runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-06-04:
Jeg håber virkelig, at der er nogle danskere, der lige fanger, hvad det egentlig er, der sker lige nu.
Den anden ting, jeg har, er mere en replik.
For jeg synes da, at hr. Anders Kronborg skal stille sig op på talerstolen og forklare sådan en simpel nordjyde som mig, hvad det er for en konvention, man bryder, hvis man vælger ikke at ville give kriminelle statsborgerskab i Danmark.
Jeg er enig med hr. Mikkel Bjørn.
Vi er rimelig sikre på, at det er grundloven, der siger noget om det, men det ville klæde hr. Anders Kronborg ikke bare at sidde og bralre op om konventioner, men at stille sig op og stå på mål for det, han sidder og siger i Folketingssalen.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-06-04:
Ja, det er jeg sådan set meget enig i.
Jeg synes også, at det ville klæde ordføreren.
Ordføreren har jo selv opfordret mig til at gå på talerstolen, så jeg synes også, det ville klæde ordføreren og egentlig også ministeren at komme på talerstolen og ligesom redegøre for det her lovforslag og for, om danskerne kan være sikre på, at ministeren kan garantere dem, at der ikke er nogen kriminelle på det her lovforslag.
Jeg synes også, at det ville klæde ministeren at komme på talerstolen og ligesom redegøre for det her.
Nu har jeg i hvert fald gjort det på opfordring, så nu kan jeg give opfordringen videre, og så håber jeg at se ministeren og den socialdemokratiske ordfører på talerstolen.
Rosa Lund (EL), 2024-06-04:
Tak for det.
Jeg må sige, at jeg undrer mig en smule over, at den konservative ordfører står på talerstolen.
Man har jo faktisk selv været med til at opsætte nogle ekstremt stramme regler for at opnå statsborgerskab.
Så jeg vil bare spørge ordføreren: Er det her et udtryk for, at ordføreren ikke har tillid til den behandling, vi har lavet i Indfødsretsudvalget, af sagerne, eller er det et udtryk for, at man ikke har tillid til de mennesker, der arbejder i Indfødsretskontoret, som sender sagerne over til os?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-06-04:
Jamen nu forventer jeg heller ikke, at Enhedslisten er enig med Det Konservative Folkeparti, men jeg synes rent faktisk, at det er meget uordentligt , at man ikke lever op til den politiske aftale, som vi har indgået for 3 år siden, hvor vi netop lavede en aftale om, at der også skulle kigges på slettefristerne i Kriminalregisteret – og så er der bare intet sket.
På trods af at vi har spurgt ind til det flere gange, sker der intet på det område.
Rosa Lund (EL), 2024-06-04:
Jeg synes ikke rigtig, at jeg fik svar på mit spørgsmål.
Altså, er det, fordi ordføreren ikke stoler på den behandling, vi har lavet i Indfødsretsudvalget?
Ordføreren er jo udmærket godt klar over, hvor mange skrappe krav der er sat op for at opnå dansk statsborgerskab.
Det er praktisk talt
umuligt.
Og jeg må bare sige, at jeg synes, det er så uordentligt, både i forhold til de mennesker, som arbejder i Indfødsretskontoret, men særlig i forhold til de mennesker, som er optaget på det her lovforslag, at Konservative ikke engang vil stemme for, når ansøgerne lever op til nogle krav, Konservative selv har været med til at sætte.
Jeg synes ærlig talt, det er langt ude.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-06-04:
Alle de her skandalesager, der har været i Indfødsretskontoret i den tid, som jeg har været ordfører på området, gør, at vi har en bekymring om, at det her måske kun er toppen af isbjerget.
Vi har også lavet en aftale om, at der netop skal kigges på de her slettefrister i forhold til Kriminalregisteret.
Det er heller ikke blevet løst, og det har vi spurgt ind til flere gange.
Der sker heller ikke noget på det område.
Det er jo noget af det, der også kan være med til at betrygge os, nemlig at hvis det rent faktisk er muligt at tjekke tilbage i tiden, om en person har begået noget kriminelt, så kan vi ligesom få styr på, om der rent faktisk er kriminelle, som søger om dansk statsborgerskab.
Men der sker intet, og det gør os utrygge.
