runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2018-11-16:
Jamen det handler da ikke om at indrømme noget, altså, SF er jo med i det skatteforlig.
Og det var et udtryk for det styrkeforhold, der var i regeringen på det tidspunkt, hvor SF bare ikke var stærk nok til at kunne forhindre de nedskæringer, som et massivt flertal i regeringen ønskede.
Så det var alene et udtryk for kyniske magtforhold i regeringen.
Havde det stået til SF, var det selvfølgelig ikke blevet gennemført.
Det var en del af en større aftale, hvor vi som regeringsparti på det tidspunkt var med i noget, som var med til at medføre nogle af forringelserne – helt klart.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-11-16:
Jeg er bare nødt til at sige, at det som altid er stærke taler og stærke ord fra hr. Karsten Hønge – noget med at flå hår af hovedet på en skaldet og skære skive efter skive af en stump pølse.
Kan ordføreren for Socialistisk Folkeparti bekræfte, at SF også har en flået håret af hovedet på en skaldet, og at SF også har været med til at skære den sidste skive af den pølsestump, for SF har været med i satspuljeforhandlingerne, og SF var med i skatteaftalen i 2012?
Kan hr. Karsten Hønge indrømme det, altså at de har været med til det samme?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-11-16:
Jeg er meget opsat på at bevare tilliden til dagpengesystemet, og at folk skal se det som en helt naturlig del af at være forsikret mod ledighed gennem dagpengesystemet.
Det er jeg også parat til at stå vagt om, og det vil sige: Vil man kunne fortsætte uendeligt med, at dagpengesystemet bliver mindre værd?
Det tror jeg ikke.
Det er ikke i et beslutningsforslag fra Enhedslisten, at vi kommer til at tage stilling til, hvordan man ad åre skal reformere det her system, men det er jo ikke sådan, at jeg synes, at det er helligt, og at vi skal holde fast i det nuværende system altid.
Tværtimod, vi skal altid justere i det, sådan at vi har en høj andel af vores beskæftigede, der er arbejdsløshedsforsikrede gennem a-kassen.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-16:
Først tak for den klare politiske melding.
Så har vi en klar uenighed, og der synes jeg da egentlig at ordføreren adskiller sig positivt, ikke i holdningen, men i forhold til andre forligspartier, der ligesom prøver at pløre det hele lidt til.
Det her er politik, vi er bare uenige.
Det Radikale Venstres synes, at det er i orden, at dagpengenes dækningsgrad bliver stadig mindre gennem årene.
Så var spørgsmålet jo: Hvad så med dagpengesystemet og de dagpengeforsikredes oplevelse af det her system, hvor LO jo har vist gennem en undersøgelse, at 45 pct. mener, at det bestemt ikke giver den fornødne tryghed?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-11-16:
Jeg er ikke imod det her, fordi det vil være et forligsbrud at være for det, men fordi jeg substantielt er enig i de aftaler, vi har indgået, og som der så også er forlig om, og det vil sige, at når vi ser den her udvikling af dagpengenes reelle købekraft, er det noget, som vi er gået ind i med åbne øjne, bl.a. da vi gik ind i satspuljeforliget.
Det er jo ikke noget, der kommer som en overraskelse for os.
Så jeg synes ikke, at det er forligsbindingen, der er relevant her.
Det er en substantiel enighed i de aftaler, som vi gået ind i.
For så vidt angår det andet spørgsmål, som handlede om ... Hvad var det nu?
Nej, jeg beklager, jeg har tabt tråden.
Jeg må bede om at få spørgsmålet igen.
Lea Wermelin (S), 2018-11-16:
Det er en dybt bekymrende sag, som vi behandler i dag, altså at der skulle være en sammenhæng mellem tre sprøjtegifte og leukæmi, altså kræft hos børn – endda fremkommet på baggrund af danske data.
Så det er meget, meget naturligt, at vi tager det alvorligt.
Jeg er helt med på, som vi også lige har diskuteret, at der er tale om foreløbige resultater, men det er altså også alarmerende, at gravide kvinder i Danmark, der har boet inden for en radius af 500 m af landbrugsjord, hvor man har sprøjtet med de her sprøjtegifte, ifølge de her foreløbige konklusioner har dobbelt så stor risiko for at få et barn med leukæmi som ellers.
