runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-07:
Tak for det.
Jeg synes ikke, at fru Pernille Vermund skal tage det der med det ultimative og det ufravigelige så tungt.
Jeg tror bare, at hun egentlig bringer sig i fint selskab.
Jeg kan huske, at jeg havde en debat om dobbelt statsborgerskab med hr. Lars Løkke Rasmussen tilbage i, jeg tror det var 2013, hvor jeg klandrede ham for at have skiftet holdning, og så sagde han, at han ikke havde skiftet holdning, han havde kun skiftet standpunkt.
Og sådan kan det jo være svært somme tider at jonglere med de der ord.
Nå, nu til et politisk spørgsmål, og det er selvfølgelig om økonomisk politik, som fru Pernille Vermund næsten kan forestille sig.
Efterlønnen skal udfases ifølge Nye Borgerliges program, og jeg tror bare, at de 300.000-400.000 danskere, der er stadig væk indbetaler til efterlønsordningen, har en interesse i at vide, hvor hurtigt man sparer de 5-6 mia. kr. ved at udfase efterlønnen, som man foreslår.
Hvornår skal de 300.000-400.000, der i dag indbetaler til efterlønnen, forvente, hvis Nye Borgerlige får magt, som de har agt, at de ikke længere har ret til at kunne gå på de 3 års efterløn, som de egentlig indbetaler til i dag?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-07:
På Nye Borgerliges hjemmeside står der om klimapolitik: »Nye Borgerliges klimapolitik baserer sig på fornuft, videnskabelighed og realisme ...
Den menneskeskabte CO 2 -udledning har sandsynligvis haft en indflydelse.
Nu er der jo imidlertid kommet en ny rapport fra FN, IPCC-rapporten, hvor det ridses op, at vi har oplevet, at den globale middeltemperatur er steget med omkring 1,09 grader celsius, hvoraf den menneskelige påvirkning er ansvarlig for omkring 1,07 grader.
Det er altså verdens forskere, der sådan har opsummeret med den viden, vi har nu, at den menneskeskabte temperaturstigning sådan set er ansvarlig for 1,07 grader, og så er der 0,02 grader, som har andre årsager.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-10-07:
Jeg synes, at vi skal være meget, meget taknemlige – nu bliver Holch Povlsen nævnt – og også taknemlig over andre i dette samfund, der har stiftet og opbygget virksomheder, der har givet så mange danskere et arbejde at gå på hver eneste dag, så de kan betale skat, så vi kan have et velfærdssamfund.
Det er da fantastisk, at vi har nogle, der har den skabertrang, der har den vilje, der sætter alt på spil for at sikre, at vi kan leve i et rigtig godt samfund.
Det synes jeg vi skulle sige dem tak for.
Christian Juhl (EL), 2021-10-07:
Jamen hvis vi nu tager en almindelig borgerlig økonomisk teori, så skal pengene tjenes af nogle.
Den værdi skal skabes, før den kan deles ud til nogen.
De her folk har ikke selv skabt penge.
Anders Holch Povlsen fra Bestseller har fået 20 mia. kr. mere i formue, mens han sad på sin stol.
Han svedte ikke engang over det.
Det vil sige, at andre har tjent de penge og stoppet dem i hans lomme.
Han betaler ikke procentvis så meget i skat, som jeg gør.
Derfor vil jeg gerne spørge endnu en gang, hvad grunden er til, at I holder hånden over de rigeste i det her samfund i stedet for at sige, at selvfølgelig skal vi deles retfærdigt om regningen.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-10-07:
Vi har jo den grundlæggende opfattelse, at folk bidrager ved bl.a. at betale skat, og det gør folk jo.
Vi har det faktisk sådan, at det, at nogle få mennesker tjener mange penge eller blive millionærer, går ikke ud over nogen.
Det har jeg ikke ondt af.
Så skal vi hjælpe dem, der har hjælp behov, i stedet for at dele ud til den store middelklasse, så vi alle sammen kan få fat i rovet.
Christian Juhl (EL), 2021-10-07:
Tak for det, og tak for rosen til Enhedslisten.
Det glæder os hjemme ved stuebordet, når familien er samlet.
Jeg kan ikke købe noget dernede, medmindre jeg har en god bank.
Men I glemmer en ting, nemlig at pengene er tjent, men de er også uddelt igen.
I år er der 7.800 danskere, der er blevet dollarmillionærer.
Er de blevet det på grund af hårdt slid, sved på panden eller flid eller på grund af risikovillighed?
Nej, det er de ikke.
