runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2016-09-06:
Hvilke konsekvenser det vil få?
Jamen vi vælter ikke en borgerlig regering.
Hvorfor skulle vi gøre det?
Der vil alternativet trods alt være værre for Danmark, ikke?
Men konsekvensen vil jo være, at vi ikke vil stemme for 2025-planen.
Vi stemmer for 2025-planen, hvis vi kan blive enige om indholdet i 2025-planen.
Der har vi jo store ambitioner på f.eks. erhvervsområdet.
Så hvis vi kan blive enige om en 2025-plan og vi kan blive enige om bedre vilkår for boligejerne, stemmer vi for 2025-planen, og så er der forhåbentlig også andre partier, der stemmer for den, og så er den jo vedtaget.
Ellers stemmer vi ikke for 2025-planen.
Malte Larsen (S), 2016-09-06:
Tak for ordet.
Jeg synes, der lyder lidt, som om ordføreren har mistet troen på, at boligskattestoppet kan fortsætte.
I hvert fald virker det, som om ordføreren behændigt undgår at svare på, hvad der konkret skal til, for at boligejerne stilles bedre.
Jeg kunne godt tænke mig at få en forklaring på de to ting.
Tak for det svar.
Må jeg så have lov til at følge op med et spørgsmål: Hvor stort et beløb vil Det Konservative Folkeparti kræve, at der helt konkret bliver afsat for at sikre tryghed om boligskatteordningen, før I kan se jer selv indgå i en aftale på nuværende tidspunkt?
Brian Mikkelsen (KF), 2016-09-06:
Man kan jo ikke sætte noget beløb på, for vi mener ikke, man skal betale ejendomsskatter.
Så i den model, som vi lægger frem til forhandlingerne, betaler man ikke ejendomsskatter, hverken grundskyld, som stiger år efter år, eller ejendomsværdiskatten, som jo er fastfrosset på 2002-niveau.
Det kommer man ikke til at betale.
Men man betaler, når man forlader ejendomsmarkedet, så derfor kan man jo ikke sige, at vi vil afsætte et fast beløb.
For der vil være en likviditetsudfordring i den periode, indtil man får de penge hjem.
Men det kan man selvfølgelig også finde en løsning på.
Christian Juhl (EL), 2016-09-06:
Tak for det.
Der er et emne, som ikke er blevet diskuteret meget.
Vi diskuterer jo meget, hvordan danskerne har det, og hvordan danskerne nu skal få råd til dit og dat. Og det er blevet lovet af visse politikere, at vi ikke skal tage pengene fra børneværelset.
Jeg mener nu, der bliver stjålet, ikke fra børneværelset, men fra verdens fattigste.
Og jeg vil gerne høre, hvad ordføreren for De Konservative mener om, at der fortsat bliver hugget hårdt i udviklingsbistanden i procenter, den er altså nede på 0,7 pct, men der bliver også omorganiseret helt vildt i forhold til, hvor meget vi bruger på strategisk udviklingshjælp til verdens fattigste.
Er det konservativ politik at køre i den retning, som udviklingsbistanden kører i øjeblikket?
Brian Mikkelsen (KF), 2016-09-06:
Vi mener ikke, at udviklingsbistanden skal være 0,7 pct., som regeringen lægger op til, og det slag har vi jo også taget med regeringen tidligere.
Men jeg kan konstatere, at der som følge af færre flygtningeudgifter og højere BNP heldigvis kommer flere penge til verdens fattigste, også i regeringens forslag, når man måler det i kroner og øre.
Så derfor er vi da i den lykkelige situation, at der i hvert fald kommer flere penge ud til verdens fattigste i 2017 end i 2016, og det er vi positive over for.
Christian Juhl (EL), 2016-09-06:
Nu siger ordføreren verdens fattigste.
Og hvis man kigger på det strategioplæg, der er lavet, og som vel skal ses i sammenhæng med 2025-planen, så kan man se, at der skal satses mere på nærområderne og mere på egeninteresse end på at hjælpe de mennesker, der bor syd for Ækvator.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-09-06:
Vi mener, der er brug for en større indsats i nærområderne, og det vil vi også godt være med til at bruge flere penge på.
Det er til gavn for nærområderne og for hele verden, at der laves en større indsats for, at man kan klare sig selv.
