runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Bøgsted (DD), 2024-01-30:
Nu bringer ordføreren selv Vejle Fjord på banen.
Jeg har også set de skrækvideoer, hvor de siger, at der ingen fisk er.
Men lad nu det ligge.
Ordføreren siger, at vi skal kunne fange nogle fisk.
Så vil jeg egentlig gerne bede hr. Søren Egge Rasmussen forholde sig til den nyeste rapport fra DTU, KASU, togt 2, der sejlede samtidig med iltsvindene, der blev dokumenteret vidt og bredt, og som fangede masser af fisk.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-30:
Hvis vi kommer frem til at leve op til vandrammedirektivet, vil vi komme frem til, at vi genopretter nogle standarder for, hvordan vandet skal være.
Så vil vi komme frem til, at der vil være langt flere fisk i de danske farvande, end der er nu.
Den forståelse skal vi komme frem til at der er flere partier der har.
Det er fair nok.
Det skal man jo have lov til at mene.
Men helt ærligt er det en kæmpe opgave at leve op til vandrammedirektivet, og det har Folketinget ikke vist hvordan man gør.
Kim Edberg Andersen (UFG), 2024-01-30:
Det er jo altid en fornøjelse, når man følger med på tv, at høre Enhedslisten fuldstændig uden blusel ville have kvalt først fiskeri og nu landbrug.
Når man så bliver spurgt ind til de her fejlkoblinger, er det sådan noget med, at det skal vi da også have styr på.
Alligevel står man og påstår, at 70 pct. af udledningen er fra landbruget.
Jeg har været kloakmester i mange år, og jeg har aldrig nogen sinde fundet ud af, hvor mange fejlkoblinger der er, for det ved man ikke.
Det er i byzonerne.
Så det skal man jo ikke være efter.
Jeg har siddet i Limfjordsrådet.
Der er masser af fisk.
Hummeren er kommet ind over revlen.
Der er Skive – sjovt nok også lige ved en by – hvor vi mangler fisk, og hvor der også er noget iltsvind; der er mange ting.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-30:
Nu har man opgørelser over, at af kvælstofforureningen ud i vores vandmiljø kommer 70 pct. fra landbruget.
Det er jo ikke noget, jeg har fundet på.
Så er der en 20 pct., der kommer fra vores natur, som også har en afledning af næringsstoffer, og så er der ca. 10 pct. fra bysamfundene.
Det kan man godt forsøge at italesætte, som om det er bysamfundene, der har hele forureningsproblemet.
Det er bare ikke sådan, det er, og det er ikke nogle fakta, jeg har fundet på.
Så sådan er det.
Lev med det.
Kim Edberg Andersen (UFG), 2024-01-30:
Jamen det der med at leve med det fører jo lidt tilbage til det, ordføreren var inde på om den private ejendomsret.
Der var Enhedslisten jo fortalere for, at det ikke gjaldt for alle.
Så det giver god mening, at Enhedslisten stadig væk er på det kommunistiske spor.
Men virkeligheden er bare, at det så kræver, at man mener, at landmænd, der bor nordenfjords i Nordjylland, åbenbart driver landbrug på en helt anden måde end dem, der bor søndenfjords.
For nordenfjords kan Enhedslistens ordfører jo ikke finde et eneste sted, hvor åerne løber ud i Limfjorden og landbruget dræber alting.
Virkeligheden er bare, at det største afvandingsområde ligger nordenfjords.
Vil Enhedslistens ordfører ikke lige fortælle mig, hvad det er, nordjyderne nordenfjords fra gør anderledes end nordjyderne søndenfjords fra, når de driver landbrug?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-30:
Jeg vil glæde mig over, at der bliver en genforhandling af den her landbrugsaftale.
Den landbrugsaftale kunne have været langt bedre.
Nu har vi et vandrammedirektiv, hvor vi skal nå i mål med at opnå god økologisk kvalitet i alle vandområder, også Limfjorden.
Så vil jeg samtidig glæde mig over, at der er to borgerlige partier mindre i landbrugsaftalen, end der var, da vi indgik den.
Hverken Nye Borgerlige eller Kristendemokraterne er med lige i øjeblikket, og det gør, at jeg forhåbentlig sammen med andre fornuftige kan få større indflydelse inde ved forhandlingsbordet.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-01-30:
Jeg tror faktisk, ordføreren sagde: »Det er ikke noget, vi har fundet på«.
