runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-23:
Også tak for at kunne levere på de her grønne ambitioner.
Så er arbejdskraft ligesom herhjemme i Danmark også en stor udfordring.
Hvad gør man nu i Grønland for særligt at fremme uddannelse og for at kunne levere netop på de grønne ambitioner?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-23:
Tak for spørgsmålet, og også tak for de fine ord og det gode samarbejde.
Og komplimenten er virkelig værdsat.
Altså, det er ikke altid nemt at komme fra Grønland og bo her og forsøge også at have et familieliv en gang imellem, så tak for det.
Jeg vil sige, at der er en difference i rapporten, hvis du kigger på danske børn og grønlandske børn, i forhold til hvor mange der er anbragt.
Og vi er nødt til at interessere os for den difference.
Vi er også nødt til at spørge os selv: Hvorfor er der den difference?
Jeg tror, vi skal gøre det meget sådan konkret og koge det ned til noget meget konkret, for det er der, hvor vi kan ændre noget politisk.
Jeg tror, vi er nødt til at kigge på test og se på, om man kunne lave en tilpasning i forhold til grønlandsk kultur og sprog.
Jeg tror, vi er nødt til at kigge på, hvordan vi styrker tolkningen, så det bliver mere professionelt end det, der er i dag, hvor det nærmest er lidt tilfældigt.
Og her tænker jeg også på kulturtolkning.
Og det er man nødt til at tænke ind, så det er nogle af de faktorer, som jeg i hvert fald ser helt konkret at der skal arbejdes videre med.
Karen Ellemann (V), 2022-05-23:
Det er værdsat.
Ordføreren var lidt inde på den VIVE-rapport, der offentliggøres i morgen, og jeg antager, at ordføreren har haft mulighed for at kigge lidt ind i rapporten.
Og der er jo også planlagt en høring i Grønlandsudvalget omkring rapportens anbefalinger, eller i hvert fald rapportens fund, og den finder sted på onsdag, tilfældigvis en dag, hvor man så har planlagt med at holde mødefri her, fordi der også er en folkeafstemning og en kampagne, der skal køres.
Men ikke desto mindre tænker jeg, at der her måske er anledningen til at få ordføreren til måske at prøve at uddybe lidt, hvad ordføreren ser som mulige tiltag, når man nu har fået det indblik i de vilkår, som rigtig mange grønlandske familier boende i Danmark møder i forbindelse med anbringelse.
Det vil jeg meget gerne høre ordføreren sige lidt mere om.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-23:
Jeg tænker som udgangspunkt, at det er de danske skatteborgere, som betaler, og så kan man sige, at de 17.000 grønlændere, der bor i Danmark, måske også er med til at betale lidt.
Jeg synes primært, det er en beslutning, som er op til Danmark, og man har jo også fundet frem til det her nationale kompromis omkring det, så det respekterer jeg, og jeg hører ikke nogen i Grønland brokke sig over det.
Så kan man diskutere, om Grønland på sigt burde være med til at betale, men det synes jeg er en helt anden diskussion.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-05-23:
Er det en god prioritering, at den vestlige verden skal bruge 2 pct. af sin værdiskabelse hvert år på at afholde forsvarsudgifter, militærudgifter?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-23:
Mange tak.
Jeg synes faktisk, det er rigtig positivt at se, at der er et bredt flertal i Grønland, som har bakket op om, at Grønland er en del af NATO qua det, at vi er i rigsfællesskabet.
Det synes jeg faktisk er rigtig positivt.
Havde du spurgt mig for 2 år siden eller for 5 år siden, tror jeg ikke nødvendigvis, det havde været den samme situation.
Men verden forandrer sig jo, og særlig krigen i Ukraine påvirker jo mange af os.
Så synes jeg også, det er enormt positivt, at Grønland står sammen med resten af Vesten og står sammen med Danmark i det her spørgsmål om krigen i Ukraine og Ruslands ageren.
Det gør jeg også som formand for Arktiske Parlamentarikere, hvor vi også har valgt at fortsætte vores arbejde, genoptage vores arbejde, men uden russerne, og så må tiden jo vise, hvordan man på den lange bane ligesom kan opbygge en tillid i forhold til Rusland, for Rusland fylder trods alt 40 pct. af Arktis og er en væsentlig aktør i forhold til Arktis.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-05-23:
Grunden til, at jeg gerne vil spørge, er, at jeg og Det Konservative Folkeparti i lang tid har argumenteret for, at grønlandske partier også burde komme med i forsvarsforliget, og derfor vil jeg også gerne vide lidt om IA's holdning til sikkerhedspolitik.
