runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2020-09-08:
Tak for det.
Hvis arbejdsløsheden er fjenden, vi skal bekæmpe, så burde regeringen jo også have præsenteret et forslag til en finanslov, hvor helten er landets virksomheder, dem, der skaber arbejdspladserne og dermed gør, at der er flere og ikke færre, der kan komme i beskæftigelse.
Og jeg må sige, at jeg bliver temmelig forundret, når ordføreren står på talerstolen i dag og siger: Socialdemokraterne – vi elsker iværksætterne.
Hvis man elsker iværksætterne, kan ordføreren så ikke forklare mig, hvorfor den her regering lige præcis foreslår at hæve skatten på risikovillig kapital, som netop rammer iværksættere og vækstvirksomheder?
Det er da en besynderlig måde at vise, at man elsker iværksættere, på, altså at man elsker dem, der skaber job, når man gør det ved at straffe dem hårdere og skabe færre arbejdspladser.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
Men igen bliver jeg nødt til at sige om den der forvirring, der er, omkring begreberne her, og som også giver sig udtrykt i fru Sophie Løhdes spørgsmål, nemlig at der ikke skulle være beskæftigelse: Det er simpelt hen forkert.
Vores finanslovsforslag og samlede økonomiske initiativer for 2021 skaber 46.000 arbejdspladser – 46.000 arbejdspladser, der ikke ville have været der, hvis vi bare havde ladet stå til.
Derfor er det ikke rigtigt, at man bliver ved med at påstå – og det bliver ikke mere rigtige af, at man gentager det – at der ikke er beskæftigelse.
Der er beskæftigelse, og der er direkte adresseret en action imod det, der er vores største problem, nemlig arbejdsløsheden.
Når fru Sophie Løhde taler om beskæftigelse, taler fru Sophie Løhde i realiteten om arbejdsudbud.
Og vi kan sagtens diskutere arbejdsudbud: Hvordan får vi indvandrere ind på arbejdsmarkedet?
Hvordan får vi 50.000 unge, der står uden arbejde og uden uddannelse, ind på arbejdsmarkedet?
Hvordan gør vi det klogt?
Men det er helt forfejlet, at Venstre bruger så mange kræfter på at tale arbejdsudbud i en situation, hvor det er arbejdsløsheden, der er udfordringen.
Sophie Løhde (V), 2020-09-08:
I stedet for at tale om Venstre, kunne det jo være, at ordføreren ville begynde at svare på de ting, der egentlig bliver spurgt om.
Det er ordføreren selv, der står i Folketingssalen i dag og siger: Vi Socialdemokrater, vi elsker iværksættere.
Og så spørger jeg bare helt stilfærdigt: Hvis man elsker iværksættere, hvorfor hæver man så netop skatten på iværksættere og vækstvirksomheder ved at hæve skatten på risikovillig kapital?
De to ting passer jo ikke sammen.
Det er da i hvert fald en meget mærkelig måde at vise, at man elsker nogen, på, når man gør det ved at straffe dem hårdere og ved at skabe færre arbejdspladser frem for at skabe flere arbejdspladser.
Og det er jo det grundlæggende problem med den her regerings økonomiske politik, at Danmark bliver fattigere, og at flere kommer til at miste deres job.
Det står sort på hvidt i regeringens egen økonomiske redegørelse.
Så mener ordføreren stadig væk, at den her regering elsker iværksættere ved at hæve skatten for dem?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
Jeg mener, at vi elsker iværksættere.
Vi afsætter flere penge til matchfinansiering, og det, der er det ene, helt afgørende element for iværksætteren i dag, den iværksætter, der skal ud at starte sin virksomhed, er, at vi får sparket gang i økonomien.
Det mest afgørende, vi kan gøre i øjeblikket, er at gøre alt, hvad vi kan, for at sætte gang i økonomien.
Derfor må Venstre jo finde ud af, hvad man i realiteten mener.
Regeringen har afklaret det.
Vi sætter fut under alle kedler og går til grænsen af budgetloven for at sparke gang i økonomien.
Venstre er tilsyneladende stadig væk i tvivl om det spørgsmål.
Jens Joel (S), 2020-09-08:
Først og fremmest tak til Dansk Folkepartis ordfører.
