runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kathrine Olldag (RV), 2019-10-10:
Tak for det.
I Radikale Venstre bakker vi det også op.
Bankerne står i dag langt stærkere, end de gjorde efter finanskrisen, og derfor er der ikke nogen grund til, at de beholder deres særlige ret til fradrag for hybrid kernekapital.
Den særlige danske fradragsret er ifølge Europa-Kommissionen i øvrigt ikke i overensstemmelse med EU's statsstøtteregler, hvorfor Kommissionen har bedt os at ændre reglerne, så derfor bør Folketinget afskaffe denne særbehandling af den finansielle sektor.
Bankerne bør have de samme vilkår som alle andre erhverv, så også derfor støtter Radikale Venstre forslaget.
Ydermere skønnes ophævelsen af det særlige fradrag at medføre et provenu, som indgår i aftalen om ret til seniorpension for nedslidte mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Radikale Venstre.
Så for Radikale Venstre er forslaget et Kinderæg.
Vi gør, som EU beder os om.
Vi stopper med særbehandlingen af bankerne, og vi finansierer seniorpensionen – regner vi da med.
Så støtte herfra.
Carl Valentin (SF), 2019-10-10:
Tak for det.
Socialistisk Folkeparti bakker op om at fjerne bankernes særfordele.
Der skal ikke være særlige fradrag for såkaldt hybrid kernekapital, og investorers renteindtægter fra hybrid kernekapital m.v. udstedt af finansielle virksomheder skal behandles efter de almindelige skatteretlige regler.
I det hele taget præsenterer forslaget fornuftige ændringer i både ligningsloven og kursgevinstloven og pensionsbeskatningsloven, og derfor støtter vi forslaget.
Rune Lund (EL), 2019-10-10:
Det her er jo et rigtigt, fornuftigt lovforslag, som adresserer det forhold, at Europa-Kommissionen har fundet, at de danske særregler for hybrid kernekapital giver en positiv forskelsbehandling af den finansielle sektor.
Det er jo ikke, fordi vi fra Enhedslistens side er de største tilhængere af EU, men roses den, som roses bør, og vi er enige med EU her, og det er godt, at det her skattehul bliver lukket.
Først og fremmest kan det principielt aldrig opsiges – det løber uendeligt – og derfor regnes det som værende stort set lige så godt som bankens egne penge, egenkapitalen.
Der er i praksis ikke tale om normal gæld og rentebetaling, og derfor mener EU også, at man laver en positiv særbehandling af finanssektoren, når disse er berettiget til et rentefradrag for hybrid kernekapital.
Forslaget vil så fjerne det særlige fradrag for hybrid kernekapital og lade finanssektoren omfattes af de normale skatteretlige regler, hvor man ikke får fradrag for denne særlige type gæld.
Det er fornuftigt.
Det giver 350 mio. kr. i statskassen – det er bestemt værd at tage med – og heldigt, må man sige, for forligspartierne bag aftalen om seniorpension, som Enhedslisten også støtter, som, allerede inden lovforslaget blev behandlet, havde snuppet penge til at finansiere denne i øvrigt udmærkede aftale.
I forhold til spørgsmålet om seniorpension, som lige er oppe at vende her, vil jeg sige, at problemet jo i virkeligheden er, at den aftale, der er lavet, er underfinansieret, og at der er blevet efterladt en regning på op til et par hundrede millioner kroner, som den nye regering skal samle op, for at den finansiering, der er lavet til seniorpension, skal hænge fuldt ud sammen.
Det er vi så nogle partier der må samle op på.
Det vil være oplagt, at det her også indgår som en del af det regnestykke.
Men det er ikke det virkelige problem – det virkelige problem er, at dette også er et eksempel på, at der er blevet brugt penge og lavet aftaler, hvor man i virkeligheden ikke, i virkelighedens verden, har fundet pengene, og at man dermed har sendt regningen videre til det flertal, som nu skal rydde op efter den slags.
Og det gør vi så gerne.
Der er 3,5 mia. kr., som skal findes, og dem må det nye flertal jo finde, bl.a. et par hundrede millioner kroner også på det her område.
Det havde jo været rart, hvis man havde fundet pengene til noget så fornuftigt som seniorpension, frem for at man havde givet varige skatte- og afgiftsnedsættelser, som havde været aftalt for 2015-2019, og som hvert år vil koste næsten 22 mia. kr.
