Thomas Jensen (S), 2019-02-19:
Tak skal du have.
Hvad har vi lært af finanskrisen?
Jeg tror, det er meget forskellig fra parti til parti.
Og når jeg læser de indledende bemærkninger til det her lovforslag, synes jeg da også, der er nogle skridt i det her forslag, der går i den rigtige retning, nemlig at regeringen med implementeringen af det her EU-direktiv vil tilskynde til et mere langsigtet og aktivt medejerskab af selskaber.
Der står nemlig, og jeg citerer: »Finanskrisen har vist, at aktionærerne i mange tilfælde har støttet ledelsens overdrevent kortsigtede risikotagning.
Endvidere er institutionelle investorers og kapitalforvalteres aktive ejerskab ofte utilstrækkelig og fokuserer for meget på kortsigtede gevinster, hvilket kan medføre ikke optimal god selskabsledelse og ikke optimale resultater.«
Det er jeg som socialdemokrat fuldstændig enig i.
Men når jeg siger, at læren fra finanskrisen er forskellig fra parti til parti, så understreges også af, at der i forslaget desværre ikke nævnes noget om, at en af årsagerne til finanskrisen var vanvittige aflønningsmodeller og lønstrukturer.
Det er jo her, der i virkeligheden ligger noget politik.
Det er jo her, vi kan forebygge en destabilisering af finansmarkederne, og det er her, vi virkelig kan gøre en forskel for at forebygge, at vi kommer i en finanskrise igen.
Men det tør regeringen åbenbart ikke, og det vender jeg tilbage til.
Det overordnede indhold i det her lovforslag er jo, at børsnoterede selskaber får bedre mulighed for at identificere deres aktionærer – og det synes jeg er et godt tiltag, og det er der opbakning til – sådan at aktionærerne kan udvise et aktivt ejerskab.
Det er fuldt forståeligt og godt.
Så er der også et forslag om, at væsentlige transaktioner mellem det børsnoterede selskab og dets nærtstående parter skal godkendes af selskabets bestyrelse, inden transaktionerne gennemføres, og visse af dem skal også offentliggøres på selskabets hjemmeside.
Det er også rigtig, rigtig fornuftigt; det er noget, vi kan støtte.
Så skal det være sådan, at institutionelle investorer og kapitalforvaltere skal offentliggøre en politik for aktivt ejerskab eller forklare, hvorfor de ikke vil offentliggøre en sådan.
Det er følg og forklar-princippet.
Endvidere skal selskabet udarbejde og offentliggøre en vederlagsrapport på individniveau for den faktiske aflønning af bestyrelses- og direktionsmedlemmer.
Det synes vi er ganske fornuftigt sådan i helt generelle vendinger.
Og vi mener, at det her direktiv helt klart er et skridt i den rigtige retning, og det kan vi selvfølgelig støtte.
Men vi synes også, det er påfaldende, at regeringen fortsat også på det her område, hvor der er behov for at stramme reglerne, endnu en gang bruger sit bovlamme mantra, at man ikke vil overimplementere.
På den måde er der flere steder i det her direktiv, hvor man ikke udnytter mulighederne fuldt ud.
Det vil jeg selvfølgelig bore ud og følge op på i udvalgsarbejdet.
Under finanskrisen så vi f.eks., at udlånsvæksten steg eksplosivt i banker med bonusser og optionsprogrammer, hvilket gjorde hele økonomien mere sårbar over for økonomiske tilbageslag.
Den sammenhæng er rigtig, rigtig godt beskrevet i Rangvidrapporten.
Det har med andre ord store samfundsmæssige omkostninger, når virksomheder anvender aggressive bonusprogrammer.
Det truer ikke alene den enkelte virksomhed, men også stabiliteten i samfundet, hvis lønningerne bidrager til, at der tages for store risici.
Derfor er det selvfølgelig positivt, at man her i forslaget vil have børsnoterede selskaber til at udarbejde og offentliggøre en politik for aflønning af bestyrelses- og direktionsmedlemmer, når det handler om de her variable lønninger.
Det er også godt, at det skal offentliggøres.
Men hvor er de politiske tiltag, som reelt kan forebygge, at vi igen får lønpakker med variabel løn og bonusser, som kan bidrage til at destabilisere dansk økonomi?
I Socialdemokratiet vil vi sådan i overskriftsform komme med et udspil, hvor vi vil prøve at løse det her.
Vi siger konkret, at maksimalt 20 pct. af lønnen må udgøres af variabel aflønning, og vi siger også, at det vil være en god idé at udvikle et CSR-kodeks for løn, som vi sammen med staten og erhvervslivet kan prøve at formulere, sådan at virksomhederne kan tilmelde sig.
Så synes vi også, der er sket en eksplosion i de ekstremt høje lønninger i dansk erhvervsliv.
Og det er jo noget, man kan stå til regnskab for hvert år på sin generalforsamling over for aktionærerne, altså at man hellere vil bruge pengene på lønninger end udbetale noget til aktionærerne.
Men vi synes også, det skal være sådan, at man maksimalt kan fradrage for 10 mio. kr. lønninger i regnskabet.
Derudover skal der betales skat af dem.
Det er nogle af de forslag, vi i hvert fald vil føre frem, når vi forhåbentlig får opbakning til det af vælgerne.
Og jeg kan afslutte med her at sige, at Socialdemokratiet kan støtte det her lovforslag – det er et skridt i den rigtige retning – men der er stadig væk behov for at lave nogle tiltag på det her område.
Og så skal jeg hilse fra den radikale ordfører, som er ude at hilse på vælgerne, og sige, at han desværre ikke kunne være her i dag, men at Det Radikale Venstre også bakker op om forslaget.