runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-05-16:
Jeg følte mig bare lige kaldet til at komme med en kommentar, for jeg følte lidt, at det med at bagatellisere skolevægring, og at man har givet op på så utrolig mange unge mennesker, der går på førtidspension, var en stikpille til mig.
Det bagatelliserer jeg bestemt ikke!
Det var Liberal Alliance, der fik lavet undersøgelsen af skolevægring, og at der nu kommer en national definition af det, det var os, der fik lavet forsøget med online-skoler også, og så er vi allerede klar til at gå i gang med at lave om på de her trivselsmålinger i skolen, men regeringen ville vente til, at kommissionen først kom med sine anbefalinger.
Var den stikpille til mig?
Jeg bagatelliserer bestemt ikke det her!
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-05-16:
Jamen der er visse ting, som jeg mener kalder på lovgivning, f.eks. det, der bliver kaldt for kollektive handlingsproblemer, altså hvor jeg som forælder til et barn, der snart begynder i skole, ikke bare kan sige, at jeg gerne vil vente med, at mit barn får et smartphone, til et eller andet tidspunkt, eller at mit barn ikke skal sidde med sin smartphone i klassen.
For hvis alle min søns klassekammerater har en smartphone, kommer han til at blive ekskluderet fra det fællesskab.
Så giver det mening at sige, at vi indfører et udgangspunkt i loven.
Vi bevarer frisættelsen ved at sige, at skolebestyrelserne så kan vælge en anden politik.
Så det er stadig væk en frisættelse.
Karina Adsbøl (DD), 2025-05-16:
Jamen det er ikke, fordi jeg ikke synes, at man skal have fokus på mindre skærm og mere tid til andet, men jeg synes bare, det måske er lidt dobbeltmoralsk, når man siger, at man vil have frisættelsen, men samtidig vil lovgive om det.
For størstedelen af skolerne har jo indført regler og en politik på det her område.
Så det virker bare, som om det sådan står lidt i modsætning til hinanden.
Det er egentlig derfor, jeg synes, det er lidt interessant at spørge ind til Moderaternes holdning, altså at man simpelt hen ønsker lovgivning og ikke mener, at de ude lokalt kan håndtere det.
Så tak for den opklaring.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-05-16:
I Moderaterne går vi i høj grad ind for at frisætte vores folkeskoler, og derfor synes jeg, at en god model vil være, at vi indfører et udgangspunkt i loven om, at vores folkeskoler skal være mobilfri, men med mulighed for, at vores skolebestyrelser, hvis der er et flertal, kan vedtage en anden mobilpolitik.
Det er jo en balancegang mellem at sige, at der skal være et udgangspunkt, som alle kan følge, og at man så også kan lave nogle nuanceringer, hvis man, som ordføreren nævner, gerne vil noget særligt i forhold til det digitale.
Jeg synes så godt nok, det er et problem at tale om læringsmiljø der, for det er jo ikke sådan, at vi vil fjerne alle skærme.
Det handler jo om de private skærme, altså mobiltelefonen, som er forbundet med underholdning og spil og den slags, og som netop gør, at elevernes opmærksomhed er et helt andet sted end på undervisningen, hvorved de her 50 mia. kr., vi bruger, kan være helt spildt.
Karina Adsbøl (DD), 2025-05-16:
Jeg har ikke indtryk af, at der er nogen, der bagatelliserer den udfordring, der er på det her område.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren om det, han siger om skærmene.
Der har jo været en kæmpe diskussion herinde om mere selvbestemmelse ude på skolerne og ude i kommunerne, altså hele frisættelsesdagsordenen, så kommer der et lovforslag herinde om det?
Vil man simpelt hen lave det forbud, eller vil man stadig væk lade det være op til de enkelte skoler at vurdere, hvornår der er brug for skærme i læringsmiljøet?
For det virker sådan set lidt mærkeligt, at når det er noget, man virkelig synes man skal lave noget ved, vil man gerne lave lovgivning, men ellers er det hele frisættelsen, det handler om, fordi det er dem derude, der bedst kan beslutte det.
Så hvad er det egentlig, man mener fra Moderaternes side?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-05-16:
Jeg synes, at Trivselskommissionens anbefalinger kom lidt forkert i gang, ved at det handlede om, om det er en krise, eller om det ikke er en krise.
Det var sådan en antagelse om, at hvis ikke det er 80+ pct., der mistrives, er det ikke en krise.
