runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Elholm (V), 2025-11-04:
Tak for ordet.
Den tidligere ordfører gennemgik meget tydeligt, hvad det her lovforslag går ud på, og det handler jo om, at man kan undtage nogle fra nogle finansielle regler i Grønland.
Det er rigtig positivt.
Vi har jo en situation, hvor der er en større interesse for også at lave investeringer i Grønland, og det skal vi sikre at der er mulighed for.
Så det skal helst ikke være sådan, at vores regler spænder ben for, at f.eks. Den Europæiske Investeringsbank kan investere i Grønland.
Det synes vi er positivt.
Derfor støtter Venstre op om den her bemyndigelse til erhvervsministeren, som skal sikre, at det bliver muligt for f.eks. Den Europæiske Investeringsbank at lave investeringsprojekter i Grønland.
Det er jo et ønske, der også kommer fra den grønlandske regering, og det vil vi selvfølgelig gerne understøtte, for det er vigtigt, at de her ting sker i tæt samarbejde inden for rigsfællesskabet, og det gør det her også.
Så det er vigtigt, at det hele tiden er forankret i et godt samarbejde, og at det kommer som ønsker fra Grønland.
Det gør det her, og vi sikrer også mulighederne for vækst og udvikling i Grønland med det her lovforslag.
Så Venstre kan bakke op om lovforslaget, og jeg skal hilse fra Radikale Venstre og sige, at Radikale Venstre også bakker op om lovforslaget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-11-04:
Tak for det, formand.
Lovforslaget her er fremsat af erhvervsministeren efter ønske fra den grønlandske regering, hvor det også behandles, samtidig med at vi gør det her i Folketinget.
Det, der ligger i lovforslaget, er, at det ville være hensigtsmæssigt at få lavet nogle undtagelser, i forhold til hvordan internationale finansielle institutioner får mulighed for at yde lån og udføre deres virke i Grønland.
Det er eksempelvis Den Europæiske Investeringsbank, som i høj grad understøtter projekter, der kan være af stor relevans for Grønland.
Det er eksempelvis infrastrukturprojekter, det er forsyningsvirksomheder, og det kan være minedrift.
Der opstår situationer i øjeblikket, fordi Grønland ikke er et EU-land.
Det er Danmark.
Her har Danmark nogle fordele, som Grønland ikke har, og det er det, lovforslaget her skal prøve at råde bod på.
Det er altså, qua at Danmark har fordele, fordi vi er et EU-medlemsland og Grønland ikke er det.
Det, der tænkes, er som sagt, at der skal gives en bemyndigelse til erhvervsministeren, altid efter aftale med den grønlandske regering, sådan at der kan udstedes bekendtgørelser, som sikrer en højere smidighed i forhold til de processer, som kan være en fordel for Grønland.
Det er indholdet og linjen i forhold til lovforslaget her.
Det støtter vi som sagt fra socialdemokratisk side.
Så har jeg måske bare lige en enkelt bemærkning mere
: Der, hvor man ligesom kan undtage fra den regulering, der er, er på alle ikkehjemtagne områder set i forhold til Grønland.
Det er en præcisering.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-05:
Men grunden til, at der ikke bliver transporteret så meget gods på skinner nord for Aalborg, er jo, at der kun er enkeltspor, og at det derfor ikke har været muligt at finde en operatør, fordi man skulle have betingelser for, at man netop kunne køre på det enkelte spor, og det ville så betyde, at så kunne man ikke transportere passagerer.
Det understreger jo bare behovet for, at der også kommer fokus på infrastrukturinvesteringer i Nordjylland, som ikke kun handler om motorveje, men som netop handler om, at vi også kan få flyttet noget af godstransporten og passagertransporten over på skinner, og det kræver altså, at man er villig til at investere i det.
Så jeg vil bare gerne gentage spørgsmålet til ministeren, om ministeren er villig til at gå i brechen for at få etableret elektrificering med køreledninger i Vendsyssel.
Thomas Danielsen (V), 2025-11-05:
Først vil jeg have slået fast og mejslet ind i granit: Min plan er at elektrificere i Nordjylland, så der også kan køre godstog.
