runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2016-11-08:
Nu nævner hr. Peder Hvelplund, at man allerede gør det fra jobcentrenes side i dag.
Jeg vil sige, at alle jobcentre jo egentlig kunne sætte sig ned og sige: Hvordan kan vi på den ene eller den anden måde styrke den indsats, vi gør?
Det gør man f.eks. i Helsingør kommune, hvor jeg selv sidder som byrådsmedlem, og hvor vi rent faktisk også for nærværende lige har startet et projekt, hvor vi har ansat nogle virksomhedskonsulenter, der bruger langt mere tid på den enkelte borger og på virksomhedsnetværket.
Og indtil videre er det i hvert fald rigtig, rigtig positive resultater, der er, af den her indsats.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-11-08:
Ud af det, ordføreren står og siger her, kan man nemt konkludere, at selv om folk er syge eller handicappede, skal de rammes af kontanthjælpsloftet.
Dansk Folkeparti skal forestille at være de svages hjælper og støtte.
Det gælder også de syge og handicappede.
Ordføreren har som formand for Beskæftigelsesudvalget selv siddet og hørt en deputation af døve og blinde forud for den her debat om lovforslaget fortælle om deres muligheder for at få arbejde på arbejdsmarkedet.
Beskæftigelsesfrekvensen blandt almindelige mennesker er i gennemsnit ca. 77 pct. Blandt blinde er den 43 pct.
Så kan man jo spørge sig selv, hvor stor chancen for overhovedet at få et arbejde ...
Marlene Harpsøe (DF), 2016-11-08:
Der kom en masse bemærkninger, som man får lyst til at svare på, og så kom der et spørgsmål i den anden ende.
Det gør det ret svært for mig at skulle skyde tilbage med ord på alt det, som er blevet sagt.
Men helt overordnet er det sådan, at hvis man er så syg eller handicappet, at man ikke kan arbejde, skal man ikke arbejde.
Punktum.
Og hvis man er på kontanthjælp og er så syg eller handicappet, at man ikke kan arbejde og aldrig nogensinde kommer til at arbejde igen, så skal man ikke være på kontanthjælp.
Så skal man over på en anden ydelse.
Sådan er det.
Færdig, slut, lukket.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2016-11-08:
Så må mit spørgsmål til ordføreren være: Vil Dansk Folkeparti så sørge for, at de her mennesker bliver taget ud af den her ordning, så de ikke bliver ramt af kontanthjælpsloftet?
Hvad er ordføreren svar på det?
Jeg vil ikke høre, at ordføreren siger, at så må de tage jahatten på.
Vi vil høre et svar på, hvad Dansk Folkeparti vil gøre for at sikre, at de mennesker, der er syge og handicappede og i øjeblikket bliver ramt af kontanthjælpsloftet, bliver taget ud af den ordning.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-11-08:
Tak for det.
Jeg skal kort redegøre for De Konservatives holdning til kontanthjælpsloftet og integrationsydelsen.
Det er vi selvfølgelig tilhængere af, eftersom vi har været med til at vedtage det.
Jeg synes faktisk, at det er noget af det mest fornuftige, vi har vedtaget i den her folketingssamling.
Jeg forstår godt, at der er nogle mennesker, der synes, det er ærgerligt, at de kommer til at få lidt færre penge, end de har fået tidligere.
Det vil selvfølgelig altid udløse noget modvilje, og jeg vil heller ikke underkende, at der er folk, der sidder i økonomisk stramme situationer, hvor det selvfølgelig kan være meget nedslående for dem, at kontanthjælpen bliver sænket, i forhold til hvad den har været tidligere.
Men jeg synes, der er nødt til at være lidt mere proportion i debatten, end der har været hidtil.
Vi har ifølge de undersøgelser, jeg har læst, stadig væk verdens højeste kontanthjælp.
Den er betydelig højere, end den er i eksempelvis Sverige og andre lande, hvor man ellers også synes, at man har et ganske udmærket sikkerhedsnet.
En enlig forsørger med to børn har efter kontanthjælpsloftets indførelse 17.600 kr. udbetalt efter skat i samlede ydelser.
Det er, hvad man har at leve for, det er, hvad man har udbetalt.
Oven i det får man så nogle rabatter på forskellige ting, først og fremmest fripladser, som er med til at gøre, at den økonomiske situation hænger sammen.
Vi synes, det er et ganske fornuftigt niveau.
