runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Vi kan så dermed konstatere, at DF ikke kommer til at anbefale, at vi træder ud af EU og efterfølgende forhandler de frihandelsaftaler, der skal forhandles.
Det være sagt, så synes jeg, det er interessant at se på det her store perspektiv for vores fædreland, som DF jo ofte hylder: Hvor er vi om 100 år?
Hvor er vi om 200 år?
Hvad er vores ret til at være herre i eget hus?
Alt det bliver bundet op på nogle meget aktuelle forhold for danske virksomheder.
Når man ser til Storbritannien, er det jo helt tydeligt, som partiformanden også sagde tidligere, at det er usikkerheden, der er det værste.
Pundet er nemlig steget, siden man fik sikkerhed.
Derfor synes jeg egentlig, at DF skylder danskerne at sige klart: Vi vægter vores frihed højere end de her små krusninger, der måtte være over nogle år.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-01-21:
Nu ved jeg ikke, om fru Pia Olsen Dyhr ved noget, som jeg ikke ved i forhold til, hvad det er, der kommer til at ske med Storbritannien.
For det, der jo sker her den 31. januar, er, at de formelt set gennemfører brexit og trækker sig ud af EU.
Derefter er der så en periode, hvor der skal forhandles handelsaftaler, og der håber jeg da, at Folketinget her, ligesom Dansk Folkeparti vil, vil presse på, for at der kommer de allerbedste handelsadgange til hinandens markeder, bl.a. af hensyn til dansk erhvervsliv, dansk fiskeri, dansk landbrug osv., som sælger bunker af varer til Storbritannien.
Det er jo det, der er interessant, og det ved vi ikke hvordan kommer til at ende.
Det kan da godt være, at der sidder nogle i Bruxelles, der tænker, at det kunne være sjovt, hvis det gør ondt på briterne, og man ikke rigtig laver nogle ordentlige handelsaftaler, men jeg håber da, at fornuften vil sejre, og at man kan se hen over det der politiske ønske om at genere hinanden og så få lavet nogle handelsaftaler, der er rigtig gode.
Og så får vi jo lejlighed til at diskutere dem her i Folketinget igen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-01-21:
Man kan jo se, hvad der er sket i Storbritannien indtil videre, den ustabilitet, der har været.
Pundet er raslet ned, og udenlandske virksomheder flytter væk fra Storbritannien.
Jeg synes allerede ikke, at billedet ser særlig positivt ud.
Jeg er ikke uenig med hr. Kristian Thulesen Dahl i, at vi i Danmark skal gøre vores bedste for at få gode aftaler med Storbritannien, jeg forstår bare ikke den beundring, der er i forhold til politisk kaos.
Jeg ville have spurgt om dagpengesystemet og udhulingen af dagpengesystemet, og om vi, som vi tidligere har gjort i forhold til dagpengene, kan stå sammen, eventuelt sammen med Enhedslisten, om at presse Socialdemokraterne til at gå i gang med en aftale.
I så fald har vi jo flertal.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-01-21:
I forhold til Storbritannien: Jeg er enig i, at usikkerhed ikke er godt, og derfor er det godt, at der er kommet en afklaring i forhold til, at man nu kan komme videre med brexit.
Det valg, der var den 12 december,
var, tror jeg – uanset om man egentlig står på den ene eller den anden side af spørgsmålet om Storbritanniens exit af EU – en befrielse, i og med at der kom en afklaring, og man har jo så også efterfølgende kunnet se, at pundet, som nu bliver nævnt, faktisk er steget i værdi på grund af den afklaring.
Så lad os nu se, hvordan det kommer til at gå med Storbritannien.
Det kan være, at det ikke bliver helt så ringe endda, som fru Pia Olsen Dyhr ellers spår her.
I forhold til dagpengene: Vi vil meget gerne være med til at presse Socialdemokratiet i forhold til at forhandle og gå imod den her udhuling af dagpengene, der jo ellers også vil ske i de kommende år.
Vi deltager meget gerne i både politiske diskussioner og forhandlinger omkring det.
Pernille Skipper (EL), 2020-01-21:
Det tror jeg at vi skal følge op på efterfølgende.
Det lyder, som om vi kan have en god fælles sag, når det kommer til vores dagpenge.
