runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Preben Bang Henriksen (V), 2025-01-15:
Tak for det.
Det er ikke hver dag, man får en repræsentant fra Venstre på talerstolen, der ikke stemmer for et forslag om skatte- og afgiftsnedsættelser eller ikke taler for det, lad mig sige det på den måde.
Men det bliver alligevel tilfældet her.
Skattelettelser er sådan set Venstres livret.
Vi har nedsat skatterne i Danmark på forskellig vis med rigtig mange penge, vel over 10 mia. kr., de seneste år.
Jeg må sige, når jeg kigger på folkesundheden rundtomkring, så er det jo ikke tilfældigt, at firmaer som Novo Nordisk og lignende har utrolig stor succes med deres vægttabsmedicin.
Lad mig derfor sige tak til forslagsstillerne for det her forslag.
Jeg synes, det berører noget meget vigtigt for os, nemlig generelt folkesundheden.
En nedsættelse af momsen på frugt og grønt til 5 pct. er et sympatisk forslag, og jeg forstår, som jeg nævnte, intentionen bag det.
Jeg er ikke lige helt klar over, hvordan man kan være 100 pct. sikker på det, men lad os bare antage, at det er tilfældet.
Problemet med det her forslag er imidlertid, at der er nogle udfordringer, som man ikke kan se bort fra, og skatteministeren har jo allerede redegjort for de i hovedsagen største udfordringer.
Først og fremmest vil en nedsættelse af momsen til det her angivne procenttal i forslaget medføre, at statskassen skal miste flere milliarder kroner om året i afgiftsprovenu, og forslaget peger jo altså ikke på, hvor de milliarder skal findes henne.
Til gengæld ved vi jo, at vi efterhånden mangler penge til alt, i hvert fald i de kommende år.
Vi kan ikke være helt sikre på, at vi har en finansminister, der sådan hver måned kan finde et eller andet råderum, vi kan tage af, og nu skal der skaffes mange milliarder kroner til militær; det gælder også til grøn omstilling, det gælder til klima, ældre osv. osv.
Så det er et problem.
Bl.a. undgår man vel ikke at skulle kigge på afgiftsgrundlaget for sammensætte produkter.
Hvordan skal det gå med den pizza, som er sammensat af både ananasser og tomater, og jeg ved ikke hvad?
Noget af det er der én sats på, og noget andet er der en anden sats på.
Der er en problemstilling, som også adresseres i »Analyse af differentieret moms«, dvs. den analyse, som Skatteministeriet iværksatte her for nogen tid siden.
Der skriver man jo altså også, at den konkrete afgrænsning af de omfattede varer vil medføre gråzoner, ubevidste fejl, større momskontrol, mere omfattende og komplekse regler på området.
Så derfor er det også problematisk på det grundlag Det er spørgsmålet, hvor meget vi skal ind at detailstyre, når prisen er så høj, som den er.
Men mest af alt er der altså et spørgsmål om økonomi.
Vi kan sætte afgifterne ned på mange forskellige ting, men de skal altså finansieres.
Jeg er ked af at sige det, men det er det glimrende princip, vi har kørt efter i de sidste mange år, og det er jo altså også det princip, der gør, at der er råd til velfærd i det her land.
Men intentionen er fin, og vi skal på en eller anden måde også have de her principper for øje fremover.
Christina Egelund (M), 2025-01-15:
Tak for spørgsmålet til den antichikanepolitik, som jeg og landets otte universiteter blev enige om i dagene op til jul.
Der blev spurgt om to ting.
For det første blev der spurgt, om jeg mener, at den nye antichikanepolitik er tilstrækkelig til at sikre de studerendes tryghed.
Svaret på det er: Nej, det tror jeg ikke det er.
Der er heller ikke nogen, der lader som om, det er en antichikanepolitik, der skal stå alene eller erstatte nuværende tilgange, som det også er formuleret i spørgsmålet.
For det andet blev der spurgt, om den her tilgang er mere effektiv end de tiltag, der i øvrigt tages.
Og i det ligger jo implicit, at antichikanepolitikken på en eller anden måde skulle erstatte de ting, man gør i forvejen, som f.eks. at ringe til politiet, hvis nogen overtræder loven.
Det er selvfølgelig ikke meningen.