Hvis man havde taget nogle andre politiske valg, som havde været mere socialt retfærdige, og som havde været mere økonomisk ansvarlige, havde man sådan set også haft en fuld finansiering af seniorførtidspensionen.
Men vi kan støtte lovforslaget.
Troels Ravn (S), 2019-10-10:
Det vil jo være sådan, at det her forslag har medført kritik fra forskellig side, og i forhold til det spørgsmål, som ordføreren stiller her, er svaret, at det er den vurdering og det er den prioritering, som regeringen her har fundet er rimelig.
Morten Bødskov (S), 2019-10-10:
Nej, den er sådan set meget reel.
Og hvis man kigger tilbage i historien, vil man se, at det ikke er usædvanligt.
Socialdemokratiet og regeringen er ikke med i den her aftale.
Og der synes jeg bare, at man skulle prøve at tage hinanden i hænderne og så gå over og få løst det, der er den reelle udfordring.
Den er – må jeg forstå – at hvis man ser frem mod 2025, mangler der op mod 750 mio. kr. i den her aftale, som ikke er fundet.
Altså, det er da en sjat, for nu at sige det på pænt midtjysk.
Man har efterladt en aftale med et kæmpe hul i kassen, og den aftale er jo så en meget, meget stor del af det kasseeftersyn, som finansministeren redegjorde for ved finanslovens præsentation, hvor den samlede regning, som er efterladt, er i nærheden af 3,5 mia. kr.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-10:
Tak for det.
Derfor er det jo også alene det danske Folketing, som nu beslutter at lægge en udgift på 350 mio. kr. ud på erhvervslivet.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-10-10:
Tak for ordet.
Den her aftale omkring hurtigere veje gennem klagesystemet kan vi jo kun bakke op om.
At nedbringe sagsbehandlingstiden i et klagesystem er en rigtig vigtig ting, fordi det at have indleveret en klage og vente på svar kan have personlige omkostninger, og det kan også have økonomiske konsekvenser.
Så vi kan støtte forslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-10:
Skandalerne om udbytteskatten er kendte, og jeg kan lige så godt være ærlig over for ministeren og over for Folketinget: Som borger har det været rystende at stå og se på, hvordan ikke kun skiftende regeringer, men også Folketing og embedsfolk, naivt og blindt har skaltet og valtet med vores skattekroner.
Vi skal have rettet op på det.
Når vi som borgere har været tvunget til at aflevere halvdelen af vores penge ind til politikere og ind til en stat – penge, som kunne have gjort bedre gavn i vores egne lommer, eller som vi kunne have brugt til grundlæggende kernevelfærd – så er det tragisk, og det er tragisk at være vidne til, hvordan de her penge er blevet skaltet og valtet med.
Noget af det, vi her kigger på, er, om der skal ske en refusion af de omkostninger, man har, når man så skal klage over de her skattesager.
Et grundlæggende sundt princip, vi har i den danske stat, som vi skal bevare og vi skal udbygge, er efter min opfattelse, at hvis du er oppe imod staten og du vil klage over staten og du får ret i din klage over staten, så er det staten, der står med regningen; det er ikke borgeren.
Jeg forstår udmærket godt, at der er nogles retsfølelse, som kan blive krænket, når vi kigger på de pensionskasser og andet fra Canada og andre steder i verden, som har tømt den danske statskasse på den måde.
Derfor kunne jeg godt tænke mig, hvis man måske forinden kunne lave en ordning, således at det ikke var småsparerne, der blev berørt af det her, men at det var de store spillere på området, så f.eks. en lille fru Hansen, der bor i Malmø, var sikret, så hun stadig væk ville kunne gøre det.
Måske kunne vi under udvalgsbehandlingen komme nærmere ind på, hvor mange store spillere der er, hvor mange små spillere der er, så vi måske kunne sikre de små borgere og stadig væk ramme dem, som vi gerne vil på det her område.
Derudover er jeg altid dybt bekymret, når staten gør det dyrere at være borger, og det gør man også med det her forslag, fordi gebyret til klagesager stiger.
Der nævner man selv i forslaget, at det kan komme over det, man kalder bagatelgrænsen, og derfor vil det også være naturligt at få en besvarelse på, hvor mange sager der efter ministerens opfattelse har været under bagatelgrænsen, og hvilke beløb det så omhandler, for det må man jo have konkluderet, siden man har lavet en bagatelgrænse.