Dansk Folkeparti har jo traditionelt set forsvaret den borgernære velfærd, så jeg vil egentlig bare bede ordføreren om at sige, om ikke det set med Dansk Folkepartis øjne er helt nødvendigt og derfor et vigtigt nybrud, at vi nu faktisk binder os til at dække det demografiske træk og følge med, når der bliver flere børn og ældre.
Sophie Løhde (V), 2020-09-08:
Sophie Løhde, tror jeg, det skulle være.
Vi er vant til at skifte lidt en gang imellem.
Okay, så der er altså ikke opfundet nye regnemetoder blandt partierne omkring forståelsespapiret.
Det er den strukturelle beskæftigelse og dermed de sædvanlige regnemetoder, man bruger i Finansministeriet, som er det, Det Radikale Venstre ligger til grund, i forhold til at der skal ske kompensation en til en, sådan at hvis man reducerer beskæftigelsen strukturelt, skal det modsvares en til en af initiativer, der øger beskæftigelsen strukturelt.
Jeg kan se, at ordføreren nikker.
Det er jo godt at få det afklaret, for jeg kunne se, at der i hvert fald var en anden forståelse andre steder i partikredsen omkring forståelsespapiret.
Så skal jeg blot høre: Hvis regeringen måtte lave en aftale om såkaldt tidlig pension for en udvalgt gruppe af raske mennesker, altså om, at de skal kunne trække sig tidligere tilbage, er det så også i forbindelse med finanslovsaftalen, at Det Radikale Venstre vil gøre gældende, at der skal være truffet beslutninger, som omvendt øger den strukturelle beskæftigelse, når nu regeringen lægger op til at trække 10.000 mennesker ud af arbejde?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Jamen det er heller ikke nemt med flere Sofier.
Det plejer dog at lykkes.
I forhold til spørgsmålet: Det er jo derfor, jeg også som ordfører spurgte Socialdemokraternes ordfører om en samlet økonomisk plan.
Og ja, vi har sagt, at vi gør regnebrættet op.
Vi gør de her ting op hvert år ved finansloven.
Nu er der jo mange forskellige forslag i spil, og nu må vi se, hvor tingene ender, men jeg savner fortsat en samlet økonomisk plan fra regeringens side, hvor jeg kan se, hvordan tingene hænger sammen – hvordan beskæftigelsen hænger sammen, hvordan den fremtidige økonomi hænger sammen.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-09-08:
Mange tak for det.
På De Radikales hjemmeside beskriver de, at man ønsker at sænke marginalskatten fra 56 pct. ned til omkring 50 pct.
Er det således, at fru Sofie Carsten Nielsen kan give en status på, hvorvidt det stadig er De Radikales politik, og hvorvidt de vil kræve en sænkelse af topskatten over for regeringen?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Det er De Radikales politik, at vi skal have højere afgifter på det, vi vil have mindre af, og lavere på det, vi vil have mere af.
Det er så nemt at forklare.
Det betyder, at vi utrolig gerne vil sænke skatten på arbejde, for det vil vi gerne have mere af.
Så det er radikal politik.
Men vi står også ved forståelsespapiret, som regeringen jo er forpligtet på, og derfor kommer vi ikke med forslag om at afskaffe topskatten i den her periode.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-09-08:
Så De Radikale mener altså, at hvis ikke man sænker topskatten, altså bevarer den der, hvor den er, er det fordrende for, at folk bruger flere penge i Danmark, altså at vi betaler mere i skat, eller mener Sofie Carsten Nielsen inderst inde, at det vil være fornuftigt at sænke topskatten med det samme, så vi kan få gang i samfundet igen?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Faktisk vil jeg hellere prioritere andre områder.
Jeg vil rigtig gerne have en grøn skattereform, for det er næsten det allervigtigste for os lige nu, så vi får gang i den grønne omstilling af økonomien.
Jeg har et rimelig udogmatisk forhold til skat, og jeg har ikke sådan et ideologisk syn på skat.
Jeg synes, vi skal bruge det som et redskab, når det giver god mening, og det giver god mening at sænke skatten på arbejde, når man gerne vil have mere af det.
