runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Eriksen (M), 2023-04-13:
Det er et enormt svært spørgsmål, også når det faktisk ligger under et andet ressortområde.
Så jeg bliver nødt til at skuffe dig.
Jeg kan ikke svare dig på det.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-13:
Det er helt fair.
Men så lad mig spørge på en anden måde: Anerkender Moderaterne, at der er et lønefterslæb, og at den eneste måde, det lønefterslæb kan ophæves på, er, ved at Folketinget går ind og bevilger midler, som kan forhandles ved overenskomsten, til at få gjort op med det lønefterslæb, som jo helt dokumenterbart er der i de kvindedominerede velfærdsfag, bl.a. som en konsekvens af tjenestemandsreformen fra 1969?
Rosa Eriksen (M), 2023-04-13:
Jeg er jo faktisk selv sygeplejerske, så jeg er rigtig spændt på den Lønstrukturkomité.
Men det konkrete spørgsmål kan jeg simpelt hen ikke svare på, for det ligger faktisk under ressortområdet for beskæftigelse.
Det er helt ærligt, at det kan jeg ikke svare dig på.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-13:
Tak for det, og tak for talen.
Nu spørger jeg lige Moderaternes ordfører, for nu har jeg hørt både Venstres ordfører og Socialdemokratiets ordfører som repræsentanter for regeringspartierne sige, at når det handler om det lønefterslæb, der er i de kvindedominerede velfærdsfag med baggrund i tjenestemandsreformen fra 1969, skal man afvente Lønstrukturkomitéens arbejde.
Men samtidig står der jo også i regeringsgrundlaget, at der afsættes 3 mia. kr. til netop at løse de lønproblemer, der er på det område.
Rosa Eriksen (M), 2023-04-13:
Det er jo interessant, hvad ordføreren siger: For at få familien til at fungere vælger kvinden at bruge en time mere i hjemmet.
Så jeg tror, det er måden, vores samfund er strikket sammen på, altså at vi alle sammen arbejder rigtig, rigtig meget, men at vi stadig har nogle børn og et hjem, der skal passes.
Men det er ikke noget, jeg har en fast politik på, vil jeg godt lige gøre opmærksom på.
Det er blot en sondering.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Men det vil jeg jo så godt høre løsningen på.
For der er slet ingen tvivl om, at vi har valgt anderledes i vores liv, og jeg er slet ikke i tvivl om, at min kæreste har valgt at tage hjem, fordi det var en prioritet for hende.
Kan ordføreren så fortælle mig, hvad der på arbejdsmarkedet er til hinder for det, hvis hun på noget tidspunkt havde valgt at tage på arbejde i stedet for at støvsuge?
Det vil jeg meget gerne høre.
For det lyder som en påstand om noget, som egentlig er et frivilligt valg, og noget, som vi gør, fordi vi er en familie og vi får familien til at fungere, og hvor det ikke er køn, vi tænker på, men familie.
Rosa Eriksen (M), 2023-04-13:
Nej, hvis det er det, der bliver forstået, så misforstår ordføreren mig.
Det er overhovedet ikke det, jeg siger.
Det, jeg anfægter, er, at kvinder rent faktuelt i gennemsnit har en times mere arbejde i hjemmet end mænd, og jeg kommer egentlig ikke med en løsning.
Jeg tænker bare, at der kan være nogle kvinder derude, der hellere vil bruge den time på arbejdsmarkedet end i hjemmet.
Det kunne man fra Folketingets side understøtte ved lovgivning.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-13:
Jeg vil godt vende tilbage til det der med familien.
Nu er jeg jo begavet med en pige, der har holdt mig ud i snart 30 år, og guderne skal vide, at hun ikke er undertrykt.
Guderne skal også vide, at der er nogle ting i vores hjem, som hun gør, og som jeg gør, og det er, fordi der er noget, som hun er bedre til, end jeg er, og der er noget, som jeg er bedre til, end hun er.
Men jeg vil godt lige anholde det der, for det lyder jo virkelig på Moderaterne, som om I sådan helt seriøst overvejer, at det er noget, vi skal ind at sætte strukturer eller regler for.
Niels Flemming Hansen (KF), 2023-04-13:
Mange tak for det, formand.
Jeg er jo normalt ikke ordfører på det her område og har derfor heller ikke blandet mig meget i debatten, men jeg kunne egentlig godt lige tænke mig at følge lidt op på Nye Borgerliges spørgsmål her: Hvor meget mener Moderaterne man skal blande sig i familiernes liv?
