runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-17:
Jeg vil gerne spørge, om Socialdemokratiet går ind for, at vi skal have en tvangsopsparing til f.eks. julegaver.
Når nu Socialdemokratiet går ind for, at vi skal have en tvangsopsparing til ferie, hvorfor så ikke gå skridtet videre og lave tvangsopsparinger til alle mulige andre vigtige formål: husleje, en ny bil?
Det er jo ting, der umiddelbart er vigtigere end, at man får sparet op til sin ferie.
Så hvorfor er det, at vi skal have den her mærkelige ordning, hvor vi umyndiggør borgerne og tager 12½ pct. af deres grundløn og sætter dem ind på en særlig konto i stedet for bare at give folk deres penge fra starten af?
Kan folk ikke godt selv administrere deres penge og magte at spare op til deres ferie?
Det tror jeg i hvert fald, at de mennesker, som jeg repræsenterer, godt kan finde ud af og vil sætte pris på.
Henrik Møller (S), 2021-05-17:
Ja, det tror jeg faktisk hr. Rasmus Jarlov har rigtig meget ret i, altså lige den sidste del af det.
Men altså, det er jo ikke tilfældigt, at der er kommet et EU-direktiv.
Vi har jo ikke en lang historie for, at der skal laves tvungne opsparinger til alt muligt andet i forhold til den løn, der er.
Lige præcis ferie og ferielov er jo baseret på en historik, i forhold til at vi har haft et samfund, hvor lønmodtagerne i og for sig ikke var sikret eller garanteret ferie.
Det er jo noget af det, vi har fået ind i en ferielov.
Her sikrer vi og sørger så også for, at den bliver afholdt.
Jeg ser ikke nogen problemer med den model, vi har skabt, og jeg synes ikke, at det er noget, der giver anledning til, at vi skal lave nogle yderligere opsparinger til ferie eller påske eller alt muligt andet.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-17:
Der er jo ingen, der har så stor respekt for historiske begrundelser som Det Konservative Folkeparti.
Men alligevel kan det jo ikke alene være en begrundelse for, at man skal bevare noget, at man historisk havde nogle problemer med, at folk ikke var garanteret deres ferie.
Folk er garanteret deres ferie – det er jo lovpligtigt, at man skal kunne holde sin ferie.
Så feriepengeordningen betyder alene, at der er en tvungen opsparing til at holde ferie.
Så jeg savner begrundelsen for det.
Hvis vi skal umyndiggøre borgerne på den måde, skal der være gode, tungtvejende grunde til det.
Det er egentlig et ret stort overgreb, at vi tager 12½ pct. af deres løn.
Hvis det virkelig er begrundelsen for, at regeringen går ind for feriepengesystemet, er vi ude på tynd is her, må jeg sige, for beskæftigelsesministeren ved jo godt, hvordan det fungerer i Folketinget.
Der stemmer man for ting, som forbedrer, i forhold til hvordan situationen er i dag, også selv om man har nogle ønsker om at gå endnu videre.
Vi ønsker at afskaffe feriepengesystemet i Det Konservative Folkeparti.
Det har jeg altid ønsket.
Det vil ministeren kunne finde utallige blogindlæg og alt mulig andet om gennem mange, mange år.
Så nej, vi har selvfølgelig ikke ændret holdning.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre regeringens holdning til og forsvar for, at vi skal have den her umyndiggørende, bureaukratiske ordning.
Peter Hummelgaard (S), 2021-05-17:
Tak for det.
Jeg finder i virkeligheden anledning til også at stille hr. Rasmus Jarlov et spørgsmål, for den her nye ferielov var jo rent faktisk en lov, der blev vedtaget, da hr. Rasmus Jarlov selv var en del af den daværende regering.
Betyder det, at hr. Rasmus Jarlov også dengang fortrød sin medvirken ved tilblivelsen af den lov?
Det andet, jeg vil sige, er, at jeg synes, vi har et system, der i dag fungerer, og som sikrer, at lønmodtageren får holdt ferie trygt med sin løn i orden, og som i øvrigt også samtidig lever op til de EU-regler, der er på området.
Derfor finder vi ikke nogen grund til at ændre i ferieloven, lige efter vi har vedtaget en helt ny ferielov, i øvrigt da hr. Rasmus Jarlov selv sad i regering.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-05-17:
Jeg har haft kortvarige forhold til forskellige sponsorer af Liberal Alliance.
