runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (DF), 2024-04-23:
Det kunne være visitation til noget specialundervisning eller nogle andre ting, som er af mindre størrelse.
Det er igen noget, som vi må se på i forhandlinger og høre parterne om og høre de mennesker, som faktisk står med det her.
Det, vi bare kan konstatere – og det har jeg også sagt her i Folketingssalen på et andet tidspunkt – er, at man simpelt hen glemmer mennesker i det her.
Man hører om unge mennesker, der har mistet deres ben, og som ikke kan få en protese, og sådan nogle fuldstændig åndssvage ting rundtomkring i kommunerne, så det skal forhandles hjem sammen med de andre partier.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-23:
Jo, selvfølgelig, og det er det, der er intentionen.
Det her er en af måderne.
Så selvfølgelig vil vi det.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Tak til ordføreren for talen og også for vores tidligere samarbejde på handicapområdet.
Jeg vil bare høre ordføreren om BPA-ordningen, som jo også er ordførerens hjertebarn.
Der er jo nogle kæmpemæssige udfordringer i forhold til sundhedsområdet og socialområdet, bl.a. i forhold til det med, at en BPA-hjælper lige pludselig ikke kan få lov til at hælde sondemad op, CPAP og alt andet.
Så jeg vil bare høre ordføreren, når ordføreren nu har inviteret til nogle forhandlinger, som jeg lige kunne forstå her, om ordføreren ikke også godt vil rejse den problemstilling ovre i ministeriet.
Det er helt tilbage til, at Ombudsmanden også kom med en udtalelse, som blev taget forkert ned ude i kommunerne.
Så måske vil ordføreren love mig, når ordføreren sidder med ved bordet – det gør ordføreren her ikke – at ordføreren vil tage det med videre.
Og tak til ministeren.
Jeg er faktisk enig i mange af de ting, ministeren sagde, bl.a. at magten skulle forblive i Folketinget.
Men grunden til, at jeg alligevel lige tager ordet, er, at ministeren i sin tale nævnte den aftale, som vi indgik i november 2023, omkring det familieretlige område i højkonfliktsager.
Og siden vi indgik den aftale, har jeg ikke set, at ministeren har indkaldt os ordførere til at gennemgå det lovforslag, der skulle udarbejdes.
Jeg vil sige, at nu er det lang tid siden, det var november – nu har vi april – så jeg vil høre, hvornår ministeren påtænker at der sker noget?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-23:
Det ligger jo ufattelig langt væk fra det her beslutningsforslag, og det vil sige, at jeg ikke har forberedt at skulle have en proceskalender med herover i forbindelse med det familieretlige, men det er noteret, at ordføreren gerne vil have en.
Så det vender jeg selvfølgelig tilbage med.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Det er jeg glad for.
Grunden til, at jeg nævner det, er bare, at ministeren selv nævnte det i sin tale.
Og derfor vil jeg bare appellere til, at ministeren indkalder os ordførere, så vi kommer ud over stepperne med den aftale, hvilket var meningen, da vi indgik den i november 2023.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-23:
Jeg har ikke yderligere kommentarer til den del.
Jeg sender noget over.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Noget af det, der skilte os ad i barnets lov, var jo netop det her med rettigheder til børn.
Dermed ikke sagt, at vi ikke ønsker, at børn både skal høres og have rettigheder, men jeg mener jo, det er pseudorettigheder, hvis ikke også man har klageadgang.
Hvad er ministerens mere generelle holdning til, at med rettigheder følger også klageadgang?
Nu er jeg helt med på, at man ikke har uanede mængder af penge og det også koster noget at give den klageadgang, men er ministeren enig i, at hvis man giver børn en større stemme og giver dem rettigheder, skal man selvfølgelig også sikre, at de har en klageadgang, hvis der træffes afgørelser?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-23:
Det er et ekstremt bredt spørgsmål, der bliver stillet der.
Så det kommer jo fuldstændig an på, hvad det er, vi taler om, og derfor synes jeg faktisk, at spørgsmålet er for bredt til, at jeg kan svare på det på et mere generelt plan.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Jeg kunne også prøve at spørge anderledes: Er ministeren enig i, at det er afgørende, at vi sikrer, at de rettigheder, børn har, rent faktisk bliver overholdt?