En anden ting, som jeg også håber vi har en fælles sag om, eller rettere, som jeg også kan høre vi har en fælles sag om, er, hvornår det er Arnes tur.
Det ved jeg at Dansk Folkeparti har talt utrolig meget om, og jeg deler sådan set bekymringen, både for situationen for de mest nedslidte i vores land og såmænd også for hastigheden.
Noget af det, som jeg også bekymrer mig om, når det kommer til mennesker, som har arbejdet i hårde job, og som er enten fysisk eller psykisk nedslidte, er, at pensionsalderen sådan set snart skal stige igen.
Hvad kommer Dansk Folkeparti til at stemme?
Skal pensionsalderen sættes op?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-01-21:
Vi kommer til at stemme, nøjagtig som vi har lovet danskerne.
Altså, det forlig, vi er med i i forhold til folkepensionstidspunktet, står vi selvfølgelig ved.
Sådan er det.
Så man kan regne med Dansk Folkeparti, når vi indgår forlig.
Og det er klart, at det også er i forhold til nedslidte, at vi har lavet den her seniorpension, der trådte i kraft den 1. januar, og som der ikke er mange der har reklameret så meget for.
Men det er faktisk en god ordning for dem, der er allermest nedslidt.
Og der er, sådan som jeg hører det, også rigtig mange, der søger om seniorpension – det synes jeg er rigtig godt.
Så ser jeg selvfølgelig frem til, at Enhedslisten formår at få den statsminister, som de støtter, overbevist om, at når man har været så optaget af de nedslidtes forhold, kan det jo ikke nytte noget, at tiden bare går.
Nu er der altså i morgen gået 1 år, fra Socialdemokratiet lovede Arne en tidligere folkepension, og vi har endnu ikke hørt, hvordan det skal ske.
Pernille Skipper (EL), 2020-01-21:
For at vende tilbage til det, jeg spurgte om, nemlig om pensionsalderen skal sættes op, vil jeg sige, at der jo var en tidligere minister fra den regering, som Dansk Folkeparti støttede, der sagde, at det behøvede man ikke at stemme for.
Altså, det er jo ikke det, der ligger i aftalen, at man for tid og evighed skal stemme for, at pensionsalderen bare stiger og stiger.
Og hvis det er sådan, Dansk Folkeparti fortolker den aftale, de er en del af, bliver jeg bare nødt til at spørge: Betyder det, at Dansk Folkeparti kommer til at blive ved med at stemme for, at pensionsalderen stiger fuldstændig uden et stop, uden et loft?
For der er jo nogle mennesker, som er unge nu og arbejder og knokler i hårde job, som ser ud til, hvis det her ikke får en ende, at skulle arbejde, til de er langt op i halvfjerdserne.
Er det det, Dansk Folkeparti vil stemme for?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-01-21:
Nej, det er det ikke, og det tror jeg også fru Pernille Skipper er fuldt ud klar over.
For allerede i den aftale, vi lavede om seniorpension sidste forår, altså før valget, tilkendegav vi klart og tydeligt – i øvrigt sammen med dem, der også i dag er et flertal i Folketinget – at vi ikke så for os, at man bare bevidstløst skulle blive ved med at sætte folkepensionsalderen op, for der vil være for store grupper, der simpelt hen ikke kan klare det.
Så ud over at vi selvfølgelig skal have noget for dem, der er nedslidte, så de rent faktisk kan få en værdig afgang fra arbejdsmarkedet i stedet for at skulle blive hængende og have ondt og alt det, vi kender, som er så trist, så skal vi samtidig også finde ud af, hvornår man skal stoppe med at hæve folkepensionsalderen.
Og vi har selv sagt, at vi ikke tror, at man, når det gælder folk over 70 år, så kan fortsætte med at hæve folkepensionsalderen.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-21:
De her debatter er jo noget særligt, for det er den eneste chance, vi har til at stille spørgsmål til hinanden.
Men uagtet hvem der er i regering, er der jo brug for en stærk opposition, og det er – i hvert fald derfra, hvor jeg står og kigger på det – meget svært at finde ud af, hvad oppositionens projekt er.
Hvad skal der til, for at vi får en stærk opposition?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-01-21:
Hjælpen skal man jo finde fra de mest uventede kanter, så tak til hr. Uffe Elbæk.
