runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2022-03-16:
Tak for spørgsmålet.
Charlottenlund Slot har i en årrække været brugt til erhvervsformål.
Slottet og den omgivende slotshave – og det her er vigtigt – har dog fortsat kulturhistorisk værdi.
Så langt er jeg fuldstændig enig med spørgeren.
Slottet og haven er på den baggrund også underlagt fredninger, der sikrer, at slottet og haven bliver bevaret.
Fredningerne vil stadig være der, naturligvis, efter et salg.
Derfor er det også fortsat sådan, at haven vil have offentlig adgang efter et salg.
Når det kommer til selve salget, følger det af de statslige regler, at salg af statslige ejendomme som f.eks. Charlottenlund Slot kræver forelæggelse via et aktstykke i Folketingets Finansudvalg.
Jeg har allerede drøftet et salg af ejendommen med flere partier, og der er et bredt flertal i Folketinget, der bakker op om det her salg af Charlottenlund Slot.
Det er planen, at ejendommen sælges via Freja Ejendomme, der står for salg af ejendomme i staten, og jeg er tryg ved, at de nok skal finde en ordentlig køber, der vil tage hånd om ejendommen.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-16:
Og det bliver et meget kort spørgsmål: Kan ministeren sige, hvad danskerne får ud af, at man nu sælger Charlottenlund Slot?
Hvad er fordelen for danskerne?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2022-03-16:
Tak for det.
Det er i virkeligheden mere et spørgsmål, der handler om, at hvis man vil insistere på, at det skal have det formål, som jeg kan høre Dansk Folkeparti mener det skal, er vi jo inde at skulle lave om i lokalplanen fra kommunen, i forhold til hvad det er for nogle rammer, der overhovedet skal være om det her slot, og f.eks. insistere på, at det altid skal være offentligt åbent.
For hvis man ikke vil det, er det jo et slot, der bliver lejet ud til erhvervslejemål, i hvert fald i lange perioder, og som en ejerform jo ikke ændrer på.
Altså, vi er jo heldigvis så privilegerede, og det ved ordføreren, fordi ordføreren også er kulturordfører, at vi har masser af steder, områder og bygninger af stor historisk værdi for vores fælles historie i Danmark, som staten ikke nødvendigvis står som ejer af.
Det ændrer ikke på, at de stadig væk kan være fantastiske og af kulturhistorisk værdi rundtomkring i det ganske land.
Så selve ejerskabet ændrer jo ikke på fredningen eller f.eks. den offentlige adgang til haven.
Jeg tillader mig at være optaget af begge dele.
Vi har et slot, der selvfølgelig har en historisk og kulturel værdi – jeg fuldstændig enig med ordføreren i den sammenhæng – men spørgsmålet er, om den historiske og kulturelle værdi fordrer, at staten skal stå som ejer på et stykke papir, især efter at man siden 1935 har haft det til bl.a. erhvervslejemål, og hvor det ikke har været offentligt tilgængeligt.
Nu er der så en meget stor opmærksomhed fra ordførerens side på, at det skal der være.
Det kan man jo så have holdninger til, men om det fordrer, at staten står som ejer på et stykke papir, vil jeg alligevel sætte spørgsmålstegn ved.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-16:
Jeg skal ikke forklejne ministerens botaniske interesse og store fremhævelse af haven.
Jeg er mere optaget af slottet og af det princip, at man altså nu begynder at sælge ud af statslige ejendomme, som igennem århundreder ikke bare har været kulturelt værdifulde, men som har været rammen om danmarkshistorien.
Det er det, jeg beder ministeren om at forholde sig til, og ikke, hvordan haven fremadrettet kan blive betrådt af folk i Charlottenlund og omegn.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2022-03-16:
Jeg oplevede ikke lige så mange konkrete spørgsmål, men mere en række meningsytringer, og dem har ordføreren jo til fulde ret til at have og også give udtryk for.
Det, jeg er meget optaget af, er, at vi har et slot, som har en pragtfuld have, som der fortsat vil være offentlig adgang til.
Den vil være et rekreativt område fra fællesskabet.
Vi har også et slot med historisk betydning, som derfor og som konsekvens af det selvfølgelig er underlagt fredning og dermed også strenge krav og regler for, hvad man må med det.
