runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2018-10-24:
Det er jo, fordi vi netop vil have, at den almindelige dansker får andel i den velstand, der bliver skabt i store børsnoterede selskaber.
I Danmark har vi tradition for at spare op i vores bolig.
Hvorfor har vi det?
Det har vi, fordi gevinsten er skattefri, og fordi det har været attraktivt og vi har set nogle boligpriser, der har udviklet sig meget voldsomt i de seneste år.
Det er ikke sikkert, at vi ser det i de kommende år; det tvivler jeg faktisk på.
I forhold til de frie midler, som danskerne placerer på lukkede konti eller får ved at nedspare på deres gæld i boligen, er det samfundsøkonomisk og privatøkonomisk langt mere attraktivt for dem at investere dem i aktier.
For så får de andel i den værdistigning, der vil være i aktierne, det udbytte, der bliver udbetalt, den værdiskabelse, der er for virksomhederne.
Og derfor starter vi med 50.000 kr., men jeg mener bestemt ikke, hvis du kigger på, hvad en almindelig dansker kan opspare over et livsforløb, at 200.000 kr. er et voldsomt højt beløb.
Det er der rigtig, rigtig mange danskere der har, enten opsparet i deres bolig eller i frie midler stående på opsparingskonti eller andet, hvor de ingen forrentning får af deres penge – nu kan de få det her i deres aktiesparekonto til en billig sjat.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-10-24:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag udmønter dele af den aftale, som hedder »Styrket indsats mod sort arbejde«, som alle partier indgik i september 2017.
Omfanget af sort arbejde i Danmark er ikke stigende, det er faldende, og derfor har det også været vigtigt, at nye initiativer ikke kom til at pålægge borgere eller virksomheder unødige omkostninger og byrder.
Med det her lovforslag indføres der mulighed for, at skattemyndighederne kan pålægge en virksomhed at benytte en leverandør af lønadministrationsydelser samt at pålægge en virksomhed at føre en digital logbog, så myndighederne bedre kan føre kontrol med, hvem der er beskæftiget i virksomheden.
Grænsen for, hvornår en køber af en ydelse kan hæfte for sælgers manglende skattebetaling, sænkes fra 10.000 kr. til 8.000 kr.
Hvis man kan fremvise en gyldig faktura, slipper man for at hæfte, og det er kun rimeligt.
Lovforslaget indeholder også mulighed for at undersøge, om en virksomhed er registreret som indeholdelsespligtig af A-skat.
Det skal medvirke til, at andre virksomheder bedre kan tjekke, om den virksomhed, de kontraherer med, betaler skat, som den skal.
Til sidst vil jeg påpege, at det bedste værn mod sort arbejde er lavere skat.
Hvis en håndværker skal have 10.000 kr. i hånden efter skat for et stykke arbejde, skal køberen af den ydelse i dag tjene mindst 40.000 kr. før skat.
Resten går til skat og afgifter.
Det giver sig selv, at så høj en skattebetaling mindsker samhandel mellem mennesker, og det skaber også et incitament til, at der er nogle, der dropper skattebetaling for at få udført arbejde, f.eks. i deres hjem.
Det må man naturligvis ikke, men det kan ikke komme bag på nogen, at så høj en skattebetaling skaber det incitament.
Så det bedste initiativ for at modvirke sort arbejde ville være at få sænket den absurd høje beskatning i det her land.
Anders Johansson (KF), 2018-10-24:
Mange tak for det.
Jeg vil også indlede med at rose tilblivelsen af lovforslaget og den aftale, vi har lavet om bekæmpelse af sort arbejde, hele det parlamentariske arbejde, arbejdsgruppen, noget af det er blevet gennemført før min tid som skatteordfører, men ikke desto mindre synes jeg, at det er rigtig godt, at vi nu kan stå her med en aftale, som samler alle Folketingets partier, hvor vi i enighed også kan gennemføre nogle initiativer, som bekæmper sort arbejde.
Jeg vil ikke stå her og gengive alle de initiativer, som aftalen og lovforslaget indeholder.
