Peter Seier Christensen (NB), 2022-05-04:
Udviklingen af et EU hen imod Europas Forenede Stater er ikke i Danmarks interesse, og det er et flertal af danskerne enige i.
I EU-traktaterne står der jo skrevet, at hensigten er at udvikle en stadig snævrere union; det står der sort på hvidt i traktaterne.
Det var for at undgå at blive trukket i den retning, danskerne stemte nej til Maastrichtaftalen for 30 år siden.
Dengang undsagde danskerne japartiernes stræben efter mere union, og det var derfor, at Danmark tog sine forbehold.
Danskerne blev forsikret mod yderligere unionsudvikling.
Både i år 2000, da Danmark stemte nej til euroen.
og igen i 2015, da det blev et nej til at fjerne retsforbeholdet, har danskerne bekræftet, at man ønsker at bevare den forsikring.
Nu forsøger japartierne igen at få Danmark dybere ind i unionen – denne gang med et forslag om, at Danmark skal deltage i opbygningen af et EU-forsvar.
Selve afstemningen hilser jeg sådan set velkommen.
I Nye Borgerlige går vi ind for at lade danskernes stemme blive hørt langt oftere i de vigtige sager, og jeg har stor tillid til, at danskerne er så fornuftige, at de ikke vil overlade forsvaret af Danmark og Europa til EU.
Det har vi en langt større og stærkere alliance til, nemlig NATO.
Og ja, vi er enige om, at Danmarks forsvar skal styrkes, men svaret er ikke at deltage i opbygningen af et EU-forsvar, svaret er at styrke NATO, det er der, Danmark skal fokusere sin indsats i et samarbejde med de andre lande i NATO-alliancen, heriblandt USA, Canada, Storbritannien og Norge – alle lande, der ikke er med i EU.
Der er intet vundet for Danmarks sikkerhed nu i at ophæve forsvarsforbeholdet.
I bedste fald koster det bare flere penge uden at gøre nytte, og i værste fald leder det til en svækkelse af NATO og dermed det fælles forsvar.
Et ja den 1. juni øger heller ikke Danmarks sikkerhed i den nuværende krise med Rusland som følge af Ruslands overfald på Ukraine.
EU-forsvaret kan ikke beskytte Danmark, hverken mod Putin eller andre krigeriske diktatorer, det kan kun NATO.
Et nej den 1. juni udelukker jo ikke Danmark fra at deltage i forebyggende forsvarsindsatser i lande i vores nærområde, for det foregår allerede i stor stil.
Danmark bidrager også allerede aktivt til håndtering af EU's ydre grænser i Frontexoperationer.
De danske Frontexbidrag er bl.a. udsendelse af »Challenger«-overvågningsfly til at støtte indsatsen mod illegale migrationsstrømme.
Set i lyset af sikkerhedshændelserne i Hormuzstrædet i 2019 tog Frankrig initiativ til at etablere en maritim overvågningsoperation i Hormuzstrædet.
Operationen havde til formål at beskytte navigationsfriheden for skibe, der passerer igennem Hormuzstrædet, sikre koordination mellem partnere i området og at medvirke til at deeskalere gennem tilstedeværelse på begge sider af strædet.
Og her deltager Danmark som en førende maritim nation naturligvis også, og den udsendelse af danske styrker støttede vi i Nye Borgerlige dengang, og det vil vi gøre igen.
Et nej den 1. juni skader derfor ikke Danmarks muligheder for at deltage i militære operationer.
Et nej den 1. juni forhindrer os heller ikke i at samarbejde med andre vestlige lande om f.eks. bekæmpelse af cyberangreb.
Det deltager vi i igennem NATO, som samarbejder med EU, præcis som både Storbritannien og Norge også gør gennem NATO.
Et nej den 1. juni forhindrer ikke Danmark i at understøtte NATO-alliancen med f.eks. at opbygge infrastruktur, så NATO-styrker lettere og hurtigere kan komme hinanden til undsætning.
Så summa summarum kan vi med forbeholdet intakt
stadig bestemme, hvad vi vil deltage i militært.
Nye Borgerlige anbefaler derfor danskerne at stemme nej den 1. juni.
Med et nej den 1. juni kan danskerne forny forsikringen, bevare vores selvstændighed, styrke NATO-samarbejdet og fastholde modstanden mod den stadig snævrere union – en stadig snævrere union, der ikke er i Danmarks forsvars- eller sikkerhedspolitiske interesse.
Tak for ordet.