Derfor er det også naturligt, at vi politisk handler på det.
Jeg er sådan set enig i, at det var godt, at vi som partier blev indkaldt af ministeren til at få de her umiddelbare resultater, men selv om vi ikke ved med sikkerhed, hvor vi ender henne med undersøgelsen, så er det altså vigtigt, at vi også politisk klart sender det signal, at børns sikkerhed selvfølgelig står over brugen af sprøjtemidler.
Det har vi også sagt offentligt inden behandlingen af beslutningsforslaget her i dag, og generelt mener vi også i Socialdemokratiet, at vi skal regulere brugen af kemi og sprøjtemidler hårdt og også hårdere, end vi gør i dag, bl.a. i forhold til vores drikkevand.
Derfor er jeg sådan set også glad for, at vi får muligheden for at diskutere det.
Som det blev bekræftet af ministeren, er der mulighed for, at man nationalt kan lave et forbud i Danmark, hvis anvendelsen bl.a. har sundhedsskadelige konsekvenser, og det er jo det, det her tyder på.
Samtidig kan vi også læse, at de sprøjtegifte, der er tale om i EU-systemet, allerede er i en eller anden proces, fordi de er mistænkt for at være sundhedsskadelige i forskellige former og skal revurderes og andet.
Så der er altså en advarselslampe, der blinker meget kraftigt her.
Jeg synes i virkeligheden, det er et godt forslag, som min kollega fra Alternativet kom med, nemlig at vi fra dansk side, når vi får sådan nogle oplysninger, så må påtage os at gå aktivt ind i sagen og ikke vente.
Jeg prøvede at spørge ministeren om tidshorisonten.
Det synes jeg ikke rigtig der kom et svar på.
Det er klart, at når det giver så stor usikkerhed, så er vi nødt til at hjælpe med at give nogle svar.
Samtidig har vi i Socialdemokratiet en lidt anden tilgang end forslagsstillerne til, hvordan vi skal behandle den her type oplysninger, altså om vi skal regulere brugen af sprøjtegifte her i Folketingssalen, eller om det skal ske som normalt, kan man sige, i ministeriet ved forhandlingsbordet.
Det er som udgangspunkt også det, som vi vil stå fast på i dag, men vi vil gerne tilkendegive, at det er en meget alvorlig sag, og vi synes også, at ministeren skal gå mere aktivt ind i sagen ud over det med den her arbejdsgruppe, der er nedsat, og sørge for, at de her sprøjtemidler bliver sat på pause, får en karantæne og bliver forbudt, indtil vi med sikkerhed ved, hvad der er op og ned.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-16:
Tak for bekymringerne.
Jeg har noteret mig, at Socialdemokratiet meget sjældent fremsætter beslutningsforslag, så det er måske lidt fremmed, at der så er andre partier, der dyrker den disciplin lidt mere.
Jeg synes, det er relevant at diskutere, hvad det er for nogle undersøgelser, der bør sættes i gang, og nu har vi så nogle foreløbige undersøgelser, hvor man har set på det i forhold til de mennesker, der bor fra 0 til 500 m fra de her landbrugsarealer.
Og hvis man ser på Bornholm, er det vel næsten alle kvinder, der så er berørt af den her sag.
Men jeg kan ikke lade være med at tænke: Hvad nu, hvis det er endnu mere risikabelt at bo inden for de første 50 m eller de første 100 m?
Altså, når man ser på den vinddrift, der er fra en sprøjtet mark, så er det selvfølgelig dem, der bor tættest på, der har den største risiko.
Så jeg synes, det er svært bare at sige, at fordi der er en foreløbig undersøgelse, og at der er nogle, der er gået i gang, så er det bare den, vi skal nøjes med. Og derfor er jeg sådan set glad for, at Socialdemokratiet støtter den idé, som Alternativet er kommet med, altså om ikke det her bør give anledning til, at man fra Danmarks side sætter gang i nogle undersøgelser.
Så jeg synes egentlig, det er fint, hvis vi kan få en god drøftelse af, hvad det er for nogle undersøgelser, der sættes i gang.
Og kan ordføreren ikke se, at det der med 500 m skulle der måske kigges lidt grundigt på?
