runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-28:
En ting er den konkrete plan i Nordsjælland, som man kan diskutere isoleret set.
Det er selvfølgelig helt forståeligt, at vi gør det.
Og så er der jo hele Danmark generelt, hvor jeg gerne vil kigge på det her.
Det er også derfor, at jeg har sagt, at jeg ikke har konkrete handlinger klar nu, for jeg har jo indledt en dialog med politiet om forslag, og jeg har selvfølgelig også tænkt mig, at vi i forligskredsen skal diskutere, hvordan vi kunne gøre det her.
Altså, jeg er jo startet med ligesom at komme med et anslag og sagt, at jeg har en plan om og en vision om, at vi skal have politiet tættere på.
Og det skal vi have alle mulige gode kræfter til at arbejde sammen om, og det glæder jeg mig til at diskutere videre.
Åh, der var mange ting, som fru Marlene Harpsøe kom ind på der, som jeg faktisk rigtig gerne alle sammen vil diskutere.
Jeg tror måske, at jeg lige vil slå ned der, hvor jeg vil sige, at det her ligger mig meget på sinde.
Jeg tror også, at vi skal passe på med at sige, at fordi en politikreds organiserer sig anderledes, er det lig med, at det så er et tilbageskridt.
Punkt 1: Det er en proces, der har kørt over 1½ år med en meget, meget nær inddragelse af medarbejderne.
Punkt 2: Det her skal jo give flere patruljer på hjul, så man er i de forskellige områder, der jo betyder, at man – forhåbentlig – kan forkorte responstiderne.
Og så har jeg ikke mere tid.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-28:
Tak for spørgsmålet.
Jeg stod jo også her i sidste uge og besvarede spørgsmål fra samme spørger om vejprojekter i det nordjyske, og jeg synes det, er meget positivt, at Socialdemokratiet er optaget af nye vejprojekter.
Så skal vi bare have Socialdemokratiet til også at interessere sig for at finde den nødvendige finansiering – det kniber det lidt mere med.
Derfor vil jeg igen opfordre spørgeren og hans parti til ikke kun at tale om de mange ønsker, men også melde ind på opgaven med at finde de midler, som skal til, for at realisere ønskerne.
I forhold til det konkrete projekt ligger der, som spørgeren ved, ikke noget beslutningsgrundlag i form af en forundersøgelse eller en VVM-undersøgelse.
Frederikshavn Kommune har skønnet, at udbygningen kan klares for mellem 60 og 80 mio. kr.
Vejdirektoratet skønner derimod omkostningerne til at være væsentlig højere.
På baggrund af en dialog med Frederikshavn Kommune har Vejdirektoratet igangsat en opdateret screening af projektet i efteråret 2017.
Screeningen er endnu ikke færdig, men forventes færdig i løbet af foråret 2018.
Screeningen vil så kunne bruges som grundlag for politiske overvejelser om, hvorvidt man skal få udarbejdet et egentlig beslutningsgrundlag i form af en forundersøgelse, hvor anlægsøkonomi og samfundsøkonomi bliver regnet mere grundigt igennem.
Det vil jeg og regeringen også overveje, idet vi dog skal huske på, at der allerede ligger rigtig mange færdige beslutningsgrundlag for gode projekter, som mangler finansiering.
Her vil jeg vende tilbage til det, jeg startede med at sige, nemlig at en forundersøgelse koster penge.
De partier, der synes, at man skal prioritere en undersøgelse, må også være parate til at finde pengene til det.
Bjarne Laustsen (S), 2018-02-28:
Tak for svaret.
Derfor kan jeg sige til ministeren med helt åbent sind, at det her er en sag, som Socialdemokratiet ikke er skyld i overhovedet.
For det er sådan, at det ikke var Socialdemokratiet, der nedlagde amterne, og det gamle amt havde et projekt, hvor man ville færdiggøre det vejstykke, fordi den anden del af vejen jo er blevet lavet.
Så det var bare et spørgsmål om at færdiggøre det, man havde gang i.
Men da amterne blev nedlagt, blev det her projekt også skrottet, og derfor har man arbejdet på lige siden at finde ud af, hvordan det her kunne lade sig gøre.