Derudover mangler jeg lidt nogle måltal.
Hvis man laver sådan en strukturel ændring for sagsbehandlingen på det her klageområde, hvilket kan være ganske fornuftigt – det ser vi også positivt på at man gør –
hvad er så den forventede forbedring af det her?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre konkret, fordi forslaget koster alligevel lidt penge, og derfor vil det være rart at få en konkretisering af, hvad den forventede effekt af det her vil være.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-10:
Det her er et udmærket lovforslag, som er med til at sikre bedre sagsbehandling og ikke mindst nedbringe sagsbehandlingstiderne, og det støtter vi.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-10:
Som jeg også konkretiserede i min ordførertale, har jeg hverken til hensigt eller lyst til at holde hånden under nogle internationale kapitalforvaltninger.
Min bekymring gik ene og alene på, om man ramte nogle småsparere på det her område, og jeg hører ministeren sige, at det har man ikke til hensigt, og det forventer man ikke at gøre med det her.
Og det takker jeg for.
Derefter kunne jeg godt tænke mig at spørge lidt ind til det her med bagatelgrænsen, når man nu hæver gebyret for borgerne.
Jeg vil høre, om ministeren kunne komme lidt nærmere ind på det, og det ville være fint, hvis det bare blev i en udvalgsbehandling.
Bare lige så ministeren husker det også.
Malte Larsen (S), 2019-10-10:
Vi skal nok se lovforslaget som en forlængelse af noget, der har været besøgt tidligere på dagen under transportområdet.
Lovforslaget, som vi nu skal i gang med at behandle, er en del af udmøntningen af aftale om styrket regelefterlevelse på motorområdet.
Aftalen er som bekendt indgået af et bredt flertal i Folketinget, og med den skærper vi reglerne for udbetaling af eksportgodtgørelse.
Og så styrker vi skatteforvaltningens kontrolmuligheder.
I dag er det nemlig sådan, at selvanmeldere har mulighed for at opgive værdien af en bil, der skal eksporteres.
Dog har en evaluering af ordningen afsløret, at nogle af virksomhederne angiver et højere beløb i godtgørelsen – det er et beløb, som de altså ikke er berettiget til.
Det er et brud på tilliden, og det skal og vil vi ikke acceptere.
Derfor er jeg glad for, at det med lovforslaget her foreslås, at selvanmelderordningen på eksportområdet afskaffes.
Fremadrettet kan Motorstyrelsen fastsætte værdien af brugte køretøjer ved eksport med henblik på eventuel udbetaling af eksportgodtgørelse.
Med andre ord mindskes risikoen for at udbetale eksportgodtgørelse på et forkert grundlag.
Det er godt, men det er en tung og dyr opgave for skatteforvaltningen at skulle varetage.
Derfor mener jeg også, det er rimeligt, at bileksportører bliver pålagt et gebyr, hvis de altså ønsker at få godtgørelsen udbetalt.
Den anden del af lovforslaget handler om en skærpet bødepraksis på afgiftsområdet.
Det foreslås at sidestille bødeniveauet ved unddragelse af registreringsafgift og øvrige punktafgifter med bødeniveauet, der generelt gælder ved unddragelse af skat og moms.
Vi støtter selvfølgelig forslaget.
Tak for ordet.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-10:
Tak for det, formand.
I lighed med L 15, som vi behandlede for et par timer siden, går lovforslaget her også ud på at implementere de tiltag, der er med i den brede politiske aftale, aftale om styrkelse af regelefterlevelse på motorområdet.
Lovforslaget indeholder en række punkter, som vi nu skal implementere, og det, der er hele hensigten, er at gøre op med de brodne kar i branchen, som er kommet til at fortolke reglerne forkert, kommet til at angive nogle forkerte værdier osv.
Så det, vi vil, er at øge regelefterlevelsen og mindske risikoen for svig inden for branchen.
For svig er selvfølgelig urimeligt, altså hvis man kommer til at få udbetalt nogle penge, man ikke er berettiget til, men det er også unfair konkurrence bilforhandlere imellem eksempelvis, hvis sådan noget finder sted.
Der er en række tiltag.