Det synes jeg faktisk at flere af mine kollegaer har gjort på fornemste vis tidligere, men jeg vil sige, at i Det Konservative Folkeparti støtter vi selvfølgelig de initiativer, som vi nu gennemfører, mod sort arbejde, for sort arbejde er uacceptabelt, det snyder statskassen, det snyder fællesskabet, og det medfører selvfølgelig også en urimelig konkurrence over for de mange, som følger reglerne, og det vil vi selvfølgelig ikke have.
Heldigvis, som flere af de foregående ordførere også har nævnt, er sort arbejde faldende i Danmark, og heldigvis er danskernes accept af sort arbejde også dalende.
De initiativer, som vi har aftalt, og som vi nu udmønter med lovforslaget her, vil gøre det vanskeligere at snyde fællesskabet, men det gøres på en måde, hvor det ikke medfører en mur af bureaukrati og bøvl ude i virksomhederne og hos borgerne.
Det synes jeg faktisk også er et vigtigt hensyn.
Der skal være proportionalitet i tingene, og jeg synes også, at vi har fundet en fornuftig balance her.
Og så er jeg selvfølgelig enig med Liberal Alliances ordfører i, at det bedste middel mod sort arbejde selvfølgelig er, at vi får en lavere skat og selvfølgelig også et simplere skattesystem, for det tror jeg faktisk også vil gavne meget.
Men med de ord vil jeg bare sige, at vi selvfølgelig støtter lovforslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2018-10-24:
Tak for det.
Nu skal jeg så prøve at undlade at gøre mig skyldig i intellektuel dovenskab eller udsætte mig for blive beskyldt for det i hvert fald.
Jeg tror, at man – uanset hvilket parti man repræsenterer – sidder og kigger på den her fiktive bunke af penge, som sort arbejde afstedkommer, og tænker, at dem kunne man da godt have brugt, uanset om man vil lette skatten eller bruge dem på velfærd, eller hvad man vil.
Derfor er det jo også glædeligt, som bl.a. hr. Jesper Petersen var inde på, at undersøgelser viser, at omfanget af sort arbejde bliver mindre og mindre.
Men det er så også glædeligt, at vi her i Folketinget har kunnet sætte os sammen i udvalgsarbejdet og prøve at finde ud af, hvordan man kunne gøre endnu mere for at sende et signal til borgerne om, at det ikke er i orden, og at man jo sådan set snyder alle andre, og i princippet – hvis man ønsker det – kunne betale mindre i skat, hvis nu bare man betalte den skat, som var blevet besluttet herinde.
Det vil jeg glæde mig over, og jeg vil rose de kolleger, der var med til det, for det var jeg nemlig ikke selv med til; det var, før jeg blev ordfører.
Det synes jeg er flot arbejde, og det viser, at vi også her i Folketinget kan arbejde sammen om noget, vi alle sammen er enige om, selv om vi er uenige om, hvad vi så ville bruge de ekstra skatteindtægter til, hvis det kunne lykkes at nedbringe omfanget af sort arbejde endnu mere.
Det har været vigtigt for os, at det var en sanktion og ikke noget, alle skulle, for ellers ville man pålægge alle virksomheder, alle små deltidsvirksomheder eller folk, der bare har et cvr-nummer, nogle byrder, også selv om de ikke snyder i skat.
Så vi synes, det er en god idé, at det er en sanktion over for dem, man har under begrundet mistanke, eller dem, som har snydt.
Jeg er også enig med hr. Jesper Petersen, når han siger, at vi så ikke skal lade være med at kontrollere også fysisk ved f.eks. at dukke op i kiosken, eller hvad det kan være.
Vi skal ikke lave den fejl, vi lavede tidligere, og tro, at et it-system kan opfange noget, og så lade være med at have medarbejdere, der også kontrollerer.
Det andet, som jeg tror der måske har den største effekt – og grunden til, at jeg siger tror, er, at vi jo ikke kan måle, hvad der virker, fordi det er snyd, som selvfølgelig ikke bliver opgjort – er det her med, at man nu som borger kan blive straffet, hvis man har hyret nogen, der laver sort arbejde.
Nu gælder det for et beløb fra 8.000 kr. og derover i stedet for 10.000 kr.
Der sender vi altså også et rigtig klart signal til de borgere, som jo i mange tilfælde godt ved, at de hyrer en virksomhed, som laver sort arbejde.