Når nu man syntes, at der var et behov for det dengang, og det var et ønske, så er det jo underligt, bare fordi man nedlægger amterne, at så eksisterer behovet for det vejstykke ikke mere.
Jeg er glad for, at ministeren har været oppe at kigge på det.
Jeg er også glad for de tilsagn, der ligger, omkring det her.
Men her er altså en sag, hvor skagboerne er blevet lovet det her vejstykke, og derfor håber jeg jo, at ministeren, når han kan se, at der er behov for det, også vil arbejde for, at det så bliver etableret, som det blev lovet for snart mange år siden.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-28:
Der er mange mennesker i hele landet, som føler, at der er politikere, som har lovet dem et vejstykke, og det må være, fordi der er en del politikere, som lover mere, end de kan holde.
Det omfatter ikke mig selv.
Men der må være andre politikere, der lover rigtig meget, som de ikke har midlerne til at holde.
Når vi sidder i den grønne forligskreds f.eks., hvor hr. Bjarne Laustsens parti også er med, og skal beslutte, hvilke vejprojekter der skal have midler, hvilke forundersøgelser der skal laves – det skal der også bruges midler til – hvilke VVM-undersøgelser der skal laves, og det skal der også bruges midler til, så har Socialdemokratiet en repræsentant der, og det er Socialdemokratiets transportordfører.
Det første, hr. Bjarne Laustsen skal gøre, er at gå til sin egen transportordfører og sige: Hver gang, der er midler til rådighed, skal man prioritere den her strækning, som hr. Bjarne Laustsen går så meget op i, frem for alle mulige andre strækninger.
Vi har prioriteret andre strækninger tidligere.
Vi har besluttet at lave VVM-undersøgelser for en ny midtjysk motorvej, for en forlængelse af Hillerødmotorvejen.
Det har Socialdemokratiet deltaget i.
Der har ikke i den forbindelse været et ønske om at lave forundersøgelse af lige netop denne vejstrækning.
Bjarne Laustsen (S), 2018-02-28:
Jeg er helt sikker på, at Socialdemokratiets transportordfører også gerne vil fremme den sag, for han har i al beskedenhed været sammen med undertegnede oppe at se det ligesom et hav af andre folketingsmedlemmer, der også, kan man læse i Nordjyske Stiftstidende og se på TV2 Nord osv., har udtalt sig meget positivt.
Det her er en sag, som ikke bare enkelte politikere har lovet, det er hele Nordjyllands Amt, der lovede at færdiggøre det projekt.
Men de kan jo ikke gøre ved, at der var et borgerligt flertal, der ville nedlægge amterne.
Man har skønnet, at det ikke ville koste noget særlig højt beløb at lave det her, det er i hvert fald de forlydender, der har været, men nu siger ministeren, at det bliver væsentlig højere.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-28:
Jeg kan godt forklare, hvorfor lokale skøn for, hvor dyrt det er, er lavere end det, der formentlig er det realistiske tal.
Det er, fordi man lokalt har et meget stort ønske om at gennemføre det, og derfor ser man meget positivt på projektet, herunder projektets økonomi, også mere positivt måske, end virkeligheden tilsiger.
Men for at kunne give et endegyldigt svar på, hvor meget det koster, er det nødvendigt at lave de forundersøgelser, og det kan man så sætte i gang.
Bjarne Laustsen (S), 2018-02-28:
Tak, men nu tror jeg altså, at en entreprenør, der skal udføre sådan et projekt, måske nok er ligeglad med, om man synes godt eller mindre godt om et projekt, for det er en opgave, der kommer i udbud, og så skal den udføres.
Prisen plejer ikke at være så afgørende, altså om det skulle blive lidt dyrere.
Det, der er det interessante, er, om ministeren ligger inde med en viden om, at det her koster meget mere end det, man skønner, for sagen er den, at man allerede ejer noget af det areal, som der skal bruges til at lave vejen på, og derfor er det jo interessant, at ministeren nu siger, at det bliver væsentlig dyrere uden at dokumentere, hvor meget dyrere det er.
For det er da klart, at også i beslutningsprocessen er det da væsentligt at vide, om vi taler om 60-70 mio. kr., eller om vi taler om det dobbelte.