Christian Poll (ALT), 2018-11-16:
Det mener jeg nu at vi gør, for det, vi gør, er, at vi læner os op ad den bekymring, som forskerne viser i deres studie, og så lader vi forsigtighedsprincippet råde, lidt som et svar på, at vi ikke har fået en hurtig udredning fra ministeren, som egentlig kunne have givet os nogle hurtige svar.
Jeg mener, at vi ret hurtigt kunne have fået lavet en undersøgelse af nyere sprøjtejournaldata, koblet med sundheds-/sygdomsbilledet og fødselskohorten i Danmark og så have fået et ret hurtigt svar.
Vi bliver nødt til at reagere nu med forsigtighedsprincippet.
Det er det, vi går på.
Erling Bonnesen (V), 2018-11-16:
I Alternativet tager man så også en ny linie nu, og så træffer man så ikke længere sine beslutninger, kan jeg forstå, baseret på fakta og viden.
Man træffer, og nu er det måske at gå for langt at sige hovsabeslutninger, men det ligner det næsten set udefra.
Hvad nu, hvis der en anden dag kommer noget med, at nu er der slet ingen problemer i det her, hvordan vil Alternativet så forholde sig til det?
Det ligger jo helt klart i det, hvis vi kigger sådan skarpt på, hvad der ligger af data på bordet nu.
Der er ikke grundlag for at træffe de her konklusioner, beslutninger på nuværende tidspunkt.
Hvorfor er det, at Alternativet helt forsvinder og ikke længere vil forlade sig på fakta og konkrete oplysninger?
Christian Poll (ALT), 2018-11-16:
Det er jo rigtigt nok, som ministeren også nævnte i sit svar til mig, at jeg har været ude, umiddelbart efter det her møde blev holdt den 31. august, at skrive, at jeg synes, at vi skal passe på med at regulere for hurtigt, fordi nu skal vi lige har fundet ekstra viden frem, sådan at vi kan få bekræftet det, som forskerne har fundet ud af.
Nu har vi ventet 2½ måned, og det, vi fik i går fra ministeren, er sådan set bare en beskrivelse af, hvor dyrt det vil blive for landbruget, og så en beskrivelse af, hvor bøvlet og forsinkende EU-systemet er.
Derfor har vi taget den beslutning i Alternativet, at vi er med på et straksforbud, fordi vi simpelt hen har brug for at reagere hurtigt.
Der er ikke blevet sat gang i de indlysende skrivebordsundersøgelser, som jeg foreslog på mødet, og som handler om, at man kan tage nyere data og koble direkte.
Det har vi ikke fået, så derfor er vi med på Enhedslistens forslag.
Erling Bonnesen (V), 2018-11-16:
Tak for det.
Som det er fremgået af debatten, tager vi jo alle sammen de oplysninger, der kom frem for nogle få måneder siden, meget alvorligt og seriøst, og vi har også alle sammen kvitteret for, at ministeren har nedsat arbejdsgruppen for at komme helt til bunds i det her.
Det undrer mig lidt, at Alternativets ordfører i dag svinger sig helt op i de høje skylag på det her og ligesom prøver at sprede, jeg vil ikke sige frygt, men noget, der ligesom puster lidt til ilden, for normalt plejer det også at skulle være videns- og faktabaseret.
Det er også det, der plejer at komme fra Alternativet.
Så helt kort kan man jo bare sige, at mange af de midler, der blev sprøjtet med for år tilbage, jo er forbudt i dag.
Jeg tror også, at ordføreren på trods af den her meget tiradebaserede ordførertale, der blev holdt nu, anerkender, at vi i dag har et af verdens skrappeste godkendelsessystemer i Danmark.
Så vil ordføreren ikke godt lige tage det med ind i besvarelsen på den her lille korte bemærkning fra mig, at det sådan set er godt, at vi er blandt de lande, der er fremme i skoene på også at få kigget godt efter og tjekket rigtig grundigt, inden vi godkender sprøjtemidlerne.
Carsten Bach (LA), 2018-11-16:
Det er jo fuldstændig korrekt.
Hvis der er penge i det, om jeg så må sige, og hvis befolkningen ønsker at købe økologiske produkter, så vil vi jo ud fra helt naturlige markedsvilkår se en situation, hvor dansk landbrug lige så stille transformeres til økologisk brug.