De er blevet det, fordi centralbankerne har ført en pengepolitik under coronakrisen, hvor pengene bare er strømmet ned i lommerne på de rigeste.
Det er det, man kalder arbejdsfri indtægter.
Andre folks penge har de fået i lommerne, en slags kontanthjælp til landets rigeste.
Hvorfor snakker de borgerlige aldrig om disse menneskers mulighed for at bidrage noget mere til samfundet?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-10-07:
Nu kan jeg lige så godt være ærlig at sige, at nu bliver jeg lidt spørgeren svar skyldig.
De børn, vi taler om, kan være danske statsborgere, men hvis deres mødre har mistet det danske statsborgerskab, synes jeg jo, at de børn skal være hos deres mor.
Men så har vi bare sagt, at hvis vi skulle noget i de tre tilfælde med dem, der er kommet hjem nu, var det børnene, vi skulle hjælpe.
Det var børnene, vi skulle tage hjem, men de voksne skulle ikke med.
De har simpelt hen diskvalificeret sig fra at komme til Danmark.
Så vi skal ikke have flere voksne hertil, og vi skal ikke have familiesammenført nogen som helst.
Det er jo børnene, vi skal hjælpe.
Peter Skaarup (DF), 2021-10-07:
Så det vil i virkeligheden sige, at svaret er nej til det spørgsmål, jeg havde, altså om der kunne komme en garanti.
For det, som venstrefløjen, Enhedslisten, De Radikale og Socialistisk Folkeparti, jo har fået regeringen tvunget til, er at tage de her 14 børn og 3 mødre fra Islamisk Stat hjem, og som jeg forstår det, vil man gerne have yderligere 5 børn hertil.
Og lad mig så lige i parentes sige, at med børn kan der jo også følge familie; der kan komme familiesammenføring senere osv. osv.
Så jeg spørger lige igen: Betyder det, at De Konservative vil acceptere, at der kommer flere børn til Danmark som led i den her aftale?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-10-07:
Jeg tror, det er vigtigt, hvis der nu er nogen, der sidder og følger med derude, bare lige så stille at sige, at vi jo var med i det grundlag, der skulle undersøge, hvordan det her skulle være, men vi gik jo ikke ind for, at mødrene skulle hjem.
Den aftale var vi ikke en del af.
Vi har åbent og ærligt sagt hele tiden, at de danske statsborgere, der er børn, syntes vi skulle tages hjem.
Børn er ikke skyldige for deres forældres gerninger.
Men vi syntes ikke, at mødrene skulle hjem.
Det er de så kommet nu.
Det er der et flertal i Folketinget, der har sagt, og det synes jeg er ærgerligt.
Jeg kan huske argumenterne: at man ikke måtte skille mødre og børn ad.
Jamen det er jo så sket nu.
Altså, nu bliver de jo sigtet, og så må vi se.
Det er jo domstolene, der skal afgøre det, men de bliver i hvert fald sigtet efter en paragraf, så hvis de kendes skyldige, kommer de til at sidde i fængsel i lang tid, og så er de jo adskilt alligevel.
Og nu går jeg ud fra, at kommunerne så går i gang med at se på, om der er grundlag for, at man kan bevare forældremyndigheden over børn, man har behandlet på den måde.
Peter Skaarup (DF), 2021-10-07:
Tak for det, og tak for en god tale fra De Konservatives hr. Søren Pape Poulsen.
Jeg vil spørge hr. Søren Pape Poulsen om de her fremmedkrigere, der er kommet til Danmark.
Det er et stort debatemne, og mange danskere går op i det.
Men det løb er kørt, kan man sige, og nu står der 3 mødre fra Islamisk Stat og de her 14 børn og faktisk er i Danmark lige nu, og der kunne jeg godt tænke mig at spørge De Konservative: Er det så slut nu, altså kan vi regne med og kan vi få en garanti for, at De Konservative ikke går med på, at der kommer flere krigere fra Islamisk Stat eller deres børn til Danmark?
Kan vi få den garanti i dag?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-10-07:
Jeg tror, der var en grund til, at Poul Schlüter afskaffede formueskatten.
Det tror jeg der var en grund til, og det var nok, fordi han syntes, at den var forkert.
Vi må også mildest talt sige, at vi havde et helt andet samfund.
Vi havde en noget mindre offentlig sektor i Poul Schlüters tid, end vi har i dag.
Det er jeg fuldstændig enig med fru Jette Gottlieb i.