Det her er noget andet, og det vil jeg gerne sætte nogle ord på.
Det er en overordnet fælles erklæring for alle landets universiteter.
Det er en politik, som gør det tydeligt, hvad man kan forvente af universiteterne som uddannelsessted og arbejdsplads, når politiske emner som f.eks. situationen i Israel og Gaza risikerer at polarisere debatten her i Danmark og medføre voldsomme demonstrationer, hærværk eller anden adfærd, som kan skabe utryghed.
Antichikanepolitikken skaber selvfølgelig ikke tryghed i sig selv.
Det er ledelsernes ansvar at få politikken formidlet, så alle på universiteterne, både ansatte og studerende, ved, hvad politikken er og agerer efter de principper, som er beskrevet i den.
Antichikanepolitikken skal understøtte, at universiteterne er bedre forberedt på, hvordan en svær debat skal håndteres, når den opstår.
Og så er det klart, at det selvfølgelig ikke er gjort med det.
Universiteterne skal reagere hurtigt og tydeligt på utryghedsskabende adfærd, hetz og chikane med passende sanktioner inden for lovgivningens og ordensreglernes rammer, alt efter hvad det er for en overtrædelse, vi står med.
Så vil jeg sige, at det er en meget rimelig, klar og tydelig antichikanepolitik.
Det er i øvrigt også noget, som er blevet skabt på direkte foranledning af Jødisk Ungdom, som jeg håber at Liberal Alliance også synes det er vigtigt at lytte til, og jeg håber, at man i øvrigt også synes, det er vigtigt at få sat ord på, hvad det er for nogle regler, der gælder, når den her type situationer opstår.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-01-15:
Spørgsmålet lyder: Er det ministerens opfattelse, at den nye antichikanepolitik er tilstrækkelig til at sikre de studerendes tryghed på universiteterne, og tror ministeren, at denne tilgang er mere effektiv end at behandle overtrædelser med advarsler, bortvisning og politianmeldelse alt efter grovheden, som der er praksis for i dag på landets universiteter?
Charlotte Munch (DD), 2025-01-15:
Det er jeg fuldstændig enig i, for der vil jo altid være en portion mennesker, der er på førtidspension, og som er fuldstændig berettiget til at være på førtidspension.
Det bringer mig nu alligevel til en anden ting omkring det her med tal.
For i 2004 brugte vi omkring 1,8 mia. kr. på førtidspension til ikkevestlige indvandrere.
I 2024 er beløbet steget til 8,5 mia. kr.
Det er jo noget af en drastisk stigning, må man sige.
Hvad tænker ministeren om det?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-01-15:
Vi ser i det hele taget antallet af tilkendelser af førtidspension stige, men jeg vil godt gentage, også her i anden runde, at jeg mener, at vi har et problem her, og at jeg mener, at vi har en politisk opgave, der ikke er løst, når de her grupper er så overrepræsenteret i førtidspensionssystemet, som de er.
Det er ikke kun et spørgsmål om frakendelser; det er et spørgsmål om, hvor mange vi tilkender det.
Det er vi nødt til at få kigget nærmere på, og det vil regeringen også gerne.
Charlotte Munch (DD), 2025-01-15:
Ja, det med frakendelse og tilkendelse er jeg fuldstændig enig i.
Men for os er det også enormt vigtigt, at vi laver en revurdering af nogle af de her førtidspensioner, der er givet.
For det er klart, at selvfølgelig er der en frakendelse i sidste ende, hvis man finder ud af, at de ikke skal have den her førtidspension, men vi vil gerne have en mere grundig undersøgelse.
Men det tænker jeg vi kommer meget nærmere ind på, når vi når til forhandlingerne, så jeg tænker ikke, at jeg vil gå mere i dybden med spørgsmålet nu.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-01-15:
Men det ser jeg også frem til, og jeg mener, der er forskellige dele af førtidspensionssystemet, det i den her sammenhæng er nødvendigt at få kigget på.
Vi må tage det fra en ende af.
Jeg vil i hvert fald godt bare afslutningsvis her også kvittere for, at spørgeren er engageret i det her spørgsmål.
Jeg mener, det er vigtigt.
Det er jeg også selv, og jeg glæder mig til, at vi taler videre om det.
Susie Jessen (DD), 2025-01-15:
Tak, formand.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-01-15:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er glad for, at ordføreren tager det op her i Folketingssalen.
