runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-05-23:
I den ideelle verden, synes jeg og SF, skal asylbehandlingen foregå uden for Europas grænser.
Jeg synes, at den skal foregå i nærområderne.
Det kan være EU-lejre, det kan være FN-lejre, det er jeg sådan set åben over for at diskutere.
Vi har lagt op til, at det skal være en form for EU-modtagecentre.
Hvorfor synes vi det?
Det synes vi, fordi det jo i dag er flygtninge, der er nødt til at transportere sig ad meget, meget farlige veje for at kunne komme til Europa og få asyl.
Det er enten via Middelhavet, hvor der er folk, der drukner, eller via bjergene, hvor vi ser folk fryse ihjel.
Det er også oftest dem med allerflest ressourcer, både økonomisk, men også fysisk, som får mulighed for at komme til Europa og få asyl.
Der mener vi, at det ville være klogere at lave asylbehandlingen et andet sted, så vi måske kunne få en mere retfærdig asylbehandling, altså at det ikke kun er de stærkeste, der klarer sig, men måske også den handicappede eller moren med børn, der får mulighed for at søge asyl i Europa, og at vi sammen finder en fælles løsning i Europa på det.
I forhold til gymnasierne vil jeg sige, at der er vi bare grundlæggende uenige.
Altså, jeg synes, at den metode, man benytter nu, er bedre end den, vi havde tidligere.
Det tror jeg ikke vi bliver enige om, og fred være med det.
I forhold til psykiatriplanen vil jeg sige, at jeg jo er helt enig med Konservative.
Altså, SF har kæmpet og slåsset i forhandlingerne – og nu sidder vores ordfører på området lige ved siden af mig – i forhold til at diskutere en 10-årspsykiatriplan, men derudover også i forhold til at sørge for den handlingsplan, der skal være om børn og unge.
Der er jo to elementer i vores forståelsespapir.
Det var der ikke før med den borgerlige regering – det er der i det mindste med den her regering.
Mona Juul (KF), 2022-05-23:
Der kan være rigtig mange gode idéer om, at der også skal være gymnasier uden for de store byer – det er der slet ikke nogen tvivl om.
Og lige præcis det synes jeg virkelig er underligt, når I netop i SF jo har arbejdet rigtig meget på den her agenda med børn og unge.
Og det får mig også til at stille spørgsmålet: Hvorfor har I ikke presset regeringen meget mere i forhold til at få lavet en aftale for psykiatrien?
Der er gået 3 år, og det er da en af de absolut vigtigste mærkesager, både for SF og Konservative.
Hans Christian Schmidt (V), 2022-05-23:
Nu skal jeg nok, når jeg er på talerstolen, forholde mig til, hvad vi mener, men tak for svaret.
Men jeg forstår så, at det er de samme, som bare ikke har betalt nok endnu, og nu skal de så også betale noget mere.
Og jeg er såmænd også glad for de svar, jeg fik på de spørgsmål, jeg ikke stillede.
Men jeg ville måske også gerne have det på det spørgsmål, jeg stiller, nemlig hvor meget det så er, det skal udvides.
For jeg tror altså, de fleste danskere godt kan regne ud med deres egen situation, hvor de ligger.
De vil bare gerne, hvis nogen mener, at man skal udvide den her pension, vide, hvor meget det så er, den skal udvides.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-05-23:
For det første synes vi jo godt, at Arnepensionen kunne udvides.
Der er nogle grupper, der falder lidt igennem, og det er især nogle af kvinderne.
Der er jo måske en grund til, at det hedder Arnepensionen, og vi havde gerne set, at den havde omfattet flere, og det mener vi sådan set stadig væk, og det er jo, fordi der er forskel på, om man – som mig – kommer på arbejdsmarkedet som 30-årig, eller om man kommer på arbejdsmarkedet som 17-18-årig, og hvis pensionsalderen bare fast er 72 år, er der jo ret lang tid til pensionen, hvis man nu er kommet på arbejdsmarkedet som 17-18-årig.
Så de har sådan set også været med til at finansiere den.
Jeg tror, der var en eller anden borgerlig politiker, der sagde tidligere i dag, at man gik på pension for andres penge.
Nej, man har jo sådan set betalt skat undervejs, vil jeg bare sige.
Hvordan skal man så finansiere det her?
Jeg synes sådan set, at den måde, vi finansierede Arnepensionen på, var en rigtig god idé.
Vi finansierede den ved at lave en beskatning på vores banker.