Nu vil jeg lige sige, at jeg ikke tror, det er sidste gang, hr. Uffe Elbæk er i salen, heller ikke som partileder, men måske i en debat som den her, som jeg har forstået det.
Jamen jeg tror ikke på det der med, at en opposition nødvendigvis skal have ét samlet projekt.
Jeg tror da heller ikke, hvis man ser på oppositionen til den regering, vi havde i sidste valgperiode, at man kan sige – det ved jeg da ikke om I synes – at der var ét samlet projekt.
Jeg kunne da godt få øje på nogle stykker.
Men det betød da ikke, at man ikke på valgdagen den 5. juni kunne få danskernes opbakning og få et flertal og danne regering.
Så jeg er ikke sikker på, at der skal være ét samlet projekt.
Partierne skal præsentere deres projekt over for befolkningen og søge opbakning til det, man står for, og så må mandatfordelingen jo efter et valg afgøre, hvor stor en indflydelse man får.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-01-21:
Grunden til, at jeg spørger, er selvfølgelig, at når man følger med i dagspressen, så er det lidt uklart, om oppositionen har en leder, eller om der er mange, der har lyst til at være ledere.
Har oppositionen set fra Dansk Folkepartis synspunkt en leder, eller står I som de enkeltpartier, I er, og så må vi se, når vi kommer frem til valgdagen, hvem der træder i karakter som politisk leder af oppositionen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-01-21:
Det er jo sjovt, for hr. Uffe Elbæk vælger nu i virkeligheden at bruge sin sidste partilederrunde til at argumentere for det modsatte af det, han argumenterede for i sidste valgperiode, for der handlede det jo om, at alle skulle være statsministerkandidater, alle skulle være potentielle ledere af oppositionen, og hr. Uffe Elbæk stillede endda sig selv til rådighed.
Og nu beder han minsandten mig om at fortælle, om ikke der bare er en eller anden ledestjerne, man kan følge, og så er det der, man kan lægge sit lod.
Det er nok ikke sådan, det er.
Jeg tror, man skal lade tiden gå og finde ud af, hvordan tingene ender med at blive, og vi anerkender fuldstændig, at i den nuværende opposition fylder Venstre selvfølgelig meget på grund af det valgresultat, de fik den 5. juni.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-21:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne tage tråden op fra den tidligere EU-debat.
Jeg er ikke sikker på, at jeg er blevet meget klogere på, om DF mener, at vi skal ud af EU, eller om DF mener, at vi skal blive i EU.
Jeg hører på hr. Kristian Thulesen Dahl, at det lidt afhænger af situationen i Storbritannien.
Det får mig til at spørge: Kan hr. Kristian Thulesen Dahl sige det sådan lidt mere klart, om DF vil ud af EU eller DF ikke vil ud af EU?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-01-21:
Jeg svarede faktisk klart.
Det er jo en ærlig sag, men jeg svarede faktisk klart.
Vi ser det ikke som en mulighed, at Danmark melder sig ud af EU, hvis det samtidig betyder, at vores virksomheder ikke har handelsadgang til det øvrige Europa.
Vores virksomheder har en afgørende interesse i at kunne sælge deres varer frit til de andre europæiske lande.
Frihandel er vigtig for os, og det er derfor, vi siger, at den dag, vi skal have en afstemning om forholdet til EU, hvilket vi ønsker skal komme, skal det være på et tidspunkt, hvor der er et alternativ, der sikrer vores virksomheder den handelsadgang.
Pernille Skipper (EL), 2020-01-21:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at vende en lille smule tilbage til noget, som statsministeren, fru Mette Frederiksen, vendte lige før, nemlig uddannelsesloftet.
Uddannelsesloftet betyder jo, at hvis du allerede har en uddannelse som f.eks. sygeplejerske, kan du ikke senere hen blive læge, eller pædagoger kan ikke senere hen bliver lærere i stedet for.
Det har været kritiseret voldsomt meget, og under valgkampen sagde hr. Tommy Ahlers fra Venstre, at det går fuldstændig imod det, som vi gerne vil med uddannelsessystemet, og det er jeg meget enig i.
Jeg havde den opfattelse, at Venstre ville stemme for en afskaffelse af uddannelsesloftet.
