runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2018-12-14:
Hele baggrunden for budgetloven var jo de voldsomme skred i budgetterne, som man så op igennem 00'erne, altså hvor kommunerne indgik økonomiaftaler med en regering for derefter at bruge markant mere, end man havde aftalt.
Og det advarede alle økonomer i øvrigt imod.
Det ville betyde, at vi ville blive ramt meget hårdt af en eventuel økonomisk krise, som jo kom.
Og det er også forklaringen på, at Danmark faktisk blev ramt hårdere af den økonomiske krise end mange andre lande, og det tog os længere tid at komme ud af den.
Altså, vi var alle sammen med til at holde for og betale for, at vi kom ud af krisen.
Og derfor er budgetloven jo vigtig for at sørge for, at vi ikke kommer i sådan en situation igen.
Så i udgangspunktet er der jo en meget god forklaring på, at vi har den budgetlov.
Så er der noget med de udgiftslofter, der ligger der, og de penge, man vil lade kommunerne bruge på f.eks. ældreområdet, hvor vi jo mener, at den nuværende regering har et alt for lavt niveau, i forhold til hvor meget de offentlige udgifter skal stige; vi mener jo, at de skal stige det dobbelte.
Så selvfølgelig er der inden for den budgetlov og de regler, der gælder, muligheder for at prioritere forskelligt, og der vil vi prioritere velfærden før skattelettelser i forhold til den nuværende regering.
Og jeg tænker også, at Dansk Folkeparti gør sig nogle selvstændige tanker inden for rammerne af budgetloven.
Susanne Eilersen (DF), 2018-12-14:
Tak for det, og tak til ordføreren for ordførertalen.
Nu står ordføreren jo meget og snakker om budgetter og om, hvilke midler der er sat af, og at kommunerne ikke har penge til at kunne bruge på de ældre.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om den her fantastiske budgetlov om udgiftslofter, der blev lavet af den tidligere regerings Bjarne Corydon, hvor ordføreren også var minister.
Den blev vedtaget i maj 2012.
Den er jo med til i dag, at kommunerne, som ministeren selv siger, har en sund økonomi og har utrolig mange penge liggende i kassen derude, men ikke må bruge dem.
Vil ordføreren og ordførerens parti, hvis de kom til regeringsmagten efter næste valg, gøre noget ved de her lofter, sådan at kommunerne faktisk også kunne bruge de penge, de har derude, til velfærd?
Astrid Krag (S), 2018-12-14:
Det første først.
Jamen hvad angår den evaluering, vi f.eks. fik af det her med, at vi har skrevet rehabilitering ind i hjemmehjælpsparagraffen i den sociale servicelov, så viste den, at der er en stor variation i, hvordan man har udmøntet det i kommunerne, altså hvor mange ressourcer man faktisk bruger på at rehabilitere de ældre, og i hvor høj grad det er blevet noget, der kan lugte lidt af en spareøvelse.
Så stor en variation synes jeg da ikke der skal være.
Hvis det var mig, der havde været den ansvarlige minister, der havde fået den evaluering, så kan jeg da love for, at jeg ville have banket i bordet og indkaldt til et møde.
Nu fik vi en snak om, at der vist var noget med datagrundlaget, og for mig står det stadig og blinker som noget, vi mangler politisk at følge op på.
Det er ikke noget, der rigtig sker af egen drift fra regeringens side.
Så ja, jeg mener, at man skal følge det her tættere.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-12-14:
Nu står jeg og kigger på ordføreren, og på tavlen bag ved ordføreren står formuleringen af, hvad det er for en forespørgselsdebat – jeg er rigtig glad for, at ordføreren har indkaldt til den – vi har i dag, og der står: Hvilke tiltag vil regeringen igangsætte inden årsskiftet for at sikre danskerne tryghed osv.
Og jeg bemærkede, at ordføreren stillede spørgsmål til ministeren om, hvad ministeren vil gøre i den kommende periode, altså efter valget, hvis vi ikke får et regeringsskifte.
Men det er jo egentlig ikke det, forespørgselsdebatten handler om.
Men jeg vil da alligevel gerne spørge, for jeg vil ikke gå ind i de her drillespørgsmål om, hvorfor man vil bruge alle de penge på en ø: Hvad er det så for nogle tiltag, Dansk Folkeparti ville have igangsat inden årsskiftet, hvis Dansk Folkeparti havde fået det igennem i finanslovsaftalen?
