runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2022-03-01:
Tusind tak.
Jeg kan sådan set tilslutte mig stort set alt det, der er blevet sagt fra ordføreren for Dansk Folkepartis side.
I årtier har Danmark og danskerne lidt under politikernes forfejlede udlændingepolitik, og det har jo gjort, at alt for mange mennesker, hovedsagelig fra de muslimske lande, er kommet hertil.
Det gælder også mennesker, der ikke deler vores grundlæggende danske værdier som demokrati, frihed og ligestilling mellem kønnene, og imamer, der til bøn i moskéen prædiker død over jøder og billigelse af terror.
Og sådan noget vil vi ikke have i Danmark.
Den er bare ikke længere!
Umiddelbart kan jeg se, at der kun er én person, der er blevet dømt efter loven siden dens indførelse, og derfor kunne vi rigtig godt tænke os, at vi i udvalgsbehandlingen ser på, om loven er restriktiv nok.
Men derudover er der ingen tvivl hos os i Nye Borgerlige om, at er den dømte udlænding, skal vedkommende udvises konsekvent og efter første dom.
Har den dømte fået tildelt dansk statsborgerskab ved lov og idømmes en frihedsstraf, skal statsborgerskabet fratages den dømte, og vedkommende skal udvises – uanset i øvrigt om den pågældende bliver statsløs.
Nick Hækkerup (S), 2022-03-01:
Jeg skal bare nøjes med at takke for de faldne bemærkninger og den brede opbakning til at fjerne den her revisionsbestemmelse.
Dels kan man håbe på, at den virker præventivt, dels har vi den som det sværd, som vi kan bruge, måtte det blive aktuelt.
Mette Thiesen (NB), 2022-03-01:
Tusind tak.
Der er blevet sagt det meste om det her fra talerstolen i dag.
Vi har alle sammen, tror jeg, siddet og fulgt med i Britta Nielsen-sagen og nok også været lidt forundrede over, at man, når hun har svindlet for så mange penge, så ikke kunne, hvad skal man sige, få fat i de penge, som hun havde stående på sin pension.
For jeg tror, at det grundlæggende krænker rigtig manges retsfølelse, at det, hvis man har svindlet og, hvad skal man sige, taget af kassen, som hun har gjort i den her sag, så ikke i en eller anden grad er muligt at få de penge tilbage.
Så derfor støtter vi sådan set det her beslutningsforslag og glæder os både til udvalgsbehandlingen, men også til det arbejde, som jeg kunne forstå på justitsministeren at han vil sætte i gang i den forbindelse.
Nick Hækkerup (S), 2022-03-01:
Tak for ordet.
Det vil jeg benytte til at gøre noget, som sjældent sker her i salen, nemlig på tværs af partiskel at rose forslagsstillerne for et forslag, der er rigtigt set og rammer rigtigt.
Det kan regeringen støtte.
Der kan blive problemer med at nå at implementere forslaget i den her samling, fordi vi jo skal igennem høring og relevant behandling og der faktisk også er nogle tekniske overvejelser, som vi lige skal have afklaret, men min opfordring skal være, at vi gennemfører forslaget, at det får den tid, som der skal til.
Men det er bestemt ikke er noget forsøg på at trække det.
Så ros til en politisk med- og modstander for at have ramt bolden rigtigt.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-03-01:
Det er en vigtig del af vores retsfølelse, at forbrydelser ikke skal kunne betale sig.
Man skal ikke have lov til at kunne beholde tyvekoster, og man skal selvfølgelig heller ikke kunne beholde penge, som man har svindlet sig til.
Men virkeligheden er sjældent så enkelt.
Her er så opstået et spørgsmål om indeståender på pensionskonti.
Vi har ganske rigtigt regler om beslaglæggelse og konfiskation, men vi har også regler, som giver en skylder nogle rettigheder i forbindelse med kreditorforfølgning, og de regler gælder også for kreditorer, der er forurettede i en straffesag.
De regler giver beskyttelse i forhold til pensionsopsparinger, og det gør jo, at de midler, som står der, er fredet for en kreditor, også selv om kreditorerne er blevet udsat for svindel af pensionsindehaveren.
Det giver jo reelt en person, som er dømt for økonomisk kriminalitet, mulighed for at bringe midler i sikkerhed på en pensionskonto.