Jeg har også flere gange både i samråd og med § 20-spørgsmål og ved samtaler med ministeren spurgt ind til, hvad ministeren vil gøre for at genskabe det her tillidsforhold, så vi kan have tillid til, at man administrerer efter den politiske aftale, som vi har indgået i forhold til indfødsret.
For det er jo ikke det, der er foregået, når der pludselig dukker sager op med manglende kriminalitetstjek, og når man også lige pludselig ikke har tjekket for beskæftigelseskravet, og når der er dokumenter, der er forsvundet osv.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-06-25:
Tak, formand.
Jeg har ingen kritik af indstillingen fra udvalget, men jeg har en enkelt betragtning, som jeg vil dele med mine gode kollegaer, i forhold til valgkampen, som jeg generelt betragtet synes i højere og højere grad bliver styret af meningsmålinger frem for politik.
Det er en drøftelse, jeg tror vi er nødt til at have på et tidspunkt.
Den konkrete anledning var, at jeg dagen før valghandlingen var i en tv-debat med hr. Martin Lidegaard, som på det tidspunkt lige havde oplevet en måling, hvor Radikale Venstre stod til åbenbart ikke at komme ind.
Det var det eneste, han fik lov til at forholde sig til.
Jeg kunne få lov til at tale politik.
Når det er noget, der berører mig, er det, fordi det er præcis det samme, som Dansk Folkeparti var udsat for ved folketingsvalget for halvandet år siden.
Når man ligger der og balancerer omkring spærregrænsen, er det det eneste, man kan få lov at forholde sig til.
Jeg tror også, at partiet Moderaterne og flere andre oplevede det her.
Når jeg så kigger rundt blandt andre europæiske lande, er Danmark et af de eneste, hvor man overhovedet ikke har nogen regulering af, hvordan det her meningsmålingsinstrument bliver anvendt.
Der er sågar lande, hvor der slet ikke må føres valgkamp i de statslige medier osv.
Jeg synes, at vi på tværs af politiske uenigheder må have en fælles interesse i, at det, når der er valgkamp, er vores politiske forskelle og vores argumenter, der har hovedvægten, og ikke det, at der nu kommer endnu en måling, og der kommer, må jeg sige, ganske mange fra de forskellige institutter, som lige viser, at det ene parti eller det andet parti står over eller under osv.
Jeg synes, det er en utidig forstyrrelse i valgkampen, og jeg tror, det er svært nok for rigtig mange vælgere i forvejen at navigere rundt i, hvad nuancerne i og forskellene på og konsekvenserne af, hvor man sætter sit kryds, egentlig er.
Så med en stor tak til alle de valgtilforordnede og et tillykke med valget til de 15, der har opnået et mandat, håber jeg på, at vi i fællesskab, når vi ses igen, kan sætte os sammen og drøfte, om ikke vi kan skabe nogle lidt sundere rammer for, hvordan en valghandling kan afvikles i Danmark.
Det kunne jo passende ske også med den fjerde statsmagt, som så ikke bivåner os i dag – jo, der kom lige en enkelt repræsentant ind i presselogen – for det er klart, at man skal finde en ramme for, hvordan pressen kan bruge meningsmålinger, men på en måde, hvor det ikke kommer til direkte at forhindre et parti i egentlig at komme ud med sine budskaber.
Tak, formand.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-09-10:
Vi ville gribe det an på den måde, at vi synes, at man skal se på, hvad de nødvendige udgifter er, i stedet for at sætte et eller andet mål om en bestemt vækst.
For os er det jo ikke noget mål, at den offentlige sektor skal vokse, men vi laver jo økonomiske planer, som skal hænge sammen.
Det er klart, at når vi synes, man skal have flere udgifter til først og fremmet forsvaret, som vil være den udgiftspost, hvor der skal bruges flest ekstra penge i de her år, så kan vi jo ikke sidde og sige, at så kommer der slet ikke til at være nogen vækst i den offentlige sektor.
Men 2,5 pct.s forøgelse af det offentlige forbrug, når vi samtidig kan se, at der er så mange overflødige udgifter, er simpelt hen for meget.
Vi synes ikke, det kan være rigtigt, at bureaukratiet i staten bare skal vokse og vokse, og selv når vi kigger på udgifter som f.eks. forsvaret, kan vi se, at alt for mange af de penge bliver brugt på administration.
