runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2022-02-02:
Altså, udlændingemyndighederne træffer knap 100.000 afgørelser om året.
Det er sindssygt mange.
Og vi kan ikke forvente, at alle de mennesker, der er involveret i de sager, bliver lykkelige, for nogle får opholdstilladelse, og nogle får afslag.
Så jeg er meget skeptisk med hensyn til det der med, at man siger, at hver gang man ser en enkeltsag, skal vi ind og ændre lovgivningen.
Det er bl.a. noget af det, der har stresset udlændingelovgivningen og skabt sjusk gennem årene.
Men vi skal selvfølgelig med åbne øjne, almindelig nysgerrighed og interesse lytte til de mennesker, der har været påvirket af udlændingelovgivningen, og så overveje med os selv, om det er et udtryk for, at den er stram eller skør.
Og hvis det er det sidste, skal vi rydde op efter os selv.
Kathrine Olldag (RV), 2022-02-02:
Vil ministeren så med de ændringer, der skal laves nu, garantere, at det for unge, der som Tajma skifter studieretning, fremover ikke vil gå ud over deres mulighed for at få permanent opholdstilladelse – at de ikke skal frygte det?
Rasmus Prehn (S), 2022-02-02:
Vi har jo været i en helt ekstraordinær, særlig situation i forhold til minkavl, hvor der var den her mulighed for smitte og også for opbevaring af smitte i de her mink, og derfor tog man den beslutning, man gjorde, tilbage i november måned 2020.
Det har så medført, at vi har lavet en bred aftale i Folketinget om at lave en fuld og hel erstatning til de her minkavlere, så de kan blive holdt skadesløse.
Det, vi kan se, er, at langt de fleste har valgt den ordning.
Nu skal vi sikre, at der bliver en afklaring for dem, der er tilbage.
Per Larsen (KF), 2022-02-02:
Tak for det.
Vil ministeren redegøre for, hvorfor der fortsat opretholdes et forbud mod hold af mink i 2022, når corona ikke længere er en samfundskritisk sygdom?
Rasmus Prehn (S), 2022-02-02:
Den politiske beslutning om at forlænge det midlertidige forbud mod hold af mink til udgangen af 2022 blev truffet på baggrund af Statens Serum Instituts risikovurdering fra den 14. juni 2021 og den 28. september 2021.
Det var altså de to gange, hvor vi fik rådgivning fra Seruminstituttet, og hvor vi også havde møder med ordførerne om det.
Da Statens Serum Institut i september 2021 bekræftede deres risikovurdering fra juni 2021, var covid-19 heller ikke kategoriseret som en samfundskritisk sygdom.
Statens Serum Institut understregede dengang, at man havde brug for vinteren til at opnå mere viden om vaccinationsdækning, om varighed af immunitet efter vaccination og om vaccinernes effekt over for nye virusvarianter, og det gælder altså stadig væk.
Situationen er på den måde uændret.
Jeg kan godt forstå, at de minkavlere, der ikke har besluttet at lukke ned, tripper for at få en afklaring, men vi kan ikke åbne op fra den ene dag til den anden.
Som jeg tidligere har sagt, har vi brug for, at de nødvendige faglige vurderinger kommer på bordet, og på det grundlag skal vi træffe en politisk beslutning.
Lige nu er vi i forhold til hele covid-19-spørgsmålet heldigvis et rigtig godt sted i Danmark, og det må vi ikke sætte over styr ved at tage forhastede beslutninger.
Der skal vi lytte til vores myndigheder, herunder Seruminstituttet.
Per Larsen (KF), 2022-02-02:
Tak for det.
Altså, vi har jo netop nedklassificeret covid som en samfundskritisk sygdom, fordi vi står så godt et sted, som vi gør.
Og minkavlerne står jo altså i en meget vanskelig situation.
De skal i øjeblikket tage stilling til, om de skal lade deres farm ekspropriere, eller om de skal fortsætte med minkavl.
Så mener ministeren ikke også, at det er væsentligt, at de så hurtigt som overhovedet muligt får vished for, om der kan avles mink fremadrettet i Danmark?
Jeg har stor respekt for forsigtigheden, men vi er jo bare nødt til at sige, at Danmark altså er et af de steder, hvor vi netop står rigtig, rigtig stærkt, fordi vi har så høj en vaccinationsgrad i befolkningen, som vi har.