Men i Det Konservative Folkeparti er vores fokus, at udviklingsbistand er en hjælp til verdens fattigste.
Det er dér, man kan gøre en indsats og dér, hvor man kan gøre en forskel.
Christian Juhl (EL), 2016-09-06:
Jeg besøgte jo ordførerens dejlige land her i sidste uge, og jeg har også læst rapporterne om børneforholdene deroppe.
Jeg har det lidt sådan, at det selvfølgelig er rigtigt, at I formelt set har retten til at administrere børneområdet – det skal der ikke være nogen tvivl om, heller ikke juridisk, og forpligtelsen ligger hos jer – men hvis jeg nu ikke kan sidde stille og jeg får ondt i maven af at læse de rapporter, og jeg ser, at der er så mange børn, f.eks. på østkysten, som er socialt belastede, hvad synes ordføreren så jeg burde gøre, eller at danskerne burde gøre for at hjælpe?
For jeg synes, man er dårlige venner, hvis ikke man siger: Vi vil gerne hjælpe med et eller andet, hvad kan vi gøre?
For vi kan ikke holde ud at se på det.
Jeg kan i hvert fald ikke.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Jo, det er en af pligtopgaverne, som vi har – en pligtopgave, som den tidligere regering havde, som vi har, og som fremtidige regeringer også har, altså at skabe sikkerhed omkring boligbeskatningen her i landet.
Jeg vil stadig holde fast i sagligheden og sige: Lad os nu se, når vi fremlægger det nye vurderingssystem, hvordan vi så sikrer det.
Det, jeg kan love boligejerne, er, at det er vores agt, at boligskatterne ikke skal stige.
Ja, vi er lige nu faktisk ude på at løse en række problemer for boligejerne, men det vil jo kræve en vilje fra et bredt flertal i Folketinget at løse den her ting.
For den er livsvigtig for rigtig mange borgere i det her land.
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Mange tak for svaret.
Jeg synes, det var rigtig positivt.
Jeg har et helt andet spørgsmål.
Det er jo sådan, at man bl.a. på kontanthjælpsområdet nu har lavet et optjeningsprincip i forhold til at kunne modtage kontanthjælp.
Hvis man ikke har været i Danmark længe nok, altså 6 år ud af 7 år, så kan man ikke få fuld kontanthjælp, men så ryger man på integrationsydelsen.
Jeg vil gerne spørge regeringen, om det er noget, man kunne forestille sig at den også vil gøre i forhold til andre sociale ydelser – nu har vi også diskuteret SU og andet her i dag – altså om man kunne arbejde videre med det princip, som man har indført i forhold til kontanthjælpen, en form for optjeningsprincip i forhold til hvor længe man har opholdt sig i Danmark.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Jamen det er vel en diskussion, der står permanent på dagsordenen, og det er da en vej, vi gerne vil fortsætte ad, altså at udforske, hvad der kan lade sig gøre på det område.
Så det vil jeg gerne give tilsagn om at vi arbejder videre med.
Pernille Skipper (EL), 2016-09-06:
Tak for det.
For I siger jo nemlig, at hele den her skattereform handler om kassemedarbejderen og de lavestlønnede, men sandheden er jo, at en kassemedarbejder får, jeg tror, det er 300 kr. om måneden, ud af det, og at det stadig væk er millionæren, der i kroner og øre får den største udbetaling, hvis planen bliver gennemført.
Det behøver jeg ikke engang at bede finansministeren om at bekræfte, for det er fakta.
Så mit spørgsmål er måske nærmere: Kan finansministeren selv huske at have deltaget i en større spinmanøvre end den her helhedsplan?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Jeg troede, det var en dame, der sad her.
Jeg vil bare sige, at det jo ikke er nogen spinmanøvre.
Vi har tilrettelagt vores skattelettelse sådan, at de største lettelser bliver givet i bunden, og den største lettelse giver jo altså kassedamen de her 7 pct. i skattelettelse.
Det er mindre, end topskatteyderen får.
Men det er klart, at procentregning er noget svært noget.
Altså, 1 pct. af en høj indtægt er jo mere end 1 pct. af en lav indtægt.
Derfor synes jeg, at den rigtige måde at måle det på selvfølgelig er ved at se på procenterne.
Pernille Skipper (EL), 2016-09-06:
Så er finansministeren forhåbentlig også rolig igen.
