runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2021-04-16:
Tak for det.
Sigtet med den her nye lov er at skabe større klarhed og overblik i reguleringen, uden at der vel og mærke ændres på det beskyttelsesniveau, reglerne i dag sikrer for kunder, der efterspørger investeringsservice m.v.
Kunder og virksomheder skal således fremover lettere kunne få overblik over den regulering, der er specifik for fondsmæglerselskaber og ydelsen af investeringsservice.
Med lovforslaget sikrer vi endvidere, at reguleringen i højere grad end i dag tager højde for de særlige karakteristika, der kendetegner fondsmæglerområdet, herunder at fondsmæglerselskaber ikke som pengeinstitutter modtager indskud eller tilbyder långivning.
Lovforslaget fastsætter en række tilsynsmæssige krav og rammer for fondsmæglerselskaber, der er målrettet og afstemt med fondsmæglerselskabernes forskellige forretningsmodeller og risikoprofiler samt størrelse.
Derudover indebærer lovforslaget, som det også er blevet sagt, en videreførelse af en række eksisterende nationale regler for fondsmæglerselskaberne, og det drejer sig bl.a. om aflønningsreglerne for den finansielle sektor og regler, der skal understøtte en forsvarlig ledelse af den finansielle virksomhed og adressere interessekonflikter.
De eksisterende nationale regler har generelt det sigte at understøtte en høj investorbeskyttelse og tilliden til fondsmæglerselskaber.
Det sigte medvirker til opretholdelsen af tilliden til den samlede finansielle sektor og dermed den finansielle stabilitet i vores dejlige land.
Så skal jeg på opfordring af Venstres ordfører bare bekræfte, at vi i den finansielle forligskreds har aftalt, at der 3 år efter ikrafttrædelsestidspunktet bliver lavet en evaluering, med hensyn til om der er blevet fundet den rette balance mellem den direktivnære implementering og videreførelsen af de her nationale regler, der ikke vedrører aflønning.
Det er bare en bekræftelse af, at vi som aftalt vil få den her evaluering efter 3 år, og nu er det også sagt her fra talerstolen.
Om det så i sig selv udløser de jubelscener og optog som fru Mona Juul enten forudså ville komme eller ikke ville komme, det ved jeg ikke, men fru Mona Juul lod til nærmest at kunne gå i spidsen for det, hvis vi måtte komme dertil.
Tak for de positive bemærkninger.
Jeg ser selvfølgelig frem til den videre lovbehandling.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-16:
Nye Borgerlige kan støtte forslaget.
Mona Juul (KF), 2021-04-16:
Tak for ordet.
Det handler således om en mere målrettet regulering af fondsmæglerselskaberne på områderne for kapital, solvens, likviditet, ledelse og styring i relation til risici, som der faktisk næsten ordret står i lovforslagets knap 800 sider.
Der er tale om en implementering af et EU-direktiv, der skal ses i sammenhæng med en ny forordning, og begge vedrører tilsynsmæssige krav til investeringsselskaber.
Men der er også tale om en overimplementering, som dog er balanceret, fordi det samtidig er vigtigt at fastholde visse nationale regler.
Det er i hvert fald sådan, jeg også forstår dele af branchen.
Jeg tænker også, at det her kan gå, da det samtidig vurderes, at der er tale om positive administrative konsekvenser for erhvervslivet.
Det er jo lige før, man kan bryde ud i jubel der og sige: Juhu!
Det er ikke ofte, at vi ser det.
Det kan jeg godt forstå.
Og det skal vi selvfølgelig lytte til, for det gamle regelsæt har ført til unødvendig kompleks og disproportional regulering.
Nu er der tale om mere agil og mere liberal regering og om proportionalitet uden at sætte investorbeskyttelse og kapitalkrav over styr, og derfor stemmer Det Konservative Folkeparti for lovforslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-16:
Nu holdt jeg en lang tale før, og det har jeg tænkt mig at gøre igen; nej, jeg håber, at talen før kan kompensere for denne.
Enhedslisten støtter implementeringen af det bagvedliggende direktiv, som udskiller fondsmæglerselskaber fra det regelsæt, som regulerer pengeinstitutter, medmindre der i fremtiden bliver tale om store selskaber, der driver banklignende virksomhed.