Jette Gottlieb (EL), 2021-10-07:
Jamen jeg undrer mig lidt over det, for hvis jeg nu lytter efter, hører jeg simpelt hen den konservative ordfører sige, at vi levede i et katastrofalt samfund under Poul Schlüter.
Sådan forstod jeg det, for under Poul Schlüter var marginalskatten for de rigeste 73 pct., og vi går ikke engang så vidt.
Hr. Søren Pape Poulsen lægger dyb afstand til den måde, hvorpå vores skattesystem var lavet på Poul Schlüters tid.
Giver det mening?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-10-07:
Jamen dem med de højeste indkomster betaler så sandelig meget i skat i dag.
Det håber jeg vi er enige om, og jeg er fuldstændig uenig med Enhedslisten.
Jeg mener overhovedet ikke, at ulighed er et problem i Danmark.
Men at sige, at Danmark som det syvende mest lige land skulle have et problem, er jeg simpelt hen ikke enig i.
Vi kunne afskaffe hele topskatten – det ved jeg godt at fru Jette Gottlieb nok ikke lige kommer til at støtte i morgen, og det er der ikke flertal for herinde – og så gik vi fra at være det syvende til at være det ottende mest lige land.
Lad nu være at lave skræmmebilleder om ulighed i Danmark.
Ulighed er ikke et reelt problem i Danmark.
Det er det simpelt hen ikke.
Pernille Vermund (NB), 2021-10-07:
Som så mange andre andengenerationsindvandrere er jeg vokset op med vold i hjemmet.
Sådan sagde en ung mand til mig, da jeg mødte ham i sidste uge.
Han er ikke et af byens bedste børn; han er tidligere bandemedlem og nu i et exitprogram efter at have udstået en fængselsstraf for nogle af de forbrydelser, som han har begået.
Volden i familien havde været en del af dagligdagen.
Han fik tæsk, både af sine forældre og af sine ældre søskende.
Det gør mig vred – både at volden trives, men også at samfundet, staten og kommunerne accepterer det.
For det er sådan, det er.
Vi kan se konsekvenserne i samfundet, og alligevel vender alt for mange det blinde øje til.
Sådan skrev Yahya Hassan i 2013.
Hele det kulturradikale parnas faldt på halen over hans debutdigtsamling.
Men har Yahya Hassans barske digte fået politikerne til at løse problemet?
Har politikere sat konsekvent ind med straf og udvisning over for de udlændinge, der mishandler deres børn?
Har de gjort det for at forhindre, at den her vold slår rod?
Og har de stoppet tilstrømningen af mennesker fra en voldsparat kultur, som spreder sig i parallelsamfundene?
Hver femte
Volden gennemsyrer de muslimske parallelsamfund.
Og når børnene opdrages med vold, bringes volden videre til næste generation og ud i samfundet, hvor den rammer os alle – grove overfald på unge i nattelivet, sagesløse danskere, der bliver slået ned af indvandrere i flok, og skud i gaden fra mørke BMW'er, der i leaset luksus for sorte penge cruiser gennem ghettoen.
Milliarder af gode skattekroner hældes ud over mislykkede integrationsprojekter.
Fra venstrefløjen er svaret altid flere penge og højere ydelser – ikke et ord om kultur, værdier og personligt ansvar.
Fængslerne fyldes op til over kanten.
Fangerne bor i dag i kosteskabe og sover i lag, fordi indvandrernes børn bliver dømt igen og igen.
Er det billede, jeg beskriver, sandt?
Ja, det er det.
Lappeløsningernes vagtparade har ikke løst problemerne – højst forsinket de svenske tilstande.
Der sidder desværre mange benægtere her i salen, som helt i tråd med deres sædvane vil fastholde: Das schaffen wir.
Anders Kronborg (S), 2021-10-07:
Tusind tak.
Jeg synes jo, det er væsentligt, at vi, når vi står her ved en åbningsdebat, også forholder os en lille smule til den økonomiske politik.
Jeg har hørt forskellige synspunkter fra de borgerlige partier, inklusive Nye Borgerlige, og jeg er lidt interesseret i at høre, hvor ultimative Nye Borgerlige er, i forhold til om udgifterne skal stige i den offentlige sektor.
Jeg kunne sådan set godt tænke mig fuldstændig klart og tydeligt og direkte at spørge Nye Borgerlige: Kan Nye Borgerlige støtte en statsminister, hvis den statsminister vil hæve udgifterne i den offentlige sektor?
Pernille Vermund (NB), 2021-10-07:
Jeg vil gerne fejre det danske demokrati, når der er anledning til det.