Men det er i virkeligheden en alvorlig sag.
For det kan godt være, at finansministeren er dygtig til procentregning, men fakta er stadig væk, at kassemedarbejderen i kroner og øre altså får markant mindre i hånden, end millionæren gør, og så kan man godt kalde det alt muligt, men det er og bliver en rødvinsreform, særlig når vi så ser på, hvor regningen bliver sendt hen.
For det er jo ikke millionærens børn, der får et problem med at betale regninger, når de skal igennem en uddannelse med en lavere SU, og det er heller ikke dem, der får et problem, når der kommer endnu færre pædagoger i børnehaverne, eller når det bliver endnu dårligere på de offentlige sygehuse, og det er også spin, når finansministeren står og siger, at man vil investere mere i velfærden.
For Finansministeriets egne beregninger viser, at 0,5 pct. slet ikke er nok til at sørge for, at vi ikke vil opleve nedskæringer i fremtiden, for slet ikke tale om den grønne check og alle de andre regninger, der bliver sendt til helt almindelige mennesker.
Så jeg prøver igen: Har vi prøvet en større spinmanøvre end det her?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Jeg vil bare sige til fru Pernille Skipper, at vi i vores forslag, vi har lagt frem, jo både har opgjort det i procenter, og vi har fremlagt de faktiske tal i forhold til, hvad det medfører af skattelettelser i kroner og øre.
Så at tale om en spinmanøvre synes jeg er helt malplaceret.
For vi har jo fremlagt, nøjagtig hvad kendsgerningerne er i den her sag.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Men jeg vil stille finansministeren et spørgsmål.
Finansministeren siger, at han ikke mener, at et offentligt forbrug løser alle problemer i det her samfund, og det er jeg helt enig i.
Det interessante er bare, at regeringen, da man for lidt over et år siden gik til valg, sagde, at der slet ikke var behov for mere offentligt forbrug, for vi havde i forvejen en af verdens dyreste offentlige sektorer, og den skulle ikke være endnu dyrere.
I stedet sagde Venstre: Vi skal bruge de samme penge på at lette skatten i bunden.
Nu vil man i regeringens 2025-plan bruge 22 mia. kr. på at øge det offentlige forbrug og kun 4,5 mia. kr. på at lette skatten i bunden.
Det er jo en voldsom omprioritering af, hvad man synes er vigtigt i det her samfund.
Hvad er forklaringen på det?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Forklaringen er jo, at vi her fremlægger en helhedsplan, hvor vi både skal tage højde for de stigende udgifter, der f.eks. vil være til sundhedsvæsenet – der ved vi jo at der vil være stigende udgifter – og hvor vi samtidig gerne vil støtte væksten og produktiviteten i samfundet ved at lette skatterne og ved at sikre, at det kan betale sig at arbejde.
Men jeg må da erkende, at vi står over for stigende udgifter og et udgiftspres, der gør, at vi må indregne en vækst i det offentlige forbrug.
Nu har vi så fremlagt en helhedsplan, og styrken ved den plan er jo, at vi både kan sikre en vækst i det offentlige forbrug i årene fremover, sikre, at der bliver flere penge til velfærd, sikre, at der bliver flere penge til tryghed, og at vi samtidig kan lette skatten.
For vi er jo nødt til at gå på flere ben i den her indsats.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Liberal Alliance gik til valg på en helhedsplan for, hvad der skulle ske med Danmark frem til 2025.
Jeg kan så forstå, at Venstre gik til valg på noget andet end en helhedsplan, og det er forklaringen på, at man har ændret syn på det her.
Men jeg synes, det er en mærkelig forklaring.
For de forhold, som finansministeren siger gør at man har skiftet mening, kendte man jo også for et år siden.
Vi vidste godt, at der var nogle demografiske udfordringer, og dem havde vi i Liberal Alliance indregnet i vores helhedsplan.
Så derfor undrer det mig, at man kan sige, at det er helt uproblematisk, at man går til valg på, at man vil bruge en masse penge på at lette skatten i bunden, og når man så kommer til magten, vil man slet ikke bruge særlig mange penge på det.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Men det er jo, fordi vi gerne vil løse flere ting på én gang i den her plan.