Vi er sådan set villige til at kigge mere i den retning, og hvis Venstre skulle være interesseret, tager vi da gerne diskussionen.
Hans Christian Schmidt (V), 2022-05-23:
Tak for det.
Jeg vil også godt holde mig i den økonomiske afdeling, og jeg skal læse det op, så jeg ikke gør nogen uret.
Det, jeg bare vil spørge fru Pia Olsen Dyhr om, er, hvor meget Arnepensionen skal udvides med, for jeg synes da, det er et godt bud ikke bare sådan at lade det hænge i luften.
Så står der også: Hvem skal i grunden betale regningen?
For jeg ledte lidt efter, om jeg kunne finde det, og der er nogle SF'ere, der har givet bud på det, men jeg vil hellere høre det fra SF's egen formand.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-05-23:
Det er netop, fordi elevernes trivsel er en topprioritet, at vi er med i den her aftale.
Vi er for det første med i den, fordi vi ønsker, at eleverne går blandet rundtomkring i landet, og for det andet, fordi vi også sørger for, at geografien tæller med.
Og i går ændrede vi aftalen.
Jeg tror, det var et borgerligt parti, der fik indført, at man skulle trække lod, hvis man ikke fik opfyldt sine prioriteter, men det er nu taget ud af aftalen.
Nu er det faktisk sådan, at hvis man ikke får opfyldt sine prioriteter, er det stadig væk geografi, der afgør det.
Jeg synes, det er en god aftale – jeg synes, den er både socialt retfærdig, men sådan set også god for de unge.
En af de diskussioner, vi havde undervejs, var, at hvis man nu f.eks. studerede til sygeplejerske eller pædagog, og hvis man var i den situation, at man ikke fik løn under sin praktik, men su under praktikken, så talte det ikke med i Arnepensionen, og de kan alligevel have været lige så mange år på arbejdsmarkedet som folk, der har været i lære.
Det var noget af det, vi var åbne over for at se på – og det er vi stadig væk – altså at hvis de har været 40 år, 42 år eller 44 år på arbejdsmarkedet, så får de mulighed for at gå tidligere på pension.
Det synes jeg er rimeligt, mens jeg snildt synes, at folk som dig og mig kan gå langt senere på pension.
Tak for det spørgsmål.
Jeg har sådan glædet mig til at få det spørgsmål, for jeg synes jo, at der er et problem med den nuværende måde, vi laver gymnasiefordelingen på.
Det er sådan i dag, at det alene er geografi, der bestemmer det, men i fremtiden kommer det er jo også til at være andre parametre, der tæller med.
Der er rigtig mange elever, der i dag ikke får deres førstevalg.
Jeg kan nævne Olivia, der bor på Frederiksberg.
Hun havde søgt Rysensteen Gymnasium, men kunne ikke komme ind der, men hun fik heller ikke sin andenprioritet, som var Frederiksberg Gymnasium.
Nej, hun fik ikke opfyldt nogen af sine prioriteter, men røg ud på Avedøre Gymnasium.
Hun har været rigtig glad for at gå der, og det er jo så en lykkelig historie; men i dag har vi ikke det frie valg.
Så har vi spurgt: Kan vi gøre det på en bedre måde?
Det mener jeg vi gør med den her aftale, og fordelen med den her aftale er også, at vi hjælper nogle af de gymnasier, som virkelig er blevet udsultet de sidste år, fordi eleverne søger til de store gymnasier.
Et eksempel er Fjerritslev Gymnasium, som næsten er ved at lukke, fordi alle eleverne søger ind til Aalborg.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-05-23:
SF's formand udtaler, at børn og unges trivsel må være en topprioritet de kommende år.
Det er også sådan, at SF lægger stemmer til den her aftale om tvangsfordeling af elever ud fra forældres indkomst, som flere eksperter kalder et teknokratisk makværk, som vil medføre mistrivsel, manglende motivation, øget frafald og dårligere gymnasietid.
Hvordan er det foreneligt med, at SF vil have trivsel som topprioritet?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-05-23:
Altså, vi har jo faktisk lyttet til FN, og vi har også diskuteret det her med Det Danske Institut for Menneskerettigheder, som faktisk mener, at det kan holdes inden for flygtningekonventionen.
Så der tror jeg, at vi måske har forskellige kilder, og måske har vi stadig væk en diskussion til gode.
Den tager jeg sådan set gerne.
