runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Villadsen (EL), 2023-04-25:
Tak for det, formand.
På den ene side er det jo meget glædeligt at stå her og diskutere udvidelsen af frihedsgraden til folkeskolen og forhåbentlig stemme det igennem i Folketingssalen, og det hører jeg glædeligvis også en meget stor opbakning til.
Men jeg kan heller ikke på den anden side lade være med at stå her og føle et lille hjertesuk, for det føles jo en lille smule som en lappeløsning, når man ser på, hvilken politisk spændetrøje folkeskolen har været i de sidste knap 10 år som følge af bl.a. folkeskolereformen.
En rigid styring koblet med en meget, meget stram økonomi ude i kommunerne har gjort det svært at være barn i folkeskolen og svært at være lærer i folkeskolen.
Det ser man måske også konsekvenserne af på alle de lærere, der er gået, og på de desværre for få, der søger.
Omvendt nytter det jo heller ikke noget kun at stå her og begræde, at det er en slags lappeløsning.
Jeg har sådan set en forhåbning om, at det her kan være, som ordførerne for regeringspartierne i hvert fald siger, det første skridt, og jeg vil love jer, at vi i Enhedslisten kommer til at holde jer op på det.
Det er en skole, hvor skoledagene for nogle er for lange, og hvor kravene for nogle er de forkerte.
Derfor har vi behov for at sætte folkeskolen langt mere fri, og jeg er meget, meget spændt på, hvornår den her regering, som jo godt nok har rigtig mange mandater bag sig, kommer med et substantielt og ordentligt udspil til, hvordan vi kan gøre det.
Jeg vil sige en ting, som jeg synes er rigtig positivt, og det er, at det er godt, man har bundet nogle midler i folkeskolen i det her forslag til ikke bare at ryge ud af folkeskolen, når man måske nogle steder vælger at forkorte skoledagen, men jeg mener omvendt samtidig, at det er negativt, at der ikke er ordentlig finansiering, ekstra finansiering, til de fritidstilbud, der er derude, og hvor børnene selvfølgelig og forhåbentlig tager hen, når de ikke er så lang tid i skole.
Så der er i hvert fald en knast, vi rigtig gerne ser man gør mere ved.
Men ikke desto mindre støtter vi forslaget, for det er fornuftigt at udvide frihedsgraderne i folkeskolen.
Jacob Mark (SF), 2023-04-25:
Den tidligere socialdemokratiske børne- og undervisningsminister sagde lige før sidste valgkamp, at det var på tide at gøre op med folkeskolereformen og få sat skolerne fri.
Så kan der jo være mange diskussioner om, hvad frihed er.
Men det, vi ved, er, at lærerne, KL og skolelederne faktisk har en række fælles forslag til, hvordan man kan sætte skolerne fri.
Det bliver syltet år for år, og så ender vi med at lave de her midlertidige lovgivninger igen og igen.
Men skolerne har jo brug for noget konsekvent og konsistent, så mit spørgsmål til ministeren skal være: Hvad er egentlig »midlertidigt«?
For nu vedtager vi jo så den her lov endnu en gang.
Står vi her igen næste år, eller er der dér lavet en aftale eller i hvert fald indkaldt til en forhandling om at sætte folkeskolen fri?
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-25:
Jeg vil godt starte med at sige, at jeg ikke har sagt, at vi ikke vil lytte til ekspertudvalget.
Det fremgår ikke af regeringsgrundlaget, at vi ønsker en ny karakterskala, og derfor vil det også for regeringen være en ny politik at skulle lægge en ny karakterskala frem.
Og det ærlige svar er nok bare, at tallerkenen er rigeligt fuld på Børne- og Undervisningsministeriets område og på uddannelsesområdet i 2023, og derfor er vi ikke i nærheden af at kunne forpligte os på at have en kvalificeret diskussion af en ny karakterskala.
Så det er simpelt hen bare – i diskussionen af, om regeringen overhovedet skal gå ind for, at der skal være en ny karakterskala – et spørgsmål om, at det er noget nede på prioriteringslisten i forhold til nogle af de andre temaer, jeg nævnte i min tale.
Astrid Carøe (SF), 2023-04-25:
Tak for det.
Jeg er glad for at høre, at det i hvert fald ikke er en helt lukket dør i forhold til en ny karakterskala, men det kan også undre en smule.