Jeg kan sige, at hjemme hos os har jeg prøvet at få lov til at vaske tøj selv, og det gør jeg også, hvis det er mit eget, men jeg skal dæleme ikke røre ved min hustrus, det kan jeg garantere dig.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvor meget mener I at man skal blande sig i familiernes liv?
For det lyder, som om I er relativt indgribende her.
Rosa Eriksen (M), 2023-04-13:
Moderaterne ønsker ikke at være indgribende i familielivet.
Det, som jeg ønsker og synes kunne være rigtig, rigtig godt, er, at vi skaber lige rammer og vilkår for mænd og kvinder, selv om de har en familie, til at yde det på arbejdsmarkedet, som de ønsker.
Rosa Eriksen (M), 2023-04-13:
Det, jeg mente, var, at mændene tager mere barsel, end de er tvunget til.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-13:
Det er jo bare en gentagelse af det, der ikke giver mening.
Ja, mændene tager mere barsel.
Det gør de, fordi de er tvunget til det.
Hvis ikke de tog den, mistede de den, altså så skulle skolebørnene grundlæggende tidligere i institution, end de ellers ville skulle have været, fordi alternativet er, at man slet ikke har den barsel.
Så altså, det giver ingen mening.
Selvfølgelig er der flere, der tager barslen, hvis man er tvunget til at tage den, fordi alternativet er at miste den.
Det at sige, at det ikke er tvang, giver da ingen mening på Jordens overflade.
Rosa Eriksen (M), 2023-04-13:
Det, der er sket, er, at mændene tager den fulde barsel, og nogle mænd tager faktisk også endnu mere barsel.
Så præmissen passer ikke.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-13:
Jeg kunne bare ikke lige undlade at kommentere den sidste bemærkning, nemlig at det, at man gør noget tvungent, har betydet, at der er flere, der tager den, og at der dermed ikke er nogen, der bliver tvunget.
Altså, det giver jo grundlæggende ingen mening overhovedet.
Selvfølgelig, hvis du gør noget tvungent, er der da flere, der tager det.
Alternativet er jo, at de her familier mister den barsel, de ellers tidligere har kunnet fordele frit mellem forældrene.
Så det at sige, at der ikke er tvang, svarer jo lidt til at sige, at hvis vi hæver prisen på en pakke cigaretter til 1 mio. kr., er der ingen tvang, der er intet forbud mod at ryge, men i praksis kan det jo ikke lade sig gøre.
Så altså, det, at man indretter sig efter de rammer, som vi som politikere sætter, er jo helt naturligt, og med forslaget om øremærket barsel tvinger I, de politikere, der har vedtaget det, jo reelt mændene til at tage barslen, hvis ikke de vil miste den på vegne af deres familie.
Rosa Eriksen (M), 2023-04-13:
Jo, det er fuldstændig korrekt.
Som ordføreren siger, tror jeg også, at vi taler om øremærket barsel.
Nogle taler om det som en straf og indgriben i frihed, men det, jeg synes man skal huske med barsel, er, at det altså også er en udvikling; det er en uddannelse at være på barsel, det er en uddannelse at få børn, og det giver nogle helt særlige kompetencer, også når man skal tilbage til arbejdsmarkedet, både for kvinderne og for mændene.
Den mulighed har vi jo givet mændene endnu mere.
Desuden viser det også, at efter vi har fået øremærket barsel til mænd, tager mænd faktisk også mere barsel, så der er ikke nogen, der er blevet tvunget til noget.
Jeg tror ikke, der er nogen, der tvinger nogen til noget.
Jeg tror, at vi har skabt en kultur, hvor det er normalen og normen.
Og der bliver jeg også nødt til at være ærlig og sige, at det har jeg altså mødt i mit arbejdsliv, nemlig at nogle kvinder arbejder f.eks. 32 timer, for så har de en fridag til at gøre rent og gøre klar derhjemme.
Kunne man skabe nogle rammer, hvor man ikke behøvede at arbejde mindre for at få sit hjem til at hænge sammen?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-13:
Betyder det så, at man tror, at der er danske kvinder derude, der ikke har lyst til at gøre det, men som bliver tvunget til det, fordi de er kvinder, og at vi går glip af dem, fordi mændene derhjemme tvinger dem til at støvsuge?
