runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-07:
I lyset af de historiske begivenheder, som ligger til grund for hele den her debat, må man sige, at det har været med en bemærkelsesværdig nøgternhed og mekanisk kulde, at mange partier har gået til sagen, synes jeg.
Det har tilsyneladende primært været et spørgsmål om, hvad vores allierede gør.
Der er en undersøgelse i gang.
Er det kun 12 rådne æbler?
Alene det forhold, at 23 pct. af UNRWA's mandlige ansatte har tråde til Hamas, synes ikke at have gjort noget nævneværdigt indtryk.
Man kunne forestille sig, at hvis man havde et parti, hvor det viste sig, at 23 pct. af medlemmerne nærede terrorsympati, så kan man jo godt sige fra ledelsens side: Jamen dem har vi jo smidt ud, så problemet er løst.
Men man kunne jo også overveje, hvad det var i organisationen, der førte dertil, altså om der var noget galt i ledelsen eller noget galt i organisationen, siden man altså først ganske sent efter et uhyrligt terrorangreb fandt ud af, at det har forholdt sig så slemt.
Men det agter Folketingets flertal ikke at gøre – selvfølgelig bakket op af venstrefløjen; det er der ikke noget underligt eller uforudsigeligt i – for nu skal vi have tingene undersøgt.
Nu skal vi sørge for, at vi ikke er på kant med vores allierede.
Det kunne også være, at man bare skulle gøre det rigtige.
Roden til uroen, til hadet og til krigen i Mellemøsten er Hamas, og Hamas næres af Iran.
Iran fik en opblomstring, da Joe Biden trådte til og fjernede sanktionerne.
Siden har Hamas, Hizbollah og houthibevægelsen blomstret.
Det er trods alt ikke hr. Christian Friis Bachs skyld; det er Irans.
Men vi bør selvfølgelig forholde os til det, der skaber hadet.
Der er formodentlig ikke nogen organisation i Gaza, som med en sådan selvfølgelighed kan påtage sig ansvaret for det antisemitiske had som UNRWA.
Man kan finde eksemplerne selv på Google.
Det burde være et for de fleste mennesker tilgængeligt arbejdsredskab.
Der er oversigter over hele Mellemøsten med det palæstinensiske og ikke israelske flag.
Der er grammatikøvelser, hvor jihad bliver fremstillet som vejen til paradis, altså grammatikøvelser for børn.
Der er regneøvelser, hvor man skal tælle martyrer og selvmordsbombere.
Newtons anden lov kan man lære ved at anvende en animeret slangebøsse mod israelske soldater.
Der er kemiundervisning, som handler om, hvordan man som sultestrejkende palæstinenser længst muligt kan holde sig kørende i fængslet.
Det er altså en lang omgang propaganda, ikke møntet mod myndige folk med stemmeret – de har jo stemt på Hamas – men på børn.
Det er UNRWA.
Det er jo ikke 12 mennesker.
Det er en fuldstændig radikaliseret organisation, som derfor i enhver international sammenhæng burde være miskrediteret.
Men nej, her skal vi lige høre, hvad vores allierede mener.
Vi skal lige have en tilbundsgående undersøgelse, og imens vokser hadet imod de følelsesmæssigt galvaniserede israelere, som hr. Karsten Hønge kaldte dem.
Den tror jeg vi vil huske længe.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-02-07:
Tak, og tak til ordføreren for talen og de store armbevægelser.
Jeg vil gerne høre, om hr. Morten Messerschmidt anerkender, at staten Israel er en besættelsesmagt, og at konfliktens kerne og rod bunder i den besættelse og den manglende selvstændige palæstinensiske stat side om side med staten Israel.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-07:
Det, som jeg tror fru Trine Pertou Mach hentyder til, er bosættelserne på Vestbredden.
Det er jo privatpersoner, der bosætter sig på Vestbredden, ligesom hvis danskere bosætter sig i Malmø; det bliver det jo ikke en besættelse af.
Men det er rigtigt, at Knesset godkender det hver gang.
Hvis palæstinenserne, altså muslimerne – for det folk, vi i dag kalder palæstinenserne, er jo historisk en fællesbetegnelse for både jøder og muslimer i området – på noget tidspunkt havde benyttet de utallige lejligheder, der har været, f.eks. Camp David-forhandlingerne osv., til rent faktisk at få en stat, så ville man kunne tale om det.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-02-07:
Jeg er ikke sikker på, at jeg fik et svar.