Og vi kan jo se, at der er minkavl både i Sverige og i Finland og i Polen og andre steder, og derfor kan det godt undre, at man ikke faktisk allerede nu går ind og beder om at få en beskrivelse hos sundhedsmyndighederne af et setup, hvor man f.eks. gør ligesom i Sverige og i Finland, hvor man vaccinerer minkene.
Rasmus Prehn (S), 2022-02-02:
Det, vi har fået at vide fra Statens Serum Institut, er, at man har brug for vintermånederne til at kigge ind i, hvordan hele den her situation er.
Så der er jo sådan set en måned tilbage, før vi så måske kan få en fornyet vurdering.
Jeg ved ikke, hvor hurtigt man så kan være klar med den.
Men på baggrund af det skal vi kigge ind i, hvad der er af muligheder for at starte op igen.
Per Larsen (KF), 2022-02-02:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren mener, det er vigtigt, at vi får oprettet minkavl igen i Danmark, ud fra en økonomisk betragtning.
Vi ved jo, at det er mange milliarder, der skal bruges til ekspropriation.
Så mener ministeren, at det vil være hensigtsmæssigt, at vi får oprettet minkavl i Danmark igen?
Mattias Tesfaye (S), 2022-02-02:
Men jeg tror, at jeg bliver nødt til at slå fast, at hvorvidt folk har brug for beskyttelse, er en individuel vurdering af deres konkrete behov.
Man kan godt have brug for beskyttelse, selv om man kommer fra Tyskland eller Sverige.
Dér er ikke nogen diktaturer.
Men det kan godt være, at du har et specifikt behov for beskyttelse, der er knyttet til din person.
Omvendt kan du jo godt søge asyl og komme fra et frygteligt diktatur et sted i Afrika uden at have noget individuelt beskyttelsesbehov.
Vi hjælper ikke mennesker, fordi der er en ond regering.
Og det er individuelle vurderinger.
Mette Thiesen (NB), 2022-02-02:
Vi er i hvert fald enige i, at det er en god idé med naturnationalparker; vi er bare ikke enige i, at det er en god idé med høje hegn.
For tamdyr bliver jo ikke bare vilde af at blive sat bag hegn og få lov til at passe sig selv.
Der er forskel på eksempelvis græssere og browsere, og derfor vil det også være individuelt, hvilke dyr der passer ind i de forskellige områder, altså om der overhovedet er nok at leve af.
Men med loven, som jeg nævner, gøres det jo netop muligt at fravige dyrevelfærdslovens § 3 og § 9; altså, man giver mulighed for, at man kan fravige krav om at sikre de indhegnede dyrs velfærd.
Accepterer man ikke hermed statsligt dyrplageri?
Lea Wermelin (S), 2022-02-02:
Og det er også derfor, jeg gerne vil gentage det i dag – jeg har gjort det rigtig mange gange i debatten.
Jeg synes også, det er vigtigt, at spørgeren fra Nye Borgerlige tager det med tilbage, for det, jeg jo hører, er, at vi skal hjælpe naturen, vi skal have naturnationalparker, og vi skal have de her græssende dyr, som vi ved er et godt værktøj til at pleje vores natur.
De må ikke sulte; det er ikke det, der står i lovgivningen, og det er der ikke mulighed for.
Mette Thiesen (NB), 2022-02-02:
Jeg er bare nødt til at få ministeren til at bekræfte, at det er det, jeg tror hedder L 229, hvor man giver mulighed for at fravige §§ 3 og 9 i dyrevelfærdsloven.
Altså, det er jo det, der fremgår af det.
Det kunne være den lokale skovbørnehave, der ikke kan bruge området mere, fordi man kan være bekymret for, om der dukker nogle ungtyre op, eller det kunne være, at adgangsforholdene for ældre, dårligt gående eller mennesker med handicap bliver besværlige, så de ikke kan komme der.
Mener ministeren ikke, at det er et vildskud at hegne naturen ind, så danskerne lukkes ude og dyrene lukkes inde?
Lea Wermelin (S), 2022-02-02:
Altså, i forhold til det her med, hvad der ligger i L 229, så er det forkert, når man bliver ved med at påstå, at dyrene må sulte.
Det er forkert.
Og derfor vil jeg meget gerne også invitere Mette Thiesen over til at få gennemgået, hvad det egentlig er, der ligger i den her paragraf – hellere end gerne.
Men det er altså forkert, når man bliver ved med at påstå derude i debatten, at dyrene må sulte.
Det må de ikke.