Vi ser jo desværre i alt for stor grad, at det ikke er tilfældet i dag.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-23:
Det synes jeg nærmest giver sig selv.
Prøv at vende spørgsmålet på hovedet: Er det en rigtig god idé, at børnene ikke får opfyldt deres rettigheder?
Mest af alt vil jeg sige, at jeg ikke tror på, at man kan svare på spørgsmålet så generelt.
Men selvfølgelig skal man kunne klage over nogle bestemte ting.
Taler vi om et anbragt barn?
Taler vi om undervisning?
Hvad er det, vi taler om?
Alle delene, både undervisning, familieforhold og alt muligt andet, er jo en del af konventionerne.
Så hvad det er, vi taler om i forhold til klager, bliver jeg nødt til at forstå.
Det er ikke for at være polemisk, men simpelt hen fordi jeg måske ellers svarer i øst, selv om der er blevet spurgt i vest, og det synes jeg ikke er meningsfuldt.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-04-23:
Tak for det.
Jeg ved jo, at ministeren var meget optaget af børns rettigheder i aftalen omkring »Børnene først«, og jeg hørte også ministeren tit sige, at børn er i deres egen ret.
Ny forskning viser også, at børns rettigheder og børns ret til at blive hørt respekteres mere af administrativt personale og af domstolene, når konventionens bestemmelser inkorporeres i loven.
Hvad tænker ministeren om den forskning?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-23:
Jeg tænker, at over for det står, at vi skal træffe en, synes jeg, ret principiel beslutning om, hvem der bestemmer – om det er de demokratisk valgte organer i Danmark, eller om det ikke er.
Det synes jeg er meget principielt.
Og den forskydning mellem nogle internationale domstole over for det danske Folketing er jeg ret bekymret ved, og der skal der være, synes jeg, nogle argumenter af en anden karakter end det her.
For vi har jo gennemført de forskellige dele i forhold til børnekonventionen, og det vil sige, at jeg har meget svært ved at se, hvad vi vinder; til gengæld kan jeg virkelig tydeligt se, hvad vi taber.
Så jeg anerkender, at der er forskning, jeg mener bare også, at der er et andet hensyn, nemlig hensynet til vores demokrati.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-04-23:
Jamen jeg håber og tror på, at det er børnene, der vinder, også på andre områder end lige nøjagtig, når vi snakker om barnets lov.
Jeg kunne også godt tænke mig at kigge rundt omkring i Norden; der er Danmark det eneste land i Norden, der trods talrige anbefalinger mange steder fra ikke har inkorporeret det her.
Og jeg kunne jo nævne talrige lande, Tyskland, Frankrig, Spanien, Holland, Irland – der er masser af lande.
Jeg synes, Danmark mangler på den liste.
Vi kigger ofte til bl.a. Norge og Sverige og de gode erfaringer, der er der; kunne vi ikke kigge den vej og se, om det er en mulighed?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-23:
Vi har jo diskuteret det her helt vildt mange gange.
Nej, for at sige det ligeud – jeg ved næsten ikke, hvordan jeg skal få det sugarcoated – jeg er simpelt hen ikke enig.
Jeg mener ikke, der skal ske den forskydning mellem det danske demokrati og domstolene.
Jeg mener, det er rigtig vigtigt, at vi holder fast i på de områder, hvor det er mest meningsfuldt, og det synes jeg det er her, at det er de folkevalgte, der bestemmer.
Lige nu behandler vi i EU-sammenhæng spørgsmål, som har været forbi Europaudvalget, hvor der har været udfordringer med, om det er aldersdiskrimination f.eks. at give aldersrabat på pensionistbilletter i busserne.
Nu bliver det ikke på den måde, men alene det, at vi skal bruge tid på det, kan gøre mig helt træt.
Det er bare for at sige, at jeg måske synes, det er hensigtsmæssigt, at vi selv bestemmer over vores velfærdssamfunds sådan kernedele.
Camilla Fabricius (S), 2024-04-23:
Tak, hr. formand.
Det får mig jo til at mindes Danmarks første kvindelige statsminister, nemlig Helle Thorning-Schmidt, der skiftede vores partis navn fra Socialdemokratiet til Socialdemokraterne.
Jeg er socialdemokrat og medlem af Socialdemokratiet; det er ikke, for at jeg skal irettesætte formanden, men det er dog lige en væsentlig detalje.