Vi synes ikke, at det skal være hverken højere eller lavere, vi er godt tilfredse med det niveau, kontanthjælpen ligger på nu.
Vi mener absolut godt, at man kan klare sig for de beløb.
Hvis man ikke kan det, må man jo konstatere, at de andre steder i verden så er virkelig, virkelig umenneskelige og onde, altså i forhold til de kontanthjælpsniveauer, de har.
Det har jeg så kunnet forstå på debatten at bl.a. Enhedslisten ikke vil forholde sig til.
Det synes jeg er en lidt billig omgang.
Jeg har svært ved at se, hvordan man kan diskutere et kontanthjælpsloft uden også at forholde sig til størrelsen af det.
Det er klart, man vinder debatten, hvis man alene får lov til at stå og sige, at det er forkert, man skærer ned i forhold til nogle af de mennesker, der har mindst, men når man kigger på de beløb, som det faktisk handler om, så synes jeg og Det Konservative Folkeparti bestemt, at vi kan være det her bekendt.
Vi ville ønske, penge hang på træerne, men det gør de ikke.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-11-08:
Vi har bare den holdning i den borgerlige blok, at hvis man har en meget dyr husleje og man ender på kontanthjælp, så er man nødt til at finde en bolig med en lavere husleje.
Sådan må det jo være.
Det kan ikke være sådan, at det er fællesskabets opgave at betale en hvilken som helst husleje, folk sidder med, og derfor vil der jo naturligvis uanset kontanthjælpens størrelse være nogle, der, når de går fra at være i arbejde til at have en lavere indkomst på kontanthjælp, ikke har råd til en bolig, de har sat sig i, under forudsætning af at de havde den indtægt, de havde, da de var i arbejde.
Og når Enhedslisten derfor får det til at lyde, som om det er urimeligt og en katastrofe, at der er nogle, der mister deres bolig, så er man langt ude.
Kaare Dybvad (S), 2016-11-08:
Socialdemokratiets boligpolitiske udgangspunkt er, at Danmark skal have blandede kvarterer og byer, hvor man møder hinanden på tværs af sociale grupper.
Stærke folkeskoler og stærke foreninger er forudsætningen for, at flere danske børn kan bryde den sociale arv og skabe sig det liv, de ønsker sig.
Men det forudsætter først og fremmest, at de boligområder, hvor elever og foreningsmedlemmer bor, rummer både mennesker med lave, med almindelige og med højere indkomster.
Derfor er det afgørende for Socialdemokratiet, at vi i alle boligpolitiske beslutninger, vi træffer, har sigte på at skabe mere blandede byer og mere blandede kvarterer.
Et vigtigt element i den vision er, at vi har en andelsboligsektor, som udgør et reelt alternativ til lejeboliger og ejerboliger.
Andelsboligerne skal være et alternativ, som er demokratisk styret, og som økonomisk er lettere at komme til end ejerboligerne.
Andelsboligerne var, da Anker Jørgensens regering indførte tilbudspligten, en boligform, der gav mulighed for mange danskere, især i byerne.
Men vi må også erkende, at andelstanken har taget vand ind, siden VK-regeringen indførte retten til at låne i boligerne i 2005.
Mange steder koster andelslejligheder næsten det samme som ejerlejligheder, og vi har set eksempler på, at man spekulerer i at oprette andelsforeninger.
Når skibet tager vand ind, er spørgsmålet, hvordan man bedst gør det sødygtigt igen.
Fra Socialdemokratiets side ønsker vi, at skibet skal i dok.
Vi vil kigge på, hvordan andelsboligsektoren skal skrues sammen fremadrettet, for at vi kan fastholde den som et godt alternativ til ejerboligerne.
Måske tager vi mindre vand ind, end vi ellers ville have gjort, men det løser ikke det grundlæggende problem.
Vi anerkender i Socialdemokratiet, at vi skal sørge for, at tilbudspligten bliver overholdt.
De eksempler, der har været fremme i pressen, er desværre tegn på, at der findes huller i lovgivningen, som vi skal have dækket ind.
Men vi skal ikke lovgive imod det, uden at vi kender forudsætningerne til bunds.
Hvis alting går vel, vil et beslutningsforslag som det her måske kunne træde i kraft i løbet af 2017, hvor vi alligevel skal forhandle en ny lejelov.