Jeg er med på, at vi har en ny regering, men to ud af tre af regeringspartierne var jo i hvert fald for at lave en ny skala inden valget.
Så det er fint, hvis man ikke tænker, vi kan komme i mål med det i løbet af 2023, men forestiller ministeren sig, at vi skal vente, til den her trivselskommission, som heller endnu ikke er nedsat, kommer med nogle anbefalinger, som måske indeholder en ny karakterskala, eller hvor længe tænker ministeren at vi skal vente på at få de her drøftelser, hvis det ikke skal være i 2023?
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-25:
Det er ikke en lukket dør for, at den her regering vil diskutere karakterskala.
Vi anerkender sådan set de problemstillinger, som den ekspertgruppe peger på, f.eks. karakteren -3, de store hop, der er fra 4 til 7 og til 10. Alt det anerkender vi sådan set.
Jeg synes selv, det er rigtigt.
Og når vi ikke vil forpligte os på forhandlinger i 2023, skal det ikke betragtes, som om vi mener, at den nuværende karakterskala er perfekt, overhovedet ikke.
Jeg ser ikke den tætte sammenhæng mellem de trivselsudfordringer, der er blandt børn unge, og karakterskalaen.
Så for min skyld behøver man på ingen måde, hvis der skal være et forhandlingsforløb, at vente på en kommission.
Jeg synes egentlig, at karakterskalaen bør kunne stå for sig selv og diskuteres i sig selv uafhængigt af det.
Astrid Carøe (SF), 2023-04-25:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Jeg kan til fulde forstå frustrationerne over, at det går hurtigere og hurtigere i vores uddannelsessystem, og jeg deler dem også fuldstændig.
Men vi kan jo heller ikke bare sige, at fordi det er meget kort tid siden, vi lavede en ny skala, skal vi ikke lytte til de mange eksperter og folk, der bruger skalaen til daglig, og som siger, at den ikke fungerer, som det var intentionen.
Derfor tror jeg desværre, det er nødvendigt – eller det jeg er faktisk ret sikker på – at lave den om, og det siger det her ekspertudvalg, som den tidligere socialdemokratiske regering faktisk nedsatte til at se på karakterskalaen, jo også, nemlig at det er nødvendigt med en ny skala.
De havde forskellige bud og, som ministeren også var inde på, forskellige bud på omkostningerne heraf.
Forslaget her er jo simpelt hen bare, at vi sætter os ned og lige taler om det igen og ser, om det ikke kan give mening at lave en ny skala.
Hvad er der sket, siden man nu ikke vil lytte til ekspertudvalget, som i hvert fald ministerens parti selv har været med til at nedsætte?
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-25:
Jeg vil ikke sige, at jeg er nølende.
Jeg er bare ærlig omkring, hvordan prioriteringerne er.
Så er det jo rigtigt, at den måde, man beskriver tildelingen af karaktererne på, handler om at trække fra 12 i stedet for at lægge til i bunden,
kan man sige.
Så det vil altid være en glasset er halvtomt eller glasset er halvfyldt-diskussion
Det synes jeg også har en pædagogisk udfordring i sig af indlysende årsager.
Jeg vil bare stadig væk godt erklære mig skeptisk over for, at det skal betragtes som en af de væsentligste årsager til, at der er mistrivsel.
For så står man i hvert fald tilbage med spørgsmålet: Hvorfor er det så et fælles fænomen, vi har i hele den vestlige verden, også i de lande, hvor man ikke har lavet om på sin karakterskala i mange årtier?
Jacob Mark (SF), 2023-04-25:
Der er da ingen, der påstår, at karakterskalaen alene er årsagen til den store mistrivsel.
Det, som der er mange der påstår – bl.a. mig selv – er, at det er en markant anderledes måde at tænke uddannelse på, som fører til en nulfejlskultur, som ikke er god for dem, der skal give feedback til eleverne, og derfor bør den laves om.
Jeg synes faktisk, at ministeren er lidt nølende, for en prioritering er jo at sige: Det kommer vi ikke til at lave, fordi vi har noget andet.
Men så langt vil ministeren jo ikke gå.
Ministeren siger: Måske en dag, bare ikke i 2023, vil vi måske tage stilling til det.
Der er mit spørgsmål bare: Hvad er det, der er sket, når Venstre, Socialdemokratiet og Moderaterne inden regeringsforhandlingerne gik ind for en ny karakterskala og nu ikke engang ved, hvad de selv mener?
