runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2019-11-19:
Jeg kan berolige ordføreren med, at jeg på ingen måde sov, da hun holdt sin tale.
Jeg bemærkede også, at ordføreren nævnte det her med distriktsgrænser i forhold til gymnasierne, og det bakker Nye Borgerlige heller ikke på nogen som helst måde op om.
Det her handler om det frie valg, og det handler om det, at man som gymnasieelev kan vælge gymnasier til eller fra.
Det, der sådan set er ret essentielt for os i Nye Borgerlige, er netop det frie valg, og det er altså også, at man har mulighed for at vælge indvandrertunge gymnasier fra.
Vi tror ikke på den her distriktsmodel, og den tror jeg for at være helt ærlig heller ikke på, når det gælder folkeskoleområdet.
Vi kan jo se klart og tydeligt, at der igennem rigtig mange år netop er blevet udviklet en model, der gør, at man heller ikke på folkeskoleområdet har det frie valg, som man egentlig burde have, og der har vi jo også en helt anden indstilling, end Dansk Folkeparti har på det område.
Så nej, jeg forstår stadig væk ikke, hvordan Dansk Folkeparti kan argumentere for at stemme for et lovforslag, som går ud på at fordele de her indvandrerbørn ud på velfungerende gymnasier.
Det kan jeg ikke forstå.
Marie Krarup (DF), 2019-11-19:
Jeg kunne forstå, at ordføreren sad og sov lidt under min ordførertale, og det kan jeg ikke fortænke ordføreren i, for det her er også en lang og kedelig debat, men det undgik åbenbart ordførerens opmærksomhed, hvorfor det er, at Dansk Folkeparti stemmer for det her forslag.
Det gør vi jo, fordi der er to problematikker: Der er parallelsamfundsproblematikken, og så er der udkantsproblematikken, og udkantsproblematikken har jo ikke noget med etnicitet at gøre – den har noget at gøre med, at der er færre institutioner, men at de unge konsekvent vælger de store institutioner, selv om det ikke nødvendigvis er den bedste løsning.
Det er vi nødt til at tage hånd om, og det skal løses på en eller anden måde, og det er derfor, vi ønsker at bruge det her middel som et midlertidigt middel og så på længere sigt finde en bedre løsning, som kan hjælpe på det her problem, men som også kan være med til at mildne nogle af de andre problemer, som man selvfølgelig ikke bare kan overse, og som man også er nødt til at tage hånd om.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-19:
Tak for ordet.
Det er en god aftale, fordi vi alle sammen, som har indgået aftalen, går og venter på resultatet af en granskning af et ekspertudvalg af de problemer, der er i forbindelse med elevfordeling.
Derfor har vi lavet den her aftale med en solnedgangsklausul, og det støtter vi naturligvis.
Det er vigtigt, at den eksisterende gymnasiestruktur ikke bliver undermineret.
Den er god, sådan som den er, og der er store dele af Danmark, hvor der let kunne opstå en situation, hvor der kunne blive 60-70-80 km til det næste gymnasium, hvis man underminerer strukturen.
Det er selvfølgelig ikke befordrende for, at unge mennesker får en ungdomsuddannelse, så det er noget, vi skal være opmærksom på.
Så er vi selvfølgelig også optaget af, at de problemer, der vedrører ændret skolekultur på nogle gymnasier, ikke i sidste instans fører til en afvikling eller en stærk begrænsning af det frie skolevalg.
Der håber vi selvfølgelig på, at den her granskning vil føre i den rigtige retning, så de forslag, der kommer, ikke kommer til at gå i den retning, fordi ændret skolekultur er et stort problem.
Det, man hører ude fra gymnasierne, er, at skolekulturen jo kan ændre sig på en måde, så det sætter undervisningen under pres.
Det kan gøre det svært at undervise i Darwin.
Det kan gøre det svært at undervise i Israel-Palæstina-konflikten.
Det kan gøre det svært at undervise i det armenske folkedrab.
Det er alvorlige sager, fordi det skal man selvfølgelig høre om, når man går i gymnasiet, og man skal høre om det på en redelig måde og på en måde, der er i pagt med, hvad forskningen siger, og forskningens aktuelle stade.