Så kunne ministeren ikke komme lidt tættere på det?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-28:
Det, jeg kan sige, er, at Frederikshavns Kommune har vurderet det til at koste mellem 60 og 80 mio. kr., mens Vejdirektoratet i et anlægsoverslag for tre forskellige løsninger har beregnet omkostningerne til henholdsvis 115 mio. kr., 150 mio. kr. og 230 mio. kr.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-02-28:
Hvilke tanker gør ministeren sig i forhold til sit ønske om et opgør med politireformen fra 2007 og mere lokalt politi set i forhold til den trufne beslutning om en omstrukturering og centralisering af Nordsjællands Politi?
Først tak til justitsministeren for svaret.
Jeg synes jo, at det er rigtig dejligt at høre, at justitsministeren går meget op i, at politiet er nært, også i de områder, hvor man måske ikke lige til daglig oplever hverken bandekriminalitet eller lignende større sager.
Men så foregår der andre ting.
Der foregår i bl.a. i indbrud, som er en meget væsentlig og uholdbar kriminalitetsform i Nordsjælland, som også kræver politiets tilstedeværelse.
I det hele taget er det oplevelsen, både hos borgere, men også hos menige betjente, som jeg er blevet kontaktet af, at man i Nordsjællands Politi allerede i dag ikke er i stand til at rykke ud til f.eks. Hornsherred, hvis man nu kun har en bil til rådighed, og den tilfældigvis holder i Helsingørområdet.
Så er det meget svært at fange en gerningsmand, hvis man skal køre i 45-50 minutter for at nå til den anden ende af Nordsjælland.
Og det er jo klart, at det er bekymrende.
Så synes jeg jo, det var dejligt at høre den her store centraliseringsdebat om Nordsjællands Politi.
Jeg vil bare sige, at den er vi slet ikke færdige med.
Det kan godt være, at der er truffet en beslutning, men vi er slet ikke færdige med diskussionen om, hvorvidt den skal føres ud i livet.
Der synes jeg bare, at det er rigtig vigtigt, at justitsministeren så også siger, at der skal være det her nære politi.
Og så vil jeg bare gerne høre justitsministeren: Hvordan vil justitsministeren sikre sig, at det så også sker i virkeligheden?
For en ting er også, at kriminaliteten er faldende.
Det kan man selvfølgelig også diskutere om den er, for hvis der er et kriminelt forhold, som man f.eks. har ringet til politiet om, og man så fra politiet siger, at desværre har vi ikke mulighed for at rykke ud lige nu, hvor bliver det så registreret henne som et kriminelt forhold, og indgår det så i kriminalitetsstatistikkerne?
Der er væsentlige forhold, som man er nødt til at have i tankerne, når man bestemmer sig for, hvilken struktur man gerne vil have i fremtiden.
Inger Støjberg (V), 2018-02-28:
Jeg vil gerne prøve at afdække, hvad det er, israelerne gør i den her forbindelse.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-02-28:
Så er jeg også nødt til lige her på falderebet at spørge ministeren: Hvad vil ministeren helt konkret gøre?
Vil ministeren helt konkret spørge Israel, hvordan man har gjort?
Vil man helt konkret gå til Uganda og Rwanda og eventuelt andre interessante lande for at høre, om det kunne være noget her?
Eller hvordan vil man helt konkret gribe den her sag an?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-02-28:
Tak for det, og også tak for ministerens svar.
En af grundene til, at jeg stiller det her spørgsmål, og at også min kollega, hr. Erik Christensen, stillede spørgsmålet, er jo, at det her for det første selvfølgelig er mange irakere, nemlig 138, men at det jo også er en problemstilling, vi ser i en lang række lande – vel i virkeligheden langt de fleste lande – at de ikke vil samarbejde omkring tvangsudsendelser.
Det var også sådan, at regeringen i regeringsgrundlaget fra november 2016 jo bebudede, at man ville have en styrket indsats for udsendelse,
ligesom det flere gange også har været en hovedprioritet, bl.a. da regeringen fremlagde sin strategi for udenrigs- og sikkerhedspolitikken i juni sidste år.
Jeg forstår udmærket godt, at Irak er en kompliceret case på grund af vores historik som part i det.