Rosa Eriksen (M), 2023-04-13:
Det er et problem, når vi går glip af de dygtige kvinder, som måske kunne bruge den time om dagen, de bruger på husligt arbejde, ude på arbejdsmarkedet, hvis det er det, de har lyst til.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-13:
Mange tak, og tak for talen.
Nu kommer vi meget ind på mental load og opgaverne derhjemme, og jeg kan godt forstå, at ordføreren ikke skal stå alene på mål for det.
Men det er noget, der fylder mere og mere i den offentlige debat, altså det her med, hvor hårdt det er for os kvinder, at vi bliver nødt til at tage støvsugeren, og hvis vi ikke bager, bliver der ikke bagt, som Hella Joof siger.
Der bliver sagt, at der ikke er noget ønske om en politik her, og at man tror på, at danske kvinder er individer, der sagtens kan træffe deres egne valg, og så bliver der sagt her, at en familie sagtens kan tilrettelægge sit liv, som den vil.
Måske er jeg en af dem, der bliver nødt til at arbejde mindre for at få det til at hænge sammen, og så siger man: Jamen det er kvinder, der gør det.
Nej, der er bare flere kvinder, der gør det, end mænd – der er bare flere kvinder, der gør det, end mænd.
Er det et problem, som vi skal håndtere politisk, og som vi skal stå på Folketingets talerstol og sige har noget med ligestilling at gøre?
Er det et problem, at der er flere kvinder, der gør det?
Rosa Eriksen (M), 2023-04-13:
Det er ret svært at stå heroppe, når man ikke har så meget politik.
Men det, vi mener man ikke har løst, er jo det her med, at vi har fået skabt et samfund, hvor der er så meget mental load og husligt arbejde, at nogle kvinder kan føle sig nødsaget til at arbejde f.eks. på nedsat tid.
Hvordan vi så kan understøtte og ikke gribe ind?
Det er det gode spørgsmål.
Niels Flemming Hansen (KF), 2023-04-13:
Hvad er det så, Moderaterne mener at vi ikke har?
Trine Bramsen (S), 2023-04-13:
Nu kan jeg forstå, at det er i den her debat, man skal fremhæve, hvad det er, man laver af huslige opgaver derhjemme, men som alenemor ville det blive en meget lang forestilling udi, hvilke opgaver jeg varetager derhjemme.
Så jeg vil egentlig spørge ordføreren, om ikke det er korrekt, at der er solid dokumentation for, at når man vælger at dele barselsorloven, sætter det sig også efterfølgende i, hvad det er for opgaver, man varetager i hjemmet, og derfor er det med til at fremkalde den ligestilling, som også handler om at kunne gøre karriere på arbejdsmarkedet, og som også handler om at kunne vise sine børn, at mænd og kvinder er lige, og at lønforskel også har en betydning for, hvem det er, man i familien vælger skal bruge flest timer i hjemmet.
For når manden har den bedste løn, er det også noget, der fordrer, at manden bruger flere timer på arbejdsmarkedet.
Erling Bonnesen (V), 2023-04-13:
Tak for det.
Også i Venstre tager vi problemerne her med PFAS meget, meget alvorligt – det tror jeg alle gør.
Og som også den forrige ordfører lige har sagt: Vi skal gøre alt, hvad der er forsvarligt, for at beskytte borgerne og forbrugerne mod PFAS.
Vi skal så også bare gøre det på den rigtige måde, og derfor er det jo fint og godt, at vi også her i dag får en drøftelse om, hvordan vi skal tackle de her forskellige ting.
Vi kan også henvise til, som det også blev gjort af den forrige ordfører, at der er sat gang i at udarbejde den her handlingsplan, så man får indsamlet alle de forskellige oplysninger, får dem bearbejdet og får det sat sammen til en handlingsplan.
Ministeren har også redegjort for, at man selvfølgelig vil oplyse om det, så snart det så bliver muligt.
Der er jo også her i Danmark taget skridt til, at man fra dansk og også nogle andre EU-landes side har taget et forslag med til EU for at få det løftet til EU-niveau.
Og der er man jo så også i gang med at få set på det i de forskellige EU-institutioner, hvor forslaget også er i høring, så vidt det er mig bekendt.
Så man kan sige, at vi tager det alvorligt og gør noget ved det sagligt og forsvarligt.