Der er ovre på Holmens Kanal i Forsvarsministeriets departement, at den største vækst sker, i stedet for ude i geledderne hos soldaterne.
Det ville vi altså gribe anderledes an, og der ville vi lande på en meget lavere vækst, end regeringen gør.
Benny Engelbrecht (S), 2024-09-10:
Men det er jo ikke nogen hemmelighed, at det, som især trækker væksten i den offentlige sektor, er de ret generøse aftaler, der blev lavet med kommuner og regioner om 3,4 mia. kr., og derfor må man vel bare sige, at når man kigger på det, er det svært at nå frem til, at man kan lave en væsentlig begrænsning i væksten i den offentlige sektor, medmindre man laver mindre generøse aftaler med kommuner og regioner.
Så også af hensyn til de konservative borgmestre, der har været ude at efterlyse endnu flere midler end det, der allerede er, kunne jeg egentlig bare tænke mig at vide, om man ville have lavet en mindre generøs aftale med kommunerne, hvis det nu havde været en konservativ regering.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-09-10:
Vi ville nok have lavet en aftale med kommunerne, som betød en mindre vækst i deres økonomi, men det, de konservative borgmestre siger, er ikke, at de vil have flere penge; de vil have færre opgaver.
Og det er noget andet.
Der er forskel på det, at man vil have flere penge, og det, at man vil have de samme penge, men vil have færre opgaver.
Kommunerne har jo også kritiseret den her eksplosion, der har været i statens bureaukrati.
KL var her sidste år ude at pege på, at det er i statens administration, væksten sker; det er ikke hos kommunerne.
Det skal regeringen gøre noget ved, og det gør den desværre ikke.
Hans Andersen (V), 2024-09-10:
Det gør vi jo faktisk, ordfører.
Vi tager faktisk fat nu og reducerer med 1.000 administrativt ansatte, og det håber jeg også på at De Konservative vil støtte op om, for det er jo det første skridt.
I Venstre ønsker vi sådan set at gå videre, og det håber vi også på at De Konservative vil støtte op om.
Men det var egentlig for at sige, at vi står sammen i forhold til indsatsen for at hjælpe Ukraine i deres kamp for frihed.
Men så har jeg et konkret spørgsmål: I finanslovsforslaget, som det ligger, er der jo sat penge af til både at genindføre håndværkerfradraget og servicefradraget.
Er det et tiltag, som De Konservative kan se sig i?
Det er jo en mulighed for at understøtte, både at husejere kan få hjælp til at klimasikre, men også at f.eks. børnefamilier kan få en håndsrækning til at få hverdagen til at være nemmere.
Benny Engelbrecht (S), 2024-09-10:
Tak for talen, hr. Rasmus Jarlov.
Jeg vil i hvert fald starte med at takke for den anerkendelse, der er af indsatsen i forhold til Ukraine, og når jeg stiller spørgsmål omkring økonomisk vækst om lidt, skal jeg derfor bare understrege, at så er jeg ikke i tvivl om, at Konservative går ind for både det løft, der er af forsvarets økonomi, og af de midler, som bliver brugt på Ukraine.
Det er bare for at slå det fuldstændig fast.
Det er forstået; det er der ikke nogen tvivl om, og tak for den utvetydige opbakning, ikke bare på Socialdemokratiets vegne, men også på vegne af vores venner i Ukraine.
Så til det med væksten.
Det er klart, at det er et af de områder, hvor man, når man ikke er konservativ, følger lidt med i, hvad det egentlig er, Konservative mener om, hvad væksten skal være i den offentlige sektor.
Den seneste plan, og det var selvfølgelig, før der var noget med Ukraine og alle de her ting, hed det en offentlig vækst på 0,13 pct., men hvor lidt synes Konservative egentlig at der skal bruges på den offentlige sektor, hvis vi ser bort fra, at der er en forhandlingsreserve?
Hvad ville De Konservative bruge i den ideelle situation?
Rasmus Jarlov (KF), 2024-09-10:
Altså, det at fjerne 1.000 administrativt ansatte, når man er gået frem med titusindvis først, er vi ikke så imponeret over.
Det må jeg sige.
Men håndværker- og servicefradraget tror jeg vi kommer til at støtte.