Vi har selv også lige medvirket endnu en gang til at nedkæmpe ISIL, som ministeren også nævner.
Altså, kan man ikke sige, uanset om det er Ghana eller andre lande, at hvis man f.eks. går ind og truer Ghana på bistanden, så vil det jo også være med til at skubbe endnu flere migranter, som ikke vil være i stand til at få asyl, afsted?
Og hvornår mener ministeren vi kan bruge det værktøj at begynde at true landene med, at vi altså skærer i deres støtte, hvis de ikke vil samarbejde om at tage afviste asylansøgere tilbage?
Anders Samuelsen (LA), 2018-02-28:
Jeg forstår sådan set godt spørgsmålet, men jeg tror bare, at man skal være utrolig varsom med at anlægge ét princip, som så bare skal gøre sig gældende alle steder, fordi det er meget forskelligt fra nation til nation, som vi samarbejder med.
Og det, vi tager udgangspunkt i i dag, er situationen i Irak.
Situationen i Irak er kendetegnet ved, at vi var, tror jeg, en af de første otte nationer, som meldte sig under fanerne i forhold til anti-ISIL-kampagnen, og den har vi haft stor succes med.
Nu er vi sammen med amerikanerne, som også har indikeret præcis det samme, fuldstændig fast besluttet på, at nu gælder det om at få stabiliseringsindsatsen til at virke.
Derfor er den her situation anderledes end den, som vi kender fra andre områder.
Det er også, fordi det, vi taler om i dag, ligesom er skilt ad – udviklingsministeren har svaret på den anden del af det.
Det, jeg svarer på, er det om stabiliseringsindsatsmidlerne, og de gives jo ikke – hvad hedder det – bilateralt direkte i et samarbejde med den irakiske regering.
De gives via de multinationale organisationer, og derfor er situationerne ikke sammenlignelige.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-02-28:
Det svar forstår jeg sådan set godt.
Den eneste forskel er vel i virkeligheden bare den, at det her jo er en problemstilling, Danmark har haft i 7 år med regeringen i Irak, og det vil altså også sige i lang tid, før beslutningen om, at Danmark skulle involvere sig i kampen mod ISIL, blev taget, og måske endda helt tilbage, fra før vi overhovedet kendte til ISIL for alvor; altså, der har nok været nogle efterretningsfolk osv., der har kendt til den her organisation, men den havde ikke bredt sig, og den var ikke begyndt på masserekruttering, og den var ikke begyndt på destabilisering af bl.a. Irak.
Hvad agter den danske regering så at gøre ved det?
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-02-28:
Anser ministeren det som en hensigtsmæssig demokratisk udvikling, at der på de sociale medier foregår en nærmest systematisk censur, særlig når det er nationalkonservative holdninger, der fremføres?
Tak for det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-28:
Tak for ordet, og tak for spørgsmålet.
Det er jo en meget, meget vigtig problemstilling, der bliver rejst i det her spørgsmål.
De sociale medier er private virksomheder, der som udgangspunkt jo fuldstændig selv kan afgøre, hvilke ytringer der må deles på deres platforme.
Samtidig er internettet jo for mange mennesker blevet det primære sted, hvor meninger udveksles.
De sociale medier giver den enkelte borger en række nye muligheder for at ytre sig og for at modtage informationer.
Det er blevet nemmere at komme til orde i den offentlige debat, men det indebærer jo desværre også, at der er behov for at forhindre, at bl.a. hadefuld tale blive spredt på de sociale medier.
Det kan være offentlig tilskyndelse til vold mod en befolkningsgruppe – og mon ikke også, at mange af os herinde egentlig glæder os over, at vi ikke læser alt det, der skrives om os, bare for humørets skyld.
Der er tale om særdeles vanskelige spørgsmål, som jeg tror vi må indstille os på at der bare ikke findes lette løsninger på.
Regeringen har jo sammen med et bredt flertal af Folketingets partier nedsat en Ytringsfrihedskommission.
Kommissionen skal vurdere ytringsfrihedens rammer og vilkår i Danmark og skal f.eks. se på de sociale medier og deres betydning for ytringsfriheden; det er jo en del af det kommissorium, vi har lavet i fællesskab.