Det er ikke rimeligt; det er vi enige med forslagsstillerne i at vi skal gøre noget ved.
Derfor kan vi stemme for beslutningsforslaget.
Vi er dog ikke så overraskende enige med justitsministeren i, at vi bliver nødt til at have en grundig undersøgelse af de komplicerede regelsæt og deres samspil, før vi kaster os ud i at lave nye regler.
Det er derfor godt, at justitsministeren vil gå videre med sagen, så vi får set på, hvordan vi bedst gennemfører de ændringer, som dette gode beslutningsforslag lægger op til.
Tak for ordet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-03-01:
Tak for det.
Jeg vil også gerne sige tak til Venstre for at have fremsat det her forslag, som jo må siges at have stor aktualitet, efter at Højesteret forleden satte et endeligt punktum i sagen om Britta Nielsens omfattende svindel mod sin mangeårige af arbejdsplads i Socialstyrelsen.
Svindelen foregik jo igennem 25 år, hvor Britta Nielsen løbende overførte styrelsens penge til sig selv.
Faktisk blev hun dømt for at have foretaget næsten 300 overførsler til sig selv, og det er jo penge, som skulle være gået til vores mest udsatte borgere.
Byretten er tidligere kommet frem til, SØIK godt kunne gå efter pengene på Britta Nielsens to private pensionsopsparinger i Nordea, men den afgørelse har Højesteret altså omgjort, så Britta Nielsen får lov til at beholde sin pension, selv om hun har svindlet for mere end 100 mio. kr.
Forslagsstillerne ønsker, at lovgivningen ændres, så en kreditor fremover kan gå efter indeståender på pensionskonti i det omfang, det skyldige beløb stammer fra berigelseskriminalitet.
I SF er vi enige i, at det er uholdbart, at private pensionskonti kan ende med at være sikker havn for personer, som har begået omfattende og grov økonomisk kriminalitet gennem mange år.
Derfor støtter vi også ambitionen i forslaget her.
Vi vil bare være helt sikre på, at vi ikke kommer ud i situationer, hvor en person har begået noget helt bagatelagtigt, som kan betyde, at man så bliver udsat for et meget stort indgreb efterfølgende.
Derfor synes vi også, det giver mening at få sat et arbejde i gang, som kigger nærmere på, hvordan sådan en ordning kan se ud.
Tak for ordet.
Samira Nawa (RV), 2022-03-01:
Tak, og jeg gjorde, som formanden opfordrede til.
Vi forstår sådan set godt i Radikale Venstre, at det strider imod retsfølelsen, at pensionen kan være et sted, hvor man får sikret sine midler.
Men ligesom SF's ordfører også lige nævnte de har, har vi nogle bekymringer, som vi også gerne så afdækket i et arbejde, som regeringen så sætter i gang.
Så det kigger vi på med stor interesse, og vi tager stilling til det på baggrund af det.
Britt Bager (KF), 2022-03-01:
Tak for det, og tak til Preben Bang Henriksen m.v. for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Det skal selvfølgelig ikke være sådan i Danmark, at man kan begå berigelseskriminalitet og efterfølgende gemme pengene i en pensionsopsparing.
Det må selvfølgelig være sådan, at man som kreditor kan foretage udlæg i den opsparing, og derfor støtter vi i Det Konservative Folkeparti det her forslag.
Peter Skaarup (DF), 2022-03-01:
Tak for det, og tak til Venstre for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Det er et forslag, vi selvfølgelig støtter i Dansk Folkeparti, for selvfølgelig skal man ikke kunne have midler det ene og det andet sted, som stammer fra kriminalitet, og som ingen kan gøre krav på, selv om man udmærket godt ved, at der er begået svindel af den pågældende.
Eksemplet er jo blevet nævnt: den svindeldømte Britta Nielsen, som af Højesteret fik lov til at beholde sin pension.
Det strider jo egentlig imod enhver form for rimelighed og retsfølelse, og derfor synes jeg, det er godt, at sagen bliver nævnt her i dag, og at forslaget er kommet frem.
Så er man skyldner, ja, så må samfundet selvfølgelig kunne gøre udlæg i de midler, man har, og det, uanset hvor man har dem stående.
