Mogens Jensen (S), 2019-12-19:
Det er jo et lovforslag, hvor vi skal tilpasse lovgivningen til to nye EU-forordninger på plantesundhedsområdet samt sikre et hjemmelsgrundlag for den øvrige gældende frø- og plantekontrol i Danmark.
Og et par klassiske eksempler på det, som jo også gik ud over Danmark, var konsekvenserne af elmesygen i sin tid og kartoffelsygdommen ringbakteriose.
Klimaforandringerne vil kunne forstærke skaderne hos os, hvis ændringerne i klimaet begunstiger levevilkår for nye planteskadegørere.
Og det er jo endnu et argument for, at vi grundigt holder øje med plantesundhedssituationen og også forebygger mod nye eskalerende problemer.
FN har jo lige udnævnt 2020 som det internationale plantesundhedsår under sloganet »Protecting Plants, Protecting Life«, og det spiller jo godt sammen med introduktionen af det nye EU-plantesundhedsregelsæt og også vores nye danske lov.
Plantesundhedsåret skal være med til at sætte globalt fokus på, at planter er grundlaget for liv og også vores fødevareproduktion, og det er vigtigt at undgå at sprede alvorlige planteskadegørere med den internationale samhandel og også vores rejseaktivitet.
Så lovforslaget er jo altså en tilpasning af dansk plantesundhedslovgivning i overensstemmelse med EU's nye forordning og også EU's ændrede forordning om offentlig kontrol.
Samtidig forenkler vi lovgivningen på planteområdet, idet vi samler reglerne om produktion og salg af planter med reglerne om plantesundhed og også inkluderer uønskede hjemmehørende plantearter som bl.a. flyvehavre.
De nye forordninger kommer til at indebære, at myndighederne i Danmark, og det er Landbrugsstyrelsen, skal have et styrket fokus på forebyggelse og bekæmpelse af spredning af alvorlige planteskadegørere, og det vil betyde en række meropgaver for Landbrugsstyrelsen i forhold til øgede undersøgelser, et skærpet beredskabsapparat, screening for nye trusler, en styrket informationsindsats og en styrket kontrol, herunder en skærpet importkontrol for planter og planteprodukter fra tredjelande.
Danmark har en stor eksport af planter, herunder frø, til lande både i EU og uden for, og et højt beskyttelsesniveau er derfor af stor vigtighed for, at vi kan opretholde den eksport, da et eventuelt udbrud af en planteskadegører kan få store konsekvenser for landbrugs-, gartneri- og skovbrugserhvervene, og hermed selvfølgelig dansk eksport og også danske arbejdspladser.
Den nye forordning her betyder også, at flere virksomhedstyper bliver omfattet af loven, og her kan som eksempel nævnes plantegrossister og visse internetbutikker med e-handel til private kunder.
Med forslaget foreslås det at følge normal kutyme på området så den gældende danske gebyrfinansiering af området udvides til også at omfatte de her nye virksomhedstyper, og at gebyrer også skal finansiere den nye, risikobaserede kontrol, herunder opfølgende kontrol af læggekartofler.
Herudover kan erhvervet få udgifter, hvis de ønsker at etablere nye inspektionscentre på grænsekontrolsteder.
Det er dog en mulighed, der gives erhvervet med lovforslaget, og ikke et krav.
Og det foreslås at indføre gebyrfinansiering af den opfølgende kontrol med flyvehavre, og den er kun nødvendig, når et inficeret areal ikke er blevet bekæmpet, som man har pligt til.
Og det gør vi jo, fordi flyvehavre har nemt ved at sprede sig, og dermed også ramme naboens marker.
Og ved at indføre det her gebyr, kan Landbrugsstyrelsen styrke kontrollen med flyvehavre og sikre, at inficerede arealer bekæmpes effektivt.