Så vil fru Aaja Chemnitz Larsen fortælle lidt om, hvordan man ser på, at vi bevæbner Ukraine, hvordan man ser på NATO's 2-procentsmålsætning, om det er fornuftigt, at man bruger 2 pct. af den vestlige verdens værditilvækst hvert år på militæret, og i øvrigt hvilke tanker man gør sig om sikkerhedssituationen i øjeblikket?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-23:
Mange tak.
Noget af det, vi kan se, er, at listen på bl.a. transportområdet bliver længere og længere.
I Grønland har vi ikke haft bilsyn cirka de sidste 20 år, på trods af at det også er blevet italesat mange, mange gange.
Vi ved også, at har man et dansk kørekort, har bosat sig i Grønland, og mister man det, eller bliver man 70 år, så kan man ikke få fornyet sit kørekort.
Det er jo ikke et rigsfællesskab, sådan som jeg tror de fleste ser det.
Det samme gælder også at få sidestillet det grønlandske kørekort med det danske.
Der er mange konkrete eksempler.
Heldigvis har vi jo i Grønlandsudvalget allerede i morgen et møde med transportministeren, hvor vi skal drøfte nogle af de her grænsehindringer, der er specifikt på transportområdet.
Kasper Roug (S), 2022-05-23:
Jamen tak for det, og tak for en god ordførertale, og tak til ordføreren for et generelt godt samarbejde i løbet af folketingsåret.
Der er ingen tvivl om – som ordføreren også siger det – at dialog jo er grundlaget for en rigtig god demokratisk debat og et rigtig godt grundlag for eksempelvis også rigsfællesskabet.
Noget af det, som ordføreren nævner, er, at vi gerne vil fjerne grænsehindringer.
Der er det jo selvfølgelig et spørgsmål om, hvad det er for nogle konkrete grænsehindringer, som ordføreren ser.
For der er ingen tvivl om – som jeg fornemmer det i hvert fald – at der er en stor velvilje, i forhold til at man gerne vil se på de her grænsehindringer.
Så hvad er det for nogle konkrete hindringer, som ordføreren ser vi kan arbejde med fremadrettet?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-23:
Mange tak.
Jeg så for nylig, at der var sket en 100-procentsstigning, mener jeg det var, i forhold til hvor mange der bliver uddannet i Grønland på universitetet, og det synes jeg er et positivt tal.
Når det er sagt, synes jeg, der er et kæmpestort stykke arbejde i at sikre, at der er endnu flere, der bliver uddannet.
Og en tredjedel af alle vores unge i Grønland er hverken i uddannelse eller i arbejde.
Det synes jeg er nogle bekymrende tal, så der skal gøres mere på uddannelsesområdet.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-05-23:
Tak for det.
Jeg vil gerne tale om ansvar i dag.
For vi kan så meget, når vi tager ansvar, og når vi får mulighed for det.
Den 24. februar gav Putin os desværre den mulighed, da han tromlede ind over Ukraines grænser.
Han startede et nyt kapitel i Europas historie.
Vi har set skrækkelige billeder af død og ødelæggelse, af mænd, kvinder og børn dræbt eller på flugt fra deres hjem.
Jeg tror, vi alle sammen kan huske billederne fra krigens første uger.
Jeg kan huske en aften, hvor jeg kom hjem, og min kone, Anne Marie, viste mig en video fra Ukraine – jeg tror, de fleste af jer har set den.
Det er en far, som i al hast sætter sin familie på et tog væk og siger farvel.
Tårerne trillede stille og roligt ned ad kinderne på os, som sad her i sikkerhed, ikke så langt væk, men med vores egen familie.
Men den frie verden nøjes ikke nu med at græde for Ukraine.
Vi hjælper dem.
Vi hjælper dem med våben i deres kamp mod den russiske overmagt, og det virker.
Putins invasion har forandret verden, og den har også forandret dansk politik.
Den 6. marts tog Venstre sammen med regeringen, SF, Radikale Venstre og Det Konservative Folkeparti et ansvar, og det vil jeg gerne sige jer alle sammen en stor og helhjertet tak for.