Hvad mener Venstre om det nu?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-01-21:
Det troede jeg jeg svarede på lige før, altså om det her ønske om faktisk at vide, hvad der batter noget.
Det burde da være et ret logisk synspunkt at have.
Jeg ønsker bestemt ikke at være hverken fodslæbende eller tøvende eller noget på den grønne omstilling, jeg har tværtimod, siden jeg blev formand for Venstre, stået og skreget på, at vi skulle tale virkemidler, samtidig med at vi talte målsætninger.
Men det var der ikke rigtig noget af.
Det er noget, jeg har efterlyst gang på gang på gang.
Men jeg synes, der er en eller anden ræson i, at vi taler om det, vi ved noget om, i stedet for det, vi føler noget om.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-01-21:
En væsentlig del af det danske velfærdssamfund er jo vores flexicuritymodel – det, at når man mister sit arbejde, er der et sikkerhedsnet, der redder en og sørger for, at man ikke nødvendigvis er nødt til at gå fra hus og hjem.
Det har været helt afgørende for det danske velfærdssamfund – og også afgørende for arbejdsgiverne – at vide, at i virkeligheden forsikrer borgerne sig mod deres egen arbejdsløshed.
Det bliver langsomt udhulet nu.
Vi oplever et dagpengesystem, som kommer til at betyde mindre og mindre, og a-kasserne begynder i stigende grad at tilbyde ekstra forsikringer til dem, der er i arbejde.
Det kan få store konsekvenser, så jeg vil egentlig høre om statsministeren, ligesom SF, er bekymret for, at dagpengesystemet bliver udhulet.
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Så er der selvfølgelig ved siden af den diskussion den mere politiske del, der handler om, hvad for nogle indsatsområder man synes er vigtigst her og nu, og når det gælder arbejdsmarkedspolitikken, har vi gjort vores stilling op: Det at få sikret en tidligere tilbagetrækning for dem, der er nedslidte, er den første store opgave på arbejdsmarkedet, vi går i gang med – ud over vejpakken, altså indsatsen i forhold til social dumping.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-01-21:
For SF er det ikke et enten-eller.
Vi er sådan set villige til at kigge på Socialdemokraternes forslag om pension, som vi forventer snart kommer, for Arne har jo brug for en løsning.
Men derudover har vi vel også brug for at kigge på det dagpengesystem, som er så nødvendigt, og det er det ikke kun for arbejdstagerne – det skulle man ellers nogle gange tro, når man hører debatten – men i lige så høj grad for arbejdsgiverne, og jeg mener, at vi er nødt til at gå på to ben.
Det er jo ikke det samme, som at man kan fikse alt med det vons eller for den sags skyld løse de problemer eller den udhuling, der er, men man kan jo kigge på dele af det.
Vil statsministeren ikke være villig til i det mindste at begynde at overveje, om man kan starte diskussionen?
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Jeg synes, det er fuldstændig relevant at diskutere vores dagpengesystem, og det indgår regeringen selvfølgelig gerne i, men – og nu kommer jeg så måske til at lyde som den kedelige i debatten i dag – der er rigtig mange ønsker i Folketingssalen til rigtig mange ting og endnu flere, hvis jeg åbner dagspressen.
Og vi skal jo altså have tingene til at foregå på en måde, som er håndterbar, også økonomisk, så jeg synes dagpengediskussionen er relevant, og vi indgår gerne i den, men vores hovedprioritet her og nu er spørgsmålet om de nedslidte.
Pernille Skipper (EL), 2020-01-21:
Jeg bliver nødt til at fortsætte den diskussion, for hvis man kigger tilbage på 2019, var det sådan cirka i runde tal 400.000 mennesker, a-kassemedlemmer, som var berørt af arbejdsløshed og havde behov for deres dagpenge på den ene eller på den anden måde.
Nogle af dem fik bare en fyreseddel og blev arbejdsløse, for det sker bare for rigtig mange mennesker i løbet af et langt liv.
Andre er sæsonarbejdere, løst ansatte, og de er dybt afhængige, nærmest organiseret afhængige af, at vi har et trygt dagpengesystem, og det er deres arbejdsgivere i øvrigt også.
Er det en dækningsgrad, som Socialdemokraterne synes er rimelig og ordentlig?