Lad mig nævne, at vi afskaffer selvanmelderordningen, således at det er Motorstyrelsen, der fremadrettet fastsætter værdien på brugte køretøjer, der skal eksporteres; lad mig nævne, at bødeniveauet skærpes, hvis man unddrager at betale registreringsafgift; og lad mig nævne, at der også kommer et gebyr for sagsbehandling ved Motorstyrelsen, for nu er det jo dem, der skal løse opgaven med at få værdisat bilen, inden der kan udbetales eksportgodtgørelse.
Det er alt sammen meget godt, men jeg har også nærlæst høringssvarene, og der er bl.a. nogle høringssvar fra autobranchen, der gør opmærksom på, at vi ikke i høj nok grad har ramt skiven, for det er jo de brodne kar, vi skal komme efter her.
For det er selvfølgelig ikke meningen, at vi nu skal til at skabe noget bureaukrati, som går ud over alle de lovlydige i branchen.
Jeg har også hæftet mig ved, at det her lovforslag faktisk giver et merprovenu til statskassen, og det var sådan set ikke oprindelig meningen.
Der er et plus til statskassen på 10 mio. kr. ved at gennemføre det her, så vidt jeg lige kan læse.
Så det er også noget, vi vil spørge ind til, altså hvorfor vi egentlig skal have et merprovenu.
Man kunne forestille sig, at det her skulle være udgiftsneutralt, fordi det som sagt drejer sig om at få folk til at efterleve reglerne.
Men med disse bemærkninger vil jeg sige, at Venstre kan støtte lovforslaget.
Og jeg skulle hilse fra De Konservative og sige, at de også støtter lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-10-10:
Jeg skal forsøge at gøre det forholdsvis kort, da jeg tidligere i dag også var ordfører på L 15, som jo handlede om det samme, altså udmøntningen af den her aftale på motorområdet.
Det handler kort fortalt om, at der var en del svindel og problemer på motorområdet, hovedsagelig med det, der hed selvanmelderordningen, som så nu bliver afskaffet, og det håndterer man jo så på skatteområdet med det her lovforslag.
Det var en aftale, som vi var en del af, og derfor støtter vi lovforslaget.
Kathrine Olldag (RV), 2019-10-10:
Tusind tak.
Med dette lovforslag får den udskældte selvanmelderordning det endelige dødsstød.
Det skal ikke længere være muligt selv at vurdere værdien af biler, man vil sælge, og dermed snyde med registreringsafgiften, når bilerne eksporteres.
De angivne værdier har ofte ligget over skattevæsenets egne værdier, og adskillige rapporter og undersøgelser har peget på omfattende snyd, ofte trecifrede millionbeløb hvert år.
Selvanmeldelse har ført til svindel, som desværre også går ud over dem, der efterlever reglerne, som det også blev nævnt af en af mine ordførerkollegaer.
Nu overtager Motorstyrelsen opgaven med værdifastsættelsen.
Det er en stor, tung administrativ opgave, som mange gode skattemedarbejdere vil få tiden til at gå med.
Det arbejder Radikale Venstre for.
Det vil vi rigtig gerne drøfte videre med regeringen og resten af Folketinget, så vi kan få løftet vores registreringssystem ind i den grønne tidsalder og ikke mindst anvende en teknisk baseret model til at omlægge bilparken og reducere udledningen af CO 2 .
Men det er en diskussion til en anden god gang.
Morten Bødskov (S), 2019-10-10:
Tak for det, formand.
Det sidste spørgsmål synes jeg vi skal prøve at vende i udvalgsbehandlingen.
Man kan sige, at sigtet med den ændring, der er i forhold til omkostningsgodtgørelsen, jo er at gøre noget ved det urimelige i, at udenlandske selskaber, fonde og andet, som bliver bedt om at tilbagebetale penge, man mener de har fået uretmæssigt, kan få betaling for at prøve sagerne ved de forskellige instanser, hvor der er mulighed for at prøve dem.
Det synes jeg ikke er rimeligt.
Og det er også derfor, at det er skrevet ind i lovforslaget.
Carl Valentin (SF), 2019-10-10:
Tak for det.
Der er flere gode ting i det her lovforslag, som vi bakker op om.
Bl.a. er de lange sagsbehandlingstider i klagesystemet et problem, som vi i Socialistisk Folkeparti gerne vil til livs.
Og som skatteministeren skriver i fremsættelsestalen, er det hverken rimeligt over for borgere eller virksomheder.