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-14:
Ja, men problemet bliver så bare, hvordan man skal definere »år på arbejdsmarkedet«, for der er jo mange studerende, som har et arbejde ved siden af deres studier.
Ville de så stadig væk kunne trække sig tilbage samtidig med murerarbejdsmanden, fordi de har haft et deltidsarbejde?
Hvis det skal gøres op, på grundlag af at man skal have været i fuldtidsbeskæftigelse,
vil rigtig mange af dem, som vi normalt taler om, nemlig sosu-assistenterne, jo ikke kunne trække sig tilbage, til trods for at de i kommunerne har det absolut værste arbejdsmiljø.
Så jeg kan stadig væk godt se en masse problemer i det her med den differentierede tilbagetrækningsalder, men vi skal finde en løsning på det.
Thyra Frank (LA), 2018-12-14:
Jamen der er ingen tvivl om, at vi følger det her område, og hvis der viser sig nogle behov, går vi ind, præcis som vi har gjort inden for de sidste 4 år.
Vi skal selvfølgelig følge det tæt, og vi skal selvfølgelig sørge for, at vi kan hjælpe de mennesker, der har brug for hjælp.
Lotte Rod (RV), 2018-12-14:
Jeg vil gerne spørge, om jeg forstod svaret til hr. Jeppe Jakobsen korrekt, nemlig at ældreministeren gerne vil bruge tiden efter næste valg, hvis hun får lov til at fortsætte, til at gøre de ting, der er aftalt til virkelighed, eller om der også kommer noget nyt?
Thyra Frank (LA), 2018-12-14:
Jeg ved, at vi har ønsket en kortlægning med henblik på at få en rekruttering, der rækker længere ud end 2019.
Og det synes jeg faktisk også, det viser med de svar og de ting, vi er kommet med, som vi jo også fortalte om i går til det brede ordførermøde.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-12-14:
Lidt i forlængelse af fru Astrid Krags spørgsmål, i forhold til hvordan finansloven prioriterer ældreområdet, vil jeg prøve at spørge ind til spørgsmålet om rekruttering af faglært personale, hvilket jo er et vigtigt tema, og noget, vi sådan set også har arbejdet med, og noget, der også skal arbejdes med i årene fremadrettet.
Jeg undrer mig over, om finansloven i virkeligheden har prioriteret det store behov, der er, for at rekruttere mere personale, også på den lange bane, eller har regeringen i virkeligheden kun valgt en meget kortsigtet løsning, hvor vi måske lige klarer skraldet i 2019, mens 2020, 2021 og 2022 stadig væk hænger, når det handler om at lave de langsigtede dimensioneringsplaner?
Thyra Frank (LA), 2018-12-14:
Nu ligger det omkring tilbagetrækning ikke på mit område.
Men jeg vil gerne sige, at jeg synes, det er en spændende tanke, og jeg synes, at det kunne være vigtigt at få talt om det.
Stine Brix (EL), 2018-12-14:
Dagens forespørgsel handler jo om, hvordan vi kan blive bedre til at sikre, at flere danskere kan gå deres alderdom trygt i møde.
Det er klart, at den kvalitet, der er i ældreplejen, er en vigtig forudsætning for det.
Men en anden vigtig forudsætning for det handler om, hvad man kan leve af, eller hvornår man kan trække sig tilbage, når man ikke kan arbejde mere, og det er det tema, jeg gerne vil spørge ministeren til.
I går vedtog 3F, som jo er fagforening for mange, der har en kort uddannelse, eller som er ufaglærte, at de går ind for en ny pensionsmodel, som giver mulighed for, at man kan trække sig tilbage tidligere, gå på folkepension tidligere, hvis man har været på arbejdsmarkedet i mange år.
Det er altså kort fortalt en model, hvor man, hvis man er brolægger, der er kommet på arbejdsmarkedet efter 9. klasse, har ret til folkepension tidligere, end hvis man er en konsulent, som kom på arbejdsmarkedet som 28-årig.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ministerens holdning er til, at vi også diskuterer det emne, og at vi f.eks. går ind og ser på, hvordan man kunne lave en differentieret tilbagetrækning, så man kunne tage højde for den del af dagens tema, der handler om tryghed i forhold til alderdom.
Astrid Krag (S), 2018-12-14:
Tak for det.
Jamen det betyder så, at regeringen går til valg på, at Dansk Folkeparti også i fremtiden vil løfte ældreområdet i finanslovsforhandlingerne.