Det er vigtigt for os, at der med den nye sektorspecifikke regulering ikke bliver tale om lempelser, eller at vi slækker på sikkerheden, og derfor ser vi positivt på, at regeringen agter at videreføre de nationale særregler på området, som bidrager til, at alle har en nogenlunde fair og lige chance, anviser regler for god skik og forbyder spekulation.
De gældende nationale særregler udgør et vigtigt samfundshensyn, bidrager til beskyttelsen af stabiliteten og tjener tilliden til den samlede finansielle sektor.
Og hvis disse ting videreføres, kan vi i Enhedslisten bakke op om forslaget.
Tak for ordet.
Katrine Robsøe (RV), 2021-04-16:
Tak for det.
Radikale støtter også lovforslaget, kan jeg lige så godt hurtigt slå fast.
Som alle andre også har været inde på, etableres der en ny hovedlov, der jo egentlig bare er med til at sørge for, at det er mere gennemskueligt, også med hensyn til hvilke regler der gælder for fondsmæglerselskaberne.
Det synes vi giver rigtig god mening.
Og så er der både direktivet og forordningen, som vi naturligvis også støtter implementeringen af.
Vi finder det rigtig positivt, at der skabes en højere gennemsigtighed, og at vi får omfattet alle de danske fondsmæglerselskaber af IFD-direktivet og IFR-forordningen, og derfor støtter vi.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-04-16:
Nå, det er ikke sådan, jeg læser det.
Derfor undrer jeg mig bare lidt over det, for det vil jo stadig væk være noget, som private og selvejende institutioner også kommer til at bruge noget tid på.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-16:
Det var faktisk ikke det, jeg sagde.
Der er meget stor forskel på at sige »vi aner ikke«, og »vi kan ikke dokumentere«.
Det er to helt forskellige ting.
Jeg ved godt, hvad det er, vi tager udgangspunkt i her.
Det har vi faktisk ret præcis viden om, for vi tager udgangspunkt i eksisterende datamateriale.
Så vi aner en hel masse, men der er altså en forskel på det og så at dokumentere det.
Og det vil sige, at det der med at udstede garantier for et eller andet, hvor der hverken er dokumentation den ene eller den anden vej, sådan set bare er det, jeg slår mig på.
Men det, der er udgangspunktet, og det har vi egentlig forsøgt at være grundige om, er, at vi ikke har noget ønske om, at der skal bruges flere kræfter hos det pædagogiske personale på noget, der ikke har med børnene at gøre, herunder registrering.
Så det er det, vi har lagt det her an på.
Vi har taget udgangspunkt i eksisterende datamateriale, og det vil sige, at det er et spørgsmål om at organisere det datamateriale på en måde, så man kan anvende det til at sammenligne normeringsniveauer, hvilket har været stærkt efterspurgt.
Så man kan sige, at vi aner rigtig meget, vi ved rigtig meget om, hvordan vi organiserer det her, men at dokumentere, om en garanti så bare er noget, der bliver givet, eller om det faktisk er noget, der er noget reelt bagved af den karakter, som Dansk Folkepartis ordfører efterspørger, mener jeg simpelt hen ikke man kan.
Marie Krarup (DF), 2021-04-16:
Det er jo ikke noget, der får mig til at få mere lyst til at stemme ja til det her forslag.
Jeg synes, det bliver meget svært for mig at skulle argumentere i min folketingsgruppe for, at vi pludselig skal stemme ja til et forslag, hvor ministeren siger, at hun ikke aner, om det her bliver en bunke af bureaukrati, som vil tage opmærksomhed fra kerneopgaven, som er at passe børnene.
Altså, så må man da til at lave lovgivning på en bedre måde.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-16:
Nu er virkeligheden jo sådan på dagtilbudsområdet, at det er så ringe registreret, at det ville være en total gratis omgang, hvad enten jeg svarede ja eller nej.
For med den ringe registrering, der er på området, og de ringe data, der er på området, ville ingen af os have skyggen af chance for at dokumentere, om jeg havde ret eller ej.
Og det er jo faktisk noget af det, der er problemet.