Vi har selv tidligere foreslået, at det skulle være større, og jeg forstår faktisk godt, at der er nogle, der kritiserer det, for det er ikke sådan helt efter den økonomiske lærebog, at man går ind og laver sådan et særligt, hvad kan man sige, tilskud til bestemte brancher, som i forvejen har rigtig meget at lave, og hvor der er mangel på håndværkere.
Men vi ender jo hele tiden i den situation, at jagten på det perfekte bliver det godes fjende, for vi har et skattesystem, som gør, at det for helt almindelige lønmodtagere, inklusive mig selv, bedre kan betale sig at gå derhjemme og male sit haveskur eller reparere sit tag selv i stedet for at sætte en håndværker til det.
Det giver bare en rigtig dårlig arbejdsfordeling i samfundet, for jeg er tre gange længere tid om at male mit haveskur, end en professionel maler ville være, men hvis han skal have 30.000 kr. for det og jeg kan gøre det på en uge, ender det med, at jeg gør det selv, fordi det bedre kan betale sig.
Så det, at vi får sænket skatterne på håndværksarbejde, gør, at vi får en bedre arbejdsfordeling i vores samfund, og det bliver vi rigere af.
Derfor synes vi, det er en god idé.
Hans Andersen (V), 2024-09-10:
Nu havde ordføreren også en række kommentarer til den indgåede trepartsaftale.
Måske kan ordføreren folde det lidt ud, om De Konservative har tænkt sig at gå ind i de kommende forhandlinger om en trepart, altså få den landet også her i Folketinget.
Jeg kunne forstå på ordføreren, at ordføreren ikke er helt tilfreds med, hvordan den er blevet til, men jeg må jo forstå, at De Konservative sådan set har tænkt sig at gå ind og være konstruktive, med henblik på at vi faktisk kan gøre en forskel her sammen.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-09-10:
Vi går altid ind i forhandlinger for at være konstruktive.
Vi bliver nogle gange skuffede over, at der ikke bliver lyttet til nogle af de åbenlyst gode indvendinger, vi kommer med, når der lægges noget frem fra regeringens side.
Det er også det, der er problemet her i den grønne trepart.
Det, vi frygter, er, at vi kommer til at få at vide, at vi kan skrive under eller vi kan lade være, men at der ikke kommer til at være noget at forhandle om.
Vi vil jo gerne forbedre aftalen.
Derfor kommer vi selvfølgelig til forhandlingerne.
Vi kommer med en række forslag til, hvordan vi kan forbedre den.
Men vi er meget, meget spændt på, om der er nogen åbenhed for at lave forbedringer af aftalen, for det har ikke lydt sådan, når den er blevet præsenteret i offentligheden af regeringen.
Henrik Frandsen (M), 2024-09-10:
Mange tak for ordet, og tak for talen i øvrigt.
Jeg vil lige fortsætte i samme spor som den tidligere spørger i forhold til den grønne trepart, hvor jeg jo bed mærke i, at Konservative glædede sig til at skulle være med til at forhandle om den i Folketinget.
Hvis man gør det, har man jo nok også en eller anden veneration for, hvad der står i treparten.
Jeg bemærkede også, at der blev udtrykt et ønske om, at der skulle rejses mere skov.
Det er da i hvert fald en stor del af det, der står i treparten.
Til gengæld var der også en meget tydelig kritik af selve forløbet.
Der blev joket lidt med, at treparten var en syvpart osv., og hvordan den kunne være det.
Men det, jeg bed mærke i – og det er nok i virkeligheden en misforståelse hos ordføreren – var, at det var forkert at lade andre beslutte, hvad man skulle lave i Folketinget.
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at det jo er Folketinget, der beslutter, hvilke tiltag der skal til i forbindelse med den aftale, der er lavet om den grønne trepart, og ikke de syv parter, som sad i forhandlingslokalet?
Rasmus Jarlov (KF), 2024-09-10:
Det er jo det, vi er meget i tvivl om, for det er blevet præsenteret, bl.a. af hr. Lars Løkke Rasmussen, Henrik Frandsens partiformand, som at der ikke rigtig er noget at rafle om, og at det bliver sådan her, som det er aftalt med interesseorganisationerne.
Så er det jo ikke længere Folketinget, der bestemmer.