Så vi så egentlig gerne, at forslaget måske ikke kun skulle handle om midler, der stammer fra kriminalitet, men generelt, at har man midler nogen steder, skal man selvfølgelig modsvare det, man skylder til andre.
Det må egentlig være ret og rimeligt.
Nu omhandler forslaget kun midler, der er opnået i forbindelse med kriminalitet, og så er det sådan, det er, og så kan vi selvfølgelig godt støtte det her forslag, som vi håber, også med justitsministerens ord her fra start af, kan blive gennemført på den ene eller den anden måde.
Det er selvfølgelig forståeligt, at der kan være detaljer og at der kan være teknik i det, der skal helt på plads, for at det kan komme til at virke fra regeringens side, men jeg er i hvert fald glad for, at der ser ud til at være bred enighed og tilsagn om, at selvfølgelig skal det her forslag gennemføres.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-03-01:
Jeg tror, det er vigtigt, at vi, når vi taler om forældelse i den eller andre sager, så gør det på et generelt niveau, og derfor tror jeg, det er fornuftigt, at vi sikrer, at vi får eksperter ind til at belyse, hvordan vi gør det bedst muligt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-03-01:
Jo, men hele det her spørgsmål bygger jo på en præmis om, at de røde partier vil forhale en eventuel rigsretssag.
Indtil videre har vi jo rigtig god tid.
Vi har ikke nogen brændende platform og behøver ikke at lave bagudrettede regler, hvad man normalt ikke gør.
Jeg har ikke noget ønske om, at den her sag skal trækkes i langdrag, så den ikke kan føre til en eventuel rigsretssag, hvis det er det, der må være konklusionen på Kommissionens beretning, når den kommer.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-03-01:
Vi har den generelle regel om, at der sker forældelse efter 5 år.
Det, vi diskuterer her, er, om skal ændres til noget mere, fordi vi synes, det er problematisk, hvis man hen over et par valgperioder kan udskyde noget, som gør, at tingene bliver forældede, så der aldrig bliver en rigsretssag.
Så er spørgsmålet bare, om SF vil støtte, at det heller ikke teoretisk kan ske i minksagen, fordi det simpelt hen er for vigtigt, at den sag også bliver undersøgt af Rigsretten, hvis kritikken er alvorlig.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-03-01:
Det tror jeg ikke at vi kommer til at deltage i, medmindre vurderingen er, at det er fuldstændig uproblematisk.
Jeg tænker, det er et brud med den måde, man normalt går til det her på.
Og nu vil jeg bare minde om, at det altså ikke er SF, der har blokeret for, at en Instrukskommission kunne blive nedsat og det kunne blive undersøgt.
Vi kommer heller ikke til at blokere for, at det her får sit eget forløb, når vi kender udfaldet af det.
Det tror jeg er den store forskel.
Rosa Lund (EL), 2022-03-01:
Tak for det.
Vi diskuterede dem faktisk sidste år, også i marts måned.
Og jeg synes vitterlig, at den måde, loven er bygget op på, er et problem, nemlig at hvis det samme flertal genvinder magten, kan man blokere for en undersøgelse, og man kan blokere for en eventuel rigsretssag, men vigtigere er det nok, at man kan blokere for, at tingene bliver undersøgt til bunds.
Og endnu vigtigere er det, at man kan blokere for, at en minister, uanset hvad for en post den minister har, kan blive stillet til ansvar.
Derfor er jeg også glad for, at der i marts sidste år var flertal for at se på de her regler, og jeg har personligt en stor frustration over, at man ikke fra Justitsministeriets eller justitsministerens side rykkede på det beslutningsforslag med det samme.
Det har man så ikke gjort, men det, der så sker nu på baggrund af det her beslutningsforslag, er, som jeg forstår det på ministeren og på Socialdemokraternes ordfører, at lovforslaget kommer i næste samling, og det ser vi meget frem til i Enhedslisten.
Jeg synes, at vi er nødt til at se på de her forældelsesfrister, og jeg synes, at det er rigtig dejligt, at der er så mange partier, som er optaget af det her med at kunne stille ministre til ansvar.
Når det er sagt, er vi i Enhedslisten ikke tilhængere af, at man laver særlovgivning.
Vi er heller ikke tilhængere af, at man laver lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Og det her er jo et forsøg på at lave en særlov, og det er vi i Enhedslisten ikke enige i at man skal gøre i igangværende sager, hverken i forbindelse med ministeransvarlighedsloven eller alle mulige andre love for den sags skyld.