For det, jeg er optaget af, er, at vi sørger for, at flygtninge får en meget mere human behandling end det, vi ser i dag.
Det er det ene.
Det andet er, at jeg simpelt hen ikke mener, at det er en retfærdig løsning, som der er lige nu, på flygtningeproblematikken, og det bekymrer mig en hel del.
Rosa Lund (EL), 2022-05-23:
Men er fru Pia Olsen Dyhr ikke klar over, at det er meget tæt på at være et brud på flygtningekonventionen, som lige præcis siger, at man, hvad angår de lande, der har tilsluttet sig, har ret til at søge asyl dér?
Jeg håber da, at SF lytter til FN, som siger, at det her med at eksternalisere asylbehandlingen er starten på et opgør med flygtningekonventionen.
Det synes vi i Enhedslisten er meget bekymrende.
Samtidig vil jeg også sige til fru Pia Olsen Dyhr, at det da er rigtigt, at der er mange mennesker, som flygter ad en meget farlig vej til Europa.
Det tror jeg sådan set de vil gøre, uanset hvor vi lægger et asylcenter.
Derfor må løsningen jo være at lave lovlige flugtveje til Europa.
Det er i hvert fald det, vi mener i Enhedslisten.
Men jeg vil gerne høre SF's holdning til FN's kritik af den plan, som fru Pia Olsen Dyhr præsenterer der.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-05-23:
Før den her aftale var det f.eks. sådan på Greve Gymnasium, at det kun var 6 pct., som ikke fik deres førsteprioritet.
Med den nye aftale er det 17 pct., der ikke får deres førsteprioritet.
Når nu vi ved, at det betyder meget for unge mennesker at kunne gå sammen med deres kammerater og kunne vælge et gymnasium, så de kan gå sammen med deres kammerater, burde SF så ikke forlade den her aftale, når elevernes trivsel nu er en mærkesag og topprioritet for SF?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-05-23:
For det første synes jeg, at det, vi laver på havplan sammen, er hammergodt – det er vildt godt; ros til det med 10 pct. urørt hav, og så håber jeg også, at vi kan nå i mål med de 30 pct.
Det er sådan en detalje.
For det andet vil jeg sige i forhold til det med gymnasierne: Gymnasielærerne siger, det er en god aftale; gymnasieeleverne siger, det er en god aftale.
Så det er jo ikke alle eksperter, der siger, at det er noget juks.
Det er jo faktisk dem, der er involveret i det her område, der synes, det er en god idé.
Og vi har ikke frit valg i dag – det har vi ikke.
Jeg ved godt, at I får det til at fremstå sådan, men det har vi ikke.
Nu sikrer vi faktisk en anden måde at fordele elever til gymnasierne.
Og så kan man sige: Er det den perfekte løsning?
Men der har jo aldrig været et reelt frit valg til gymnasierne, for sådan fungerer vores land ikke.
Jeg er optaget af, at vi blander os med hinanden – det er det ene.
Og det andet er, at jeg også er optaget af, at vi har ungdomsuddannelser i hele landet.
Jeg ved godt, at der er nogle, der er meget optaget af storbyerne og deres vækst – jeg er også optaget af, at vi har vækst i hele landet, og det forudsætter altså også, at vi har et gymnasium i Fjerritslev eller i Tørring i fremtiden.
Mona Juul (KF), 2022-05-23:
Jubi, så lykkedes det!
Jeg vil også gerne sige tak til fru Pia Olsen Dyhr, og også sige tak for det gode samarbejde, vi har på rigtig mange områder, bl.a. det grønne.
Jeg kan jo læse, at vores fødevareminister nu lover 10 pct. urørt hav, og det er jo ikke det, vi har hørt i forhandlingerne, så det kan være, at der sker rigtig meget godt dér.
Til gengæld er jeg ikke superimponeret over det her med tvangsfordelingen af gymnasieelever – det tror jeg heller ikke fru Pia Olsen Dyhr er i tvivl om.
Så jeg vil godt følge op på min kollegas spørgsmål.
SF taler jo rigtig meget om, at der skal være ro på i forhold til de unge og børnene; vi skal ikke have mistrivsel; vi skal sørge for, at de kommer godt igennem tingene.
Og i særdeleshed her oven på corona har vi jo en særlig forpligtelse til at sikre, at børn og unge rent faktisk får et forrygende liv.
Hvorfor er det, at SF mener, at den her aftale er så god, at man kan være med i den, når nu der er mange eksperter, der siger det modsatte, og at det vil have konsekvenser for vores unge?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-05-23:
Nu må jeg jo prøve at se, om jeg kan nå at svare på begge dele.