Den præcise løsning, altså hvordan, har vi ikke lige lagt fast endnu.
Men det er jo, fordi de i Nordjyske Jernbaner, som er dem, der kører nordenfjords, har nogle af Danmarks nyeste tog.
Og det betyder altså, at det jo ikke ligger sådan lige først for at begynde at lave løsninger til nogle, som ikke efterspørger løsningerne.
Men lige så snart de efterspørger elektricitet, skal de selvfølgelig have det, også i Nordjylland.
Det er også det, vi politisk har aftalt.
Der gik tiden desværre.
Peter Skaarup (DD), 2025-11-05:
Mange tak.
Spørgsmålet lyder sådan her: Er det ministerens holdning, at den planlagte motorvej mellem Næstved og Rønnede skal etableres i sin helhed som en fuldt tosporet motorvej?
Thomas Danielsen (V), 2025-11-05:
Tak for spørgsmålet.
Det her er jo et spørgsmål, som vi arbejder med i forligskredsen, som Danmarksdemokraterne ikke er en del af.
Så jeg kan godt forstå, man er nysgerrig på, hvad vi beslutter, men jeg kan oplyse ordføreren om, at høringen, den offentlige høring, blev afsluttet i fredags, og det er et princip i forligskredsen, at man både undersøger mere, end der er råd til, og som egentlig forventes gennemført, og at man også sender mere i høring, end der måske forventes gennemført, men at man under alle omstændigheder sender en løsning i høring, som passer med den afsatte økonomiske ramme.
Hvad ender det så med i forhold til de forskellige løsninger hen mod årsskiftet, hvor vi både skal have en anlægslov fremsat og den skal på lovprogrammet i 2026?
Dengang vi var gruppeformænd på samme tid, i Venstre og i Dansk Folkeparti, og vi lavede mange løsninger sammen, var det heller ikke sådan, at vi bare sådan offentliggjorde dem lemfældigt.
Så netop fordi det her er en stor ting – det er en stor ting, som jeg glæder mig til at præsentere sammen med alle de partier, der har taget ansvar i forligskredsen og prioriteret penge til det her – vil jeg i al fairness præsentere det sammen med dem, når vi er klar til det.
Peter Skaarup (DD), 2025-11-05:
Tak for det, og tak for svaret.
Jeg synes jo, det er godt, og det synes vi i Danmarksdemokraterne, at det er blevet til noget med en motorvej mellem Næstved og Rønnede.
Det tror jeg alle kan være interesseret i, ikke mindst dem, der er meget berørte af det, og som bor i det her lokalområde.
Men sådan en skal bygges ordentligt, og der er det vores holdning, at en motorvej skal være fuldt udbygget.
En motorvej er en motorvej, altså, det er jo ikke et halvt projekt.
Når vi så har spurgt til det, og det har vi jo egentlig gjort nogle gange over for transportministeren, får vi egentlig bare sendt over, hvad det er, Vejdirektoratet har ment om den pågældende strækning, og det lyder jo utrolig godt, flot pakket ind.
Men bundlinjen er bare, at der er stor utilfredshed, og det kan jeg godt forstå, med, at det ikke er en reel motorvej hele vejen på den her distance.
Så bliver det hurtigt en halv løsning, og der synes jeg, at den her SVM-regering tager en meget nem vej.
Man skærer nogle hjørner af, man skærer noget bredde af motorvejen for at holde udgifterne nede, og der synes jeg egentlig, det ville være rimeligt nok, at ministeren her i dag kan svare klart på, om det virkelig er tilfældet, at man vil spare den her motorvej ned , eller om man rent faktisk vil gennemføre en løsning, som borgerne kan være tjent med.
Jeg skal lige minde ministeren om, at Venstre jo lokalt i Næstved har udtalt, at det ikke er noget problem, og at det skal vi nok løse.
Men hvis ministeren ikke her i dag kan sige, at der kommer en løsning, at der kommer en fuldt dækkende løsning, så en motorvej er en motorvej, giver jeg jo egentlig ikke så meget for holdningerne, der kommer frem i den her valgkamp, man har lokalt.