Intentionen med det her lovforslag er at tage udgangspunkt i eksisterende data, og derfor vil det være mest korrekt at sige, at vi ikke har nogen forventning om, at det her kommer til at tage tid fra børnene.
Men der er ingen af os, der efterfølgende vil kunne dokumentere, hvem af os der har ret, fordi der er så ringe data på området.
Så det er en total gratis omgang at svare på det.
Og helt i starten af corona havde vi lidt vanskeligt ved det.
Så etablerede vi den politiske følgegruppe og så det sektorpartnerskab, vi har på uddannelsesområdet, for at kunne nå det alligevel.
Jeg mener jo, at den bedste vej til at undgå, at der sker præcis det, som fru Lotte Rod nævner, er, at når vi laver en bekendtgørelse, bliver den faktisk sendt i høring.
Det gælder altså også de høringssvar, der ligger i forbindelse med den her lovgivning – det gør det selvfølgelig – og dér er der de opmærksomhedspunkter, der bliver peget på.
Det skal man da tage ordentligt stilling til, og det skal man selvfølgelig også i forbindelse med udarbejdelsen af en bekendtgørelse, hvor jeg da synes, at man skal lytte til de bekymringer, som bliver rejst fra dem, der skal arbejde konkret med tingene, og i øvrigt dem, der har forstand på databehandling – i det her tilfælde Datatilsynet.
Så jeg tror, at den bedste sikring mod, at der sker den type af skred, er, at man tager det alvorligt.
Det kan jo godt være, at man ikke går den vej, nogen siger man skal gå, men man bliver nødt til lige at have det oppe på sit bord og spørge: Hvordan forholder man sig egentlig til den bekymring, der bliver rejst af den ene og den anden og den tredje karakter i de høringsfaser?
Det tror jeg simpelt hen er vores demokratis allerstørste styrke, altså at vi har inviteret omverdenen så tæt ind omkring vores lovgivningsproces, og det samme gælder jo i forbindelse med bekendtgørelser, som ryger i høring, inden de bliver til virkelighed.
Lotte Rod (RV), 2021-04-16:
I forlængelse af de spørgsmål, der kommer fra Venstre, vil jeg egentlig bare i forhold til det arbejde, man gør med bekendtgørelsen, bede ministeren om at svare på: Hvordan sikrer man dér, at der netop ikke bliver aftalt noget, som ligger ud over det, vi har brug for?
Når jeg spørger, er det jo, fordi jeg har en opfattelse af, at vi er meget enige om, hvad det er for et minimum af data, vi har brug for, men man bliver også lidt bekymret, når der så er andre ordførere, som i fremtiden kan forestille sig alt muligt.
For en ting er, at vi ved det her og nu, men noget andet er jo, at vi gerne skal undgå, at det ligesom bliver misbrugt, den dag ministeren så ikke længere selv måtte være minister.
Så hvilke overvejelser gør ministeren sig i forhold til den afgrænsning, som Venstre foreslog?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-16:
Det er fuldstændig rigtigt, at Venstres ordfører læste noget op fra det, der stod i lovforslaget, men hun kalder det jo så en bureaukratisering af børneområdet, og den beskrivelse deler jeg simpelt hen bare ikke.
Den beskrivelse mener jeg simpelt hen ikke er dækkende for det, der ligger i det her lovforslag.
Jeg mener, at det, der ligger her, er, at vi går væk fra en situation – og det må selvfølgelig ærgre Venstre en smule, for man har jo haft regeringsmagten i rigtig mange år – hvor data på børneområdet sejler, og hvor forældrene har beskrevet det som en følelse af, at der bliver lagt et røgslør ud over noget, og den følelse kan jeg godt forstå at de sidder tilbage med, og det er jo så det, vi forsøger at rette op på her.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-04-16:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, hvordan det kan være, at man ikke kompenserer de private og selvejende institutioner i lovforslaget her.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-16:
Jeg er simpelt hen ikke enig i beskrivelsen.
Det er det, det her lovforslag går ud på.
Så det kan godt være, at man deler det, men man gjorde ikke noget, da man selv havde regeringsmagten, og vælger Venstre i sidste ende at stemme imod det her lovforslag, så har man jo heller ikke valgt at ville gøre noget i den her ombæring.
Så det synes jeg jo på en eller anden måde klinger lidt hult.