Det tror jeg er det stærkeste, vi kan gøre, for hvis vi virkelig skal komme sort arbejde til livs, skal vi jo få ændret kulturen og få borgerne overbevist om, at det altså er forkert, fordi man snyder alle andre – og sådan set også sig selv – også når man hyrer en virksomhed, der laver sort arbejde.
Med de ord kan jeg meddele, at vi selvfølgelig støtter lovforslaget.
René Gade (ALT), 2018-10-24:
Jeg tænker, at det intellektuelle vid kontra dovenskaben vel et eller andet sted starter med at erkende, hvad man ved, og hvad man ikke ved.
Jeg er ret åben om, hvad jeg ved, og Ayn Rand kender jeg ikke ret godt, men jeg ved, at det er problematisk, hvis man skal trække sandheden ud af politikerne, hvis man skal trække ud af politikerne, at vores pengesystem kan være ret problematisk.
Der oplever jeg, at DR blandt andre – det er jo bare en lille brik i det store spil – er gode til at løfte sløret for, hvordan finansverdenen også kan fungere.
Jeg tror på markedet i mange henseender, men vi må godt komme op med løsninger, der udkonkurrerer markedet, fordi vi simpelt hen finder på noget bedre.
Ayn Rand har sikkert sagt mange begavede ting, men hun har også sagt mange ting, der ikke er ret begavede.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-10-24:
Det er så en helt forkert udlægning, som hun bestemt ikke ville være enig i selv.
Jeg synes bare, det principielt er problematisk, når man bare æder råt, hvad der kommer fra en eller anden dokumentar på Danmarks Radio, som fuldstændig fejlfortolker en forfatter og i øvrigt en hel ideologi.
Ayn Rand voksede op i Sovjetunionen, og derfor har hun et meget anstrengt forhold til staten – det synes jeg er meget naturligt – men at blande det ind i en eller anden debat om, at der er nogle, der snyder med udbytteskat og alt mulig andet,
er helt på månen og udtryk for en intellektuel dovenskab, som for mig er helt ufattelig og ærgerlig at bevidne.
René Gade (ALT), 2018-10-24:
Det er fint – jeg synes, det er helt rimeligt, at hr. Joachim B. Olsen spørger om det.
Jeg må sige, at det med Ayn Rand forholder sig ligesom med næsten alt andet, jeg har læst gennem tiden, der ikke har været skønlitterært eller har været læst fuldstændig af egen fri vilje, fordi jeg syntes det var så interessant: På universitetet læste jeg mest resumeer, medmindre bogen var virkelig god, og det gør jeg også her i Folketinget.
Jeg har kun læst resumeer og overskrifter om Ayn Rand.
Jeg påstår ikke, at hun synes, at sort arbejde er godt, så det kan godt være, at ordføreren tillægger mig det, men det, jeg siger, er, at det er et problem, at Ayn Rand – blandt andre – som jeg har læst og forstået de resumeer, jeg har læst, kun går op i egeninteresser og ikke tror på fællesskabet.
Det er sådan, jeg udlægger Ayn Rand.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-10-24:
Tak for det.
Ordførertalen handlede jo ikke så meget om det konkrete lovforslag, vi behandler i dag, men nu blev jeg alligevel nødt til at tage ordet, for der bliver talt om en dokumentar på Danmarks Radio, hvor Ayn Rand bliver nævnt, og nu nævner ordføreren så også Ayn Rand her på Folketingets talerstol.
Jeg vil bare bede ordføreren, som jeg går ud fra har læst Ayn Rand, redegøre for, hvad hun nok ville mene om, at man snyder i skat, for som jeg forstod ordføreren, skulle der, hvis man havde læst hende, ligesom være belæg for at sige, at hun mente, at det bare var helt okay, at man snød.
Har ordføreren læst Ayn Rand?
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-10-24:
Det her handler om udmøntning af en del af den aftale, vi lavede i november 2017, om nogle erhvervs-og vækstinitiativer, og et af tiltagene var jo oprettelsen af en aktiesparekonto, som har til formål at gøre det nemt og attraktivt at investere i aktier, fordi vi ønsker aktiekulturen udbredt.
De får ejerskab og kan derved også få del i den udvikling, der er, hvis en virksomhed går godt, og så går det jo også bedre, ved at der kommer flere penge ud til ejerne.
Det er jo egentlig en ret simpel model.