I en forhandling om en ny lejelov vil der være mulighed for, at vi kan få en grundig redegørelse om forholdene i marken ikke mindst i forbindelse med tilbudspligten.
Det giver os mulighed for at træffe en beslutning på et meget mere oplyst grundlag, end vi gør med dagens beslutningsforslag, og det mener vi fra Socialdemokratiets side er at foretrække.
Derfor er Socialdemokratiet imod forslaget fra Enhedslisten og SF – på trods af de gode hensigter – og jeg skal overbringe en hilsen fra De Radikale, som ikke kunne være her, og sige, at de også er imod.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-08:
Altså, den sag om Carlsberggrunden blev jo omtalt i et medie, der hedder EjendomsWatch, den 8. august i år, og der var det jo interessant at se, hvad Socialdemokratiets tidligere boligordfører, hr. Jan Johansen, sagde om den fidus, pensionsselskaberne havde benyttet sig af.
Han blev citeret for at sige følgende:
»Det trick, som pensionsselskaberne laver, er en omgåelse af den lovgivning, vi vedtog for mange år tilbage.
Det her tiltag, som ordføreren nu betragter som værende at sammenligne med at bruge en lille spand i en stor båd, var altså noget, som den tidligere boligordfører syntes at man skulle tage hånd om med det samme og ikke udsætte til om et år.
Er det et kursskifte, som Socialdemokratiet har foretaget?
Kaare Dybvad (S), 2016-11-08:
Altså, at det skulle være et kursskifte, at man får taget en beslutning vedrørende løsningen nu og i virkeligheden først får den ført ud i livet i 2017, som jo er lige om hjørnet, kan jeg ærlig talt ikke se.
Jeg tror også, at hvis man spørger en hvilken som helst af de tidligere boligordførere for Socialdemokratiet, vil de sige, at det gælder om at have et ordentligt beslutningsgrundlag, og det er sådan set uforandret.
Finn Sørensen (EL), 2016-11-08:
Ja, det kan da i allerhøjeste grad være en katastrofe for en familie at miste sin bolig, især hvis der ikke er et andet sted, de kan flytte hen.
Og det er det, der er problemet: at der ikke er nogen repræsentanter for det borgerlige flertal her i Folketinget, der har været i stand til at fortælle, hvor de ledige, billige boliger er, som disse kontanthjælpsmodtagere skal flytte ind i som følge af den nedskæring, som det borgerlige flertal har gennemført, og som har gjort, at de ikke er i stand til at betale deres nuværende husleje.
Det er jo det, vi ikke har kunnet få svar på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-08:
Der er sådan set ingen grund til at blive så sur.
Hvis man tager og læser i lokale medier, som dækker Glostrupområdet, kan man læse nogle citater fra socialudvalgsformanden Lars Thomsen fra Venstre, som har udtalt sig.
Så længere væk er det ikke.
Jeg synes, det er dybt bekymrende med den retssikkerhed eller den mangel på retssikkerhed, der er optræk til, i forhold til kontanthjælpsmodtagere: at de får en så forskellig behandling fra kommune til kommune.
Er det det, der har været intentionen med loven: at kommunerne skulle behandle kontanthjælpsmodtagere så forskelligt, som man kan se det sker ude i kommunerne?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-11-08:
Som det er fremgået af opgørelser fra Beskæftigelsesministeriet de seneste dage, er der rigtig mange andre familier, lønmodtagerfamilier, der lever for et rådighedsbeløb svarende til det, man har, når man er på kontanthjælp, efter loftet.
Det er det ene.
Det andet er, at det jo ikke er okay, hvis man har været på kontanthjælp i en årrække og får mulighed for at komme i job, at man så oplever, at det rådighedsbeløb, man har her og nu til at gå ned i en forretning og købe varer for eller betale husleje for, bliver mindre; at der ikke er plads til måske en busbillet, et fagforeningskontingent osv.
Det er det, vi har sikret.
Det er en nødvendighed, hvis vi vil have vort arbejdsmarked til at fungere sammen med det sociale forsørgelsessystem.
Inger Støjberg (V), 2016-11-08:
Tak for det.
Forespørgslen i dag har jo, som flere også har nævnt, lydt på, om vi ministre kan oplyse om de menneskelige og samfundsmæssige konsekvenser af lovgivningen om kontanthjælpsloftet, 225-timersreglen og integrationsydelsen.
