runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nicolai Wammen (S), 2020-05-13:
Jeg tror, det er en forkert måde at stille tingene op på.
Jeg tror, at SAS visionært og klogt har vurderet, at det at være foran i klimaindsatsen ikke er noget, der skader ens konkurrenceevne.
Det er noget af det, der giver tillid hos forbrugerne.
Det er i øvrigt også noget af det, som kan føre til færre udgifter.
Hvis man eksempelvis bruger mindre brændstof, så bruger man også færre penge på brændstof – for nu at tage et eksempel.
De garantier, vi har givet SAS sammen med den svenske regering, og som Folketinget har godkendt i Finansudvalget, har ikke haft krav om, at SAS skulle gå ind med nye miljøtiltag, og jeg opfatter egentlig de udtalelser, der er kommet, som en opbakning til, at SAS allerede nu er et meget grønt selskab.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-05-13:
Tak, hr. formand.
Hvordan forholder ministeren sig til støttepartiernes udmelding om, at SAS mod statsstøtte skal flyve mere klimavenligt, end de gør i dag?
Peter Skaarup (DF), 2020-05-13:
Kan finansministeren på baggrund af sagen her forstå, at der er folk her i Folketinget og også uden for huset, som er optaget af vores demokrati og gennemsigtighed i det offentlige apparat, der bliver utrygge, når en person, der har været meget centralt placeret og har et godt ry og rygte i det hele taget om en politisk neutral stilling siger, at det er en svær stilling at have, hvis man ikke er professionel socialdemokrat?
Kan finansministeren ikke godt forstå, at det altså skaber utryghed rundtomkring for folk, der virkelig er dybt optaget af vores parlamentariske forhold herinde?
Nicolai Wammen (S), 2020-05-13:
Jeg er helt enig i, at der er en forskel på, om man bliver ansat som særlig rådgiver eller som traditionel embedsmand.
Det er den måde, den her regering arbejder på, det har jeg fuld tillid til gælder alle mine kolleger, og det er også den måde, jeg selv arbejder på som finansminister.
Sådan skal det naturligvis være.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-13:
Tak, formand.
Hvad tror ministeren at den nu tidligere pressechef i Finansministeriet, Sigga Nolsøe, kan have ment med, at det er en »svær stilling, hvis man ikke er professionel socialdemokrat«, og hvad mener ministeren at det siger om forholdet mellem regeringsparti og embedsapparat under denne regering?
Nicolai Wammen (S), 2020-05-13:
Det tilkommer ikke mig at fortolke på baggrunden for Sigga Nolsøes kommentar.
Jeg vil dog gerne understrege, at udtalelsen og min egen oplevelse af forholdet mellem regeringen og embedsapparatet i mit eget ministerium ligger meget langt fra hinanden.
Som det også er afspejlet i udtalelsen fra Finansministeriets departementschef til pressen, deler han heller ikke Sigga Nolsøes vurdering.
Jeg mener, at jeg har et godt samarbejde med ministeriets ansatte, og jeg vil gerne sige, at jeg ikke interesserer mig for, hvad deres politiske tilhørsforhold måtte være.
Jeg vil også gerne slå fast, at partipolitiske tilhørsforhold hidtil såvel som fremover er uden betydning for at være eller blive ansat som embedsmand i Finansministeriet.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-13:
Det er der jo desværre ikke meget der tyder på, hvis man ser på den måde, som den her regering har valgt at ansætte folk på, siden den trådte til.
Det er jo ikke kun bemærkningen fra Sigga Nolsøe, der vækker en mistanke om, at der kan være politiske konnotationer og interesser på spil, når man ansætter, hvad der burde være neutrale embedsmænd.
Gry Möger Poulsen har været klimaminister Dan Jørgensens politiske rådgiver, da han i 2013 var i Europa-Parlamentet.
Sten Kristensen er ansat som pressechef, altså en neutral, i hvert fald efter bogen, embedsstilling i Skatteministeriet, men var altså særlig rådgiver for den tidligere finansminister Bjarne Corydon, en socialdemokrat.
Mads Kolby er pressechef i Erhvervsministeriet, en efter bogen neutral stilling, men er tidligere presserådgiver i Socialdemokratiet og var i øvrigt Mette Frederiksens pressekoordinator under valgkampen.