Vi skal bruge 2 pct. af vores bnp på forsvaret inden udgangen af 2033 – ja, Venstre arbejdede godt nok for en tidligere dato.
Aftalen er et nationalt kompromis, og det er en god aftale.
For Danmark skal opruste, ikke for at gå i krig, men for at vi kan sikre freden herhjemme.
Om 9 dage, den 1. juni, skal danskerne til stemmeurnerne.
For mig handler det om, hvad det er for et land, Danmark ønsker at være.
Skal Danmark tage ansvar og stå sammen med vores allierede, eller skal vi overlade ansvaret til de andre og blive stående udenfor?
Jeg er ikke i tvivl.
Forsvarssamarbejdet i EU handler om at løfte et fælles ansvar, om at sikre freden og friheden i Europa og i verden.
Det gør vi ved at deltage i det europæiske forsvarssamarbejde, det gør vi ved at stemme ja den 1. juni.
Det nationale kompromis kommer også til at forandre den økonomiske debat i Folketinget.
Det er ikke rigtig sket endnu, men det kommer.
Vi har investeret i vores sikkerhed, og vi prioriterer udviklingen af velfærdssamfundet, og hvis vi også fremover vil kunne prioritere velfærd, vækst og grøn omstilling, skal vi igen føre en ansvarlig økonomisk politik i Danmark.
Ellers kan vi ikke gennemføre en ambitiøs og ansvarlig grøn omstilling, som gør vores land rigere og stærkere, så vi kan være bekendt at efterlade det til de næste generationer.
Det er vores generations pligt.
Det er vores ansvar.
Derfor går det ikke med f.eks. ufinansierede checks til udvalgte vælgergrupper.
Jeg håber, at en ansvarlig økonomisk politik snart kommer på mode i Folketinget og i regeringen, og at man altså ikke bare lever højt på tidligere regeringers hårde arbejde.
Dansk økonomi er kun kernesund i dag på grund af de reformer, tidligere regeringer, ofte med Venstre i spidsen, har gennemført.
Det har rustet os til usikre tider, og det er også derfor, vi kan investere i grøn omstilling, i vores forsvar og i vores fælles velfærd.
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Nu har vi jo i flere år diskuteret ydelsesniveauet for indvandrere, og der er vi jo netop meget optaget af, at vi ikke bare vil hæve ydelserne til indvandrere, for der skal være et meget stærkt incitament til at komme i arbejde.
Det er også derfor, vi har det her forslag om en 37-timers arbejdspligt.
Folk skal i arbejde, de skal levere et stykke arbejde, og så kan de få udbetalt ydelse efter, hvor mange timer de møder op.
Jeg håber da, at Dansk Folkeparti og andre vil være med til at lave sådan en aftale på et eller andet tidspunkt, men det er jo et arbejde, der pågår.
Det er ikke sådan, at vi rundhåndet udskriver checks til indvandrere.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-05-23:
Men der er bare ikke nogen smalle steder, når det drejer sig om indvandrere.
Det er der, jeg synes problemet er.
Altså, der er ikke så meget sendrægtighed, når der er flere indvandrere, der skal have flere penge.
Altså, Ydelseskommissionen er jo godt i gang med at give nytilkomne udlændinge mange, mange flere penge end det, vi har oplevet.
Og der synes jeg bare, der er en stor forskel.
Der venter man ikke på lange forhandlinger.
Jeg synes jo også, at det måske havde været bedre, hvis man havde sagt, at det skulle være en skattefri ældrecheck end alle de der lidt mærkelige ting.
Det er fint nok med flere penge, men der bliver nok ikke så meget i virkeligheden til sidst.
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Først og fremmest tak for lykønskningen; det er rigtigt, at der bliver nok at se til.
Men jeg synes ikke, det er helt rigtigt, at den hænger i luften.
Altså, der pågår jo aktuelt forhandlinger i Skatteministeriet, som også vedrører vores forslag om en ældrecheck til de folkepensionister, der har mindst.
Det foregår i disse uger, så det er jo ikke noget, vi bare har foreslået, og så er vi ellers fartet videre med alt muligt andet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-05-23:
Tak for det.
Tillykke med posten; der bliver nok at se til.
Jeg hørte i begyndelsen af hr. Rasmus Stoklunds indlæg, at man sådan lige løst nævnte, at man havde foreslået 5.000 kr. mere til pensionisterne, og så hørte jeg ikke ret meget mere.