Men ændret skolekultur kan jo også sætte unge kvinders frihed under pres i form af mere chikane, og det er selvfølgelig ikke acceptabelt, og det er jo selvfølgelig dette pres på ikke mindst unge kvinders frihed, som jo fører til det her fænomen, som man i det store udland, hvis jeg oversætter det til dansk, kalder for hvid flugt.
Problemerne er alvorlige, og det er jo heller ikke nogen hemmelighed, at Folketingets partier har haft svært ved at finde en konstruktiv løsning.
Det er jo lidt bemærkelsesværdigt, for det plejer vi jo at være gode til her på undervisningsområdet, men her lykkedes det altså ikke i den sidste valgperiode, fordi forslagene gik i meget forskellige retninger.
Jeg tror ikke, at vi kommer uden om at gå meget fordomsfrit tilbage til nogle af de forslag, der har været fremme.
Noget af det, der virker, men som blev afvist i sidste valgperiode, var jo temagymnasier.
Det har faktisk gjort det rigtig godt for Frederiksberg Gymnasium, som har oplevet problemer.
Det er ikke et universalmiddel, der løser alle problemer, men det er noget, der godt kunne være i værktøjskassen, også selv om det blev afvist i sidste valgperiode.
Tak for ordet.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-19:
Jeg har også til Nye Borgerliges ordfører et spørgsmål i relation til, om Nye Borgerlige også ville kunne støtte et ændringsforslag, hvor vi regulerer aub-bidraget, sådan at der kommer balance i indbetalingerne og det, der trækkes på systemet der, sådan som det sådan set er aftalt og oprindelig er i tråd med loven, og hvor der nu ligger meget, meget store midler akkumuleret.
Det er den ene del.
Den anden del er jo nok den mere politiske del i relation til, at der kan være mange forskellige årsager til, at virksomheder ikke mener, at de kan oprette en praktikplads, men jeg håber, at vi kan være enige om, at der tilsvarende er virksomheder, der står og råber på kvalificeret arbejdskraft, og at det problem, vi har haft hidtil og delvis også har endnu, desværre er, at hvor der er nogle virksomheder, der løfter et kæmpestort uddannelsesansvar, kommer man, når de unge så er uddannet, lige og tilbyder dem lidt ekstra i løn fra de virksomheders side, der hidtil ikke nødvendigvis har løftet et uddannelsesansvar.
Derfor har trepartsaftalen og også det lovforslag, som vi behandler i dag, jo grundlæggende handlet om at sikre, at der ikke var fribilletter i systemet, i relation til at sikre at alle løfter et uddannelsesansvar.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-19:
Jeg er ikke helt sikker; det sidste blev ikke helt formuleret som et spørgsmål, men jeg vil i hvert fald godt tilkendegive, at det for Nye Borgerlige er rigtig, rigtig vigtigt, at der er praktikpladser.
Det er også rigtig vigtigt, at vi har langt flere unge, som finder deres rette hylde, og at man ikke går efter det uddannelsessnobberi, der desværre har været gennemgående i uddannelsessystemet igennem rigtig, rigtig mange år, hvor man har målrettet det og rigtig mange er kommet ind f.eks. på de gymnasiale uddannelser, hvor vi i langt højere grad burde anerkende, at man også kan være klog med sine hænder og klog på mange andre måder end nødvendigvis den helt boglige.
Så det vil jeg sådan set meget gerne komme i møde.
Med hensyn til det andet forslag er det, hvis jeg forstår ordføreren korrekt, et spørgsmål om, at man nu kan se, at der simpelt hen er kommet for mange penge ind, og at man derved ønsker at regulere det, sådan at pengene også kommer ud til de virksomheder osv., som har betalt dem ind, altså at man nedjusterer.
En sådan nedjustering kan vi selvfølgelig godt støtte op om, lige såvel som vi kan støtte op om, at man nedsætter det her veu-bidrag.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-11-19:
Det var egentlig også der, jeg overvejede, om man skulle sætte Undervisningsministeriet ind som overdommer, fordi man så ville kunne påklage det over for undervisningsministeren, der så kunne tage fat i den region, der ligger ved siden af, for i virkeligheden at tvinge dem til at tage stilling til de problemer, man får skabt i en naboregions gymnasium.
Så den overvejelse har jeg haft, og jeg er åben over for at tage drøftelsen.
Der er kommet andre forslag frem, i forbindelse med at vi forhandlede aftalen, bl.a. om solnedgangsklausulen, som kom fra de borgerlige partiers side, og jeg mener, det var rigtigt at gå ned ad den vej.