Thomas Bro Sæhl er ny presse- og kommunikationschef i Børne- og Undervisningsministeriet; han var tidligere rådgiver for den nuværende social- og indenrigsminister Astrid Krag og i øvrigt også for den tidligere udenrigsminister Villy Søvndal.
Jens Anton Tingstrøm Klinken er ansat som kommunikationschef – en efter bogen neutral embedsstilling – i Social- og Indenrigsministeriet, men støttede samme minister, altså fru Astrid Krag, under krisen i Socialistisk Folkeparti tilbage i 2012.
Michael Dahl Nielsen er ansat som kommunikations- og pressechef i kulturministeriet og Kirkeministeriet – efter bogen en neutral embedsstilling – men han er forhenværende pressechef i Roskilde Kommune, hvor Joy Mogensen var socialdemokratisk borgmester indtil folketingsvalget.
Så er der Pelle Dam, der har været formand for SFU og medlem af SF's ledelse sammen med Mattias Tesfaye.
I dag er han neutral embedsmand som pressechef i Udlændinge- og Integrationsministeriet.
Kan ministeren godt se, at der er et underligt sammenfald af socialdemokratiske ansættelser i fortiden og nu ansættelser som neutrale embedsmænd i den her regering?
Nicolai Wammen (S), 2020-05-13:
Jeg har fuld tillid til, at mine kollegaer som ministre og de ministerier, de har ansvaret for, har en fuldstændig professionel tilgang til ansættelse af embedsmænd.
Der er tilgangen den, at man ansætter den ansøger, der måtte være mest kvalificeret til stillingen, og at det ikke beror på en partipolitisk opfattelse, om man får jobbet eller ej.
Så enkelt er det.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-13:
Men kunne det simpelt hen være, at man i den her etpartiregering, måske som et udslag af en fornemmelse for magten, simpelt hen synes, at den vigtigste kvalifikation ved en embedsmand er, at vedkommende måtte tænke ligesom ministeren selv?
For det her billede er jo ret entydigt, og jeg er ret sikker på, at hvis det her var noget, vi kunne læse op vedrørende Ungarn f.eks., så havde udenrigsministeren stået og tordnet imod de tiltagende diktatoriske forhold i Ungarn – eller Polen eller andre steder.
Tror finansministeren ikke, at jeg har ret i det?
Nicolai Wammen (S), 2020-05-13:
Nej, det tror jeg ikke, og jeg synes, den bemærkning taler for sig selv.
Når man ansætter embedsfolk i Danmark – og det er, uanset hvad det er for en regering, der sidder – så har jeg en tiltro til og en forventning om, at man gør det på et professionelt grundlag ud fra de faglige kvalifikationer, ansøgeren måtte have, og ikke ud fra hvilken politisk overbevisning vedkommende måtte have.
Peter Skaarup (DF), 2020-05-13:
Det er jo et tema, der har været meget fokus på, siden den socialdemokratiske regering tiltrådte, lige så vel som der har været fokus på det, når der har været borgerlige regeringer. Man kan sige, at det nye og det betændte set med Dansk Folkepartis øjne er, at der er så stort et personsammenfald mellem folk, der tidligere har været ansat i sammenhæng med Socialdemokratiet, og ansatte i de her pressechefstillinger.
Nu skal man jo ikke forveksle tingene, for ét er spindoktorer, og der er man jo helt med på, at det er en politisk stilling.
Det er en person, der går ind og ud med ministeren.
Men for så vidt angår pressecheferne, er det jo helt anderledes.
Det skal jo være totalt politisk neutrale embedsfolk, som er ansat under helt andre vilkår end spindoktorer.
Og der er mit spørgsmål til finansministeren så: Er det ikke betændt og dårligt for demokratiet, hvis der er et personsammenfald mellem socialdemokrater og så folk i de her pressechefstillinger, som skal være politisk neutrale?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-13:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan lige så godt indlede med at sige, at jeg jo ikke kommer til at give et konkret tal, og i øvrigt er det seneste, jeg så, at det tyske smittetryk er steget til over 1 – sådan som jeg husker det.
Jeg tror sådan set heller ikke, at forventningen er, at jeg svarer på spørgsmålet.
Spørgsmålet om genåbningen af grænserne er som bekendt et spørgsmål, som man bliver nødt til at se i sammenhæng med den generelle genåbning af Danmark.