Der vil jeg bare gerne henlede opmærksomheden på og stille det spørgsmål, om ikke ordføreren så også er bekendt med, at man faktisk igennem mange år har efterspurgt mere validitet i de tal, der kommer i forhold til overløb, og at det faktisk i nogle af de nyeste rapporter jo bliver skitseret, at der er et sandsynlighedsspænd på op til 110 pct. i forhold til de 70 pct., som ordføreren var inde på lige før.
Der er jo faktisk den vurdering, at sandsynlighedsspændet er betydeligt.
Altså, i forhold til at komme med de valide tal må ordføreren jo også have hørt om, at der er problemer med at få tallene belyst og valideret.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-30:
Jeg har gentagne gange lagt mærke til, at Danmarksdemokraterne ikke vil komme frem til den erkendelse, at landbruget har en negativ miljøeffekt på vores hav.
Hver eneste gang der er en chance for at snakke om, at det helt sikkert er Hedensted Kommunes håndtering af spildevand og andre kommuners håndtering af spildevand, trækker man det frem.
Det synes jeg er lidt mærkeligt, når nu man ved, hvor lille en del af den samlede kvælstofbelastning der kommer fra vores byer.
Hvad er det for en taktik, man har?
Vil man lave en eller anden by-land-konflikt, som er helt ved siden af fakta?
Jeg synes, det er langt ude, og jeg synes da, at ordføreren skulle tage hjem til Hedensted og få styr på sit spildevand.
Hvis det ikke er nok med Hedensted, så tag da Horsens Kommune med også og få dem til at få styr på det også.
Så kan de også få helt styr på de der havbrug, der ligger derude, som de overhovedet ikke har styr på, og som ordføreren tidligere i sin kommentar måtte erkende at kommunen var for lille til at kunne håndtere.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-01-30:
Det er jo ikke et tal, jeg har fundet på.
Det er et faktumtal.
Jeg bruger sådan set bare det samme argument, som ordføreren brugte lige for ganske få minutter siden.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren om noget helt andet: Når vi nu taler om landbrug, deler Enhedslisten så det fatamorgana, der er kommet fra de her mange græsrodsbevægelser, om, at vi skal fjerne 95 pct. af al dansk kvæg fra Danmark, 70 pct. af alle grise fra Danmark og 75 pct. af vores fjerkræ?
Deler Enhedslisten egentlig den fremtidsvurdering?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-30:
Jeg synes, det er et rigtig godt debatindlæg, en række grønne organisationer er kommet med, der ligesom viser, hvor meget vi skal omstille vores landbrug for at kunne løse de miljøudfordringer, vi har.
Så det synes jeg var rigtig godt.
De går længere, end Enhedslisten har udviklet politik til, og det lader vi os inspirere af.
Så vil jeg stille og roligt glæde mig over, at der er endnu et borgerligt parti, som jeg ikke skal møde inde ved forhandlingsbordet, når vi skal genforhandle landbrugsaftalen, fordi Danmarksdemokraterne heller ikke er med.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-01-30:
Tak, formand.
Det er jo kun et lille års tid siden, at vi sidst debatterede et lignende forslag om forbud mod minkavl fremsat af Enhedslisten, SF og Alternativet, og her forpassede vi desværre chancen for at lade være med at genstarte et meget uetisk erhverv.
Men hvad er det så, der er sket siden da, siden jeg mener, at vi igen i dag skal debattere det her, altså et generelt forbud mod pelsdyravl?
Jo, flere og flere mennesker har fået øjnene op for, hvad der reelt foregår på pelsdyrfarmene, og flere og flere lande indfører forbud.
Der også sket det, at en forfatter har udgivet en bog, hvor hun minutiøst optrævler forholdene i den danske minkbranche og dyrenes lidelser.
Bogen »Det blinde øje« udkom i efteråret og blev læst vidt og bredt og også af flere ministre, har jeg noteret mig.
Forleden gav jeg også ministeren bogen, og jeg håber, at han har haft tid til at læse den.
Med forfatterens tilladelse vil jeg i hvert fald læse et lille udsnit af bogen op, så det forhåbentlig kan slå tonen i debatten lidt an.
Jeg citerer: I et nummer af medlemsbladet Dansk Pelsdyravl fra 2013 regnede to veterinæruddannede huldstyringsrådgivere fra Kopenhagen Fur ud, at med en fremgang på bare 0,2 hvalpe pr. tæve kunne avleren med de aktuelle skindpriser få en merindtægt på 50.000 kr. pr. 1.000 tæver, idet de medregnede, at 4 pct. af minkene døde undervejs.