Mener ordføreren, at Gaza og Vestbredden som territorier hører under israelsk myndighed?
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-07:
Israelerne trak sig jo ud i 2005.
Det er et smukt område.
Jeg var der ganske kort før.
Der var store appelsinplantager og noget af det mest moderne infrastruktur, man overhovedet kunne finde i Mellemøsten.
I dag er det jo som de fleste andre steder, hvor islam råder: en ørken præget af manglende udvikling, totalitarisme, kvindeundertrykkelse, forfølgelse af homoseksuelle osv.
Det er derfor, at det altid undrer mig, at venstrefløjen føler så stor en trang til at støtte islam og muslimerne rundtomkring i verden, for der er ikke meget ved den ideologiske forankring i henholdsvis islam og venstrefløjen, hvor jeg kan se at der er noget tilfælles.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-07:
Tak for det.
Jeg anerkender fuldt ud, at der har været eksempler på, at ansatte på UNRWA-skoler har uddelt undervisningsmateriale, som ikke har fulgt de retningslinjer, som UNRWA og i øvrigt UNESCO har udstukket.
Derfor vil jeg bare bede hr. Morten Messerschmidt om at dele den konkrete kilde til de bøger, for så vil jeg straks gå til UNRWA og sikre, at man ikke underviser med den slags mere.
Så det ville være nyttigt, hvis vi kunne få kilden.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-07:
Jeg vil gerne overdrage materialet til hr. Christian Friis Bach, men jeg vil bare sige, at det, jeg har kunnet finde her, jo kun er toppen af isbjerget, og det knytter an til, at man helt tilbage i 1967 nedsatte en egentlig FN-komité under UNRWA for at undersøge skolerne administreret af UNRWA.
Det er derfor, at vi så kalder på handling.
Christian Friis Bach (RV), 2024-02-07:
Jeg spørger bare.
Så det ville være nyttigt med kilden.
Det stammer fra en schweizisk organisation.
Jeg er ikke helt klar over, om det er en UNRWA-godkendt skolebog, vi taler om, men det er fra en schweizisk organisation.
Tak for kilden, så skal jeg straks tage det op, og jeg skal nok også bede udenrigsministeren tage det op med UNRWA.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-07:
Med al respekt for hr. Christian Friis Bach, som jeg jo ved har en lang og sikkert også glorværdig fortid i FN-systemet, må jeg bare indrømme, at jeg ikke tror, at det er det, der kommer til at gøre den store forskel.
Jeg tror, at det, der kommer til at gøre den store forskel, er, at vi alle sammen, eller i hvert fald vi, som kan se problemet med UNRWA, tager pengene fra dem.
Man skal tage pengene fra terrorister.
Det er også derfor, at jeg synes, at det er så bemærkelsesværdigt, at hr. Christian Friis Bach tilsyneladende ernærer sig ved virksomhed, der giver pengene til de houthistyrede områder i Yemen.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-02-07:
Tak for det.
Mine gode folk har udstyret mig med en taleseddel, hvor jeg skal takke for den gode debat, og det vil jeg da også for så vidt gerne gøre, for det synes jeg da også momentvis den har været.
Der er ikke planlagt nogen udbetalinger fra EU før ultimo februar, og i det lys tager man i EU bestik af situationen.
Det er præcis den samme tilgang, som vi har.
Så er der nogle mindre bagateller, som f.eks. at Institut for Menneskerettigheder overhovedet ikke har noget kendskab til situationen i området, når Institut for Menneskerettigheder har kontor i Jordan og driver aktiviteter i Palæstina.
Det er, ligesom om det er faktaresistent, og det synes jeg faktisk er lidt skuffende, for nu at sige det ligeud.
Jeg skal bare gentage, at regeringens position er den, at vi fordømmer Hamas' terrorangreb, og vi synes, at det er dybt, dybt problematisk, at den FN-organisation, der er nedsat for at sikre, at palæstinenserne har anstændige livsvilkår, øjensynligt i et eller andet omfang er infiltreret af mennesker, der vil staten Israel det ondt.
Det skal der selvfølgelig responderes på.
Det er så i øvrigt også det, man har gjort ved at fjerne de 10 – der var 12, men 2 var allerede døde – overlevende rådne æbler fra kurven.