Jeg skal også sige til ministeren, at alle er enige om i lokalområdet – jeg har i hvert fald ikke hørt fra nogen, der ikke er det – at det skal være en fuldt udbygget motorvej.
Altså, en motorvej er en motorvej, og man har i det her område omkring Næstved jo i forvejen savnet en motorvej mellem Næstved og Kalundborg i rigtig, rigtig mange år.
Stillingtagen til den er også blevet udskudt.
Så kan vi ikke få et klart svar i dag, inden der er valg: Bliver det til en motorvej, eller bliver det ikke til en motorvej?
Thomas Danielsen (V), 2025-11-05:
De partier, som er en del af forligskredsen og har lagt stemmer til den her aftale, har sendt det i høring, der præcis er aftalt, under nøjagtig de samme forudsætninger som samtlige andre end infrastrukturprojekter i Danmark.
Det er lige meget, om det er Kalundborgmotorvejen, Hillerødmotorvejen eller andre motorveje.
Det, der er fælles for alle projekterne, er, at nogle gange er der noget, som ikke går som forventet, og så skal vi jo løse det.
Det har vi i samtlige motorvejsprojekter i Danmark gjort indtil nu.
Victoria Velasquez (EL), 2025-11-05:
Jeg har ikke noget ønske om at skulle kritisere; jeg har et ønske om, at der skal findes en løsning.
For de børn kan ikke bruge til noget, at vi herinde taler om kategorier, og om den ene tabel eller den anden.
De kan jo mærke konkret, når de bliver taget ud af deres folkeskole og væk fra deres venner og de ike kan være en del af fodboldklubben længere.
Så det er jo dem, vi skal finde en løsning for.
Og hvis Socialdemokratiet, som ministeren repræsenterer, ønsker det, ville der jo være et flertal i Folketinget til, at vi rent faktisk kunne løfte børn ud af fattigdom.
Det ville være det, der er fornuftigt, men det ville også være det, der var klogest rent samfundsøkonomisk, for det er både dyrt, kortsigtet, dumt og kynisk, at børn vokser op i fattigdom.
Thomas Danielsen (V), 2025-11-05:
Tak for det, og tak til ordføreren for at tage sagen op omkring gods på bane, som er en del af den omstilling og pakke, vi skal sikre i hele Danmark.
Afskærer man ligesom muligheden for det med den elektrificeringsplan, man har?
Jeg behøver ikke at ridse op for ordføreren, hvad Enhedslisten og forligskredsen har aftalt på det her område, men det kan jeg lige nævne kort for andre tilhørere.
Det er jo en batteriladeløsning, måske i Frederikshavn; vi har ikke helt lagt os fast på, hvor det skal være nordenfjords.
Det er det, der er planen, og det er det, der er sat penge af til.
Det skal vi selvfølgelig have til at hænge sammen med godsløsninger også.
Vi har jo mange steder i Danmark, hvor der ikke er køreledninger, men hvor der kører godstog.
Et af de steder er f.eks. til Thyborøn, Cheminova og den vej ud, hvor det bliver med en eller anden batteriløsning eller anden nulemissionsbrændstofløsning, eller hvad ved jeg.
Så vi skal jo finde de her fremtidens løsninger sammen.
Kan jeg så mejslet i granit sige, hvad det skal være?
Nej, jeg kan prøve, men jeg kan jo ikke garantere, hvad løsningen bliver.
Der er også store forventninger til godstog som batteritog med en pantograf på, som så kan køre på batteri, og når den så kommer på et hovednet, kan den sætte en pantograf op.
Og det skal vi selvfølgelig have fundet de bedst mulige løsninger på i hele Danmark.
Peter Skaarup (DD), 2025-11-05:
Altså, nu har jeg interesseret mig en del for det her, og jeg har også læst de lokale medier.
Der kan man jo altså læse, at Venstre lokalt i Næstved siger, at det er der styr på – og det er en kæmpe nyhed.
Ja, det har vi styr på, det bliver en reel motorvej, siger man, og man vil ikke lave de her besparelser.