Tak til SF for at fremsætte forslaget igen.
Jeg opfatter det overhovedet ikke som et drilleforslag, men mere som et dedikeret ønske fra SF.
Socialdemokratiet har, inden vi kom i regering sidste gang, fremsat et beslutningsforslag om at sige undskyld til godhavnsdrengene et antal gange.
Det fremsatte vi igen og igen, og da vi kom i regering, sagde vi undskyld.
Så det, at SF fremsætter et forslag igen og igen, er jo bare en indikator for, at det her er væsentligt og betyder noget.
Når vi så siger nej til beslutningsforslaget, er det jo af den samme årsag, med hvilken vi har sagt nej til SF før, hvilket ministeren også har redegjort for, nemlig at det er, fordi vi ikke ønsker, at der skal ske en forskydning.
Samtidig synes jeg også, at ministeren har redegjort for de gode aftaler, der jo er indgået, hvor vi har taget de ting ind fra børnekonventionen, som giver mening for Danmark og for os i forhold til de aftaler, vi bl.a. har lavet omkring »Børnene Først«.
Så med de ord siger Socialdemokratiet tak for beslutningsforslaget, men vi kan ikke støtte det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-23:
Jeg tror simpelt hen ikke på, at børn i folkeskolen lærer mere om deres egne rettigheder, ved at der nederst i vores lovforslag står, hvad konsekvenserne er for børn.
Der skal vi virkelig passe på.
Jeg synes jo faktisk, at noget af det bedste rettighedsarbejde, der bliver lavet ude i folkeskolen, er af alle de ufattelig mange lærere, der har taget verdensmålene til sig som en undervisningsramme for at diskutere, hvad ens placering i verden er.
Det har de gjort på rigtig mange forskellige måder, og der ligger meget godt undervisningsmateriale om det.
Det er bare for at nævne en af de rigtig mange forskellige veje, der ville være.
Det er jo så rettigheder i et lidt større perspektiv og alt muligt andet, men det er bare for at sige, at det at komme rundt om de forskellige perspektiver, der er på børns rettigheder, jo er noget, som folkeskolen i meget høj grad kredser om.
Så vil jeg sige ... Nu har jeg fået at vide, at jeg skal tie stille.
Astrid Carøe (SF), 2024-04-23:
Tak for det.
Det kan også sagtens være, at SF gør det.
Jeg synes, at ministeren har helt ret i, at lige omkring børnerettigheder var barnets lov faktisk et rigtig godt eksempel på, hvordan vi var gode til det.
Samtidig kan vi bare se, at børnene i Danmark ved mindre om deres rettigheder i skolen, at de lærer mindre om det, og at de bliver mindre inddraget i skolen.
Derfor er jeg også nervøs for, at der sker et skred i den modsatte retning, altså at børnene får mindre indflydelse på deres hverdag, f.eks. i skolen.
Derfor vil mit spørgsmål til sidst måske være, om ministeren kan se, at der er noget andet, vi så kan gøre i forhold til den udvikling, som jeg faktisk synes er rimelig alvorlig.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-23:
Jamen det kan jeg love, for det er rigtig vigtigt for os.
Vi synes, det er en fuldstændig fjollet brug af vores tid med den her adskillelse.
Det vil sige, at så skal man have, jeg ved ikke hvor mange forskellige ansatte rendende i eget hjem, som kun lige må røre ved dét: Du må røre ved dét, og du må gøre ved dét.
Så på mange måder er vi helt med på den.
Så er vi i virkeligheden også, når nu ordføreren nævner BPA, meget bekymrede for den praksisglidning, vi ser der sker, som også handler om tildelinger, lavere antal tildelinger og unge mennesker, som før var i målgruppen, og som lige pludselig ikke er i målgruppen i dag.
Der mener vi faktisk, at lige præcis på den her handlingsplan kan man gå ind at kigge på: Hvad er det for nogle ting, der foregår på det her område, og kommer det i virkeligheden ikke til at stå i vejen for, at man kan leve sit liv på egne vilkår?
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Danmarksdemokraterne bidrager meget gerne også til handlingsplanen, og der er også stor opbakning herfra.
Det er jo sådan noget, hvor man kommer med et forslag, fordi det er et håb om, at man kan få opbakning til det, så der sker noget på området.