Hvad bliver der ud af det?
For jeg synes, den stadig væk hænger lidt.
Altså, det er meget nemt at foreslå nogle ting, men jeg synes, at en regering har en forpligtelse til at være mere solid.
Måske ville det have været godt, hvis statsministeren havde indkaldt til en forhandling og sagt, at der virkelig er problemer i øjeblikket på baggrund af alt det, vi oplever.
Det er dyrt, ja.
Sjovt nok var jeg faktisk også overrasket over den der pakke smør til 22-25 kr.
Der er rigtig mange, som hænger vældig meget derude nu, specielt pensionisterne, men jeg hører bare ikke mere.
Altså, det er nemt at foreslå.
Hallo!
Den hænger lige i luften.
Hvad bliver det til?
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Jeg synes, det er lidt mere nuanceret end som så.
For jeg mener, at det med rette kunne krænke folks retfærdighedsfølelse, hvis de havde et lavtlønnet job i det danske samfund og så kunne se, at der var nogle af deres naboer, der fik nærmest det samme udbetalt uden at stå op om morgenen og gå på arbejde.
Og derfor synes jeg ikke, at det er så enkelt, som der bliver lagt op til her.
Jeg synes, at der er flere hensyn, og jeg synes, at det er komplekst.
Det er jo også velkendt, at de forskellige partier herinde ser meget forskelligt på sagen.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-23:
Jeg mener ærlig talt ikke, at man kan blive ved med at give flere undskyldninger eller tale om balance.
Ledighedstallene taler for sig selv.
Den bedste måde at bekæmpe arbejdsløshed på er med arbejde.
Vi har lige fået en evaluering i forhold til det midlertidige børnetilskud, som ordføreren også rigtig nok kom ind på, der faktisk viser, at det, at man har nogle ordentlige livsvilkår, har en positiv effekt på, at man søger arbejde.
Der er simpelt hen ikke undskyldninger nok til ikke at skulle lande en aftale.
Så derfor vil jeg gerne høre: Hvornår regner ordføreren med at vi rent faktisk får levet op til de løfter, som Socialdemokratiet selv har givet, og som også er noget af det, der er kernen i forståelsespapiret?
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Først vil jeg gerne sige, at jeg næsten ikke kan udtrykke, hvor meget afsky jeg deler med fru Victoria Velasquez, når det gælder folk, der kommer fra en desperat situation og bliver udnyttet af skruppelløse mennesker her eller andre steder.
Det er selvfølgelig totalt uacceptabelt.
Til den anden del af spørgsmålet omkring ydelser vil jeg sige, at der jo er nogle balancer, som vi nok vurderer lidt forskelligt, for at sige det mildt, i det her lokale.
Vi synes, at der er en meget væsentlig balance i forhold til at sørge for, at der ikke er børn i Danmark, der lever i børnefattigdom.
Men vi synes også, at der er en meget vigtig balance i forhold til at sikre, at der er et incitament til at tage et arbejde.
Og jeg synes også, at der er en balance i forhold til at sikre, at der ikke er folk, der sidder rundtomkring i verden og overvejer, hvad de skal sætte kursen mod for at søge ophold, og så tænker, at Danmark måske er et meget godt sted, fordi de har nogle lukrative ydelser der.
De hensyn skal man jo så finde en eller anden måde at forene og balancere, og det er en meget vanskelig øvelse.
Det medgiver jeg gerne.
Mange af dem, der modtager det, har udenlandsk baggrund, men der er altså også mange med dansk baggrund, der modtager det.
Og tak for talen.
Først og fremmest vil jeg sige, at Arnepensionen jo ikke fyldte så meget i talen – den her ret til, at dem, der har haft det længste og hårdeste arbejdsliv, kan trække sig tilbage og få nogle gode år på pension.
Er det ikke korrekt forstået, at Venstre fortsat er ude på at få afskaffet den ordning, så snart det måtte være muligt?
Og hænger det så i øvrigt sammen med den snak omkring skatter, som der var meget om i talen, altså at man så på den måde kan give en skattelettelse tilbage til den finansielle sektor, som jo er nogle af dem, der giver et bidrag til at finansiere Arnepensionen?
Så man kan jo sådan billedligt talt sige, at det her er at flytte nogle penge fra slagteriarbejdere og andre med hårde, lange arbejdsliv over til bankerne, hvilket er en del af målsætningen for hr. Jakob Ellemann-Jensens politiske projekt her.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-05-23:
Nej, det er forkert.