Jeg synes selv, at Folketingets åbning er en festdag, men jeg medgiver, at det på sådan en festdag, hvor vi nu også går ind i en uge med en granskningskommission, ligger lidt som en – hvad skal man sige – tung sky over folkestyret.
Og det gør det ikke mindst for de mange minkavlere, som jo stadig ikke har fået afklaret deres situation – altså som sidder derude og i virkeligheden er blevet, måske ikke truet med det, men hvor der har stået politi, forsvar, militær, ude ved deres ejendomme og har sagt til dem, at nu skulle de nok hjælpe med at aflive deres dyr.
Efterfølgende viste det sig, at det bare var en anbefaling.
Det synes jeg er nogle voldsomme metoder i et demokrati.
Lotte Rod (RV), 2021-10-07:
Men bare helt grundlæggende: Hvad mener ordføreren?
Er der grund til at fejre det danske demokrati?
Pernille Vermund (NB), 2021-10-07:
Nu har jeg ikke læst hr. Lars Boje Mathiesens opslag, men jeg kunne forestille mig, at det handler lidt om, at vi har haft en periode, hvor vi er på vej ind i en granskningskommission omkring hele minkskandalen, en ulovlig nedlukning af et erhverv.
Og igen har jeg ikke læst opslaget, så jeg er ikke sikker på, at det er det, der henvises til.
Vi er også i en situation, hvor vi jo har en statsminister, som stod her på talerstolen og talte om vigtigheden af, at vi har en demokratisk samtale, og at man ikke overlader til techgiganterne at styre den demokratiske samtale, men at vi styrker danske medier.
Og hvad sker der kort tid efter?
Statsministeren undviger de danske medier og kommunikerer på sociale medier.
Så der er jo sådan, hvad skal man sige, nogle grundlæggende vilkår, hvor man måske godt kan gå og foregøgle hinanden, at alt er godt, men skraber man en lille smule af fernissen, er der jo altså reelle udfordringer, og jeg synes særlig, at minkskandalen er helt ekstrem.
At man kan lukke et helt erhverv uden lovhjemmel, er for mig ubegribeligt.
Lotte Rod (RV), 2021-10-07:
Da vi åbnede Folketinget i tirsdags, skrev hr. Lars Boje Mathiesen, at der ikke var nogen grund til at fejre vores demokrati.
Så har jeg bare lyst til at spørge: Er det Nye Borgerliges holdning, at der ikke er noget at fejre ved det danske demokrati?
Pernille Vermund (NB), 2021-10-07:
Det her problem kan jo ikke løses, uden at det har en slagside, hvis man kan sige det sådan.
Og jeg vil langt hellere, og det lyder måske lidt kynisk, at den ene eller de fem eller de ti familier, der, efter vi har sat konsekvent ind over for det her, bliver ramt af det, havner i en værre situation, end de er i i dag, hvor de jo trods alt stadig får lov til at tæske deres børn – nu bliver det jo så bare i et andet land – og at vi så sikrer den store, brede kreds.
Altså, vi taler hver femte indvandrerdreng, og hvis vi kan redde 20 drenge, ved at én oplever, at hans forældre bliver udvist konsekvent, er det så ikke det værd?
Halime Oguz (SF), 2021-10-07:
Jo, det kan måske godt være et stærkt signal, men hvordan hjælper det børnene?
At forældrene bliver udvist og børnene tager med og får tæsk i et andet land, hvor vi overhovedet ikke kan gøre noget for at hjælpe dem, er jo ikke løsningen.
Pernille Vermund (NB), 2021-10-07:
Først skal man lade være med at importere en voldskultur, det er jo ligesom den første start, for det her er jo grufuldt for de børn, der vokser op med det.
Men det bliver jo også grufuldt med den voldsspiral, det udvikler i vores samfund, hvor børn, der udsættes for vold, i høj grad også bliver voldelige som unge, begår kriminalitet og dermed spreder frygt i vores samfund til skade for andre unge.
I forhold til den enkelte familie er vi ret klare i spyttet: Er du udenlandsk statsborger og begår du kriminalitet, skal du ud.
Og hvis du mishandler og misrøgter dit barn, håber jeg at vores myndigheder vil sige – og det vil jo altid være en myndighedsvurdering – at du så ikke er egnet som forælder.
Det kan jo også være, at den anden forælder tænker: Jeg vil hellere være sammen med ham, og så tager jeg børnene med.
Og så er det jo desværre sådan, det er.