Nu synes jeg selvfølgelig, at vi skal afvente, at Ytringsfrihedskommissionen færdiggør sit arbejde, og jeg er helt overbevist om, at kommissionens vurderinger og anbefalinger vil udgøre et solidt fundament for den videre politiske debat om ytringsfrihedens udfoldelse i Danmark – og herunder ikke mindst på de sociale medier, der jo er blevet vores nye forsamlingshus på et eller andet punkt.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-02-28:
Der er et til?
Okay, glimrende.
Endnu en gang tak for ministerens besvarelse.
Det er sådan set ikke, fordi vi i Socialdemokratiet ikke har tillid til, at regeringen gør, hvad den kan – vi håber i hvert fald, at regeringen gør, hvad den kan – men jeg tror, at vi i virkeligheden bare er ved at være nået dertil, hvor vores tålmodighed er opbrugt.
Jeg kan høre, at udenrigsministeren i sit svar fokuserer meget på, at det her handler om at stabilisere efter ISIL, men igen vil jeg sige, at det har været en problemstilling, som vi har haft med den irakiske regering i 7 år og i hvert fald i lang tid, før vi overhovedet involverede os i kampen mod ISIL.
Derfor er det vores holdning, at man på en eller anden måde også er nødt til at sætte tommelskruerne på i forhold til den irakiske regering.
Tak for det.
Hvad agter udenrigsministeren at foretage sig for at få Irak til at tage imod de 138 afviste asylansøgere og udviste kriminelle irakere?
Erik Christensen (S), 2018-02-28:
Hvad er grunden til, at udenrigsministeren ifølge artiklen »Deportering af irakere splitter regeringspartierne« bragt i Berlingske den 23. februar ikke vil skære i Danmarks støtte til Irak for på den måde at presse landets myndigheder til at tage imod de for tiden 138 afviste asylansøgere og udviste kriminelle irakere?
Tak for det.
Jeg læser op: Hvad er grunden til, at udenrigsministeren ifølge artiklen »Deportering af irakere splitter regeringspartierne« bragt i Berlingske den 23. februar ikke vil skære i Danmarks støtte til Irak for på den måde at presse landets myndigheder til at tage imod de for tiden 138 afviste asylansøgere og udviste kriminelle irakere?
Anders Samuelsen (LA), 2018-02-28:
Jeg vil i mit svar forholde mig til stabiliseringsstøtten, da udviklingsministeren allerede i artiklen i Berlingske har forholdt sig til spørgsmålet om Danmarks humanitære bidrag til Irak.
Stabiliseringsmidlerne til Irak, derimod, kanaliseres hovedsagelig gennem de multilaterale organisationer og er knyttet direkte til den internationale kamp mod ISIL, der gennemføres inden for rammerne af den globale anti-ISIL-koalition, hvor Danmark jo har en fremtrædende rolle.
Som en konsekvens af støttens karakter har Danmark ingen bilateral aftale med den irakiske regering om stabiliseringsmidlerne anvendelse, men er omfattet af FN's generelle rammeaftale med Irak.
Dertil kommer så, at vi ved at engagere os i stabiliseringsindsatsen gennem FN, eksempelvis minerydning, sikring af basal sikkerhed og genopbygning af infrastruktur, skaber tryghed og økonomiske muligheder for lokalbefolkningen, så de ikke er nødsaget til at flygte.
Så vi stopper forhåbentlig flygtningestrømme, som ellers ville vokse, op mod bl.a. Danmark, og samtidig bidrager vi så på sigt til at muliggøre, at flygtninge og internt fordrevne kan vende hjem i stedet for at søge videre op mod Europa.
Det ville således være udtryk for en meget kortsigtet tilgang at skære i de eksisterende stabiliseringsmidler til Irak som led i en noget for noget-tilgang.
Så det er mit svar.
Erik Christensen (S), 2018-02-28:
Tak for svaret.
Jeg vil sige, at en af baggrundene for, at vi stiller spørgsmålet i dag, jo selvfølgelig er, at vi er en lille smule forvirret, og det tror jeg sådan set også offentligheden er.
For Rasmus Jarlov , som jo repræsenterer et af regeringspartierne, nemlig De Konservative, siger den 23. februar, at De Konservative er villige til at skære i støtten til Irak.