Der skal være overensstemmelse mellem det, man siger, og det, man gør.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-11-05:
Jeg synes, det er polemisk, når man siger, at jeg bare snakker om tabeller, for de tabeller, som jeg snakker om, repræsenterer jo de penge, som bliver givet til de børnefamilier, altså konkrete børnefamilier, der får flere penge, end de fik tidligere.
De penge bliver betalt, ved at der er enlige, der får færre penge.
Jeg synes, at det der trick retorisk med så at sige, at man bare snakker om tabeller og man snakker bare om regneark, ikke har noget som helst med det at gøre.
Det er bare en måde at vise, hvad det er for nogle ekstra midler, der er, og hvad det er for en ekstra hjælp, der er på vej, til alle de mennesker, som har brug for det, og de børn, som vokser op i fattigdom.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-05:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren sikre elektrificering af jernbanen nord for Aalborg – både af hensyn til borgerne i Vendsyssel og for at sikre mulighed for elektrificeret godstransport på skinner fra Skandinavien til resten af Europa – som foreslået af BRN-netværket?
Det står
for – og jeg beklager, at det er på engelsk – Business Region North Denmark.
Thomas Danielsen (V), 2025-11-05:
Jeg vil nok ikke diktere en teknologi, som fremtidens godstog om mange år skal køre på.
Det, som er vigtigt at sige, er: Det her er jo ikke en nordenfjords udfordring.
Det her er en udfordring i store dele af Danmark.
Så det bliver vi nødt til at finde løsninger på.
Men de godsmængder, ordføreren fremhæver her, kommer jo ikke engang til Aalborg i dag, til trods for at vi har gjort det gratis at køre gods på banen i Danmark.
Så vi har store ambitioner om det.
Men det er bare for at sige, at vi nok lige skal forholde os til proportionaliteterne og virkeligheden.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-05:
Tak for svaret.
Nu bemærkede jeg jo, at ministeren var meget innovativ i forhold til at finde en løsning på Vejle-Struer-banen, hvor der også var tale om, at der skulle køre batteritog, men hvor der så blev tale om, at der kunne laves en fuld elektrificering med køreledninger.
Og det er egentlig for at høre, om ministeren ikke er villig til at udvise den samme omsorg og omtanke over for både borgere i Vendsyssel, men jo også over for de perspektiver, der er for godstransporten.
Det er rigtigt, at der er udfordringer med at køre gods på skinner i Nordjylland, men det er jo primært, fordi der kun er enkeltspor, og det derfor er svært at få kapacitet på skinnerne til både at kunne køre passagerer og godstog.
Hvis man så ydermere laver en løsning, hvor muligheden for at transportere både passagerer og gods på skinner bliver forringet, fordi det bliver med batteritog frem for med køreledninger, så mister man jo det potentiale, der ligger i at kunne transportere gods på skinner.
De beregninger, som Business Region Nordjylland selv har, viser, at det kan fjerne et sted mellem i hvert fald 50 og 100 lastbiler om dagen, hvis man får etableret en god godstransport både fra havnene i Hirtshals og Frederikshavn.
Passagertransporten nord for Limfjorden er jo en af de store pendlerstrækninger i Danmark.
Altså, pendlerstrækningen fra Aalborg til Hjørring og videre til Frederikshavn er en af de mest benyttede, især også af studerende, og der er der et hensyn at tage både til dem, men selvfølgelig også til muligheden for fremover at kunne transportere gods på skinner, for det ved vi jo der er en efterspørgsel efter, også for virksomheder både i Norden og i resten af Europa.
På grund af de klimabelastninger, der er forbundet med lastbiltransport, og også de trængselsudfordringer, der er, så vil der fremover være en større efterspørgsel efter at kunne transportere gods på skinner, og derfor vil det jo være helt håbløst, hvis man lægger yderligere benspænd ind i forhold til muligheden for fremover at kunne transportere gods på skinner.
Så derfor er spørgsmålet til ministeren, om ministeren vil gå i brechen for, at vi får en elektrificeret løsning med køreledninger og dobbeltspor fra Aalborg og videre til Hirtshals og Frederikshavn til gavn for både transport og passagerer.