Dermed er det jo også bevaret for eftertiden.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-16:
Det er egentlig utroligt, så lidt ministeren er minister.
Altså, det historiske skøn overlader man til Slots- og Kulturstyrelsen, og i forhold til alt, hvad der handler om selve salget, har ministeren fuldstændig tillid til en privat ejendomsmæglervirksomhed, Freja osv.
Jeg ved ikke, om man nærmest kan erstatte ministeren med en embedsmand og så spare de penge.
Jo, jeg ved godt, at der er lavet en eller anden aftale med et flertal af partier sikkert ovre i ministeriet sådan kl. 23.00 om aftenen, hvor man så kunne undgå de værste nyheder.
Men det er kun, fordi pressen gør opmærksom på det, at jeg så foranlediger, at det kommer i Folketingssalen, og det er det, der så gør, at vi i øvrigt her i en fuldstændig drænet Folketingssal står og diskuterer, hvor det er første gang, at vi skal til at sælge et slot, som har huset vores konger.
Det er Christian X's fødested.
Frederik VIII boede der med sin dronning osv.
Går man en tur igennem slottet, vil man se de smukkeste malerier af Christian VI og hans dronning.
Det er jo kulturarv.
Nu siger ministeren så, når jeg spørger, hvor garantierne er for, at det her ikke ender i hænderne på en russisk oligark eller en eller anden mellemøstlig oliesheik, er, at det klarer Freja Ejendomme.
Altså, skal vi ikke blive enige om, at Freja Ejendomme har én interesse, og at det er at tjene penge?
Og kulturministeren burde have én interesse, nemlig at tjene det danske folk.
Det her er altså et spørgsmål om vores nationale identitet.
Hvis man begynder på det her, så er der jo ikke noget til hinder for, at man går videre.
Hvis nu den jyske lobby en dag får held med at flytte Folketinget til hovedlandet, så er Christiansborg jo også bare uden sådan videre kulturel værdi.
Det kan vi bare sælge.
Jeg synes, det er en virkelig dårlig aftale.
Derfor håber jeg virkelig, at man vil tage det her op til fornyet overvejelse.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-03-16:
Tak for det.
Vil ministeren forklare, hvorfor han har ændret holdning siden den 15. december 2021, hvor han i spørgetiden på spørgsmål nr. S 297 svarede, at »generelt synes jeg, at det kunne være klogt at få belyst, hvad ulykkesniveauet har været; og så må man jo derfra tage diskussionen og bede Arbejdsmiljørådet om at kigge på det igen«, så ministeren nu mener, at der ikke skal kigges på reglerne for pladeinddækning af smukke, gamle elevatorer igen, til trods for at der ikke foreligger dokumentation for, at der sker ulykker som følge af manglende pladeinddækning?
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-16:
Tak for det.
Men ministeren nævner jo i sit indledende svar på spørgsmålet, at slottet stort set kun bruges til erhvervsformål i dag, og det er såmænd faktuelt forkert, så jeg vil egentlig spørge, om ministeren er klar over, at der faktisk foregår en del kulturelle aktiviteter, og at det ikke bare er et kulturelt værdiløst slot.
Ud over at der er noget historisk i det, bliver det faktisk også brugt til en hel masse god formidling.
Bellevue Teatret har spillet »Jeppe på bjerget«, der er koncerter, og der kan være satire og alle mulige andre ting.
Så der foregår faktisk rigtig mange andre gode ting på det her slot, og ud over den kulturelle og historiske værdi er det faktisk også et sted, hvor rigtig mange mennesker nyder at komme og opleve teater, som f.eks. Bellevue Teatret opfører der.
Så synes ministeren ikke, både på grund af det historiske, men faktisk også fordi det er en kulturel perle i dag – selv om jeg kan forstå, at ministeren synes det modsatte, så er det jo faktisk en kulturel perle – at vi skulle bevare sådan et godt sted?
Peter Hummelgaard (S), 2022-03-16:
Jeg synes ellers, det var så smukt et øjeblik før, for hr. Ole Birk Olesen og jeg
var lige ved at blive enige om, hvordan vi så på den her sag, indtil hr. Ole Birk Olesen efter min mening lige trådte et skridt for langt, for jeg opfatter hverken arbejdstageres eller arbejdsgiveres hensyntagen til sikkerhed på arbejdsmarkedet som et udtryk for, at de bare gerne vil have penge fra den ene kasse til den anden kasse, men derimod som et udtryk for, at de tager hensyn til de mennesker, der hver evig eneste dag enten arbejder i eller med forskellige forhold, som kan risikere at gøre dem enten syge eller skadede.