Jeg synes, det er helt forkert udelukkende at kigge på andelen, der mistrives.
Jeg synes da, det er vigtigt at kigge på f.eks. stigningstakten, altså hvor hurtigt det går.
Man kan jo se, at det er gået virkelig stærkt de sidste 10 år med, hvor mange flere der mistrives, hvor mange flere der får psykiatriske diagnoser.
Så er det jo bare, som jeg nævner i min tale, at vi kan fremskrive den udvikling, og så har vi altså en krise, hvis ikke vi sætter ind.
Så jeg er meget enig med ordføreren i, at det er en krise, fordi det går så stærkt.
Theresa Berg Andersen (SF), 2025-05-16:
Tak for det.
Jeg har lyst til at sige tak for en virkelig god tale.
3.200 elever har ikke været i skole i mere end 100 dage det sidste skoleår.
2,2 mia. kr. er der brugt ude i vores kommuner på tabt arbejdsfortjeneste.
Så fortæl lige de forældre, at der ikke er tale om en mistrivselskrise!
Så det skal ordføreren have tusind tak for.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-05-16:
Men ordføreren nævner jo selv et eksempel på, at jeg har nævnt, at det ikke bare er sprogligt skabt, men at det også er de sociale medier.
Det er et sted, hvor man godt kan tage fat, og hvor vi også går ind for at man tager fat – godt nok på EU-niveau.
Men jeg har ikke påstået, at det bare er sprogligt skabt.
Liberal Alliance tager den seriøst med de trivselsudfordringer, der er, men vi bliver også bare nødt til at sige, at det heldigvis er flertallet af de danske børn, der trives.
Og vi skal ikke skubbe på med det her med, at man kun kan gøre noget politisk, hvis man kalder det for en krise, for man udvander simpelt hen fænomenet.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-05-16:
Nej, stikpillen var ikke alene til ordføreren.
Jeg mener dog, at Liberal Alliance, som jeg også nævnte tidligere, generelt har underdrevet vigtigheden af, at vi politisk sætter ind over for mistrivselskrisen, bl.a. ved at sige, at krisen er afblæst, som Liberal Alliance har sagt flere gange.
Derudover er det et mere bredt fænomen, at der er mange, der bagatelliserer det.
Det handler bl.a. om den bog, der hedder »Trivsel og mistrivsel« af Lars Qvortrup og Karen Wistoft, der har været ude i debatten og sige, at der reelt set ikke er noget trivselsproblem.
Så nej, jeg har naturligvis ikke på noget tidspunkt sagt, at Liberal Alliance eller ordføreren ikke mener, at skolevægring er et alvorligt problem, men jeg mener, at der er en tendens til at underdrive selve problemerne med mistrivsel, og det at sige, at det i høj grad er sprogligt skabt, synes jeg i virkeligheden også taler for det.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-05-16:
Det er rigtigt, at jeg har sagt, at jeg synes, at sproget er altafgørende.
Men jeg vil sige, at vi bare ser forskelligt på det.
Jeg behøver ikke at kalde noget for en krise, for at man kan handle politisk på det, og jeg synes, at det er en fejl, og jeg synes, at vi er så gode herinde til at udvande begreberne, for vi kaster om os med kraftfulde udtryk, for at vi åbenbart skal kunne gøre noget ved det og virke mere handlekraftige.
Jeg synes ikke, at der er en mistrivselskrise, det er rigtigt, men det gør ikke, at jeg ikke vil handle på de unge menneskers vegne, de unge mennesker, der har det svært.
For der er et mindretal, der har det for svært, og som mistrives.
Sara Emil Baaring (S), 2025-05-16:
Tak for ordet.
Jeg tillader mig simpelt hen at tage ordet som både privatist, men også som Socialdemokratiets børne- og skoleordfører.
Mange af Trivselskommissionens anbefalinger peger jo direkte ind i vores politiske hjertekammer.
Har vi skabt alt for mange firkanter, som vores cirkler, trekanter og stjerner ikke passer ned i?
Det mener vi faktisk i Socialdemokratiet.
Derfor glæder vi os over de ændringer, som folkeskolen står over for.
Det er ændringer, som mange børn allerede mærker, når skoletaskerne bliver båret tilbage i klasselokalerne her efter sommerferien.