Det er et godt princip – og det er et godt retssikkerhedsmæssigt princip – at vi ikke laver lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Derfor kan Enhedslisten ikke støtte B-forslaget, som det ligger, men vi vil rigtig gerne være med til at lave en beretning ud fra de ting og de bekymringer, som er blevet rejst i forbindelse med forslaget her.
Og jeg vil sige meget klart herfra, at det er en forudsætning for, at Enhedslisten kan være med i sådan en beretning, at Justitsministeriet garanterer, at de nu rykker på de her ting.
Det kan ikke bare ligge i en syltekrukke et helt år igen – det duer simpelt hen ikke.
For jeg forstår sådan set udmærket godt bekymringen fra jer, der har fremsat forslaget, og fra de andre ordførere i salen her, for, hvad det her betyder, for vi har jo, som andre ordførere også har været inde på, set det før.
Det var tilfældet med tidligere udlændingeminister fru Inger Støjberg – der var jo et politisk flertal, som forsøgte at dække over den udlændingeministers brud på ministeransvarlighedsloven – og det er jo det, vi gerne vil undgå sker igen.
Så jeg forstår fuldt ud bekymringen, men jeg mener ikke, at særlovgivning er løsningen.
Mai Mercado (KF), 2022-03-01:
Tak, formand, og tak til Dansk Folkeparti for at have fremsat nærværende beslutningsforslag.
Det er sådan set et klogt lovforslag, som er på vej, al den stund at vi lige nu har en granskningskommission, der er i gang.
Den problemstilling, som den undersøger, er sådan set velvalgt for den type af kommissionsundersøgelse, nemlig en granskningskommission.
Der er tale om en relativt afgrænset, snæver problemstilling, som udspiller sig over en relativt afgrænset periode.
Den undersøgelse kommer så til at være færdig her til sommer.
Men der kan jo godt være andre sager, som egentlig kunne kræve, eller hvor det kunne være formålstjenligt, at man faktisk kunne dykke længere ned.
Man kunne have en kommissionsundersøgelse, som gik over et længere forløb – 1 år, 2 år, måske endda 3 år – og hvor man af frygt for, at forældelsesfristen altså ville blive overskredet, ville undlade at vælge den rette kommissionsundersøgelse til den type problemstilling.
Derfor er det også godt, at der er annonceret sådan et lovforslag.
Derfor er det også et godt forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, og tak for det.
Det støtter vi gerne.
Og jeg er for så vidt enig i det principielle, som Enhedslisten også rejste, nemlig at det er lidt af en uskik at træffe beslutninger om sådan et beslutningsforslag.
Men når vi på den anden side vælger at støtte det, er det, fordi hensynet til, at vi kommer til bunds i den her sag, for os bare vejer tungere.
Og tak for det.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-03-01:
Tak for det.
Jeg tror ikke, det kan være anderledes, end at det i sager, hvor man fører en rigsretssag imod en minister for ikke at have administreret efter loven, må være Folketinget, der igangsætter sådan en sag, for alternativet ville jo være, at det var en domstol, som ultimativt set er underlagt Justitsministeriet i en eller anden form, og vi kan ikke have, at justitsministeren har ret til at forfølge politiske modstandere.
Derfor er det Folketinget, der gør det her.
Det giver så det dilemma, at hvis et folketingsflertal vil holde hånden over en minister, som måtte have begået noget ulovligt, kan det lade sig gøre, og hvis dette folketingsflertal valg efter valg bliver ved med at vinde magten i Folketinget, kan noget, der er en potentiel ulovlighed, ikke blive undersøgt ved en domstol, fordi dette flertal ikke vil lade sin minister undersøge.
Der spiller den forældelsesfrist ind, som gælder i lovgivningen, at efter 5 år kan det slet ikke lade sig gøre.
Det sikrer, at man på skift – altså hen over et folketingsvalg – kan igangsætte ting, men det sikrer jo ikke, at man kan igangsætte ting, hvis det er det samme flertal, der får magten igen ved folketingsvalget.