I forhold til lederandel, alder for normering, og hvornår man tæller med, så indgår alle de dele jo i aftalen, men er ganske rigtigt ikke med i den her lovgivning, fordi den lovgivning først er klar, når vi kommer hen til efteråret.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-04-16:
Altså, hele grundlaget for at have åbenhed og transparens deler vi fuldstændig.
Hele den diskussion om forældrenes ret til at kunne forholde sig til data, også på et sammenligneligt grundlag, er vi jo sådan set enige i, og det var også derfor, vi oprettede Dagtilbudsportalen.dk i den brede aftale, vi lavede tilbage i 2018.
Ja, det er der.
Er der data, der kan udbygges?
Ja, det er der.
Men det er jo ikke det samme som at give hjemmel til, at man grundlæggende kan indhente data om alting, som det sker i det her lovforslag.
Jeg er også bare nødt til sige, at når man nu hiver Hvorerderenvoksen.dk frem, så er det jo ikke kun et spørgsmål om kvaliteten af data; det er også et spørgsmål om opgørelsen af data, og det er der jo ikke der lagt op til at ændre i det her.
Det er hele diskussionen om, om lederen skal tælle med.
Mener ministeren, at lederen skal tælle med?
For ellers er vi jo lige vidt i forhold til diskussionen om, om man oplever, at der er tid derude.
Til gengæld fremgår det, at det godt nok er sigtet, at der ikke skal være mere bureaukrati, men det er jo ikke en forudsætning i lovforslaget.
Der står også, at det skal ske under hensyntagen til det pædagogiske personale, men der står også andre steder i lovforslaget, at man omfatter dem af hjelmen alligevel, »såfremt behovet for at indsamle data om tilbuddene ændrer sig på et senere tidspunkt som led i eksempelvis enkeltstående surveys eller politiske initiativer«.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-16:
Det kan jeg give Venstres ordfører et meget kort svar på: Ja, det er udtryk for lige præcis det, som Venstres ordfører siger, altså at man igen ser den her ideologiske kamp imod det private initiativ og i øvrigt imod det frie valg.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-04-16:
Det var egentlig bare et spørgsmål til ordføreren, i forhold til at lovforslaget jo kun kompenserer kommunerne og ikke de private og selvejende institutioner.
Der vil jeg bare spørge ordføreren, om ordføreren ligesom os opfatter det som endnu et eksempel på den sådan meget ideologiske politik, som Socialdemokraterne, Radikale Venstre, SF, Enhedslisten og Alternativet har valgt at føre på det her område, hvor man jo gerne vil knægte og lukke alle de tilbud, der har organiseret sig på en anden måde.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-16:
Jeg vil starte med at sige, at det jo er lidt paradoksalt at høre ordføreren for Socialistisk Folkeparti stå og tale om mere frihed til de enkelte institutioner i forbindelse med det forslag, vi behandlede tidligere i dag, og så nu se ordføreren være med i noget, som er mere statsstyring.
Det var en dårlig aftale, man lavede med hensyn til minimumsnormeringer, helt igennem.
Man har jo de facto forbudt de her private tilbud, man glemte dagplejen, men lavede mere statsstyring, alt i alt en rigtig dårlig aftale.
Det udmønter sig så i dårlig lovgivning, som giver mere bureaukrati, og det er jo det, vi står med i dag.
Det her forslag er helt klart udtryk for mere statsstyring, mere stat, mindre menneske, og i Nye Borgerlige vil vi den diametralt modsatte vej: Vi vil have mindre stat og mere menneske.
Vi har ikke behov for at se en opgørelse, eller at der skal være mere bureaukrati ude i daginstitutionerne.
Min personlige erfaring: Jeg har haft helt nyuddannede unge pædagoger, som for at være helt ærlig ikke har været særlig gode til deres arbejde, og så har jeg haft nogle meget erfarne pædagogmedhjælpere, som selv har mange børn, som selv har arbejdet meget med faget, og som har været markant bedre.
Så nej, det her er den helt forkerte vej at gå.
Det her går kun ud på, at politikerne herinde på Christiansborg vil sidde og kunne se helt ned til mindste detalje hvordan og hvorledes, og vi vil den helt diametralt modsatte vej.