Hvad skulle man ellers have gjort? kunne man sige.
Det kan selvfølgelig ikke blive ved det, for som debatten jo også har vist, er der udfordringer i relation til UNRWA, som stikker dybere, og det er jo baggrunden for, at vi – bedre sent end aldrig, kunne man sige – skal bruge den her situation til at få genskabt tilliden til denne organisation.
Det handler ikke kun om at undersøge og finde ud af, om 12 rådne æbler kun er 12 rådne æbler, eller om der er flere.
Det handler jo i virkeligheden vigtigst af alt om at få truffet de fremadrettede beslutninger, der gør, at verdenssamfundet kan genvinde tilliden til UNRWA, for det er jo den, der er udfordret.
Men man er nødt til at tage med i den her ligning, at der er en aktuel menneskelig katastrofe i Gaza, som vil eksplodere, hvis man fjerner den internationale funding under den her organisation.
Det er sådan set også det, der er baggrunden for, at den debat, jeg selv deltager i – ikke her i Folketingssalen, men andre steder – med kolleger, også dem, der nu skubbes foran som nogle, der bare har fjernet støtten, handler om, hvad vi kan gøre for at få det her på sporet igen.
Det handler om at få konkluderet de her undersøgelser, men det handler også nok så meget om at få lavet et fremadrettet spor, som viser, at man i FN og i FN's organisation UNRWA handler resolut på disse anklager og drager omsorg for, at man får en organisation, hvor noget sådant ikke kan opstå igen.
Det er det, der er baggrunden for regeringens position i den her sag, og jeg iagttager med betydelig tilfredshed, at det er en position, som der er endog ganske stor opbakning til i Folketinget, og derfor håber jeg selvfølgelig, at det forslag til vedtagelse, der er stillet her i dag, og som afspejler regeringens position, vil nyde bred opbakning, når der skal stemmes i morgen.
Susie Jessen (DD), 2024-02-07:
Her til sidst skal jeg bare lige helt kort og præcist høre, om ministeren mener, at statsministeren er blevet stillet til ansvar for minksagen.
Jacob Jensen (V), 2024-02-07:
Det er jo rigtigt, at der allerede er lavet undersøgelser af det her.
Men det, jeg forholder mig til, er også, hvordan det så er, vi kommer fra en enormt trist sag til en situation, hvor sagen bliver afsluttet.
For mig at se handler det om, at minkavlerne kan komme videre med deres liv, og det gør de altså bedst, ved at de får deres erstatning og får den hurtigt.
De har ventet alt, alt for længe, og det bliver altså ikke bedre af, at man så ignorerer det og siger, at det må vi ikke gøre noget ved, fordi vi skal botanisere i alle mulige andre ting.
Det må man gerne vælge at gøre; det er helt fair.
Min opgave i det her spor er at sikre, at de erstatninger kommer ud til avlerne, og det er derfor, vi har lavet den her model.
Det er det, vi gik i regering for bl.a. at få med i regeringsgrundlaget.
Det har vi leveret på, og det håber jeg også at avlerne vil tage godt imod.
Mette Kierkgaard (M), 2024-02-07:
Altså, det kommer jeg ikke til nu, for det er jo også en del af hele forhandlingsdelen, hvordan vi får udmøntet implementeringsmidler.
Men jeg synes, det er oplagt, at vi får fokus på, hvordan vi sikrer kompetencerne.
For jeg er faktisk en til en enig med spørgeren, i forhold til at når vi sætter fagligheden fri, skal der jo netop også være en høj faglighed, for ellers gør vi i virkeligheden også arbejdsmiljøerne endnu dårligere og ringere.
Jeg tror ikke, vi kommer uden om, at hele arbejdet med kompetenceudvikling er vigtigt også på demensområdet, også bl.a. henset til, som spørgeren er inde på, at der kun bliver flere og flere med demens, også i absolutte tal.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-02-07:
Men så er man også nødt til præcis at vide, hvad man gør derude.
Mette Kierkgaard (M), 2024-02-07:
Tak for spørgsmålet, også lige i forhold til demensrejseholdet, som jo også blev prioriteret forlænget på SSA23, bl.a. på initiativ, ved jeg, af spørgeren selv.
Jeg er jo grundlæggende enig i, at vi skal fortsætte nogle af de ting, som kommunerne også har taget rigtig godt imod.
