runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Theresa Berg Andersen (SF), 2026-01-08:
Jeg kan også godt høre og forstå, hvor ordføreren gerne vil hen, men for mig er det også vigtigt at præcisere, at alt det, jeg laver, hverken er overflødigt eller spild af tid.
Det kan jeg da godt føle, hvis det samme beslutningsforslag er blevet fremsat rigtig mange gange, men jeg synes ikke, det er overflødigt og spild af tid.
Så vil jeg sige, at hvis man skulle vende det her om, kunne jeg også forlange, at samtlige ordførere skulle troppe op til udvalgsarbejdet.
Jeg synes nogle gange, at vores udvalgsarbejde – og det må fru Theresa Scavenius jo også kunne se ud fra hendes synsvinkel – er svært at dække, men vi har mulighed for at komme og sige, hvor vi ligger i forhold til vores meninger og holdninger, og det kan efterfølgende findes i en betænkning.
Så det ligger der.
Og man skal huske, at man altid kan tage ordet herinde ved en tredjebehandling.
Det eneste, vi ikke kommer til, er at trykke på knappen.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-08:
Den analyse er vi enige om – partidisciplinen, der gør, at alle medlemmerne skal stemme noget bestemt.
For vi ved jo godt, at de ikke må stemme noget andet end det, der er blevet besluttet i grupperne.
Det er vi jo enige om.
Spørgsmålet er bare, hvad vi gør ved det.
Siger vi så bare, at så er det, der foregår her og nu, faktisk overflødigt, at så er det spild af tid?
Det er det, der bliver sagt nu, ved at man siger, at nu skal vi have færre afstemningsdage, og at vi ikke skal stemme om ændringsforslag.
Det er bare første step, og næste år kommer der sikkert nogle flere ting, som man synes man skal skære væk.
Det vil være en stille og rolig salamiproces, hvor man tømmer den her sal fuldstændig for meningsfuldt indhold.
Og så siger jeg bare: Hvad med, at vi modarbejdede det?
Hvad med, at vi trak noget af den politiske kraft tilbage og insisterede på, at borgerens repræsentanter skal være lovgivere i det her land?
Stinus Lindgreen (RV), 2026-01-08:
Tak for det.
Tak for talen.
Nu er det jo, som flere pointerede, et ret omfattende lovforslag.
Jeg har modsat min ordførerkollega fra Liberal Alliance ikke printet det ud, men jeg kan jo læse i høringssvaret, at der er en række aktører, der skriver, at det her er ekstremt kompliceret, men at det er vigtigt, at vi lever op til EU-retten og alt mulig andet, og at de har brug for noget vejledning.
Svaret fra ministeriet er, at man vil igangsætte en vejlednings- og kommunikationsindsats.
Det kan godt være, at det er nemmere at besvare det skriftligt, men kan vi få nogle flere ord på, hvad man mener med det?
Kan man sørge for, at der faktisk er en vejledning, så man ikke uforvarende kommer til at bryde loven, når den engang er vedtaget i, jeg tror, det var maj måned, den skal være gældende fra?
Caroline Stage Olsen (M), 2026-01-08:
Selvfølgelig kommer der en vejledning, og den skal være præcis, som jeg også nævnte før.
Det er super vigtigt, når vi har at gøre med kompliceret lovgivning, at vi som myndigheder stiller os i spidsen for at gøre det komplicerede ukompliceret.
Så det vil jeg meget gerne stille mig selv i spidsen for at sikre, altså at teleoperatører og andre har mulighed for at forstå den lovgivning, der er.
Stinus Lindgreen (RV), 2026-01-08:
Tak for det.
Så har jeg et enkelt opfølgende spørgsmål omkring det med teknologi og teknologineutralitet.
Som flere jo har pointeret, er der nogle formuleringer, som de i hvert fald læser som værende, hvad kan man sige, favoriserende fiberforbindelser.
Det er jo ikke nødvendigvis den eneste eller den bedste løsning, og der kan jo ske andre ting i fremtiden.
Så jeg vil blot lige høre, hvad ministeren tænker, i forhold til at lovgivningen jo skal være teknologineutral, altså at det er hastigheden, der er vigtig og ikke, hvordan man opnår den.