Man kan med andre ord ikke betragte alle ønsker om genåbning af Danmark isoleret.
For hvis man kun ser på de enkelte ønsker hver for sig, så tror jeg næsten altid at svaret vil være: Det her vil være relevant at åbne op for.
Men de enkelte elementer kan ikke ses adskilt; de hænger sammen.
Det er jo helt afgørende, at vi ikke risikerer, at den positive udvikling, som vi har haft i Danmark, bliver sat over styr.
Jeg er derfor også rigtig glad for den brede aftale, som regeringen og Folketingets partier har indgået, om en gradvis og kontrolleret genåbning af Danmark, for der er ingen grund til at skjule, at det er rigtig svære prioriteringer, når vi skal vælge tempoet og rækkefølgen for genåbningen af Danmark.
Som det er spørgeren bekendt, indgår der i den aftale, som regeringen har indgået med Folketingets partier, at regeringen inden den 1. juni 2020 vil melde ud om indrejserestriktionerne.
Regeringen følger i den forbindelse naturligvis udviklingen i smittetrykket herhjemme og udviklingen i vores nabolande tæt.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-13:
Tak for svaret.
Jeg føler anledning til at understrege, at vi ikke lægger op til at handle uforsvarligt og uansvarligt, og derfor skal det hele selvfølgelig foregå sundhedsmæssigt forsvarligt.
Det vil jeg gerne understrege.
Det går jeg også ud fra er gældende for alle øvrige elementer i genåbningen af det danske samfund.
Det har jeg i hvert fald lyttet mig til, altså at statsministeren har taget det forbehold, at alt det her forudsætter, at udviklingen fortsætter i en positiv retning.
Det må naturligvis også gælde en åbning af grænsen; det er klart.
Det vil jeg gerne slå fast.
Jeg mangler stadig – og det bliver jeg nødt til at spørge om – viden om, hvad det er for sundhedsmæssige, sundhedsfaglige beregninger, der ligger til grund for, at regeringen fastholder, at grænsen ikke kan åbnes.
Og det skal ses i lyset af det, som fru Eva Kjer Hansen var inde på tidligere, nemlig:
Hvad er forskellen på, at en fra hovedstadsområdet tager til Vestjylland, og at en fra Nordtyskland tager til Vestjylland?
Hvilken påvirkning vil det have på smittetrykket?
Kim Valentin (V), 2020-05-13:
Tak til ministeren.
Det svar er jeg faktisk rigtig glad for, for det ligger meget i forlængelse af det, jeg vil spørge videre ind til.
Jeg er sikker på, at der også kan findes en god sammenhæng imellem det, som vi mener på vores side, og det, som ministeren mener på sin side.
Og så ryger moralen i sidste ende.
Der er jo dem, som ikke kan, og så er der dem, der ikke vil.
Hvis man er en af dem, der ikke kan, ja, så er det jo svært at plukke håret af en skaldet.
Og så er der dem, der ikke vil.
Hvor mange af dem, der så er blandt dem, der skylder de 129 mia. kr., der er ude at rulle lige i øjeblikket – det er et tal, der er steget med 11 mia. kr. over det sidste år – er jo svært at sige.
Det er mange penge.
Til sammenligning brugte vi 42,6 mia. kr. på folkeskolen.
Derfor vil jeg spørge ministeren
: Hvad er ministerens holdning til, at gælden bliver ved med at vokse, selv om, som ministeren siger, inddrivelsessystemet faktisk er blevet lidt bedre?
Morten Bødskov (S), 2020-05-13:
Det er jo desværre ikke er nogen hemmelighed, at den offentlige gældsinddrivelse har været udfordret gennem flere år, kan man rolig sige, og at gælden til det offentlige i dag er på et historisk højt niveau.
Jeg kan også konstatere, at sammenbruddet på gældsområdet i efteråret 2015 fortsat trækker spor, men jeg er samtidig glad for, må jeg sige, at arbejdet med at genoprette hele gældsområdet er i god gænge.
Der er selvfølgelig endnu et stykke vej igen, men med færdigudviklingen af det nye inddrivelsessystem og tilkoblingen af over halvdelen af de offentlige kreditorer er væsentlige milepæle faktisk nået.