For i alt for lang tid har vi haft manglende handling fra den tidligere regering og nu også den nuværende regering.
Jeg vil bare lige høre ordføreren, om ordføreren også vil tage noget med videre i forhold til forhandlinger.
Det handler om afgrænsningscirkulæret.
Det handler om: Hvornår er det et hjælpemiddel, og hvornår er det et behandlingsredskab?
Så det er også lige en bøn om, at det også, hvis ordføreren sidder med ved bordet, er en problemstilling, ordføreren gerne må tage med videre.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-23:
Det er simpelt hen så dejligt med gode kolleger, som også har rigtig stor indsigt og i virkeligheden også brænder for det her område.
Og jeg kan huske fra sidste periode, at der havde vi en forespørgsel, hvor ordføreren absolut også var med, lige præcis om afgrænsningscirkulæret, og hvor vi havde tre ministre, der lovede, de ville kigge på det og gøre noget ved det, og der er sket lige så meget.
Så ja, vi prøver at få det ind alle de steder, vi kan, og så må vi se, hvor langt vi når.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-23:
Tak, og tak for talen, og tak for beslutningsforslaget.
Det, jeg forstod på ordførerens tale, var noget i retning af, at ordføreren var lidt ærgerlig over, at frustrationerne over, at der var nogle partier, der ikke var med i de forhandlinger, måske ville komme til at overskygge det hele lidt.
Forstår ordføreren de frustrationer?
Forstår ordføreren, at der er en række partier, som har en ærlig interesse i området og har lysten til at skabe værdi på området, og som får en chance for at nævne den type frustrationer i den her ramme?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-23:
Jeg ville nok også selv være rimelig frustreret, hvis jeg var i samme situation.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-23:
Så det kan måske være det, der er med til at dirke døren op, og så vil det være en ekstra lille gevinst ved SF's gode beslutningsforslag.
Er ordføreren fuldstændig enig i, at det er de partier, der kommer til at sidde og forhandle den her aftale, som er ansvarlige for resultatet, når det er færdigt, også selv om det måtte være et rigtig dårligt resultat?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-23:
Det er klart, at alle de politiske aftaler, vi indgår, har vi et ansvar for, og det må vi tage på os til fulde.
Det er hele tiden det, som jeg synes kan være den rigtig svære afvejning, nemlig at man rigtig gerne vil gøre en forskel for borgerne, og man ved, at det her i det mindste gør en lille forskel, selv om man skal tage imod noget andet.
Hvordan det ender i sidste ende, kan jeg simpelt hen ikke sige, men vi skal nok tage ansvar for det, vi selv bærer rundt på.
Astrid Carøe (SF), 2024-04-23:
Tak for det.
Indtil det lykkes, vil det være en kamp for os i SF at sikre børnenes rettigheder.
Børn kommer alt for tit i klemme i politiske beslutningsprocesser – de bliver glemt eller ender med at være dem, der skal betale prisen, når der skal prioriteres.
Derfor er det afgørende for os i SF, at vi styrker børns stemme og børns rettigheder, og det vil en inkorporering af FN's børnekonvention i dansk ret gøre.
Så jeg håber, at der nu vil være et flertal her i salen for at få inkorporeret FN's børnekonvention, og jeg glæder mig rigtig meget til debatten.
Astrid Carøe (SF), 2024-04-23:
Tak for det.
Ud over at vi har fået en ny regering, er der, siden SF fremsatte det her forslag sidst, faktisk siden vi fremsatte de to tidligere beslutningsforslag om det, kommet ny forskning, der viser, at der ikke er nogen grund til bekymring for, at der kommer en magtforskydning mellem lovgiver og domstole.
Samme konklusion bliver faktisk også understøttet yderligere af erfaringer fra Norge, hvor konventionen jo har været inkorporeret i norsk lovgivning de sidste 20 år, og der har man ikke oplevet et skred i magtbalancen.
Så det er altså i de her lande fortsat, som det skal være, politikerne, der sætter de politiske rammer.