Caroline Stage Olsen (M), 2026-01-08:
Jamen kan vi skelne lidt mellem forordningen og så det lovforslag, vi har her, og som ikke kun er forordningen, men også heldigvis er dansk lov?
Forordningen har til formål at lette og stimulere udrulningen af net med meget høj kapacitet.
Netop af hensyn til princippet omkring teknologineutralitet, som er fastslået i teleaftalen, og som jeg tror alle parter af teleforligskredsen er enige om, fokuserer lovforslaget både på VHC-net og også øvrige kommunikationsnet.
Alexander Ryle (LA), 2026-01-08:
Jeg vil gerne starte med at følge op på hr. Stinus Lindgreens spørgsmål om vejledning, for som der jo står i lovforslaget, skal det træde i kraft den 12. maj 2026, men kommer vejledningen til at være klar inden ikrafttrædelsestidspunktet af loven, eller risikerer man at skulle famle i blinde i flere måneder, fordi det først kommer senere?
Caroline Stage Olsen (M), 2026-01-08:
Det må jeg nok lige vende tilbage på.
Jeg har ikke fået nogen dato på, hvornår vejledningen er klar, men det er klart, at det vil være at foretrække, at vejledningen er klar, før lovgivningen træder i kraft.
Alexander Ryle (LA), 2026-01-08:
Så til noget andet.
Jeg var også inde på det i min ordførertale.
Det handler om sagsbehandlingsfrister for gravetilladelser.
Hvorfor er det, man lægger sig på 4 måneder, hvis man i praksis i dag gør det langt hurtigere?
Caroline Stage Olsen (M), 2026-01-08:
Der er nogle enkelte, der så tager længere tid – også meget længere tid i øvrigt end 4 måneder.
Det er jo også derfor, man sætter det krav, der er i dag.
Men jeg er opmærksom på de høringssvar, der har været.
Og de har også oplyst, at gravetilladelser som det klare udgangspunkt i dag bliver givet inden for få arbejdsdage.
Men vi vil også gerne være med til at kigge på, om man kan skærpe yderligere i en bekendtgørelse for at imødekomme nogle af kravene fra virksomhederne.
Karina Adsbøl (DD), 2026-01-08:
I Danmarksdemokraterne har vi fremsat det her forslag, som i videst omfang skal sikre, at det personale, der tager hånd om nogle af de mest sårbare grupper, også er fuldt ud kompetente.
Der har vi desværre alt for ofte været vidne til det stik modsatte.
I Danmarksdemokraterne ønsker vi, at der bliver strammet op, og vi vil fratage fagpersoner, ledere og ejere retten til at arbejde med sårbare borgere, hvis de dømmes for tyveri, vold, overgreb eller velfærdskriminalitet.
Vi ønsker at sikre, at fagpersoner som f.eks. pædagoger, pleje- og sundhedspersonale og ledere og ejere af botilbud, der tager vare på nogle af de mest sårbare grupper, afskæres fra at fortsætte i fag i de tilfælde, hvor de får en fængselsdom for tyveri, vold, overgreb eller velfærdskriminalitet såvel som for økonomisk svindel med offentlige midler.
Vi ønsker samtidig også, at det skal gøres obligatorisk at indhente offentlige straffeattester.
Jeg vil bare lige ridse nogle overskrifter op.
Vedkommende havde samleje med en anbragt pige.
I går kunne vi på TV 2 Østjylland læse om pædagoger, der filmede overgreb på børn og sendte det til hinanden.
I Fyens Stiftstidende den 23. august kunne vi læse: »Narko, bedrageri og historisk fund af hælercentral: Medarbejderliste afslører flere dømte på bosted«.
Den ene dag er man dømt som kriminel, og den anden dag er man ansat på et privat botilbud for nogle af samfundets svageste borgere.
En mand med en dom på 7 års fængsel fik job på et bosted.
Vi kan i Frihedsbrevet den 29. april 2025 læse om en morder, der blev ansat som leder af et bosted for sårbare børn og voksne.
Forleden kunne vi læse om en socialpædagog, der var dømt for sex med en hjerneskadet beboer – en 36-årig mand, der var dømt for i flere tilfælde at have udnyttet en persons sindssygdom.
Det ønsker vi et opgør med, og derfor har vi fremsat det her forslag, som jeg håber vi har opbakning til.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DD), 2026-01-08:
Så lyder det jo næsten, som om regeringen godt kan støtte det her forslag.