Det er jo de hensyn, der altid skal vejes op over for almindelige samfundsmæssige hensyn.
Tak for det.
Det ligger regeringen på sinde, at vi på tryg, sikker og forsvarlig vis kan anvende elevatorer.
Det gælder såvel nye som gamle modeller.
Elevatorer findes typisk steder, hvor mange har deres gang, og det er derfor vigtigt med et højt sikkerhedsniveau.
Som jeg har oplyst Beskæftigelsesudvalget om, har Arbejdstilsynet ikke kendskab til omfanget af ulykker med denne type ældre elevatorer.
Det skyldes, at det som regel vil være privatpersoner, som eventuelt kommer til skade.
De kommer typisk ikke til Arbejdstilsynets kendskab, fordi der således ikke vil være tale om en arbejdsulykke.
Jeg vil gentage fra mit svar på spørgsmål nr. S 297 fra december 2021, at der ikke er tale om nye regler.
Reglerne for inddækning af elevatorskakte for eksisterende elevatorer uden CE-mærkning blev skærpet tilbage i 2015.
Imidlertid betød en sproglig fejl, at de skærpede regler indebar, at disse ældre elevatorer skulle leve op til helt de samme krav som nye elevatorer i forhold til tæthed af skaktinddækning.
Dette havde ikke været hensigten med regelændringen.
Kravene til tæthed af skaktinddækning for disse ældre elevatorer blev derfor lempet pr. 1. juli 2021.
I dag er det derfor muligt for en ejer af den type ældre elevator at vælge f.eks. en glasplade eller en perforeret plade med mindre huller.
Et samlet regeludvalg under Arbejdsmiljørådet bestående af arbejdsmarkedets parter var enig i denne regelændring.
Det har jeg bedt Arbejdstilsynet kigge nærmere på og på den baggrund indkalde arbejdsmarkedets parter til et møde for at drøfte problemstillingen.
Jeg ser frem til at høre, hvad arbejdsmarkedets parter finder frem til.
Jesper Petersen (S), 2022-03-16:
Jeg synes, at det er modigt af DEA på den måde at lave beregninger på uddannelser og vurderinger af uddannelser, hvor de jo endnu ikke kender til, hvad det er, der er placeret hvorhenne.
Jeg vil sige, at hvis man placerer uddannelser, som normalt er attraktive, hvor institutioner og universiteter f.eks. selv mener at de kan udbygge eksisterende gode campusmiljøer i mellemstore byer i Danmark, hvor de findes i forvejen, eller etablere et nyt stærkt miljø et andet sted, så har jeg kun grund til at tro, at det faktisk kan lade sig gøre, og at de både kan tiltrække studerende og også gennemføre uddannelser for de unge, der søger ind på dem.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-16:
Tak, formand.
Vil ministeren, i lyset af at ministeren har valgt at sætte Charlottenlund Slot til salg, oplyse, hvilke tanker og overvejelser man i den forbindelse har gjort sig, ikke mindst i forhold til slottets historiske betydning og værdi, og oplyse, hvordan man kan træffe en så vidtrækkende beslutning af stor betydning for dansk kultur og historie uden at involvere Folketinget, og hvad man vil gøre for at forhindre, at slottet kommer på eksempelvis russiske eller mellemøstlige hænder?
Katrine Robsøe (RV), 2022-03-16:
Nu vil jeg bare lige understrege over for ministeren, at det altså ikke er tilfældige skriftlige kilder, men at det er regeringen og Uddannelses- og Forskningsministeriets eget faktaark fra regeringens eget udspil, hvor det ligger til grund, at man vurderer, at alle de unge vil følge med og søge en ny uddannelse, og hvordan deres søgemønster vil være.
Det vil være 90-10.
Så derfor synes jeg faktisk, det ville være helt fair, hvis ministeren kunne svare på det.
Så vil jeg bare godt lige tillade mig at spørge om noget, for DEAs rapport viser jo i hvert fald, at det her i meget høj grad kan føre til et højere frafald.
