Jakob Sølvhøj (EL), 2022-01-11:
Det er vist ingen hemmelighed, at vi i Enhedslisten ikke var varme tilhængere af folkeskolereformen.
Men et af de elementer, vi faktisk fandt rigtig godt, var indførelsen af et krav om bevægelse i skolen.
Vi synes, det var utrolig fornuftigt, at der blev sat et stærkt fokus på det element i undervisningen.
Det er jo fremgået allerede af en række ordførertaler, at det både i et sundhedsmæssigt perspektiv og et læringsmæssigt perspektiv er rigtigt fornuftigt, at der er tydeligt fokus på, at eleverne får rørt sig.
Det er godt for kroppen, og det er godt for hovedet både læringsmæssigt og i forhold til elevernes trivsel.
Derfor synes jeg også, når vi har debatten, at det er væsentligt at understrege reformens ambitioner på det her område, for de er jo i den grad ikke blevet ført ud i livet.
Det har måske ikke fyldt så meget, men når man kigger på følgeforskningen – tallene er fra januar 2020, og der er givetvis sket noget siden – kan man se, at der ingenting var sket fra 2014 til 2018 i forhold til indskolingen.
Når man kigger på mellemtrinnet, kunne man se, at det gik en lillebitte smule op det første år efter reformen; derefter gik det ned.
Og når man kigger på hele udskolingen, kan man faktisk se, at der efter folkeskolereformen har været et dramatisk fald i andelen af elever, der bevæger sig fysisk 45 minutter om dagen.
Så ud over de fine intentioner må vi jo også sige, at det, der skete omkring folkeskolereformen, simpelt hen ikke virkede.
Og jeg skal ikke bevæge mig ud i sådan den almindelige retorik om folkeskolereformen, og hvordan den samlede situation i folkeskolen kan have påvirket det, altså om den skyldes manglende lærerkompetencer, eller hvad pokker det nu kan være.
Men det, der står tilbage, er, at de mål, der blev sat omkring bevægelse i aftalen om folkeskolereformen, ikke fik den diametralt modsatte effekt – det vil jeg ikke sige – men virkeligheden var i hvert fald sådan, at eleverne bevægede sig væsentlig mindre, 4 år efter at folkeskolereformen var vedtaget.
Så derfor er jeg jo lige så glad, som jeg kan høre andre ordførere er, for, at hr. Stén Knuth hele tiden rejser debatten om, hvordan vi sikrer mere bevægelse i folkeskolen.
Og jeg synes faktisk, at det er en analyse værd at finde ud af, hvad det er, der er sket i folkeskolen, siden vi altså står med et resultat, hvor der ikke er kommet mere bevægelse, men mindre bevægelse ud af de beslutninger, man traf tilbage for 7-8 år siden.
Jeg må så desværre slutte mig til koret, der siger, at de ikke tror, at en national strategi er vejen.
Der er utrolig mange ting, der skal rettes op efter 7-8 turbulente år i folkeskolen.
Jeg tror ikke, det er rigtigt på nuværende tidspunkt at lave en national strategi.
Til gengæld synes jeg egentlig, at det kunne være godt, hvis ministeren ville tage på sig at få bragt hele bevægelsesdiskussionen ind i samarbejdet omkring skolen.
Altså, jeg er ikke generelt modstander af at lave nationale strategier – det kor kan jeg ikke slutte mig til.
Altså, jeg vil sige, at det kunne da være en mulighed at gøre det.
Jeg tror bare ikke på, at det er den rigtige løsning på nuværende tidspunkt.
Til gengæld tror jeg, at det ville være rigtig klogt, hvis man på et passende tidspunkt – for der er mange opgaver at løse – tager diskussionen i Sammen om skolen, får diskuteret med lærerne og skolelederne og med forældrene og elevernes repræsentanter, hvad det egentlig er, vi kan gøre for at få det her til at flytte sig ude i praksis, sådan at vi ikke, når vi eller andre diskuterer det om 7-8 år, kan sige, at også 7-8 år efter denne debat viste det sig at gå tilbage med bevægelse i stedet for det, som er vores fælles intention.
Det er jo ikke ensbetydende med, at det løser det her problem, for det er jo ikke friheden i sig selv, der nødvendigvis løser problemerne, så desværre, hr. Stén Knuth, må vi sige nej til en national handlingsplan nu.
Men vi vil give tilsagn om, at vi meget gerne er med til at diskutere, både hvad årsagerne er til, at det er gået, som det er gået, og til at diskutere, hvilke løsninger vi så kan pege på; for vi synes, det er utrolig vigtigt, at eleverne bevæger sig mere, end de åbenlyst gør i dag.