Men det er ikke noget, jeg på nogen som helst måde vil lovgive om eller tage stilling til i Folketingssalen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-16:
Jamen hvis man overlader det til markedskræfterne, så er det jo økonomiske hensyn, der kommer til at vægte højest, og så er der noget sundhed og miljø, som kommer længere nede på skalaen.
Der har Enhedslisten bare en helt anden tilgang til vores landbrug, og jeg synes, det er interessant at se, at driftsresultaterne i økologisk landbrug rent økonomisk er gode.
Så der er sådan set et alternativ.
Det er fuldt virkeligt, fuldt ladsiggørligt og kan drives helt uden pesticider og give et godt økonomisk resultat.
Det er jo det, jeg synes, man skulle blive mere inspireret af, og at vi skal have flere folkelige initiativer, som fremmer økologien i Danmark.
Carsten Bach (LA), 2018-11-16:
Ja, det er en væsentlig debat, som man kan tage alle mulige steder.
Det, jeg sådan set lagde op til, var, at jeg synes, at på det faglige grundlag, der er til stede, og som spørgeren også er blevet præsenteret for i ministeriet i sin tid, den 31. august, så vidt jeg husker, er det en meget overilet handling fra Enhedslistens side at fremsætte et beslutningsforslag om straksforbud i Folketingssalen.
Det er det, jeg mener puster til en frygt i befolkningen, som er helt ubegrundet.
Det er jo fuldstændig korrekt, at det er et alternativ.
Jeg er sådan indrettet, at den driftsform, den enkelte landmand skal vælge, synes jeg skal være bestemt af markedets udvikling i Danmark.
Økologi er en driftsform i dansk landbrug, som er i fremdrift, og det er jo alle tiders.
Jeg er også stor tilhænger af en effektiv landbrugsdrift, og en del af en moderne, teknologisk effektiv landbrugsdrift er jo også sprøjtemidler.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-16:
Jeg er da glad for, at Alternativet nu støtter det her straksforbud fra Enhedslistens side, og når jeg lytter til Christian Polls tale, er jeg helt uenig med Erling Bonnesen i, at det skulle være nogle tirader.
Det var sådan set en meget realistisk præget tale tæt på realiteterne ude i sprøjtesporet ude i marken.
Jeg synes, det er godt, at der er politikere i Folketinget, der gør opmærksom på, at de godkendelsesprocedurer, der er omkring sprøjtegifte, kunne være bedre.
Man har en masse godkendte stoffer ude i landbruget, og så har der været forskere, der bagefter kommer og laver undersøgelser, som viser, at de alligevel har en skadelig effekt.
Det har jo vist sig gentagne gange.
Man kan jo bare høre det af, at ministeren siger, at der har været 550 forskellige pesticider, der har været brugt i dansk landbrug.
Det er altså ikke det sortiment, man har nu.
Så har man altså været inde i en proces, hvor man i nogle år har haft nogle midler, som var godkendt, og som man så bagefter fandt ud af var skadelige.
Jeg synes, det er godt, så tak for indlægget og støtten.
Uanset hvornår valget skulle ligge, er vi altid parate til at fremsætte den her slags forslag, når der kommer noget information frem om, at der kunne være en væsentlig risiko ved de her sprøjtemidler og risiko for, at børn får børnekræft.
Der er jo det alternativ, at man kan dyrke jorden økologisk.
Men her har vi jo en virkelighed derude, hvor man i stedet for at dyrke jorden med pesticider sådan set kan vælge at dyrke den økologisk.
Så vi har sådan set et alternativ for at slippe af med de her giftstoffer, og jeg synes da, det er relevant, at vi har en debat om, hvor forsigtig man skal være og hvor kritisk man skal være over for godkendelsesprocedurerne i EU.
Vægtes sundheden og tvivlen højt nok?
Eller er det økonomiske interesser, der kører det her?
Det synes jeg faktisk er en væsentlig debat.
Jeg synes, det er helt naturligt, at når forskere kommer med noget, der er foreløbige resultater, går de ud og lægger vægt på, at det er foreløbige resultater.
De har vel deres faglighed.
Vi går ikke ind for at fjerne produktionen.
Vi går sådan set ind for at omstille til en bæredygtig landbrugsproduktion og give plads til sunde fødevarer, som ikke har skadelige effekter på sundheden, og give plads til, at der er mere natur derude.