Omvendt giver det rigtig god mening nu at få det økonomiske redskab, det er at indføre en CO 2 -afgift, men så lette skatten andre steder – det vil være for virksomheder – for at få det redskab indført.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2020-09-08:
Ordføreren har jo et tungt ansvar på sine skuldre som støtteparti for den socialdemokratiske regering, for som da vi havde en borgerlig regering, hvor det var Dansk Folkepartis store opgave at sørge for, at det ikke gik for godt med økonomien, er det nu Det Radikale Venstres opgave at sørge for, at det ikke kommer til at gå for dårligt med økonomien.
Det er lidt svært at se, hvordan det skal ske, og det er også det, flere spørgsmål i virkeligheden har kredset om.
Så hvad er det for reformer, som Det Radikale Venstre egentlig vil tage fat på?
Hvis vi taler om 10.000 eller flere, der trækkes ud i forhold til arbejdsudbudet, skal der jo noget til, og så kan man ikke bare have nogle festlige sætninger om, at det skal kompenseres osv., for så skal der nogle rigtige reformer til.
Det var ikke topskattelettelser, fik vi at vide under De Konservatives spørgsmål, og det er fair nok, for det kan jeg ikke anbefale at gå for meget op i.
Men hvad er det så?
Hvad er det så for nogle reformer, Det Radikale Venstre ser for sig?
Hvis det er noget, der skal op i titusindvis i øget arbejdsudbud, kræver det altså, at man kommer ned i den rigtige reformkasse og ikke bare sniksnakker.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Jamen jeg er enig i, at det er massivt, hvis Socialdemokraterne bliver enige med et flertal om at trække 9.000, tror jeg det er, i det udspil, ud af beskæftigelse.
Så skal der en del til.
Jeg takker for æren om det store ansvar.
Ordføreren ved alt om, går jeg ud fra, hvad det vil sige at bære et så stort ansvar på sine skuldre.
Det er rigtigt, at der skal en del til.
Nu giver det så heldigvis, kan vi se i regeringens eget udspil her, en del.
Hvis man f.eks. sænkede beløbsgrænsen, bidrager også helt konkret til beskæftigelsen i højere grad, end vi har kunnet se tidligere.
Vi har andre forslag, men jeg kommer ikke til at stå og liste dem op.
Jeg har endda luftet nogle af dem fra den mere teoretiske kasse, men det er jo regeringens ansvar at komme med forslag til, hvordan vi øger beskæftigelsen.
Det er ikke os, der har stillet forslag om at svække beskæftigelsen.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2020-09-08:
Men det kan man jo diskutere.
Det er jo fru Sofie Carsten Nielsen, der er skyld i, at regeringen er regering.
Radikale Venstre sidder i Folketinget med 16 pladser, så det er Radikale Venstres ansvar, hvilken politik der bliver ført, for Radikale Venstre har indsat regeringen med et forståelsespapir om, at de her ting skal gå i balance.
Det er jo egentlig i sig selv et opgør med 40 års reformpolitik, at tingene nu bare skal gå i balance.
Man burde jo fortsætte med at sørge for at lave egentlige arbejdsudbudsreformer – stå på skuldrene af Niels Helveg Petersen, fru Marianne Jelved og andres gode, sunde politik, der har været med til at sikre en ordentlig økonomi i det her land.
Nu har man så droppet de ambitioner, men det spændende bliver jo, om man lever op til ansvaret om i det mindste at komme gelinde igennem de næste par år.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Det er helt klart, at det er regeringen forpligtet på, og derfor regner jeg da også med, at den lever op til det.
Det skal den, for det er det, der er aftalen.
Hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille ved alt om, hvad det vil sige at gøre tingene op på regnebrættet hele tiden – fordele og ulemper ved at støtte noget eller lade være.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Tak for det, og tak for talen.
Nu fortæller SF's ordfører jo, at SF ikke har fremlagt noget finanslovsudspil endnu, og det er også helt fint, men hvad er det for nogle tanker, SF gør sig i forhold til fremadrettet at skabe mere vækst?
Det tror jeg er en dagsorden, vi trods alt er enige om på kryds og tværs af partier er vigtig.
Men hvad gør SF sig af tanker i den forbindelse?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Det er rigtigt, at det kan vi jo kalde rigtig mange ting.