Lykkedes det producenten at øge hvalperesultatet med 0,3 hvalpe, lød ekstraindtægten på 150.000 kr. pr. 1.000 tæver og så fremdeles.
Topscorerne blandt de 13 produktionsanlæg, som de veterinæruddannede rådgivere havde fulgt, havde formået at hæve resultatet med 1,3 hvalpe – en merindtægt på svimlende 650.000 kr. pr. 1.000 tæver.
Udsultning af dyrene var en millionvirksomhed.
Citat slut.
Med de her ord håber jeg, vi kan få en god og sober debat, hvor vi faktisk taler om dyrene og deres ret til et liv uden lidelser.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-01-30:
Lad mig starte med at sige, at der i hvert fald var én ting, som jeg er enig med ordføreren for Enhedslisten om.
Det er netop ordene vores fælles hav.
For havet er fælles, men det er ikke kun fælles for Danmark; det er fælles med mange andre lande.
Når man ser på f.eks. Østersøen og op igennem bælterne, kommer der cirka 820.000 mio. t kvælstof om året.
Danmark udleder 56.000 t.
Lad os sige, vi fjerner det hele.
Mener Enhedslisten virkelig, at så har vi reddet det hele, hvis ikke der bliver gjort noget i de andre lande?
Det er jo ikke kun dansk landbrug, der har noget at skulle have sagt her.
De kan ikke fjerne det hele.
Du kan tage området oppe ved Limfjorden fra Aalborg og så nordpå op til Asaa: Der har ikke været trawlfisket i 40 år, der har ikke været udledt alle mulige ting dertil i 40 år, og alligevel er det ikke kommet tilbage dér.
Mener Enhedslisten virkelig, at vi redder det hele ved kun at have fokus på dansk landbrug i Danmark og sige, at de bare skal reducere en masse, og at så har vi reddet det hele?
Ida Auken (S), 2024-01-30:
Tak for ordet, og tak til Enhedslisten, SF og Alternativet for at sætte fokus på tilstandene i det danske vandmiljø.
Beslutningsforslaget indebærer en genindførelse af lov om randzoner, og formålet med dette er at bidrage til den målrettede regulering, som har til formål at genoprette en god miljøtilstand i danske vandløb, søer, kystvande og lignende.
Et sundt vandmiljø er meget afgørende for Socialdemokratiet.
Derfor er det vigtigt for mig indledningsvis at klargøre, at vi anerkender og støtter de positive intentioner bag beslutningsforslaget.
Forslagsstillerne fremhæver de forfærdelige iltsvind, som vi i sensommeren 2023 var vidner til.
I Socialdemokratiet er vi helt enige i, at dansk landbrug skal omstille sig i en grøn og mere miljøvenlig retning, og det tror vi også er det bedste for landbruget.
Vi er også enige i, at hvis ikke de frivillige virkemidler bringer os i mål, skal der tages endnu mere hårdhændede midler i brug, for vi skal nå vores mål.
Det er netop det, vi skal se på, når vi her i 2024 genbesøger landbrugsaftalen.
For målet er klart: Vi skal have rent vand i Danmark.
Landmændene kan allerede i dag udlægge randzoner som en del af den nuværende kvælstofindsats i den målrettede regulering, så vi anerkender fuldt ud, at randzoner nogle steder er en vigtig del af løsningen til at få livet tilbage i vores fjorde, søer og vandløb.
Da vi lavede landbrugsaftalen, indgik vi et bredt forlig, som bl.a. sætter rammerne for kvælstofindsatsen og den grønne omstilling af dansk landbrug frem mod 2030.
Vi synes, at det er i den sammenhæng, man skal tage nye initiativer i brug.
Så for at opsummere: Vi er i Socialdemokratiet glade for, at opmærksomheden bliver fastholdt på det her område.
Det skal forslagsstillerne have tak for.
Det er derfor, vi har lavet en akutpakke for vandmiljøet, bl.a. sammen med flere af forslagsstillerne, som jeg ved miljøministeren også glæder sig til at forhandle og udmønte.
Når vi her i foråret skal forhandle en CO 2 -afgift på landbruget, kommer det også til at have en gavnlig effekt på vandmiljøet.