SF's støtter forslaget.
Morten Bødskov (S), 2019-10-10:
Det er rigtig nok, at det, som Kommissionen har fundet, er, at den her helt særlige adgang, som finanssektoren har til fradrag for hybrid kernekapital, kan være uforenelig med statsstøttereglerne, og derfor traf den tidligere regering den her beslutning, og den nuværende regering følger trop og siger, at den ændring vil man lave.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-10:
Det tager jeg som et svar på, at der ikke er kommet et krav om, at vi skal ændre de her ting, men at man vurderer, at det måske kan komme i fremtiden.
Du nævner selv Sverige og Holland, men hvad med resten af landene?
Har de tænkt sig at følge det her, som kan komme fra EU, eller hvordan har de tænkt sig at håndtere det, hvis de har lignende ordninger?
Morten Bødskov (S), 2019-10-10:
Jeg har i min tale i dag nævnt Sverige og Holland, og hvad der er af andre lande, som på det finansielle område er i konflikt med statsstøttereglerne, tror jeg kræver et spørgsmål i Skatteudvalget, og så er jeg helt sikker på, at der er embedsmænd i Skatteministeriet, som gerne vil hjælpe med at svare på det.
Troels Ravn (S), 2019-10-10:
Med lovforslaget styrkes retssikkerheden, og det er helt afgørende for tiltroen til myndighederne og dermed sammenhængskraften i samfundet.
Det ligger derfor fint i tråd med regeringens arbejde med at genopbygge tilliden til myndighederne og i det her tilfælde til skattemyndighederne.
Lange ventetider skaber usikkerhed for virksomheder og borgere, og det er ikke holdbart.
Derfor er det glædeligt, at skatteministeren nu genfremsætter et lovforslag, der først og fremmest har til formål at nedbringe behandlingstiden i klagesager.
Den del af lovforslaget, som genfremsættes, består i udmøntning af retssikkerhedspakke IV, som der er bred politisk opbakning til i Folketinget
Desuden foreslås det, at der fra starten af næste år ikke længere ydes omkostningsgodtgørelse i klage- og retssager om tilbagekaldelse af afgørelser om refusion af udbytteskat, og det giver også god mening.
Det skal ikke være sådan, at udenlandske selskaber og pensionskasser har adgang til at benytte den danske tilskudsordning til at få prøvet tilbagekaldelse af afgørelser om refusion af udbytteskatten ved den administrative klagemyndighed.
Jeg ser frem til den kommende udvalgsbehandling, og jeg glæder mig over, at vi fra lovgivernes side for alvor nu får sat skub i styrkelsen af skattemyndighederne.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-10:
Tak for ordet.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til Socialdemokratiets holdning omkring borgernes retssikkerhed.
Hvis staten træffer en afgørelse og man ønsker at klage over den afgørelse og man så får ret over for staten, er det så ikke rimeligt, at staten godtgør de omkostninger, man har haft, når man nu har fået ret?
Troels Ravn (S), 2019-10-10:
Jeg mener ikke, at det er rimeligt, at udenlandske selskaber og pensionskasser skal have adgang til at benytte den danske tilskudsordning til at få prøvet de her tilbagekaldelser af afgørelser om refusion af udbytteskat ved den administrative klagemyndighed, så derfor finder jeg at den her ændring i forhold til lovforslaget er helt rigtigt set.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-10:
Jo, men lovforslaget indeholder jo også andre ting.
Det drejer sig jo også om ejendomsvurderinger, og det rammer i hvert fald især danske statsborgere.
Så hvad er Socialdemokratiets holdning på det område?
Troels Ravn (S), 2019-10-10:
Jamen det er evident, at i alt, hvad vi laver af lovarbejde i Folketinget, skal vi selvfølgelig sikre retssikkerheden.
Det er jeg også overbevist om at vi ikke kommer på kant med i nærværende lovforslag.
Louise Schack Elholm (V), 2019-10-10:
Mange tak for ordet.
Som det allerede er sagt, behandler vi nu lovforslaget om retssikkerhedspakke IV – om en ny ankenævnsstruktur og en hurtigere vej igennem klagesystemet.
Det skyldes jo, at det har været en uhensigtsmæssig måde, som klagesystemet har fungeret på indtil nu, og med meget lange sagsbehandlingstider.
