runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Bach (LA), 2019-01-24:
Tak for spørgsmålet.
Nu husker jeg lige, at jeg lidt tidligere på dagen, hvor vi også havde en debat om et beslutningsforslag fra den samme forslagsstiller, af flere omgange blev spurgt, om jeg ikke kunne se det.
Og igen kan jeg bare sige: Mit syn fejler ikke noget.
Man kan sige, at det sådan set ligger i eksperters, forskeres, universitetsansatte forskeres natur og i deres jobbeskrivelse, at de skal være uenige, at der hele tiden skal ske udvikling, foretages nye studier, nye undersøgelser og skabes ny viden osv., og det afstedkommer jo så selvfølgelig uenighed.
Sådan vil det altid være, og det skal vi som politikere selvfølgelig tage ad notam, og det gør vi også.
Jeg synes, at ministeren før redegjorde rigtig fint for dybden af EFSA's studie på det her område.
Forsigtighed?
Ja, vi skal altid være forsigtige.
Den del af det politiske spektrum tilhører jeg ikke.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-24:
Jamen jeg synes da, det er fint at være bekymret.
Og når der så er nogle kræftforskere, som flager en bekymring og kommer frem til at sige, at der kan være en sundhedsrisiko, så lytter vi da selvfølgelig til det, og fordi det her stof, glyfosat, er så udbredt i vores landbrug, og fordi vi har sådan et kæmpe landbrugsareal, har det faktisk betydning.
Man kan så, når man har målt på glyfosatindholdet i den tyske befolkning, se tal, der viser, at det stort set er alle, som har glyfosat i urinen.
Det vil sige, at det er noget, man indtager med føden, og noget af det kommer så ud igen.
Hvilken betydning har det for organismen?
Jeg synes, at der er al mulig grund til at flage, at der er et sundhedsaspekt ved at bruge glyfosat.
Carsten Bach (LA), 2019-01-24:
Jamen det er jo selvfølgelig alt sammen helt legitime betragtninger, som man også gør sig hos myndighederne, i Miljøstyrelsen og i de EU-instanser, som håndterer det her.
Som jeg sluttede mit ordførerindlæg af med, er jeg helt tryg ved myndighedernes vurdering i den her sammenhæng, og det mener jeg også at både hr. Søren Egge Rasmussen og alle andre tilstedeværende her i salen i dag og hele den danske befolkning og hele den europæiske befolkning sagtens kan være trygge ved.
Christian Poll (ALT), 2019-01-24:
Dette forslag og i det hele taget diskussionen om Roundup og glyfosat er en del af den store diskussion om det store kemiforsøg, som vi har været i gang med de sidste to, tre generationer her i verden.
Vi har i dag over 200.000 kemiske stoffer, som vi anvender på mange forskellige måder med større eller mindre frihedsgrader.
Langt de fleste af de her kemikalier kan man benytte, og så først efter en række undersøgelser er foretaget og man måske engang finder ud af, at stofferne er farlige, vil man så begynde at regulere dem.
Det er noget andet, der gælder, når vi taler om sprøjtegifte og pesticider, for der er det faktisk sådan, at vi kun må benytte de aktive stoffer, som er godkendt til den her særlige brug, og det skulle man så synes var betryggende.
Men jeg deler ikke den tillid til systemet, som Liberal Alliances ordfører netop har givet udtryk for.
I mine øjne er det reguleringssystem, vi har skruet sammen i EU for kemikalier, stærkt domineret af industriens interesser, både agroindustrien og den kemiske industri, og jeg er overbevist om, at der er en meget skæv balance i, hvordan anvendelsen af kemikalierne er, i forhold til hvordan vi burde beskyttes mod kemikalierne.
Det er ikke bare vi som mennesker, det er også naturen.
F.eks. er der mange af de her vurderingsmetoder, som i mine øjne er for overfladiske.
Man ser på påvirkningen på mennesker enten direkte eller igennem drikkevand, man ser på jordlevende organismer, men der er mange naturaspekter, som ikke er inddraget i de her vurderingssystemer.
Faktisk hører vi ofte industrien fremføre – jeg har selv siddet til møder i Bruxelles i forbindelse med det mange gange for en del år tilbage – at vi jo nu skal bruge forsigtighedsprincippet, og det vil sige, at vi skal sørge for at være meget forsigtige med, om vi overhovedet skal regulere her, for vi skal jo kunne tjene penge på de kemiske stoffer, vi har udviklet.