Med hensyn til det første om biodiversitetslov vil jeg sige: Altså, nu er vi i gang med processen, og jeg håber, at vi i efteråret kan begynde at diskutere, hvad det næste lovkompleks så skal være, for det er jo det, der er afgørende.
Det kan de allerede i dag.
hvis det, ordføreren spørger mig om, er, om der er flere, der skal være danske statsborgere, så må man sige, at de jo i hvert fald skal leve op til de regler og krav, vi har.
Altså, hvis det er det, der er tale om.
Men jeg er ikke helt sikker på, hvad det er, ordføreren spørger mig om.
Undskyld.
Susanne Zimmer (FG), 2022-05-23:
Det er jo rigtigt, at vi er enige om målet; det er bare et spørgsmål om, hvordan vi kommer derhen.
Og jeg kunne også godt lige tænke mig at høre, hvad ordføreren tænker tidsrammen er i forhold til at nå derhen, for naturen kalder virkelig på handling nu.
Så har jeg lige et helt andet spørgsmål: Hvad mener ordføreren om, at vi har så mange nydanskere i vores land, som ikke har stemmeret til det kommende folketingsvalg?
Kim Valentin (V), 2022-05-23:
Jeg kunne godt tænke mig at dykke ned i et interview fra den 8. maj 2019 i Berlingske, hvor SF siger, at SF stiller to ultimative krav til statsministeren.
Vi har jo lige hørt, at uligheden i hvert fald ikke længere er højt på dagsordenen, men det her handler om kontanthjælpsloftet.
Det var et af de to ultimative krav.
Hvad lægger SF egentlig i ordet ultimativt?
Susanne Zimmer (FG), 2022-05-23:
Nu har SF jo talt meget om, at vi har brug for en biodiversitetslov med bindende mål, og det har vi i Frie Grønne også fremsat forslag om, som SF ikke har stemt for.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvad er ordførerens begrundelse for det?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-05-23:
Men nu er begge to jo faktisk opfyldt: det ene, ved at vi sådan set har stemt om minimumsnormeringer og gennemført finansieringen i Folketinget ved finansloven, og det andet, kontanthjælpsloftets afskaffelse, var en del af Ydelseskommissionens kommissorium.
Det havde regeringen hørt var helt afgørende for SF.
De er kommet med deres anbefaling.
Den forhandler vi lige nu.
Så jeg synes sådan set, at SF har leveret på det.
Heldigvis har vi også leveret på meget andet.
Vi har også leveret på en klimalov, der er ambitiøs, og som Venstre jo heldigvis er med i.
Vi har leveret på gratis psykologhjælp til unge under 25 år, og der er meget mere, vi har leveret, og meget mere, vi gerne vil levere.
Kim Valentin (V), 2022-05-23:
Jeg spurgte jo sådan set, hvad man lægger i »ultimativt«.
Betyder det så, at hvis ikke det bliver opfyldt, ja, så melder man ud, at man ikke længere støtter statsministeren?
Det er det, jeg sådan set spørger til.
Altså, hvor langt op i træet er man kravlet i forhold til »ultimativt«?
Det er sådan set det, jeg spørger til.
Og så kunne jeg da godt tænke mig at spørge til, om det fortsat er et ultimativt krav, eller er det godt nok, at det ene af de to er blevet indfriet nu?
For så er det jo en helt ny betydning af »ultimativt«: at man kun skal have det ene af dem opfyldt?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-05-23:
Først vil jeg lige korrekse noget, hr. Kim Valentin sagde om, at ulighed ikke er vigtigt.
Jo, ulighed er vigtigt, hvilket jeg også sagde til hr. Morten Dahlin tidligere.
Det er bare for, at vi slår det fast.
Derudover er jeg jo glad for, at I alle sammen læser artikler med SF.
Og det er korrekt: Det er helt afgørende for SF, at vi fik indført minimumsnormeringer, som var det ene ultimative krav.
Det er jo kommet igennem.
Vi mangler stadig væk, at nogle kommuner kommer med, men pengene er sat af, så vi er godt i gang med det.
Det andet er jo kontanthjælpsloftet, hvor vi fik nedsat en Ydelseskommission, hvor der står i Ydelseskommissionens kommissorium, at man skal afskaffe kontanthjælpsloftet.
De er kommet med deres anbefalinger, hvor de også afskaffer kontanthjælpsloftet.