I Nye Borgerlige mener vi, at pengene skal følge det enkelte barn, og at forældrene skal vælge den institution, de synes er bedst.
Hvis det er et godt tilbud, bliver det valgt til, og hvis det er et dårligt tilbud, bliver det valgt fra, og så giver det sådan set sig selv.
Så vi stemmer selvfølgelig nej til det her lovforslag.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-04-16:
Jeg læste op fra den lovtekst, som ministeren kæmper for, og så siger ministeren, at hun ikke deler beskrivelsen af det.
Det er jo det, der er problemet med det her lovforslag.
Det her lovforslag handler jo ikke kun om at forbedre kvaliteten eller gøre indberetningerne mere specifikke; det her lovforslag handler om bureaukratisering af vores børneområde, og det er rigtig trist.
Det, vi gjorde, da vi sad i regering – og det vil vi meget gerne være med til at udbygge, for det er der behov for – var at oprette Dagtilbudsportalen.dk, hvor der skal og også fremadrettet bør indgå mere data.
Det er bare ikke det, det her lovforslag handler om, og derfor vil jeg bare gerne spørge ministeren: Hvorfor vælger man ikke bredt forankret i Folketinget at sætte gang i nogle forhandlinger, der handler om, hvordan vi får bedre data, relevant data og ikke den model, man har valgt her?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-16:
Det er, fordi det er kommunerne, der har arbejdet med at sende data ind, og vi tager udgangspunkt i allerede registreret data, og derfor skulle der ikke være en ekstra arbejdsopgave til private institutioner.
Og der, hvor der er ekstra arbejdsopgaver til private institutioner, er det sådan, at kommunerne er forpligtet til at spejle det.
Det vil sige, at de ekstra omkostninger, der skulle ligge for private institutioner, svarer til dem, der er, når man skal noget ekstra i en offentlig institution, og så skal man spejle det i det, man giver til de private.
Derfor bliver privatinstitutioner kompenseret for de eventuelle ekstra opgaver, der er, men det kræver altså, at kommunen også har pålagt de offentlige ekstra opgaver.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-04-16:
Nu ved jeg ikke, hvor meget vi skal sagsbehandle det, som ikke ligger inden for lovforslagets rammer, men altså, hvis man poster noget på Facebook og man har en åben profil, er det ikke i strid med nogen GDPR-modeller, og hvis et forsikringsselskab f.eks. kan se, at en, der søger om piskesmældserstatning, render rundt og er ved at lave et nyt karpedamsystem ude i sin have og kører med trillebør osv., fordi vedkommende selv har lagt et billede op af det – jeg har ikke noget fortilfælde på det; det er et tænkt eksempel – så kan jeg da ikke se, hvorfor det ikke skulle kunne bruges, altså hvis skadeslidte påberåber sig, at man eksempelvis ikke kan så og så meget.
Det er bare ét tænkt eksempel, men generelt vil jeg sige, at det, der ligger i det her lovforslag, jo er, hvor stor en grad af bemyndigelse, man skal lægge hos den til enhver tid siddende minister, og hvad for nogle rimelighedsbetragtninger man vil anlægge for, hvad man må i en undersøgelsessituation, og hvad må man ikke.
Og der er det bare, jeg siger, at jeg i hvert fald ikke er på sikker grund i forhold til det, som ligger i det her lovforslag.
Der mener jeg, at ministerbemyndigelsen er for stor.
Orla Hav (S), 2021-04-16:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Det, der kalder mig frem, er jo ordførerens lidt sådan ironiseren over, hvad det er for en kompetence, ministeren får overført, og så det der med, hvem det er, der er den svage part lige nøjagtig i forhold til de der forsikringsselskaber.
Fru Victoria Velasquez har jo lige spurgt til det, og vi må se i øjnene, at det er forsikringstageren, der er den svage part, og vedkommende står måske i den her situation en gang i sin tilværelse.
Forsikringsselskaberne står i den dag efter dag.
Spørgsmålet er, om det er rimeligt, at de har lov til at udfolde alle mulige, alle hånde, jeg havde nær sagt spionagegreb, og om det er i orden at vurdere et menneskes adfærd på, hvad der foregår på Facebook, som vi har set eksempler på, for at vurdere, om vedkommende opfylder kriterierne for at få den erstatning, som vedkommende er berettiget til.