I det nye ældreudspil er kernen jo faktisk at få frisat hele fagligheden og en kompetent faglighed, for det er det, der er vejen ind til at arbejde succesfuldt.
Relationsarbejde er en af nøglerne til at arbejde og lykkes med demente.
Det er jo sådan hele grundtanken i ældrereformen.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-02-07:
Mange tak til ældreministeren for svar, og jeg er glad for at høre, at vi deler opfattelsen af, at den her vigtige sag er man simpelt hen nødt til at handle på.
For der er jo ikke nogen medarbejdere, som har lyst til, at det her skal ske.
Det sker, fordi man på den ene eller den anden måde mangler faglighed til lige præcis at tage sig af sådan et menneske her, som er så sårbart, men også komplekst, i forhold til hvordan man griber plejen og omsorgen an.
Så det er bare også vigtigt for mig at sige nu, når jeg står her i dag, at det her ikke handler om en udskamning af personalet.
Det handler om, at vi skal se, at der er nogle udfordringer og problemer derude.
Og antallet af mennesker med demens stiger jo bare – det stiger og stiger i årene fremover, fordi vi netop også får flere mennesker, som bliver ældre og ældre, og det er jo på en måde positivt.
Men lige præcis her er vi også nødt til at sikre, at kompetencerne er der derude til at kunne håndtere de her mennesker.
Nu henviser ministeren bl.a. til demensrejseholdet, og jeg ved, at der er kommuner, der har søgt om det her, som har fået nej.
Så det vil sige, at selv om man rækker hånden ud, er der jo ikke penge nok til det i dag.
Så hvad vil ministeren helt konkret gøre?
Nu skal vi jo forhandle, og vi startede i går med at forhandle om ældreudspillet fra regeringen.
Så jeg vil gerne høre, hvad regeringen helt konkret vil gøre i forbindelse med de her forhandlinger for at sikre, at der rent faktisk er midler derude til, at man kan komme på kompetence- og efteruddannelseskurser.
Mette Kierkgaard (M), 2024-02-07:
Tusind tak for spørgsmålene.
Spørgeren peger på noget virkelig, virkelig relevant, og baggrunden er jo bl.a. de historier, man har kunnet læse om, og de gør et stort indtryk på mig, ligesom jeg er sikker på at de også gør på alle andre.
Det er mildest talt ulykkelige situationer, og jeg vil gerne starte med at understrege, at alle ældre borgere og alle mennesker med demens selvfølgelig skal behandles med værdighed og respekt.
Sådan er det helt generelt: Man skal have dækket og imødekommet de behov, man har.
Det er sådan, lovgivningen er i dag, og det er det selvfølgelig også fremover.
Og det skal selvfølgelig også ske på baggrund af en konkret individuel vurdering.
Jeg må også sige, at jeg deler spørgerens fokus på, at personalet i vores ældrepleje selvfølgelig skal have de rette kompetencer til at tage sig af ældre og mennesker med demens.
Der er ingen tvivl om, at dygtige mennesker med de rigtige kompetencer er en hjørnesten i ældreplejen.
Heldigvis er det også sådan, at vi mange steder har dygtige og fagligt kompetente medarbejdere, og jeg må også sige, at i dagligdagen er det jo kommunerne, der har ansvaret for at sikre, at medarbejderne har de rigtige kompetencer til at løse den plejemæssige opgave, som ældre har krav på ved lov.
Der er gjort en række tiltag igennem årene for at skabe en højere kvalitet i ældreplejen.
Vi har bl.a. en del positive erfaringer med arbejde i faste teams, som jeg ved spørgeren også kender til.
Her kan vi jo se, at bl.a. kontinuitet og kendte ansigter er med til at skabe en bedre omsorg og pleje, og på demensområdet findes der også allerede en række tiltag, som er besluttet igennem årene.
Jeg kan bl.a. nævne demenshandlingsplanen, SSA20 og SSA23, og bare for at blive konkret med nogle eksempler vil jeg sige, at Sundhedsstyrelsen bl.a. tilbyder forløb med et demensrejsehold, som netop skal give medarbejdere og ledere nye kompetencer til at styrke plejen.
Derudover har Sundhedsstyrelsen ad flere omgange også tilbudt et praksisnært kompetenceløft inden for demensområdet, og det er blot to af de eksempler på den lange række af millioner, der i virkeligheden er prioriteret til området igennem årene.
