runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2020-11-19:
Tak for det.
I Socialdemokratiets udspil fra februar 2018 sagde man i medierne på baggrund af det her, at op imod 30.000 personer ville blive aktiveret som følge af, at flygtninge og indvandrere skulle arbejde 37 timer om ugen for at modtage offentlig forsørgelse.
Kan ordføreren bekræfte, at der ikke er tale om 30.000 personer, som udelukkende er flygtninge, men at en del af dem også er indvandrere, som ikke nødvendigvis er på det her område?
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-19:
Jeg kan ikke bekræfte, at de ikke nødvendigvis er på det her område, for som ministeren lige har sagt, er gruppen jo ikke endeligt afgrænset endnu, og det er også en større gruppe end kun lige dem, som ministeren her i dag har ansvaret for.
Så derfor kan jeg ikke komme den afgrænsning nærmere, nej.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-19:
Når jeg spørger, er det, fordi vi har en minister, som lige har stået og sagt, at dem, ministeren har ansvar for, er dem, som lige er kommet, og så har han ansvaret de første år, de er her, men dem, der har været her i mange år, og som i øvrigt fyldte en del i ministerens tale, hører ikke ind under det her område.
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-19:
Integrationsproblemerne i Danmark er jo altså ikke løst, før der er en række betingelser, der er blevet opfyldt, og de bliver i hvert fald ikke løst, før vi har beskæftigelsesfrekvenser for folk fra den ikkevestlige verden, som er tilsvarende majoritetsbefolkningens.
Og så længe vi ikke er der, er vi ikke i mål.
Hvad det er i faktisk antal tusinde personer, eller hvornår vi vil være i mål med det,
tør jeg ikke stå og sige her, men vores intention er helt klar, og den er, at man skal yde bidrag til samfundet, hvis man skal kunne modtage overførselsindkomster.
Den logik står vi på mål for.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Mener ordføreren, at regeringens prioriteter er rigtige, når det første, man gør efter at være kommet til regeringsmagten, er at hæve ydelserne til flygtninge?
Det næste, man gør, er at gøre det nemmere for bl.a. flygtninge at blive i Danmark, når der er fred i hjemlandet, og nu, halvandet år senere, har man stadig væk ikke ageret endeligt på det, som vi jo mener er noget af det allervigtigste man burde have gjort: netop at få folk ud på arbejdsmarkedet.
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-19:
Det der med, at vi kommer hen til et princip, hvor man først yder et antal timer på arbejdsmarkedet eller i aktivering, hvis man ikke selv kan finde sig et job, og hvor man bagefter får udbetalt en ydelse, synes jeg er et godt og sundt princip, som det er fornuftigt at basere vores model på.
Samtidig kan man jo se, at der også er noget, der tyder på, at der har været en eller anden form for berøringsangst eller stagnation i dele af beskæftigelsessystemet.
Jeg læste f.eks. en analyse fra DA sidste år, der viste, at en meget stor andel ikkevestlige indvandrere slet ikke var til møder i jobcenteret eller kommunen og alligevel bare passivt fik udbetalt ydelser.
Morten Dahlin (V), 2020-11-19:
Ordføreren siger, at integrationsproblemerne i Danmark ikke er løst, før beskæftigelsesfrekvensen for indvandrere og flygtninge er lig det, som den er for resten af samfundet.
Alligevel har ordføreren selv siddet hernede i den her Folketingssal med store smil på læben og trykket grønt og stemt for at give arbejdsløse indvandrerfamilier op til 2.000 kr. ekstra i offentlig forsørgelse skattefrit hver evig eneste måned, og ordføreren har samtidig ikke gjort noget som helst for at få det forslag, der rent faktisk skulle få flere i arbejde, til at blive til virkelighed.
Kan ordføreren ikke godt forstå, at det klinger en lille smule hult, at Socialdemokratiet taler så stort om at få flere indvandrere i arbejde, når det eneste initiativ, Socialdemokratiet har taget på det her område, er at hæve de sociale ydelser til dem, der ikke er i arbejde?