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-25:
Jeg hævder ikke, at der er nogen, der siger, at det alene er karakterskalaens skyld, men jeg synes måske, den bliver tillagt lidt rigelig værdi i forhold til det, jeg tror det kan holde til.
Og så siger jeg bare, at det her jo ikke kun handler om Børne- og Undervisningsministeriets ressort; det har af indlysende også sammenhæng med Uddannelses- og Forskningsministeriet, hvor man for tiden er i gang med at forhandle ændringer af universitetetsreformen.
Jeg har selv et ønske om det, vi talte om på folkeskoleområdet før, erhvervsskoleområdet, den forberedende grunduddannelse og meget andet.
Det ligger bare længere oppe på prioriteringslisten i 2023 end en ny karakterskala.
Så det er egentlig bare det, jeg siger: Vi kan ikke forpligte os til at have et kvalificeret forhandlingsforløb i 2023 om en ny karakterskala, for jeg synes, der er rigeligt andet på tallerkenen i år.
Jacob Mark (SF), 2023-04-25:
Med den nye karakterskala lavede man jo en helt ny måde at tænke uddannelse på, og det er i virkeligheden det, der er mest interessant her.
Man gik jo fra, at når du kom ind i et eksamenslokale, så jo mere du kunne, hvis du var kreativ, og jo mere, du vidste, fik du en bedre og bedre karakter, til at de unge i dag kommer ind, og så starter de fra toppen, og for hver fejl, de begår, bliver de revet ned.
Så selvfølgelig har det da noget med vores børn og unges trivsel at gøre.
Vi ved jo, at noget af det, der fylder derude, er en nulfejlskultur.
Og hvorfor har den spredt sig?
Ikke alene på grund af karakterskalaen, men bl.a. også, fordi karakterskalaen, som har så afgørende betydning for vores uddannelsessystem, fordrer en nulfejlskultur.
Og så har man også minuskarakteren, som vi ved presser dem, der er mest udsatte, og man har de store spring på skalaen, som betyder, at det har en større omkostning, hvis man ikke får en god karakter.
Alt det her har en samlet uddannelsessektor jo peget på.
Nu står ministeren så lidt nølende, på trods af at Socialdemokratiet i årevis har ment, at man også skulle have en ny karakterskala, og siger: måske en dag.
Og det står i hvert fald ikke i regeringsgrundlaget, men hvorfor gør det så ikke det?
Mai Villadsen (EL), 2023-04-25:
Tak, og tak til ordføreren for så klar en tale og et flammende indlæg, opfatter jeg, for folkeskolen.
Jeg er fuldstændig enig i diagnosen, nemlig at folkeskolereformen er fejlslagen.
Det tror jeg sådan set vi alle sammen er enige om herinde, og derfor er det jo også lidt trist, at der ikke sker mere.
Så først og fremmest tak for det.
Så blev jeg også lidt kaldet af de spørgsmål, der kom, for det er jo interessant nok at diskutere, hvor langt vi så skal, hvad vi så skal, hvad det er for en frihed, og hvilke hegnspæle der skal sættes.
Der kunne det være interessant, for mig i hvert fald, at høre, hvad SF synes.
Jeg ved, at ordføreren – og det har jeg selv været meget inspireret af – for mange år siden har været ude med noget, som jeg tror blev kaldt for folkefriskoler.
Er det a la det eksperiment, der kører lige nu, skal det udrulles til alle kommuner, eller hvordan skal vi sætte hegnspælene?
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-25:
Først vil jeg sige med hensyn til folkeskolereformen, som jeg jo har haft mulighed for at læse lidt op på, efter jeg er blevet minister, at jeg kan se, at det er rigtigt, at dele af den – store dele af den, vil jeg også sige – er blevet rullet mere eller mindre tilbage, men der er også meget, der stadig væk står, og som jeg synes er fornuftigt, f.eks. at man har engelsk langt tidligere, at der er åben skole, og at der er flere pædagoger som en del af skoledagen.
Alt det synes jeg egentlig er fornuftigt nok.
Så er der en masse andre elementer.
Det, der nok står og blinker mest, er det med den understøttende undervisning, som der vel ikke rigtig er nogen der er i stand til at forsvare mere.
Så vil jeg godt sige, at vi ikke kommer til at skubbe frisættelsen i baggrunden.
Jeg ser egentlig, at der er tre store diskussioner om folkeskolen.