Fra Socialdemokratiets side vil vi i hvert fald presse på for at en afgift bliver konstrueret således, at landbruget får et markant større incitament til at omstille sig bæredygtigt og grønt.
Men som nævnt mener Socialdemokratiet, at spørgsmålet om randzoner skal afklares i forbindelse med vores brede landbrugsaftale som en del af genbesøget, og derfor kan vi ikke støtte op om beslutningsforslaget.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-01-30:
Ja, det er det faktisk.
Vi har jo på nogle af de samråd, vi har haft i Miljø- og Fødevareudvalget med miljøministeren, også kunnet se, at svaret har været, at man vurderer, at omkring 30 pct. af alt det vand, der kommer ind igennem systemerne, aldrig når frem til rensningsanlæggene, men at det forsvinder lidt som uvedkommende vand.
Der er dårligere rørføringsanlæg til mange af vores rensningsanlæg, og det er dyrt for kommunerne og for deres spildevandsselskaber at vedligeholde og udbygge deres spildevandsanlæg.
Så skal vi jo ikke glemme, og det er også dem, som hr. Erling Bonnesen spørger ind til, de her næsten 5.000 overløbsbygværker, vi har i Danmark, og som jo også bevidner, at der er en stor uregistreret udledning via dem.
Derfor skal det hele med ind i ligningen.
Erling Bonnesen (V), 2024-01-30:
Jeg er utrolig glad for, at vi kan hjælpe hinanden med at få sat fokus på det og lige præcis også det sidste omkring det uregistrerede.
Det er jo også væsentligt at få fokus på det; det er klart.
Det er jo ikke registreret, men så må vi komme lidt tættere på, hvor omfangsrigt det er, og noget kunne jo tyde på, at det er mere omfangsrigt end som så.
Det er der i hvert fald en del der peger på.
Omkring de registreringer, der så er foretaget, kører der jo lige aktuelt også en debat hvorvidt man nogle steder måske på sådan lidt forskellige måder har prøvet at klare det.
Det behøver vi ikke at komme nærmere ind på i den her debat, men jeg vil bare kvittere for, at vi kan hjælpe hinanden med at få sat fokus på det, så vi får set på alle presfaktorerne.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-01-30:
Ja, og det kom jo nok ikke som den store overraskelse, efter at hr. Erling Bonnesen også lige har hørt mit svar på det første spørgsmål.
Så er det jo ikke nogen hemmelighed, at jeg selv har en baggrund i et af de her kommunale spildevandsselskaber, og at jeg har brugt meget af min tid på at diskutere det ud fra en lokal vinkel, og den var der jo måske mange politikere der skulle tage lidt med ind i deres overvejelser.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-30:
Man skal godt nok være en dygtig udenomssnakker og overløbsordfører af en vis karakter, hvis det er sådan, at man vil gøre den forurening, der kommer fra husstande, og som er under 10 pct., til hovedproblemet.
Der er noget af kvælstofudledningen, som kommer fra naturarealer ude i vores vandmiljø, men 70 pct. – ca. 70 pct. – kommer fra landbruget.
Man kan ikke komme i mål med vandrammedirektivet uden at lave noget effektivt, som kan reducere landbrugets kvælstofforurening.
Det kan altså ikke nytte noget, at Danmarksdemokraterne vil snakke om et eller andet spildevandsrør, som ikke er blevet registreret osv.
Jeg synes da, at ordføreren skal gå hjem til Hedensted og få styr på det, hvis det er sådan, at ordføreren i flere år har arbejdet med lokal spildevandsrensning.
Så få da styr på det lokalt.
Så vidt jeg ved, har ordføreren stadig væk en vis tilknytning til byrådet dér.
Er det ikke korrekt, at vi er nødt til at lave noget effektivt over for landbruget, hvis vi skal i mål med vandrammedirektivet?
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-01-30:
Jeg er utrolig glad for, at hr. Søren Egge Rasmussen ved rigtig meget om Hedensted Kommune.
Det hilser jeg meget velkommen.
Men så synes jeg måske også, at spørgeren skulle reflektere lidt over, at vi jo kan se på de udløbsstatistikker, der er, at på nogle tider af året fylder netop spildevandet fra de her typer, altså industrielt spildevand og spildevand fra private husholdninger, betydelig mere nogle af de her steder.
Vi kan også se, at på mange af vores rensningsanlæg har man faktisk ikke opdateret udstyr til at lave den allerbedste rensning af vores spildevand, inden man leder det ud i vores fjorde, åer og alle mulige andre steder.