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-19:
Nej, det må jeg indrømme at jeg ikke rigtig kan se klinger hult, men jeg kan godt se, at hr. Morten Dahlin har en interesse i at få det til at lyde, som om det skal gøre det.
Vi gik ind i en valgkamp, hvor vi forinden havde sagt tydeligt, at vi ville gøre noget, for at langt flere udlændinge kom i arbejde, men vi ville også gøre noget for at undgå, at børn vokser op i fattigdom.
Derfor lavede vi planen om at nedsætte en Ydelseskommission, der skulle hjælpe med at gentænke systemet og komme med nogle nye forslag, og vi sagde, at indtil den så kommer med sine resultater, vil vi lave et midlertidigt børnetilskud, som – så vidt jeg husker – er på 500-600 kr. for et barn, for i videst muligt omfang at skærme børn fra, at de vokser op i fattigdom.
For børn er uforskyldt, børn har ikke ansvaret for, at deres forældre er arbejdsløse.
Morten Dahlin (V), 2020-11-19:
Der er som bekendt intet mere permanent end en midlertidig statslig ordning, og så må vi jo se, om den nogen sinde forsvinder igen.
Tilbage til hr. Rasmus Stoklunds formulering om, at integrationsproblemerne ikke er løst, før lige så mange indvandrere er i arbejde som danskere:
Mener hr. Rasmus Stoklund, at Socialdemokratiets højere ydelser til arbejdsløse indvandrere får flere indvandrere i arbejde?
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-19:
Men det ændrer jo ikke på, at der er en kæmpe udfordring i det her, og at vi skal sørge for, at langt flere udlændinge kommer i arbejde.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Men kan ordføreren ikke se noget okkult i, at jo længere tid de her mennesker, som man endnu ikke har aktiveret, som man ellers gerne vil, når lovforslaget kommer, sidder uden at blive aktiveret, jo sværere er det at få dem aktiveret?
Det her er jo en decideret udgift for det danske samfund.
Nu kom Socialdemokratiet selv med et tal på, hvor meget man ville spare med det lovforslag.
Hvis vi stiller et spørgsmål til, hvor meget det rent faktisk har kostet det danske samfund at vente, hvad der måske bliver halvandet år, er det så et spørgsmål, som ordføreren vil bakke os op om at stille i udvalget?
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-19:
Tak, formand.
Vores velfærdsstat er ikke skabt til at forsørge en underklasse af personer, hvoraf alt for mange har oprindelse i Stormellemøsten, og i den bedste af alle verdener skulle offentlig forsørgelse være en sidste udvej for folk, der uforskyldt er ramt af arbejdsløshed eller ulykke.
Derfor synes jeg også, at der er grund til at kvittere for De Konservatives beslutningsforslag, for naturligvis skal udlændinge bidrage på arbejdsmarkedet.
Det er uomtvisteligt, at både mænd og kvinder med oprindelse i Mellemøsten, Nordafrika, Pakistan, Afghanistan, Somalia og en række andre lande i dag har alt for lave beskæftigelsesfrekvenser.
Det er også derfor, at regeringen, som ministeren nu har redegjort ret grundigt for, arbejder på at fremlægge en model, der skal sikre, at ydelser og indsats står mål med hinanden.
Der er desværre heller ikke på det her område nogen snuptagsløsninger, og derfor kan vi ikke bakke op om beslutningsforslaget, for der er behov for et grundigt stykke arbejde.
Vi er enige i intentionen, vi arbejder på sagen, og vi er i Socialdemokratiet enige i, at det er afgørende for integrationen, at langt flere udlændinge kommer i arbejde.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Det er jo korrekt, at da vi fremsatte det her, var det bl.a., fordi regeringen var gået til valg på den her model, men ikke havde ageret i forhold til den.
Der synes vi jo, det er ærgerligt, at man har ventet i så lang tid, altså et helt år, hvor den her store gruppe af mennesker, som burde være på arbejdsmarkedet, ikke er på arbejdsmarkedet – det koster jo det danske samfund enorme beløb.