Og det er da alligevel et lidt pudsigt valgløfte at give de ældre.
Men det var ikke det, jeg ville spørge om.
Jeg vil sige til ministeren: Ministeren lægger i sine indledende ord vægt på, at det er vigtigt, at Danmark også fremover er et stærkt velfærdssamfund.
Der kan jeg jo kun råbe: Hørt!
Det er vældig vigtigt.
Og særlig ældreplejen betyder jo utrolig meget for danskernes tryghed, ikke kun når man selv er ældre, men jo også hele livet igennem.
Altså, det er vigtigt, at man ved, at man trygt kan se frem til den tid, hvor man måske ikke kan klare det hele selv, for så tager fællesskabet over, og alle kan være trygge i alderdommen.
Men det er jo noget af det, der er i skred nu.
Det fremgår af regeringens 2025-plan, at man jo vælger at underfinansiere vores velfærd, fordi man vil have råd til skattelettelser.
Og det kommer til at betyde, at der bliver besparelser, i takt med at der kommer flere ældre.
Det vil gå ud over værdigheden i ældreplejen.
Det er jeg dybt bekymret over.
Det kunne jeg også forestille mig at landets ældreminister var bekymret over.
Og derfor vil jeg bare spørge ældreministeren, om ældreministeren ville synes, det var mere rigtigt at bruge de milliarder, vi faktisk har råd til at bruge på ældreplejen, på ældreplejen, i stedet for at reservere dem til skattelettelser.
Thyra Frank (LA), 2018-12-14:
Jeg synes, at vi i regeringen, netop sammen med Dansk Folkeparti, i de sidste 4 år har vist, at vi prioriterer ældreområdet.
Og der er ingen tvivl om, at det vil vi følge fremover.
Og nu vil jeg glæde mig til, at vi i det nye år skal til at få sat alle de her fine initiativer i gang.
Og det ser jeg meget frem til.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-14:
Tak for det.
Og også herfra en tak til regeringen for samarbejdet igennem valgperioden.
Det er jo en valgperiode, der nu er ved at gå på hæld, og jeg kan forstå på statsministeren, at regeringen agter at gå til valg sammen på at fortsætte regeringssamarbejdet.
I den forbindelse kunne jeg godt tænke mig at spørge ældreministeren: Hvad er regeringens fremadrettede ambitioner på ældreområdet?
Hvad vil man gå til valg på; hvad er det, man vil bede danskerne om mandat til at fortsætte forhold til ældreområdet?
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-14:
Tak for det.
Ældreomsorgen er en hjørnesten i vores velfærdssamfund og er noget af det, som skal fungere, for at man med rette kan sige, at vi har et velfærdssamfund i Danmark.
Selv om det formelt set er kommunerne, der har opgaven med at drive vores ældreomsorg, føler vi i Dansk Folkeparti et ansvar for at sikre, at vi også her på Christiansborg tager ældreomsorgen alvorligt, og at vi er med til at udstikke rammer og retning for ældreomsorgen, så den leveres med værdighed og tryghed for de ældre.
Nu, hvor regeringen har udpeget en særlig minister til at varetage området, en ældreminister, synes vi, at det er relevant at indkalde til en forespørgselsdebat, hvor vi kan få regeringens syn på ældreomsorgen, og hvordan man agter at sikre, at danskerne med tryghed kan gå deres alderdom i møde, og derfor har vi indkaldt til denne forespørgselsdebat.
Thyra Frank (LA), 2018-12-14:
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at vi holder fast i, at det ene ikke udelukker det andet.
Vi har brug for en vækst, for at vi kan have råd til den gode ældrepleje, og det er en af de ting, som vi vil fortsætte med.
Vi prioriterer ældreområdet højt, og det vil vi fortsætte med fremover.
Lotte Rod (RV), 2018-12-14:
Jeg tror på, at man skal måle politikere på, ikke hvad vi siger, men hvad vi rent faktisk gør.
Der kan jo være situationer, hvor et parti ikke har 90 mandater bag sit forslag, og så kan man ligesom ikke rigtig klandres for, at det ikke blev til noget.
Men situationen er jo en anden for Dansk Folkeparti, som nu igen har lavet finanslov med regeringen, og hvor man jo derfor kan spørge: Hvad var det så, der kom ud af det, fordi her havde Dansk Folkeparti jo alle muligheder for at få det igennem, man synes var vigtigt?