Det er også det, der er formålet med det.
Loftet bliver, som det også blev nævnt af den foregående ordfører, med det her lovforslag på 50.000 kr., hvilket betyder, at man kan sætte penge ind på kontoen, indtil man når det her beløb.
Som ligeledes nævnt har aftalepartierne, som Dansk Folkeparti er et af, aftalt, at vi hvert eneste år skal evaluere det her initiativ om denne konto, før man så eventuelt forhøjer den med 50.000 kr. om året.
Jeg vil sige, at jeg i hvert fald ser frem til, at vi får evalueret ordningen, inden vi tager stilling, med henblik på at se, hvordan det har ramt de forskellige grupper, altså om det bare er dem, der i forvejen har investeret i aktier, der bruger den her mulighed, eller om det – hvilket vi håber – har bredt sig til almindelige danskere, som så fremadrettet vil handle aktier; typer, som måske ikke handler aktier i dag.
Og når vi har kigget på resultatet af den evaluering, må vi tage stilling til, om vi skal forhøje beløbet yderligere.
Det skal der jo lovgives om hver gang.
Så det, vi konkret behandler her, er jo bare, om det er en grænse på 50.000 kr. Hr. Jesper Petersen nævnte, at han ikke er med på en fremtidig ændring, men det er jo lidt den, vi behandler.
Den vil så blive behandlet om et års tid, jeg ved ikke helt præcis, hvad tidsplanen er, men den kommer senere.
Hvis man er enig i de 50.000 kr., som bl.a. også LO har nævnt, kan man i hvert fald med ro i sindet stemme for det her lovforslag, og så kan man jo stemme nej til et senere lovforslag om en forhøjelse, hvis man er imod det.
Men Dansk Folkeparti er med i den her aftale om erhvervs- og vækstinitiativer, så vi kan i hvert fald støtte det her lovforslag.
Jesper Petersen (S), 2018-10-24:
Formålet med lovforslaget er at gøre det nemt og attraktivt for danskere at investere i aktier ved at indføre den her aktiesparekonto, hvor personer kan placere deres opsparing i noterede aktier og aktiebaserede investeringsbeviser til en lavere beskatning end den, der ellers er den normale beskatning for aktieindkomst.
Socialdemokratiet støtter intentionen om at lave sådan en aktiesparekonto og også det at udbrede, at de lønmodtagere, der har frie midler, får noget mere ud af de frie midler ved f.eks. at investere i aktier – med alle de forbehold og den omtanke, man selvfølgelig skal gøre sig, når man investerer sine midler.
Men vi kan se, at den stigende ulighed herhjemme i særlig grad skyldes forskel i kapitalindkomst, herunder aktieindkomst.
Der er altså også mange, der har mange frie midler stående, som de godt kunne få mere ud af end det, at de bare står på en lønkonto uden rigtig at give noget afkast til deres økonomi, pension, eller hvordan de nu vil bruge det afkast, der kan opnås.
Forslaget ligger dermed i forlængelse af de tanker, som vi selv har gjort os, og som også LO tidligere har været fremme med.
Vi forholder os dog undrende til, at forligspartierne ønsker at indføre et loft på 200.000 kr., når vi kommer lidt frem i årene.
Det, der umiddelbart ligger, er et forslag om en aktiesparekonto på maksimalt 50.000 kr., men tanken hos forligspartierne er jo, at det løbende skal diskuteres og altså forhøjes til 200.000 kr., og så er vi, hvis man lige har 200.000 kr. liggende som frie midler, som man kan putte ind på sådan en aktiesparekonto, lidt inde på nogle andre indkomstklasser end den typiske lønmodtager.
Det leder lidt hen til det øvrige indhold i den her pakke, som det her forslag egentlig stammer fra, nemlig det, at man ender med at få nogle skattelettelser til nogle af de mest velstående danskere lidt ind ad bagvejen.
Hvis man nu fastholder loftet på de 50.000 kr., som er det umiddelbare forslag – det er det, som både vi og LO har anbefalet – vil aftalen koste ca. 160 mio. kr. mindre, som man så ville kunne bruge på nogle andre gode tiltag.
Vi ser jo nogle store behov i vores velfærdssamfund for at styrke sundhedsvæsenet, ældreplejen, skolerne osv.