Jeg vil jo sige, at det ikke er noget nyt forslag, men at det faktisk er noget, jeg har arbejdet for i rigtig mange år, altså helt tilbage fra, da Nick Hækkerup var justitsminister og Magnus Heunicke var sundhedsminister, og hvor man også lovede, at der skulle ske noget på det her område.
Men der er ligesom ikke sket noget.
Samtidig kan vi jo hver dag åbne aviserne og se, at nogle af de mest sårbare borgere bliver udsat for grimme ting, og nu siger ministeren, at man skal vare sig med at fratage den der der rettighed for evigt.
Men skal den socialpædagog, der er dømt for sex med en hjerneskat beboer, tilbage til faget og arbejde med de mennesker, som man skal varetage og passe på?
Det mener jeg ikke.
Så der mener jeg, at regeringen gerne må stramme op, og jeg ser frem til, at der kommer et lovforslag på det her område.
For det der med at frakende retten til at arbejde inden for et fag i 1-5 år kan man jo gøre i dag, og så kan vedkommende vende tilbage til faget, og det er da bekymrende.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-08:
Ja, og tak for de gode input fra Danmarksdemokraterne.
Men det er også klart, at det, når det drejer sig om de tilfælde, der er meget, meget grove, er vigtigt, at man fra domstolenes side i de konkrete tilfælde kan tage stilling til det.
Karina Adsbøl (DD), 2026-01-08:
Altså, pædagoger, der filmer overgreb på børn og sender det til hinanden, skal jo aldrig tilbage til faget og arbejde med de børn igen.
Vi snakker altså om nogle af de mest sårbare, og personaler, som skal drage omsorg og varetage et plejebehov, skal jo ikke tilbage, når de ikke kan finde ud af at passe deres arbejde, og de begår sådan nogle ting.
Er ministeren ikke enig i det?
Stinus Lindgreen (RV), 2026-01-08:
Mange tak, formand.
Danmark er jo et gennemdigitaliseret samfund, hvor langt de fleste husstande er koblet op på højhastighedsinternet.
Det skaber dog også nogle afhængigheder, fordi vi mere eller mindre direkte forventer, at alle har adgang til internet.
Det er også tilfældet for langt de fleste, men vi skal huske, som andre også har været inde på, at der stadig er områder, der ikke er forbundet, og det skal vi selvfølgelig tage hånd om.
Det gælder, som min gode kollega fra Danmarksdemokraterne hr. Kim Edberg Andersen udtrykte det, både det mørke Jylland og dele af byerne, men vi har selvsagt også udfordringer med flere af vores øer, der endnu ikke er koblet på et tidssvarende netværk.
Flere har allerede pointeret, at det her er et meget omfattende, kompliceret og teknisk lovforslag, som også flere steder er hægtet op på EU-retten.
Det stiller meget store krav til de operatører og andre aktører, der er omfattet af lovforslaget.
Derfor har jeg også noteret mig i forhold til høringsnotatet og høringssvarene, at ministeren vil sikre, at der er en ordentlig vejledning, der kan hjælpe de berørte.
Det kommer vi selvfølgelig til at følge op på i udvalgsarbejdet.
Jeg har også noteret mig, at flere af høringssvarene rejser en bekymring, i forhold til om loven er teknologineutral eller uforvarende kommer til at favorisere bestemte teknologier.
Det vil i sig selv være meget problematisk.
Jeg har også set i svarene, at det ikke er hensigten, men vi kommer selvfølgelig til at sikre dette i udvalgsbehandlingen.
Endelig har jeg også i lighed med hr. Alexander Ryle noteret mig de samme bekymringer omkring eksempelvis sagsbehandlingstider, som vi også kommer til at forfølge i udvalgsarbejdet.
Samlet set støtter Radikale Venstre lovforslaget.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2026-01-08:
Tusind tak.
Vi i Dansk Folkeparti er om nogen interesseret i, at vi har god bredbåndsdækning i alle dele af landet.
Vi er om nogen interesseret i, at vi har et ordentligt netværk rundtomkring, så man kan komme i kontakt med hinanden, uanset om man bor i København, eller om man bor i Vestjylland.