Jeg tror ikke, der er nogen fra starten, der hænger ved stadig væk, og sådan er det jo ofte i politik, altså at i en periode er der nogen, der ønsker at støtte en, og i andre perioder er der ikke.
Men fagbevægelsen og de røde partier, fagbevægelsen og Karsten Hønge, har jo hængt sammen i årtier, århundreder sågar, så det er jo sådan ligesom et virkelig fast partnerskab, hvor den ene tjeneste er den anden værd, og det ser vi hver eneste uge her i Folketingssalen, når hr. Karsten Hønge og andre fremsætter forslag på vegne af deres økonomiske understøtter.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-17:
I Nye Borgerlige har vi ikke noget imod fagbevægelsen, og hvis der er borgere derude, som vil være medlem af 3F, HK, Frie eller Krifa, skal det stå dem frit for.
Vi viser tillid til borgerne.
Det er kriminelt.
Der er ca. 500.000 danskere, som er medlem af en gul fagforening.
Mener ordføreren virkelig, at de 500.000 danskere er kriminelle og køber hælervarer?
Karsten Hønge (SF), 2021-05-17:
Jeg har langt, langt større forventninger til hr. Lars Boje Mathiesens intellektuelle overskud og til, at han godt kunne forstå, at det var et billede.
Det handler om, at der er nogle fagforeninger og fagforbund, der har indgået aftaler, og så er der andre, der går ind og ligger i læ af dem.
De ligger fuldstændig i læ af dem, for de får alle de fordele, der er.
Hvem ville vide, hvad arbejdstiden skulle være, hvis vi ikke havde en overenskomst, som det står i?
Nu lader vi, som om vi alle sammen tror, at det er 37 timer, men det ved vi da kun, fordi det står i en overenskomst.
Man kan som medlem af en gul nasseorganisation komme hen til sin arbejdsgiver og sige, at man gerne vil arbejde 37 timer om ugen, men hvorfor egentlig det; hvorfor ikke 50 timer, og hvorfor ikke til det halve i løn?
Det er, fordi vi har nogle fagforeninger, der holder hånden under dem.
Derfor er det her ikke et spørgsmål om gule og røde fagforeninger, for de gule er ikke fagforeninger, men forretninger.
Det er en forretning, der har et rent økonomisk mål, nemlig at tjene penge.
Dem skal man da ikke give skattefradrag.
Selvfølgelig står jeg ved det.
Det er ikke bare noget, jeg siger.
Jeg har skrevet det i avisen, og når det står i avisen, må det være rigtigt.
Jeg kalder den her måde at omgå overenskomsterne på for hælervarer, i og med at de her forretninger tager overenskomster, som er indgået af nogle andre, og lader deres medlemmer få fordel af det, uden at de bidrager.
Det hører da ingen steder hjemme.
Så må de i øvrigt være medlem af de foreninger, de har lyst til at være medlem af, men man skal da ikke direkte give dem en skattefordel af det.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-17:
Feriepengesystemet er jo et klasseeksempel på et system i en barnepigestat.
I stedet for at man får udbetalt hele sin løn, tager staten 12,5 pct. af grundlønnen og sætter dem ind på en konto.
Så skal man derefter ansøge om at få pengene udbetalt, som om det er statens penge, som man kun allernådigst kan få, hvis man opfører sig som en god socialdemokrat og holder sin ferie.
Argumentet er, at ellers vil folk ikke spare penge op til deres ferie.
Men hvorfor er det, regeringen mener, at lige præcis feriepenge skal der være en særlig statslig konto til?
Regeringen mener vel ikke, at der skal være en statslig konto, og at man trækker penge fra folks løn og sætter dem ind på den særlige konto, så folk kan spare op til en bil eller til julegaver eller alt muligt andet?
Så hvorfor går regeringen ind for den særbehandling i forhold til ferie?
Eller sagt på en anden måde: Hvorfor går regeringen ind for, at vi skal have den her meget umyndiggørende, dyre og bureaukratiske ordning?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-17:
Jeg kan godt forstå, at hr. Karsten Hønge har travlt med at bakke hurtigere end en Scania, for når man kalder noget for hælervarer, kalder man også de mennesker, som køber de varer, for kriminelle.
Så kommer hr. Karsten Hønge måske i tanke om, at det måske ikke, når alt kommer til alt, er så smart at kalde en halv million danskere for kriminelle.