Det kan også være, at vi her kan finde en anden løsning, hvor vi kan justere det i forbindelse med lovbehandlingen.
Det er jo derfor, vi har tre behandlinger af lovforslagene, så det synes jeg vi skal drøfte.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-19:
Tak for svaret og den positive modtagelse af spørgsmålet.
Jeg er helt enig i, at vi ikke kan lave en stor løsning, der går på tværs af regionsgrænser, og det er sådan set også den situation, vi har i dag, nemlig at fordelingsudvalgene er i den stedbundne region.
Men det, vi jo lægger op til her, er sådan set også, at man kan træffe nogle beslutninger i et fordelingsudvalg, som ikke nødvendigvis kun har konsekvenser for de gymnasier, der ligger i fordelingsudvalgets område, og det er så der, hvor man kan sige, at der særlig omkring hovedstadsområdet godt kan være nogle institutioner, som så egentlig ikke har klageadgang.
Så vi taler ikke om løsning i relation til fordelingsudvalget, vi taler om retten til at råbe op, hvis man kan se, at de regler, der fastsættes i en region, påvirker negativt på en institution i en anden region.
Men jeg hørte ministeren tage det positivt ned.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-11-19:
Det vil jeg i sagens natur gerne kigge igennem sammen med ordførerne, altså om vi kan lave en bedre løsning på det end det, vi har lavet her, som jo altså er en midlertidig løsning, for det er kun et enkelt år, den skal gælde.
Jeg var også inde på nogle overvejelser om, om man skulle lade Undervisningsministeriet være endelig overdommer på tingene, for så ville man kunne gøre noget af det på tværs af regionerne.
Jeg har været usikker på, om man skulle gå ned ad den vej, men det er jo en drøftelse værd, om man skulle det, for vi har jo enkelte gymnasier, der simpelt hen er udfordret af, at naboregionen ligger meget tæt på, og derfor løses det ikke i fordelingsudvalgene.
Det har egentlig været min vurdering, at det blev for stor en øvelse, i forhold til at det er en midlertidig løsning, men det er selvfølgelig en overvejelse værd, og jeg er åben over for at tage en diskussion om det, men mine overvejelser var simpelt hen, at vi trods alt skulle forsøge at gøre det relativt simpelt, når man tager i betragtning, at der var en midlertidig løsning.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-19:
Tak for ministerens svar.
Jeg synes egentlig, at diskussionen om kapacitetslofter i høj grad kom til udtryk også i et par af vore partiers dialog med Nye Borgerlige i relation til yderområderne, for det er to problemstillinger, vi forsøger at løse med det her lovforslag.
Og hele diskussionen om kapacitetslofter er enormt relevant i relation til yderområderne, mens den måske er lidt mindre relevant i forhold til nogle af de sammenklumpninger, vi ser på visse institutioner og profilgymnasier i nogle af storbyområderne, fordi de alligevel har nogle fysiske, bygningsmæssige begrænsninger, der gør, at kapaciteten lidt styrer sig selv, i hvert fald på en række af institutionerne, upåagtet at nogle af dem også har bygget til eller har indskrænket.
Grunden til, at jeg tog ordet, var egentlig for at spørge til den del, der handler om klageadgangen.
Det er ikke fremgået af høringssvarene, men jeg er blevet gjort opmærksom på, at særlig omkring hovedstadsområdet kan der sådan set godt være nogle af de her problemstillinger – vi har også diskuteret det lidt tidligere – som relaterer sig til to regioner, men vi giver med lovforslaget kun klageret ind i den ene region, og derfor vil jeg bare sende en opfordring til ministeren til, at vi alle sammen i fællesskab får kigget den del grundigt igennem i lovbehandlingen.
Pernille Vermund (NB), 2019-11-19:
Vi har nu en højkonjunktur – der er en ekstrem efterspørgsel på arbejdskraft, og der er en meget, meget stor andel af de mennesker, som man nu ønsker at give en ekstra bonus for ikke at arbejde, der er udenlandske statsborgere.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-19:
Jeg behøver ikke at bekymre mig om, om de kommer i arbejde eller ej, for det gør de faktisk ikke.
Mange indvandrerkvinder og mange af dem her har utrolig svært ved at komme i arbejde.