Og jeg vil sige, at SF sådan set er parat til at gøre det, Ydelseskommissionen har lagt frem, og lægge lidt flere penge i forhold til børnefamilierne; så var vi sådan set kommet langt.
Det forhandler vi stadig væk.
Sådan er det nogle gange.
Det tager tid at forhandle, og der har vi nogle gange lidt uenigheder internt.
Det tror jeg ikke overrasker Venstre.
Det har I prøvet mange gange.
Tak for et rigtig godt spørgsmål.
Jeg er meget optaget af, at vi skal have en naturens lov i Danmark.
Jeg synes, det er afgørende, at vi får en naturens lov i Danmark.
Vi har stadig væk tilbagegang i arter, og der tror jeg, vi og Frie Grønne er helt enige om, at det skal vendes.
Det er simpelt hen uacceptabelt i forhold til kommende generationer; det er reelt en krise, vi kigger ind i.
Og derfor kommer vi til også at forhandle med regeringen om en naturens lov.
Vi har så i finanslovforhandlingerne aftalt – og det jo der, hvor vi er lidt anderledes end Frie Grønne, fordi vi faktisk løbende forhandler finanslov med regeringen – at vi skal gennemgå al lovgivning nu på feltet i forhold til biodiversitet.
Nu gennemgår man så alt på Miljøministeriets område, og jeg tror også, at man på fødevare- og landbrugsområdet er i gang med at kigge det igennem for at se, hvad det nuværende lovgrundlag er, for så at bygge videre, så der kan laves en biodiversitetslov.
Så det er egentlig i proces, men jeg tror, vi er enige om endemålet.
Og jeg er meget enig med Frie Grønne om, at det er en krise på den øverste hylde.
Carl Valentin (SF), 2022-05-23:
Det synes jeg er godt, for EU er en vigtig kampplads for at bekæmpe klimaforandringerne og sikre en retfærdig flygtningepolitik osv.
Men jeg må også sige, at når jeg sådan har sat mig meget ind i det og ikke bare kigget på mediernes overskrifter, men også på det, man rent faktisk har vedtaget, så bliver jeg faktisk en lille smule i tvivl om, hvor det egentlig er Enhedslisten står.
For man skriver jo direkte i sin vedtagelse – og jeg citerer her: »Derfor er det nødvendigt, at Enhedslisten fastholder perspektivet om en dansk udmeldelse af EU.«
Derfor vil jeg bare gerne høre Enhedslistens ordfører, om det betyder, at Enhedslisten stadig væk ønsker en udmeldelse af EU, men bare ikke ønsker det nu?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-23:
Jeg vil gerne gå tilbage og slå op i de finanslove, vi vedtog tilbage fra 2015 til 2019
, men som jeg husker det, var det ikke en udhuling af velfærden.
Altså, som jeg husker det, var det netop i kraft af Dansk Folkepartis stærke mandater og tilstedeværelse, at vi sikrede, at der hele tiden blev givet flere penge til sundhedsvæsenet og til de ældre – ja, til en bred vifte af velfærdsinitiativer.
Én ting, der dog står mig ganske klart, er, at alle de forbedringer og de finanslove stemte man jo så imod i rød blok.
Det kan godt være, at den grønne knap lyste, men det var vist mere af konformitet end af overbevisning.
Kasper Sand Kjær (S), 2022-05-23:
Men sidste gang Dansk Folkeparti var støtteparti for en borgerlig regering, var det jo en regering, der havde som et mål, at det offentlige forbrug kun måtte stige 0,3 pct. og dermed jo mindre end den demografiske udvikling, og dermed var det de facto en udhuling af velfærden.
Det lagde Dansk Folkeparti år efter år stemmer til.
Vil vi se et nybrud med hr. Morten Messerschmidt som formand for Dansk Folkeparti, hvor man ikke igen vil lægge stemmer til at udhule velfærden?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-23:
Jeg kan ikke genkende, at vi udhulede velfærden.
Altså, jeg synes tværtimod, at Dansk Folkeparti op igennem 00'erne især, men også efterfølgende var rorgænger, når det kom f.eks. til ældrepolitikken.
Jeg tænker på, hvordan Socialdemokratiet lod sundhedspolitikken og ældrepolitikken sejle og sådan set stadig gør det, for det bliver jo ikke til meget andet end ord.
Altså, nu er det en måned siden, man lovede 5.000 kr. mere i ældrecheck.