Hvad er så ministerens holdning til det?
Jesper Petersen (S), 2022-03-16:
Nu bevæger vi os måske lidt over i noget, der ligger sådan lidt ved siden af det, der egentlig er spurgt om, og jeg svarer også gerne på opfølgende spørgsmål om forskellige skriftlige kilder, som fru Katrine Robsøe kan finde og citere fra.
Men hvis det skal handle om, hvorvidt man regner med, at unge får en uddannelse, selv om de ikke kommer ind på den, de faktisk foretrak, fordi den af en eller anden grund måtte ligge et andet sted, eller hvad det nu er, så har vi et meget stærkt eksempel i, da man indførte en ledighedsbaseret dimensionering fra Katrine Robsøes egen partiformands side.
Og der har uddannelsestrangens styrke altså meget tydeligt vist, at unge vælger at gå til en anden uddannelse i stedet for den, de ikke måtte være kommet ind på, fordi den var dimensioneret.
Katrine Robsøe (RV), 2022-03-16:
Tak for det.
Jeg håber også, at endnu flere kommer med på uddannelsesvognen.
Det synes jeg faktisk ville være den rigtige ambition for os at få, så en større procentdel af danske unge og danskere generelt rent faktisk får mulighed for at benytte sig af vores uddannelsessystem og dermed også får lov til at blive sat fri og leve det liv, som de drømmer om.
For det er jo det, uddannelse kan.
Men jeg vil gerne spørge lidt mere ind til det her med, hvordan regeringen har regnet med at de unge bare følger med de her uddannelser ud.
For i faktaarket til regeringens udspil står der ordret, og jeg tillader mig lige at læse op: »Det er lagt til grund, at ca. 90 pct. af de studerende, der ikke optages i de største byer som resultat af reduktionen, vil søge uddannelse uden for de største byer.
10 procent vil forventeligt søge mod andre »tomme« pladser i byerne på uddannelser, der ikke er omfattet af den geografiske dimensionering ...«
Jeg går ud fra, at der, når man laver sådan en vurdering, ligger nogle ret præcise analyser bag og ikke bare et håb og en tro.
Så hvad er egentlig regeringens belæg for at have den her 90-10-fordeling i forhold til forventningen öm, hvor de unge rykker hen, og at man ikke ser nogen, der falder fra?
Jesper Petersen (S), 2022-03-16:
Tak for spørgsmålet.
Spørgsmålet relaterer sig selvfølgelig til den diskussion, som vi har lige nu, og som vi har haft i en periode, efter at der er indgået en aftale om udflytning af uddannelser og sikring af gode uddannelsesmuligheder over hele landet.
Og de videregående uddannelsesinstitutioner har indsendt deres planer for udflytning, som vi lige nu drøfter i aftalekredsen.
I institutionernes indspil er der ud over de oprindelige 21 udbud, som indgår i den politiske aftale, over 100 idéer til nye og udflyttede udbud uden for de største byer – nye uddannelsesmuligheder, som betyder, at flere får mulighed for at starte på en videregående uddannelse.
Det kan f.eks. være personer, som har stiftet familie eller på anden vis ikke har mulighed for at flytte til en af de store byer.
For at komme nærmere spørgsmålet ud over den her kontekst omkring det vil jeg sige, at uddannelsestrangen er stærk blandt danske unge.
Begrænses optaget ét sted, viser erfaringen, at de unge i stedet søger om optagelse på en anden uddannelse.
Dygtige unge studenter, der er klar til at tage en uddannelse, lader ikke være med at tage en uddannelse, hvis der er et sted, de gerne ville have været ind, hvor de ikke kan komme det; de søger en anden uddannelse.
Da den daværende radikale uddannelsesminister Sofie Carsten Nielsen i 2014 indførte den såkaldte ledighedsbaserede dimensioneringsmodel, som begrænsede optaget på uddannelser med vedvarende overledighed, viste det sig efterfølgende, at langt størstedelen af de ansøgere, som havde søgt ind på en af de begrænsede uddannelser, søgte ind på en anden uddannelse, og det er jo egentlig et godt historisk eksempel på, at uddannelsestrangen er stærk.
Uddannelse er vigtigt, ikke kun for samfundet, men også for det enkelte menneske, for det enkelte menneskes dannelse, udvikling og muligheder.
