runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thyra Frank (LA), 2017-01-25:
Medicinhåndteringen skal tilrettelægges, så det på det enkelte plejehjem giver mening og er inden for de regler og vejledninger, der er fastsat fra centralt hold.
Ingen plejehjem er ens, og medicinhåndteringen skal tilrettelægges, så den selvfølgelig er patientsikkerhedsmæssigt forsvarlig inden for de fastsatte rammer, men også er tilpasset de lokale forhold og personalets kvalifikationer.
Det er en vurdering af bl.a. personalets faglige kompetencer og plejehjemmets størrelse, og det er langtfra sikkert, at man kan bruge de samme ting på et andet plejehjem.
Det er en vurdering fra ledelsens side.
Jeg må gøre opmærksom på, at det sundhedsfaglige tilsyn henhører under sundhedsministeren.
Men jeg kan da oplyse, at da ordningen om det frekvensbaserede tilsyn bortfaldt den 1. juli 2016, var der blevet gennemført 299 tilsyn.
17 plejehjem svarende til 5,6 pct. havde alvorlige fejl og mangler, og alle har været besøgt igen.
Styrelsen for Patientsikkerhed bliver ved med at komme på besøg, indtil de patientsikkerhedsmæssige forhold er sikret.
Og så må jeg henvise til sundhedsministeren, såfremt der ønskes yderligere svar i forbindelse med det sundhedsfaglige tilsyn, da dette henhører under sundhedsministeren.
Da jeg var leder af plejehjemmet Lotte, var det vores sundhedsfaglige vurdering, at det fungerede fint på den måde, som vi nu engang doserede beboernes medicin.
Det er som sagt bl.a. personalets faglige kompetencer og plejehjemmets størrelse, som afgør, hvad der er rigtigt det sted.
Erik Christensen (S), 2017-01-25:
Jeg har tidligere været socialudvalgsformand i to forskellige kommuner og haft ældreområdet under mig, og noget af det, som vi som politikere var meget opmærksomme på, var rent faktisk, om vores personale var i stand til at håndtere det her med medicineringen.
Nu siger ministeren så, at det skal tilpasses lokale forhold.
Kunne ministeren uddybe det lidt?
For hvis man skal have en vis form for sikkerhed for, at det foregår godt og sikkert alle steder, skal der vel være en eller anden form for ensartethed i det.
Så hvad mener ministeren med, at det skal tilpasses lokale forhold?
Thyra Frank (LA), 2017-01-25:
Styrelsen for Patientsikkerhed har jo udarbejdet en vejledning, der skal sikre en ensartet og høj patientsikkerhed ved ordination og håndtering af lægemidler, og vejledningen beskriver ansvarsfordelingen mellem de involverede personer og præciserer den omhu og samvittighedsfuldhed, som autoriserede sundhedspersoner skal udvise ifølge autorisationsloven, når der ordineres og håndteres lægemidler.
Vejledningen præciserer også, at ledelsen på de enkelte behandlingssteder har ansvaret for at udarbejde disse instrukser for ordination og håndtering af lægemidler.
Vejledningen indeholder et afsnit om forholdene på plejehjemmene, og det drejer sig især om ledelsens ansvar, opbevaring af lægemidler, lægens ansvar, journalføring og dosisdispensering.
Og særlig om dosisdispensering, altså det, at den enkelte borger kan få pakket sin medicin i en engangsbeholder, er der udstedt en bekendtgørelse, der fastlægger, hvordan det skal håndteres.
Der er altså flere regler og vejledninger, som plejehjemmene selvfølgelig skal følge og kan støtte sig op ad, når der lokalt skal tilrettelægges en patientsikkerhedsmæssigt forsvarlig ordination og medicinhåndtering.
Astrid Krag (S), 2017-01-25:
Nu var ministerens eget plejehjem jo et ret lille plejehjem, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ministeren, om det giver nogle særlige problemstillinger, når der er tale om små plejehjem.
Thyra Frank (LA), 2017-01-25:
Jeg er jo glad for, at jeg er en del af en regering, som prioriterer ældreområdet, og som jeg lige nævnte før, steg kommunernes budgetterede udgifter på ældreområdet i 2016 sammenlignet med 2015, og budgetterne ser ud til at stige yderligere i 2017.
Så kommunerne bruger altså samlet set flere penge på ældreområdet under denne regering.