Det er man ligeglad med.
Det, vi er nødt til at fokusere på, er, hvordan vi får de her mennesker i gang.
Hvordan sørger vi for, at alle de indvandrerfamilier – mor og far – der i dag ikke har et arbejde, kommer i arbejde?
Det er jo det, det drejer sig om.
Det er jo beskæftigelsespolitik.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-19:
Tak for talen.
Man kunne høre, at ordføreren for Venstre jo roste den tidligere regering til skyerne og mente, at den havde gjort en kæmpestor forskel ved at få folk til at være en del af arbejdsfællesskabet, ved at få folk i arbejde.
Så er jeg nødt til at spørge ordføreren: Er Venstre så tilfreds med, at det kontanthjælpsloft, som åbenbart var den kæmpestore forskel, kun gjorde, at 450 mennesker kom i job?
Var det den kæmpestore forskel, den tidligere regering gjorde?
Morten Dahlin (V), 2019-11-19:
Venstre er utrolig tilfredse med, at med den politik, vi førte, som indeholdt mange elementer, herunder integrationsydelse og kontanthjælpsloft, så var der næsten 90.000 børn, der oplevede, at deres forældre forlod kontanthjælpssystemet og blev en del af det arbejdende fællesskab.
Så er man en god rollemodel.
Vi tror sådan set på, at en af nøglerne til at bryde den negative sociale arv er at få flere mennesker til at være en del af arbejdsfællesskabet, ikke færre.
Vi er evigt forundrede over, at et såkaldt arbejderpartis løsning på at bryde den negative sociale arv bare er højere sociale ydelser – det forstår vi simpelt hen ikke.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-19:
Det er jo en total indrømmelse.
For vi fik at vide, at de 450, der kom i job, slet ikke var det, der gjorde forskellen.
Det, der gør forskellen, som også regeringen mener, er rent faktisk at gøre en aktiv indsats for at få de her mennesker i arbejde.
Vil Venstre så være med til at stille krav om, at indvandrere skal bidrage 37 timer om ugen for at få deres ydelse?
Altså, her har vi et forslag til, hvordan man kan få folk til at bidrage.
Det handler ikke om ydelser; det handler om, hvordan folk kan bidrage, og at stille krav til nogen.
Vil Venstre være med til det?
Jeg mener, at det er starten på en fornuftig ydelsespolitik – en beskæftigelsespolitik – og vi er nødt til at sikre os, uanset hvor man kommer fra, hvilken baggrund man har og hvordan ens forældre har det økonomisk, at man som barn ikke lever i fattigdom; at man faktisk har mulighed for også at blive til noget og få en uddannelse.
For der er mange forskningsresultater, som viser, at hvis man bare lever et år i fattigdom, har man i hvert fald mindre chance for at blive til noget.
Og jeg mener, at hvis det også gælder for folk, der kommer udefra, så har vi større mulighed for at integrere dem, samtidig med at vi laver en 37-timersbidragspligt, så de kommer til at bidrage og kommer til at stå til rådighed – de skal rent faktisk gøre noget for deres penge.
Det er noget af det, som jeg håber vi også får flertal for i den her sag, og det håber jeg også Nye Borgerlige er med på.
Pernille Vermund (NB), 2019-11-19:
Tak for ordet.
Ordføreren sagde tidligere, at det skulle blive spændende at høre, hvor bl.a. Nye Borgerlige står, og hvor høje vi mener at ydelserne skal være.
Jeg kan ret klart sige, at Nye Borgerlige mener, at retten til offentlig forsørgelse skal knyttes til det danske statsborgerskab.
Derfor skal udlændinge ikke have adgang til offentlige ydelser i Danmark.
Og det er jo netop det, der er udfordringen i det her forslag, som højst sandsynligt bliver stemt igennem inden for længe, fordi 63 pct. af de familier, som får ret til højere ydelser, er udlændinge, og hele 70 pct. af ydelserne – 70 pct. af den regning, man vil pålægge danskerne – går til udlændinge.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-19:
Anerkender ordføreren så også, at når man sætter ydelser op, vil det have betydning for, at flere mennesker vil kunne ønske at komme til Danmark?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-19:
Grunden til, at jeg svarer så kort med et ja, er, at det, vi netop skal tale om, når vi skal til at diskutere den her permanente ydelse, er, hvor store ydelserne skal være, for at det kan svare sig at komme i arbejde, og hvor store ydelserne skal være, for at man kan leve af det.