Jeg kan i hvert fald sige noget om, hvad det betyder, hvis man følger den røde bloks politik her, for jeg har ikke hørt rød blok i dag overhovedet interessere sig for integrationen i Danmark.
Men sådan har det jo været.
Man har ikke turdet stille krav, nogen sinde.
Man siger, man vil integration, men man stiller ikke krav.
Man bidrager på arbejdsmarkedet, men man tager også Danmark til sig.
Det er den under både borgerlige og røde regeringer, men grundlæggende er der jo ingen tvivl om, at hver gang man har haft en rød regering med støttepartier fra bl.a. den yderste venstrefløj, er der bare overhovedet ikke blevet stillet krav.
Hvad er følgerne af det?
Det er, at vi har mange mennesker i Danmark, der står fuldstændig uden for det danske samfund, som ikke har taget værdisættet til sig, som ikke deltager på arbejdsmarkedet, og hvis børn vokser op i et samfund, som de reelt ikke kender til, fordi de lever i et parallelsamfund.
Og hvad har man gjort fra venstrefløjens side?
Man har lænet sig tilbage, og så har man i øvrigt ikke stillet nogen krav.
Det er jo årsagen til, at vi har indført integrationsydelsen.
Det er årsagen til, at vi har indført kontanthjælpsloftet.
Det er årsagen til, at vi har indført 225-timersreglen.
Ja, det er den.
Det er temmelig firkantede regler, vi har indført.
Men 225-timersreglen er verdens bedste argument til en kvinde for at komme ud på arbejdsmarkedet, for hvis man ikke netop leverer de 225 timers arbejde på arbejdsmarkedet, ja, så mister man retten til ydelsen året efter.
Tænk sig, at venstrefløjen også i dag bare læner sig tilbage og siger: Nej, vi skal ikke stille krav, det skal nok gå alt sammen.
Jeg kan love for, at det ikke kommer til at gå.
Så hvis ikke snart venstrefløjen vågner op – og jeg må ærligt indrømme, at jeg har mine tvivl om, om man nogen sinde kommer til at vågne op – så kommer der ikke bare til at ligge en gigantisk økonomisk regning foran os, og det tror jeg er åbenlyst for enhver, men der kommer også til at ligge en gigantisk værdimæssig regning, som kan blive meget, meget svær at betale.
Det er jo derfor, man kun kan takke for, at der trods alt er et borgerligt flertal i øjeblikket i Danmark, der tør stille krav, som har viljen og evnen til at stille krav, alt imens man har en venstrefløj, der bare læner sig tilbage og siger: Det skal nok gå alt sammen.
Det kan jeg bare love: Det kommer ikke til at gå.
Finn Sørensen (EL), 2016-11-08:
Sådan er reglerne, og dermed er det jo noget vås at sige, at der ikke er blevet stillet krav til kontanthjælpsmodtagere.
Men det bliver vi sikkert ikke enige om, for når det handler om at stille krav, tænker ministeren måske på noget helt andet.
Det er jo det, vi gerne vil have et svar på.
Inger Støjberg (V), 2016-11-08:
Det kan jeg sandelig også love for at hr. Finn Sørensen meget hurtigt kan få, for det her handler netop ikke om, at man skal være på integrationsydelse.
Det her handler om, at man skulle ud på arbejdsmarkedet.
Og ja, integrationsydelsen er lav.
Og ja, man kommer ikke til at leve et fedt liv på integrationsydelse, men meningen er heller ikke, at man skal leve på integrationsydelse; meningen er, at man skal ud på arbejdsmarkedet.
Det er jo derfor, integrationsydelsen er skruet sammen, som den er.
Ja, man skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet, hvis man får kontanthjælp.
Det skal man også, hvis man får integrationsydelse.
Men lad os se på, hvilke yderligere krav der er stillet: Altså, hvis man får kontanthjælp og man kan bygge et tårn af ydelser op for sig, så det ikke kan betale sig at arbejde, så nytter det jo ikke ret meget, hr. Finn Sørensen.
Det er bare det, vi kan se.
Det her har ikke nyttet noget, og derfor blev man nødt til at indføre et kontanthjælpsloft, som vi har indført.
Derfor blev vi nødt til at halvere ydelserne, så vi har en integrationsydelse, og derfor blev vi nødt til at indføre en 225-timersregel, som netop er verdens bedste argument til især kvinderne for at komme ud på arbejdsmarkedet.