Og der ser jeg forsigtighedsprincippet på en helt anden måde.
For mig er forsigtighedsprincippet et udtryk for, at når vi er i tvivl, skal vi bruge den tvivl til at regulere, altså begrænse anvendelsen, i det her tilfælde af potente, farlige kemikalier, for at tage hensyn til natur eller mennesker, indtil vi er hundrede procent sikre på, at der slet ikke er nogen risiko.
Derfor støtter Alternativet sådan set det forslag, som Enhedslisten her har fremsat, som handler om at udfase brugen af glyfosat hurtigst muligt.
Vi har selv tænkt, at det i hvert fald skal ske i 2022, hvor den nuværende forlængelse udløber.
Det er jo sådan, at der lige har været en del forhandlinger om glyfosat i EU-regi, og i december 2017, tror jeg det var, besluttede man 5 års forlængelse af godkendelsen, og når den udløber, er det oplagt for os, at så må det være slut med brugen af glyfosat på grund af al den tvivl, der er om spredning og effekter.
Men vi er også med på en langt hurtigere udfasning, men om det lige kan nås i år, tror jeg måske er lidt urealistisk rent praktisk, men en hurtig udfasning er vi helt med på.
Carsten Bach (LA), 2019-01-24:
Tak for det, og tak i øvrigt for et fint ordførerindlæg.
Vi har jo nogle kostråd – jeg kan faktisk ikke engang rigtig huske, hvem det er, det er nok Sundhedsstyrelsen eller sådan en eller anden anden styrelse, der har nogle kostråd om danskernes anbefalede kost.
Jeg tror faktisk, jeg vil spørge Alternativet om Alternativets kostråd til danskerne.
Alternativet må have nogle kostråd til danskerne – det er jeg sikker på.
Hvad er det for nogle kostråd og anbefalinger, Alternativet har til danskerne, indtil forskerne er hundrede procent enige om f.eks. risikovurdering på glyfosat?
Pelle Dragsted (EL), 2019-01-24:
Jeg vil også gerne spørge ind til Socialdemokratiets holdning til den del af lovforslaget, der handler om, at det at integrere sig, det at få et arbejde, lære dansk og andre ting, ikke længere skal spille nogen særlig rolle for muligheden for ophold.
Det er jo sådan, at bl.a. fagbevægelsen, altså den nye hovedorganisation, meget klart i høringssvaret advarer om, at det vil gøre det sværere at integrere, og at det vil nedsætte muligheden for, at de kan gøre et arbejde for at tage imod flygtninge og gøre dem til en del af vores samfund sammen med dem.
Er Socialdemokratiet enig i det synspunkt, og hvis ja, hvad vil Socialdemokratiet så gøre efter et valg for at få rettet op på de fejl, der bliver begået med det her lovforslag?
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-24:
I dag er det sådan, at der, når man vurderer tilknytningen efter udlændingeloven, er en lang række momenter, der bliver vurderet på baggrund af: børnene, opholdstiden, tilknytningen til arbejdsmarkedet, sproget og meget andet, og det vil der også være i fremtiden.
Det, der er forskellen, er, at det nu ikke vil stå i § 26 i udlændingeloven, men – som vi kan læse af lovforslaget – fremgå af et notat på ministeriets hjemmeside, som vil blive udarbejdet på baggrund af de domme, der er faldet ved de internationale domstole.
For min oplevelse er, at § 26 og de vurderinger, der foretages efter den, i forvejen ligger op ad konventionerne.
Derfor er jeg også lidt i tvivl om, hvor stor en effekt det her egentlig vil få.
Men det ændrer ikke på, at jeg synes, det er fornuftigt, at vi lader konventionerne være udgangspunktet for vurderingen af tilknytning.
Jeg synes faktisk ikke, det er rigtigt, når Alternativet siger, at det altid har handlet om midlertidighed.
Det er ikke så lang tid siden, at Udlændingeudvalget fik oversendt en rapport, der viste, at ni ud af ti af dem, der har fået opholdstilladelse som flygtninge og familiesammenførte, fortsat opholder sig i landet.
For det, de er blevet mødt med af det danske system – både af røde og af blå regeringer – er jo i praksis, at når man har fået opholdstilladelsen i Danmark, så er det første halvleg.