Vi får flere valgfag i udskolingen, så vores ældste elever oplever mere motivation og medbestemmelse, vi får en ny juniormesterlæreordning for dem, som lærer bedst med hænderne, og så får vi kortere skoledage med mere tid og nærvær.
Er det så hele svaret på den alvorlige udfordring, som Trivselskommissionen peger på?
Nej, det er det selvfølgelig ikke.
Derfor er det også vigtigt, at vi har den her debat i dag – og tak til SF for det – og at vi tager børnenes trivsel alvorligt.
I Socialdemokratiet er vi klar til at se på de næste skridt.
Der er mange stærke forslag i kommissionens arbejde, som vi skal dykke ned i.
Jeg vil i dag tillade mig at afslutte med en hjertesag, de nationale trivselsmålinger.
Hvert år beder vi tusindvis af børn om at sætte krydser i spørgeskemaer om deres trivsel i skolen.
Resultaterne bruges flittigt i rapporter, i forvaltninger og her i Folketingssalen som en slags temperaturmåling på folkeskolen.
Men som tidligere lærer og som politiker med ansvar for de børn, der udfylder skemaerne, må jeg ærligt sige: De nationale trivselsmålinger rammer ofte ved siden af.
Det betyder ikke, at vi skal stoppe med at måle trivsel, tværtimod, men vi skal gøre det med en større respekt for børnenes virkelighed.
Trivsel kan ikke reduceres til et spørgeskema en gang om året.
Jeg har selv stået med den her trivselsmåling i hånden og forsøgt at forstå mine elevers svar.
Et andet barn var i dyb mistrivsel, men klikkede sig mekanisk igennem uden at afsløre noget som helst.
Især for de yngste elever er spørgsmålene abstrakte og svære.
Hvad betyder det at føle sig anerkendt?
Hvad vil medbestemmelse sige?
Mange børn svarer, hvordan de har det lige nu, og ikke, hvordan de grundlæggende har det i skolen.
Fordi besvarelserne er anonyme, mister vi muligheden for at gribe ind, hvor behovet er størst.
Det efterlader lærerne med hænderne bundet og hovedet fyldt med statistik, som man ikke kan bruge til noget som helst.
Hvad sker der, når et barn bliver bedt om at svare på, om det føler sig udenfor eller er bange for at blive grinet af?
Derfor er det helt rigtigt, at kommissionen nu foreslår en grundlæggende revision af målingerne.
Det er på høje tid.
I Socialdemokratiet mener vi, at skolen skal være et trygt og inkluderende fællesskab for alle børn, og det forpligter.
Hvis vi virkelig vil tage børns trivsel alvorligt, må vi også tage vores metoder op til revision.
Alt for længe har vi siddet og stillet de forkerte spørgsmål og givet konkluderende svar, som hverken lærere, elever eller forældre havde tillid til.
Tak for ordet.
Christina Olumeko (ALT), 2025-05-16:
Jo, det er helt bestemt vigtigt, at der er arbejdskraft i samfundet.
Jeg håber ikke, at ordføreren læser mit indlæg, som om vi ikke skal have arbejdskraft i samfundet.
Men Alternativets analyse er, at vi alt for længe har fokuseret på arbejdsudbud som målet for dansk politik.
Vi har jo set partilederdebatter, hvor partilederne dyster om, hvem der kan få flest mulige ud i arbejde og i længere tid, altså for, at arbejdsudbuddet skulle op.
Og der tror jeg, at man fra Folketingets side og fra skiftende regeringers side har glemt, hvad konsekvenserne af de arbejdsudbudsreformer er, bl.a. i forhold til uddannelsessystemet.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-05-16:
Jeg er meget enig i, at det er vigtigt, at vi generelt har en større rummelighed i vores samfund, men jeg synes også, det er vigtigt at sige, at det lettilgængelige tilbud, lavtærskeltilbuddet, jo også i høj grad er forebyggende, fordi man netop kan få hjælp, inden det bliver en egentlig psykiatrisk diagnose.
Nu, når jeg har rejst mig, kunne det måske være interessant også bare lige at give lidt modspil til det, som ordførerens parti og ordføreren selv ofte nævner, med, at der er for meget fokus på, at vi skal arbejde, og at vi mere skulle kigge på betingelserne for trivsel.
Men er det ikke ret vigtigt, at vi har nok lærere, pædagoger, læger osv.?
Det er jo trods alt ret vigtigt for ens trivsel, at der er en vis arbejdskraft i samfundet.