Altså, det er ikke nogen hemmelighed, at Arnepensionen i den grad ikke er vokset i vores have.
Det mener vi alle sammen.
Men det er jo ikke det, Arnepensionen går ud på.
Arnepensionen er målrettet en socialdemokratisk vælgergruppe, som har et bestemt antal år på arbejdsmarkedet, og er designet til at foregøgle alle danskere, at det her er noget, som rammer lige præcis dem.
Men det gør det ikke.
Og det er rigtigt, at så tager man pengene fra de onde banker, for dem er der ikke nogen der har sympati med.
Men regningen havner jo ét sted, og det er hos danskerne.
Så jeg synes, at vi skulle forbedre seniorpensionen.
Det var sådan set også det, vi foreslog, og det havde vi sådan set et flertal for.
Altså, der er ikke noget stukket under stolen her.
Arnepensionen er ikke vokset i vores have.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-23:
Jeg er helt enig i, at det handler om, hvad det er for et land, vi vil være.
Derfor undrer det mig også lidt, at Venstre så siger, at man vil deltage i de aktioner, for det handler jo bl.a. om at kunne sikre ressourceinteresser i Afrika, og det mener jeg sådan set ikke er noget, som Danmark skal bidrage til.
Men hvis vi tager f.eks. aktionen i Libyen, er det jo en aktion, som den tyske regering har sagt at man ikke ønsker at deltage i, fordi man ikke ville lade tyske soldater bidrage til menneskerettighedskrænkelser.
Er det så Venstres opfattelse, at danske soldater godt kan deltage og bidrage til menneskerettighedskrænkelser i aktionen i Libyen?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-05-23:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg også nævnte i min ordførertale, handler den her afstemning for mig jo om, hvad det er for et land, vi vil være.
Vil vi være et land, som pr. automatik sætter os ud på sidelinjen og siger, at vi under ingen omstændigheder vil være med, uanset hvor nobelt formålet så end er, eller vil vi være et land, som siger, at vi faktisk gerne vil have muligheden for at vælge, om vi vil deltage, om vi ikke vil deltage, eller om vi helt vil sætte en stopklods ned?
For nuværende er der syv missioner fra EU's side.
Det er klart, at vi ikke kan være med flere steder, end vi har mandskab til eller har materiel til.
Men de tre missioner, som jeg synes er interessante i et dansk perspektiv, og som jeg synes vi burde have deltaget i og bør deltage i, hvis vi får muligheden og har kapaciteten, er »Atalanta«, der bekæmper pirater ved Afrikas Horn, det er – hvad søren hedder den, det kan jeg ikke huske – den, der ligger i Bosnien og var afløsningen for den NATO-mission, som vi deltog i, og som blev afløst af EU i 2004, og så er det våbenembargoen mod Libyen.
Jeg synes, alle tre er nogle missioner, som Danmark har en kæmpestor interesse i, og som vi, hvis vi har overskuddet til det, bør deltage i.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-23:
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre, nu vi kender til de igangværende aktioner – altså de syv igangværende aktioner, hvor det bl.a. handler om at beskytte EU's handels- og ressourceinteresser i Afrika, altså uran i Sahel, gas i Mozambique – hvor mange af de aktioner det egentlig er Venstres ambition at vi skulle have bakket op omkring, for de har jo været kendt længe.
Er det Venstres opfattelse, at samtlige aktioner, der er under den militære dimension i EU, er nogle, som Danmark skulle bakke op omkring og bidrage til?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-05-23:
Jeg vil sige, at i Venstre har vi ikke aktuelt nogen planer om at rulle minimumsnormeringerne tilbage.
Jeg synes bare, at vi også skal se på, hvordan vi egentlig sætter vores institutioner fri.
Kunne vi ikke give en større frihed til at drive de her børneinstitutioner på den måde, som man finder hensigtsmæssig?
Der synes jeg nogle gange, at vi elsker at lovgive herinde, vi elsker at sætte nogle meget, meget snærende rammer.
Det kunne godt være, at de mennesker, der faktisk arbejder med det, er dygtigere til det, end vi er.
Det tror jeg ofte de er.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-23:
Tak for det.
Den økonomiske tryghed i vores samfund er truet.