Thomas Danielsen (V), 2025-11-05:
Det var mange spørgsmål, som under ingen omstændigheder kan besvares på de 30 sekunder, der er til rådighed, så jeg vil prøve at skubbe nogle af dem.
Ordføreren nævner køreledninger mellem Vejle og Struer.
Køreledninger går jo netop kun til Struer.
Grunden til, at de går til Struer, er, at der er direkte tog.
Så det er jo for at sikre, at man ikke har tog fra skråbanen, der forsinker højhastighedstog på hovedbanen, at man har elektrificeret med køreledninger.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-05:
Så vil jeg godt rejse det principielle spørgsmål igen over for ministeren, nemlig spørgsmålet om, om ministeren vil gå i brechen for, at der bliver lavet en elektrificeret løsning fra Aalborg til henholdsvis Hirtshals og Frederikshavn, som kan gavne både passagertransporten, men også muligheden for at transportere gods fra de store havne i Hirtshals og Frederikshavn, så der bliver mulighed for at transportere gods fra Norden og videre ned til Europa.
For vi ved, behovet er der, og hvis vi skal løse det, både i forhold til gavn for passagererne, men jo også af hensyn til de klimaudfordringer, vi står over for, er det nødvendigt at få etableret den løsning.
Sofie Lippert (SF), 2025-11-05:
Det er rigtigt.
Når vi gerne vil sætte det fri, giver det mening, at det måske ikke altid er os, der siger, at vi nu skal kigge på det her og det her.
Men noget af det, der er fint ved EVA, er jo også, at de selv iværksætter analyser og tilvejebringer viden, vi måske ikke vidste at vi stod og manglede.
Det er jo i hvert fald svært at sikre sig, at man får det fra en uafhængig organisation, når man nedlægger den, der var.
Hvordan vil ministeren sikre, at der for meget færre penge, når det kommer til at ligge i VIVE i stedet, fremadrettet vil komme kompetente og uafhængige evalueringer af de reformer, der vedtages, men også, at vi ikke taber de analyser, som ikke er bestilt af ministrene, og som ofte belyser noget, vi ikke engang havde overvejet at undersøge?
Christina Egelund (M), 2025-11-05:
Jeg mener, at der stadig væk er gode muligheder for at få lige præcis det, spørgeren efterlyser.
Det er jeg sådan set enig i at der også er et behov for.
Selvfølgelig skal vi ikke bilde os ind herinde, at vi altid på forhånd kan vide, at de reformer, vi vedtager, også kvalitativt lander præcis der, hvor vi havde forudset det.
Det er jeg sådan set helt enig i.
Men det er jo ikke sådan, at EVA er de eneste, der arbejder med den type spørgsmål.
Nu pegede jeg både på VIVE og DEA, som jeg i hvert fald synes sidder på nogle ret væsentlige kapaciteter i forhold til det.
Og så vil jeg også bare sige, at jeg er enig i, at data selvfølgelig er objektive.
Kvalitetsvurderinger er en subjektiv størrelse.
Derfor mener jeg sådan set også, at objektive data kan bringes i spil i forhold til en politisk evaluering af reformer.
Sofie Lippert (SF), 2025-11-05:
Jeg tror, at jeg her i mit sidste spørgsmål vil have et fokus på netop det, der ikke handler om reformer.
Måske handler det om fremtidens reformer.
Hvordan skal vi vide, hvad der er brug for ude i vores uddannelseslandskab, hvis vi skærer ned på de uafhængige analyser, som kommer fra en statslig organisation, som vi har sikret finansiering af netop for at sikre, at det ikke er andre interesser, der spiller ind?
Christina Egelund (M), 2025-11-05:
Jeg tror, at når Børne- og Undervisningsministeriet formulerer sig på den måde, hænger det sammen med, at mange af de reformer, som regeringen i det hele taget gennemfører i de her år, altså ikke kun på uddannelses- og undervisningsområdet, men i det hele taget, også hviler på et ønske om større frisættelse af den offentlige sektor.
Når man gør det, er det jo sådan set også logisk nok, at der ikke nødvendigvis en til en er en meget nidkær opfølgning på data, hvis man i udgangspunktet har besluttet sig for at frisætte yderligere.