Anden halvleg er permanent opholdstilladelse, og tredje halvleg er statsborgerskab.
Det har været den helt naturlige udvikling – trip, trap, træsko.
Så det kan godt være, at vi kalder opholdstilladelsen midlertidig, men i praksis – også i de kommunale integrationsprogrammer – har vi jo betragtet det sådan: Nu starter en tilværelse, som for resten af tiden skal være i Danmark.
Og det her mener jeg egentlig bare er at tage konsekvensen af, at vi kalder det midlertidighed, og det er også det, som jeg mener er ånden i flygtningekonventionen, nemlig midlertidig beskyttelse i det tidsrum, hvor der er behov for det.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-01-24:
Gælder den midlertidighed så også kvoteflygtninge?
For det er jo noget af det, som står i det her lovforslag, altså at kvoteflygtninge så er taget med i det, at de også skal sendes hjem så hurtigt som overhovedet muligt, på trods af at de internationale forpligtelser i forhold til kvoteflygtninge faktisk er, at det handler om en langsigtet, kan man sige, og holdbar integration i samfundet.
Og så tilbage til mit første spørgsmål, som jeg overhovedet ikke fik svar på: Er Socialdemokratiet ikke enige med stort set alle høringssvar i, at det her lovforslag er en hæmsko for integrationen?
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-24:
Jeg er enig, at den nedsatte integrationsydelse er en hæmsko for integrationen – det er jeg.
I hvert fald ikke så meget en hæmsko for integrationen, at vi skal pille det ud.
Jeg tror, at meget af det handler om at prøve at være ærlig over for folk og sige: Vi vil meget gerne have, at I bliver en del af det danske samfund.
Og hvis krigen i jeres hjemland fortsætter i så lang tid, at I ender med at få en permanent opholdstilladelse, så er det en ærlig sag.
Morten Østergaard (RV), 2019-01-24:
Jeg har stor respekt for hr. Mattias Tesfaye, for jeg synes altid, man får et nogenlunde klart svar.
Som jeg lytter til debatten her i dag, er det på en eller anden måde lidt en undtagelse, for det står i hvert fald ikke klart for mig, om Socialdemokraterne agter at stemme for lovforslaget i den form, det nu er til behandling i.
Men det kan være, det er, fordi vi endnu ikke rigtig har diskuteret intentionen med forslaget.
For det her handler jo ikke om de steder, hvor integrationen er slået fejl, men om de steder, hvor integrationen er gået godt.
Hvor man hidtil, siden integrationsloven, har haft som mål, at folk skal blive integreret, og bl.a. har benyttet det at få adgang til permanent opholdstilladelse osv. som en integrationsfremmende foranstaltning, så vil man nu med lovforslaget sikre, at selv om integrationen går godt, skal det ikke være en undskyldning for alligevel ikke at sende folk hjem.
Så det er jo dem, hvor integrationen er gået godt, det handler om.
Når vi for eksempel ser FOA, der gør opmærksom på, at tusinder af deres medlemmer risikerer at blive sendt hjem – hårdtarbejdende medlemmer, der leverer velfærd hver eneste dag; der er mindst 10.000 i FOA i arbejde i social- og sundhedssektoren – så er spørgsmålet til Socialdemokraterne: Hvor mange af dem synes Socialdemokraterne skal sendes hjem?
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-24:
Som jeg har læst FOA's høringssvar, inkluderer det tal også de medlemmer, de har, på en permanent opholdstilladelse.
Derfor tror jeg måske, der er noget, der bliver rodet lidt sammen.
Det er i hvert fald min læsning af det.
Jeg fik ikke svaret på det første, fru Caroline Magdalene Maier sagde, nemlig om kvoteflygtninge, som jeg synes er relevant.
For vores opfattelse er også, at kvoteflygtninge er genbosætning, og derfor undrer det os, at § 8, stk. 1 og 2, altså kvoteflygtningeopholdstilladelserne, også er omfattet af regimet omkring midlertidighed.
Vores udgangspunkt er, at det er genbosætning, og det er folk, der skal blive i Danmark.
I øvrigt kan jeg jo så høre, at Radikale Venstre og Dansk Folkeparti har en fælles interesse i, at det her bliver behandlet under ét og bliver gjort til en teknisk diskussion.
Jeg vil egentlig opfordre Radikale Venstre til, at vi fastholder den politiske diskussion her.
