Martin Henriksen (DF), 2017-04-27:
Tak, hr. formand.
Men det er ingen hemmelighed – eller det er forhåbentlig ingen hemmelighed – at vi i Dansk Folkeparti gerne så, at beløbet var højere.
Derfor foreslås det med dette lovforslag, at mindstebeløbet hæves yderligere og fastsættes til 500.000 kr. årligt.
Det beløb skal med dette lovforslag stadig reguleres med satsreguleringsprocenten og en tilpasningsprocent, der indebærer, at reguleringen i alt kommer til at svare til lønudviklingen i samfundet.
Formålet med beløbsgrænsen bør efter Dansk Folkepartis opfattelse fortsat være at tiltrække højt specialiseret og højtuddannet udenlandsk arbejdskraft, og derfor bør ordningen justeres, så den i overvejende grad er målrettet højtuddannede udlændinge.
Beløbsordningen må ikke kunne anvendes som et billigere alternativ til dansk arbejdskraft, og ordningen må ikke medføre, at danske lønninger presses, eller at visse danske lønmodtagere forlader arbejdsmarkedet eller holdes ude af arbejdsmarkedet.
Lovforslaget sikrer i øvrigt også en større ligebehandling af den udenlandske arbejdskraft med hensyn til løn- og ansættelsesvilkår, hvilket beskytter både den udenlandske arbejdskraft og den danske arbejdskraft imod løndumping.
Og løndumping kan efter vores opfattelse finde sted på stort set alle niveauer.
Det nuværende mindstebeløb på 400.000 kr. årligt svarer til en månedsløn på ca. 33.000 kr. Hvis mindstebeløbet hæves til 500.000 kr. årligt, svarer det til cirka 42.000 kr. pr. måned.
Udtræk fra Dansk Arbejdsgiverforenings statistik fra tredje kvartal 2016 viser, at gennemsnitslønnen for medarbejdere i Danmark på mellemhøjt kvalifikationsniveau er ca. 42.000 kr. pr. måned.
For en undergruppe af medarbejdere inden for informations- og kommunikationsteknologi, som omfatter mange med opholdstilladelse under den nuværende beløbsordning, er gennemsnitslønnen ca. 47.000 kr. pr. måned. For medarbejdere på højt kvalifikationsniveau er gennemsnitslønnen omkring 50.000 kr. pr. måned, og for en undergruppe af medarbejdere inden for informations- og kommunikationsteknologi er gennemsnitslønnen ca. 53.000 kr. pr. måned.
Fra 2012 til 2015 steg antallet af fuldtidsbeskæftigede med opholdstilladelse efter beløbsordningen.
Det er Dansk Folkepartis opfattelse, at det øgede antal opholdstilladelser efter beløbsordningen ikke skyldes et reelt behov for kvalificeret udenlandsk arbejdskraft, men snarere et ønske fra visse virksomheder om at sænke udgifterne til betaling af løn.
Dette er ikke formålet med beløbsordningen, og det er ikke hensigtsmæssigt for det danske arbejdsmarked.
Danske virksomheder har efter vores opfattelse generelt gode betingelser for at tiltrække højtuddannet udenlandsk arbejdskraft, og såfremt lovforslaget vedtages, vil der fortsat være meget, meget gode muligheder for at tiltrække højtuddannede udlændinge til Danmark, hvis arbejdsgiverne vel at mærke er indstillet på at betale en konkurrencedygtig løn, som svarer til det, som en dansk medarbejder på samme niveau vil kunne forvente at få i løn, hvis vedkommende bliver ansat i en dansk virksomhed herhjemme.
Det er på den baggrund, vi har fremsat forslaget.
Dertil kommer, at vi også mener, at den samlede indvandring til Danmark fortsat er for voldsom.
Men jeg vil i hvert fald sige tak til Enhedslisten for opbakningen, og jeg har noteret mig, at Socialdemokratiet og Socialistisk Folkeparti måske om nogen tid kunne være med på at hæve beløbsgrænsen.
Man ved jo aldrig, men vi håber fra Dansk Folkepartis side, at vi når dertil på et tidspunkt.
Desværre er der ikke på nuværende tidspunkt flertal, men som sagt håber vi i Dansk Folkeparti, at vi kommer dertil.