Vi er egentlig optaget af at have mennesker i arbejde, og det er jo det, det handler om.
Så hvis man tager mennesker ud af arbejde, skal man komme med initiativer, der som minimum modsvarer det og driver mennesker eller finder initiativer til at få mennesker i arbejde.
Så ordføreren har ret i, at vi skal kunne gøre op, hvor mange mennesker vi får i arbejde, hvis der bliver truffet beslutninger, der trækker mennesker ud af beskæftigelse.
Sophie Løhde (V), 2020-09-08:
Også tak for ordførertalen herfra.
Jeg vil egentlig følge op på det svar, som fru Sofie Carsten Nielsen gav til Venstres finansordfører, for jeg har kunnet se, at der på det seneste har været sådan lidt divergerende opfattelser af forståelsespapiret, når man ser på, hvad der er blevet kommunikeret fra henholdsvis Enhedslisten og fra medlemmer af den radikale folketingsgruppe.
Derfor vil jeg egentlig bare bede ordføreren om at bekræfte, at hvis det er sådan, at regeringen her i løbet af efteråret eller på et andet tidspunkt for den sags skyld måtte lave aftaler, som reducerer beskæftigelsen strukturelt, så skal det også modsvares en til en af initiativer, som øger beskæftigelsen strukturelt.
Altså, det skal holdes op imod den strukturelle beskæftigelse og ikke alt muligt andet af fine udtryk, man kan finde på, og som man synes lyder bedre, eller andet.
Er det korrekt forstået, eller er det Enhedslistens opfattelse af forståelsespapiret, der skal lægges til grund?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Jeg kan sagtens følge ordføreren, og det er jo rigtigt nok, at hvis vi kigger hele vores offentlige økonomi, om jeg så må sige, igennem, er der jo indimellem elementer, som bare kommer fra en tid, hvor det jo ikke på den måde handlede om omfordeling, men handlede om at nedbringe antallet af biler og mængden af udledning, og som nu er en integreret del af vores økonomi.
Og det er rigtig svært at pille sådan en brik ud uden at have noget at erstatte den med.
Men det er vel egentlig det arbejde, som vi – som Anders Eldrup sagde i går – burde være gået i gang med for 10-15 år siden.
Men så må vi jo gøre det nu.
Torsten Gejl (ALT), 2020-09-08:
Mange tak, og tak for talen.
Altså, i Alternativet er vi lige så frustreret som De Radikale over, at der er så få grønne ambitioner i det her finanslovsforslag, både med hensyn til klima og med hensyn til natur.
Men spørgsmålet er, om vi så ikke burde låne nogle penge og lægge dem oveni og give den grønne omstilling et ordentligt boost på den måde?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Men det er jo sådan set det, regeringen gør; den går jo ud og låner 10 mia. kr. – ikke? – på den kreditværdighed, vil jeg bare minde om, vi har skabt os ved at træffe fornuftige og økonomisk ansvarlige beslutninger i mange år, ikke til alles tilfredshed.
Og hvis man skal låne penge og bruge det på noget, skal det da vitterlig være på at investere i fremtiden og sikre, at vi når målene i den grønne omstilling.
Det sidste tror jeg jeg er enig med ordføreren i.
Hvis man skal låne 100 mia. kr., vil jeg gerne se en samlet økonomisk plan for, hvordan det kommer til at hænge sammen – også på længere sigt – fordi det er et lån, man tager, i fremtiden, og der er nogle generationer, der på et tidspunkt også skal betale det tilbage.
Men jeg er enig med ordføreren i, at hvis man låner, skal man bruge det til at investere i fremtiden.
Torsten Gejl (ALT), 2020-09-08:
Tusind tak.
Mit andet spørgsmål går på retten til tidlig tilbagetrækning, hvor der jo er det her regnestykke hos De Radikale med, at hvis vi tager 10.000 ind, tager vi 10.000 ud, uanset hvordan konjunkturerne så ser ud.
Det kan også være, at der ryger 100.000 ind eller 100.000 ud – jeg forstår ikke helt regnestykket.