Vi mener jo i regeringen, at fætter-kusine-ægteskaber er en forældet tradition, som ikke hører hjemme i Danmark, og det kan også tit være et problem, i forhold til om folk reelt får mulighed for at vælge deres ægtefælle frit, eller om man måske kan blive underlagt en eller anden form for pres fra sin familie.
Jeg vil også gerne betrygge spørgeren i, at vi er i gang med arbejdet.
Der sidder en tværministeriel arbejdsgruppe og ser på, hvordan man mest hensigtsmæssigt kan strikke sådan en lovgivning sammen.
Jeg vil også sige, at for mig er det vigtigere, at det sker rigtigt og ordentligt på en måde, hvor man reelt får forbudt fætter-kusine-ægteskaber, end at det sker hurtigt, og det er derfor, der foregår det arbejde i øjeblikket.
Vi har selvfølgelig ikke nogen interesse i, at Danmark skal blive sådan et fristed i Skandinavien for fætter-kusine-ægteskaber, og derfor er det svenske forbud selvfølgelig også en mållinje eller en retningslinje for, hvornår vi også selv rigtig gerne vil være på plads med vores lovgivning.
Susie Jessen (DD), 2025-01-15:
Tak for det.
Grunden til, at jeg tager fat i det her, er jo, at vi ved, at regeringen traditionelt set er meget nølende, når det handler om negativ social kontrol.
Jeg synes, det tager rigtig lang tid med mange af de her ting, før det egentlig kommer ud at leve.
Regeringen kom med den her melding den 9. oktober sidste år, og det, der kom fra regeringen, var jo, at de her fætter-kusine-ægteskaber i den grad er negativ social kontrol.
Og jeg var egentlig glad for, at regeringen går ud og siger, at man gerne vil have det forbudt.
Men det, der bare er vigtigt for mig, er, at vi ikke bliver sådan et eller andet land i Europa, der går og halser efter de andre, når det gælder udlændingepolitik.
Der er jo allerede et forbud i Norge.
Nu kan vi se, at Sverige er på vej med et.
Norge er et land, som vi kan sammenligne os meget med.
Hvad er det, der gør, at det skal tage så lang tid, når der er lande omkring os, der har lavet en lovgivning?
Ville man ikke på en eller anden måde kunne spejle sig meget i den måde, som Norge har strikket det sammen på, og så egentlig få det gjort hurtigt?
Altså, regeringen var jo i stand til at afskaffe store bededag meget, meget hurtigt.
Kan vi ikke godt regne med, at der snart kommer det her forbud mod fætter-kusine-ægteskaber?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-01-15:
Først vil jeg sige, at når den svenske regering skal bruge mere end halvandet år på at lave det her forbud, er det jo nok, fordi man har den samme udfordring i Sverige, som vi har i Danmark, som netop er, at der er alle mulige hensyn man skal tage, når man laver forbud mod en bestemt type af ægteskab.
Der skal tages hensyn til den kirkelige lovgivning, der skal tages hensyn til det civilretlige, der skal tages hensyn til alle mulige forhold, og derfor er det jo vigtigt, at man gør det rigtigt første gang.
Jeg synes, at noget af det, jeg tit støder på som politiker herinde, er, at man har lavet en eller anden form for hurtig beslutning om noget, som så har vist sig efterfølgende egentlig ikke at være dækkende for den problemstilling, man ville løse, og det vil jeg gerne undgå her.
Men jeg kan forsikre om, at vi ikke kommer til at være det sidste land i Europa, der forbyder fætter-kusine-ægteskaber, selv om det bliver insinueret fra spørgeren.
Susie Jessen (DD), 2025-01-15:
Et eksempel på, at det ikke bliver gjort ordentligt, er jo det, regeringen har sat i kraft i forhold til forbud mod kønsopdelt svømning.
Det er jo et eksempel på, at man ikke gør det ordentligt, kan man sige.
Men det, jeg så bare gerne vil efterspørge her, er så i det mindste en dato for, hvornår det her så kan få lov til at træde i kraft.
Kunne det ikke snart komme på plads fra regeringens side af, hvornår vi kan forvente, at det her kunne træde i kraft?