Derfor er der det her arbejde i gang, som regeringen bliver ved med at udskyde, med at få ændret forældelsesfristen, og vi hører her i dag, at både regeringen og regeringens støtteparti, SF, ikke ønsker, at det, når man ændrer forældelsesfristen, skal have tilbagevirkende kraft.
Beslutningsforslaget her tager hånd om det, så der ikke skal være sådan en forældelsesfrist konkret i minksagen, i erkendelse af at det er en meget væsentlig sag, en meget omfattende sag og en ret uhørt sag i dansk lovgivning og dansk politik.
Det bliver vi nødt til at støtte, for vi er nervøse for, at den her meget ekstraordinære minksag vil blive ramt af en forældelsesfrist, hvis det ikke lykkes for de blå partier at vinde næste folketingsvalg.
Det kan man jo ikke vide med hundrede procents sikkerhed at vi gør.
Derfor vil vi gerne allerede nu sikre, at der ikke kan blive en forældelse i minksagen, ved at stemme det her beslutningsforslag igennem.
Derfor stemmer vi for beslutningsforslaget.
Rasmus Prehn (S), 2022-03-01:
Igen vil jeg sige tak til ordførerne for indlæggene og for opbakningen til det her forslag.
Som ordførerne har været inde på, er lovforslaget teknisk stof.
Det vigtigste formål med lovforslaget er at få implementeret Danmarks undtagelse fra EU's nitratdirektiv korrekt.
Det er den undtagelse, som vi har haft siden 2002, og som kaldes kvægundtagelsen.
Mit ministerium er blevet opmærksom på, at den måde, vi sanktionerer overtrædelser af denne undtagelse på, ikke er i overensstemmelse med EU-retten, og det skal vi selvfølgelig have på plads.
Det er en smule teknisk, men det drejer sig om, at sanktioner for en overtrædelse skal betyde, at en landbruger ikke kan få lov til at bruge undtagelsen i det følgende år.
Det med det følgende år er centralt her, for som de danske regler er nu, fratages landmænd muligheden for at bruge undtagelsen i samme år som overtrædelsen.
Det får vi med det nye lovforslag rettet op på; det betyder, at vi kan udstede en bekendtgørelsesændring, der træder i kraft den 1. august 2022.
Det er altså hovedbegrundelsen for lovforslaget.
Lovforslaget indeholder også en række andre tekniske ændringer af den nuværende regulering, når det gælder anvendelse af organisk gødning, og de vil overordnet set være til gavn for miljø og for erhverv, så det vil jeg ikke gå mere i dybden med her.
Med disse ord vil jeg se frem til, håber jeg, en positiv og konstruktiv udvalgsbehandling af det her lovforslag, og jeg vil endnu en gang takke for debatten.
Peter Seier Christensen (NB), 2022-03-01:
Jeg mener, at en forældelsesfrist på 5 år er for kort, fordi et politisk flertal kan forhale igangsættelsen af undersøgelser af disse sager.
De politiske intentioner og det politiske ønske, der ligger bag beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti, deler Nye Borgerlige til fulde.
Det er ikke rimeligt, at der gælder en forældelsesfrist, der gør, at man kan komme uden om sit ansvar, også selv om man er objekt for at blive undersøgt i en undersøgelseskommission – og slet ikke i minksagen, som er blandt de største politiske skandaler i nyere tid.
Nye Borgerlige mener dog, at beslutningsforslagets omfang bør ændres, således at også fremtidige sager er omfattet.
Det er således Nye Borgerliges holdning, at der ikke bør indtræde forældelse i forhold til at pålægge ministre og embedsmænd retsligt ansvar i forhold, der undersøges efter lov om undersøgelseskommissioner og granskningskommissioner, eller i forhold, der er genstand for en advokatundersøgelse med offentligt ophav.
Vi stiller derfor et ændringsforslag om, at beslutningsforslaget ikke skal være begrænset til minksagen.
Nye Borgerlige kan støtte beslutningsforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-03-01:
Vi behøver ikke at slås om, om det blå flertal i valgperioden 2015-2019 gjorde noget forkert ved ikke at gå ind i en undersøgelse af det, der blev til Instrukskommissionen senere hen og rigsretssagen mod fru Inger Støjberg.
Det gjorde de blå partier – de gjorde noget forkert.