Så er vi gået over grænsen for, hvor meget indflydelse interesseorganisationer skal have.
De skal selvfølgelig have indflydelse, ved at man lytter til deres fornuftige argumenter, tager højde for de kommentarer, interesser, synspunkter og argumenter, som de har, men det skal ikke være dem, der fastsætter f.eks. skatteniveauet i Danmark.
Det er der, det går for langt.
Henrik Frandsen (M), 2024-09-10:
Ordføreren må da anerkende, at det er lykkedes at få Danmarks Naturfredningsforening til at sætte sig sammen med Landbrug & Fødevarer og i fællesskab med fem andre parter lave en aftale i det rum dér, der tegner nogle rigtig gode linjer og virkelig adresserer de udfordringer, som vi har stået med i rigtig, rigtig mange år.
Det er en aftale, der er lavet i det rum, og en aftale lavet i sådan et forhandlingsrum har mig bekendt ikke nogen retsvirkning i Danmark.
Er det ikke korrekt, at det er i Folketinget, det skal ske, og at det skal ske på baggrund af en forhandling, man har haft i Folketinget?
Victoria Velasquez (EL), 2024-09-10:
Jeg synes, det hænger meget sammen, at arbejdsmiljø er enormt vigtigt, og at det egentlig burde være med til at adressere alvoren i, hvor vigtigt det er, at vi har et stærkt arbejdsmiljø og en indsats for alle lønarbejdere, både herinde i Folketinget og i regeringen, men jo også i hele Danmark.
Derfor mener jeg, det er et kæmpe problem, at man med den her finanslov faktisk skærer i indsatsen, skærer i arbejdsmiljøindsatsen og skærer i tilsynet i stedet for at vælge at prioritere det.
Der vil jeg rigtig gerne høre, om ikke vi skulle vende skuden, så vi faktisk får det opprioriteret med den her finanslov.
Henrik Frandsen (M), 2024-09-10:
Det er også derfor, vi lynhurtigt har igangsat et samarbejde med Arbejdstilsynet og igangsat en handlingsplan for, hvordan vi kommer i en situation, hvor vi ikke har problemer med vores arbejdsmiljø længere, for det har vi haft.
Det er egentlig et udtryk for, at vi tager det meget alvorligt.
Christina Olumeko (ALT), 2024-09-10:
Tak for ordet, og tak til ordføreren.
Regeringen påstår, at den gerne vil mere frivillighed, men det har jeg svært ved at se afspejlet i finanslovsforslaget.
Frivilligverdenen har ikke fået den finansiering, som er nødvendig for at sikre ordentlige forhold, og det er især, når det kommer til de hjælpeorganisationer, som støtter alle de små foreninger og civilsamfundet i hele landet.
Det gælder organisationer som Frivilligrådet, Center for Frivilligt Socialt Arbejde og andre foreninger, der står til at blive beskåret ret kraftigt.
Hvordan hænger det sammen med Moderaternes og ikke mindst regeringens ambition om at styrke frivilligheden i Danmark?
Henrik Frandsen (M), 2024-09-10:
Der er ingen tvivl om, at hele frivillighedsområdet og civilsamfundsområdet gør en kæmpe forskel i det danske samfund – det er en kæmpe indsats.
Uden dem var vi virkelig ilde stedt, og det er ikke bare flødeskum på kagen; det er virkelig også håndgribelige indsatser derude, hvor det virkelig brænder på.
Der bliver jo afsat temmelig betydelige midler til frivillighedsområdet i forvejen.
Vi har SSA-puljer osv., som går ind og understøtter dér også.
Så for mig er det i hvert fald væsentligt, at vi stadig væk bliver ved med at bruge rigtig mange midler på det, men der sker jo en prioritering hvert år inden for de områder.
Christina Olumeko (ALT), 2024-09-10:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at der sker en prioritering hvert år.
For mig at se fremstår det bare, som om man har valgt at nedprioritere området med regeringens finanslovsforslag i år, og det kan godt undre mig, når jeg ved, at Moderaterne, som ordføreren også selv er inde på, jo værdsætter vores frivillige meget højt.
Det er også et parti, som har en civilsamfundsordfører, ved jeg, og det signalerer jo netop, at det er et vigtigt område.