Vi skal ikke have færre med en videregående uddannelse i Danmark, og derfor er formålet med aftalen om flere og bedre uddannelsesmuligheder i Danmark, som et bredt flertal af Folketingets partier står bag, også at sikre netop det, at vi fortsat har mange gode muligheder for uddannelse i hele landet, og at nogle, der altså ikke nødvendigvis kan bevæge sig så langt efter det, har mulighed for at tage en uddannelse tættere på, hvor de bor.
Tak for ordet.
Katrine Robsøe (RV), 2022-03-16:
Tak skal du have.
Frygter ministeren, at nogle af de unge, som på grund af aftalen om udflytning og lukning af uddannelsespladser ikke kommer ind på deres ønskede uddannelse, slet ikke vil få en uddannelse?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-03-16:
Giver den her sag anledning til, at man måske stiller sig det spørgsmål, om det, blot fordi arbejdsgivere og arbejdstagere er enige om, at nogle skal påføres en udgift, som fører til penge i arbejdsgivernes kasse og arbejde til arbejdstagerne, så nødvendigvis betyder, at det er rigtigt?
Så bør der være en minister, der ser på det og siger: Hov, er det bare arbejdsgivere og arbejdstagere, der har melet deres egen kage her, fordi de gerne vil have de jobs, eller er der faktisk et reelt behov?
Er vores system og vores måde at kontrollere det system på egentlig hensigtsmæssig, når man bare kan beslutte, at nogle skal påføres en udgift, som ryger i arbejdstageres og arbejdsgiveres kasse, uden at den udgift er nødvendig?
Peter Hummelgaard (S), 2022-03-16:
Lad mig sige det på den måde, at det i hvert fald vil være uhensigtsmæssigt, at folk først begynder at indrette sig efter reglerne, hvorefter reglerne bliver ændret igen.
Men må jeg ikke have lov til at vende tilbage til ordføreren med, hvad vi præcis gør i den mellemliggende periode?
Hele den her drøftelse tager jo også afsæt i, at jeg – for at være ærlig – ligesom ordføreren har svært ved helt at forstå behovet, hvis det er sådan, at der reelt ikke er nogen, der kommer til skade.
Det er jo selvfølgelig det, jeg nu også har bedt arbejdsmarkedets parter om at genvurdere.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-03-16:
Hvad gør vi så i mellemtiden ved, at de virksomheder, som skal kontrollere og godkende elevatorer, beder ejerne om at sætte plader op for øjeblikket i henhold til nogle regler, som ministeren er i gang med at undersøge om egentlig er nødvendige?
Kan ministeren sende noget ud om, at det behøver man faktisk ikke at gå i gang med at gøre, før vi endeligt har fundet ud af, om reglerne er nødvendige, eller skal folk nu, fordi de bliver truet med, at deres elevator ikke kan blive godkendt, gøre det, og så vil reglerne blive lavet om om et halvt eller et helt år, så de ikke burde have gjort det?
Peter Hummelgaard (S), 2022-03-16:
Jeg tror for det første, at man i sin tid har lavet den regel ud fra et sikkerhedshensyn.
For det andet har spørgeren fuldstændig ret i sin tolkning af mit mundtlige svar nu, nemlig at der er tale om en opblødning.
For sandheden er jo, at vi kan forstå på spørgeren, men også på mange andre og ejere af gamle elevatorer, at den løsning, som parterne er blevet enige om, ikke i tilstrækkeligt omfang tager højde for den arkitektoniske herlighedsværdi ved disse gamle elevatorer.
Det er også derfor, at jeg vil bede parterne om at se på det igen.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-03-16:
Det lyder, som om ministeren nu alligevel bløder lidt op og siger – modsat i et tidligere svar på et spørgsmål, jeg stillede – at ministeren agter at gøre noget ved det her eller i hvert fald vil undersøge det yderligere osv.
Det vil da også være naturligt, for ministerens svar på de spørgsmål, jeg har stillet, viser jo, at der er ingen, der har kendskab til, at der skulle være noget problematisk ved, at disse elevatorer er inddækket med tråd i stedet for at være inddækket med plader.
Så er spørgsmålet jo: Hvorfor skulle man dog pålægge folk at inddække disse gamle smukke elevatorer med plader, når den trådinddækning, der allerede er i dag, tilsyneladende ikke har ført til nogen ulykker?