Men hvis vi nu forestiller os, at vi skal have 10.000 ud, risikerer vi så ikke, at det bliver kontanthjælpsmodtagere, måske syge kontanthjælpsmodtagere, der bliver presset til at træde ind på arbejdsmarkedet, selv om de måske slet ikke er i stand til det – altså at Mette på kontanthjælp i virkeligheden skal betale prisen for, at Arne kan få en tidligere tilbagetrækning – hvis De Radikale skal være med?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Ja, det må man jo spørge regeringen om.
Jeg tror ikke, at vi har sådan omfattende ambitioner om, at der skal yderligere reformer a la kontanthjælpsreform til.
Tværtimod, vi ønsker fortsat at afskaffe fattigdomsydelserne.
Jeg tror ikke, at der er mere på den måde at gøre dér.
Så nej, vores ambition er absolut ikke, at det skal erstattes af mennesker, der er syge og har behov for samfundets hjælp.
Men det skal erstattes af nogle mennesker, fordi det er rygraden i vores økonomiske politik, og det er det, der har gjort bl.a., at regeringen nu er i stand til at gå ud at låne meget, meget billigt – gratis faktisk – fordi vi har en ansvarlig økonomisk politik.
Det er mennesker i arbejde, der er rygraden i vores økonomi.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-09-08:
Tak for det.
Når man ser på konsekvenserne af regeringens finanslov, skal man på den anden side af 2025, for at ledigheden er på det niveau, den var, før coronakrisen ramte Danmark.
Jeg ved, at den radikale ordfører plejer at være meget, meget grundig, og jeg vil høre: Er det bare mig, der har overset ét eneste initiativ i regeringens finanslov, der strukturelt medvirker til at gøre Danmark til et rigere samfund, og som medvirker til, at vi får flere i beskæftigelse, eller er finansloven, også efter radikal opfattelse, blottet for initiativer, der øger velstanden i Danmark?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Tak for spørgsmålet.
Først og fremmest, og det tror jeg også vi alle sammen er enige om, bliver vi nødt til at holde hånden under de virksomheder og de arbejdspladser, vi allerede har, og det var også det, jeg roste for, at der blev gjort, synes jeg, på ret flot vis i foråret.
I SF kommer vi med nogle flere forslag til, hvordan vi kan styrke iværksætteriet, selv i en krisetid.
Det kommer vi med her i efteråret, når vi skal diskutere det ovre ved erhvervsministeren.
En af de ting, der var rigtig vigtig for os, var at få en barselsfond til selvstændige, for det har været en af de store årsager til, at specielt mange kvinder ikke bliver selvstændige.
Når vi gerne vil fremrykke grønne investeringer – i Danmark er selv vores industrivirksomheder jo i høj grad grønne og bidrager til løsninger rundtomkring i verden, om det er termostater, om det er pumper, eller hvad det er – er det jo, fordi det så er noget, der i høj grad også kommer danske virksomheder til gavn, også når vi fremrykker investeringer herhjemme.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-09-08:
Tak for svaret.
De Radikale har jo tidligere været ude og tage klart afstand fra nogle af de finansieringselementer, som regeringen også opererer med, i form af skattestigninger.
Der vil jeg bare høre: Mener Det Radikale Venstre, at en højere skat på iværksætteres investeringer, altså aktieindkomstbeskatning, gør det lettere at tiltrække investeringer, gør det nemmere at være iværksætter i Danmark; skaber det flere arbejdspladser, eller det modsatte?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Når man lægger forslag frem, som i sig selv trækker mennesker ud af beskæftigelse, så synes jeg, det er rimelig vildt, at man så finansiere det med initiativer, der yderligere trækker mennesker ud af beskæftigelse.
For det gør det, når man lægger en højere skat her.
Det er også derfor, at vi er imod den her skat.
Det er et dårligt tidspunkt.
Vi har brug for mange flere iværksættere nu, og vi er i krise.
Vi har faktisk brug for, at de holder fast og overlever og måske i endnu højere grad får mulighed for at investere og tiltrække investeringer.
Og det gør man ikke ved at hæve skatten.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-09-08:
Tak, formand.
Det Radikale Venstre har jo ofte ry for at være sådan et ansvarligt parti, og vi hører også fru Sofie Carsten Nielsen sige, at initiativer, som trækker folk ud af arbejdsmarkedet, skal modsvares af initiativer, der gør det modsatte.