Men det var jo det, han gjorde, og så skal han stå ved det, hvis det er det, han mener.
Henrik Møller (S), 2021-05-17:
Jeg synes, at det er sådan lidt modsatrettet forstået på den måde, at det, der blev spurgt ind til, var, hvad forklaringen er på, at man sparer op til feriepengene og ikke til en bil eller til påske eller til julegaver eller alt muligt andet.
Og det var det, jeg prøvede at sige før i en historisk kontekst, nemlig at det sådan set er det, der er årsagen til, at vi står med den model, som vi har i Danmark.
Og vi har det bare sådan fra Socialdemokratiets side, at vi synes, den fungerer godt; vi synes, den sikrer, at vores medarbejdere rent faktisk får holdt den her ferie, og at der rent faktisk er økonomi til det.
Så vi synes, at vi har en model, der fungerer.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-17:
Jeg kan sådan set godt forstå, hvorfor Socialdemokratiet ikke kan se, at der er et problem med at tage 12½ pct. af folks penge og så sige: Du skal bruge dem til det her.
Jeg kan godt forstå det fra et socialdemokratisk synspunkt, men det er også derfor, at der fra et borgerligt synspunkt er et problem med, at staten skal diktere, at man skal spare de her 12½ pct. op, fordi vi vil have, at man skal bruge dem til det her.
Og jeg vil godt lige anfægte noget: Der er ingen, der her er inde at pille ved arbejdstidsdirektivet, nr. 7, omkring de 4 ugers ret, som er EU-bestemt, eller den overenskomstmæssige ret til at holde ferie.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Mener man ikke, at tyske arbejdstagere har rettighed til at holde ferie?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-17:
Jamen jeg er faktisk ikke helt sikker på, at jeg forstod det, og det er helt ærligt.
Jeg har simpelt hen svært ved at se, at det, at pengene falder senere, skulle være en fordel for nogle mennesker.
Jeg forstår så meget, at hr. Bent Bøgsted siger, at så kan folk komme og tage pengene, hvis man har nogle kreditorer, som man skylder penge, hvis de står på kontoen, i stedet for at de står på feriepengekontoen.
Men så kan de jo bare tage dem senere, når pengene kommer til udbetaling.
Altså, jeg forstår ikke, hvordan det kan være en fordel, at man får taget sine penge.
Bent Bøgsted (DF), 2021-05-17:
Jamen det er, fordi de feriepenge, man har til at stå på en feriekonto, erstatter en lønindkomst for en måned.
De erstatter lønindkomsten for de 4 uger, man nu har tvungen ferie.
Men hvis de står på kontoen, kan banken sige, at man kan bruge de penge til at betale kreditorerne med.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-17:
Jeg synes, det er trist at se, hvordan Dansk Folkeparti er blevet sådan et socialistisk systemparti.
Det synes jeg.
Så man har været vant til at få de her vederlag tæt på 1 mio. kr. eller derover, og så har man ikke forståelse for, hvordan virkeligheden er for folk derude.
Det her er jo formynderi af værste skuffe, og når Dansk Folkeparti siger, at de kerer sig for 20-30 pct., som man siger ikke selv kan finde ud af at håndtere deres penge, hvad er det da for noget?
Selvfølgelig kan de da finde ud af det, og hvis de har lidt svært ved det, er det jo ikke sværere, end at man får lavet en budgetkonto i ens bank.
Man går ind og siger til sin bank: Ved du hvad, jeg skal holde ferie i den her måned, kan I ikke lige sørge for at ordne det.
De ved nogenlunde, hvad de har i indtægt, så laver de en budgetkonto, og så overfører de penge til den, således at de er sikre på, at de har til udgifterne.
Tænk at forestille sig, at der er en bank, der så vil sige: Ved du hvad, vi tømmer hele din konto den her måned, og så kan du ikke betale dine regninger.
Så har man godt nok siddet herinde for længe, hvis man ikke ved, hvordan det foregår i virkeligheden derude.
Bent Bøgsted (DF), 2021-05-17:
Så vil jeg lige sige til hr. Lars Boje Mathiesen, at jeg nok er den herinde, der har været længst ude på det pulserende arbejdsmarked, ude på fabrikkerne.
Jeg ved godt, at nogle af mine kolleger siger, at de har været på arbejdsmarkedet, og så har de måske siddet i en fagforening.