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Men jeg bliver nødt til at sige, at for mig er det at have et erklæret mål om, at klimaspørgsmål ikke skal betyde stigende ulighed, ikke en snubletråd, men en insisteren på, at vi gør det her på den danske måde, hvor vi bevarer samfundets sammenhængskraft, en lav grad af ulighed, og løser den meget, meget alvorlige opgave, vi har foran os på klimaområdet.
Det tror jeg godt kan lade sig gøre, og Danmark er i hvert fald et af de få lande, tror jeg, der kan vise, hvordan man skal gøre det.
Men de to ting skal balanceres.
Kompensationsgraden er en relevant problemstilling, og så er vi jo i den situation, at der er mange diskussioner på vores bord lige nu.
Det vil sige, at den grønne omstilling, investering i vores velfærd og selvfølgelig også det sociale sikkerhedsnet skal afvejes mod hinanden, så for mig er det ikke et spørgsmål om, om vi skal det eller ej, eller om det er en reel diskussion, men der er selvfølgelig et spørgsmål at tage stilling til om, hvornår man kan gøre hvad i en valgperiode.
Pernille Skipper (EL), 2020-01-21:
Jeg vil sådan set godt medgive statsministeren, at der er en skude, der skal vendes, men der er også en opgave, der skal løses, og dagpengene, som er nede på at være 2-årige og nu betyder en halvering af indkomsten, når du mister dit job eller er uden for arbejdsmarkedet i en kort periode, er ved at være så ringe, at vi ikke kan kalde det et ordentligt og trygt system.
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Jeg er nødt til at sige, at kompensationsgraden ikke kan veksles til noget med skat, for faldet i kompensationsgraden skyldes jo flere forskellige ting.
Bare de kommende måneder kommer vi til at bede Folketinget om at forholde sig til en ny udligningsreform, vi skal lave en flerårsaftale for politiet, vi kommer til at diskutere tidligere pension, vi har det meget, meget vigtige arbejde på det grønne område, om klima og biodiversitet, og så skal vi i øvrigt, hvilket er en vedvarende, vigtig opgave, have styr på udlændingepolitikken og ikke mindst retspolitikken.
Så vi nøjes ikke med at gøre én ting ad gangen – selvfølgelig ikke.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-01-21:
Tak for det.
Jeg tror faktisk, vi er flere partier her i dag, der rigtig gerne vil bakke statsministeren op og hjælpe statsministeren med at få det synspunkt igennem, at flygtningelejrene skal være uden for Europa, hvor vi så forpligter os på et eller andet.
Men det er jo ikke os, der i dag har været ude i Berlingske at sige, at det her ikke bliver til noget.
Det er reelt set det, der står.
Og jeg husker jo, at man, da statsministeren var i opposition, sagde: Det her vil vi, men det er den til enhver tid siddende regering, der fører udenrigspolitikken.
Og det er det.
Men der må være en grund til, at regeringen føler trang til at gå ud og sige: Det her bliver ikke til noget.
Det synes jeg er ærgerligt, for vi skal da holde presset på, at det bliver til noget.
Hvorfor er det, at man lidt slår op i banen her og ikke tror på det længere?
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Det har regeringen ikke sagt; det har udlændingeministeren ikke sagt; det har jeg ikke sagt.
Jeg beder gerne udlændingeministeren om at gøre det fuldstændig klart efter dagens debat, at der intet er ændret i vores tilgang til det her spørgsmål, heller ikke i vores tro på, at det er den rigtige model.
Hvis det var en nem opgave, går jeg ud fra, at den tidligere regering havde gennemført det.
Det her er en svær opgave, og det europæiske spor har selvfølgelig forskellige elementer i sig, men vi er jo gået til opgaven med et i mine øjne langt større engagement og med et meget, meget højere aktivitetsniveau end den tidligere regering.
Så vi er i fuld gang med også at forsøge at løfte den her opgave.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-01-21:
Jamen det er godt at få det slået fast, for der må jo være en grund til, at der står det, vi læser i avisen i dag.
Så vil jeg spørge om noget helt andet, for der er jo to spørgsmål her a ½ minut.
Jeg ved fra pålidelig kilde, at den tidligere regering blev meget presset på, at nu skulle man skaffe nogle fængselspladser i udlandet.