Men når det er sagt, er man selvfølgelig også nødt til at se i øjnene, at med de nuværende lovgivningsmæssige rammer for inddrivelse af gæld til det offentlige er der udsigt til, at gælden fortsat vil stige på trods af fuld genopretning på gældsområdet.
Skatteforvaltningen, som det hedder, inddriver gæld på vegne af alle offentlige kreditorer.
Det betyder, at ud over at inddrive ubetalte skatter og afgifter fra borgere og virksomheder, inddriver Skatteforvaltningen også alt fra ubetalte biblioteksbøder til børnebidrag, su, tog- og politibøder.
Når gælden ender til inddrivelse hos Skatteforvaltningen, er den allerede forgæves forsøgt opkrævet hos skyldnere.
Ved udgangen af 2019 skyldte over 1 million danskere over 100 mia. kr. til det offentlige.
Det svarer til, at hver femte dansker har gæld til det offentlige.
Gældsstyrelsen er, som reglerne er indrettet i dag, afskåret fra at inddrive gæld hos en tredjedel af skyldnerne.
Det er i sagens natur slet ikke holdbart, at gælden fortsætter med at stige, fordi folk ikke betaler det, de skylder fællesskabet.
Det udfordrer den skattemoral, vi har i Danmark, som er høj, og altså også den forventning, vi har, til og om, at enhver svarer sit, samtidig med at det selvfølgelig også er med til at svække tilliden til Skatteforvaltningen.
Derfor har jeg indkaldt til brede drøftelser i Folketinget.
Vi har en bred forligskreds og aftalekreds, som sidder og drøfter det her.
Der er ingen tvivl om, at hvis det her skal ændres, skal vi også ændre både værktøjet og lovgivningen på området.
Kim Valentin (V), 2020-05-13:
Tak til formanden.
Hvilke initiativer vil ministeren tage for at vende den negative udvikling i gælden til det offentlige, som også før coronakrisen voksede, uden udsigt til, at staten er i stand til at inddrive de penge, som borgere og virksomheder skylder?
Morten Bødskov (S), 2020-05-13:
Det, vi kigger på, er jo, om man vil, beskatningsdelen af det.
Og det er helt relevant.
Det er ikke bare i den pågældende sag, det er også andre store danske virksomheder, som er havnet i samme problem ikke bare her i landet, men jo også uden for landets grænser.
Men vi sidder og kigger på det med danske øjne, og det vil være noget af det, som vil indgå i de videre drøftelser, vi har, og som jeg føler mig ret overbevist om at spørgerens parti også vil være involveret i.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-05-13:
Det er jo altid rart, når noget bliver ordentligt behandlet, men vi har jo hastet rigtig mange ting igennem, og vi har nogle mennesker, der lige nu ikke ved, hvilket ben de skal stå på, for det her går vældig meget ud over deres økonomi.
Så skal de risikere smitte og rejse, eller skal de blive her i trygge Danmark, indtil vi har en lidt mere sikker situation?
Morten Bødskov (S), 2020-05-13:
Man er meget velkommen til at sende det over til mig som et spørgsmål, selvfølgelig.
Men jeg kan sige helt generelt, at vi sidder og kigger på det her.
Det er ét element af de mange ting, som vi jo står over for, når vi ser på udfordringer som følge af krisen.
Så det er det, jeg kan svare på nuværende tidspunkt.
Det er ikke nogen afvisning af det, tværtimod er det et ønske om at prøve at kigge på det, så det også bliver ordentligt behandlet.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-05-13:
Men så lad mig lige spørge sådan her: Skal Torben blive i Danmark og risikere dobbeltbeskatning, eller kan ministeren komme med en forsikring om, at det ikke sker?
Eller hvad skal Torben gøre?
Morten Bødskov (S), 2020-05-13:
Det er rigtigt.
Jeg har også selv fået henvendelser, og det er også derfor, at jeg flere gange har kvitteret for dem over for spørgeren og andre og jo har sagt, at det er noget af det, som vi sidder og kigger på.
For det er klart, at der er flere forskellige vinkler på, hvordan ens hverdag, ens livssituation bliver påvirket af den forfærdelige krise, vi er i.
Så vi sidder og kigger på det, og det er noget, som vi kigger på, også i sammenhæng med de øvrige initiativer, der er.