Men jeg har været ude på fabrikkerne, nede på jorden; det har hr. Lars Boje Mathiesen ikke været ret længe.
Og så vil jeg gerne have mig frabedt at blive beskyldt for at tjene over 1 mio. kr. Det gør jeg ikke.
Jeg tjener ikke over 1 mio. kr., og jeg ved godt, hvordan det foregår ude hos de almindelige lønmodtagere, hvis de skal i banken og de har problemer med at betale.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-17:
Ordføreren skal lytte efter.
Jeg sagde, at det gælder nogle af Dansk Folkepartis medlemmer herinde i parlamentet.
Jeg snakkede ikke om ordføreren.
Men der er en del af medlemmerne, som har dobbeltmandater, og måske har nogle af dem endda trippelmandater.
Og så kan jeg godt forstå, at man ikke længere kan forstå værdien af en mønt.
Det er nok der, problemet er.
Men jeg kan love dig for, at derude, hvor jeg kommer fra, vil man gerne have de her 12,5 pct., for det kan være, at man netop kan bruge dem til løbende at betale de regninger, som man har brug for.
De mennesker derude på gulvet kan ikke se, hvorfor staten skal holde de her penge og de skal umyndiggøres som et eller andet lille barn, der skal have fredagsslik.
De mener godt, at de kan selv.
Bent Bøgsted (DF), 2021-05-17:
Jamen jeg vil så bare lige sige, at jeg egentlig også lige nu og her betragter Nye Borgerlige som et lille barn, der skal have fredagsslik.
Det der med dobbeltmandater eksisterer også i Nye Borgerlige, har jeg kunnet forstå på det hele.
Til det her med, at dem, der er ude på arbejdsmarkedet, godt kan administrere de her 12,5 pct., vil jeg sige: Ja, 70 pct. af de danske arbejdere kan godt, men ikke de sidste 20-30 pct., som hr. Lars Boje Mathiesen i hvert fald ikke repræsenterer, selv om Nye Borgerlige kalder sig det andenstørste arbejderparti.
I repræsenterer ikke dem ude på arbejdsmarkedet, der har problemer; I har ingen social profil.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-05-17:
Vi har også både vælgere og medlemmer, som optjener ret til feriepenge og får dem udbetalt, når de holder deres ferie, og der er ingen af dem, der siger til os: Nu skal I sørge for at bevare feriepengesystemet til os; det har vi brug for for at sørge for, at vi har penge til vores ferie.
Ingen af vores LA-medlemmer eller vælgere har sagt til os, at vi skal beskytte det her.
Tværtimod klapper de i deres hænder, når vi siger, at vi gerne vil afskaffe det.
Er det Dansk Folkepartis vælgere, som har behov for den beskyttelse?
Er det af hensyn til Dansk Folkepartis vælgere, at vi skal sørge for, at de får sparet penge op til ferien, for det kan de ikke finde ud af selv?
Bent Bøgsted (DF), 2021-05-17:
Der er rigtig mange af vores vælgere, der godt kan finde ud af det selv – det er fuldstændig rigtigt.
Vi har flere vælgere, der kan finde ud af det, end Liberal Alliance har.
Men vi tager også hensyn til de svageste.
Så siger hr. Rasmus Jarlov, at man kan tage de penge til vaskemaskinen, hvis man har pengene stående på sin egen konto – så skal man ikke tage et kviklån.
Men så har man ikke pengene til at betale faste udgifter med, for de penge, man får i feriepenge, er til at betale de 4 ugers faste udgifter.
De er ikke beregnet til, at man skal rejse på ferie – det er til at dække de faste udgifter i den måned, man holder ferie.
Hvis ikke pengene står der, har man ingen penge til at betale de faste udgifter med i den måned – og så står man med en vis del af kroppen i vandskorpen.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-17:
Hr. Bent Bøgsted kaldte det i sin tale for ultraliberalt at ville afskaffe feriepengesystemet – det synes jeg er meget voldsomme ord.
Og så siger hr. Bent Bøgsted, at det ville gå ud over de svage, hvis man afskaffede feriepengesystemet.
Altså, hvordan bliver man stillet dårligere ved, at man får pengene udbetalt sammen med sin løn, i stedet for at pengene bliver sat ind på en feriekonto, hvor man så bagefter skal huske at søge om at få pengene udbetalt?
Hvordan stiller det nogle dårligere, hvis vi afskaffede det system og lod folk råde over deres egne penge?