Hvad sker der med det?
Jeg synes sådan set, at der er rigtig meget i den periode, hvor vi samarbejdede med især Venstre og Det Konservative Folkeparti, som vi kan være stolte af, og det vil vi gerne gå videre med.
Der er masser af områder, især på ældreområdet og også andre dele af velfærdspolitikken, hvor vi gerne vil gøre det, og der er sikkert også områder, hvor vi vil se anderledes på det end Venstre og Konservative.
Men altså, min ambition er, at Dansk Folkeparti som et borgerligt parti kan bryste sig af netop at være blå bloks bløde hjerte, for det her ligger os rigtig meget på sinde.
Kasper Sand Kjær (S), 2022-05-23:
Tak for det.
Under først fru Pia Kjærsgaard og senere hr. Kristian Thulesen Dahl var Dansk Folkeparti jo støtteparti for en række borgerlige regeringer, og noget af det, der kendetegnede mange af de regeringer, var, at der blev ført en økonomisk politik, som reelt udhulede velfærden.
Der fulgte jo simpelt hen færre penge med, end befolkningsudviklingen tilskrev der skulle, hvis man skulle kunne opretholde det serviceniveau, der var i f.eks. ældreplejen.
Dansk Folkeparti har før virkelig stået på de ældres side og velfærdens side, men har jo på trods af det alligevel støttet regeringer, som langsomt udhulede velfærden.
Derfor er det selvfølgelig interessant at høre, om vi nu med hr. Morten Messerschmidt i spidsen kan se et Dansk Folkeparti, som ikke igen vil være støtteparti for borgerlige regeringer, der kommer til at udhule velfærden.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-23:
Der er da en glidebane.
Det, Frederik Waage forholder sig til af årsager, som er mig ukendte, for jeg har aldrig talt om en overstatslig EU-hær – jeg har talt om det mellemstatslige samarbejde, og hvad rækkevidden af det kan være – er, at det ikke kan ske uden en overdragelse af nye beføjelser.
Det er der ingen der nogen sinde har sagt.
Det, der er det interessante, er, hvad japartierne inden for den traktatramme, der ligger i dag, altså inden for det mellemstatslige, kan overdrage til EU.
Det er jo sådan, at når I sender danske soldater af sted på en EU-mission, overdrager I det til en EU-forsvarskommando, der så bestemmer, hvornår de forskellige soldater skal i krig, hvad strategien skal være osv.
Det minder om NATO, men det er det jo så ikke, fordi det er EU, og det er noget radikalt andet.
Jens Joel (S), 2022-05-23:
Det er jo forunderligt, at et folketingsmedlem, som kaster så meget om sig med paragraffer, som hr. Morten Messerschmidt trods alt gør, samtidig er fuldstændig ligeglad med, hvad der faktisk står i de paragraffer.
For juraen er ret klar, og det er det, Frederik Waage siger, nemlig at det ikke kan blive en glidebane, når det eksplicit er udelukket i grundloven.
Så kunne hr. Morten Messerschmidt ikke i stedet for at diskutere, hvad folk måtte mene et eller andet sted i Europa, forholde sig til, at vi faktisk har en virkelig fjende, om man vil, i Putin, og at der ikke er et glidebaneargument, fordi juraen er krystalklar?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-23:
Jeg er helt bekendt med, hvad Frederik Waage og hvad jeg selv har sagt, og hvad der står i traktaten.
Det er bare ikke det, der er det centrale.
Det centrale er, at det, når vi fjerner forbeholdet, er traktaten i enhver fremtidig udformning.
Det vil sige, at når vi igennem de seneste mange år har set traktaten bevæge sig i en bestemt retning, og når vi ser nogle af de mest toneangivende lande i EU tale i den retning, vil det, hvis man fjerner forbeholdet, også være den fremtidige traktat, som Danmark ikke har nogen forbehold over for.
Der har hr. Jens Joel – jeg stod lige og tænkte på, om hr. Jens Joel mon ville tage ordet, for ellers havde jeg jo ikke mulighed for at tale med ham på den her måde – en helt særlig indsigt, i forhold til hvad fremtidens EU måtte indeholde, for han har netop siddet med ved den konference om Europas fremtid, som anbefaler en joint armed force, altså et fælles forsvar.
Derfor kunne hr. Jens Joel måske berige Folketinget med, hvad det egentlig er for tanker, han har gjort sig sammen med kollegaer, da man lavede det papir, der foreslog det for fremtidens EU.