Herudover er der så også, som ministeren redegjorde for, i forhold til PFAS i brandskum på øvelsespladser gjort noget konkret ved det.
Så det handler om, at vi tager borgernes bekymringer alvorligt.
Der er sat de ting i gang, som vi kan.
Det vil sige, at vi løser problemerne i den forhåbentlig rigtige rækkefølge, men vi er åbne for over for, at der jo heldigvis løbende indkommer ny viden.
Det hører jeg også at man tager til sig så hurtigt som overhovedet muligt, i forhold til at der bliver stillet alternativer til rådighed, som man så kan få med ind i behandlingen af tingene.
Vi skal også tænke på, at Danmark er et forholdsvis lille land, og derfor er det godt, at vi så har EU med som samarbejdspartner omkring det her.
EU har jo også, som ministeren fint redegjorde for, en meget stærk vidensbase om det her, så vi ligesom får et stærkt grundlag at stå på, så vi kan komme videre netop på grundlag af det forslag, som også er sendt til EU for at få forbuddet på EU-niveau.
Samtidig er der også forsyningssikkerheden i forhold til de forskellige produkter, så man ikke, kan man sige, på en skæv måde rydder varer og produkter af hylderne for forbrugerne, men at man konkret sætter ind der, hvor der er specifikt grundlag for det, og hvor det så også spiller sammen med de initiativer og det arbejde, der er i gang på EU-niveau.
Så jeg synes, at vi på nuværende tidspunkt rammer bolden rigtigt.
Derfor vil jeg da også opfordre til, at vi stadig væk kan arbejde godt sammen omkring det på den måde.
På det grundlag afviser vi også i Venstre det konkrete beslutningsforslag fra Enhedslisten, men vi ser frem til det fortsatte arbejde på området.
Og jeg vil understrege, at vi tager forbrugernes bekymringer meget alvorligt.
Kris Jensen Skriver (S), 2023-04-13:
Tak for det, og tak for ordet.
Og jeg vil som vikar for ordføreren fremlægge Socialdemokratiets indstilling til dette beslutningsforslag.
Jeg vil først og fremmest gerne takke Enhedslisten for beslutningsforslaget, der adresserer en meget vigtig problemstilling.
I Socialdemokratiet er vi helt enige i hensigten med beslutningsforslaget.
Vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at beskytte forbrugerne mod PFAS.
Opgaven er stor, for desværre finder vi PFAS stort set alle steder, hvor vi leder.
Vi finder PFAS i vores fødevarer, i vores miljø og i vores vand, og så finder vi dem også i mennesker.
Derfor ser vi i Socialdemokratiet med stor alvor på problemet med PFAS.
For ingen danskere skal gå rundt og være bekymrede for at blive forurenet med PFAS.
Derfor var det også et vigtigt skridt, som regeringen tog for 2 måneder siden.
Her sendte vi sammen med Tyskland, Sverige, Norge og Holland et fælles forslag til EU om at lave et EU-forbud mod PFAS.
Forslaget er til dato det mest omfattende af sin slags med hensyn til at begrænse brugen af kemikalier i EU.
Og det er et af de vigtigste skridt til at fjerne kilderne til forurening med PFAS.
For forureningen med PFAS er grænseoverskridende.
Produkter, som også indeholder PFAS, handles på tværs af landegrænser, og derfor skal vi også have en løsning, som går på tværs af grænser.
Det betyder ikke, at vi ikke skal gøre noget i Danmark.
Regeringen arbejder allerede på at lave en national handlingsplan for PFAS.
Handlingsplanen skal give os et overblik, så vi ved, hvor og hvordan vi bedst kan sætte ind herhjemme.
Derudover har miljøministeren fremført, at der skal indføres forbud mod PFAS i brandslukningsskum.
Det er en omfattende og meget kompleks opgave at bekæmpe PFAS, og derfor er det også helt centralt, at vi tager tingene i den rigtige rækkefølge.
For overordnet set vil det ikke være muligt at lave et nationalt forbud mod alle PFAS-stoffer i tusindvis af produkter, før EU-forbuddet træder i kraft.
For det første kan vi ikke til fulde vurdere konsekvenserne for Danmark af et sådant forbud, og for det andet er der ikke alternativer til alle anvendelser af PFAS her og nu, for der er desværre områder, bl.a. i sundhedssektoren, hvor der ikke findes alternativer til PFAS.