Det kan da aldrig være dårligt, at man får pengene med det samme.
Det er da netop derved, at man kan undgå at skulle tage et kviklån, som hr. Bent Bøgsted også nævnte i sin tale, hvis vaskemaskinen går i stykker og man havde pengene med det samme.
Man kommer jo netop til at skulle tage det kviklån, hvis man ikke har pengene, fordi de står på en anden konto, i stedet for at man kan råde over dem.
Så forklar lige, hvordan det går ud over de svage, hvis man afskaffede feriepengesystemet.
Henrik Møller (S), 2021-05-17:
Nu er det jo sådan set et udgangspunkt i det forslag, som er fremsat af De Konservative, og som vi diskuterer her.
Altså, jeg blander mig ikke nødvendigvis i, hvordan de andre lande har indrettet det, men jeg forholder mig til, hvordan vi i Danmark har skruet det her sammen, og der er det bare, jeg siger, at jeg synes, vi har fundet en god model, som fungerer, og hvor der med samtidigheden i den seneste ændring, der har været, og som har været en bred beslutning i Folketinget, jo er en opbakning til det feriepengesystem, vi har, og som i øvrigt også er drevet af arbejdsmarkedets parter, som i nogle af de her forhandlinger jo har været med til at lave det, som vi ophøjer til lov.
Det kan jeg simpelt hen ikke nødvendigvis se problemet i.
Men vi ser jo forskelligt på det, og det er vel fair nok.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-17:
Problemet er, hvis man har en løsning, som ikke rigtig virker i Danmark, for det gjorde den jo ikke; ellers havde man ikke behøvet at lave den om.
Hvis det var den gyldne løsning, havde man ikke behøvet at lave den om, da man lavede den om senest.
Derudover kan det jo godt være, at det her er en dyr og bureaukratisk og administrativt tungere løsning for erhvervslivet, der koster mere og er mere bøvlet, end hvad en anden løsning kunne gøre, end hvad en anden løsning kunne være, og derfor kunne det faktisk være en gevinst for erhvervslivet og derfor også for arbejderne, hvis man skiftede over til et system, der var mere simpelt.
Henrik Møller (S), 2021-05-17:
Jeg tror bare, jeg må gentage mig selv og sige, at jeg tror, vi ser forskelligt på det her.
Stén Knuth (V), 2021-05-17:
Tak for ordet, og tak for, at vi kan få drøftet feriepengesystemet.
I Venstre deler vi jo langt hen ad vejen forslagsstillernes ønske om at ændre feriepengesystemet.
Vi mener grundlæggende også, at langt de fleste lønmodtagere er fint i stand til at varetage deres egen økonomi og spare op til at afholde ferie.
Som liberalt parti tror vi på menneskets frihed og har tillid til, at mennesker selv kan træffe beslutninger i deres eget liv.
Det falder os ganske naturligt.
Men spørgsmålet er også mere komplekst end som så, og det har vi allerede fået belyst under de første spørgsmål her.
I politik er det ofte sådan, at der er flere nuancer end som så.
Og selv om vi gerne sammen med forslagsstillerne vil se på mulighederne for at ændre feriepengesystemet, som vi kender det i dag, vil vi dog ikke kunne stemme for forslaget, som det ligger her.
Og det er der lige et par grunde til.
Noget af det er nævnt af ministrene, nemlig det her med, at vi jo igennem EU er forpligtede til at sikre 4 ugers betalt ferie årligt.
Og derfor kan man ikke bare fjerne feriepengesystemet, som vi kender det i dag, på den måde, som også forslaget fremstiller det her.
Vi mener, at det er værd at kigge ind i det område og se på, hvordan vi inden for EU-retten kan gøre systemet mere liberalt, også for den enkelte arbejdstager.
Det vil vi gerne have lov til at arbejde videre med i udvalget.
Og derfor håber vi på, at vi i udvalgsarbejdet kan få lov til at diskutere, hvordan vi kan skabe mere frihed på det her område.
Tak for ordet.
På lange stræk er Venstre jo enige med Nye Borgerlige i de betragtninger, som Lars Boje Mathiesen nævner her, og derfor vil vi også gerne have lov til at diskutere det videre i udvalget.
For der ligger faktisk nogle spørgsmål, som ministeren jo også påpegede – kan vi egentlig det, og hvordan kan man gøre det, hvis det overhovedet er muligt?