Peter Kofod (DF), 2025-11-05:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om, at Haderslev Kommune har fået hjælp fra en imam i det kommunale forebyggelsesarbejde?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-11-05:
Det er rigtigt nok, at med den reform, der blev vedtaget under den tidligere regering, var der flere børnefamilier, der fik flere penge, men som vi var omkring ved det sidste spørgsmål, ændrer det jo ikke ved, at den blev vedtaget af et andet Folketing og med en anden regering, som blev væltet, ikke fordi det parti, der sad i regeringen ville det, men fordi et af støttepartierne dengang ville det.
Det er fair nok, man kritiserer mig for det, men det var ikke mit parti, der væltede den regering, der sad dengang.
Rasmus Stoklund (S), 2025-11-05:
Tak for spørgsmålet.
Helt generelt mener jeg selvfølgelig ikke, at imamer skal være en del af SSP-arbejdet eller andet forebyggende arbejde, og helt generelt vil jeg sige, at man naturligvis skal være meget forsigtig med som offentlig myndighed at inddrage imamer.
For så vidt angår spørgsmålet om Haderslev mere specifikt, er det min forståelse, at det bestemt heller ikke er en almindelig praksis med inddragelse af imamer i SSP-arbejdet.
Der har så været et enkeltstående tilfælde, hvor man har vurderet, at en religiøs persons netværk og kendskab har kunnet inddrages positivt, men ikke i kraft af hans rolle som religiøs leder eller imam.
Christina Egelund (M), 2025-11-05:
Nu synes jeg heller ikke, at vi bare opererer alene ud fra ren politisk mavefornemmelse, medmindre vi har EVA.
Jamen bl.a. ud fra en meget tæt og løbende dialog med sektoren.
Det er jo ikke alene uddannelsesinstitutioner; det er jo sådan set alle mulige berørte parter.
Det er aftagere, studerende og professorer, som har indblik i uddannelsesudvikling.
Så der er jo masser af aktører, som skal sørge for, at jeg og vi hele tiden er opdateret på, hvad der rører sig i uddannelsesverdenen.
Jeg synes sådan set, at det er en vigtig opgave, at vi også bruger tid på det – ud over at lade os dirigere af mavefornemmelser, som jo ikke nødvendigvis er noget solidt kompas.
Sofie Lippert (SF), 2025-11-05:
Det, der for mig at se gør EVA til noget andet end mange af de andre organisationer, der tilvejebringer god og brugbar viden for vores arbejde
, og det, der gør, at jeg ikke deler regeringens opfattelse af, at der er et overlap her, er, at EVA arbejder meget praksisnært, og det står for mig at se i skærende kontrast til en opfattelse af, at vi ved hjælp af mere rå data og mere objektive data kan afskaffe den nødvendige evaluering af, hvad det er, at vi gør, men også af, hvad vi bør gøre i fremtiden.
Det er jo en regering, der har lavet flere uddannelsesreformer, end jeg er bekendt med at andre regeringer har gjort, og det er ikke, fordi uddannelsesområdet plejer at gå fri af reformer, og SF er med i flere af de her reformer, men vi er jo også bekymret for effekten af mange af de ting, vi gør, og deler derfor ikke den opfattelse, at der er brug for mindre løbende statslig opfølgning og evaluering, som det fremgår af udkastet til lovforslaget.
Det er jo også derfor, at jeg i dag spørger uddannelses- og forskningsministeren, om ministeren deler din kollega børne- og undervisningsministerens opfattelse.
For det er jo et udkast til et lovforslag fra Børne- og Undervisningsministeriet, og det er jo korrekt, at det er der, hvor den primære del af EVA plejede at blive finansieret.
Heraf fremgår det jo altså, at der også generelt ønskes en mindre grad af løbende statslig opfølgning og evaluering, og at det således er intentionen, at der ved indgåelsen af politiske aftaler sikres opfølgning via eksisterende data og lokalt fokus frem for omfattende løbende evalueringer og følgeforskning m.v.
Vil ministeren forklare, hvordan en intention om mindre opfølgning og mindre evaluering sikrer det bedst mulige uddannelseslandskab?