Den ene handler om, hvordan vi får ro i klassen, altså hvordan vi får inklusionen til at fungere, den anden handler om den praktiske skole, og den tredje handler om frisættelsen.
Jeg tænker egentlig, at de tre diskussioner griber ind i hinanden og er nødt til at forstås i sammenhæng, og det er også derfor, at jeg ser, at de tre diskussioner i deres sammenhæng indgår i folkeskolepolitikken, og jeg har absolut ingen tanker om, at vi står her om et år og skal forlænge med brædder i yderligere 1 år.
Det ville jeg ikke synes var særlig fedt.
Jacob Mark (SF), 2023-04-25:
Jeg synes jo, der er en række advarselslamper, der blinker.
Der er til dels det, at man ubegrundet har givet danske børn en af OECD-landenes længste skoledage, uden af det har haft nogen effekt.
Det synes jeg man har et politisk ansvar for.
Man har hele det her fælles mål, som har bundet lærerne på hænder og fødder rent pædagogisk, og som for mange børn har gjort skoledagen meget ensidig og stram, og så har man gennemført store besparelser på folkeskolen.
Der synes jeg, der er nogle advarselslamper, der blinker.
Egentlig tror jeg bare, jeg er glad for, at ministeren har en ambition om, at vi næste år skal være færdige med arbejdet med at give skolerne mere frihed, så tak for det.
Hvornår vil ministeren og regeringen melde ud, hvad der sker med frihedsforsøget i Holbæk og Esbjerg?
For det ville man jo rulle ud til en tredjedel af kommunerne, og det fornemmer jeg ikke længere er aktuelt.
Så hvad er planen i forhold til de to kommuner nu?
Mai Villadsen (EL), 2023-04-25:
Tak til ministeren for også at sætte nogle overskrifter på, i forhold til hvad ministeren og regeringen ser som nogle af de presserende emner, som man bør gøre noget ved i forhold til folkeskolen.
Jeg kan jo kun erklære mig enig i forhold til det med frisættelse, en mere praktisk skole og inklusion, som er en stor udfordring, hvor der skal gøres noget andet og noget mere – tak for det.
Jeg håber virkelig, og det skal være en appel herfra, at regeringen har tænkt sig at inddrage nogle af de partier, som jo bl.a. indbefatter Enhedslisten, som ikke synes, at det var så klogt med folkeskolen dengang, og derfor ikke er med i et folkeskoleforlig.
For jeg tror faktisk, at vi kan finde nogle gode løsninger i fællesskab i Folketinget.
Så det var min appel.
Så havde jeg et spørgsmål i forhold til hvornår, men det opfatter jeg egentlig som besvaret.
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-25:
Jeg vil starte med at sige tak til Enhedslisten og alle de andre partier, som i sidste uge var med til at lave en aftale om at afskaffe uddannelsesparathedsvurderingen og det, der blev kaldt studievalgsportfolioen, så jeg er på ingen måde et sted, hvor jeg ikke ønsker at diskutere skolepolitik eller anden politik med Enhedslisten.
Men det er klart, at forligskredsen selvfølgelig har en særlig rolle, fordi det er det, der ligesom er det politiske udgangspunkt for mig i enhver forhandlingssituation omkring folkeskolen.
Om fritidspædagogikken, mit eget lille hjertebarn, vil jeg sige: Jeg var i en sfo i går og tale med dem, og de bringer faktisk også den her diskussion op, og det er jo ikke, fordi de er modstandere af kortere skoledage.
Men de får også strukket ressourcerne ud.
Det anerkender jeg egentlig fuldstændig.
Jeg tænker selv, at det i første omgang for mig bare handlede om at få forlænget de frihedsgrader, der allerede var aftalt.
Så det er det samme koncept, der er kørt med i 2 år, som ligger i det her lovforslag.
Men jeg synes egentlig det, som nogle skriver i høringssvarene, er en relevant diskussion, nemlig om det skal være Folketinget eller kommunalbestyrelsen, der definerer, hvor de ekstra ressourcer skal bruges.
Vi er i regeringen nok ikke et sted, hvor vi lige har 1 mia. kr. mere at smide i, men man kunne godt stille spørgsmålet, om vi ved bedst her, eller om man også ved bedst i kommunalbestyrelsessalen.
Mai Villadsen (EL), 2023-04-25:
Det er en relevant diskussion, og den indrammer jo meget godt det dilemma, vi ofte står i, men i virkeligheden også det dilemma, kommunerne føler de står i.