Jeg synes, 3 måneder er lang tid at gå og vente, især set i det lys, at hele det her område med negativ social kontrol bliver meget skubbet til side.
Jeg ved ikke, om det handler om uenighed i regeringen, eller hvad det gør, men der er faktisk nogle piger, der har brug for, at vi får det her løst.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-01-15:
Nu bruger ordføreren tit det trick at sige, at det er, fordi regeringen er uenige.
Men hvis ordføreren husker efter, var det jo faktisk ordføreren fra det parti, som ordføreren altid beskylder for ikke at ville føre en stram udlændingepolitik, netop Moderaternes ordfører, som var ude og foreslå det her.
Så man kan jo dårligt sige, at det så er på grund af hr. Mohammad Rona og Moderaterne, at regeringen er fodslæbende, når det sådan set var det parti, der foreslog det.
Så i stedet for de der automatreaktioner, som altid er, at det, regeringen laver, er for lidt, for dårligt og for langsomt – det er jo standardformlen fra Danmarksdemokraterne over for regeringen – skulle man måske læne sig ind i og se, hvordan vi kan være med til at sikre, at det her også kommer til at fungere.
Det tror jeg sådan set at vi alle sammen har en interesse i.
Susie Jessen (DD), 2025-01-15:
Jeg tror ikke, der er nogen, der kan være i tvivl om, hvor Moderaternes udlændingepolitik er.
Jeg er da også fuldstændig overbevist om, at man godt, hvis man følger med i medierne, ved, at der er en uenighed mellem Socialdemokratiet og Moderaterne.
Jeg hører da ikke en minister stå her i dag og sige, at man er enig i Moderaternes udlændingepolitik.
Det håber jeg i hvert fald ikke er det, vi hører i dag.
Det, jeg bare gerne vil her, er at komme med en appel til ministeren om, at vi ser og kommer i gang med det her nu.
Jeg vil gerne have det her standset, og jeg håber bare, at ministeren ligesom mig er enig i, at nu er tiden altså til, at vi får sat skub i det her med negativ social kontrol.
Jeg synes, vi går og venter for længe på de her ting.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-01-15:
Tak for at stille spørgsmålet, også selv om vi også er i proces.
Jeg mener grundlæggende, at problemet her er overrepræsentationen af tilkendelser.
Altså, de her grupper fylder proportionalt bare meget mere i førtidspensionsstatistikkerne, i forhold til hvor meget de fylder i befolkningen.
Det er hovedproblemet.
Så er jeg med på, at der er en artikel her, som peger på, at der skulle være en skævhed i, hvor mange der bliver frakendt det.
Ud fra de tal og undersøgelser, vi har, er det meget svært at sige noget entydigt præcis om den del, men det, vi kan sige, er, at hvis vi går 10 år tilbage – det er også netop sendt over som folketingssvar, så hvis man vil gå tilbage og finde det, ligger det også under BEU, alm. del, spørgsmål 115 – og tager 2014-2024, er der sket frakendelser i 149 tilfælde, og 84 pct. af dem har været for personer med dansk oprindelse.
Det svarer nogenlunde til, hvor meget de fylder i andelen af mennesker med førtidspension.
Så jeg kan ikke helt genkende de der tal, men det ændrer jo ikke på – det ændrer jo ikke på – at der er et problem her.
Der er et problem, i forhold til hvor overrepræsenterede de her grupper er i vores førtidspensionssystem, og der er et problem, som jeg mener er en regning, vi betaler for tidligere tiders forfejlede udlændingepolitik, hvor der først og fremmest er kommet mange hertil, men hvor vi heller ikke har stillet de nødvendige krav.
Det har vi i fællesskab strammet op på.
Her den 1. januar ser vi nye regler.
I det nye år kommer der en arbejdspligt, hvor vi i endnu højere grad siger, at hvis du kommer hertil og ikke har arbejde, må du arbejde for den ydelse, du får, og at vi forventer noget af dig.
Jeg mener dog stadig væk, og det har jeg også sagt før, at det er afgørende, at vi gør det målrettet og klogt, så vi ikke skaber utryghed for de tusindvis af andre mennesker, der er på førtidspension, og som fortjener den tryghed.
Charlotte Munch (DD), 2025-01-15:
Men det ændrer selvfølgelig ikke på, at jeg stadig væk har brug for lidt svar på de her spørgsmål.