Det, der er essensen af den plan, vi har fremlagt, er jo, at vi ikke bare koncentrerer os om én ting, men at vi både ser på at lette skatten og vi ser på erhvervslivets omkostninger, vi ser på samspillet mellem pensioner og offentlige ydelser, vi ser på sikkerheden, vi ser på sygehusvæsenet osv.
Det, der er hele essensen i det, vi foretager os her, er jo, at vi nu skruer på en lang række knapper, og nettoresultatet bliver jo, at vi skaffer et økonomisk råderum, som både kan sikre skattelettelser, og som kan sikre, at vi kan imødekomme de krav, der er til et offentligt forbrug.
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Tak til ministeren for talen.
Selv om ministeren siger, at hvis man har fulgt lidt med, kan man se, at der ikke er meget, der samler her, vil jeg da, for at blive ved det spørgsmål, der var fra hr. Benny Engelbrecht, gerne rose ministeren for ikke at lægge sig fuldstændig fast på en model allerede her ved førstebehandlingen.
Det er en opgave, der har ligget der længe.
Så kan ministeren ikke bekræfte, at det er en »skal«-opgave, og er ministeren ikke også enig i, at en bred aftale på boligområdet vil være at foretrække?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Det er regeringens agt at reducere de samlede boligskatter.
Detaljerne vil fremkomme senere, når vi fremlægger vores forslag.
Og når jeg ikke kaster mig ud i at udstikke garantier til højre og venstre, som hr. Benny Engelbrecht kan, skyldes det, at vi nu skal se på det samlede vurderingssystem, og så skal vi jo have en politisk drøftelse af, hvad vi så gør, når vi ser det.
Men jeg vil bare sige, at det for regeringen er et mål, at vi ikke øger ejendomsbeskatningen.
Men jeg føler ikke, at jeg er i en position, hvor jeg bare kan begynde at udstikke garantier efter 2020.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-09-06:
Jeg kan sagtens følge hr. Christian Juhl i, at man kan føle en vis afmagt, fordi man ikke har den lovgivende og udøvende magt på området, som er hjemtaget af Grønlands Selvstyre, men vi lever stadig væk i den samme stat, og vi har et rigsfællesskab, hvor vi forpligter hinanden til at se på de forhold, vi arbejder og lever under.
Jeg synes også, at det mellemfolkelige samarbejde, som Grønland og Danmark har med hinanden, burde styrkes, og at der skal støttes op om det, for at sikre, at der er bedre fondsmidler til at løfte et godt stykke arbejde for at fremme ikke bare børnenes rettigheder, men også kvindernes rettigheder, og antivoldkampagnerne og informationskampagnerne er meget, meget vigtige.
Når det er sagt, synes jeg stadig væk også, at den grønlandske regering og den danske regerings samarbejde på mange områder burde styrkes, således at et kompetenceløft generelt i Grønland kan blive vejen frem til at støtte op om det enorme arbejde, Grønland står over for.
Christian Juhl (EL), 2016-09-06:
Tak for det.
Jeg er enig med ordføreren i, at det ikke kun er regeringens arbejde, men det er selvfølgelig også det grønlandske folk, der skal organisere sig og selv tage ansvar i hver enkelt bygd og sige: Vi står her, og vi vil have, at børnene har det bedre.
Det er klart nok.
Det skal være en vekselvirkning mellem det.
Men jeg vil sige: Hvad med den mulighed for at få nogle flere socialrådgivere?
Jeg har det sådan, at det må være enormt svært at være dansker og skulle være socialrådgiver i en bygd i Grønland, for man skal forstå kulturen.
Hvordan løser vi den mangel på socialrådgivere, der er i Grønland?
Aleqa Hammond (UFG), 2016-09-06:
Det er et svært område, for vi står og mangler ikke bare socialrådgivere, men vi mangler også socialpædagoger, skolelærere og mange andre fra faggrupper, som er meget vigtige for børneområdet.
Men når det er sagt, synes jeg faktisk også, at der, når det drejer sig om de uddannelsesmuligheder, Grønland tilbyder på de fagområder, er stor tilslutning fra de unge til at tage en uddannelse.
Når det er sagt, er det langtfra godt nok.
Vi har lang vej endnu, og derfor synes jeg, at det er utrolig vigtigt, at vi tager alle initiativer i brug og tænker i nye baner, i forhold til hvordan vi kan kreere en bedre dynamik med de få midler, vi har i Grønland.