Og jo længere den her gruppe ikke er på arbejdsmarkedet, jo sværere er det at få dem ud.
Så for det første: Hvorfor ventede man med at agere indtil nu?
Eller man har jo ikke engang fremlagt forslaget endnu.
Hvorfor ventede man i, hvad der kan blive op til halvandet års forsinkelse?
For det andet: Nu ved jeg godt, at ministeren siger, at det arbejder man stadig væk på, men vores bekymring er, i forhold til at nogle af de her mennesker jo er rigtig gode til at omgå systemet og melde sig syge og det ene og det andet.
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-19:
Det er rigtigt, at det her lovforslag ikke fremgik af regeringens første lovprogram.
Der var en række andre initiativer, bl.a. om fremmedkrigere, og derfor er det først kommet på det næste, altså på det lovprogram, vi befinder os på nu.
Af de lovforslag, som mit ministerium kommer til at fremsætte, er mit bedste gæt, at det her kommer til at være et af de mest omfattende og også et, der kræver involvering af andre ministerier – Beskæftigelsesministeriet, Justitsministeriet, Finansministeriet.
Derfor er det et rimelig omfattende arbejde, og jeg er egentlig rimelig tilfreds med, hvis vi – syv-ni-tretten – kan få det tredjebehandlet og vedtaget i den her samling.
Så er det rigtigt, at en af de udfordringer, vi har, jo er, hvordan vi sikrer, at folk faktisk deltager i det program, der er, og at der er en smidig og lavbureaukratisk model for at sikre, at de ikke får udbetalt ydelser, hvis de kommer for sent.
Og det kan lade sig gøre på det, der hedder forberedende grunduddannelse, som er en del af uddannelsessystemet, og det er bl.a. noget af det, vi lader os inspirere af.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Jeg er oprigtig glad for det, ministeren siger, om, at man lægger så meget energi i det her.
Jeg ville ønske, man havde lagt så meget energi i det allerede for et år siden, for hver dag der går, koster det danske samfund.
Jeg kan kun gentage mig selv igen og igen: For hver dag der går, hvor de her mennesker sidder på passiv forsørgelse, bliver det endnu sværere for dem at komme ud på arbejdsmarkedet, og det er dyrere og dyrere for det danske samfund.
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-19:
Jeg vil starte med at sige, at når lovforslaget ikke er fremsat endnu, er det ikke, fordi vi har siddet på hænderne.
Jeg har f.eks. selv gjort en del ud af at komme rundt og tale i nogle kommuner om, hvordan de indretter sig inden for den eksisterende lovgivning, og hvad de selv synes er udfordringerne med at komme i den her retning.
Jeg har været i Esbjerg, i Vallensbæk, i København og i Greve og tale med borgmestre og med jobcenteransatte om, hvordan de synes, at den eksisterende beskæftigelses- og integrationspolitik fungerer, og hvad der er af muligheder.
Der er masser af kreativitet derude, men lovgivningen i dag binder desværre kommunerne på en uhensigtsmæssig måde.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-19:
Tak for det.
Det her forslag, som vi behandler i dag, er jo nærmest en til en regeringens eget valgprogram fra februar 2018.
Det, der er sket i mellemtiden, og efter at regeringen har fået magten, er jo, at man ikke har gennemført det her, og til gengæld har man hævet ydelserne til de udlændinge, som er på kontanthjælp, som er på offentlig forsørgelse.
Det har man gjort ud fra en begrundelse om, at det er synd for de børnefamilier, der ikke har ret mange penge, at det skal gå ud over børnene, at mor og far ikke tager et arbejde.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren mener, at det forslag, som kommer – når det kommer – tager højde for det.
Altså, mener ministeren, at det fortsat skal være sådan, at hvis man er en familie og har børn, behøver man skam ikke at arbejde, og så får man en ekstra høj ydelse, fordi det jo er synd for børnene?
Eller vil man tage hårdere og mere kontant fat, også i forhold til de familier, hvor der er børn?
Og nu taler man så om, at det, som man lovede i 2018, kun er for de nytilkomne.