Derfor skal vi nu nedbringe sagsbehandlingstiderne og tilføre flere ressourcer, så vi får et bedre og mere effektivt klageforløb.
Og derfor lægger vi op til en ny ankenævnsstruktur.
Det synes vi sådan set er rigtig fornuftigt.
Det er jo også et forslag, som har groet i vores have, kan man sige; det er den tidligere Venstreskatteminister, der har lavet aftalen med alle Folketingets partier.
Så vi synes, det er rigtig fornuftigt at få fordelt sagerne mere ud fra de forskellige klageadgangstrukturer og at sikre en stærkere faglighed.
Der er dog sket den ændring, at funktionsperioden nu forlænges med 6 måneder til og med den 30. juni 2020 for de nuværende skatteankenævn, mens funktionsperioden for vurderingsankenævn og fælles ankenævn fortsætter til ultimo 2020.
Derfor vil jeg selvfølgelig gerne under udvalgsbehandlingen høre ministeren, hvordan man vil sikre, at der stadig væk er mulighed for at få nogle medlemmer, når de nu ikke kan sidde i to nævn.
For det, jeg forestiller mig, er, at medlemmerne af fællesankenævnene forlader dem for at komme i skatteankenævn og vurderingsankenævn, og så vil funktionsperioden frem til ultimo 2020 sådan set bare være på papiret og ikke i virkeligheden.
Så hvordan skal det lige håndteres på en hensigtsmæssig måde?
Men med de ord kan jeg sige, at Venstre støtter lovforslaget.
Og jeg skal hilse fra De Konservative og sige, at de også støtter lovforslaget.
Kathrine Olldag (RV), 2019-10-10:
Tusind tak.
Jeg har lyst til at udtrykke en stor glæde over at høre mine ordførerkollegers forskellige gennemgange af det her lovforslag.
Det er en fornøjelse, når man som ny i salen kan høre, hvordan erfaringerne klinger igennem de her genfremsættelsesomgange, så de for en ny næsten opleves som en form for efteruddannelse.
Det er virkelig dejligt.
Jeg vil også bare gerne hilse fra Radikale Venstre og sige, at vi jo selvfølgelig går ind for forslaget.
Vi ser det som en fornuftig forbedring af klagesystemet, en fornuftig forbedring af vores befolknings retssikkerhed, og så er vi glade for, at vi kan gennemføre lovgivningen i den her omgang, fordi vi ikke nåede det inden valget.
Vi takker for samarbejdet og støtter det selvfølgelig.
Louise Schack Elholm (V), 2019-10-10:
Det her jo er en genfremsættelse af et lovforslag her fra foråret.
Det vækker dog lidt undren, at man har fjernet den del, hvor der står, at de penge, der kommer ind – provenuet her – skal gå til at finansiere aftalen om seniorpension indgået mellem den daværende regering, Dansk Folkeparti og Radikale Venstre.
Kan ordføreren oplyse, hvorfor man har taget det ud af lovforslaget?
Troels Ravn (S), 2019-10-10:
Jeg skal gøre det forholdsvis kort i forhold til det her lovforslag, som jo er en genfremsættelse af et tilsvarende lovforslag fremsat af den tidligere regering.
Det foreslås at ophæve retten til de særlige fradragsregler for finansielle virksomheder, og lovforslaget er en konsekvens af Europa-Kommissionens konklusioner, hvor de særlige fradragsregler er fundet uforenelige med statsstøttereglerne.
Det er selvsagt vigtigt for regeringen, for Socialdemokratiet, at vi overholder vores internationale forpligtelser, og derfor fastslår vi også med lovforslaget her, at de danske regler er i overensstemmelse med EU's statsstøtteregler.
Derudover indeholder lovforslaget også ændringerne af kapitalkravene, der blev strammet i forbindelse med finanskrisen.
Sluttelig ophæves også incitamentet for virksomheder til at basere sig på lånekapital frem for egenkapital, og det er positivt for samfundsøkonomien og for virksomhederne selv.
Så kan man jo spørge om betydningen, altså: Er konsekvensen af ophævelsen af særreglerne, at der skabes usikkerhed om retstilstanden fremover?
Der er svaret: Nej, de almindelige skatteretlige regler og praksis, som i dag allerede gælder for de ikkefinansielle virksomheder, vil gælde i disse tilfælde i fremtiden.