Regeringen anerkender, at den demografiske udvikling i de kommende år vil lægge et pres på dele af den offentlige sektor, men fordi der kommer flere ældre, betyder det jo ikke, at man automatisk kan sige, at der så skal tilføres et bestemt beløb til ældreområdet for at fastholde det samme serviceniveau.
Stigningen i antallet af ældre er jo primært blandt de yngste af de ældre, som er mindre plejekrævende, og sundhedstilstanden hos de ældre er gudskelov også blevet forbedret, bl.a. på grund af rehabilitering ude i kommunerne, så deres plejebehov er blevet mindre.
Astrid Krag (S), 2017-01-25:
Jeg skal gøre det rigtig kort, for jeg vil sådan set følge op på det spørgsmål, jeg før var medspørger på, fordi det er det samme dokument, der er vedhæftet det her spørgsmål.
To gange spurgte jeg helt konkret ministeren, om hun havde læst det dokument fra Frederiksberg Kommune, der var vedlagt spørgsmålet, og som dokumenterer, at plejehjemmet Lotte havde 20 pct. mere til drift og 50 pct. mere til forplejning end de andre plejehjem i Frederiksberg Kommune.
Jeg har lige siddet og kigget på det, det er cirka tre A4-sider, kan jeg sige, og det er som sagt tre spørgsmål, ministeren er blevet bedt om at møde op og besvare med udgangspunkt i det her dokument.
Jeg prøver en sidste gang at spørge ministeren her i Folketingssalen og under ministeransvar og alt det, vi ved der gælder og er så højtideligt og vigtigt i vores demokrati, om ministeren har læst de her tre sider fra Frederiksberg Kommune, der er vedlagt de spørgsmål, som ministeren er mødt frem for at besvare her i Folketinget i dag.
Det er jo ja eller nej.
Papirerne til side!
Har ministeren læst det, der er blevet sendt over til ministeren?
Thyra Frank (LA), 2017-01-25:
Ja, men så må jeg jo gentage det svar, jeg allerede har givet flere gange.
Som ældreminister har jeg ikke et grundlag for at gå ind i det omtalte dokument fra Frederiksberg Kommune, og det er ikke min opgave som minister for ældreområdet at skulle vurdere, om Lotte i de sidste mange år har været dyrere, billigere, bedre eller dårligere end andre plejehjem.
Astrid Krag (S), 2017-01-25:
Jeg er fuldstændig overbevist om, at ministeren har et stort hjerte, der banker for de ældre.
Jeg tror faktisk også, ministeren er rigtig glad for, at der er kommet flere penge med i den endelige finanslov, end der var i udspillet.
Jeg tror, ministeren håber, der kommer flere penge til de ældre fremover, selv om det ikke ser godt ud.
Det er der bare ingen tvivl om, overhovedet, men der er bare heller ikke nogen tvivl overhovedet om, at ministeren ikke svarer på det, hun bliver spurgt om.
Spørgsmålet er: Har ministeren læst de tre sider, der er blevet sendt over fra Frederiksberg kommune, som jo slår fast, at ministeren som plejehjemsleder havde langt flere penge at gøre godt med end de andre plejehjem i Kommunen?
Og fordi ministeren nu ikke har villet svare på substansen i det ad rigtig mange omgange, både tidligere og her i dag, så har jeg simpelt skrællet alt det væk og beder bare ministeren fortælle mig, om hun har læst et dokument, der er blevet sendt over sammen med hele tre spørgsmål, som ministeren er her for at besvare under ministeransvar i dag.
Det er ikke noget, man behøver at tage det der papir med, at man »er bekendt med«, frem igen og læse det højt, for det har vi nu hørt mange gange.
Det er sådan set bare at svare.
Og jeg kan jo ikke stille uddybende spørgsmål, så nu kan ministeren med ro i sindet bare sige: Ja, jeg har læst det.
Eller: Nej, jeg har ikke læst det.
Thyra Frank (LA), 2017-01-25:
Jamen jeg har også hørt spørgsmålet rigtig mange gange, og derfor vil svaret blive det samme.
Jeg er bekendt med, at Frederiksberg Kommune har udarbejdet et dokument om en godkendelse af overgangsordningen for OK-centeret Lotte i slutningen af 2013.
Bjarne Laustsen (S), 2017-01-25:
Jeg har bare et enkelt spørgsmål, og så har jeg en opfordring, som jeg håber ministeren vil tage imod.