De er vores ansvar – der skal være ly, læ, føde hele året rundt, og det ændrer den lovgivning ikke på.
Og så skal vi selvfølgelig sørge for, at alle kommer ud og oplever den her fantastiske natur.
Uanset om der er lave eller høje hegn, vil vi rigtig gerne invitere danskerne ud til spændende naturoplevelser.
Jeg tror jo lige præcis også, det er derfor, at det er så godt at få løftet det her ned her i Folketingssalen.
For nu var jeg inde på nogle af misforståelserne i det oprindelige spørgsmål, og her bliver der også igen gentaget, at der er dyr, der skal dø af sult, og intet kunne være mere forkert.
Så det er jo ikke rigtigt, når der bliver refereret til den lovgivning, der gælder, og at det er muligt, at dyrene skal dø af sult.
Dyrene må ikke sulte – de må ikke sulte – og der skal være ly, læ og føde nok hele året rundt.
Det er vores ansvar.
Så siger spørgeren, at Nye Borgerlige er optaget af naturen.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-02-03:
Men så burde Venstre jo være glade for, at det er SF, der har været med til at lave finanslov de sidste år, siden vi fik et regeringsskifte, for vi satser jo sådan set både på skov og skovdrift med klimaskov og Klimaskovfond osv., og vi satser på, at vi får gjort noget ved biodiversitetskrisen.
Så i stedet for at gå og vente på, at andre gør noget, har vi handlet på det her.
Peter Juel-Jensen (V), 2022-02-03:
Det tror jeg ikke vi kan være uenige om.
Det er løsningen, der bare ikke er god nok.
Der er lavet sådan en top down-proces.
Man har siddet i nattens mulm og mørke på Slotsholmen, og så er man blevet enige om, at det skal se sådan her ud.
Man har jo slet ikke været ude at tage dem, der skal leve og bo ved siden af det her, med på råd.
Det gjorde man med nationalparkerne.
Der var man rigtig gode til at involvere kommunalbestyrelsen og brugerne af skoven.
Her har man siddet i nattens mulm og mørke i en finanslovsforhandling og er blevet enige om, at det skal være sådan her.
Er det en god proces for at få folket med?
Vores nationalparker handler ikke om naturpleje, siger ordføreren.
Det er jo ikke et enten-eller, det er et både-og.
For det skulle jo gerne være således, at vi alle sammen kan se en fordel i, at vi styrker biodiversiteten, og det kan man så rigeligt gøre, også i de eksisterende naturparker.
Jeg kommer fra et sted, hvor man har fået trukket det her ned over hovedet, og jeg tror ikke, der er flertal for det i den lokale kommunalbestyrelse.
Jeg kan jo se, at store organisationer, som altid har sat en ære i at kæmpe for biodiversiteten, kæmpe for miljøet, føler sig fuldstændig kørt over af et i mine øjne ikke særlig stort flertal på Christiansborg.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-02-03:
Det er det, vi gør nu, og der er altså inddragelse.
Nu vil Venstre sætte det på pause.
Vi har jo egentlig bare valgt at forlænge processen for at kunne have en ordentlig dialog med nogle af de grupper, som vi taler om.
Jeg er simpelt hen dybt uenig.
Der er ikke noget, der er foregået i nattens mulm og mørke.
Der har været en bred diskussion om det, og der skulle handles på en biodiversitetskrise, som en række politikere i mange år desværre ikke har handlet på.
Det valgte man så at gøre med det her.
Så er der så en proces med først at finde ud af, hvor man overhovedet skal gå ind på statens arealer og gøre det, og bagefter er der en lang og inddragende proces med, hvordan det skal gøres.
Man bliver jo bare nødt til lige at pointere igen, at de nationalparker, som spørgeren henviser til, ikke handler om naturpleje.
Der foregår jo alt muligt i dem.
Der er både erhverv, landbrug og veje osv., så det er jo ikke naturpleje.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-02-03:
Hr. Rasmus Nordqvist kom til at sige, at han ikke forstår den modstand, der er imod det her, underforstået her i salen, men jo givetvis også den modstand, der er ude i landet.
Har SF ikke noteret sig, at det faktisk er rigtig mange ganske almindelige borgere, som er rigtig bekymrede for det her?
Vil det sige, at SF ikke har nogen forståelse for, at de kommer ind i deputationer, de skriver til os, masser af mails, og der er masser af aktivitet på de sociale medier – har man slet ikke forståelse for, at der kan være bekymring for det her ude i befolkningen?