Hvad mener ministeren om, at ikkevestlige indvandrere ifølge en artikel på berlingske.dk langt sjældnere end personer med dansk oprindelse får deres førtidspension revurderet og frakendt?
Mette Frederiksen (S), 2025-01-15:
Jeg er enig i, at oprustning er afgørende, og vi nærmer os jo det punkt, i hvert fald i moderne tid, hvor forsvarsudgifterne ikke er steget mere under nogen statsminister, end mens jeg har været statsminister for det her vidunderlige land.
Udgifterne lå på omkring 1,3 pct. af bnp, da jeg tiltrådte, og nu har vi nået 2,4 pct., og vi kommer til at fortsætte.
Vi har været i gang over en årrække med en markant oprustning af det danske forsvar og dermed vores bidrag og deltagelse i NATO-samarbejdet.
Men med den enorme sikkerhedstrussel, der er foran os, kommer vi til at skulle bruge markant flere penge, både hvad angår vores eget beredskab, vores NATO-forpligtelser og deltagelse, men også i forhold til det arktiske område.
Men det andet element, at man skal knægte grønlænderes ret til at blive selvstændige, hvis der en dag er et ønske om det, er jeg ikke enig i.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-01-15:
Der er jo ingen her i landet, der har ønske om at knægte.
Lad mig bare gøre opmærksom på, at der i går var en historie om, at 30 områder, som grønlænderne kunne hjemtage, har man ikke hjemtaget, bl.a. på grund af økonomi.
Man har simpelt hen ikke råd til det.
Og når man ikke har råd til det, hvordan kan man så blive selvstændig?
Så vil det ikke være betimeligt, at vi aflyser selvstændighedsdiskussionen?
Mette Frederiksen (S), 2025-01-15:
Som jeg forstår det har Dansk Folkeparti tænkt sig at nægte Grønland at blive selvstændig.
For det er jo aftalt sådan i vores rigsfællesskab, at dele af rigsfællesskabet kan beslutte sig for på et tidspunkt at søge selvstændighed.
Og som jeg hører Dansk Folkeparti i de her dage, har man tænkt sig at modsætte sig, hvis der en dag skulle være et færøsk eller grønlandsk ønske om selvstændighed.
Det gælder i hvert fald Grønland, for lad os lige blive på det grønlandske spørgsmål.
Så er det jo at nægte et folk, en nation og en kultur sin egen selvstændighed, og det er ikke regeringens position, og det bliver ikke regeringens position, og jeg håber heller ikke, at det bliver Folketingets position.
Men jeg må forstå, at Dansk Folkeparti har tænkt sig direkte at stemme imod, hvis der måtte komme et grønlandsk ønske.
Og det er altså at nægte et folk selvstændighed.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-15:
Hvad er ministerens holdning til, at Gribskov Kommune, selv om kommunen siden 2003 har været vidende om en lækket olietank på en grund i Helsinge, ikke har informeret husejer Anthony Hudson, altså naboen, om dette, da han erhvervede en ejendom på nabogrunden i 2020?
Magnus Heunicke (S), 2025-01-15:
Vi har en række ordninger til at hjælpe de mennesker.
Vi har en kollektiv forsikringsordning, som træder til.
Hvis regningen er over 4 mio. kr., er det kommunen, der træder til.
Der er også en værditabsordning, der hjælper boligejerne.
Men kernen i spørgsmålet er jo, hvornår man får det at vide, og det er dybt relevant at stille det spørgsmål.
Jeg kender selvfølgelig ikke alle mellemregningerne, og jeg ved ikke, hvad rådgivning, køber, den person, der ejer huset, har fået, og dialogen med kommunen kender jeg jo heller ikke.
Så det, jeg først og fremmest kan sige , er, at svaret på spørgsmålet om, om myndighederne har vidst, at der har været et problem på nabogrunden, er et utvetydigt ja, og det, jeg også kan sige, er, at Miljøstyrelsen behandlede sagen om den her adresse, Betulavej, i 2005 – altså for 20 år siden – og Miljøstyrelsen anbefalede dengang kommunen at meddele et undersøgelsespåbud til tankejeren efter de regler, der er i jordforureningsloven.
Hvad der så er sket, kan jeg jo ikke svare på, for det må den pågældende kommune så svare på.