Det var den tidligere minister meget presset på.
Jeg ved, at man kom langt i den forbindelse.
Det var faktisk tæt på, at man var ved at have et udkast med hensyn til et land, og jeg skal for ordentlighedens skyld lade være med at nævne lande her, for det synes jeg ikke er passende.
Men jeg vil bare gerne vide – nu, da vi var kommet så langt – om regeringen fortsætter den dagsorden med at skaffe fængselspladser i udlandet, om der er sket noget siden regeringsskiftet, og om man stadig væk har intentionen om, at der skal være fængselspladser i udlandet.
Mette Frederiksen (S), 2020-01-21:
Svaret er ja.
På vegne af kollektivet af partiledere skal jeg sige, at vi bestræber os på at efterleve reglerne også i denne debat – det tror jeg godt jeg kan sige på alles vegne.
I år kommer vi til at fejre hundredåret for, at Sønderjylland kom hjem til Danmark.
Vi kommer også til at fejre 75-året for befrielsen.
Det er jo to meget, meget glædelige begivenheder.
Men med det markerer vi også noget andet, nemlig 75-året for befrielsen af kz-lejren i Auschwitz – et af de mørkeste kapitler i menneskets historie.
Jeg tager i den forbindelse selv til Israel i morgen, hvor jeg bl.a. skal mødes med ofre for holocaust.
Det gør jeg også på den meget triste baggrund, at vi herhjemme i Danmark igen ser antisemitismen vise sit grimme ansigt.
Sidste år blev, som alle her kan huske, en jødisk kirkegård udsat for hærværk, og Davidsstjerner blev sat på postkasser og husnumre.
I lighed med dengang synes jeg, der er al mulig grund til at tage afstand fra antisemitismen – vi skal sige fra, og vi skal gribe ind, og det er derfor også vores forslag, at vi laver en national handlingsplan mod antisemitisme, med bedre beskyttelse af jødiske institutioner og selvfølgelig mere oplysning, men jo også en meget klar politisk afstandtagen til den antisemitisme, vi ser i Danmark, hvor den end måtte komme fra.
Det er kun et af mange temaer, vi skal diskutere i året, der kommer, og jeg vil gerne have lov til at invitere alle partier med ind i et forhåbentlig bredt politisk samarbejde og her indledningsvis sige tak for de mange forskellige aftaler, der allerede er lavet på kryds og tværs.
Ikke mindst klimaloven vil jeg gerne have lov til at fremhæve – det lover godt for det fremtidige samarbejde.
Nu har vi en klimalov, og så skal vi i gang med klimahandlingsplaner, vi skal have lavet en flerårsaftale for politiet, vi skal have styr på udligningen i den kommunale økonomi, vi skal forhåbentlig have indført en ret til tidligere pension, vi skal have fulgt op på indsatsen i forbindelse med fremmedkrigere og meget mere, og vi skal styrke indsatsen for de mest udsatte børn, som anmeldt i nytårstalen.
Vi er ikke enige om det hele, og det skal vi heller ikke være, men jeg vil gerne have lov til at sige tak for den meget positive og konstruktive tilgang, som jeg synes rigtig mange partier møder op til de forskellige forhandlinger med.
Jeg vil gerne have lov til i dag at sige en særlig tak til en af partilederne, nemlig hr. Uffe Elbæk, som i dag er med til sin sidste partilederdebat.
Jeg har stor respekt for det udsyn og det mod, som hr. Uffe Elbæk har udvist og bragt med herind i Folketingssalen som partileder.
Det har været en kæmpe fornøjelse.
Og nu glæder jeg mig så til dagens debat.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-01-21:
Tak for det, og tak til i denne forbindelse partilederen.
Man kan i dag i Berlingske læse, at der ikke rigtig er nogen lande, som vil være med til at indfri Socialdemokratiets store valgløfte om at lave et modtagecenter uden for EU.
Udlændinge- og integrationsministeren blev jo spurgt til det her emne, og han lyder ærlig talt ikke rigtig, som om han tror, at regeringen kommer til at levere på det her valgløfte.
Vil statsministeren garantere, at regeringen kommer til at levere på det her valgløfte om at oprette et modtagecenter uden for EU?