For der er jo tale om et helt nyt koncept – det har jeg været inde på tidligere – noget helt nyt, og så kan jeg forstå, at det er, fordi vi handler , vi er ved at redde noget, som om Jorden er ved at gå under.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-02-03:
Men der bliver jo ikke tromlet noget.
Jeg anerkender da fuldt ud, at der er nogle, der er imod, og at der er nogle, der er for.
Jeg har også siddet til et utal af deputationer og faktisk gået i dialog med folk, for jeg er ikke bange for at tage den dialog om den bekymring, der kan være.
Men vi bliver nødt til at handle på den biodiversitetskrise, vi står i, og det er det, vi gør med det her.
Og der er jo netop lavet en proces, der handler om, at når først man har fundet ud af, at et område skal udlægges til naturnationalpark, så får man lokale grupper til at se på, hvordan man kan gøre det på en måde, så det fungerer.
Det er det, vi kan se ved Fussingø, hvor man faktisk har fundet en måde, hvorpå man stadig kan have plads til hundeskov osv. osv.
Så det arbejde er der jo stadig væk.
Så jeg forstår ikke det her, og jeg forstår ikke den kritik, der var fra Venstres ordfører, hr. Jacob Jensen, tidligere om det her med, at man skulle sætte det på pause, men det var ikke okay, at vi egentlig havde forlænget processen lidt, fordi vi netop havde en dialog, for man skal gøre det med nogle andre ord eller sådan noget.
Jeg forstår ikke helt, hvad det er, man vil med den forespørgsel, må jeg ærlig talt indrømme.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-02-03:
Jamen altså, fru Pia Kjærsgaard, nej, man må ikke alt.
Det må man heller ikke, når vi engang kommer i gang med de første naturnationalparker.
Men igen bliver fru Pia Kjærsgaard nødt til at forholde sig til, at når man snakker om arealstørrelse, har det en betydning.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-02-03:
Jamen det vil sige, at Molslaboratoriet bare kan gøre, som de vil, fordi det er noget andet.
Altså, det var da et sygt synspunkt, simpelt hen altså – hold nu op!
Molslaboratoriet har jo virkelig været en igangsætter i forhold til den her debat, selv om, ja, det ikke er en naturnationalpark.
Men det har jo virkelig været en igangsætter, og jeg tror faktisk, at det var det laboratorium, som startede hele debatten, så det bliver vi da også nødt til at forholde os til.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-02-03:
Jamen fru Pia Kjærsgaard taler jo imod bedre vidende, for Molslaboratoriet er ikke en naturnationalpark; det er et mindre areal, der bliver drevet ud fra rewildingprincipper.
Men hvis fru Pia Kjærsgaard gad følge med i den proces, der egentlig har været, og de arealer, vi snakker om, er det jo helt andre størrelser – plus, at i de forvaltningsplaner, der bliver diskuteret og arbejdet med, er der stor opmærksomhed på, at vi skal starte meget, meget forsigtigt ud, når det kommer til det dyretryk, der skal være, netop for ikke at opleve dyr, der sulter.
Men jeg forstår simpelt hen ikke, at fru Pia Kjærsgaard ikke kan se den forskel mellem, om man har det meget lille areal, eller om man har det meget, meget store areal.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-02-03:
Så kan jeg måske bidrage til opklaringen.
Altså det, vi bare ønsker, er, at vi trykker på pauseknappen for netop at skabe den dialog og sikre den dialog, som er så vigtig for folk udeomkring i landet, inden vi nu iværksætter en hel masse, som er noget helt nyt.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge SF: Hvad med vores skovdrift i almindelighed?
Anerkender SF, at skovene har en virkning også i forhold til klimamålsætningen, som jo er noget, SF går meget op i?
Det er nemlig det, Venstre er meget interesseret i.
Jeg foregiver ikke at være naturekspert, men jeg har dog læst Charles Darwins bøger med interesse.
De er meget spændende.
Men det, der jo er interessant, er, at vi ligesom siger, at vi skal tilbage til noget, der var engang, og så er det sådan lidt uklart, hvad målet egentlig er.
Men man er villig til at sætte en hel masse over styr.
Jeg har været oppe at se det i Rold Skov.
Der lader man træer ligge.
Man tager ikke bare det hele med, men lader træ ligge til gavn for billerne, og man respekterer, at der også skal være plads til biodiversiteten.
Det har man jo indført, og det har sin virkning.