Jeg kan også sige, at det jo er helt normalt, at man som køber bliver rådgivet af advokater, som det vil typisk være, om at få en jordforureningsattest.
Ministeriet har rekvireret en jordforureningsattest om de præcise grunde, og der kan vi se, at det er et ildrødt.
Så jeg ved ikke, om køber gjorde det, eller om vedkommende er blevet rådgivet til at gøre det.
Havde man gjort det, da man købte huset, ville man kunne se, at nabogrunden var ildrød, og nu kan vi se, at alle grundene i området er ildrøde, altså at der er noget, man skal være dybt opmærksom på.
Så man har vidst det, og det er afgørende vigtigt, at den viden også bliver kommunikeret til dem, der køber det.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-15:
Tusind tak for det svar.
Så vidt jeg er informeret om den her sag, har køber intet fået vide, og kommunen er faktisk ude at sige, at de ikke mente, at de havde hjemmel til at informere om det – så vidt jeg er informeret.
Derfor undrede den her sag mig også meget, fordi jeg tænker, at jordforurening – det tror jeg ministeren også er meget enig med mig i – er lidt ligeglad med matrikelgrænser.
Noget af det, jeg har undret mig meget over i den her sag, er netop, at hvis man tegner de rigtige forsikringer og hvis man rådfører sig med dem, som burde have styr på det, og man undersøger de ting, der ligger tilgængeligt, så kan man jo som køber af en ejendom jo ikke rigtig gøre så meget mere.
Det lyder i hvert fald på mig, som om Anthony Hudson sådan set har gjort alt det, som vi andre ville gøre, når vi skulle købe et hus, og har undersøgt alt, hvad der var muligt, og så pludselig finder man ud af, at der ligger den her jordforurening.
Så det vil jeg da i hvert fald også bede vores lokale medlem i Gribskov Kommune om at gå videre med og undersøge.
Er det korrekt forstået?
Magnus Heunicke (S), 2025-01-15:
Det er så vores regioner, som er jordforureningsmyndighed.
Så det er regionerne, som har den kortlægning.
Jeg tror, at det er over 150.000 gange om året, at der bliver søgt om at få en jordforureningsattest om forskellige arealer i Danmark.
Det er typisk i forbindelse med køb, hvor rådgiver på vegne af en køber siger: Vi skal lige bede om at få kortlægning af jordforureningen i områd et .
Og så vil man kunne se, hvad der er af jordforurening på grunden eller nabogrunden.
Man vil simpelt hen få den her jordforureningsattest.
Så det er offentligt tilgængeligt.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-15:
Tak igen for svaret.
Det vil så sige, at man ikke skal ansøge kommunen om det.
Det er regionen, man skal ansøge om det.
Hvis man taler med kommunen om eller søger om nogle forskellige dokumenter og måske også taler med nogle i kommunen, må man så ikke gå ud fra, at kommunen informerer om, at hvis man skal tjekke for jordforurening, er det regionen, man skal tale med?
For jeg kan godt forstå det, hvis man som kommende husejer står og synes, der er lige lovlig mange inde over.
Man skal tegne et ejerskifteforsikring, og man skal tegne en husforsikring, og man skal også lige undersøge, om der er radon, og man skal også lige huske at tjekke, hvor højt grundvandsspejlet står, og alle mulige andre ting.
Der er jo mange ting, så er ministeren ikke enig i, at man måske kunne forvente, at kommunen siger: Du skal lige snakke med regionen om det her?
Magnus Heunicke (S), 2025-01-15:
Jo, og her er situationen jo den, at kommunen har fået oplysningen og kender det udmærket, for der har været rådgivning fra Miljøstyrelsen om at give et påbud.
Sådan er det rigtigt at formulere det.
Om kommunen har rykket på det for 20 år siden, kan jeg ikke svare på.
Det må kommunen jo så svare på.
Jeg vil bare sige, at det da ville have været en rigtig god idé, om kommunen, når de nu ved, at der er denne forurening, og også ved, hvad der er sket med den rådgivning, havde orienteret køber om det.
Det havde da været en god idé, hvis kommunen have gjort det.
Jeg må også sige, at det er helt normalt, at de professionelle rådgivere, man køber sig til, når man køber et hus eller en ejendom, trækker den jordforureningsattest hos regionen.