Det har en betydning, både for uligheden helt konkret og for trygheden for lønmodtagerne, fordi de er bange for at få en fyreseddel eller blive syge.
Det har en betydning for lønningerne i vores samfund.
Vi ser aktuelt, hvordan ukrainske krigsflygtninge bliver udnyttet til 75 kr. i timen i landbruget, i restaurationsbranchen og i rengøringsbranchen.
Og så har det en kæmpe betydning for den enkelte, som lider afsavn, og for børnene, hvor bare et år i fattigdom har en betydning for, om man kan få en uddannelse eller ej.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge Socialdemokratiet, i forhold til at der nu er gået 3 år og vi lige nu er i forhandlinger om ydelserne, som næsten ikke rykker sig: Hvad foregår der?
Har Socialdemokratiet ikke tænkt sig at leve op til de løfter, som man gav før valget?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-05-23:
I Venstre står vi altid på børnenes side.
Betyder det entydigt, at minimumsnormeringer er det eneste, der beviser, at man gør det?
Jeg synes bare, det er en lidt forenklet måde at anskue problemet på.
En ting er at lave minimumsnormeringer.
Og så synes jeg altså også, det er væsentligt, at vi giver institutionerne plads til at løse opgaverne på den måde, som de finder mest hensigtsmæssig.
Signe Munk (SF), 2022-05-23:
Minimumsnormeringer er en hjertesag for SF, og jeg er pavestolt over, at vi har fået sikret, at der nu kommer minimumsnormeringer ude hos vores småfolk i vuggestuerne og i børnehaverne, så der er tid nok til, at vores børn kan udvikles, kan trives, og der også er tid til kram, når man bliver ked af det.
Men jeg bliver bekymret, for kommer der et borgerligt flertal i Danmark, kan jeg forstå at Konservative vil afskaffe minimumsnormeringerne.
Derfor vil jeg høre ordføreren: Vil Venstre stå på børnenes side og holde fast i minimumsnormeringerne?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-05-23:
Der er rigtig, rigtig mange mennesker i det her land, som har et rigtig, rigtig hårdt arbejde, og dem skal vi passe på.
Og lad nu være med at stille det her op, som om der er nogen herinde, der ikke ønsker at passe på dem.
Virkeligheden er bare, at man fra Socialdemokratiets side har indført en ordning målrettet nogle mennesker og trukket 10.000 mennesker ud af arbejdsmarkedet på et tidspunkt, hvor dansk erhvervsliv og også alle offentlige virksomheder siger: Vi har brug for mere arbejdskraft.
Så sikrer man, at der er mindre arbejdskraft; så laver man den her »Danmark kan mere eller mindre det samme 0.0«, hvorpå man så nogenlunde fylder det hul, som man selv har lavet.
Jeg synes ikke, det er ansvarligt i en situation, der er, som den er nu.
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Jamen det er jo ærlig snak, at man hellere vil have, at bankerne undgår det her bidrag, og at man så kan afskaffe Arnepensionen.
Men det viser jo meget godt den ret klare politiske forskel på vores to partier – vi har et ønske om, at folk skal trække sig tilbage, inden de er nedslidte, og hr. Jakob Ellemann-Jensen vil kun lave ordninger for folk, der er nedslidte.
Altså, det gælder jo netop om, at folk får nogle gode år på pension, også hvis de har haft et langt arbejdsliv, der startede, da hr. Jakob Ellemann-Jensen startede i 1. klasse, og at de så også får et godt arbejdsliv.
Det er ikke kun forbeholdt sådan nogle som mange af os herinde, der kommer til at have et arbejdsliv med frugtordninger og varm mad i kantinen og hæve-sænke-borde, men det er også for folk, der har stået på et slagteri og lavet monotont arbejde i årevis – været bagere, lavet ufaglært arbejde, været på en byggeplads osv.
Hvis de stemmer socialdemokratisk, er jeg kun glad, men så simpelt gør vi det nu ikke op.
Signe Munk (SF), 2022-05-23:
Minimumsnormeringerne sikrer jo en bund under antallet af voksne og uddannet personale, der skal være i daginstitutionerne.
Men skal jeg forstå det sådan, at ordføreren her giver en garanti for, at bliver der et borgerligt flertal i Danmark, vil Venstre stå fast på at stå på børnenes side og bibeholde minimumsnormeringerne – også, når Konservative presser på for at få dem afskaffet?