Så jeg har lidt svært ved at forstå sammenhængen, når man så fremsætter et finanslovsforslag, hvor der er de her ret væsentlige beskæringer.
Har man lyttet til advarslerne fra frivilligsektoren, da man lavede det her finanslovsforslag?
Henrik Frandsen (M), 2024-09-10:
Vi og specielt vores civilsamfundsordfører har en tæt kontakt med hele frivillighedsområdet, ngo'er, og hvad der findes på det område.
For os er det væsentligt, at der er ressourcer til området – mange ressourcer til området – men jeg er også nødt til at sige, at der jo sker en prioritering hvert eneste år.
Der kommer nye ind i den ene ende, og så er der andre, der går ud i den anden ende.
Derfor er det også en prioriteringsopgave, vi har at gøre med her.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-09-10:
Jeg synes, vi ser et mønster af, at regeringen bruger rigtig mange penge på sig selv.
Nu er der lige blevet oprettet tre ministerier mere, så vi er oppe på et rekordhøjt antal ministerier, et rekordhøjt antal ministre, som skal udstyres med ministersekretærer, pressemedarbejdere, departementschefer, ministerchauffører osv., altså nogle udgifter, som overhovedet ikke kommer borgerne til gavn.
Og vi har set en eksplosion i udgifterne til spindoktorer, som fra 2022 til 2024 steg med 8 mio. kr. – fra 23 mio kr. til 31 mio. kr.
Hvordan synes Moderaterne man kan forsvare over for skatteyderne, at de udgifter bare totalt eksploderer, altså en vækst, der er så stor, på nogle udgifter, som bare handler om, at regeringen skal styrke sig selv?
Henrik Frandsen (M), 2024-09-10:
Ej, jeg vil nu ikke anerkende, at der er tale om en eksplosion, når man går fra 23 til 25 ministerier – så er det i hvert fald en meget lille eksplosion.
Et af de to nye ministerier, der er blevet etableret, er et Europaministerium, og det er jo direkte foranlediget af, at vi fra næste sommer får formandskabet i EU.
Derfor er det vigtigt at have en, der kan være med til at forberede det ovre i Udenrigsministeriet.
Det andet ministerium, der er kommet ekstra, er Ministeriet for Grøn Trepart, som netop er sat i verden for at sikre, at vi kommer i mål med den meget, meget ambitiøse aftale, som vi lavede lige inden sommerferien, og som jeg synes det er helt exceptionelt vigtigt at vi kommer i mål med.
Der tænker jeg også, at det, at man udnævner en minister der, med en ekstra bil osv., synes jeg er en meget, meget lille investering for at sikre, at den koalition, der skal være mellem de forskellige ministerier, at sikrer, vi kommer i mål med den grønne trepartsaftale.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-09-10:
Men hvorfor skal der være så mange spindoktorer?
Hvorfor er man gået fra en udgift på 23 mio. kr. til 31,5 mio. kr. til spindoktorer på blot halvandet år, altså fra 2022-2024?
Henrik Frandsen (M), 2024-09-10:
Jamen det er jo igen et valg, man træffer, altså et valg, i forhold til at man gerne vil have en velfungerende regering – en regering, hvor ministrene, specielt topministrene, har fået flere spindoktorer.
Det, at man har tre partier i en regering, er også med til at komplicere det hele.
For mig er det ligesom med en minister for grøn trepart en ret lille investering, for at man sikrer, at man har en velfungerende regering.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-09-10:
Jo, vi håber, at det bliver sådan, at Folketinget får indflydelse på det.
Men vi er meget i tvivl, når vi har hørt de meldinger, der har været, om, at nu har man siddet med interesseorganisationen, og så skal Folketinget bare rette ind.
Formelt er det jo rigtigt, at Folketinget vedtager det, men det gør vi jo, fordi der sidder 90 mandater – eller har I overhovedet 90 mandater?
Det kan jeg ikke huske, for det skifter lidt fra uge til uge – nemlig Moderaterne, Venstre og Socialdemokratiet, som automatisk stemmer for alt, hvad regeringen lægger frem, uden på nogen måde at rykke et eneste komma i det.
Når man har sådan et flertal, sådan en dødvægt i Folketinget, som automatisk stemmer for alt, er det demokratiske element lidt presset, er vi nødt til at sige.