Men hvad med alle de folk, man gerne vil have til Danmark, som sjældent kommer ud på arbejdsmarkedet?
Det er jo, forstår jeg, stadig væk et kardinalpunkt for Radikale Venstre, altså at få lempet udlændingepolitikken, og det skal vist ikke modsvares af kompenserende tiltag i den anden retning, kan jeg forstå.
Man kan sige, at det går ganske godt for Radikale Venstre – det er den anden finanslov, partiet står foran med den nuværende finansminister ved roret, og bare inden for indeværende budgetår tror jeg beløbet er steget med en mellem 0,5 og 1 mia. kr., som Det Radikale Venstres udlændingepolitik belaster de danske skatteydere med.
Derfor vil jeg bare høre, om fru Sofie Carsten Nielsen måske kunne kaste lys over, hvad det kunne være for nogle udgiftskrævende tiltag på udlændingekontoen, Radikale Venstre vil kaste på bordet, når man sidder ovre i Finansministeriet her om få dage.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Jeg mindes, at vi i den seneste finanslov fik gennemført, at mennesker med flygtningebaggrund, der er i arbejde, kan overgå til en erhvervsordning.
Alternativet til det var jo, at de var placeret et sted og dermed var en udgift for den danske stat.
Nu er det blevet sådan, at de fortsat kan være en indtægt for den danske stat og betale skat og dermed jo i øvrigt indgå i beskæftigelsestallene.
Det synes jeg er rigtig godt.
Det er det jeg mindes at vi fik igennem på finansloven sidste år.
Vi har ikke udgiftsdrivende forslag med til denne her finanslov og har i det hele taget som bekendt ikke som politik at tiltrække nogen – jo, udenlandsk arbejdskraft.
Vi vil rigtig gerne have beløbsgrænsen ned, fordi det jo bidrager til, at langt, langt flere kan udfylde nogle af de stillinger, som virksomheder selv i dag ikke kan få besat.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-09-08:
Jeg husker da eksempler fra Aarhus eller Midtjylland, tror jeg det var, f.eks. på en buschauffør – og det er jo selvfølgelig rart, at der er nogle, der kører busserne, for det kan danskerne åbenbart ikke finde ud af længere – som så havde både fem, seks og syv børn, der altså er i daginstitutioner og på alle mulige måder jo ligger samfundet til last.
Vi taler om omkring, tror jeg, 700 mio. kr.
Vil fru Sofie Carsten Nielsen bestride det, eller hvordan skal man forstå det, vi hører fra den radikale ordfører?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Man skal forstå det helt ikkepolemisk modsat ordførerens tilgang, nemlig at selvfølgelig koster det at leve op til konventioner og tage imod flygtninge – det gør det, og det er der heldigvis et bredt flertal i Folketinget der bakker op om.
Jeg er enig.
Der er alt for få forslag, der handler om, hvad vi skal leve af i fremtiden i, hvad der skal finansiere vores velfærd i fremtiden, og hvad der skal finansiere, at vi når i mål med den grønne omstilling.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-09-08:
Jamen det er jo lidt noget mærkeligt noget, at man sådan har sat sig fast på, at biler skal benyttes til at være et omfordelingsredskab i det danske samfund.
Altså, det har vi ikke med alle mulige andre forbrugsgoder, altså at der skal være ekstra skatter og afgifter på dem, fordi vi skal bruge dem til omfordeling.
Jeg synes, at biler skal beskattes i det omfang, de skader vores fælles samfund, og at afgifterne skal svare til den skade, som bilerne gør.
Og der er der jo rigelig afgift på benzin og diesel og grøn ejerafgift og forsikringsafgift og alt muligt.
Vi kan jo godt undvære registreringsafgiften på de grønne biler.
Det er det budskab, der kommer fra bl.a. vismændene.
Uden registreringsafgift er der stadig rigelig beskatning på biler i Danmark.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Okay, men jeg skal bare forstå, om det er teknik eller politik for nu at være helt ærlig.
Er det sådan en kategorisering, at hvis ikke der kan skaffes et større råderum, så er det bare ærgerligt, og så må den grønne omstilling vente?
Eller vil SF så forpligte sig til at udvide råderummet?
For det er jo i realiteten det, der skal til, for at finansiere den grønne omstilling.