Det vil vi gerne have lov til at drøfte videre, også med Nye Borgerlige.
Men jeg synes også, man må sige, at der fra talerstolen her er blevet påpeget, at der er nogle problemstillinger, vi skal have boret ud, inden vi kan kigge ind i nogle løsninger.
Om vi så fælles skal gå til valg på det, må vi jo så se, når vi kommer dertil.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-17:
Jeg havde et håb om, at Venstre, Danmarks Liberale Parti, havde kunnet se sig ud af den her formynderiske barnepigestat, som feriepengesystemet er, altså at man ville væk fra det.
Det, som forslaget gør, er jo ikke at fjerne folks ret til at holde ferie; det fjerner heller ikke folks ret til at holde ferie med løn; det fjerner bare det her rigide system, og så putter man de 12½ pct. ind over de resterende 12 måneder, som man så får.
Så det er jo ikke sådan, at man lige pludselig skal holde ferie uden løn, og det er heller ikke sådan, at man pludselig mister sin ret.
Vi mister bare det her rigide system, hvor staten mener, de har ret til at fastholde nogle af de penge.
Mads Andersen (KF), 2021-05-17:
Tak for det.
Det er sjældent, jeg får lov at gå direkte på efter SF, vil jeg sige, i forhold til rækkefølgen, men der er jo så meget nyt, når man er konstitueret socialordfører for et øjeblik.
Hvis mor og far er i kamp, er det aldrig godt for barnet, og da slet ikke, når det handler om barnets tarv.
Det forestiller jeg mig ikke at der kan være to holdninger til.
Der findes helt sikkert også fagpersonale, som er bedre end mig til at vurdere kompleksiteten i de her sager, men det skal være så smidigt som muligt for både mor og far og barnet i særdeleshed.
Eftersom jeg ikke er socialordfører normalt, kan jeg jo ikke prale af at få alle de her henvendelser fra besværede forældre, kan man sige, som ligger i konflikt, men jeg kan sige, at jeg alene som byrådsmedlem har prøvet at få henvendelser fra folk, som jeg har måttet prøve at bære videre til nogle, jeg kendte, der måske kunne være med til at presse på.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2021-05-17:
For SF vil barnets bedste altid være førsteprioritet.
Hvordan det sikres i en samværssag, må bero på en konkret vurdering fra sag til sag.
Vi ser gerne, at barnet bevarer kontakten til begge forældre, hvis det er til barnets bedste, men det er klart, at hvis det vurderes, at det er til skade for barnet at have samvær med den ene forælder, så skal det ikke gennemtvinges, blot fordi det er et princip.
Som nævnt beror afgørelser på en konkret vurdering af, hvad der er til barnets bedste.
Det vil derfor også være en konkret vurdering, om det er bedst for barnet igen at have samvær med en forælder, som barnet har mistet kontakten til.
At samvær med den ene forælder afskæres på grund af forældrenes interne konflikter, er trist, og det bør undersøges, om denne konflikt kan løses, før der træffes beslutning.
Udøvelse af samværschikane er meget problematisk og forsøgt løst i en relativt ny lov.
At samværschikane kan straffes, viser en højesteretsdom.
I SF vil vi gerne støtte yderligere undersøgelser af området, men vi kan ikke støtte det konkrete forslag.
Jane Heitmann (V), 2021-05-17:
Tak for det, og selv om det var en noget kølig modtagelse af forslaget her, vil jeg da godt takke for talen alligevel, for så storsindet skal man jo også være, minister.
Jeg kan i hvert fald høre her, at der er en klar ideologisk skillelinje, kan man vel næsten sige, hvor ministeren ser muligheden for, at ældre borgere frit kan vælge plejehjemsleverandør eller plejebolig, som en begrænsning, og hvor vi i Venstre ser det som en frihed og som noget, der kan frisætte borgerne.
Det er jo selvfølgelig helt ærligt og reelt, at regeringen og regeringens støttepartier ser det frie valg som en begrænsning og noget, man skal træde ned.
Men ministeren siger jo mange af de rigtige ord om, at man skal tage udgangspunkt i de ældre og de ældres behov, så jeg vil alligevel gerne spørge ministeren: Mener ministeren ikke, at det er et problem, at det er 67 pct. af beboerne på plejehjem og hjemmehjælpsmodtagerne, som reelt ikke ved, at de har et frit valg?
Synes ministeren ikke, det er et problem?