Derfor er det, når jeg siger, at det skal gå på to ben, også, fordi jeg anerkender, at størrelsen af ydelserne rent faktisk betyder noget.
Så har jeg ikke brudt med det, at det skal kunne svare sig at komme i arbejde, og derfor siger jeg: Ja, selvfølgelig har størrelsen på ydelsen en betydning.
Men det har også en betydning, hvis der er nogle børn, der virkelig er så langt nede, at de lever i fattigdom og ikke kan komme ud blandt andre, for der er forskning, der viser, at de rent faktisk har svært ved at klare sig på sigt, og det er vi altså også nødt til at tænke over.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-11-19:
Tak for det, og tak til ordføreren for at gøre sit bedste.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at ordføreren forsøger det, men det er jo ikke sikkert, at det giver os svar på de spørgsmål, der er stillet.
Lige her uden for salen i april måned blev den nuværende statsminister forholdt det her med udlændingepolitikken, og hvordan hun ville forholde sig til det efter et valg, for det er jo vigtigt, at man gør det efter et valg, som man har lovet danskerne før et valg.
Og der siger den nuværende statsminister, at der ikke bliver lempet i udlændingepolitikken, og at ydelserne ikke bliver hævet – ydelserne bliver ikke hævet.
Citat slut.
Kan hr. Leif Lahn Jensen ikke bare acceptere, at her gør Socialdemokratiet noget efter valget, som er det modsatte af det, man lovede danskerne før valget?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-19:
Min far har altid sagt til mig, at bare jeg gjorde mit bedste, kunne jeg ikke gøre det bedre.
Så jeg siger mange tak for det, og jeg forsøger virkelig at gøre mit bedste.
Så er det et spørgsmål om, om det er godt nok, og det kommer så an på, hvem man spørger.
Man siger mange ting i valgkampen, men det, der var vigtigt for os, var, at vi fik sagt, at den kontanthjælpsydelse rent faktisk havde gjort, at rigtig mange børnefamilier havde det svært.
Derfor sagde vi også – og jeg nævnte det tidligere i dag – at vi ville lave en midlertidig børneydelse med fokus på børnene, med fokus på de enlige, netop for at sørge for, at de her børn ville få det bedre; at noget af det første, vi ville gøre, når vi kom til, var at nedsætte en kommission, der skulle kigge på nogle permanente ydelser.
Det får de et år til, og når de er færdige med det, vil vi samle en bred politisk skare, og jeg håber da også, at Dansk Folkeparti kommer med, og så vil vi se, om vi kan lave noget permanent, så vi kan lave et ordentligt ydelsessystem sammen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-11-19:
Jeg har jo selv haft debatter, diskussioner med den nuværende statsminister om de her ting, og som jeg hørte det, og jeg syntes, det stod soleklart, var Socialdemokratiets position, at man ville have en ydelseskommission for at nå frem til en bedre model end den, man har i dag, af hensyn til bl.a. børnene.
Sådan var det.
Men samtidig sagde man, at mens den ydelseskommission skulle arbejde, ville man ikke hæve ydelserne.
Det er jo det, der også blev sagt her lige uden for salen efter spørgetimen i april måned, hvor den nuværende statsminister sagde, at der ikke bliver lempet i udlændingepolitikken, og at ydelserne ikke bliver hævet – punktum.
Og hvad har vi til behandling nu?
Første behandling af L 45, forslag om at hæve ydelserne, hvor størstedelen af de penge, der bliver brugt til at hæve ydelserne, går til folk med udenlandsk baggrund.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-19:
Det, der er blevet sagt, er, at vi vil lave midlertidige ydelser, og at de her ydelser jo ikke bliver gjort permanente fremover.
Og så kommer vi til at diskutere en permanent ordning, altså hvordan ydelserne så bliver fremover.
Nu er jeg så heldig at have formanden for Dansk Folkeparti her, og der håber jeg virkelig, at Dansk Folkeparti og Venstre sammen med os sikrer, at de her ydelser ikke hopper op og ned, alt efter hvad der kommer af ny regering.
Lad os nu en gang for alle lave nogle ydelser, som er permanente, også selv om der kommer en ny regering.