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvorfor valgte Dansk Folkeparti at bruge 750 mio. kr. på en øde ø i stedet for at give mere tid til de ældre?
Stine Brix (EL), 2018-12-14:
En forholdsvis enkel måde, man kunne lave en differentieret pensionsalder på, var jo ved at knytte det til det antal år, man har været på arbejdsmarkedet.
Det er jo velkendt, at hvis man har en kort uddannelse eller er ufaglært, kommer man som regel på arbejdsmarkedet langt tidligere, end hvis man først skal igennem en længere akademisk uddannelse.
Det er jo en enkel måde at administrere en sådan ordning på, og hermed ville man også målrette ordningen med tidlig tilbagetrækning til dem, der som regel har et hårdt arbejdsliv.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-14:
Jeg anerkender fuldstændig den problemstilling, som 3F rejser.
Problemet tror jeg er mere af praktisk karakter, for jeg kan godt se det her med, at man siger, at hvis man er brolægger, har man et meget hårdt arbejdsliv, hvorimod man, hvis man er akademiker, ikke nødvendigvis har det samme arbejdspres, men hvordan skal man regne det ud, hvis man som – hvad jeg skal sige – matematiker ernærer sig undervejs i sin uddannelse ved at arbejde som murerarbejdsmand?
Hvordan skal det tælle ind i det samme regnestykke?
Og derfor er jeg ikke sikker på, at den her med at differentiere det ud på erhvervsgrupper er sådan en særlig gennemførlig udgave, om end jeg synes, at ideen er god.
Jeg synes sådan set, at de grundvilkår, som der ligger i ideen omkring seniorførtidspension, er bedre, så man kan sige, at de, der faktisk er nedslidte, skal hjælpes til at kunne komme på seniorførtidspension, så de kan trække sig tilbage før de andre, fordi de er nedslidte.
Stine Brix (EL), 2018-12-14:
Tak for det.
Jeg vil også gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører om den her udmelding fra 3F, som der kom i går, i forhold til at 3F nu mener, at vi skal lave et nyt pensionssystem, som sikrer, at der er forskel på, hvornår man kan gå på folkepension, alt efter hvor langt et arbejdsliv man har haft.
Dansk Folkeparti er jo en del af den såkaldte velfærdsaftale, som betyder, at hvis man i dag er 30 år og arbejder som f.eks. brolægger eller slagteriarbejder, kan man se frem til at kunne gå på pension, når man er 73 år.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Dansk Folkepartis ordfører, om man synes, at det giver en slagteriarbejder eller en brolægger en udsigt til at få en tryg alderdom, eller om vi bør følge den her idé, som 3F nu bakker op om, med at indføre en ny pensionsmodel, hvor man altså differentierer pensionsalderen, alt efter hvor langt et arbejdsliv man har.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-14:
Dansk Folkepartis indgangsvinkel til regeringsforhandlinger, skulle vi komme i den situation, at det vil være aktuelt, vil være, at der er midler til, at demografien udvikler sig, som den gør, og jeg tror, at det er alment kendt, at det er Dansk Folkepartis politik, og det er selvfølgelig den, vi gerne ser afspejlet i et kommende regeringsgrundlag.
Astrid Krag (S), 2018-12-14:
Kan Dansk Folkepartis ordfører måske uddybe det lidt?
Vi står jo og kigger ind i en fremtid, hvor der frem mod 2025 kommer knap 90.000 flere borgere, der vil være over 80 år, og det er jo rigtig godt nyt, for det betyder, at vi lever længere, men det betyder også, at der vil være flere borgere, der har brug for pleje og omsorg og hjælp.
Dansk Folkeparti vil gerne have en ny regering, som bl.a. ældreministerens parti ikke er en del af, sådan som jeg forstår det, men hvad er kravene til det politiske for en kommende regering?
Hvordan ser Dansk Folkeparti, at den økonomiske politik, i takt med at vi har så mange flere ældre, skal være, for at man kan støtte en regering eller måske ligefrem være en del af den?
Nu vil jeg ikke fortabe mig i fortiden, men faktum er nu alligevel, at der blev brugt 3 mia. kr. mere på velfærd i kommunerne, da vi trådte ud af regeringslokalerne, end da vi trådte ind i dem, og det er jo godt, at man også kan se, at der bliver brugt flere penge, i takt med at der bliver flere ældre, men det ændrer ikke ved, at der er et efterslæb.