Jeg synes jo, at den tidligere ordfører fru Lotte Rod sagde det meget godt, nemlig at ressourcerne ikke følger med tilbage igen, selv om de blev taget, dengang man indførte folkeskolereformen.
Så derfor er jeg glad for, at der er opmærksomhed på det, og jeg håber virkelig, det er noget, man enten i forhandlingerne med KL senere eller i finansloven vil tage op.
Og tak for kvitteringen i forhold til forhandlingerne.
Det håber jeg virkelig gælder både os, men også alle de andre partier, som ikke sidder i forligskredsen.
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-25:
Før folkeskolereformen var det lige knap 40.000 kr. om året.
Det er egentlig ikke faldet her over de sidste 5-6 år, men der var ligesom et knæk ned ved folkeskolereformen.
Lise Bertelsen (KF), 2023-04-25:
Tak for ordet.
Det Konservative Folkeparti er positivt stemt over for en forlængelse af de udvidede frihedsgrader om afkortningen af skoleugens længde og målsætningen om en fuld kompetencedækning i skoleåret 2023/24 samt en afskaffelse af udviklingsplanen I de forgangne år, hvor de udvidede frihedsgrader har været mulige, har skoler og kommuner været positive over for dette.
Som det også fremgår af høringssvarene, betyder det, at skolerne med den ønskede frihed har langt bedre mulighed for at tilrettelægge skoledagen, både i længden og ved at afskaffe de understøttende undervisninger, og i stedet bruge tiden meget bedre på f.eks. tovoksenordninger og mindre grupper og i det hele taget give lærerne, der formodes at kende eleverne bedst, deres lærerkompetencer tilbage.
Der er allerede indgået en aftale om at fjerne kravet om, at kommunerne bredt skal udarbejde udviklingsplaner i et væk, og at det i stedet er der, hvor der findes problemer med kvaliteten, der skal sættes ind på de enkelte skoler.
Ved at afskaffe de kommunale udviklingsplaner og andre overflødige dokumenter og vurderinger er vi både med til at øge ansvaret hos kommunerne og frigive vigtig tid og lærerkræfter i skolerne.
Og jeg skulle hilse fra Dansk Folkeparti og sige, at de også bakker op.
Sara Emil Baaring (S), 2023-04-25:
Nu er der kommet midtvejsevalueringer af frihedsforsøgene, og de viser nogle tydelige tendenser.
Vi skal jo have nogle drøftelser om, hvordan vi yderligere kan få den her frisættelse.
Nu var jeg ikke med i sidste periode, men det var ordføreren selv, så hvis man havde ønsket at sætte turbo på, kunne man jo have fået det på det tidspunkt.
Men vi ønsker frisættelse, og det sætter vi også i gang nu, og det er også det, som vi kommer til at have nogle stærke drøftelser om fremadrettet.
Jacob Mark (SF), 2023-04-25:
Punkt 1
: Mener Socialdemokratiet, at alle skoler skal sættes fri, eller er det kun i Esbjerg og Holbæk, eller er det en tredjedel, ligesom Socialdemokratiet mente før valget?
Punkt 2: Skal vi vente på at sætte skolerne yderligere fri til efter frihedsforsøgene, eller kan vi faktisk gøre noget inden, for vi har ventet temmelig længe?
Sara Emil Baaring (S), 2023-04-25:
Det betyder, at vi går ud og laver, som vi f.eks. har gjort det i Esbjerg og Holbæk, de her forsøgskommuner, hvor de ude i kommunerne kan få lov at prøve nogle ting af.
De erfaringer kan vi så tage med herind, og de kan så påvirke os og gøre, at vi tilpasser lovgivningen, så vi netop kan få den frisættelse, som vi ønsker.
Jacob Mark (SF), 2023-04-25:
Tak, formand.
Det står lidt i kontrast til det, jeg har oplevet igennem mange år på folkeskoleområdet, hvor jeg mener Socialdemokratiet har været den sidste bastion i at forsvare folkeskolereformen, de lange skoledage, fælles mål, bindende mål og digitale læringsplatforme.
Man har ikke ønsket at give frihed til folkeskolen, og man sagde først, at nu gør vi det lige to steder, og så ville man gøre det i en tredjedel af kommunerne, men man ønskede ikke at sætte alle skolerne fri.