Bjarne Laustsen (S), 2019-11-19:
Vi kommer om et stykke tid til at stemme om, om hr. Morten Dahlins tale er den bedste, han nogen sinde har holdt, og det tror jeg så ikke der er stemning for.
Men jeg vil gerne rose Venstre for at have skiftet synspunkt i sagen om børn, i sagen om, at Mint kan komme hertil.
Det synes jeg er rigtig klogt.
Det, jeg gerne vil spørge hr. Morten Dahlin om, er, hvorfra han ved, at det, at man giver noget mere i børneydelse, har den konsekvens, at der er færre, der kommer i arbejde.
Altså, hvor ved man det fra?
Er det noget, han tror, han håber osv.?
For Venstre har haft ualmindelig svært ved at dokumentere, hvor mange der er kommet i arbejde på grund af kontanthjælpsloftet.
Tror ordføreren ikke snarere, at det skyldes gode konjunkturer, måske endda skabt af den tidligere regering, end at det er et spørgsmål om et kontanthjælpsloft?
Morten Dahlin (V), 2019-11-19:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er lidt forvirret over Socialdemokratiets kurs.
På den ene side står man og siger, at det her ikke handler om udlændingepolitik, og så tager spørgeren nu ordet og siger, at han gerne vil tale om Mint, og bare for at svare på den del ligger den aftale, som Venstre kommer til at lægge stemmer til, jo fuldstændig i forlængelse af det arbejde, som den tidligere regering indførte på området.
Så det er jeg glad for at vi kan blive enige om.
Altså, der er jo et svar fra Beskæftigelsesministeriet, der sort på hvidt dokumenterer, at der vil være færre mennesker i arbejde af Socialdemokratiets forslag om at hæve de sociale ydelser.
Og i forhold til om det er kontanthjælpsloft og integrationsydelse, der gør det alene, bliver jeg nødt til at sige, at det eneste intelligente synspunkt, man kan indtage her, er jo, at det er en kombination af mange ting.
Det er en kombination af ydelsesniveau, erhvervspolitik, uddannelsespolitik og konjunkturer.
Men man skal godt nok være blind for at påstå, at ydelser ikke også spiller en rolle, i forhold til hvor mange der kommer i arbejde.
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-19:
Tak for det, formand.
Jeg skal lige høre hr. Morten Dahlin om integrationsydelsesmodtagere.
Det står lidt tricky i loven.
Et sted står der integrationsydelser, og et andet står der hjemsendelses- og overgangsydelse.
Det er lavet om.
Et par med tre eller flere børn kan få 3.050 kr. om måneden, og tror hr. Morten Dahlin, at det vil fremme lysten til at blive hjemsendt?
35 pct. af dem er syrere, og de står til at skulle hjemsendes.
Tror ordføreren, at det vil fremme deres lyst til at sige, at de gerne vil rejse hjem, når de får en pose penge?
Det svarer til 36.000 kr. om året skattefrit, så hvorfor skulle de så gøre en indsats for at blive klar til at blive sendt hjem?
Morten Dahlin (V), 2019-11-19:
Tak for spørgsmålet til hr. Bent Bøgsted, som jo rammer spot on i forhold til den anden dimension af det her forslag.
Jeg er helt overbevist om, at det, når man nu sætter de sociale ydelser op og nærmest målretter dem til arbejdsløse flygtninge og indvandrere, selvfølgelig også vil få en effekt på, hvor attraktiv Danmark er at komme til, og hvor mange man tilskynder til at rejse hjem.
Derfor vil jeg sige, at det, når nu regeringen vælger at bruge 300 mio. kr. på højere sociale ydelser nærmest målrettet arbejdsløse flygtninge og indvandrere, da ikke skulle undre mig, om der er nogle, der tænker sig om en ekstra gang, før de vælger at rejse hjem.
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-19:
Det er jeg fuldstændig enig i, for det er lidt mærkværdigt, at man kører det over på, at det eneste, det handler om, er beskæftigelse, når nu det drejer sig om hjemsendelsesydelse.
Når der skal arbejdes på at sende dem hjem, skal man jo ikke arbejde på at få dem ind på arbejdsmarkedet, men så giver man dem et meget stort tilskud, der egentlig gør grin med de danskere, der til daglig tager et lavtlønsjob for at klare dagen og vejen for sig selv og deres børn.