Men det var overhovedet ikke det, jeg ville spørge ordføreren om.
Jeg vil følge op på det spørgsmål, ordføreren stillede til ældreministeren tidligere, for vi kan jo høre, at ældreministeren sådan set synes, det er fint at prioritere pengene til skattelettelser, men jeg hørte ikke ældreministeren som sådan ridse noget program op, nogle ambitioner, der peger ud i fremtiden i forhold til ældreområdet.
Det er vi også glade for at Dansk Folkeparti har gjort, og derfor vil jeg bare høre Dansk Folkepartis ordfører, om det er et tilstrækkeligt ambitionsniveau, Dansk Folkeparti oplever fra den nuværende regerings side, som jo også ønsker at være kommende regering i den næste regeringsperiode.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-14:
Jamen Dansk Folkeparti har været med til at prioritere ældreområdet.
Efter at vi var med til at få flertallet her i Folketinget, er der nu hvert år mere end 2 milliarder mere til ældreomsorg ude i kommunerne.
Det er altså 2 milliarder mere, end der var, dengang det var fru Kirsten Normann Andersens parti, der havde de afgørende mandater og dermed kunne presse den daværende regering.
Det er en meget markant forskel ude i kommunerne, som kan mærkes hos de ældre.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-12-14:
Den helt store forskel er jo, at nu har vi pengene.
Den helt store forskel er, at vi har haft mulighed for at prioritere pengene til ældreområdet, og i stedet for har Dansk Folkeparti medvirket til at prioritere meget, meget store skattelettelser frem for de ældre, som Dansk Folkeparti ellers ved andre lejligheder har erklæret sig enig med SF i, at dem skal vi prioritere, bl.a. ved at sikre, at de kommunale budgetter kan følge med den demografiske udvikling.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-14:
Jeg vil simpelt hen ikke være med til at sige, at det er et svigt af de ældre at tilføre flere midler.
Jeg vil godt være med til at sige, at det, der foregik i sidste folketingsperiode, hvor der kom færre midler til kommunerne, var et svigt, det vil jeg gerne være med til at sige.
Jeg synes ikke, at det er at svigte de ældre at tilføre flere midler.
Jeg anerkender ikke præmissen.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-12-14:
Tak for det.
Jeg har også lyst til at spørge om, hvordan Dansk Folkeparti så prioriterer ældreområdet.
Derfor var jeg utrolig skuffet, da jeg så finansloven og kunne konstatere, at der igen er prioriteret alt for få ressourcer til kommunerne, hvis det er sådan, at man skal følge den demokratiske udvikling.
Hvordan går det til, at Dansk Folkeparti, som har så stor indflydelse på netop finansloven, svigter lige præcis, når de har muligheden for at trykke på knappen?
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-14:
Det passer sådan set heller ikke, at vi ikke har prioriteret de ældre.
Når man regner sammen, hvad vi har brugt på initiativer i ældreplejen, plus hvad vi har brugt på en bedre folkepension, overstiger beløbet langt, hvad vi bruger på Lindholm.
Så det er et falsum, hvor man tager en del ud og sammenligner med en mindre del af noget andet.
Det passer simpelt hen ikke.
Og lige for at gentage det: 36 mia. kr. hvert evig eneste år, som bliver brugt på ikkevestlig indvandring, det tal skal ned i Dansk Folkepartis optik, og det bidrager Lindholm til.
Lotte Rod (RV), 2018-12-14:
Men det er jo ikke rigtigt.
Man kunne have valgt i stedet for at få flere pædagoger i vores daginstitutioner, for flere elbiler eller gøre en forskel i ældreplejen.
Jeg har bare hørt Dansk Folkeparti snakke utrolig meget om, at man gerne vil gøre noget for de ældre, men når man så kommer ind til det bord, hvor man rent faktisk fordeler pengene, hvorfor valgte man så ikke at prioritere de ældre?
Hvorfor valgte man at bruge pengene på en ø?
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-14:
Det er sådan, at den danske stat hvert år bruger over 36 mia. kr. på ikkevestlig indvandring, og det er penge, som vi hvert år kunne bruge bl.a. på en bedre ældreomsorg, og derfor ser vi det som en ret stor og vigtig opgave at få det tal nedbragt, og det nye udrejsecenter på Lindholm bidrager til, at vi kan få nedbragt et tal, således at vi kan bruge flere penge, flere af danskernes skattekroner på ældrepleje i stedet for på ikkevestlig indvandring, og jeg ved godt, at man har andre ambitioner i Det Radikale Venstre.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-12-14:
Tak for det.