Jeg føler mig ret overbevist om, at spørgerens parti også vil blive inviteret til videre drøftelser af de samlede initiativer til, hvordan vi kommer videre på den anden side af den her krise.
Astrid Krag (S), 2020-05-13:
Men det er jo ikke rigtigt, for det har hele vejen igennem været klart, at der var to steps i at ændre i bekendtgørelserne.
Den første kunne vi gøre umiddelbart, og det gjorde vi umiddelbart og, oplever jeg, i øvrigt i enighed, partierne og regeringen.
Men den anden del af bekendtgørelsesændringen, der handler om besøgsrestriktionerne, har vi hele tiden vidst havde et andet tidsperspektiv end den første lempelse.
Jeg er ked af det, hvis spørgeren ikke har fået det taget ned fra forhandlingerne, men det har ikke på noget tidspunkt været sådan, at man bare med et snuptag kunne ændre i forhold til besøgsrestriktionerne, fordi de sundhedsfaglige retningslinjer skulle kunne følge med.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-13:
Nu har vi jo siddet med bind for øjnene, for vi har ikke haft de sundhedsfaglige retningslinjer.
Vi indgår en aftale, og forventningen er, at det går hurtigt.
Jeg ved, at jeg ikke er den eneste ordfører, som synes, at det her er gået for langsomt, og at det har været en langsommelig proces i forhold til at få ændret bekendtgørelsen.
Jeg ved, at alle ordførerne er meget interesseret i det her område, også i forhold til at sikre, at man kan få besøg.
Men så vil jeg spørge ministeren for sidste gang: Kan ministeren så sikre, at man på alle landets botilbud vil gøre alt, hvad man kan, for at åbne op for besøg i forhold til også at følge de sundhedsfaglige retningslinjer, eller vil vi se kommuner, som ikke åbner op for besøg på botilbuddene?
Astrid Krag (S), 2020-05-13:
Jeg kan også sige, at det ikke var i forgårs, der blev indkaldt til det møde, der var i dag.
Det var den 6. maj, og det var som bekendt ikke i forgårs.
Det er gået langsomt, det er jeg enig i, og det har jeg også givet udtryk for tidligere i dag, men det er jo, fordi vi har brug for, at de sundhedsfaglige forholdsregler er på plads, inden vi åbner op for besøg på et område, hvor der er sårbare borgere, og hvor vi heldigvis har kunnet holde smittespredningen ude.
Det er vigtigt også at gøre fortsat, og det håber jeg ordføreren er enig med mig i.
Samtidig glæder jeg mig over, at vi nu her senere i dag åbner for besøg på landets botilbud.
Og ja, jeg vil selvfølgelig være dybt optaget af, at det bliver en virkelighed i hele landet.
Morten Bødskov (S), 2020-05-13:
Jamen det er uholdbart, og det er jo heller ikke noget nyt for spørgerens parti, at gælden bliver ved med at vokse.
Det gjorde den jo i den grad også under den daværende regering.
Men det er ikke nogen undskyldning, for vi har en fælles udfordring.
Jeg tror, man må sige det sådan, at når man ser på det, er det jo et helt forvaltningsområde, som er brudt sammen.
Det er det, der er virkeligheden.
Det tager tid at genopbygge det.
Det koster mange penge at genopbygge det.
Vi får stadig gældsposter ind fra de her offentlige kreditorer, som er fejlbehæftede, og det tager enormt lang tid at finde ud af, hvad det er for nogle data, der helt nøjagtig står deri.
Så der er et enormt genoprydningsarbejde i gang nu.
Det kommer vi til at fortsætte, og det håber jeg også at spørgerens parti har en interesse i at være med i.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-05-13:
Vil ministeren ændre gældende regler, således at udenlandsdanskere, der i dag er hjemkaldt på grund af coronakrisen og derfor p.t. opholder sig i Danmark, ikke bliver ramt af øget beskatning?
Morten Bødskov (S), 2020-05-13:
Tak for det, formand.
Tusind tak for spørgsmålet.
Det ser vi dagligt masser af eksempler på, desværre.
Som jeg tidligere har tilkendegivet vil det efter min opfattelse være fornuftigt at se på tiltag, der kan afbøde nogle af konsekvenserne af, at personer opholder sig i Danmark i længere tid på grund af covid-19-krisen.