Der findes i dag heller ikke alternativer til PFAS i elektronikprodukter såsom mobiltelefoner og computere, og der findes også PFAS i biler, som Danmark slet ikke har en produktion af.
Hvis vi lavede et nationalt forbud mod PFAS, ville det derfor ikke være muligt for virksomheder at afsætte varer, som indeholder PFAS, i Danmark.
Disse eksempler viser, hvor kompliceret indsatsen mod PFAS er, og derfor har regeringen også et stort fokus på, at vi kommer hele vejen rundt.
Det er det, den nationale handlingsplan mod PFAS skal sikre.
For som jeg sagde indledningsvis, er vi helt enige i, at vi skal beskytte forbrugerne mod PFAS.
Og i Socialdemokratiet vil vi kæmpe benhårdt for dette.
Men her er EU-forbuddet den absolut mest effektive løsning, og derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Magnus Heunicke (S), 2023-04-13:
Selvfølgelig er der gamle stoffer, men der er også nye stoffer, så det foregår også i dag.
For det er i vores produkter i dag, og det vil sige, at det kan blive slidt af i en stegepande eller regne af noget eller komme fra en mobiltelefon osv.
Det er mange steder, og det er også overraskende steder, man gør brug af det.
Så den her diffuse forurening kommer i dag.
Med hensyn til hvilke ting der bliver tjekket, lytter jeg til, hvad Miljøstyrelsen vurderer der er det mest relevante.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-04-13:
Ja, årsagen til, at vi spørger, er jo egentlig også, at det er interessant at vide, om det er en kontinuerlig, vedvarende forurening, der pågår.
Altså, er det også noget, der pågår i 2023, eller var det noget, der foregik i 1956?
Jeg synes jo i hvert fald, der er rimelig stor forskel på de to principper, og det er derfor, jeg spørger til det.
Men jeg spørger jo så også lidt til det, når ministeren selv siger, at man intensiverer det i forhold til endnu flere modeller af beregninger eller kontroller af eksempelvis drikkevand.
Hvorfor er det så, man ikke har den samme tilgang til at lave flere kontroller af det vand, der kommer fra oven, altså regnvand, hvor vi jo også kan se, at der desværre kommer PFAS-stoffer flyvende ind over Danmark fra andre lande?
Magnus Heunicke (S), 2023-04-13:
Det her er jo et meget interessant spørgsmål.
Vi ved jo, at PFAS begyndte at blive brugt i 1950'erne, og at det fik en enorm udbredelse.
For det er jo en nem ting at give til et produkt, og det har så nogle gavnlige egenskaber.
Vi ved også, at der, hvis det kommer i menneskekroppen, er en halveringstid, som betyder, at man udskiller det igen, men at det så vil være i naturen igen, og det er derfor, man kalder dem for evighedskemikalier.
Det er ikke, fordi de vil være der for evigt, men de er meget, meget langsomt nedbrydelige i naturen.
Det er jo det, der er sagen, og det betyder så også, at noget af det, som vi måler, er gamle synder.
Det er i hvert fald svært at vide, hvor de stoffer kommer fra.
Man kan prøve at bruge nogle metoder til det, men man kan sådan set ikke se, præcis hvorfra stofferne kommer.
Så jeg er ikke klar over, om kan man sige, præcis hvor gamle de er, men nogle af dem vil nok være temmelig gamle.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-04-13:
Tak, formand.
Ministeren var jo ad flere omgange inde på det her med evighedskemikalierne og den måde, hvorpå man selvfølgelig har endnu større udfordringer med dem end med mange andre typer af ting, hvor der skal laves en ny miljømæssig indsats, i og med at de sådan set, selv om man laver nye målinger, og selv om man har lavet indsatser, stadig væk vil kunne være målbare.
Og der vil jeg egentlig gerne spørge miljøministeren om det, som ministeren også var inde på med, at vi skal gøre det med flere målinger, bl.a. på drikkevand.
Altså, det med den evidensbaserede tilgang til det deler vi jo i Danmarksdemokraterne, og der vil jeg bare gerne spørge ministeren, om man, når man nu laver de her mange målinger og endnu flere målinger, også har nogle oplysninger på det og et estimat over, hvor meget af det der så skyldes fortidens synder, altså hvor det går længere tid tilbage end det, som vi sådan typisk kigger på.
Jeg tænker jo på, at vi i Danmark eksempelvis har haft skiftende måder at gennemføre skibsbyggeri, skibsvedligehold og alt muligt andet på, og det er jo foregået på mange, mange forskellige lokaliteter.