Så om der er tale om en politisk uenighed eller simpelt hen en uenighed om, hvad det er, der vil opstå, ved at vi inkorporerer FN's børnekonvention i dansk lov, kan man jo diskutere.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-23:
For jeg synes jo, det er vigtigt, at vi læner os op ad, både hvad andre lande har af erfaringer, og selvfølgelig det store stykke arbejde, der bliver lavet andre steder, herunder selvfølgelig dem, der arbejder omkring børnekonventionen, i forhold til den lovgivning, vi selv laver.
Det synes jeg er vigtigt.
Men hvis det, der spørges til, er, om der nederst i hvert lovforslag skal stå noget om det, så tror jeg, vi er henne i noget af det der, hvor jeg synes, det bliver helt unødig bureaukratisk.
For vi ved jo godt, hvornår det er relevant, eller i hvert fald kan man jo gøre hinanden opmærksom på, hvornår det er relevant, og hvornår det ikke er relevant.
Det vil sige, at der jo ikke skal noget skarpt øje til for at vide, at hvis vi sidder og forandrer på det familieretlige område, er der nok et eller andet børneperspektiv på det.
Der tror jeg, at vi skal passe på med at lave sådan en automatik.
Den er jo simpelt hen alenlang i EU-systemet, så når man får de der indstillinger, står der noget politisk og administrativt bla bla bla, altså hvor det bare bliver sådan noget skemaagtigt, og det medvirker ikke til at gøre det mere spændende at læse EU-lovgivning, vil jeg gerne sige, i forhold til dansk lovgivning, så det synes jeg ikke der er nogen grund til at vi kopierer.
Så vil jeg sige, at jeg ikke forstår, hvad det er, vi vinder ved det.
Vi har jo gennemført de ting.
Vi har jo gennemført den lovgivning, der skulle være på ryggen af det at være en del af børnekonventionen, så hvorfor løbe den risiko, at der sker den magtforskydning?
Vi kan jo gennemføre den lovgivning, vi har lyst til, så hvis der mangler noget, kan SF jo fremsætte forslag om det.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-23:
Kontanthjælpsaftalerne fra sidste år har jo ikke på den måde umiddelbart noget at gøre med det her beslutningsforslag.
Men når man alligevel tager tråden op, så lad mig starte med at understrege, at der jo netop er tale om flere kontanthjælpsaftaler fra sidste år.
En af udfordringerne er jo, at flere af de gode ting, som ministeren nævner, og som vil komme børnefamilierne til gode, først træder i kraft i juni 2025.
Så hvad er ministerens svar eller stillen noget i udsigt egentlig til de familier, der nu kan se frem til en sommer, hvor man mangler børnepengene, og allerede nu ser frem til en jul, hvor vi med garanti vil se endnu længere køer til nødhjælpsorganisationerne, fordi vi her har et hul i de her familiers økonomi, fordi man ikke har børnepengene, og fordi de der gode ting, som ministeren refererer til, først træder i kraft i juni 2025?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-23:
Det er jo langt uden for mit ressort, vil jeg bare sige.
Nu nævnte jeg det selv, så jeg kan godt forstå, at det også bliver taget op her, men lad mig forholde mig særligt til den del af det, der ligger på mit område, for vi havde samme udfordring i forbindelse med julen, hvor vi som regering valgte at sætte ekstra penge af til julehjælp.
Der var rigtig meget pres på kedlerne rundtomkring hos nødhjælpsorganisationerne i forbindelse med den her jul, og derfor var der et behov for, at der blev sat ekstra penge af, så vi kom med nogle ekstra penge op mod jul, for at få dem igennem.
Så er der jo altid et eller andet i forhold til det her med implementering af forskellige aftaler – hvornår er ikrafttrædelsestidspunkterne?
Det skal jeg lade ressortministeren diskutere ned i detaljen, for det er jo som bekendt ikke min reform.
Men jeg vil sige om det, at jeg synes, man har fået landet nogle ting, altså f.eks. det her omkring medicintilskuddet, som jeg synes er et kæmpe, kæmpe fremskridt.
Og at man har fået forankret nogle af de ting hen over midten i dansk politik, så man også kan have en sikkerhed for, at de består i længere tid, synes jeg simpelt hen er så godt gået.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-04-23:
Jo, det er jeg helt enig i.
Det var egentlig også det, jeg nævnte tidligere: at det er meget vigtigt, at man ser på tværs, både inden for beskæftigelse, inden for sundhed og inden for det sociale osv., så man ligesom laver en helhedsplan for, at vi får løftet flere fattige ud af den situation, de står i.