Så jeg synes måske også, at Enhedslisten nogle gange skulle prøve at kigge lidt ud over terrænet, havde jeg nær sagt, for at få lidt viden om og indsigt i andre tilhørsforhold.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-30:
Jeg håber da, at Hedensted Kommune har bedre styr på tingene, end det har vist sig i forbindelse med den havbrugssag, der har været, hvor man ikke havde styr på noget som helst.
Nu lyder det til, man heller ikke har styr på sit spildevand.
Ordføreren svarede ikke på, om ordføreren kan se nogle muligheder for, at landbruget kan reducere sin kvælstofforurening, sådan at vi kommer i mål med vandrammedirektivet, eller om det udelukkende er det, at Hedensted Kommune og andre får styr på deres spildevand, som kan bringe os i mål med at få reduceret kvælstofforureningen i vores hav.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-01-30:
Nu er det jo altid rart at vide, hvor meget af den forurening, der har været i Horsens Fjord, der vedrører udledninger fra Hedensted Kommune, og hvor meget der kommer på grund af Horsens Kommune.
Det synes jeg måske også Enhedslisten skulle være interesseret i på et lidt højere niveau.
Så synes jeg jo egentlig også, at hvis man kigger på den måde, som tingene er sat sammen på, er der faktisk rimelig godt styr på den del af det.
Nu spørger ordføreren til Hedensted, og det er jo faktisk sådan, at Hedensted Kommune netop sagde og påberåbte sig, at de ønskede, at Miljøstyrelsen skulle overtage de her miljøgodkendelser af de åbne havbrug, hvilket jo også skete.
Det glemmer ordføreren.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-01-30:
Tak, formand.
Det forslag, vi diskuterer i dag, er ikke bare en miljømæssig nødvendighed; det er en moralsk forpligtelse.
Lov om randzoner, et vitalt redskab i kampen mod vandforurening, blev desværre ophævet i 2016.
Når vi ser billeder fra livet under vandoverfladen, ved vi i dag, at det var en fejl, men i dag har vi mulighed for at rette op på den fejl, hvis vi vil.
I dag har vi en historisk chance for at træffe en beslutning, der kan ændre fremtiden for vores vandmiljøer.
Vi står over for en miljømæssig krise, som kræver vores øjeblikkelige opmærksomhed og handling.
Forslaget her er et afgørende skridt mod at genoprette balancen i vores økosystemer.
Lad mig male et billede af den nuværende situation op: Vores skønne danske fjorde og indre farvande er under en alvorlig trussel.
De områder, der engang var fulde af liv og biodiversitet, er nu forvandlet til en øde ørken under vandet.
Iltsvindet har nået det højeste niveau i 20 år, hvilket er en direkte konsekvens af vores tidligere handlinger eller mangel på samme.
Det her er jo ikke bare tal; det er en realitet, der påvirker hver eneste organisme i vores vandmiljøer, og hvad er kernen i problemet?
Det er overfloden af næringsstoffer og især kvælstoffer, der udledes i vores vandmiljøer.
Her kommer randzonerne ind i billedet som en effektiv løsning.
Ved at genindføre en zone på op til 10 m's bredde langs vandløb og søer, hvor der er forbud mod dyrkning, gødning og brug af sprøjtemidler, kan vi drastisk reducere mængden af næringsstoffer, der når vores vand.
Men det handler ikke kun om at beskytte vores vandmiljø.
Det handler også om at tage ansvar for vores bidrag til at modvirke klimaforandringerne.
Randzonerne vil have en varig klimaeffekt, hvilket er essentielt for at opnå vores klimamål for 2025 og 2030.
De vil bidrage til at reducere CO 2 -udledningerne betydeligt og dermed spille en vigtig rolle i vores samlede klimaindsats.
Vi står over for en udfordring, der kræver modige beslutninger.
En genindførelse af randzonerne er en sådan beslutning.
Det er et bevis på, at vi tager vores forpligtelser over for vandmiljøet alvorligt, og det er et skridt i retning af at sikre, at fremtidens generationer vil kunne nyde godt af de smukke, rene og livlige danske vandmiljøer, ligesom vi har gjort det.
Tak for opmærksomheden.
Mette Thiesen (DF), 2024-01-30:
Tusind tak.
Det gik godt nok stærkt.
Jeg synes egentlig, der er sagt rigtig mange gode ting fra talerstolen.