Finn Sørensen (EL), 2016-11-08:
Nu er virkelighedens verden jo sådan indrettet, at ministeren ikke er i stand til at fortælle, hvor de ledige job er, som disse mange tusind mennesker på integrationsydelse skal gå ud og få.
Hvis jobbene havde været der, havde de jo fået dem.
Og ministeren er ikke i stand til at fortælle, hvor de ledige, billige boliger er, som mennesker på integrationsydelse skal flytte hen i, når de ikke har råd til at bo der, hvor de bor nu – for ikke at tale om alle de kontanthjælpsmodtagere, der også skal finde sig et andet sted at bo.
Og så længe man ikke kan forklare det, må vi jo bare konstatere, at det bare er nogle fraser, som ministeren fyrer af.
Inger Støjberg (V), 2016-11-08:
Det er heldigvis ikke bare fraser, for vi kan se på antallet af østeuropæere, der arbejder i Danmark lige i øjeblikket.
Hvor mange østeuropæere arbejdede der i Danmark i 2015?
Det gjorde 105.977 østeuropæere, vel at mærke mennesker, der langt hen ad vejen ikke taler det danske sprog.
Så der kunne man starte.
Man kunne begynde med at tage noget af det arbejde, som østeuropæerne arbejder med lige i øjeblikket.
Peder Hvelplund (EL), 2016-11-08:
Når man hører integrationsministeren, kan man næsten få det indtryk, at integrationsindsatsen handler om at sænke ydelserne så meget som muligt, for hvis bare man gør det, kommer integrationen til at gå godt, fordi der så bliver stillet krav.
Det helt grundlæggende problem, jeg ikke rigtig kan høre ministeren komme med løsningen på, er, hvordan det skulle styrke integrationen at presse folk så meget økonomisk, at de har svært ved at finde en bolig.
Hvordan styrker man integrationsindsatsen ude i kommunerne, ved at kommunerne skal stå på hænder for at opfinde løsninger, så de kan få boliger, som mennesker på integrationsydelse kan have råd til at bo i?
For der er jo ikke ordinære boliger til de mennesker, når de får integrationsydelse.
Det er en ydelse, der er så lav, så det er svært at finde en reel bolig.
Så kommunerne er tvunget til at finde på nødløsninger for at kunne finde boliger til de her mennesker.
Hvordan styrker det integrationsindsatsen?
Hvordan styrker det muligheden for at få de her mennesker ud på arbejdsmarkedet, at de bliver så pressede økonomisk, at alene det at finde et sted at bo bliver et problem for dem?
Inger Støjberg (V), 2016-11-08:
Nu kan man jo høre, hvordan hr. Peder Hvelplund igen forudsætter, at de her mennesker ikke kommer ud på arbejdsmarkedet.
Det er jo det, der er hele omdrejningspunktet for Enhedslistens syn på de flygtninge og indvandrere, der kommer til Danmark, altså at man ikke mener, at de nødvendigvis skal bidrage.
Det er jo det, der er hele forskellen på højre og venstre side i Folketingssalen: Man forventer ikke noget fra venstrefløjens side.
Man forventer ikke, at de kommer til at bidrage til det danske samfund.
Og derfor tør man heller ikke at stille kravene.
Jeg vedgår, at hvis man er på integrationsydelse, kommer man ikke til at leve et fedt liv.
Men meningen er jo netop, at man ikke skal være på integrationsydelse, og det giver jo alt andet lige nogle bedre muligheder for også at finde en anden bolig, hvis man tjener sine egne penge, og hvis man nu gik ud og prøvede at tage nogle af de arbejdspladser, som østeuropæerne i dag sidder på.
Det skulle dog ikke være helt umuligt, hvis man er syrer, at bestride et rengøringsjob, også hvis man kun behersker det danske sprog sparsomt.
Jeg vil garantere for, at der findes rigtig mange fra Østeuropa, der arbejder i den danske rengøringsbranche, og som heller ikke behersker det danske sprog særlig godt.
Peder Hvelplund (EL), 2016-11-08:
Jamen så vil jeg tillade mig at stille et krav til integrationsministeren, nemlig det krav, at ministeren skal høre efter, hvad jeg siger.
Jeg siger netop ikke, at mennesker skal blive på integrationsydelse.
Jeg spørger bare ministeren: Hvordan styrker det de her menneskers mulighed for at komme ud på arbejdsmarkedet, at alene det at finde et sted at bo er et problem, og at man skal bruge ressourcer på at finde et sted at bo og kunne fastholde egen bolig frem for at kunne have overskud til at gå ud og søge et arbejde?