Så kan jeg sige, at til den del, der handler om paradigmeskiftet, vil Socialdemokratiet stemme ja.
Til den del, der handler om integrationsydelsen, vil vi stemme nej.
Hvis der er nogen spørgsmål til nogle specifikke elementer i lovforslaget, vil jeg meget gerne svare på det.
Morten Østergaard (RV), 2019-01-24:
Nå, så fik vi da lidt mere klarhed over det.
For det er jo interessant, at det hedder et paradigmeskifte.
Men paradigmeskiftet repræsenterer jo det forhold, at bare fordi man er blevet godt integreret i Danmark, skal man ikke nødvendigvis regne med, at så kan man også have tryghed om sin tilværelse.
Og det er vel lige præcis det, som FOA også reagerer på.
Det er vel lige præcis det forhold, at man har tusinder af medlemmer, hvis tilværelse med ét slag gøres usikker, når man får at vide, at selv om man arbejder, selv om man bidrager, selv om man er aktiv medborger, selv om man har gjort alt det, man har fået tudet ørerne fulde af, og skabt sig en tilværelse, så er det alligevel ikke nok til at have skaffet sig tryghed om sin tilværelse i Danmark.
Det er så bare det, vi skal have bekræftet – at det er Socialdemokraterne holdning.
Der er for mange flygtninge, der arbejder med velfærd på FOA's område i dag.
Nogle af dem skal sendes hjem.
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-24:
Netop når vi snakker om at skabe sikkerhed og usikkerhed, tror jeg, at det er vigtigt at få sagt, at det her ikke handler om alle udlændinge, der her i Danmark.
Det handler ikke engang om alle de udlændinge, der er her i Danmark på en midlertidig opholdstilladelse.
Det handler om udlændinge, der er her i Danmark på en opholdstilladelse som flygtninge og familiesammenførte.
Du skal vide, at lige så længe du har brug for beskyttelse, får du den her i Danmark.
Vi stiller skole, daginstitution, læge, det hele stiller vi til rådighed, og vi håber virkelig også, at du vil bidrage.
Vi vil hjælpe med, at du også kommer til at bidrage.
I det omfang, der bliver fred i dit hjemland, vil vi endda støtte dig, vi vil betale flybilletten og støtte dig økonomisk til at hjælpe dit eget hjemland, og hvis du har været her i så lang tid, at du har opnået tilknytning efter alle de regler, der gælder ifølge konventionerne, så kan du blive her.
Hvis ikke du har det, hjælper vi dig med at tage hjem.
Er det egentlig ikke en fair deal?
Er det ikke en god aftale, både for samfundet og for de mennesker, der får beskyttelse?
Susanne Eilersen (DF), 2019-01-24:
Tak for det.
Vi er rigtig glade for, at ordføreren vil støtte en del af det her, men vi er også kede af, at man så lige pludselig vil dele det op.
Jeg hører meget, at ordføreren siger, at man også går ind for et paradigmeskifte.
En del af det her paradigmeskifte om midlertidighed og om, at folk skal hjem igen, er jo, at ydelsen også bliver sat ned.
Så hvordan kan ordføreren forholde sig til paradigmeskiftet på den ene side, men stadig væk forholde sig til nogle ydelser, der tiltrækker folk til det her land, på den anden side?
Kan ordføreren give en forklaring på det?
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-24:
Nu ved jeg ikke, om der er patent på ordet paradigmeskifte, men hvis der er, og hvis det er Dansk Folkeparti, der ejer ordet, så vil jeg sige, at jeg støtter op omkring den del af paradigmeskiftet, der handler om at inddrage opholdstilladelse og midlertidighed, og som fylder en stor del, særlig i starten af loven, og så bakker vi ikke op om den del, der handler om at reducere indtægterne i børnefamilier, som vi synes i forvejen lever lidt for skrabet.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-01-24:
Tak for det.
Nu sagde ordføreren, at det er vigtigt for Socialdemokratiet med det her fokus på midlertidighed, og så er det bare, jeg tænker: Altså, at være flygtning i Danmark har jo stort set altid handlet om midlertidighed, så det bliver jo symbolpolitik, det her med, at man lige pludselig er ude og tale så meget om midlertidighed.
Med undtagelse af kvoteflygtninge har man jo altid skullet være flygtning i et land, indtil man kunne rejse hjem igen.