Det skal være min indledende bemærkning.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-02-07:
Mange tak.
Mener ministeren, at medarbejderne i ældreplejen har de nødvendige kompetencer til at yde omsorg, pleje og behandling af mennesker med demenssygdom i dag, og hvordan mener ministeren vi kan klæde personalet bedre på med plejefaglige kompetencer, der understøtter, at komplekse borgere med demenssygdom får den omsorg og pleje, de har krav på og behov for?
Thomas Danielsen (V), 2024-02-07:
Tak for det, formand.
Ja, og det er jo netop det referat, jeg har her, hvor jeg bare igen kan orientere om, at du ikke refererer den vanlige minister helt loyalt
, men sådan er det.
Men det ændrer ikke på, at vi har lavet skattecentre i Svendborg og i Frederikshavn, vi udvider i Trafikstyrelsen i Skanderborg og i Miljøstyrelsen i både Odense og Nykøbing Falster – og jeg bladrer lige til den næste side – og vi har også store ambitioner i forhold til hele forsvarsforliget, som skal udmøntes.
Der er 20.000 ansatte i forsvaret i dag.
Vi laver historisk store investeringer.
De skal som udgangspunkt præcis ligesom ministeren har sagt om området, placeres uden for de største byer, når vi laver helt nye styrelser osv.
Dernæst har vi jo ...
Men det vigtigste er, at vi laver konkrete udflytninger og ikke bare taler om det.
Vi synes ikke, at det er den rigtige måde at bruge de 150 mio. kr. på papirarbejde, som ordføreren foreslog.
Susie Jessen (DD), 2024-02-07:
Vi får rig mulighed for at diskutere det her en anden gang.
Jeg vil bare sige, at jo, vi har gjort noget.
Vi har haft et beslutningsforslag for nylig herinde i Folketingssalen om at starte en forundersøgelse for at få udflyttet 10.000 statslige arbejdspladser, altså for at få defineret, hvad det er for nogle statslige arbejdspladser, vi kan udflytte.
Det var regeringen ikke med på.
Og det er hammerærgerligt, når argumentet for, at regeringen ikke var med på det der, var, at de nyoprettede statslige arbejdspladser blev etableret uden for de store byer.
Nu kan vi så se med de her tal, at det ikke er det, der sker.
For det her er et kæmpestort problem.
Er ministeren enig i, at centraliseringen af statslige arbejdspladser fortsætter ufortrødent på trods af tidligere regeringers forsøg på at vende udviklingen?
Thomas Danielsen (V), 2024-02-07:
Tak for det spørgsmål – jeg skulle lige til at sige tak for ordet, formand – og tak til ordføreren for at løfte en vigtig sag.
Men det ændrer ikke på, at det er en meget vigtig dagsorden i forhold til at sikre et Danmark i balance, at vi også kigger på, hvor vi placerer statslige arbejdspladser.
Noget af det, som vi i den grad holder os for øje, er, at de statslige arbejdspladser som udgangspunkt, hvis det er nye institutioner eller væsentlige udvidelser, skal placeres uden for de største byer.
Det er også det, som regeringen gør i praksis, uanset om det er skattecentre eller andre styrelser, men det endelige overblik har jeg ikke på nuværende tidspunkt.
Susie Jessen (DD), 2024-02-07:
Jeg har jo også selv stillet et skriftligt spørgsmål til ministeren – og velkommen til, i øvrigt, som vikar, det skal nok blive fint – om det her med statslige arbejdspladser, og jeg har ikke fået svar endnu.
Jeg stillede det i starten af december.
Men Balance Danmark er jo så i mellemtiden kommet med en rapport, hvori de kan konkludere, at antallet af statslige arbejdspladser, der er nyoprettede, er steget med 4.342 fra 2022 til 2023, og halvdelen er lagt i hovedstadsområdet.
36 kommuner har så haft en tilbagegang i antallet af statslige arbejdspladser fra 2022 til 2023.
Da sagde hr. Morten Dahlin bl.a., at man havde det som en vigtig politisk prioritet i regeringen, at nyoprettede statslige arbejdspladser skulle placeres uden for de store byer.
Og så kigger vi på de her tal fra Balance Danmark og kan konstatere, at det er præcis det modsatte, der sker.