Jeg tror sådan set ikke, jeg var uenig i en eneste af de ting, som bl.a. hr. Ole Birk Olesen sagde fra talerstolen.
Det her er jo et forslag, hvori det helt generelt foreslås at genindføre de her randzoner, også hvor det ikke altid er den rigtige løsning, og hvor det nogle gange ingen effekt har overhovedet.
I Dansk Folkeparti mener vi sådan set, at vores natur er kulturarv.
Det er noget, vi skal kunne give videre til de kommende generationer, og derfor er vi også meget optagede af, at man selvfølgelig sikrer vores havmiljø rundtomkring ud for Danmarks kyster, og at man sikrer dansk natur, så man ikke har eksempelvis de her golde solcelleørkener osv.
Jeg har overtaget det her forslag fra hr. Peter Kofod, vil jeg bare lige sige.
Jeg vikarierer for ham.
Men helt grundlæggende set stemmer vi nej til det her forslag, for vi mener ikke, det er den rigtige vej at gå.
Erling Bonnesen (V), 2024-01-30:
Tak for det.
Ja, man bliver jo sjældent overrasket, når Enhedslisten er på talerstolen, for det kører stort set i den samme rille, og det er jo så også fair nok.
I dag er det også lige kommet frem, at landbrugssektoren og hele fødevaresektoren helt bredt set har sat ny eksportrekord, og det skal vi være glade for, når der også kommer masser af ønsker fra Enhedslisten til, hvad der skal finansieres på alle mulige måder, hvilket de fleste jo gerne vil være med til.
Det er jo øvelsen.
Det er jo nemt og slapt at stå som Enhedslisten og sige, at vi bare skal lukke erhvervet.
Det løser jo ingenting.
Det vil bare skabe en hel masse andre ting.
Jeg tror så ikke engang, at det i sig selv ville redde vandmiljøet, altså selv om Enhedslisten skulle komme igennem med sin inderste drøm om at lukke erhvervet.
Vi skal se på alle presfaktorer, når vi kigger på vandmiljøet, og derfor er et helt konkret spørgsmål til Enhedslisten: Hvis man skulle komme frem til det, også ved forhandlingsbordet, hvor vi prøver at diskutere forskellige ting, ville Enhedslisten så være med til at lukke for de planlagte overløb fra rensningsanlæggene?
Det ser vi for meget af.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-30:
Men sikke da noget sludder, ordføreren siger!
Vi vil da ikke lukke landbrugserhvervet, vi vil omstille det.
Det er derfor, vi er med i en landbrugsaftale.
Det er derfor, vi har en fordobling af økologien.
Det er derfor, vi har det her plantespor, hvor vi afsætter 2 mia. kr. til at omstille landbruget.
Det er jo den omstilling, vi er for.
Så lad være med at bringe sådan noget sludder ind i Folketingssalen om, at vi vil nedlægge et landbrugserhverv.
Det er så langt ude og useriøst, ovenikøbet fra en ordfører, der har været landbrugsordfører i lang tid.
Det er langt ude.
Kan vi ikke lige få en seriøs debat?
Ordføreren kunne jo ikke angive, hvor det er, at man skal gribe ind for at leve op til vandrammedirektivet.
Venstre havde ikke en eneste løsning på sin palet, på trods af at de har en ordfører, der har været landbrugsordfører i lang tid.
Det er fattigt.
Erling Bonnesen (V), 2024-01-30:
Det er dejligt, at vi kan få vækket Enhedslistens ordfører.
Der er ingen grund til at stå og blive sur på talerstolen.
Jeg beder sådan set bare om, at man prøver at få en seriøsitet på bordet.
Jeg spurgte lige præcis ordføreren om, om han vil være med til at se på alle presfaktorer, når vi nu skal kigge på vandmiljøet.
Det fik jeg ikke noget svar på.
Det synes jeg da både er slapt og fattigt.
Så jeg spørger helt konkret en gang til: Vil Enhedslisten være med til at lukke for de planlagte overløb fra rensningsanlæggene?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-30:
Jeg sagde meget klart, at jeg synes, at alle kommuner skulle have styr på deres spildevand.
Jeg synes, det er relevant at have en kritik af landbruget, som bidrager med 70 pct. af kvælstofforureningen i vores vandmiljø.
Det er der, løsningen er.
Ordføreren kan ikke løse det og leve op til vandrammedirektivet ved bare at have fokus på noget spildevandshåndtering i kommunerne.
Der skal mere til.