Men et samarbejde er helt bestemt nødvendigt alle steder.
Christian Juhl (EL), 2016-09-06:
Jamen tak til ordføreren for beretningen.
Jeg synes, at man nu kan skimte en lille, positiv ting i de næste år frem til år 2025, nemlig at vi sparer pengene til Færøerne.
Det er da penge i hånden.
Jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren uddybede det en smule.
Hvis man vil have selvstændighed, skal man vel også have en grundlov, og der har været visse rumlerier mellem bl.a. statsministeren og nogle grønlandske politikere om, hvor langt man må gå.
Hvad er ordførerens syn på den sag?
Magni Arge (T), 2016-09-06:
Og det mener jeg, simpelt hen fordi Færøerne efterhånden har påtaget sig så store forpligtelser på det lovgivningsmæssige område, på det administrative område og på det finansielle område, og vi har jo nogle helt andre forudsætninger for vores velfærd og vores samfund, end hvad man har i Danmark, og det er absolut nødvendigt, at vi får så stor en sammenhængskraft som overhovedet muligt i vores samfund.
Færinger i al almindelighed genkender ikke sig selv i den danske grundlov, men vi har brug for at genkende os selv i en fælles grundlov.
Det betyder nødvendigvis ikke, at det samtidig skal slutte med en løsrivelse, men det kan sagtens være noget, som kan pågå parallelt, så man stadig væk har en dansk grundlov og en færøsk grundlov.
Nu ligger det ikke hos mig at styre den proces som medlem af Folketinget som sådan.
Det pågår faktisk i det færøske landsstyre, og så kommer det i det færøske Lagting, hvor det så vil blive sendt til folkeafstemning.
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
Tak til finansministeren for talen.
Den var lang som altid.
Jeg vil i virkeligheden bare bede ministeren om at komme ind på en enkelt lille ting, som ministeren ikke var så klart inde på i sin tale, nemlig om ministeren vil bekræfte, at der i 2025-planen ikke er afsat midler til at videreføre boligskattestoppet efter 2020.
Kan ministeren også bekræfte, at regeringen planlægger at ophæve boligskattestoppet efter 2020?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-09-06:
Vi ønsker derfor at fastholde boligskattestoppet på boliger uændret frem til 2020, og det har jeg indtryk af at der er en bred enighed om her i salen.
Et nyt boligbeskatningssystem vil således først indføres fra 2021, og det skaber ro om boligskatterne.
For regeringen er det vigtigt, at vi udformer det nye boligbeskatningssystem, så de nye ejendomsvurderinger i 2019 ikke medfører øgede indtægter til staten fra boligskatter.
Regeringen har derfor afsat en reserve på 24 mia. kr. frem til 2025.
Heraf forventes de ca. 7 mia. kr. at gå til boligejere, der historisk har betalt for meget i ejendomsskat, og de resterende ca. 17 mia. kr. er afsat til at sikre tryghed for boligejerne ved overgangen til de nye ejendomsvurderinger.
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
Tak til finansministeren, men det var så ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, om man har tænkt sig at afskaffe boligskattestoppet efter 2020, og det fik vi så en lang forklaring rundt om uden at få et svar.
Nu er det så heldigt, at finansministeren i går svarede Finansudvalget på det samme spørgsmål, så lad mig spørge på en anden måde.
Kan ministeren bekræfte svaret på finansudvalgsspørgsmål 423, alm. del, hvori finansminsiteren svarer, at boligskattestoppet ikke forlænges efter 2020?
Christian Juhl (EL), 2016-09-06:
Hvordan vil processen blive tilrettelagt i Færøerne, og hvornår får vi lov til at læse det første udkast til den grundlov?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-09-06:
Det synes jeg er meget dejligt at høre, for det betyder så, at der er muligheder for at finde nogle løsninger, hvor man ikke bare låser sig fast på et enkelt punkt.
Men hvis man får en samlet og ubetvivlelig god aftale set fra Liberal Alliance synspunkt, så er man villig til at slå til.
Det er jeg rigtig glad for at høre.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Ja, vi stemmer altid for alt godt.
Alt, der forbedrer situationen for danskerne, stemmer vi for.
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Det er vi meget enige i, og finansministeren har jo sagt det så tydeligt, nemlig at det skal finansieres krone til krone.
Og så kan man spørge: Hvor skal pengene komme fra?