Og der bliver ikke rigtig gjort noget ved det, kan jeg forstå, fra regeringens side.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad regeringen, når vi ser de her tal fra Balance Danmark, så helt konkret gør lige nu for at forhindre, at den her centraliseringsmølle bare kører videre og de nyoprettede statslige arbejdspladser, ligesom det er sket i så mange år, stadig bliver oprettet inde i København.
Der er over 10.000 statslige arbejdspladser, der er blevet oprettet i Københavnsområdet fra 2015 og frem til nu, og nu kan vi så konstatere, at det bare fortsætter.
Hvad vil ministeren gøre ved det?
Thomas Danielsen (V), 2024-02-07:
Først vil jeg sige, at du ikke er helt fair over for ministeren på området, og det er så ikke mig, for ministeren på området er på barselsorlov lige i øjeblikket.
Du refererer ikke sådan lige en til en det, han sagde i forbindelse med behandlingen af beslutningsforslaget, for han svarede faktisk lige præcis det, som er sandheden, nemlig at vi som udgangspunkt placerer nye og større udvidelser af statslige institutioner uden for de største byer.
Det er det, vi gør.
Spørgeren refererer så fra en tidligere regering, som vi ikke var en del af, og henviser til nogle tal fra den, og det synes jeg måske ikke det er helt fair at den nuværende regering skal stå på mål for.
Susie Jessen (DD), 2024-02-07:
Nej, men jeg synes, regeringen skal stå på mål for de tal, der kommer fra Balance Danmark.
Og hr. Morten Dahlin, altså ministeren, sagde til os under førstebehandlingen, at når der bliver oprettet nye arbejdspladser, eller når vi udvider noget allerede eksisterende, skal det placeres uden for de store byer.
Når der bliver oprettet nye arbejdspladser, skal de placeres uden for de store byer.
Der er jo ikke så meget at misforstå her.
Det er ikke det, der sker.
Hvorfor er det ikke det, der sker?
Thomas Danielsen (V), 2024-02-07:
Jeg har faktisk udskriften her af, hvad han sagde helt præcist, og du refererer ham ikke loyalt, men det er måske lidt spild af tid at diskutere det.
Det, der er det vigtige ved det her, er jo sagen.
Og jeg har ikke hørt nogen konkrete forslag til, hvad Danmarksdemokraterne vil lave af konkrete udflytninger, men vi laver konkrete udflytninger.
Jeg har godt hørt, at man har nogle ambitionsmål, men vi laver konkrete udflytninger.
Det er der flere forskellige eksempler på.
Det er, f.eks. hvis vi mangler økonomer eller jurister i Trafikstyrelsen.
Jeg forventer faktisk at ansætte 70 her i marts måned.
Vi har gjort det i Trafikstyrelsen i Skanderborg.
Er tiden allerede gået, formand?
Nå, jeg må fortsætte opremsningen bagefter så.
Henrik Dahl (LA), 2024-02-07:
Tak for talen.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-02-07:
Nu er ministeren meget nidkær med at bruge ordet ansvar, og jeg kunne godt ønske mig, at regeringen og partierne i regeringen havde udvist en højere grad af ansvar over for at overholde Danmarks Riges Grundlov og få ansvar placeret i den nok allerstørste økonomiske og juridiske skandale, der har været her i landet igennem mange, mange år i hvert fald.
En uvildig undersøgelse af det juridiske responsum i forhold til hele minkskandalen var ikke for meget at forlange; ansvarsplacering og ikke mindst konsekvenser over for dem, der har pådraget sig en ugerning.
Alt det dækker ministerens regering jo over.
Er ministeren ikke enig i det?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-02-07:
Institut for Menneskerettigheder er mig bekendt lokaliseret ved et kontor i Jordan og driver aktiviteter derfra, også i de palæstinensiske selvstyreområder.
Pause Pause (Pause), 2024-02-07:
Mødet er udsat.
Morten Vehl (DD), 2024-02-07:
Tak for det.
Først og fremmest tusind tak til ministeren for at stille op i dag.
Jeg synes, at det her er så vigtigt et område, og det glæder mig meget, at De kunne finde tid til at være her.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at genindførelsen af den tidligere CU-ordning eller lignende, hvor man kunne tage en uddannelse og samtidig modtage fuld løn fra forsvaret, vil kunne bidrage til at fastholde og rekruttere flere soldater til forsvaret?