Der er det her altså et af de steder, hvor man sagtens kunne gøre den her aftale billigere og et fornuftigt tiltag billigere – i stedet for at målrette en skattelettelse til nogle af dem, der i forvejen har mest.
Så den del af forslaget, altså intentionen om, at det skal forhøjes yderligere, kan vi ikke støtte, men selve det at indføre den her aktiesparekonto vil vi godt stemme for, men vi vil forsøge i udvalgsarbejdet at få en politisk afklaring, der går på, at det så er hertil og ikke længere, og at man kan bruge de 160 mio. kr. på nogle bedre ting.
Karsten Lauritzen (V), 2018-10-24:
Jamen der er da ikke nogen tvivl om, at det er det, jeg foretrækker, altså hvis man ikke kan få en permanent bevilling, så er det en 4-årig bevilling.
Jeg synes, man skal afholde sig fra at lave 1-årige eller 2-årige bevillinger.
Det sker jo desværre alligevel en gang imellem.
Og der forhandler vi jo med vores støtteparti, nemlig Dansk Folkeparti, og jeg er sikker på, at vi skal finde en god løsning på det her problem og nogle af de andre problemer, der bliver rejst i finanslovsforhandlingerne.
Jesper Petersen (S), 2018-10-24:
En ting kan så være 4-årige bevillinger, og så forholder man sig til det igen.
Det, der har været sagen på det her område, er jo typisk 1-årige bevillinger.
Hvert år, når finanslovsforslaget kommer, er der igen en risiko for, at medarbejdere fra Arbejdstilsynet eller fra det, der før hed SKAT, er nervøse for, om de stadig har deres job, og finder andre arbejdspladser i stedet for at gøre det meget nyttige arbejde, de har gjort og gør.
Skatteministeren kunne som minimum så give den tilkendegivelse at lave den 4-årige bevilling, som jeg på en eller anden måde fornemmer er det, som skatteministeren synes er et rimeligt kompromis mellem ressortministerens interesse og finansministerens interesse.
Det er ikke sundt, og vi kommer til at have så mange arbejdspladser med udenlandske lønmodtagere, som der er behov for at kontrollere, også de følgende år.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-10-24:
Tak for det.
Jeg synes også, det er rigtig glædeligt, at vores fælles arbejde har båret frugt.
Jeg synes måske bare, at det sådan timingmæssigt er lidt spøjst at indblande spørgsmålet om, hvor højt skatteniveauet er, i betragtning af nogle af de sager, der kører for tiden – altså, at det skulle være det, at man har et vist skatteniveau, som skulle motivere folk til at snyde og bedrage.
Jeg mener: Vi ser i de her dage ret mange eksempler på, at det ikke har noget som helst at gøre med, hvad et skatteniveau egentlig er, at der er nogen, der vil malke statskasser, snyde borgerne og egentlig være gennemført kriminelle.
Karsten Lauritzen (V), 2018-10-24:
Jeg er jo enig med hr. Jesper Petersen og i øvrigt hr. Dennis Flydtkjær i, at styringsmæssigt og med hensyn til at bruge pengene effektivt giver det mere mening at lave permanente bevillinger end midlertidige.
Ellers kører tingene lidt op og ned.
På rigtig mange områder er det dog de facto sådan, at tingene kører stabilt, for inden for en 4-årig periode, hvor vi har bevilget penge til noget, er det sådan, at vi det sidste år bevilger flere penge.
Men principielt og som skatteminister foretrækker jeg da, at der er faste grundbevillinger, og at de grundbevillinger er så store som muligt, og at niveauet af midlertidige bevillinger reduceres.
Omvendt har de ovre i Finansministeriet, som er dem, der er ansvarlige for vores lands finanser, jo et helt legitimt ønske om en gang imellem også at prioritere og se på, om det er rigtigt, at man bruger så mange penge på det ene eller så mange penge på det andet.
Så at vi gør det på den måde, vi gør det på, er jo en afspejling af den balance, der er mellem en ressortministers område med ønske om faste bevillinger, og Finansministeriets område med ønske om også en gang imellem at kunne prioritere, hvordan vi bruger vores midler.
Jesper Petersen (S), 2018-10-24:
Tak for det.
Skatteministeren startede med at sige – og andre har også sagt det – at selv om der er et problem med sort arbejde i Danmark, så er problemet alligevel mindre end i andre lande.