Man kan se, at det har en positiv virkning mange steder.
Så kan man kombinere biodiversiteten med, at vi også har en skovdrift, hvor vi producerer noget træ, som vi gerne vil have til vores bygninger.
Hans Christian Schmidt (V), 2022-02-03:
Jeg er selvfølgelig meget ked af det, for jeg synes, den her diskussion og den her måde at gennemføre nationalparker på har gjort, at man kommer i en voldsom konflikt med befolkningen.
Jeg tror altså ikke, at det fremmer naturkærligheden og biodiversiteten og alt muligt andet, at man som første handling sørger for at få nogle fjender.
Jeg var selv den første minister, der lavede nationalparker, og man gjorde det, ved at befolkningen, der boede der, skulle acceptere det og skulle gå med ind i det.
Det er en rigtig god model at gøre det efter, men selvfølgelig tager det noget længere tid, og det er ikke sikkert, man kommer frem til det resultat, man havde tænkt sig – men nå!
Jeg synes, at det er endnu værre, hvis det er, at man beder nogen om noget og så ikke er sikker på, om det bliver til noget, og om det virker.
Så derfor skal jeg spørge De Radikale om noget, som jeg har spurgt andre ordførere om, og som de heller ikke har kunnet svare på, men det kan være, fru Zenia Stampe kan.
Er fru Zenia Stampe blevet præsenteret for noget materiale, der viser, at der er evidens for, at der kommer biodiversitet ud af, at man indhegner og udsætter de her dyr?
For de steder, hvor jeg læser om det, tør forskere ikke skrive, at der er evidens, de skriver, at de forventer, at de tror, at de mener måske, men ikke, at der er evidens.
Zenia Stampe (RV), 2022-02-03:
Nu er det jo ikke, fordi det bliver en vældig stor klimabelastning, at vi udlægger noget urørt skov.
Der er sådan en teoretisk diskussion for tiden om, hvor meget CO 2 en produktionsskov optager i forhold til en biodiversitetsskov.
Jeg tror ikke helt, at man er nået en konklusion endnu, men vi snakker jo så alligevel marginaler.
Hvis det handlede om klima, må jeg bare spørge, hvorfor Venstre ikke stillede krav om, at vi har færre husdyr i Danmark.
Det er jo en af de helt store klimasyndere.
Der var ikke den store, voldsomme bekymring for klimaet; der var til gengæld stor, voldsom bekymring for de ikke så mange landmænd efterhånden, der lever af at have rigtig, rigtig mange dyr, som desværre belaster klimaet utrolig meget.
Peter Juel-Jensen (V), 2022-02-03:
Årh, jeg startede ellers mit spørgsmål med at sige, at jeg var enig i formålet, netop for at undgå hele den der belærende tale.
Ordføreren siger, at vi skal have plantet ny skov.
Hvor lang tid tager det at lave ny skov?
Vi står i en klimakrise nu.
Det er den radikale ordfører bedøvende ligeglad med, for hvis vi stopper med at tage træ ud af vores skove, skal vi bruge mere plastik, mere beton, mere cement og mere glas.
Det kræver, at vi bruger utrolig meget mere energi, som kan være med til at øge vores CO 2 -belastning.
Ellers kræver det, at vi importerer det; det er miljøministerens bud på det, altså at vi bare skal importere det fra andre.
Vi eksporterer et problem til andre lande, fordi vi selv har hele hånden inde i navlen og er ligeglade med andres biodiversitet – vi kan bare fælde andre landes skove.
Det er jo De Radikales svar.
Zenia Stampe (RV), 2022-02-03:
Nu er mit parti jo kommet med et meget ambitiøst udspil i forhold til at plante ny skov, for det er en del af klimaløsningen.
Det er ny skov, der kan optage CO 2 .
Men det, vi gør her, er, at vi tager de statslige produktionsskove, som har den største naturværdi, fordi der både er natur og skovproduktion, og siger, at de får lov til at blive ren natur.
Men samtidig planter vi jo ny skov, som løser klimakrisen og er med til at skabe bæredygtige byggematerialer.
Men jeg bliver ærlig talt voldsomt skuffet over Venstre, som altså for et par år siden havde en miljøminister, som var med til at lancere den her idé om naturnationalparker.
Nu er man både imod den urørte skov, imod de store græssere og imod hegnene.
Hvad vil Venstre egentlig gøre for at løse biodiversitetskrisen?