Christina Olumeko (ALT), 2025-05-16:
Tak til ordføreren for et godt spørgsmål.
Det er faktisk helt korrekt, at kommissionen anbefaler at lave en kampagne målrettet lgbt+-børn og -unge, hvad angår lavtærskeltilbuddene.
Og så foreslår man at revidere trivselsmålingerne.
Det, vi i Alternativet savner, er, at vi laver noget forebyggende.
Og jeg synes faktisk for at være ærlig, at det er en rigtig, rigtig svær problemstilling, for meget af det tror jeg ikke har så meget at gøre med lovgivningen herindefra at gøre, men med en generel kultur i Danmark, desværre.
Jeg husker selv fra min egen skoletid, at der blev råbt skældsord efter lgbt+-elever, og det var sjældent, at lærerne sagde noget til det.
Så er der blevet nævnt seksualundervisning af flere andre ordførere, og det er også noget af det, Alternativet arbejder for.
Men jeg tror, at det vigtigste er, at vi sætter os ned med KL, Danske Gymnasier, skoleeleverne, DLF osv. og spørger, hvad der egentlig er brug for, for at lgbt+-elever trives, for det er langt hen ad vejen en implementeringsudfordring.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-05-16:
Tak for en god tale.
Jeg synes da også, det kunne være interessant at høre ordførerens bud på, hvordan vi kan hjælpe målgruppen lgbt+-børn og -unge mere, for det kan jeg forstå er noget, som ordføreren synes er meget vigtigt, og det synes jeg også selv.
For der er ikke nogen tvivl om, at de slår ud i statistikkerne for mistrivsel.
Jeg vil dog lige sige, at kommissionen jo, som ordføreren selv nævner, var opmærksomme på den problemstilling.
Hvis jeg husker det korrekt, anbefalede de jo det lettilgængelige tilbud, og at man skulle informere den her målgruppe mere om, at det lettilgængelige tilbud er en stor hjælp for dem.
Det tror jeg også er vejen frem, for det er jo et sted, hvor man kan komme hen uden nødvendigvis at have en egentlig psykiatrisk diagnose.
Og der er det også vigtigt at sige, at regeringen jo lægger op til at fordoble det lettilgængelige tilbud i forhold til økonomien, vi afsætter til det.
Så det vil jeg gerne lige høre ind til.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-05-16:
Ja, og det er et ret stort mindretal, og det er også et mindretal, der er i stor vækst, og det er jo det, som for mig at se bør afgøre, hvor meget vi prioriterer det.
Så er det jo også det, som vi netop også lige har erklæret enighed om, at sprog betyder noget.
Så hvis vi sprogligt nedtoner det, tror jeg, at det også ryger ned i rangeringen over, hvor villige vi er til at prioritere det politisk, for politik handler om at opliste problemer, efter hvor vigtige vi synes de er at handle på, og der synes jeg, at det er problematisk, hvis man underprioriterer det her problem.
Jeg er enig i, at det ikke er nye toner fra Liberal Alliance at nedtone trivselsproblemet; det har Liberal Alliance ikke mindst gjort i den seneste valgkamp, hvor man brugte anledningen til at sige, at det her var blæst ud af proportioner.
Da Trivselskommissionens anbefalinger kom, bemærkede jeg også, at partiet var ude at sige, at nu kunne vi afblæse trivselskrisen osv.
Det er det, jeg gerne vil advare imod.
Det er det, der risikerer at ske, hvis man siger, at det bare er et sprogligt skabt fænomen.
Jeg mener, at noget af det, ordføreren nævnte om de sociale mediers introduktion, kunne gøre, at der faktisk reelt sker en stigning i mistrivsel.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-05-16:
Altså, jeg mener, at der er en for stor børnegruppe, der mistrives.
Men det er ikke nye toner fra Liberal Alliance, at vi kan ordne alt herinde på Christiansborg for at fjerne de trivselsproblemer, der er.
Det har vi hele tiden sagt.
Det er hverken karakterer eller noget andet, for så var vi klar til at gøre det, hvis det bare var det, der gjorde det.
Det er også derfor, man ser problemstillingen over hele Vesten.
Det er en kulturel ting, og det er på tværs af uddannelsessystemer og alt muligt andet.
Så det er ikke nye toner fra Liberal Alliance.
Vi har hele tiden sagt, at det er forkert, at vi giver de unge mennesker idéen om, at humørlyset hele tiden skal lyse grønt, for det gør det ikke; det har altid været svært at være ung.