Kunne ordføreren ikke give et hint om, om det ville være i orden?
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-04-16:
I forhold til det, som jeg har kunnet læse mig til i det, som jeg har nået at læse af de 730 sider i det her forslag, og som ikke har så meget med den anden del at gøre, altså i forhold til det, som ordføreren har forhandlet med fru Liselott Blixt osv.
om – det ligger lidt i et andet regi – vurderer vi det jo til at være til ugunst, fordi man giver en for stor ministerbemyndigelse til at beskrive, hvad der egentlig er rimelige undersøgelsesmetoder.
Der synes jeg altså, at vi skal have lidt mere hånd i hanke med det, og når man ønsker at gøre undersøgelsesmetoderne mere vidtløftige og mere skarpe, mener jeg også, at de partier, der har stemt for det, selvfølgelig skal inddrages.
Det skal ikke bare ligge hos en eller anden tilfældig ressortminister.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-16:
Heldigvis har vi jo rykket lidt i den rigtige retning i forhold til en henvisning til speciallægeerklæringer, og der glæder jeg mig til den evaluering, der skal komme, for at se, om vi nu har ramt balancen.
Jeg er stadig kritisk, i forhold til om balancen er ramt, men det er klart et skridt i den rigtige retning.
Men mener ordføreren ikke, at retsprincipperne faktisk bliver lidt udfordret, når den ene part jo har nogle helt klare interesser?
Og i rigtig mange henseender, jeg tror egentlig i alle, vil forsikringsselskabet jo klart været den store i den interessekonflikt, der vil være over for den skadelidte.
Eller er der noget andet, man skal gøre?
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-04-16:
Det kan vi afvise.
Vi mener sådan set, at dem, der har solgt policer, også har lov til at forsvare sig, og vi kan jo ikke bare have et retssamfund, hvor dem, der sælger policerne, ikke også har lov til at indhente informationer.
Nu kalder fru Victoria Velasquez det jo så for spionage.
Altså, vi kan jo også kalde det for observationer, og vi kan også kalde det interne undersøgelser.
Men vi er også nødt til at sikre, at der er en model, som både tager hånd om, at der er folk, der udfordrer vores policesystemer, og som gerne vil prøve, at der tilegne dem nogle penge, der er ikke deres, altså ved forsikringssvindel, og det findes der desværre rigtig mange eksempler på.
Men så er der også nogle gange, hvor det er forsikringsselskaberne, der eksempelvis omvendt prøver på at skubbe klienterne over til nogle bestemte speciallæger, fordi de så ved, at de får nogle bedre erklæringer, som er mere i tråd med forsikringsselskabernes tilgang til det.
Så det skal gå på begge ben, og vi kan ikke bare sige, at den ene af parterne ikke skal have lov til at forsvare sig.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-16:
Tak for ordførertalen.
Der er et sted, hvor jeg har været rigtig glad for samarbejdet med Dansk Folkeparti, og det har egentlig været en anden ordfører end ordføreren selv, men det har været på sundhedsområdet, og som jo netop har handlet om de skadelidte, men der er jo netop på grund af forsikringsselskaberne et overlap.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre – ordføreren kommer selv lidt ind på det – i forhold til den del, der handler om spionage, og hvordan der kan opstå interessekonflikter, i forhold til at forsikringsselskaberne jo har en interesse i, hvad udfaldet kommer til at være, om Dansk Folkeparti vil være med til at sikre, at vi faktisk helt sløjfer og forbyder, at forsikringsselskaberne kan gå ind og lave en spionage.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-04-16:
Men lovforslaget og det, der er i aftalen, går alene ud på, at så kan man som minkavler få rådgivning i Finansiel Stabilitet.
Jeg tror, der er sat 30 mio. kr. af.
Det er kreditorerne, der står med risikoen.
Det bliver ikke sådan, at staten samler en ubetalt kreditorregning op.
Det må blive et spørgsmål mellem kreditoren og den enkelte avler, og vi håber så, at der med den her enhed måske kunne findes en mindelig løsning, så man ikke havner i en personlig konkurs.