Det er jo det, der bliver politik.
Hvor skal pengene komme fra?
Der må vi bare sige, at med de udfordringer, der ligger, har der bare ikke stået skattelettelser lige nu på vores liste.
Der har vi ikke set, at det var det, der var det vigtigste.
Der har vi set, at det vigtigste var, at vi kunne finansiere det velfærdssamfund, som vi kender, fremadrettet.
Vi har set, at vi står med en ret stor udfordring i forhold til vores PSO og vores grønne omstilling.
Der skal der faktisk også ret mange penge til.
Hvordan får vi løst det?
Og så står skattelettelser altså noget længere nede på vores liste.
Det er selvfølgelig det, vi går til forhandlingerne med.
Pelle Dragsted (EL), 2016-09-06:
Den skattereform, som regeringen har fremlagt, indebærer jo ikke bare, at folkepensionister, førtidspensionister og arbejdsløse igen bliver snydt for skattelettelser.
Den betyder rent faktisk, at man beder folkepensionisterne, førtidspensionisterne og de ledige om at betale mere i skat for at finansiere skattelettelser til bl.a. mennesker med millionindtægter.
Jeg kan ikke huske, men det kan være, ordføreren kan hjælpe mig, at hr. Lars Løkke Rasmussen under valgkampen turnerede rundt i Danmark og fortalte, at folkepensionister og førtidspensionister skulle betale mere i skat.
Det tror jeg heller ikke ordføreren kan.
Men det er jo Dansk Folkeparti, der bestemmer, om det her skal ske eller ej, om det bliver til noget eller ej.
Så mit spørgsmål er egentlig helt enkelt: Vil Dansk Folkeparti garantere, at I ikke lægger stemmer til at tage penge op af lommen på hverken folkepensionister, førtidspensionister eller sygdomsramte ledige for at finansiere, at andre mennesker kan få en skattelettelse, herunder altså mennesker med meget høje indkomster?
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Det er godt, det skal vi huske.
Hvad angår skattereformen fra 2012, viderefører man den jo også hen over 2 år, altså frem til 2025, hvor man ikke indtægtsregulerer pensionister og alle andre på overførselsindkomst.
Der er ingen tvivl om, at det stemte Dansk Folkeparti ikke ja til i 2012, for vi syntes, det var en dårlig idé, og vi synes selvfølgelig også, det er en dårlig idé i 2016 – selvfølgelig gør vi det.
Så ligger der også andre ting i det omkring den grønne check.
Der er det også meget vigtigt, hvordan man får skruet PSO'en og andre ting sammen i forhold til den del af det.
Sagt med et smil på læben er der også lidt hokuspokus i det, når man laver de her beregninger på, hvem det så er, der får gevinster, for når landmanden får en lidt lavere elregning, kan han producere sin mælk lidt billigere, og derfor bliver den lidt billigere ude i køledisken, og derfor kan en på overførselsindkomst købe en lidt billigere liter mælk.
Det kunne også godt være, at landmanden, der har haft røde tal på bundlinjen i rigtig mange år, måske gerne vil have lidt sorte tal, hvis nu elprisen faldt.
Så der er rigtig mange ting, der skal spørges ind til i de her forhandlinger.
Pelle Dragsted (EL), 2016-09-06:
Vil Dansk Folkeparti være med til det, eller vil Dansk Folkeparti ikke være med til det?
Når jeg spørger og er lidt bekymret, er det jo, fordi vi ved sidste finanslov så Dansk Folkeparti acceptere voldsomme nedskæringer på pensionisternes boligydelse – nedskæringer, som stadig væk ligger i finansloven i år.
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Jeg vil gerne med det samme rette noget.
Det er faktisk sat ind med en negativ tillægsbevilling.
Det vil sige, at boligydelsen er væk.
Der er ikke noget provenu fra boligydelsen.
Det vil jeg gerne sige.
Der er ingen grund til – og da slet ikke fra Enhedslistens side, som åbenbart også gerne vil være pensionisternes parti – at sige til dem, at de skal være nervøse for det.
Hvis man ser finanslovsforslaget, vil man se, at der er lavet en negativ tillægsbevilling.
Så den diskussion om boligydelsen er der altså ikke.
Skal vi ikke sende det signal til dem derude: Lad nu være med at lytte til de tomme tønder, der buldrer?