Det skal vi huske at minde de unge mennesker om en gang imellem.
Så det er ikke nye toner.
Matilde Powers (S), 2025-05-16:
Sådan som jeg er oplyst, skal de emner, der vedrører folkeskolen, hvilket man må sige at trivselsmålingerne i høj grad gør, som udgangspunkt drøftes i den forligskreds.
Om der kan laves ændringer af det, vil jeg ikke gøre mig klog på, men det er i hvert fald udgangspunktet.
Theresa Berg Andersen (SF), 2025-05-16:
For jeg kan jo høre, at vedtagelsesteksten her er stof fra folkeskolens forligskreds, så jeg vil spørge, om det betyder, at det er folkeskolens forligskreds, der får lov til at sidde med ved bordet, når vi skal i mål med nogle af de her anbefalinger og måske også nogle nye anbefalinger.
Hvad tænker ordføreren om det?
Tak for det, og tak for en fin tale.
Jeg ved jo også godt, at det her emne er noget, der ligger ordføreren meget på sinde.
Vi har haft mange samtaler lige nøjagtig op til den her debat i dag.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvor ordføreren står i forhold til de her nationale trivselsmålinger, som bliver foretaget ude i folkeskolerne.
Vi får jo at vide, at de ikke nødvendigvis er up to date, og at de er svære for den enkelte elev at svare på, fordi de er sådan lidt mudrede, og jeg ved, at der er flere, der har bakket på vores dør for at komme med nye redskaber til at følge det her, også nogle metoder, hvor man skelner meget imellem trivsel, begyndende mistrivsel og alvorlig mistrivsel, så der ikke bare kommer én færdig rapport ud, som skelner imellem enten trivsel eller mistrivsel.
Hvad tænker ordføreren om at kigge på dem?
Matilde Powers (S), 2025-05-16:
Jeg vil helt klart stadig som ordfører for unges trivsel have det brede fokus, også på den her gruppe.
Det har hele tiden været et vigtigt fokus for mig, og det vil det fortsat være.
Christina Olumeko (ALT), 2025-05-16:
Tak for svaret til ordføreren.
Jeg er sådan set enig med ordføreren i, at det er en ret kompleks problemstilling sammenlignet med de øvrige elevgrupper.
Jeg tror selv, at noget af det har at gøre med, at vi stadig har en meget heteronormativ kultur i Danmark, hvor man ikke føler sig spejlet i film og tv eller blandt lærere eller blandt os politikere, hvis man er lgbt+-person.
Så det er måske mere end kulturel udfordring, vi har i Danmark, som kan være svær at gøre noget ved fra politisk side.
Men det er stadig et problem, vi skal tage hånd om.
Mit spørgsmål er, om ordføreren vil arbejde for, at vi får de her lgbt+-elever ind i det kommende arbejde, også selv om kommissionen ikke selv har lavet konkrete anbefalinger.
Matilde Powers (S), 2025-05-16:
Jeg og Socialdemokratiet er meget enige med Alternativet i, at det her er en vigtig og overset gruppe mange steder.
Der er rigtig mange i den her lgbt+-gruppe, som har en væsentlig dårligere trivsel end personer i andre grupper.
Jeg har selv beskæftiget mig rigtig meget med den her gruppe tidligere.
Jeg har selv arbejdet i Sex & Samfund, hvor jeg har haft et godt indblik i, at det netop var sådan, det stod til.
Derfor har det også været meget vigtigt for mig, ligesom det har været for Alternativet, at der skulle være bedre seksualundervisning, så der i hvert fald var noget opklarende hjælp og forståelse at hente, og så der var steder, hvor man kunne søge rådgivning.
Men i forhold til det, ordføreren også spørger til nu – hvad kan vi præcis gøre ved det? – er jeg faktisk også selv en lille smule i tvivl om.
Derfor synes jeg også, det er vigtigt, at vi har et grundigt arbejde omkring en handlingsplan for den her gruppe.
Jeg tror, at det er svært for mig lige at pege på i dag, om der er en eller to ting, vi kan gøre, som ville kunne løse den her udfordring endegyldigt.
Christina Olumeko (ALT), 2025-05-16:
Tak for ordet, og tak til ordføreren for talen.
Jeg vil gerne stille det samme spørgsmål, som jeg stillede til fru Lotte Rod fra Radikale Venstre før.