Hvis nu der kommer en hård kritik af statsministeren eller andre ministre ud af Minkkommissionens undersøgelse, kan man jo risikere, at der er et rødt flertal, som siger: Nja, men det er jo landets statsminister osv., og det var måske slet ikke er hendes skyld, og måske var det Mogens Jensen, der planlagde det hele på de der Koordinationsudvalgsmøder.
Så ville det da være ærgerligt, at der så ikke kunne føres en rigsretssag på det i en valgperiode derefter, hvis nu de røde vinder næste valg igen, fordi der var tale om forældelse.
Ville det ikke?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-03-01:
Det kan da godt være, at ordføreren kommer i tvivl.
Jeg husker også, at det var ordførerens parti, som var klar til at stemme for en rigsretssag, uden at forløbet var færdigt.
Og det synes jeg kunne være ret problematisk i et demokrati.
Det svarer til, at man skipper efterforskningen fuldstændig hos politiet i alle mulige andre sager; det er der jo heller ikke nogen der kan forestille sig.
Jeg tror bare, at ordføreren må tage mit ord for, at vi selvfølgelig kommer til at forfølge den her sag, hvis der er noget i den, og det er jo fuldstændig uafhængigt af, hvem der vinder et valg.
Jeg kan være mere i tvivl om, hvordan det forholder sig på den borgerlige side; jeg synes i hvert fald, at vi har set et kedeligt forløb op til Instrukskommissionen.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-01:
Nu har vi jo altså folkestyre og ikke ekspertstyre i det her land, og hvis ikke hr. Christian Rabjerg Madsen husker det, så er han altså en af dem, folket har peget på, og derfor er det mere interessant at høre, hvad han mener, end hvad en eller anden ekspert mener.
Mener hr. Christian Rabjerg Madsen, at vi skal suspendere forældelsesfristerne, eller finder han, at det vil være i orden, at statsministeren eventuelt inden den 1. juni udskriver et folketingsvalg, får et rødt flertal i ryggen og således kan undgå at blive stillet for en rigsret, fordi hun selvfølgelig kan dele nogle lunser og nogle ben ud til sine parlamentariske støttepartier, sådan at de nok hjælper hende igennem tingene?
Mener hr. Christian Rabjerg Madsen, at det vil være en rimelig måde at forvalte tingene på?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-03-01:
Jeg mener, at det forslag, vi behandler i dag, på en seriøsitetsskala befinder sig lige omkring det niveau, som det forslag havde, hvor en samlet blå blok uden i øvrigt nogen form for undersøgelse vedtog, at statsministeren skulle for en rigsret.
Det her forslag er ikke seriøst, og derfor bakker vi ikke op om forslaget.
Thomas Danielsen (V), 2022-03-01:
Tak for det, formand, og tak til Dansk Folkeparti for at løfte den her debat, som vi er meget positive over for.
Det er en naturlighed for os, at man selvfølgelig ikke skal lade sager, der undersøges, forældes.
Vi mener helt generelt, at man bør se på forældelsesfristerne, og derfor mener vi det også i det her konkrete tilfælde.
Når en hvilken som helst sag granskes, bør man selvfølgelig kunne sætte en frist på pause, sådan at man ikke kan opnå fordele ved forældelse, hvorfor vi er positive over for at fortsætte de meget åbne drøftelser, der er lagt op til i beslutningsforslaget, om, hvordan vi kan opnå resultater af det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-03-01:
I foråret 2021 blev Minkkommissionen nedsat, og kommissionen er nu i fuld gang med at afdække forholdene og forløbet i sagen.
I mellemtiden er vi i Granskningsudvalget blevet enige om også at undersøge forholdene vedrørende politiets såkaldte actioncards.
Dansk Folkeparti ønsker med beslutningsforslaget her, at Folketinget pålægger regeringen at sikre, at der ikke indtræder forældelse for ministre eller embedsmænds retlige ansvar vedrørende de forhold, der undersøges i minksagen.
Minkkommissionen er nemlig blevet anmodet om at afslutte sin undersøgelse inden for et år, og dvs. inden udgangen af april i år – jeg tror, det er rettet til juni.
Så har vi jo altså også drøftet den her sag tidligere, og det er allerede sådan, at vi egentlig er enige om, at vi skal sætte et stykke arbejde i gang om de her forældelsesfrister, og derfor er det altså vanskeligt at se, hvad mere det her forslag skulle bidrage med.