Det synes jeg ikke er så svært at prioritere.
Og når vi her har en sag, der indikerer, at der er nogle stærke risici for sundheden ved nogle sprøjtegifte, så er vi sådan set parat til at forbyde det straks.
Erling Bonnesen (V), 2018-11-16:
Så undrer det mig ikke, for det bærer helt tydeligt præg af, at den her sag skal bruges til noget helt andet.
Den skal bruges til at fjerne den del af produktionen derude, som Enhedslisten ikke kan lide, og så fremme noget helt andet.
Når man så gør det på et ikkeeksisterende vidensgrundlag, er det jo nærmest rystende.
Og det prøver man så at gøre på et ufuldstændigt grundlag.
Jeg synes, at det er stærkt bekymrende.
Så vil Enhedslisten ikke godt lige prøve at overveje en gang til, om man ikke lige skulle have kigget ned i det bilag, som ministeren sådan set er på vej til at svare fru Ida Auken på omkring de her forskere – og de siger selv, at de sådan set ikke er klar endnu.
Er det virkelig det, som Enhedslisten lægger til grund for sine beslutninger og sin politiske linje?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-16:
Vi er meget saglige i Enhedslisten, og når vi her har med sådan en sag at gøre, synes vi egentlig, at tvivlen skal komme børnene og de gravide til gode, og at det gør det lidt nemmere at sige, at vi laver det her straksforbud.
For der er jo et alternativ til det traditionelle landbrug.
Man kan jo vælge at dyrke sin jord økologisk.
Så der er sådan set et alternativ.
Det gør det meget nemmere at sige, at her er et straksforbud.
Der kunne være andre sager, hvor man har et eller andet giftstof, som var nødvendigt for en produktion, og hvor man havde svært ved at erstatte det med noget andet.
Her har vi et traditionelt landbrug, som kan erstattes af et økologisk landbrug.
Så det gør jo processen her meget mere enkel.
Og der står i de her papirer, vi har fået fra ministeren, at der sådan set er nogle flere stoffer, som godt kunne ende med at komme på listen.
Så det kan være, at problemet er større end det, vi har.
Så jeg synes ikke, at vi overdramatiserer.
Det kan være, at løsningen skal være mere vidtrækkende end det strakspåbud på tre stoffer, som Enhedslisten foreslår.
Erling Bonnesen (V), 2018-11-16:
Tak for det.
Tak for ordførerens anerkendelse af, at, som jeg hører det, alle partier, der er til stede i dag, i debatten anerkender og er helt obs på, at man selvfølgelig tager de her oplysninger alvorligt og seriøst, når de kommer.
Også tak for anerkendelsen af, at ministeren har reageret hurtigt og har nedsat arbejdsgruppen, så vi kan få det her helt på plads.
Det undrer mig egentlig, for i mange andre sammenhænge hører man jo Enhedslisten argumentere med, at det skal være ud fra fakta, det skal være på et solidt beslutningsgrundlag osv.
Men så i den her sag – det tror jeg også ordføreren er helt obs på – har forskerne jo selv sagt, at de bare gerne ville komme med de her informationer fra starten af, fordi der måske, eventuelt, et eller andet kunne være noget.
Man er ikke sikker.
Man siger selv, at man ikke er i nærheden af at kunne drage konklusioner endnu, og at man skal arbejde videre med det.
Det var en lille information, vi fik, selvfølgelig en vigtig information, for det er på det her område, hvor det er et meget alvorligt emne.
Men det, jeg vil frem til, er, at når der ikke er et grundlag at drage en konklusion på, hvorfor reagerer Enhedslisten så så kraftigt?
For hvis man skulle anlægge den linje i alle mulige andre sammenhænge, ville det jo være den ene hovsabeslutning efter den anden fra den ene sag til den anden.
Så kunne man jo bare knipse med fingrene og sige ja eller nej, som man nu en dag måtte synes.
Skulle man ikke lige prøve at få kigget lidt længere ind i det, altså have et ordentligt og solidt beslutningsgrundlag?
Eller har Enhedslisten helt forladt det?