Men jeg kan simpelt hen ikke se stiltiende til, imens børn vokser op med konsekvente tæsk og vi ikke gør noget ved det her, og det eneste, de har respekt for, er en udvisning.
Halime Oguz (SF), 2021-10-07:
Tak for det, og tak for talen.
Og også tak for at gøre opmærksom på den her udtalte vold, der findes i nogle af de her miljøer.
Jeg genkender billedet af volden, og som venstreorienteret vil jeg også bekræfte, at volden kan være et legitimt kommunikationsmiddel i nogle miljøer, og dermed vil jeg så også bekræfte, at det kan være kulturelt.
Når ordføreren så beretter om volden og citerer Yahya Hassans digte, kan man ikke lade være med at blive dybt berørt.
Pernille Vermund (NB), 2021-10-07:
Vi har fra begyndelsen sagt, at det allervigtigste for os er at få løst udlændingepolitikken fra bunden.
Det synes jeg også at jeg gør ret klart i min ordførertale, og når det er så vigtigt for os, er det, fordi de skader, der sker på vores samfund, er irreversible.
Hvis man ikke får løst udlændingepolitikken fra bunden, hvis man fortsætter med de her lappeløsninger, hvor vi bevæger os i en retning mod stadig værre tilstande og ikke får vendt udviklingen, er skaderne irreversible.
Derfor er det ufravigeligt for os.
Men vi har da klart en forventning om, som jeg også sagde før, at hvis man kalder sig borgerlig, har man også og påtager sig også et ansvar for, at der er økonomisk vækst og velstand i vores samfund.
Anders Kronborg (S), 2021-10-07:
Nu går der forhåbentlig nogle år endnu, inden der kommer et borgerligt flertal i Danmark.
Men lad os antage, at det kommer på et tidspunkt, og så er der jo mange borgerlige partiledere – man kan jo fornemme, at der er flere – der bejler til statsministerposten.
Nu kan jeg forstå, at Nye Borgerlige ikke vil stille ultimative krav, men er det noget, I vil lægge vægt på, når I skal pege på den person, altså at vedkommende mener, at de offentlige udgifter ikke skal stige?
Pernille Vermund (NB), 2021-10-07:
Som jeg sagde i min ordførertale, er det jo slemt for Danmark, for ethvert land, hvis man har for høje skatter og afgifter, fordi det gør landet fattigere.
Men det er noget, man kan lave om på.
Det kan ændres.
Man kan rette op på det.
Derfor må man jo bede befolkningen om at stemme på reelt borgerlige partier, hvis der er et flertal, der ønsker en fordelingspolitik, som er ødelæggende for vores samfund.
Det er ikke et ultimativt krav for os, at de offentlige udgifter ikke stiger.
Men vi har da en klar forventning om, at man, hvis man kalder sig borgerlig, også har styr på, at pengene passer.
Jeg hørte tidligere i dag, at det var noget af det, som i hvert fald den person, der indtil videre har erklæret sig som borgerlig statsministerkandidat, blev kritiseret for af Socialdemokratiet, altså spørgerens eget parti, nemlig at man forventer, hvis der skal være øgede udgifter til velfærd, at pengene skal passe, så man også sikrer, at der er en øget velstand i vores samfund.
Det bakker vi naturligvis op om.
Camilla Fabricius (S), 2021-10-07:
Jeg kan lige så godt sige det, som det er: Tak for en rigtig god tale, og tak for en fremføring, som begejstrede.
Der er rigtig store dele af hr. Alex Vanopslaghs tale, især i den første del, som jeg kan nikke genkendende til, og som vi også har sat i fokus: Vær ihærdig, gør dit bedste, vær en del af det nærværende fællesskab, vær forpligtende.
Det får mig jo så til at tænke
på: Hvad er det egentlig, hr. Alex Vanopslagh i virkeligheden læner sig op ad?
For når man så ser på den højre side af salen, altså Venstre, som ønsker at sætte flere penge af i de offentlige budgetter for f.eks. at håndtere det demografiske træk, så vil det betyde øgede udgifter for den offentlige sektor.
Og mit spørgsmål er så til LA's ordfører her: Vil man så støtte Venstres ønske om øgede offentlige udgifter, hvis flertallet skifter?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-10-07:
Vi kan jo alle sammen have nogle personlige anekdoter, og jeg kan jo nok godt genkende det der billede, som ordføreren snakker om.
Men kan ordføreren så ikke medgive, at der også er et problem i forhold til løn for mænd og kvinder, hvor man ikke tjener lige meget, og hvor det også kan have indflydelse på det her?