Først er det spørgsmålet om det der med flere penge, for det kan jo gøres op på rigtig mange måder, og når der kommer flere ældre, må det jo også kræve flere penge, men det er ikke sikkert, at der er afsat flere midler til den enkelte, i forhold til at der bliver brugt flere penge på området.
Så om det skulle træffe sig, at der fremover er flere penge til den enkelte ældre, end der har været tidligere, vil jeg gerne have ministeren til at redegøre for.
Det andet er simpelt hen en opfordring, det er et godt tilbud, som jeg håber ministeren vil tage imod: Skulle vi ikke tage ud i virkeligheden, fru Thyra Frank?
Skulle vi ikke tage en tur til Rebild og se på et plejehjem eller tage op på Rebildhus og holde et møde der og bede folk om at komme og høre om alle de initiativer, som ministeren og den nye regering har?
Så kan vi få en snak med folk.
For jeg kan da godt forstå, at det kan være lidt træls at svare på spørgsmål og alt muligt andet om fortiden og sådan noget.
Men så snakker vi om fremtiden, og så tager vi ud og snakker en dag, og vi kunne gøre det en onsdag, hvor man ikke behøver at være her i salen, så vi tager op til Nordjylland, på Rebildhus, og det vil jeg bare lige høre om ikke ministeren ville synes var en rigtig god idé.
Thyra Frank (LA), 2017-01-25:
Jamen det lyder dejligt med det, spørgeren foreslår.
Det er faktisk en af de ting, som jeg også allerede er i gang med at planlægge, nemlig at jeg selvfølgelig vil ud og tale med borgerne og beboerne på plejehjemmene og ældrerådene for at høre, hvordan det ser ud, i forbindelse med det afbureaukratiseringsforslag, der ligger.
Så jeg må sige, at jeg er rigtig glad for, at vi nu kan se frem og blive konstruktive, med hensyn til hvordan vi kan sørge for, at de ældre får en bedre tilværelse, og meget gerne i fællesskab.
Jeg må så med hensyn til det her med økonomien sige, at kommunerne i 2016 samlet set har budgetteret med øgede udgifter til ældreområdet på 1,2 mia. kr. sammenlignet med 2015.
Og den foreløbige opgørelse af kommunernes budgetter for 2017 viser, at kommunernes udgifter til ældreområdet stiger med yderligere 700 mio. kr. fra 2016 til 2017, når der tages højde for det løft, der følger af finanslovsaftalerne.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-01-25:
For vi siger i Erhvervsministeriet, at Uber er en del af deleøkonomien.
Det, som ministeriet var ude og beklage, er, at det står rubriceret som professionel taxi- og samkørsel.
Når vi kigger på internationale opgørelser fra alle, der opgør det her, så ser vi – uden undtagelse – at Uber bliver betragtet som en del af deleøkonomien.
Om det så i Danmark er en ulovlig forretningsmodel eller ej, ja, det mener hr. Rasmus Prehn, at det er, ser det ud til.
Det har jeg valgt ikke at have nogen holdning til, så lang tid der kører en sag ved domstolene om den sag.
For Ubers forretningsmodel er ikke kendt ulovlig i Danmark.
Så det må domstolene jo afgøre, og jeg vil i hvert fald ikke gøre mig til dommer over, hvad dommeren skal afsige af kendelse i den sag.
Bjarne Laustsen (S), 2017-01-25:
Nu har ministeren vistnok været minister i et par måneder, og jeg har hørt en masse besvarelser på spørgsmål, og det er jo fint.
Men jeg tror, vi alle sammen har et behov for at høre lidt mere om hos ældreministeren, når vi har fået sådan en, hvad det præcis er de ældre kan forvente sig.
Hvad er det, der ikke duer derude i dag?
Hvad er det, der skal laves om?
Det kan godt være, at man har haft nogle mennesker siddende til at finde ud af det her, men når vi nu har en minister, tror jeg virkelig, at folk derude tænker: Hvad er det, der skal ske med vores plejehjem?
Skal der ændres på tingene?
Men det ved vi også kræver, at der er nogle ressourcer, og ministeren siger jo, at penge betyder rigtig meget.
Så derfor: Ville de plejehjem, der ikke har så meget, kunne gøre det bedre, hvis de fik nogle flere penge?
Thyra Frank (LA), 2017-01-25:
Jeg vil gerne understrege, at det aldrig har været mit ønske, at alle plejehjem skulle være som plejehjemmet Lotte.