Et længere ophold i Danmark under coronakrisen kan jo få betydning for de udenlandsdanskere, der bor fast i udlandet, fordi de risikerer at blive fuldt skattepligtige i Danmark.
Et længere ophold i Danmark kan også få betydning for, om bl.a. udstationerede danskere med familie og bopæl her i landet fortsat kan være omfattet af de særlige regler om lempelig beskatning af udenlandsk lønindkomst.
Det er de regler, som spørgeren måske ved findes i det, der hedder ligningslovens § 33 A.
Jeg har selvfølgelig forståelse for, at berørte personer ønsker svar på, om de her gældende regler vil blive ændret, så de altså ikke bliver fuldt skattepligtige i Danmark eller vil miste den lempelige beskatning af deres udenlandske lønindkomst, hvis de overskrider grænserne for det, der er det centrale her: hvor lang tid man kan opholde sig i Danmark.
Der er ingen tvivl om, at den krise, vi befinder os i nu, har store konsekvenser for hele det danske samfund.
Regeringen har jo i første omgang iværksat en række enormt store hjælpepakker til samlet set 400 mia. kr. til danske lønmodtagere og dansk erhvervsliv.
Det har været nødvendigt at sikre, at de her hjælpepakker så hurtigt som overhovedet muligt kom til verden for at sikre, at dansk økonomi kunne komme bedre igennem krisen.
Så regeringen har jo ligesom to veje til håndtering af den her krise.
Lige nu holder vi hånden under dansk økonomi og danske arbejdspladser, og i takt med at samfundet åbner igen, ja, så skal vi sætte ind med, om man vil, målrettede vækstpakker.
Men samlet set vil jeg gerne være med til at se på nye initiativer, som også kan afhjælpe det her problem.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-05-13:
Nu er det første gang, vi drøfter det her i salen, men det er dog ikke helt nyt, for min partifælle har tidligere stillet et spørgsmål om det her.
Herudover har jeg stillet et spørgsmål, og der fik jeg det glædelige svar, at ministeren var i gang med at overveje, hvad der kunne ske på det her område, fordi man godt kunne se problemet.
Så stillede jeg et nyt spørgsmål, der gik ud på, hvad tidshorisonten var i det her, og hvornår ministeren var færdig med sine overvejelser, og det kunne jeg ikke få nogen tidshorisont på.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå, fordi sagen jo egentlig er ret enkel.
Det drejer sig om nogle mennesker, der er rejst til udlandet, enten fast eller knap så fast, og de er blevet kaldt hjem.
Det skal vi da have gjort et eller andet ved, sådan at de ikke risikerer at blive beskattet både i det land, de har opholdt sig i, og så nu også i Danmark.
For lige at tage et lille eksempel fra virkeligheden: For den ene gruppe mennesker drejer det sig om 42 dage; de er gået.
For den anden gruppe er det 180 dage, og der hører en, der hedder Torben, ind under.
Torben er etnisk dansker.
Han er midt i fyrrene, født og opvokset her i Danmark, men lider af en hudsygdom.
Torben får så vide, at det bedste for ham er at bo et sted, hvor der er lidt bedre vejr, end der er i Danmark.
Derfor rejser han til Spanien.
Det gør han i 2014, og han har overholdt alle de regler, man nu kan med 180-dagesreglen osv., og har kun været hjemme i Danmark en gang imellem.
Men den 7. marts 2020 flyver Torben til Danmark, hvor han skal besøge familie og venner i en periode af 16 dages varighed.
Torben ser ministerens pressemeddelelse og tænker: Jeg må hellere blive hjemme.
Men tiden går, tiden den går.
Så hvad skal Torben gøre nu, fordi han kun må være hjemme 14 dage mere?
Kim Valentin (V), 2020-05-13:
Man kan jo ikke gå ind i en spørgsmålsrække i øjeblikket uden at nævne corona, og derfor gør jeg det også her.
Det gør jeg selvfølgelig, fordi der er rigtig mange momskreditter og skattekreditter derude i øjeblikket.
Derfor må jeg jo spørge ministeren om noget.
Det er forhåbentlig ikke sådan, at det er ministerens opfattelse, at alle de penge, som er sendt ud i moms- og skattekreditter, kun kommer tilbage med 20 pct., for det er det, de gør i øjeblikket på alt det andet.
Har ministeren regnet på det?