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-19:
Som jeg også sagde i min tale, er målgruppen ikke endeligt fastlagt, men den omfatter i hvert fald nyankomne.
Hvor stor en andel af dem, der har været her i længere tid, der også skal være omfattet, er ikke afgrænset endnu.
Og det er også, fordi det, jeg særlig selv kan forholde mig til, er dem, der er omfattet af integrationsloven, som hører under Udlændinge- og Integrationsministeriet.
Hvis man har været i Danmark i mange år og man har været på kontanthjælp i mange år, hører man i dag til under den almindelige beskæftigelsespolitik.
Det, der bare har været vores pointe, da vi udgav vores program i februar 2018, og fortsat er det, er, at det også er integrationspolitiske problemer, der gør, at nogle af de mennesker ikke er en del af arbejdsmarkedet.
Morten Dahlin (V), 2020-11-19:
Jeg kunne godt tænke mig at starte med at stille ministeren et meget simpelt spørgsmål: Kommer regeringen til at fremlægge regeringens model om 37 timers beskæftigelse for det, vi nu kan forstå kun er nytilkomne flygtninge, i modsætning til hvad regeringen sådan set lovede før valget, før eller efter Ydelseskommissionen kommer med sine anbefalinger?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-19:
Jeg vil godt starte med at sige, at jeg ikke har sagt, at det kun kommer til at gælde for nytilkomne.
Hvor stor en andel af dem, der har været her i længere tid, der også vil være omfattet af det, er ikke lagt fast endnu, for det er jo en kæmpestor gruppe, og hvor skal man afgrænse det?
Det skal ske fornuftigt.
Nu har jeg simpelt hen glemt, hvad det var, der blev spurgt om
Nå ja.
Altså, det første, man kommer til at se, er Ydelseskommissionens anbefalinger, men vi kommer bare ikke til at vente med at udarbejde det her forslag, indtil Ydelseskommissionen er kommet med sine anbefalinger.
Vi tillader os at forberede os lidt.
Morten Dahlin (V), 2020-11-19:
Tak for det.
Det andet spørgsmål, jeg vil stille ministeren, er: Betyder den målgruppeafgrænsning, ministeren laver nu, at det løfte, som Socialdemokratiet gav før valget, om, at det her skulle gælde alle med integrationsbehov, er fejet af bordet?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-19:
Og det er netop et midlertidigt børnetilskud, fordi det kun skal fungere, indtil vi får et nyt regime på plads.
En del af det regime er: Hvordan møder vi særlig nyankomne med en helt ny logik?
Jeg tænker, det er forkert, at de starter deres tilværelse i Danmark i kontanthjælpssystemet, som skulle være undtagelsen fra reglen.
Men for nyankomne er det jo blevet reglen, at man starter med en passiv overførselsindkomst.
Og hele det her arbejde handler derfor ikke bare om at finde et nyt niveau for satserne; det handler om at finde en helt ny tilgang til den første tid i Danmark, hvor man starter med at sige: Find et job, og hvis ikke du kan finde et job, har kommunen et 37-timers integrationsprogram, og hvis du kommer for sent, er der ingen penge.
Mette Gjerskov (S), 2020-11-19:
Vi kan sådan set godt se musikken i det, men vi har jo gjort det i det her forslag, at vi opretter en fond, og så er det op til fondens vurdering.
Det er det, der er ret vigtigt for os.
Lea Wermelin (S), 2020-11-19:
Det vil jeg gerne prøve at uddybe.
For det første tænker vi jo, at det netop er lodsejere, som indgår frivilligt i det her.
Det vil sige, at man som udgangspunkt skal kunne sige som lodsejer: Jeg vil gerne være med til, at der bliver rejst skov på min jord.
Eller: Jeg vil gerne være med til at udtage noget lavbundsjord.
Og så bliver det tinglyst på arealerne, at det er den måde, som de arealer skal bruges fremadrettet.