Det handler om det faktum, at kommissionen fremhæver, at lgbt+-børn og -unge mistrives markant mere end alle andre grupper.
Det gælder både i folkeskolen, men også på fgu, erhvervsuddannelser og gymnasier – og sådan set igennem hele voksenlivet.
Det kan vi se i alle tal.
Så vidt jeg husker, er den eneste anbefaling, at man skal spørge ind til lgbt+-personer i trivselsmålingerne.
Det er noget, jeg tolker, som om man ikke rigtig ved, hvad man skal gøre.
Derfor er mit spørgsmål til Socialdemokratiet, hvad Socialdemokratiet forestiller sig at man kan gøre ved den markante mistrivsel, vi ser blandt lgbt+-elever.
Theresa Berg Andersen (SF), 2025-05-16:
Det var en meget fin vedtagelsestekst.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig blot at kvittere for ordførerens store fokus på de børn, som er udenfor, for lige nøjagtig her har vores trivselsrapport et kæmpe hul, nemlig i forhold til de udsatte børn og unge, som ikke er nævnt og blevet kigget på i dybden i lige nøjagtig den her rapport.
Samtidig vil jeg også lige spørge om en anden ting, for nu har jeg lige muligheden, kan jeg se på mit ur.
Det er, at ordføreren på talerstolen nævner det her med, at det her skal kigges efter i folkeskoleforligskredsen.
Tænker ordføreren ikke, at der er brug for et samlet Folketing, når viljen er så stor på tværs af partier i forhold til noget så alvorligt som børn og unges trivsel, så alle bliver inviteret med ind, uanset om man er med i en forligskreds eller ej?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-05-16:
Jeg er enig i, at måden, vi bruger sproget på, selvfølgelig betyder enormt meget, men jeg tror, at det er en vigtig nuance, som fru Matilde Powers også nævner i sin anden korte bemærkning, nemlig at vi også risikerer at nedtone fænomenet, hvis vi bare siger, at det er sprogligt skabt.
Jeg synes egentlig også, det er nogle nye toner fra ordførerens parti.
Normalt plejer Liberal Alliance ikke at abonnere på en socialkonstruktivisme, hvor man ser altså som noget, der er socialt konstrueret og sprogligt skabt.
Så i hvor høj grad mener ordføreren, at det her trivselsproblem er et reelt problem og ikke bare et spørgsmål om, hvordan vi bruger sproget?
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-05-16:
Det er jo, som jeg også sagde i min tale i dag, den brede børnegruppe, som Trivselskommissionen også har taget fat på, hvor langt de fleste børn heldigvis har det rigtig, rigtig godt.
Men igen er det jo en meget svær balance, man skal finde, for selvfølgelig har vi nogle børn, der mistrives, og det er også et for stort mindretal, der har det sådan.
Men det er jo igen sproget, der er så utrolig vigtigt, og så er det også vigtigt at anerkende, at der er nogle børn, der virkelig har det svært.
Matilde Powers (S), 2025-05-16:
Nogle af de overvejelser, jeg selv har gjort mig, er, at vi på den ene side måske skal nedtone måden, vi taler om, at unge i stadig stigende grad mistrives, og bruge ordet mistrivsel noget mindre, men på den anden side får jeg også henvendelser fra en anden gruppe, nemlig nogle af de børn, der faktisk har det rigtig skidt, og som godt kan føle, at vi kan komme til at nedtone det ved at sige, at det måske bare er helt almindeligt, at man som ung kan have det på den måde.
Har ordføreren gjort sig nogle tanker om den balance, altså hvordan vi den på den ene side kan passe godt på den gruppe, der faktisk har det rigtig skidt, og ikke underminere det, og på den anden side ikke må komme til at tale den anden gruppe ned?
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-05-16:
Det er jo svært, for det er en kulturel ting, og vi har jo et kæmpestort ansvar herinde som talerør.
Men der er jo det problem i dag, som du også nævnte i eksemplet med den dreng, at i stedet for at være bange, har vi dag angst, i stedet for at være pressede, har vi stress, og i stedet for at være kede af det, har vi depression.
Så det er svært at se, hvordan man lige kan løse det, når det er en kulturel ting.
Men vi er skal som talerør i hvert fald være utrolig opmærksomme på, hvad sproget betyder, og jeg falder da også selv ofte i og siger, at jeg er stresset over noget, selv om jeg i virkeligheden bare har travlt.