Alligevel kredser man nu om en diskussion om, at det skulle handle om skatteniveauet.
At det kan have betydning, er sikkert rigtigt nok, men ikke desto mindre har vi jo et mindre tab i Danmark end i andre lande, hvor skatten er noget lavere, end den er i Danmark.
Jeg tror, at man skal passe på med at sige, at der er en en til en-sammenhæng.
Desværre har det jo vist sig, at den fælles myndighedsindsats, der bliver lavet omkring social dumping på arbejdsmarkedet – af det tidligere SKAT, politiet og Arbejdstilsynet – er meget effektiv.
Og når man beklager, at den er det, er det jo, fordi man ville ønske, at der ikke var noget at komme efter derude.
Men de svar, vi har fået fra Skatteministeriet selv, tyder jo på, at man altså virkelig finder tilfælde af snyd med moms og skat, og at det altså fører til en urimelig konkurrence og også til et løntryk på arbejdsmarkedet.
Vil skatteministeren ikke give en tilkendegivelse af, at det nu er på tide at slå fast, at der skal være en permanent myndighedsindsats på det her område i stedet for den sådan lidt drypvise bevilling, som finder sted?
Karsten Lauritzen (V), 2018-10-24:
Jeg tror, der er lavet en række forskellige undersøgelser.
Generelt er det sådan, at beskatningsniveauet alt andet lige har en eller anden betydning for incitamentet til at snyde og svindle.
Opdagelsesrisikoen har en betydning, og hvor let det er at betale den rigtige skat, har alt andet lige også en eller anden betydning.
Hvis man vil forhindre, at nogle snyder på et område, kan man jo afskaffe en skat eller en afgift.
Så er det umuligt at svindle med den, men ved at lovliggøre det sender man jo omvendt også et signal om, at man belønner dem, der har snydt og svindlet, og det ønsker jeg ikke at gøre som skatteminister.
Men der er altså en eller anden sammenhæng.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-10-24:
Er der nogen som helst sammenhæng, hvis man bare kigger på de europæiske lande, sådan at jo lavere skatteniveau man generelt har i et land, lad os sige et sydeuropæisk eller et østeuropæisk land, jo mere falder mængden af sort arbejde – altså at mængden af sort arbejder falder proportionalt med, hvad skatteniveauet er i et givet land?
Karsten Lauritzen (V), 2018-10-24:
Nu vil jeg ikke forholde mig til aktuelle sager med udbyttesvindel og aktieloven og alt mulig andet.
Jeg tror, at det generelt er veldokumenteret, at et højt beskatningsniveau på et område fører til et øget incitament til at snyde og svindle.
Vi ser det på bilbeskatningsområdet.
Vi beskatter – på trods af at vi har sat registreringsafgiften ned – biler meget hårdt, og der er der nogle, der bliver tilskyndet til at lave leasingkarruseller og andre ting.
Jeg har også oplevet det inden for f.eks. import af vandpibetobak.
Der er der et stort regelefterlevelsesproblem, og jeg har spurgt de medarbejdere i skattevæsenet, der kontrollerer vandpibetobak – og det er der faktisk nogle medarbejdere der gør; da jeg spurgte dem, sad de i Grenaa – hvor der er problemer med regelefterlevelse her, og de siger, at der er et meget udbredt problem med regelefterlevelse, når det handler om at afregne de rigtige afgifter for vandpibetobak.
Så spurgte jeg, hvad årsagen er til det, og så siger de: Det kan måske skyldes, at afgiften er 800 kr. kiloet.
Så der er en eller anden sammenhæng.
Men for nogle, det er jeg enig med fru Lisbeth Bech Poulsen i, er det ligegyldigt.
Der ønsker man at snyde.
Og dem skal vi jo særlig have fokus på at fange.
Troels Ravn (S), 2018-10-24:
Mener ministeren, at det bidrager til et mangfoldigt skolesystem, når privatskoler ifølge formanden for Foreningen for Forældre til Elever i Fri- og Privatskoler, Christiane Schaumburg, bevidst fravælger børn med diagnoser eller andre problemer?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Flertal: Privatskoler skal tage socialt ansvar nu« i Ugebrevet A4 den 14. september 2018.