Hvis vi så vil sikre, at der skal være en troværdighed, at man så ikke efterfølgende eksempelvis begynder at dyrke lavbundsjorderne, er vi nødt til også at have en kontrolmekanisme, som sikrer, at man altså også kan tage ud og besøge det projekt og sige: Vi kan sådan set stå inde for, at den CO 2 -effekt, som vi sagde der ville være, også er der derude; skoven står der; det foregår præcis efter bogen.
Så vi skal selvfølgelig finde en god måde at samarbejde på, men det har jeg også al mulig forventning om kan lade sig gøre.
Jacob Jensen (V), 2020-11-19:
Jeg er glad for det svar, og jeg håbede egentlig også, at det var det, der ville være svaret.
Lidt i forlængelse af det: Hvordan kan det gøres med de forskellige aftaler, man kan indgå, altså den kompensation, man som lodsejer kan modtage?
Kan det gøres meget individuelt, eller bliver det lidt sådan en fast skabelon, hvor man siger, at det her er prisen, take it or leave it, hvis man må sige det her i Folketingssalen, men som sagt på nydansk betyder, at der ikke er noget forhandlingsrum?
Eller er der det?
Hvor fleksibel kan man være i de aftaler?
For der er formodentlig forskellige tilgange fra lodsejernes side til, hvad det egentlig er, man gerne vil have som kompensation, og hvad man alternativt kan bruge sin jord til.
Så hvor fleksibel er den mulighed, som der bliver lagt op til her?
Lea Wermelin (S), 2020-11-19:
Det, der er meget vigtigt med Klimaskovfonden er, at det er additionelt.
Men de produkter, som Klimaskovfonden kommer til at have, vil være forskellige, og dermed er der jo også en mulighed for som lodsejer at kigge på, hvad man så har mest interesse i, og hvad det er, man gerne vil bidrage med i forhold til arealer på sin jord.
Mette Gjerskov (S), 2020-11-19:
Vi vil gerne beskytte forbrugerne mod ulovlig kemi, også når de køber ind på internettet.
Det skal være trygt at være forbruger i Danmark, og med det her lovforslag gør vi det mere trygt at være forbruger.
Hvis man ser på titlen af det her lovforslag, ved jeg godt, det måske lyder rimelig teknisk, og både EU er involveret, nationale regler er involveret, og regler, som udløber af vores pesticidstrategi, er involveret, men tre nedslagspunkter vil jeg lige komme med.
For det første er det vigtigt, at de erhvervsdrivende forelægger nogle oplysninger, at myndighederne kan indhente produktprøver, f.eks. købe en vare på en netside, uden at de skal skrive, at det altså er myndighederne, der køber det, så de kan gøre det lidt mere anonymt, og at de simpelt hen også har en mulighed at fjerne produkter fra markedet, fra onlinemarkedet – ja, i sidste ende faktisk kunne blokere en hjemmeside.
Den anden del af lovforslaget handler om, at vi ikke vil have ulovlige kemikalier i varerne.
Myndighederne skal kunne offentliggøre, hvis der bliver brugt ulovlige kemikalier, og de skal kunne beslaglægge varer og meget mere.
Og hvad taler vi om her?
Ja, vi taler om at forhindre ulovlige sprøjtegifte
, både hvis man køber og sælger noget, der er ulovligt og hele tiden har været det.
Nogle gange sker der det, at en sprøjtegift bliver gjort ulovlig af den ene eller anden grund; man finder ud af, at der er noget farligt, og så skal den jo altså væk fra markedet, og det skal vi kunne sikre.
Jeg synes, at det her virkelig er en styrkelse af myndighedernes arbejde med at beskytte forbrugerne.
Vi vil ikke have, at der lige pludselig dukker varer med ulovlig kemi op.
Når man køber en vare, også online, så skal man kunne være tryg ved, at der ikke er noget farligt i den.
Hvorfor er det så vigtigt?
Jamen det er jo, fordi vi ved, at når man har gennemgået en kemisk sammensætning af en eller en art og fundet den farlig og dermed gjort den ulovlig, er det jo, fordi der er noget skadeligt.
