingepolitik, mange partier har ført igennem en lang årrække.
Så kan man spørge: Er det så, fordi der ikke er blevet monitoreret godt nok, eller er det, fordi det at monitorere ikke i sig selv er nok, altså at man også er nødt til at føre en proaktiv politik for at forhindre, at den her kriminalitet vokser internt i Danmark?
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-11:
Jeg tror ikke, hr. Mikkel Bjørn rigtig har hørt, hvad jeg sagde.
For som jeg sagde før, har vores politi, vores Nationale enhed for Særlig Kriminalitet og sådan set også, for så vidt angår andre typer af trusler, vores efterretningstjenester egentlig et meget, meget udstrakt monitoreringsbillede af, hvad der foregår i bestemte miljøer.
Og det er jo selvfølgelig hele tiden med ophæng i de vurderinger og risikoanalyser osv., som vores forskellige dele af dansk politi laver, at vi også politisk tager bestik af det.
Og det er klart, at hvis det er, at der bliver fornyet behov for at skærpe indrejsekontrollen mod Sverige, så er regeringen naturligvis parat til at gøre det.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-10-11:
Det er jo dybt uansvarligt, at man siger, at man gerne vil bekæmpe kriminaliteten indenrigs, men man vil ikke forhindre den kriminalitet i at komme ind i Danmark.
Det giver jo ingen mening.
Altså, så kommer man sådan lidt på bagkant og siger: Vi vil gerne forhindre kriminaliteten, men vi vil ikke forhindre den i at opstå i første omgang.
Ved at kontrollere vores egen grænse og ved at forhindre, at de her bandekriminelle fra Sverige eller fra andre steder i Europa kan bevæge sig ind i Danmark uden nogen som helst for kontrol, sikrer vi jo også, at politiet ikke behøver at bekæmpe den kriminalitet indenrigs i Danmark.
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-11:
Vi overvejer hele tiden alle tænkelige tiltag, og det gælder også midlertidig grænsekontrol, både for så vidt angår Danmarks sydlige grænse, men også Danmarks nordøstlige grænse mod Sverige.
Vi har bare vurderet ud fra en samlet helhedsbetragtning med de udfordringer, man også oplever i Sverige, at der var større grund til at styrke kriminalitetsbekæmpelse inden for de danske grænser, bl.a. i hovedstadsområdet, end der var behov for at have en egentlig indrejsekontrol i den nuværende situation.
Og det er rigtigt, som hr. Mikkel Bjørn siger, at det kan ændre sig, og det er også derfor og af samme årsag, at vi løbende monitorerer situationen.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-10-11:
Regeringen er parat til at øge grænsekontrollen mod Sverige, hvis det måtte blive nødvendigt.
Det er bare der, hvor jeg spørger ministeren: Hvis ikke 230 banderelaterede bombeattentater, 11 mennesker dræbt bare i september måned, 376 banderelaterede skudepisoder og 64 dræbte det seneste år er årsag nok til at overveje grænsekontrol mod Sverige, hvad er det så helt præcis for en situation, vi skal kigge ind i, før regeringen overvejer det her som den fornuftige og rigtige løsning?
Skal Stockholm bombes fuldstændig sønder og sammen, eller hvad skal der helt præcis til, før regeringen synes, at det her er det rigtige greb, altså det at kontrollere vores grænse mod det land, hvis retssystem er ved at bryde sammen på grund af banderelateret kriminalitet?
Magnus Heunicke (S), 2023-10-11:
Den er allerede udløbet.
Derfor taler vi altså her om, at man pålægger de konkrete lodsejere op til de følsomme områder af Limfjorden, som vi begge to har peget på i vores dialog her, bl.a. at plante efterafgrøder, som jo kan suge kvælstof op, så det ikke løber ud i fjordene.
Der kommer en runde, vi offentliggør et brev på en hjemmeside og andet den 1. januar 2024, og så er der, som jeg husker det, et par måneder til at melde frivilligt ind, og hvis man ikke gør det frivilligt, er der en automatik.
Så der er automatisk en hammer, der falder, hvis man altså ikke er oppe på 100 pct., og så må vi så finde resten af procenterne ved at pålægge landbruget at levere det her.
Signe Munk (SF), 2023-10-11:
Ministerens kollega Troels Lund Poulsen var i Debatten for nylig, og der lød det, at en del af løsningen, bl.a. med eksempler fra Limfjorden, var at oprette muslingeopdræt ude i Limfjorden for at hjælpe i forhold til kvælstofproblematikken.
Derudover skulle indsatsen bygges på frivillige tiltag, og kvælstofudledningen skulle ikke længere ned end det, der allerede er aftalt i landbrugsaftalen.
Så jeg skal bare sikre mig, at det er en miljøminister, der står fast på, at det er udledningen fra landbruget af kvælstof, gylle og gødning, som skal bankes ned, og at det ikke skal samles op ved hjælp af muslinger ude i fjorden.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-11:
Tak for det, formand.
Mit spørgsmål lyder: Er ministerens afvisning af at anvende klimafremskrivninger i forhold til beregning af nedkølingsbehovet i bygninger udtryk for en faglig indvending mod FN’s klimascenarier, og er der i regeringen en generel skepsis over for at lægge FN’s klimascenarier om fremtidige temperaturstigninger til grund for regulering?