Så hvad mener ordføreren egentlig, når ordføreren siger, at Socialdemokratiet ønsker at frisætte folkeskolen?
Hvad betyder det?
Sara Emil Baaring (S), 2023-04-25:
Tak for ordet.
I dag skal vi jo behandle et lovforslag om de udvidede frihedsgrader for kommuner og skoler, som de fik under covid-19, og som de har haft de seneste 2 skoleår, frihedsgrader, som skoler og kommuner har sat stor pris på, fordi det giver en mulighed for at tilrettelægge undervisningen, ud fra hvad der fagligt giver bedst mening for deres elever.
Der er altså tale om et forslag, som har stor betydning for ledere og læreres tilrettelæggelse af undervisningen og dermed hverdagen på skolerne.
Samtidig vil lovforslaget betyde, at kommunerne også fremadrettet vil have mulighed for at fravige kravet om fuld kompetencedækning.
Det betyder i praksis, at skolerne kan bruge den samme lærer i flere fag, end læreren specifikt er uddannet i, hvilket åbner for i højere grad at prioritere pædagogiske hensyn frem for alene faglige, f.eks. at en klasse i højere grad kan have den samme lærer i løbet af skoledagen.
Endelig indeholder lovforslaget en afskaffelse af udviklingslisten og udviklingsplanen, som blev indført sidste år med henblik på at supplere de eksisterende regler om kvalitetstilsyn for folkeskoler med vedvarende dårlig kvalitet.
Udviklingslisten har imidlertid betydet, at der blev lavet en samlet oversigt, selv om hensigten var at sætte ind over for de konkrete skoler med kvalitetsudfordringer.
Derfor foreslås det at fjerne betegnelsen udviklingslisten.
Samtidig har kravet om udviklingsplaner vist sig som endnu et lag af bureaukrati over vores skoler, som ikke har haft den ønskede virkning, og som er i modstrid med vores ønske om at frisætte folkeskolen.
Derfor hilser vi dette lovforslag velkommen.
Som skolelærer ved jeg, hvad det betyder at have frihedsgrader.
Det giver os lærere handlerum og mulighed for at bruge vores faglighed, så vi kan træffe beslutninger ud fra det, som vi kan se at eleverne har mest brug for.
Der er ingen tvivl om, at der fortsat er et stort behov for og et ønske om mere fleksibilitet og frihed til de enkelte skoler.
Derfor er det vigtigt, at vi nu forlænger skolernes mulighed for at prioritere, hvor lærernes ressourcer er brugt bedst, og for at sikre klassens faglige udvikling, og det giver mulighed for at fravige kompetencekrav af pædagogiske hensyn.
Ved at fjerne udviklingslisten og -planen kan vi skrælle endnu et lag bureaukrati af som et første skridt af mange på vejen til at frisætte folkeskolen, hvilket er vores ambition.
Med disse bemærkninger kan jeg meddele, at Socialdemokratiet meget gerne vil stemme for lovforslaget, som ligger her.
Jacob Mark (SF), 2023-04-25:
Nu har jeg kort taletid, men jeg vil sige, at jeg mener, at vi har en stor forhandling til gode om at begrænse mængden af skærme, og jeg synes, at der er mere og mere forskning, der peger på, at det store skærmforbrug har betydning for børns trivsel.
Så vil jeg sige, at der jo er flere og flere, der siger, at vi skal have mindre fokus på psykologisering og pædagogisering.
Det er jeg sådan set enig i, men det kræver, at vi sætter penge af til, at der er lærere og pædagoger nok til at lave god pædagogik, og det er jo det, man hele tiden sparer på med det her.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-25:
Men så giver det jo meget god mening, at Moderaternes ordfører gik op og sagde, at han gik ind for meget frihed, og at vi skulle kunne bevæge os så frit som muligt – der kunne jeg godt mærke, at hr. Preben Bang Henriksen nok ikke var så velkommen i partiet.
For regeringen er jo ikke enige lige nu.
Regeringen er jo ikke enige, i forhold til om vi skal stoppe folk på grænsen, eller om vi skal bede om lov til at få lov til at stoppe folk på grænsen.
For virkeligheden er, når du tager til Sønderjylland, at der er mere end de der to hovedveje ud af landet.
Der er nogle andre grænseovergange, som kræver et hegn.
Så er regeringen villig til at sætte et hegn op ved grænsen, såfremt der kommer en migrantstrøm som den, der var i 2015?