Men jeg synes, det er lidt en uskik, når man i den her grad blander EU-forordninger og -direktiver sammen med dansk lovgivning.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig, at implementeringen af forordningen blev for sig, og at selve udrulningen af den her teleaftale, som vi også er en del af, lå for sig, sådan at man i en eller anden grad kunne få delt det her op.
Vi er sådan set fuldt ud med på – og vi er i øvrigt også enige i den kritik, der kom fra Liberal Alliances ordfører – at der er nogle ting, vi skal have kigget på i udvalgsbehandlingen for at gøre det her endnu mere smidigt.
Men for os i Dansk Folkeparti handler det her om at sikre Danmark og danskerne, at sikre ordentligt bredbånd alle steder og at sikre, at vi også får ordentlig telemastdækning i alle dele af landet, sådan at vi kan komme i kontakt med hinanden.
Det har sådan set ikke så meget med EU at gøre.
Så lad det være ordene herfra.
Jeg kommer også til at stille en del spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
Astrid Carøe (SF), 2026-01-08:
Ordførerens svar på mit spørgsmål om, hvorfor det sådan, er: Sådan er det bare.
Altså, det her drejer sig jo også om snyd og svigt på herberger og på bosteder, hvor børn og unge er anbragt.
Jeg synes simpelt hen ikke, svaret er tilfredsstillende, i forhold til hvorfor det partout skal være i den her kreds, som ikke er bredt forankret i Folketinget.
Camilla Fabricius (S), 2026-01-08:
Tak for spørgsmålet.
Det er den indgåelse, vi har lavet, altså at vi laver Sammen om handicap, hvor SF jo desværre ikke er med.
Der er både Sammenslutningen af Unge Med Handicap, og der er den store Danske Handicaporganisationer, og selvfølgelig vil der være situationer, hvor man ikke nødvendigvis er enige i alt.
Det er der, forhandlingerne ligger.
Jeg kan godt forstå, at man, når man brænder for velfærdsdagsordenen og brænder for at gøre en forskel, gerne vil være med.
Det kunne jo være en anledning til, at man så hoppede ind og var med.
Men ellers synes jeg, at det, der er væsentligt, jo er, at vi lige nu nemlig peger på – og det har jo også været helt entydigt for alle, hvor jeg selv og Socialdemokratiet har stået – at vi skal gå hårdt til at skabe nogle reelle forandringer, hvor man kan gå ind og se, at det her kommer til at skabe en forskel bagefter.
Det har været på min og Socialdemokratiets agenda meget længe.
Astrid Carøe (SF), 2026-01-08:
Tak for det.
Hvis ordføreren kan finde tid til det efter at have svaret på mit spørgsmål, så gør hun bare det.
Jeg vil også gerne vende tilbage til det her med, hvor den her aftale, der er ved at blive lavet om at stoppe svigt og snyd på socialområdet, bliver forhandlet.
Jeg tror simpelt hen bare, jeg har behov for at spørge ordføreren, om ordføreren kan redegøre for, hvorfor det er, at det skal være i rammeaftalen om handicap.
Vi har masser af andre områder, hvor vi forhandler bredt med Folketingets partier på socialområdet, hvor alle kan være med.
Det her drejer sig jo ikke kun om handicapområdet.
Hvorfor er det så vigtigt, at det skal ligge netop der, i stedet for at vi alle sammen kan være med og have mulighed for at forhandle – så kan der være nogen, der ikke kan se sig selv i aftalen, og så må man jo tage det efter det – så vi kan komme med de input?
Jeg tror, det ville blive en bedre aftale af det, og jeg tror, det ville blive forankret bedre i vores samfund, hvis flere partier var med.
Camilla Fabricius (S), 2026-01-08:
I virkeligheden tror jeg, det her er et af de steder – når man sådan kigger på fløjene eller blokkene, hvis der ellers var nogen, der fulgte med i debatten og så på, hvad det er for en forskel, der er på partierne – hvor forskellene jo er, at Socialdemokratiet altid vil sidde med og være dem, der er med til at forhandle en aftale og finde de samarbejdspartnere, der vil være med til at lave forandringer.
I forhold til selve tilsynet vil jeg sige, at det godt kunne være, at der var en af de andre ordførere, der stillede mig et spørgsmål, så jeg kunne få tid til at svare.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-08:
Grunden til, at vi ikke er med, er jo bl.a. den kritik, som mennesker med handicap og handicaporganisationerne kommer med, og det er netop vores bekymringer for, hvad nedskæringer kommer til at have af konsekvenser.