Så er det jo, fordi vi som mennesker ikke har godt af at blive udsat for alverdens kemiske stoffer.
Nogle gange kan der ovenikøbet være tale om cocktaileffekter mellem forskellige stoffer.
Al den slags er vi stærkt optagede af i Socialdemokratiet, og det er et spørgsmål om at sikre danskernes sundhed og sikre danskerne en valgmulighed, så de ikke bliver udsat for ulovlig kemisk indhold.
Det lyder måske teknisk, men det her lovforslag er rigtig godt, så derfor kan jeg med glæde sige, at vi fra Socialdemokratiets side gerne vil styrke forbrugernes mulighed for at slippe for ulovlig kemi, og derfor kan vi selvfølgelig også støtte det her lovforslag.
Jacob Jensen (V), 2020-11-19:
Tak for det.
Jeg kan jo sådan set bare henvise til fru Mette Gjerskovs udmærkede beskrivelse af det indholdsmæssige i lovforslaget.
Der er jo, som der blev sagt, også et EU-spor, som vi implementerer i dansk lovgivning.
Det støtter vi selvfølgelig op om, al den stund at vi også gerne vil leve op til de forpligtigelser.
Så er der også, som der blev sagt, en opfølgning på pesticidhandlingsplanen, som jo blev etableret under vores regering, på vores vagt.
Og derfor er vi selvfølgelig også glade for, at den nye regering arbejder videre med de ting.
Vigtigheden af det synes jeg fru Mette Gjerskov har beskrevet på udmærket vis i forhold til den sikkerhed, der selvfølgelig skal være i forhold til forbrugerne, og i forhold til det indhold, der er i de forskellige produkter, som man kan købe.
Så med de få, men i al beskedenhed velvalgte bemærkninger, vil vi også fra Venstres side støtte forslaget.
René Christensen (DF), 2020-11-19:
Tak for det, formand.
Jeg vil starte med på Dansk Folkepartis vegne at sige, at vi også kan støtte forslaget.
Der er flere grunde til det.
Vi er også glade for, at myndighederne får de her muligheder for at kontrollere virksomhederne, og selv om vi jo tit og ofte står og tordner mod EU, må man også sige, at det på de her områder absolut giver mening, at vi har nogle ensartede måder at arbejde på, både i forhold til naturen, men så sandelig også i forhold til den konkurrencelighed, der bør være inden for EU.
Så derfor kan vi støtte forslaget.
Det giver nogle nye rammer, hvilket er godt både for virksomhederne, men så sandelig også for miljøet, og det er også godt, i forhold til at vi kan foretage en ordentlig kontrol i Danmark.
Stinus Lindgreen (RV), 2020-11-19:
Tak for det.
Ja, min kollega skulle lige til nogle forhandlinger, så jeg fik lov til at holde denne ordførertale om L 95.
Loven supplerer reglerne i EU's markedsovervågningsforordning.
De nye regler omfatter bl.a. muligheden for at indhente oplysninger om software indlejret i produkter, muligheden for at udføre markedsovervågning under skjult identitet og muligheden for at blokere adgangen til en onlinegrænseflade, hvis der markedsføres produkter, som udgør en alvorlig risiko.
Loven udbreder disse regler til alle kemikalier, altså også dem, der ikke er omfattet af EU's retsakter.
Der bør ikke være forskel på muligheden for at føre tilsyn med farlige produkter, uanset om de er omfattet af markedsovervågningsforordningen eller nationale regler.
Lovforslaget indeholder også hjemmel til at indføre en offentliggørelsesordning; indføre forbud mod produkter, hvis tilsynsmyndighederne ikke kan få de nødvendige oplysninger; til udtagning af prøveeksemplarer fra internetbutikker for virksomhedernes for egen regning; til beslaglæggelser; og endelig giver lovforslaget ministeren bemyndigelse til at fastsætte regler om registreringskrav.
Dette er en opfølgning på aftalen om en pesticidstrategi indgået mellem Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti, Venstre, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti.
Radikale Venstre støtter således forslaget.