Plejehjem skal være forskellige, ligesom mennesker er forskellige, og de skal adressere de behov, de enkelte beboere har.
For nogle beboere er det vigtigt, at det er aktiviteter, for andre er det fysiske rammer, en god udsigt, og også maden kan have en betydning for folk, endog en meget stor betydning.
Vi må derfor aldrig komme til at tro, at der kan findes en standardskabelon for alle plejehjem i hele Danmark.
For mig er det helt afgørende, at det enkelte plejehjems værdier er tydelige for såvel beboere som pårørende.
Det giver nemlig en mulighed for at vælge det plejehjem, der passer bedst til den enkelte beboer.
Jamen igen vil jeg gøre opmærksom på, at tilsynet hører ind under sundhedsministeren.
Og ja, 14 besøg lyder umiddelbart ikke af ret meget, men det er jo først og fremmest en faglig vurdering.
Erik Christensen (S), 2017-01-25:
Nu spørger jeg en lille smule naivt, for så meget er jeg ikke nede i detaljen, men i forhold til, når det sådan er den risikobaserede løsning, man har valgt, er det så også sådan, at der også vil blive besøgt plejehjem, hvor man ikke umiddelbart har en mistanke om, at der kunne være problemer i forhold til medicinhåndtering?
For ellers kan man sige, at så kan der gå temmelig mange år, inden man eventuelt opdager et sted, hvor der måske alligevel er problemer, men hvor man ikke troede det.
Kan ministeren sige noget om det?
Thyra Frank (LA), 2017-01-25:
Som jeg var inde på i min besvarelse, blev det tilbagevendende frekvensbaserede tilsyn ophævet den 1. juli 2016.
Og de 14 tilsyn, som er gennemført i anden halvdel af 2016, er gennemført med baggrund i Styrelsen for Patientsikkerheds generelle pligt til at gribe ind, hvis der opstår mistanke om en konkret risiko.
De fleste af de 14 plejehjem, der har fået besøg, er dem, hvor der i forbindelse med tidligere besøg, er konstateret de alvorligste problemer for patientsikkerheden.
Astrid Krag (S), 2017-01-25:
Når det er interessant at diskutere det med ældreministeren, ud over at det er noget, der betyder rigtig meget for de svækkede ældre borgere, der bor på vores plejehjem, så er det jo selvfølgelig også, fordi ministeren selv som plejehjemsleder har været i kontakt med hele det her apparat, som et embedslægetilsyn jo er, med de påbud, man kan få osv., og det er jo derfor også meget interessant at høre, om det er noget af det, ministeren har tænkt sig at gå ind og ændre noget ved, og om ministeren har oplevet, at der var noget, hun syntes ikke fungerede i sin tid som plejehjemsleder i forhold til de tilsynsbesøg, der var, hvor man kiggede på medicinhåndteringen.
Så vil ministeren ikke sige lidt om det?
Hvad har de praktiske erfaringer været med vores tilsynsmyndigheder og den måde, kontrolarbejdet med medicinhåndteringen har fungeret på?
Erik Christensen (S), 2017-01-25:
Det er jo helt fair, at ministeren henviser til, at det hører under sundhedsministeren, det er jo korrekt.
Men eftersom ministeren har valgt at stille op i dag og svare på spørgsmålet, synes jeg også, vi skulle prøve at se, om ikke vi kunne komme lidt videre end bare svaret om, at det hører til der.
Nu er det jo sådan, at ministeren selv nævner, at der været 14 besøg i sidste halvår af 2016, og ministeren siger også, at det ikke er særlig mange, og forventer også, at der kommer flere.
Kan ministeren sige noget om, hvor mange hun mener der vil være et rimeligt antal, der bliver besøgt i løbet af et års tid efter den risikobaserede forsøgsordning?
Bjarne Laustsen (S), 2017-01-25:
Jeg vil spørge ældreministeren: Hvor mange flere midler mener ministeren der skal tilføres ældreområdet, hvis alle øvrige plejehjem skal have samme standard, som plejehjemmet Lotte havde?
Thyra Frank (LA), 2017-01-25:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er rigtig glad for, at trekløverpartierne og Dansk Folkeparti i de seneste to finanslove har prioriteret ældreområdet højt og afsat flere midler.
For ældreområdet har en høj prioritering for regeringen.