Jeg vil egentlig blot erklære mig enig med ordføreren, for jeg bliver også forstemt, når det er sådan, at jeg hører om overbelægning på medicinske afdelinger og fyldte bleer og nullermænd, der flyver om ørerne.
Jeg bliver også ked af det, når det er sådan, at jeg konstaterer, at der ikke er tid til en tur i skoven.
Men man kan jo kun bruge pengene en gang.
Så jeg vil blot høre ordføreren, om ordføreren ikke er enig i, at finansministerens egne tal viser, at den demografiske udvikling forudsætter, at der afsættes forholdsvis flere penge til ældreområdet end det, som regeringen selv har prioriteret i finansloven, og at det altså betyder, at flere og flere ældre skal deles om de samme for få penge.
Jane Heitmann (V), 2018-12-14:
Nu ved jeg ikke konkret, hvad det er for et spørgsmål eller svar, som SF's ordfører hentyder til eller refererer til.
Jeg kan blot konstatere, at med den her regering er velfærden løftet betragteligt.
Den kommunale serviceramme er løftet med 2,5 mia. kr. Så der er slet ingen tvivl om, at den her regering har prioriteret vores fælles velfærd, også for de ældre.
Lotte Rod (RV), 2018-12-14:
I Radikale Venstre går vi ind for at ændre vores skattesystem.
Vi vil fortsat arbejde for, at skatten på arbejde kommer ned, både i bunden, men vi har også været med til at lette den i toppen, men det skal være socialt balanceret.
Så bare lige for at minde Venstre lidt om historien: Hvor mange år var det nu, der gik, fra advarselslamperne begyndte at blinke, til Venstre gik i gang med at kigge på reformer?
Der gik utrolig lang tid, og det var jo derfor, at nogle af de store reformer først blev til noget, da vi så trådte til og fik lov til at stemme det igennem, altså fordi Venstre havde forsømt at lave reformerne, mens der var gode tider.
Og det er det ansvar, vi i Radikale Venstre også gerne vil være med til at tage nu.
Nu, hvor der er gode tider, skal man ikke bare vente på, det går dårligt igen, men man skal forberede sig på, at der også er penge til det, vi gerne vil i fremtiden.
Jane Heitmann (V), 2018-12-14:
Det lyder næsten som en vits, når man hører De Radikales ordfører sige, at vi fra Venstres side skulle have forsømt at lave reformer, men lad nu det ligge.
Det kunne vi så ikke få noget svar på.
Derfor vil jeg prøve at spørge lidt videre i samme spor, som ordføreren selv indledte med, nemlig at politik ofte er et udtryk for en forhandling.
Den tidligere socialdemokratisk ledede regering, som De Radikale var en del af, valgte også at sænke topskatten.
Nu prøver jeg bare at spørge igen: Er det en prioritering, man er stolt af?
Lotte Rod (RV), 2018-12-14:
Vi havde et oprydningsarbejde efter den tidligere regering, som jo i årevis havde forsømt at lave reformer, og derfor var der nødt til at blive rettet op på økonomien.
Og ja, det vil være kendetegnet for Radikale Venstre til enhver tid, at vi vil have styr på økonomien.
Det er jo også meget tankevækkende, at de penge, som regeringen og Dansk Folkeparti uddeler nu, har vi i høj grad på grund af de reformer, som Radikale Venstre har været med til at lave.
Så det kan godt være, at man ikke kan lide, at man nogle gange er nødt til at lave nogle upopulære økonomiske reformer, men det er jo det, der skal til, for at vi har penge til det, vi gerne vil.
Jane Heitmann (V), 2018-12-14:
Det Radikale Venstres ordfører siger, at politik, ofte i hvert fald, er et udtryk for en forhandling, og det er jeg helt enig i, i forhold til at man ofte skal have enderne til at nå sammen.
Under den tidligere socialdemokratisk ledede regering, som Det Radikale Venstre var en del af, altså i perioden fra 2011 til 2015, skar man den kommunale serviceramme med 3,5 mia. kr.
Det må vi også antage på en eller anden måde er et udtryk for en forhandling, der var jo flere partier i regeringen
Jeg vil bare gerne spørge Det Radikale Venstre, om det er en prioritering, man er stolt af.