Så kan der være historier om, at kvinder selv gerne vil have det, men der er vel grundlæggende et problem, som man kan komme til livs på den her måde.
Altså, har ordføreren en anden idé til, hvordan man kan få mænd til at tage mere barsel?
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Næh, det kan jeg ikke.
Det må være op til folk selv.
Det er jo fair nok, at der findes kvinder, der prioriterer deres karriere meget højt.
Men jeg kan tænke tilbage på dengang, jeg selv blev far.
Mit barns mor ønskede ikke at fragive noget barsel overhovedet, og hun er fløjtende ligeglad med, om det betyder mindre løn eller en dårligere karriere, for det er så meget vigtigere for hende at være der et hundrede procent for vores søn.
Så jeg har det sådan, at det må være op til familierne selv.
Det, vi har foreslået, er, at man fjerner al øremærkning, så man også tilgodeser regnbuefamilier eller to fædre, eller hvad ved jeg, eller nogle, der siger, at bedstemor gerne vil tage noget af barslen.
Jeg tror, at hvis man sætter det helt frit, ja, så vil der være en udvikling i samfundet, og der er nogle ting, der vil ændre sig, men jeg tror, at der er mange familier, hvor de frivilligt foretrækker, at moren tager en stor del af barslen.
Og det mener jeg ikke vi skal modarbejde fra Folketingets side.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-10-07:
Tak for talen.
Nu har ordføreren og jeg begge en historik på Københavns Rådhus.
Jeg er noget ældre end ordføreren.
Jeg nævner det lige, for ellers lægger folk som regel ikke mærke til det.
Men noget af det, som jeg gerne vil rose Liberal Alliance for, er, at når det handler om rettigheder for lgbt+-personer, så har Liberal Alliance historisk set stemt sammen med rød blok for at forbedre ting, tit imod blå blok.
Og hver gang man har forbedret rettigheder for homoseksuelle, har de mest konservative kræfter altid sagt, at det er et frontalangreb på familien, at man gør de her ting.
Og nu kan jeg så læse i ordførerens yndlingsmedie Netavisen Pio, at ordføreren bruger nøjagtig det samme argument i forhold til at give mere barsel til mænd, altså at det er et frontalangreb på familien.
Kan ordføreren slet ikke se, at det er et problem, at kvinder tager ni gange så meget barsel, som mænd gør, på nuværende tidspunkt?
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Nu skal man jo passe på med at blande problemerne sammen.
Løsningen for nogle skoletrætte drenge kan jo sagtens være, at de kommer ud og har nogle mere praktiske fag eller kommer ud i nogle virksomheder, men det er ikke ensbetydende med, at hele folkeskolen skal defineres af, hvad det er, virksomhederne gerne vil have, og at det skal dominere alle fagene.
Jeg tror, at det, der er vejen frem, er, at vi skrotter alle de der tåbelige læringsmål, der er, og det med ansvaret for egen læring; at vi giver skolerne hundrede procent frihed til, hvordan de underviser, men at vi i højere grad dikterer, hvad det er, de underviser i.
Vi kunne jo godt have et pensum, der definerer den allervigtigste viden og de vigtigste færdigheder inden for hvert fag.
Og det kan så måske fylde halvdelen af undervisningen, men det er noget, alle skal igennem, og så er resten op til skolerne.
Det ville være mit bud og min tankegang.
Jens Rohde (KD), 2021-10-07:
Var det så svaret fra Liberal Alliance, i forhold til hvad vi skal gøre med vores unge mennesker allerede i skolen?
Jeg har både hørt statsministeren og også hr. Søren Pape Poulsen være ude at argumentere for, at man simpelt hen bare skal lade dem komme ud i nogle virksomheder med det samme i stedet for måske at lade dem tilegne sig noget viden og noget kunnen i skolen.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Jamen helt bestemt – der har klart været en tendens til, at vi nærmest uddanner for virksomhedernes eller den offentlige sektors skyld.
Det er jo ikke helt sandt.
Hvis man skal formulere det på en anden måde, kan man sige: Uddannelsessystemet og folkeskolen skal ikke bare sikre, at vi har noget at leve af i fremtiden, men også, at vi er bevidste om, hvad det er, vi lever for.
Og der er der nok ikke lagt tilstrækkelig vægt på det sidste, og det gør jo så, at det måske kan være sværere at håndtere nogle af de udfordringer, man møder i tilværelsen, fordi man så at sige har et svagere fundament.