Trekløverpartierne har sammen med Dansk Folkeparti i finansloven for 2017 afsat 2 mia. kr. over de næste 4 år til en bedre ældrepleje, heraf er 380 mio. kr. årligt fra i år til at give alle plejehjemsbeboere en halv times ekstra hjælp om ugen, som de selv kan beslutte hvad skal anvendes til.
Derudover er der afsat en pulje på 450 mio. kr. i år til bedre mad til ældre, og det glæder jeg mig over.
For det giver kommunerne mulighed for at få køkkenerne tilbage til og duften af mad tættere på de ældre.
Samlet set har kommunerne i 2016 budgetteret med øgede udgifter til ældreområdet på 1,2 mia. kr. sammenlignet med 2015, og den foreløbige opgørelse af kommunernes budgetter for 2017 viser, at kommunernes udgifter til ældreområdet stiger med yderligere 700 mio. kr. fra 2016 til 2017, når der tages højde for det løft, der følger af finanslovsaftalerne.
Fakta er altså, at kommunerne samlet set bruger flere penge på ældreområdet under denne regering end under den socialdemokratisk ledede regering.
Bjarne Laustsen (S), 2017-01-25:
Tak for den bekræftelse af, at penge trods alt betyder noget.
Det var jo derfor, at ældreministeren, da hun var leder af plejehjemmet Lotte, kunne rejse rundt i landet og fortælle om rigtig mange positive historier ude på Lotte, og der var journalister, der pligtskyldigt holdt mikrofonen og hørte på det og gjorde hende til ridder af det bedste plejehjem, der blev drevet i Danmark.
Det blev der overhovedet ikke stillet spørgsmål til.
Det, der bare blev sagt, var, at det var, fordi der var en god ledelse, og så måtte man jo forstå, at når der ikke var tale om flere midler, så var det, fordi alle de andre plejehjem i Danmark blev drevet dårligt og de ikke havde forstand på det.
Men det havde man ude på Lotte.
Det er jo derfor, når vi nu for første gang i historien har fået en ældreminister – tillykke med det – at jeg tror, det er sådan, at folk, vores vælgere, vores borgere, godt kunne tænke sig at høre mennesket fru Thyra Frank fortælle noget om, hvilke intentioner hun har for hele ældreområdet.
Derfor: Kan man overføre det, der foregik ude på plejehjemmet Lotte, til alle de andre plejehjem, som ministeren tidligere har ment ikke klarede sig så godt som det plejehjem, hun selv var ansat på?
Thyra Frank (LA), 2017-01-25:
Men det er som sagt først og fremmest en faglig vurdering, og det er også en forventning, at styrelsen fremadrettet vil foretage tilsyn på en større andel af plejehjemmene, end de har gjort i anden halvdel af 2016.
Igen vil jeg gerne gentage, at jeg aldrig nogen sinde har haft tanken, at alting skulle være som på Lotte.
Så om plejehjemmet Lotte havde færre eller flere ressourcer og var dyrere eller billigere eller bedre eller dårligere end andre plejehjem, kan jeg ikke tage stilling til.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-25:
De initiativer er taget.
DSB har jo nu afsat 100 mio. kr. til at få puklen af manglende vedligehold ned, og det vil sige, at den driftsustabilitet, som er forårsaget af det manglende vedligehold, kan DSB nu komme til livs.
Det er jeg glad for, og jeg tager med tilfredshed imod, at det vil ske.
Men igen: Der blev begået fejl, da man under en socialdemokratisk regering indkøbte IC4-togene.
Magnus Heunicke (S), 2017-01-25:
Ministeren nævner, at jeg også har været minister engang, og jeg vil bare sige, at det er en tid, som jeg er stolt over, og jeg er stolt over de resultater, som vi opnåede dengang.
Jeg kan forstå, at ministeren ikke synes, det har nogen konsekvenser at skære ned på tilskuddet til DSB, fordi DSB leverer et overskud.
Det ville jo så betyde, at man mente, at den ledelse, der er i DSB, skulle levere et underskud, før ministeren ville anerkende, at det har resultater.
Tværtimod er det et selskab, som er optaget af at levere et overskud.
Jeg har nogle spørgsmål med hensyn til de konkrete løsninger.
Hvad angår elektrificeringen, hvorfor siger regeringen så ikke ja til forslaget fra forligspartierne i Togfonden DK om at se på elektrificeringen og lave et forlig om?
Og hvorfor har Liberal Alliance stemt nej til DSB-kontrakten, som jo netop er fundamentet for at få eltogene?