Det er også det, der gør mig bekymret, altså at adgangsbilletten til at skulle være med til at sikre omsorgen, sikre opgøret med fusk og snyd, bliver, at man skal skære ned på området til at starte med.
Jeg synes simpelt hen ikke, det hænger sammen, og jeg synes faktisk, det er modstridende med hinanden, at man skal skære på tilsynet for at være med til at give tilsynet de rigtige værktøjer.
Kan ordføreren godt forstå, at man står lidt forundret tilbage her på sidelinjen?
Camilla Fabricius (S), 2026-01-08:
Tak for det spørgsmål.
Det vidner jo om, at både ordføreren og ordførerens parti og mit eget parti og jeg selv jo er drevet af det samme, nemlig at opretholde og forbedre velfærden for de mange borgere, der har brug for den derude.
Stod det til mig, vil jeg da ønske, at Enhedslisten var med i Sammen om Handicap, så det ville jeg da klart ønske.
Jeg håber da stadig væk, at Enhedslisten vil indgå i forligskredsen, hvis det er muligt.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-08:
Tak for det.
Jeg synes, den debat, vi har nu, er vigtig, men jeg tænker også, at det allerallervigtigste er, at vi får sat handling bag ordene, så de mennesker, som oplever konsekvenserne af, at reglerne og rammerne i dag ikke er, som de skal være, ikke kommer til at opleve det i fremtiden.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren om noget.
Ordføreren kommer selv ind på, at det, der er vigtigt for Socialdemokratiet er omsorgen, og det er opgøret med fusk og snyd.
Med hensyn til det arbejde med rent faktisk er få genoprettet omsorgen i velfærden, oven på at højrefløjen har skåret massivt i velfærden med over 30 mia. kr. – det er jo netop nogle af dem, vi taler om her, der har kunnet mærke det – bliver ordføreren så ikke bekymret over, at Enhedslisten og SF ikke er med i de her forhandlinger?
Er det ikke bekymrende, at man i så stort et omfang siger, at aftaler, der skal laves på det her område, er med partier, der historisk har skåret ned på det her område, og at det er på baggrund af en aftale, der skar ned på området, bl.a. på tilsynet?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-08:
Det vil sige, at man kan gøre det i 1 år og op til 5 år, og at man faktisk også kan gøre det under det, der hedder »indtil videre«.
Det vil også sige, at man kan lave en rettighedsfrakendelse, som er tidsubestemt.
Det vil så være sådan, at man, hvis man er den person, der har fået en tidsubestemt frakendelse af sin rettighed til at være i det her erhverv, kan indbringe spørgsmålet igen efter 5 år, f.eks. fordi man måske i den forbindelse er gået i en anden retning.
Jeg synes jo bare, det er vigtigt at sige, at vi kommer med en lang række forslag til stramninger, som vi lige nu sidder og forhandler, og at vi selvfølgelig i den sammenhæng også vil kigge på spørgsmålet.
Camilla Fabricius (S), 2026-01-08:
Jeg er sådan helt imponeret over den måde, som ordføreren fra Dansk Folkeparti igen og igen sådan kan skabe tåge over det hele.
Det er jo helt åbenlyst, at regeringen er en regering, der igen og igen har overholdt det, man har sagt man ville gøre.
Det kan være fint nok, at ordføreren sidder og griner.
Men hvis man kigger hen over listen over, hvad regeringen har sat sig for at ville gøre, og hvad den så rent faktisk har gjort, kan man se det.
At ordføreren så ikke selv med Dansk Folkeparti vil være med til at skabe en virkelighed, hvor vi kommer svigt og snyd til livs, må stå for Dansk Folkepartis egen regning.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2026-01-08:
Tak for ordet.
Hurtig mobil- og internetdækning er rigtig vigtigt for et moderne samfund og ikke mindst et så digitalt samfund som det danske.
Derfor er vi også rigtig glade for, at vi nu kigger på reglerne igen, og at man også har taget det op på EU-niveau at få kigget på reglerne.
For der er også behov for bedre muligheder for konkurrence og konsolidering på tværs af Europa.