Det kan så tage lang tid – det er en anden side af sagen.
Så det, som det her handler om, er jo ikke midlertidighed.
Det, som det her handler om, er, at man går til kanten af konventionerne i forhold til inddragelse af opholdstilladelse, i forhold til loft over familiesammenføring, og at man går til kanten af grundloven i forhold til det med integrationsydelsen.
Det er jo det, som alle høringssvarene peger på, altså peger i retning af, at vi ikke formår at integrere de her flygtninge, at det er en hæmsko for integrationen og for deres lyst og motivation til at arbejde, til at deltage i civilsamfundet osv.
Det er alle høringssvar lige fra Røde Kors til Dansk Erhverv, som siger det samme: Det er en hæmsko for integrationen.
Og det var jo lidt det, som hr. Pelle Dragsted spurgte ind til før, og jeg vil gerne spørge ind til det igen: Er Socialdemokratiet ikke enige i, at det her er en hæmsko for integrationen?
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-24:
Jeg er enig i, at den ydelse, der er nu, og særlig den ydelse, der vil blive skabt med det her lovforslag, er for lav.
Det er vi enige i.
Men jeg synes også, at både Enhedslisten og Socialdemokratiet i den her diskussion har et ansvar for ikke bare at rulle det hele tilbage til det, der var reglerne mellem 2011 og 2015, for det fungerede heller ikke.
Det gjorde det jo ikke.
Jeg synes også, vi har et ansvar for at prøve at se på, at det faktisk har en positiv effekt; at der er en mærkbar effekt for de mennesker, der lige er ankommet til vores land, af at gå i arbejde.
Det skal ikke være en marginal effekt, det skal være en mærkbar effekt.
Og det var det ikke mellem 2011 og 2015, og det ville være en politisk fejltagelse, synes jeg – også set med socialistiske briller – at bede de nyankomne flygtninge om at ramme det nuværende kontanthjælpsniveau fra dag ét.
Det tror jeg ikke ville være den bedste måde at starte i vores samfund på.
Pelle Dragsted (EL), 2019-01-24:
, så hvis det her blev skilt ud som en selvstændig del af forslaget, ville Socialdemokratiet stemme for?
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Det vil altså sige, at man i det her spørgsmål stiller sig på et helt andet synspunkt end fagbevægelsen og stort set alle andre høringsparter, som meget klart siger, at den her ændring vil vanskeliggøre integrationen.
Den vil gøre det sværere at gøre mennesker, der kommer hertil, til vores kollegaer og vores naboer og dem, vi møder nede i foreningen, det vil skubbe folk væk fra os.
Men på trods af det er det altså Socialdemokratiets holdning, at det er en rigtig god idé.
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-24:
Den vurdering er jeg ikke enig i.
Vores opfattelse er, at det må kunne lade sig gøre at sige til folk: Velkommen til Danmark, vi vil gerne give dig beskyttelse, her er en bolig, her er en læge, vi vil gerne have, at du bidrager og lærer dansk.
Så har vi også det håndslag, som vi nu formulerer lidt mere klart, når folk får opholdstilladelsen, at hvis der bliver fred i deres hjemland, er udgangspunktet også, at de skal rejse hjem, medmindre der er opnået tilknytning efter de bestemmelser, der er i de internationale konventioner, og den retspraksis, der efterfølgende er udviklet.
Det synes jeg egentlig er en klar besked, og det er måske i virkeligheden en besked, vi ikke har givet klart nok indtil nu.
Men det er faktisk noget af det, jeg synes er bedst i lovforslaget.
Det er en lidt mere klar besked, når folk får opholdstilladelsen, om, at udgangspunktet her er midlertidighed.
Martin Henriksen (DF), 2019-01-24:
Så jeg skal bare lige høre: Hvordan skal det forstås?
Altså, støtter Socialdemokratiet det lovforslag, som ligger her?
Hvis det kommer til afstemning, vil Socialdemokratiet så stemme ja, eller vil man stemme rødt?
Nu har Socialdemokratiet efterhånden udviklet sig til at være det gule parti og ikke det røde parti – man stemmer gult til flere ting, også Lindholm osv.
Så jeg kunne godt tænke mig at vide.
Hvad er egentlig Socialdemokratiets indgangsvinkel til det her lovforslag?
Støtter man lovforslaget, eller støtter man ikke lovforslaget?