De to løsninger på problemerne er regeringen ikke engang med i.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-25:
Regeringen er tilhænger af elektrificeringen, og regeringen har sammen med forligspartierne i Togfonden DK sat gang i elektrificeringen af hovedstrækningerne i Danmark.
Erik Christensen (S), 2017-01-25:
I forlængelse af, at ministeren utallige gange siden sin tiltrædelse som ældreminister har fortalt om sine konkrete erfaringer som chef for plejehjemmet Lotte i landsdækkende medier, vil ministeren så oplyse, om det er sandt, at det fremgår i det vedlagte 2-siders økonominotat fra Frederiksberg Kommune, at plejehjemmet Lotte havde 20 pct. højere driftsudgifter end andre plejehjem i Frederiksberg Kommune og 50 pct. højere forplejningsudgifter?
Thyra Frank (LA), 2017-01-25:
Jeg kan se, at spørgsmålet til forveksling minder om fru Kirsten Normann Andersens spørgsmål, som jeg netop har besvaret her i salen, og jeg vil derfor give det samme svar.
Lad mig igen slå fast, at jeg i dag står her som minister for ældreområdet og ikke som tidligere leder af et plejehjem i Frederiksberg Kommune.
Jeg er bekendt med, at Frederiksberg Kommune har udarbejdet det omtalte dokument om en godkendelse af overgangsordningen for OK-centeret Lotte i slutningen af 2013.
Som ældreminister har jeg ikke et grundlag for at gå ind i det omtalte dokument fra Frederiksberg Kommune, og det er ikke min opgave som minister for ældreområdet at skulle vurdere, om Lotte over de sidste mange år har været dyrere, billigere, bedre eller dårligere end andre plejehjem.
Som ældreminister er jeg optaget af at skabe gode forhold for de ældre, og jeg vil til hver en tid stå på de ældres side.
Så vil jeg også gerne foreslå, at man i Socialdemokratiet bruger sin tid på de gode kræfter på at få arbejdet for, at vores ældre får en tryg og værdig ældrepleje.
Erik Christensen (S), 2017-01-25:
Tak for det.
Jamen når jeg og Socialdemokratiet interesserer os for, hvad det er, der er foregået på Lotte, er det jo – og jeg tror ikke, at jeg overdriver, når jeg siger det – fordi grunden til, at ministeren er blevet kendt i den større offentlighed, inden ministeren blev minister, jo netop var, at ministeren, da ministeren var leder af plejehjemmet Lotte, rejste land og rige rundt og fortalte om de resultater, der var på Lotte.
Og det var jo rigtig gode resultater.
Det, der måske bare var en lille smule problematisk, var, at det, den daværende leder af Lotte jo fortalte, var, at det her drejer sig om god ledelse, og det drejer sig ikke om økonomi.
Så når jeg i dag interesserer mig for, hvordan økonomien var på Lotte – også på det tidspunkt, da ministeren var leder af Lotte – er det jo, fordi jeg gerne vil vide, om det var sådan, at Lotte rent faktisk havde 20 pct. mere til driften af plejecenteret end andre plejehjem, og om der var 50 pct. flere penge til at give forplejning for, altså til mad og vin og snaps, som vi jo har hørt ministeren hyldede, dengang hun var leder af plejehjemmet Lotte.
Så det er jo derfor, vi interesserer os for det, og ikke så meget bare for at gå tilbage i tiden.
Men jeg vil jo gerne her i dag kunne få en bekræftelse fra ministeren på, at det var sådan, at der faktisk var den bedre økonomi på Lotte, end der var på de andre plejehjem i Frederiksberg Kommune.
Thyra Frank (LA), 2017-01-25:
Jamen jeg vil gerne understrege, at det aldrig har været mit ønske, at alle plejehjem skulle være som plejehjemmet Lotte.
Jeg synes, at plejehjem skal være forskellige, ligesom mennesker er forskellige, og de skal adressere de behov, som den enkelte beboer har.
Og for nogle beboere er det vigtigste, at der er aktiviteter, for andre er det de fysiske rammer og måske en god udsigt, der er afgørende, mens andre beboere f.eks. vægter maden højere.
Derfor tror jeg, at vi aldrig skal til at tænke på at lave en standardskabelon for alle plejehjem i Danmark.
For mig er det helt afgørende, at det enkelte plejehjems værdier er tydelige for beboere og pårørende.
Det giver mulighed for netop at vælge det plejehjem, der passer den enkelte beboer bedst.