Jeg er helt sikker på, at man heller ikke har lyst til at gøre alt muligt i forhold til landbruget og begrænse sprøjtegifte og kvælstof osv. osv.
Er vi helt tilbage til dengang, hvor der ikke var nogen frøer i Danmark, der havde fået det dårligere?
Peter Juel-Jensen (V), 2022-02-03:
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg er enig i formålet; løsningen er bare ikke særlig god.
Der er mange bekymringspunkter her.
Vi skal bruge træ.
En konsekvens og en bekymring fra savværkerne er også, at der bliver mindre træ til rådighed.
Er det her også løsningen, altså at vi måske ikke skal bruge træ i fremtiden, men at vi skal bruge plastik, cement og glas i vores byggebranche i stedet for træ?
Hvordan harmonerer det her med biodiversitet og klima?
For de spiller jo ind i hinanden.
Hvad skal man sige til skovværkerne, når man nu laver det hele til biodiversitetsskov og ikke kan at have en skovfangst og dermed ikke kan bruge træ fra Danmark i den danske byggebranche?
Zenia Stampe (RV), 2022-02-03:
Nu vil jeg så sige, at vi ved jo ikke, om naturnationalparken kommer til at ligge i Lejre.
Men vedkommende tager fejl, fordi det er vigtigt for biodiversiteten, at vi får de her naturnationalparker, hvor de her store græssere er en del af løsningen.
Og jeg synes faktisk, jeg svarede på spørgsmålet.
For jeg svarede, at jeg mødte op og talte med borgerne.
Jeg sagde faktisk, da jeg mødte op: Alle jer, der er allermest uenige om det her, må gerne komme til mig, for jeg vil gerne høre, hvad det er, I synes er problematisk.
Og det fik jeg rigtig meget ud af.
Og det er nogle input, som jeg arbejder videre med.
Men det, jeg til gengæld ikke hørte et eneste ord om i hr. Morten Dahlins tale, var naturen og biodiversitetskrisen.
Morten Dahlin (V), 2022-02-03:
Tak for det.
Der ramte jeg vist et ømt punkt.
Jeg blev i hvert fald blæst bagover af den meget aggressive fremfærd fra ordføreren, der ikke på noget tidspunkt svarede på mit spørgsmål, men kastede sig ud i et langt, frådende angreb på Venstre, fordi vi tillader os at have mere end ét bekymringspunkt; fordi vi tillader os at fremføre mere end én kritik.
For der er flere kritikpunkter – både dyrevelfærd, borgerinddragelse og sikkerhed.
Der er flere kritikpunkter, og derfor er det også helt naturligt, at man skal stå på mål for mere end en ting.
Og jeg kender fru Zenia Stampe og ved, at det har hun intellektuel kapacitet til.
Men kan fru Zenia Stampe ikke svare mig på: Hvorfor tager det radikale byrådsmedlem i Lejre Kommune fejl, når vedkommende siger nej tak til en naturnationalpark i Lejre?
Zenia Stampe (RV), 2022-02-03:
Dengang havde vi også et motto, der hed: »Vi tager ansvar.«
Det er det, det her handler om.
Og jeg vil bare sige, at det mest uansvarlige parti i den her debat i dag er Venstre, fordi Venstre overhovedet ikke ved, hvilket ben man skal stå på.
Er det dyrevelfærden, man er bekymret for?
Er det borgerne?
Og hov, der er også en biodiversitetskrise; det er faktisk lidt vigtigt at få den løst.
Hvad vil Venstre egentlig ud over bare at indtage alle ledige standpunkter og smide dem alle sammen samlet ned i en stor gryde – og så sker der nada ?
Vi tager ansvar, fordi vi er i en biodiversitetskrise.
Og vi lytter.
For hvem deltog i den naturvandring i Bidstrup Skovene?
Det gjorde jeg.
Hvem stillede sig frem og sagde: Hej venner, jeg synes da, det er –
nu skal jeg ikke sige en skidegod idé, men en rigtig god idé.
Jeg vil gerne lytte, for jeg vil gerne have en forvaltningsregel; have en løsning, som I kan leve med, og lytte til jeres bekymringer og se, hvad vi kan gøre.
Og jeg tror, vi kommer rigtig langt, når vi kommer ned i de enkelte forvaltningsplaner.
Men det er jo ingen hjælp bare at sige: Nu trykker vi på pauseknappen, og så sker der ikke en dyt.
Det er ikke at tage ansvar.