Her er det jo især de andre lande, som er bagud i forhold til at have konkurrencedygtig og moderne lovgivning, men der er også elementer her, hvor EU-lovgivningen faktisk er med til at forbedre dansk lovgivning, så man får bedre mulighed for at rulle digital infrastruktur ud i fremtiden.
Af de grunde er vi meget positive over for den her lovgivning.
For vi har jo netop haft så stor succes med at have erhvervsvenlig lovgivning i Danmark på det her område de sidste mange år.
Derfor skal vi selvfølgelig også lytte konstruktivt til branchen, hvis de har nogen ønsker til justeringer.
Men alt i alt er vi rigtig glade for det her lovforslag, som vi mener er et skridt fremad, både for Danmark og for Europa, i forhold til at vi sikrer en god digital infrastruktur, også i fremtiden.
Så vi bakker op om lovforslaget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-08:
Tak for det, formand.
Når det er sagt, vil jeg godt indrømme, at jeg ikke kom helt i mål med de sidste sider.
Så er det jo dejligt, at noget af det her er noget, som vi har lavet aftaler om tidligere, og at vi derfor har fået informationerne på en anden måde.
I Danmarksdemokraterne bliver vi nødt til at sige, at det jo ikke bare gælder om at nå næsten i mål.
Vi har ca. 15.000 husstande, som ikke har adgang til det her, og det har vi kæmpet for, også i teleforliget, at de fik.
Det får de ikke her med den her lov, men mulighederne bliver alt andet lige gjort bedre nu.
Vi får mulighed for at smide tomrør ned, når vi alligevel graver, hvilket jo kan være væsentligt i sig selv, for hvis røret først er lagt, er det måske nemmere at få en udbyder til at puste et glaskabel igennem.
Vi får også gjort adgangen til eksisterende infrastrukturer nemmere, sådan at man ikke bare kan sidde på hænderne og sige: Jeg ejer masten, og jeg er ikke interesseret i, at andre får lov at bruge masten.
Det er en tåbelighed, som selvfølgelig lidt fjerner en beskyttelse for den, der ejer masten, men jeg tror faktisk, at i en større sags tjeneste, hvor vi har brug for at få lukket de sidste huller, vil det vise sig at være en rigtig god ting.
I forhold til sagsbehandlingen synes jeg, at det er ret vigtigt, at vi nu får sat et krav om, hvor hurtigt man skal sagsbehandle, sådan at hvis der er nogen, der har lyst til at lægge et gigabitkabel ud til den ejendom, der ikke kan få det, skal det i hvert fald ikke være på grund af sagsbehandlingstiderne, at det bliver syltet.
Det kan det blive, fordi man har andre ting, som naturligvis også er vigtige, og så er det nemt, hvis ikke der er en pligt til det.
Pligten til at sagsbehandle ser vi som noget rigtig vigtigt for at få udrullet det.
Så samlet set vil jeg jo rose ministeren.
Jeg har rost ministeren før.
En gang imellem kommer man med nogle gode forslag.
Det her er et forholdsvis godt forslag.
Jeg vil så igen lige vise flaget for, at vi ikke skal tro, at det her får de sidste 15.000 i mål.
Jeg er også blevet belært af ordførere; jeg har kolleger, som er fra Sjælland, som siger, at det ikke kun er ude i det mørke Jylland, at vi ikke har det; det kan faktisk også ske inde i byområderne, og der har vi jo i hvert fald infrastruktur nok til at sætte tingene op.
Jeg er jo nordjyde, og jeg vil til hver en tid kæmpe for Nordjylland.
Så ja, byzonerne bliver bedre dækket nu.
Jeg håber så også, at mine ordførerkollegaer vil være med til at kæmpe for, at vi også får de sidste 15.000 med, hvoraf rigtig mange af dem nok er ude på landet.
For vi bliver bare nødt til at se det i øjnene: Hurtig infrastruktur for vores digitale forbindelser er vigtigt.
Vi er en af de førende nationer i verden på det her, og man kommer simpelt hen til at risikere at blive afkoblet fra samfundet, hvis ikke man har adgang til det, så det skal vi i mål med.
Det gælder alle 15.000, ikke bare næsten 100 pct.
Selvfølgelig kan 100 pct. af danskerne forvente, at Danmarksdemokraterne kæmper for, at de har samme muligheder alle sammen.