Magnus Heunicke (S), 2023-04-13:
Lad os prøve at se på det.
Hvad angår det konkrete med brandskum, kan jeg sige, at et forbud mod PFAS i brandskum er ved at blive indført.
Men man skal jo ikke bilde sig ind, at det så har løst alle problemerne, men det er et konkret punktkildeforureningsproblem med PFAS, så det er godt at få det væk.
Der kan være noget andet tilsvarende eller lignende eller andet, og lad os kigge på, hvad der kan lade sig gøre.
Lad os se, om vi kan blive enige om en tekst i en beretning, men alt, hvad der kan kvalificere debatten, vil vi meget gerne være med til.
Torsten Gejl (ALT), 2023-04-13:
Det er jeg fuldstændig med på.
Det skal løses internationalt, og det er det, EU vil.
Men nu siger ministeren jo helt tydeligt og eksplicit, at det kan være, at vi kan lave nogle ting i forvejen, og at det kan være, at vi kan gå forrest.
Og det skal jo være med nogle danske ting som f.eks. forbud mod brandskum.
Og der kunne jeg godt tænke mig, hvis forslagsstillerne ønsker det, at vi måske kunne lave en beretning, hvor regeringen forpligter sig lidt tydeligere på at se, hvad der er af danske ting, som vi faktisk kan gå foran med.
Hvordan får vi undersøgt det hurtigt, og hvordan får vi det iværksat, så der kan komme lidt handling bag de ord?
Magnus Heunicke (S), 2023-04-13:
Jo, men lad os prøve at gøre det i udvalgsarbejdet.
Vi vil meget gerne redegøre for, om der er nogen steder, hvor vi kan gå foran.
Det er jo rigtigt, hvad hr. Torsten Gejl siger om at blive indhentet af EU-lovgivningen, men det er jo et forslag fra Danmark igennem EU.
Men lad os prøve det.
Der er også det med hastigheden i det.
Kig rundt, hvor man bor, og se, hvad der er af forbrugsvarer forskellige steder, eller gør det i supermarkedet; hvor produceres de ting, som vi bruger hver dag, hvordan er produktionsvejene, og hvem er underleverandørers underleverandører?
Torsten Gejl (ALT), 2023-04-13:
Tak, og tak til ministeren for talen.
Jeg er ret glad for EU i den her sammenhæng, og det er jeg faktisk i mange grønne sammenhænge, hvor jeg synes EU nogle gange er mere ambitiøse, end vi er, og andre gange skubber pænt på.
PFAS har ikke noget pas, og det er et internationalt problem, som skal løses og håndteres internationalt.
Det er der ingen tvivl om.
Men jeg synes, det her gode beslutningsforslag tager os et spændende sted hen, fordi ministeren faktisk siger, at vi godt kan lave isolerede ting i Danmark, op til EU indfører det her.
Kunne man ikke i forlængelse af det her beslutningsforslag være mere konkret og sige, at regeringen forpligter sig til at lave en meget hurtig undersøgelse af, hvilke ting vi isoleret set i Danmark helt konkret kan gøre, så vi kan komme i gang med dem i løbet af få måneder?
For vi bliver jo snart indhentet af EU-lovgivningen, så der er jo ikke så lang tid til at gøre de ting her.
Kunne man ikke blive lidt mere konkret i stedet for bare at være åben?
Magnus Heunicke (S), 2023-04-13:
Som jeg nævnte, blev forslaget sendt i januar.
Nu er det allerede sendt i høring, og det er en 6 måneder lang høring i hele EU med alle producenter, der selvfølgelig siger, at de har et eller andet stof, som de kan bytte PFAS ud med, eller også vil de jo sige, at det kan være nødvendigt af hensyn til medarbejdersikkerhed eller en anden ting – medicin eller noget andet – og at de har brug for, at det skal være i produktet.
Den intensive dialog, der er med hele EU's produktionsapparat, foregår nu i EU, og den mener jeg også vi skulle tage i Danmark for at være sikre på, at der er alternativer.
Og der er det, jeg siger: Lad os tage det produkt for produkt.
Men det, der ligger i det her forslag, er jo ikke at tage det produkt for produkt – det er jo et generelt forbud, hvor man går lidt med bind for øjnene uden at have den høring om, hvad der så er af alternativer.