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-24:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg også sagde til Det Radikale Venstres ordfører, er der jo over 100 lovændringer i det her lovforslag, og langt det meste af det synes vi er fornuftigt.
Men der er også noget af det, vi ikke synes er fornuftigt, f.eks. at nedsætte ydelsen til en enlig mor, en flygtning, med 2.000 kr. om måneden, så hun vil komme ned på 10.000 kr. før skat.
Det vil vi meget gerne stemme nej til.
Så er der en masse, vi meget gerne vil stemme ja til, bl.a. alt det, der handler om inddragelse af opholdstilladelse.
Og derfor vil vi da opfordre Folketinget til at få delt det her lovforslag op, sådan at bl.a. Socialdemokratiet – jeg håber også andre partier – kan forholde sig specifikt til de forskellige elementer, i stedet for at vi blander over hundrede lovændringer på adskillige forskellige love sammen.
Jeg forstår ikke, hvorfor det skal blive til en teknisk diskussion.
Vi vil meget gerne have en politisk diskussion om integrationsydelsen.
Vi er imod det forslag, der lægges frem fra regeringen, og som jeg formoder Dansk Folkeparti støtter.
Vi er tilhængere af de nye måder at inddrage opholdstilladelser på og af en masse af de andre forslag, der er i det her lovforslag.
Og jeg forestiller mig da, at det må være i både regeringens og Dansk Folkepartis interesse, at der kommer så brede flertal som muligt omkring de afgørende elementer i det her lovforslag.
Og derfor opfordrer jeg da også til at få det her delt op, så vi kan få en substantiel diskussion – i stedet for at blande det hele sammen og så få en teknisk diskussion af, hvad der vejer tungest.
Rosa Lund (EL), 2019-01-24:
Jeg vil gerne spørge til noget, som hr. Mattias Tesfaye var inde på i sin ordførertale, nemlig at hvis flertallet skifter efter et valg og Socialdemokratiet skulle komme til magten, vil man nedsætte en ydelseskommission.
Men hvis det viser sig, at den her integrationsydelse er fattigdomsskabende, og at den er ekstremt skadelig for integrationen, er det så ikke lidt mærkeligt, at man skal vente på, at en kommission arbejder færdig?
Ville det så ikke være bedre at afskaffe ydelsen med det samme?
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-24:
Jeg synes, at det her Folketing i 20 år har klumpet rundt i det her.
I 1999 indførte den daværende socialdemokratiske regering faktisk en integrationsydelse.
Så mente Anker Jørgensen, at den var fattigdomsskabende, og så fjernede man den igen.
Så indførte Bertel Haarder den og kaldte den starthjælp.
Så fjernede Helle Thorning-Schmidt den i 2011.
Så indførte fru Inger Støjberg den i 2015, og den er blevet ændret 4-5 gange siden sidste folketingsvalg med de samme argumenter.
Måske var det på tide, at vi fik sat os ned og samlet fik set på både boligstøtten, fripladssystemet, ydelserne og børnepengene under ét og fik lavet et system, som kunne skabe bred opbakning i Folketinget og stabilitet i stedet for den her zigzagkurs.
Der er også forskel på, om man skal betale 8.000 kr. for en treværelses lejlighed i Glostrup, eller om man skal betale det halve på Lolland.
Og det tager det nuværende ydelsessystem ikke hensyn til, og derfor skubber det folk uden arbejde hen til de områder Danmark, hvor der bliver skabt færrest nye jobs.
I øvrigt er det, der jo bliver foreslået i dag – det fik jeg ikke sagt i min ordførertale – at integrationsydelsen skal sættes ned efter 3 år.
Det er jo ikke fra dag ét, hvor flygtninge kommer til Danmark.
Det er først, når de har optjent børnepenge i 3 år, og det er for at undgå, at man kommer ned under et grundlovssikret niveau.
Det er noget værre, værre rod, der er blevet skruet sammen nu.
Hvis der er brug for noget, er det, at vi lige får trukket vejret og får skruet noget sammen, som giver mening geografisk, som tager hensyn til børnene, og som ikke får skabt så attraktiv en ydelse, at det er et formål i sig selv at søge asyl i netop Danmark.
Og det er ikke noget, der egner sig til lette overskrifter i en valgkamp.
Men jeg tror faktisk, det er noget, der vil fungere.