Ida Auken (RV), 2018-11-16:
Ja, det var lige præcis derfor, at jeg synes, det ville være rigtig rart at få den dokumentation over i Folketinget
, altså at det er den indstilling, der er, fra dem, der sidder med fagligheden, at der ikke skal gribes ind lige nu, og at de ikke anser det for så alvorligt, at man faktisk skal gøre det, som jeg godt forstår forslagsstillerne vil med det her forslag, nemlig at gribe ind nu, fordi det er en meget alvorlig mistanke, hvis den er der
Så jeg synes, det er ret afgørende, at vi får den viden over i Folketinget, så vi også kan sove godt om natten.
Erling Bonnesen (V), 2018-11-16:
Tak for det.
Ordføreren plejer jo også – og det synes jeg er godt – at lægge meget vægt på netop faglighed og grundighed og på, at man skal træffe beslutning på et præcist grundlag.
Ordføreren har også selv prøvet at være minister og kender det jo.
Jeg har fuld forståelse for, at ordføreren lige spørger om dokumentationen fra ministeren.
Men mit spørgsmål er, om det ikke også gør et ret solidt indtryk på ordføreren, når det også kommer frem fra ministeren selv, at de her forskere jo har sagt, at de oplysninger, der ligger nu, ligesom er for at give en information, men at man ikke er klar til at komme med sine konklusioner og anbefalinger endnu.
Det må jo gøre et godt indtryk på ordføreren.
Laura Lindahl (LA), 2018-11-16:
Nej, det har vi egentlig ikke.
Vores politik er, at vi skal fjerne dimittendsatsen.
Vi mener ikke, at man skal kunne gå direkte fra en uddannelse og ind på dagpenge.
Det vil for Enhedslisten nok være at opfatte som en forringelse af systemet, og det er vores politik.
Jeg synes ikke, det er optimalt, at vi har et system, hvor du, hvis du er højtlønnet, er usikker på, om det kan betale sig for dig at tegne en arbejdsløshedsforsikring, fordi dækningsgraden er så lav.
Det synes jeg ikke er optimalt, men det er heller ikke optimalt bare at hæve satsen.
Så som systemet er i dag, er det ikke fleksibelt, og derfor er vi ikke store fans af det, som det ligger.
Christian Poll (ALT), 2018-11-16:
Tak for den støtte til vores proces i Alternativet, hvor vi selvfølgelig også har drøftet det i vores folketingsgruppe.
For os er det vigtigt at prøve at løfte blikket indimellem og se på de systemer, vi har skruet sammen.
Jeg synes, at når en forskergruppe kommer og fremlægger en bekymring, bliver man nødt til at reagere prompte på den og hurtigt få fundet ud af, om der er noget om sagen her.
Det svar, vi i går har fået fra det her arbejde, som er sat i gang i arbejdsgruppen, får ikke mig til at få en fornemmelse af, at vi er kommet videre, og derfor er det utrolig vigtigt, at vi får lavet en reaktion, altså vi får taget nogle skridt, sådan at vi kan stoppe brugen så hurtigt som muligt, indtil vi er helt sikre på, at der ikke er en problemstilling.
Sådan som det er skruet sammen i dag, er det jo omvendt, nemlig at vi venter på at se, om vi skal passe på erhvervet, og i mellemtiden passer vi ikke godt nok på borgeren.
Jeg synes, at man burde vende den på hovedet, og det er det, det her straksforbud kan.
Lea Wermelin (S), 2018-11-16:
Jeg havde bare lige lyst til at spørge om noget, fordi ordføreren i ordførertalen siger, at vi altid skal handle, når vi har de endelige konklusioner.
Men mener ordføreren generelt, at vi ikke skal handle politisk, selv om vi ikke nødvendigvis kender den endelige konklusion, hvis der er en advarselslampe, der blinker, og som siger: Her er der virkelig noget, som eksempelvis kan gøre børn syge?
Så synes jeg, det er en meget hård konklusion, at man ikke skal handle på det, at man ikke skal reagere på det, men skal vente.
Og i forlængelse af det: Hvor længe skal sådan en usikkerhed have lov at florere?
Altså, igen i forhold til tidshorisonten: Har ordføreren et bud på det, eller mener ordføreren også, at vi kunne sætte gang i noget fra dansk side, som rent faktisk gør, at vi kan få de her konklusioner lidt hurtigere?