Hvordan styrker det integrationen?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Inger Støjberg (V), 2016-11-08:
For det første har jeg det sådan, at vi har givet kommunerne bedre muligheder for at indkvartere midlertidigt, når man bosætter de flygtninge, der kommer ud i kommunerne.
Det vil sige, at man kan bo flere sammen, man kan bo på lidt mere alternative måder, end man kunne før.
Derudover har vi jo altså afsat en bunke penge til at bygge nye, billige boliger.
I den tid, hvor man så f.eks. er midlertidigt bosat som flygtning, kunne man jo faktisk prøve på at skaffe sig et job, og så er man ude af integrationsydelsen.
Og det vil sige, at så har man nogle flere muligheder for at finde sig et bedre sted at bo.
For så kommer man til at tjene sine egne penge, og man kommer til at tjene flere penge.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-08:
De her lave ydelser vedrører jo i høj grad også mennesker, som betragter sig som værende meget danske, og som har været i Danmark i mange år.
Jeg synes egentlig, det ville være rart, hvis boligministeren havde lidt mere fokus på de boligmæssige konsekvenser af de love, som er blevet vedtaget, og forholdt sig aktivt til, at når Glostrup Kommune anbefaler borgere at flytte langt væk til der, hvor man kan få et billigt hus, og hvor det er svært at få et job, så har det nogle konsekvenser for de mennesker.
Jeg vil godt høre ministeren, om der er særlig gode muligheder for integration, hvis det er sådan, at en kontanthjælpsmodtager flytter til et af de yderområder i Danmark, hvor man kan få en billig bolig, men hvor det er meget svært at få et job.
Altså, hvad er det for en integration af tilflyttere, der er mulighed for i et meget billigt og måske dårligt hus, når der samtidig er dårlige muligheder for at finde et job?
Inger Støjberg (V), 2016-11-08:
Jamen altså, hvad er det dog for en opgivende holdning fra Enhedslistens side?
Det er jo næsten ikke til at holde ud at høre på.
Altså, må jeg ikke lige først få at vide, hvor det præcis er, at Glostrup Kommune officielt har opfordret deres borgere til at flytte til en billigere kommune?
Det kan jo godt være, at der er en eller anden politiker, der har sagt det, men det er da ikke det samme, som at kommunen anbefaler det.
Altså, det er der mange andre mennesker der gør.
Så det kan man også gøre, altså pendle til jobs, f.eks. via rengøringsbranchen.
Lur mig, om der ikke er relativt mange, der arbejder i den danske rengøringsbranche, som måske netop også pendler fra den ene kommune til den anden.
Jeg tror, det sker.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-08:
Jamen jeg lægger jo vægt på, at man står ved det, man udtaler, og når jeg ligesom ser konturerne af, at der kunne være 105 folketingsmedlemmer, som ville gøre noget bestemt for at lukke et hul i lovgivningen, så tænker jeg, at der kunne være en chance for, at det kunne lade sig gøre.
Det er jo sådan set derfor, at det her beslutningsforslag er til behandling i dag.
Men jeg håber da, at Socialdemokratiet stadig væk vil se nøje på, at vi også fremadrettet kan have andelsboliger i Danmark, som kan være en del af den samlede boligpakke for danskerne og give mulighed for, at der er forskellige typer boliger at vælge imellem.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-11-08:
Først vil jeg sige: Hvis der over en årrække omdannes 4.000 udlejningsboliger til andelsboliger, er det 4.000 færre, og hvis der så i nogle år holdes en pause, førend man igen går i gang med at omdanne udlejningsboliger til andelsboliger, så begynder det igen.
Der er kun én vej, og det er færre og færre private udlejningsboliger og flere og flere andelsboligforeninger i stedet.
Så den uafvendelige vej er i retning af nul private udlejningsboliger i den ældre bymidte i København.
Så er der spørgsmålet om, hvad der skal ske, hvis andelsboligforeninger omdanner sig selv til ejerboligforeninger, sådan som vi synes de skal have mulighed for.
Ja, så sker der jo helt automatisk det, at de går over i det skatteregime, som gælder for ejerboliger.
Det er ikke noget, vi beslutter.
Det er noget, som ejerne selv beslutter, fordi de har et ønske om at omdanne andelsboligforeningen til ejerbolig.