Han udtalte til Berlingske: »Irak skal tage imod sine egne borgere – punktum.
Det er ikke til diskussion.
Hvis ikke landet forstår det på anden måde, må vi begynde at skære ned på den enorme bistand, som Danmark yder til den irakiske regering.
Der kan både vores humanitære bistand og vores militærbidrag komme i spil.«
Hvordan forholder udenrigsministeren sig så til det?
Det er jo derfor, vi er en lille smule forvirret, for man kan sige, at vi går ud fra, at regeringen taler med én stemme, og så er der et parti, som jeg lige har citeret her, som siger sådan, og så har jeg lige lyttet til ministerens svar.
Hvad er regeringens holdning?
Anders Samuelsen (LA), 2018-02-28:
Altså, nu fristes jeg jo til at sige: Jeg er staten.
Jeg forstår sådan set godt det synspunkt, som gøres gældende af hr. Rasmus Jarlov, og det kan umiddelbart virke logisk, altså at vi så må stramme i forhold til støtte.
Nu er sagen for det første bare den, at vi ikke har direkte bilaterale aftaler med den irakiske regering.
For det andet er der den anden del i vægtskålen, som jeg har redegjort for, og som er enormt væsentlig at have med, nemlig om det er klogt at skære præcist på det område, hvor vi faktisk forhåbentlig kan forebygge yderligere flygtningestrømme og samtidig være med til at genopbygge, sådan at der er en mulighed for, at man kan søge hjem i stedet for at søge yderligere op i Europa.
Der har regeringen helt klart lagt loddet sådan, at vi skal sørge for at fastholde den fremtrædende plads, vi har i forhold til anti-ISIL-aktionerne og i forhold til stabiliseringsindsatsen.
Så derfor er det regeringens position.
Erik Christensen (S), 2018-02-28:
Men hvis jeg nu går ind på ministerens argumenter, så står vi jo stadig væk tilbage med den situation, at vi har 138 afviste asylansøgere og kriminelle irakere.
Så spørgsmålet er jo, hvad regeringen agter at gøre for at få dem sendt hjem.
Jeg går ud fra, at vi er enige om, at de 138 ikke opholder sig her på lovligt grundlag, og at de dermed skal tilbage til Irak.
Så hvad agter regeringen rent faktisk at gøre i den situation?
Anders Samuelsen (LA), 2018-02-28:
Og jeg kan jo heller ikke ende i en situation, hvor jeg opfordrer spørgeren til at kalde hr. Rasmus Jarlov i samråd eller ned at svare på spørgsmål i Folketingssalen.
Så det må man nok klare bilateralt, altså rede trådene yderligere ud.
Jamen det, vi gør, er, at vi selvfølgelig har en dialog med de relevante parter, som vi skal have diskuteret det her med, for at forsøge at få nogle aftaler på plads.
Og noget af det, som kan fremme muligheden for, at vi kan få aftalerne på plads, er jo netop, at vi er medvirkende til at sørge for, at stabiliseringsindsatsen fungerer og bliver bygget op.
Erik Christensen (S), 2018-02-28:
Kan ministeren løfte sløret for, om den dialog så på nogen måde har fremdrift, altså om der er fremskridt i den dialog, således at ministeren har en forhåbning om, at vi inden for kort tid kan begynde at sende de her 138 hjem?
Anders Samuelsen (LA), 2018-02-28:
Jeg er ikke i tvivl om, at den dag, hvor det kan lade sig gøre, kommer nærmere, bl.a. fordi vi har haft så stor succes på slagmarken, hvor det er lykkedes at få ISIL trukket så meget i baggrunden, at de har mistet 98 pct. af det territorium, som de tidligere havde.
Det er den første forudsætning, altså at få dem slået ned, for at sige det lige ud, og derefter kommer så stabiliseringsindsatsen, som vi så er i gang med nu.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-02-28:
Hvad agter udenrigsministeren at foretage sig for at få Irak til at tage imod de 138 afviste asylansøgere og udviste kriminelle irakere?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Deportering af irakere splitter regeringspartierne« bragt i Berlingske den 23. februar 2018.