Så det er jeg enig i.
Lotte Rod (RV), 2024-04-23:
Ingen børn skal vokse op i fattigdom; alle børn skal have mad i køleskabet, der skal være agurker og vindruer og figenstænger; børn skal kunne få flyverdragter og vinterstøvler og sandaler; børn skal kunne holde børnefødselsdage og have lyst til at have venner med hjemme.
Vi er så rigt et land, og der bør simpelt hen ikke være nogen børn, der vokser op i fattigdom.
Derfor var jeg så glad, dengang vi vedtog, at der skulle være en fattigdomsgrænse.
Jeg har været tilbage og læse, og jeg vil gerne citere en vedtagelsestekst: »Folketinget konstaterer, at regeringens målsætning er at mindske fattigdom og ulighed, og at regeringen som led heri har fastlagt en fattigdomsgrænse.
Folketinget konstaterer også, at fattigdommen i Danmark er vokset gennem de sidste 10-15 år.
Folketinget opfordrer derfor regeringen til at arbejde videre med udviklingen af fattigdomsbegrebet, især med hensyn til budget- og afsavnsmetoden.
Folketinget hilser det velkommen, at regeringen vil foretage årlige fattigdomsredegørelser, og finder, at det bør danne baggrund for en årlig status og drøftelse i Folketinget, der også skal inddrage uafhængige organisationers og eksperters vurderinger.
Folketinget opfordrer regeringen til, at redegørelsen skal indeholde en vurdering af konsekvenserne af relevant lovgivning for udviklingen i fattigdom.
Folketinget opfordrer regeringen til – i indeværende år – at tage initiativ til en drøftelse af, hvordan man kan nedbringe antallet af fattige frem mod 2020.
« Gæt et årstal, gæt en politiker!
Det her er vedtaget 7. februar 2014, og det var, dengang fru Pernille Rosenkrantz-Theil var den socialdemokratiske ordfører.
Det var, dengang den socialdemokratiske socialminister Karen Hækkerup havde indført fattigdomsgrænsen.
Jeg kan stadig huske den der debat med Helle Thorning-Schmidt, hvor han står på tv og vil afskaffe fattigdomsgrænsen, og Lars Løkke Rasmussen siger: Jeg kommer aldrig til at føre en politik, der sender børn ned under den grænse.
Lars Løkke Rasmussen sagde altså: Jeg kommer aldrig til at føre en politik, der sender børn ned under den grænse.
Det løfte har Lars Løkke Rasmussen så ikke rigtig holdt.
I Radikale Venstre går vi stadig væk ind for, at vi skal have en fattigdomsgrænse.
Vi ønsker, at den til enhver tid siddende regering skal holdes op på et mål om, at vi vil nedbringe antallet af fattige børn, og derfor støtter vi det her forslag.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Jeg synes også, det er sjovt at tænke på det her historisk, for tit får man et lidt bedre perspektiv på de her ting ved at kigge på tingene i et længere historisk perspektiv.
Væksten har op igennem hele 1900-tallet, altså de sidste 100 år,
været på 3 pct. om året.
Hvis vi kigger frem fra 2021 til 2030, vil vi helt uden en ny strukturpolitik kun have en vækst på 1,4 pct.
Jeg vil gerne høre Radikale Venstre, hvad jeres holdning egentlig er, altså om I anerkender, at vækst betyder noget for de fattigste personer i Danmark.
Lotte Rod (RV), 2024-04-23:
Ja, det gør vi da, men jeg er uenig med Liberal Alliance, når Liberal Alliance mener, at det kun er et spørgsmål om den absolutte fattigdom, og at man ikke anerkender relativ fattigdom.
For børn vokser jo op sammen med deres venner, og én ting er, at der er børn, hvis forældre ikke har råd til mad, medicin og tøj.
Det er absolut fattigdom.
Men det betyder altså også noget med den relative fattigdom, for det gør da ondt helt ind i hjertet, når der er børn, som ikke holder børnefødselsdag.
Måske kunne der godt lige præcis være råd til det, men det er ikke på et niveau, hvor de har lyst til at invitere andre børn med hjem.
Det er relativ fattigdom.
Det har vi også et ansvar for at gøre noget ved.