Hvorfor skulle man dog gøre det?
Jeg vil gerne høre, om ministeren er enig i den betragtning, at hvis der ikke forefindes nogen dokumentation, hvilket der jo ikke gør, for, at der sker ulykker, som følge af at elevatorerne ikke er inddækket med plader, bør konklusionen være, at det var en fejl tilbage i 2015 at beslutte – og det er, uanset om det er en gammel regel eller en ny regel – at de skulle inddækkes med plader.
Der var jo ikke nogen dokumentation for, at det var et problem, at de ikke havde plader.
Når vi tager det op nu, er det, fordi det, desuagtet at det var tilbage i 2015, man vedtog den her regel, er nu, at ejerne af disse elevatorer bedes om at inddække deres gamle smukke elevatorer.
Og der er to muligheder for dem: De kan enten putte nogle jernplader omkring dem, og det koster et bestemt beløb og vil i et eller andet omfang skjule elevatoren, så man ikke kan se den, eller de kan putte glasplader omkring dem, og det koster cirka det dobbelte.
Så er spørgsmålet, om man skal påføres denne udgift og denne dobbelte udgift, når det er unødvendigt.
Hvorfor skulle man dog gøre det?
Jeg vil gerne have ministeren til at sige, at det er lidt dumt, at man overhovedet er gået i gang med at lave den her regel, når der ikke er nogen problemer med den tilstand, der er i dag.
Rasmus Prehn (S), 2022-03-16:
Lad mig med det samme understrege: Beslutningen om at slå alle mink ned i 2020 blev udelukkende truffet ud fra et hensyn til folkesundheden.
Det afgørende har for regeringen hele tiden været og er stadig folkesundheden.
Derfor er første skridt også, at Statens Serum Institut skal lave en ny vurdering af risikoen for folkesundheden ved genåbning af minkproduktion.
Statens Serum Institut har bedt om, at vi fik overstået vintermånederne, før de kunne få lavet en ny risikovurdering, så de havde en opdateret viden om, hvordan det gik med virus og vaccinerne.
Det har vi lyttet til.
Vinteren er nu slut, og vi går ind i foråret, og risikovurderingen er bestilt.
Når vi får vurderingen, vil vi tage en politisk drøftelse.
Jeg har selvsagt noteret mig, at en række partier i Folketinget ønsker, at minkproduktionen forbydes permanent af hensyn til dyrevelfærd.
Det gælder også spørgerens eget parti.
Jeg har også noteret mig, at en række andre partier tværtimod ønsker, at minkproduktionen skal genoptages.
For de partier er hensynet til erhvervet afgørende.
Der er åbenlyst forskellige interesser i Folketinget.
I forhold til spørgsmålet om dyrevelfærd og dyreetik er det, ligesom det er i alle andre politiske forhandlinger, muligt for partierne at bringe det til bordet, når vi skal tale om det.
Først når vurderingen fra Statens Serum Institut i forhold til folkesundheden giver grønt lys, bliver øvrige diskussioner og hensyn relevante.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-03-16:
Altså, jeg forstår godt ivrigheden.
Det sker, hver gang nogen har lavet en ny undersøgelse.
Men jeg bliver også nødt til at sige, at vi taler om et dybt samfundsproblem, altså forstået på den måde, at det er over hele den vestlige verden.
Det er et utrolig alvorligt problem.
Det vil sige, at hvis der er nogen, der tror, at vi kan løse det her ved at skynde os utrolig meget og gøre et eller andet, og så ser det enormt fint ud, så tager man bare fejl.
Det har vi jo faktisk gjort nu.
Hvis vi skal deale med så store og tunge samfundsproblemer, som mistrivslen blandt børn og unge er, så duer det ikke at skynde sig og gerne ville have noget nu, nu, nu, fordi der lige er kommet en ny undersøgelse.
Men at ændre på de nationale test, indføre minimumsnormeringer og gå til tingene, så vi ændrer på de der helt store strukturelle klodser, og få pengene til at løbe de rigtige steder hen i vores samfund tror jeg på.
Og det er jo de ting, vi har gjort i fællesskab med hinanden i den her regeringsperiode.
Så jeg kan ikke genkende, at vi ingenting har gjort, trods alt.