Simon Kollerup (S), 2025-05-13:
Tak, formand.
Mange tak.
Det lovforslag, vi nu skal behandle, er et meget positivt og rigtig godt lovforslag.
For med det lovforslag bliver det nu foreslået, at der indføres fuld ligestilling mellem mænd og kvinder i værnepligten i Danmark.
Og det indebærer, at kvinder, ligesom det er tilfældet for mænd, vil blive indkaldt og være forpligtet til at møde op på Forsvarets Dag og trække et nummer og dermed kunne få mulighed for at aftjene værnepligt helt på samme vilkår som mændene.
Det er klart, at vores primære ønske er, at flest mulige unge danskere melder sig frivilligt til værnepligten.
Det har vi været vant til i mange år, og vi vil gøre, hvad vi kan, for at det er så attraktivt, at mange fortsat vil være frivillige.
Men det vil også betyde, at man også som kvinde fremover vil kunne blive beordret til at aftjene sin værnepligt, hvis der ikke er tilstrækkeligt med frivillige.
Det sætter i vores øjne et skærpet fokus på forsvarets evne til at være en rummelig arbejdsplads for begge køn.
Jeg kender godt argumentet om, at i dag er der en fjerdedel af de værnepligtige, der er kvinder, og derfor er det fænomen jo selvfølgelig ikke helt nyt, at der også blandt værnepligtsholdene er kvinder, ligesom der er mænd.
Men vi må også være ærlige og sige, at der er en række forhold, hvor det er vigtigt, at forsvaret gør sig konkrete overvejelser om, hvordan man vil være helt klar, når den fulde og faste værnepligt for kvinder træder i kraft.
Forsvaret er en organisation, hvor man i mange år har været vant til en meget mandepræget kultur og arbejdsplads, og derfor er det vigtigt, at kulturen bearbejdes, at man fra ledelseslagene rundtomkring i forsvaret helt fra toppen og helt ned til det yderste geled tager den kulturelle opgave alvorligt, at strukturerne er på plads, sådan at både læger, der måske har været mest vant til at have med mandespecifikke sygdomme at gøre, også bliver klædt på med viden og information om kvindespecifikke forhold, og at den fysiske udrustning – det tøj, man skal bære; den uniform, man skal have på kroppen – også passer til kvinderne lige så vel som til mændene.
Det er mit indtryk, at der her fortsat er en stor opgave at løfte for forsvaret, men det er en pligtopgave og noget, vi fra vores side lægger meget vægt på at forsvaret gør sit yderste for, så man er godt klar til at tage imod de forhåbentlig mange nye kvinder, der skal være værnepligtige.
Vi synes, det er godt, at der er nedsat et advisoryboard med repræsentanter for Værnepligtsrådet, KVINFO og andre organisationer, som skal følge det her emne, men vil bare understrege: Vigtigheden bliver kun større nu, hvor vi vedtager det her lovforslag.
Vi ser i Socialdemokratiet generelt værnepligten som en del af en generationskontrakt.
Når vi nyder godt af frihed, demokrati og en sikker og tryg verden omkring os, så har vi selvfølgelig også et fælles ansvar for at beskytte netop det.
Og vi har et ansvar for at viderebringe et godt samfund til fremtidige generationer.
Ligestillingen handler også om rettigheder og pligter.
Vi mener, det er på tide, at vi også her gør op med forældede kønsroller.
Både mænd og kvinder skal selvfølgelig bidrage ligeværdigt til Danmarks sikkerhed.
Med lovforslaget bliver det desuden gjort muligt at genindføre værnepligtige befalingsmænd i form af løjtnanter og sergenter.
Det skal i højere grad sikre forsvarets evne til at kunne mobilisere under en krig eller andre ekstraordinære forhold, ligesom det skal gøre det muligt at få så mange værnepligtige igennem uddannelsen.
Endelig foreslås det, at forsvarsministeren får mulighed for at fastsætte regler om, at hele eller dele af en årgang af værnepligtige kan fritages fra at møde op til Forsvarets Dag, hvis helt særlige forhold – det kunne f.eks. være udbruddet af covid-19-pandemien – gør det umuligt at holde Forsvarets Dag i en længere periode, og såfremt fritagelsen ikke påvirker den operative kapacitet negativt.