runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2019-12-18:
Vi bakker hjerteligt op om initiativer, der kan give mere udenlandsk arbejdskraft i Danmark og styrke hele integrationsgrunduddannelsesindsatsen.
Men ellers kan jeg jo høre, at der faktisk også er sket noget af et paradigmeskifte hos Radikale Venstre, for efter at man i årtier har slået sig op på, at man skulle have markante arbejdsudbudsreformer, så siger man egentlig nu, at det har man ingen ambitioner om.
Man vil gerne pille lidt ved noget i forhold til udenlandsk arbejdskraft og integrere nogle flygtninge.
Måske vil man kigge på noget med skat, hvis man kan få råd til det, men ellers har man ingen ambitioner.
Jeg vil egentlig bare have ordføreren til at bekræfte, at der faktisk er sket et politisk skred og holdningsskifte i Radikale Venstre væk fra Margrethe Vestagers reformtendenser og så over til noget nyt, der er mere venstreorienteret, for at sige det ligeud.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte.
Det er helt de samme værdier og den samme retning, vi står på, men fru Margrethe Vestager gjorde det så godt, og det er det, vi står på og bygger på, og jeg er sikker på, at de økonomiske vismænd, hvis de ellers kunne rapportere igen – det er der jo så lidt problemer med; jeg er glad for, at ordførerens parti har fortrudt den beslutning – også til foråret ville fortælle, at vi står på meget solide reformer, der sikrer dansk økonomi fremover.
Det betyder ikke, at vi ikke skal tage initiativer, hvis det kommer til at gå den anden vej.
Det vil vi i Radikale Venstre til enhver tid være klar til.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Tak for det.
Og tak for talen.
Det, jeg sådan er lidt interesseret i, er jo hele den der diskussion omkring ulighed, som jo har fyldt meget i tidligere debatter, og som jeg også selv kan huske at Enhedslisten – ikke Enhedslisten, det var forkert at sige – SF har været optaget af.
Det var måske alligevel for stor en ros at give til SF at blive benævnt Enhedslisten.
Men hvordan og hvorledes ser SF på udkommet af finansloven, når man hører de svar, som finansministeren har givet i forhold til Ginikoefficient og de ting, som jo i hvert fald før har været mærkesager for SF?
Tak for det.
Det var jo på en eller anden måde et meget ærligt svar.
Altså, skal man forstå det på den måde, at diskussionen omkring Ginikoefficienten har én betydning, når SF så er støtteparti for regeringen, men at man har en lidt anden opfattelse i forhold til den måde, man opgør Ginikoefficienten på, når man er i opposition?
Altså, nu er der problemer med data, og nu skal man se på, om man kan få et andet billede.
Men det er jo ikke, fordi SF ikke har forfulgt den her dagsorden tidligere, og derfor undrer det mig sådan set bare, at man så kan legitimere en finanslov, som betyder, at folk bliver fattigere.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
For den ulighed, som er fremkommet via den tidligere regerings politik på den del, som ikke bliver regnet med i dag, ville jo have gjort, at vi havde kunnet se, at uligheden er steget endnu mere, end den er.
Vi ønsker en mere retvisende måde at opgøre Ginikoefficienten på.
Men det, vi har set igennem de seneste 4 år, har jo ikke engang været så slemt, som det stod til under den tidligere regering.
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Man kan bare google lidt på det, og så kan man komme frem til en hel masse fra 2015, eksempelvis den 23. december, hvor man har en kaotisk, skæv finanslov, som øger uligheden med 0,08 i forhold til Ginikoefficienten – kaotisk, skæv.
Så jeg vil bare spørge ordføreren, om det her er en kaotisk og skæv finanslov, som SF nu stemmer for.
Det er fuldstændig rigtigt med det med Ginikoefficienten.
Det var, fordi nogle fik noget mere, men man tog ikke noget fra nogen.
Der var nogle, der fik noget mere.
Det, man gør nu, er, at nogle får mindre.
Dem, som har mindst, bliver fattigere, og derfor stiger Ginikoefficienten.
Det er ikke, fordi nogen bliver rigere, men kun fordi der er nogle, der bliver fattigere.
Jeg vil bare gerne spørge, om det her er en kaotisk og skæv finanslov, som nu bliver vedtaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Hvis hr. René Christensen og DF havde været støtteparti for en regering, som i den grad havde gjort noget for at øge ligheden og mindske uligheden, så havde jeg meget gerne tilgivet, at man ikke havde de rigtige tal.
Men det var jo det samme svar, som jeg gav til Venstre lige før.
Hvis DF havde været garant for, at de tal i virkeligheden var meget pænere, og hvis DF havde skubbet på for, at formueuligheden skulle være mindsket, så er jeg ret sikker på, at jeg havde sagt tak til DF, fordi I havde påvirket regeringen i den retning.
Men problemet var jo, at det gik i den forkerte retning, den modsatte retning, tallene var endnu værre end det.
Jeg synes simpelt hen, at det er utroligt, at DF har brugt sin taletid i dag på at tale det, at vi igen får en bo- og gaveafgift på 15 pct., så meget ned.
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Jamen det her er jo helt vildt.
Man står og roser en finanslov, hvor der er nogle, der bliver fattigere.
Det er fair nok, at man er sur over, at der er nogle, der bliver rigere, det må man gerne være
, men at man ligefrem kan rose, at der er nogle, der bliver fattigere, forstår jeg simpelt hen ikke.
Den der omfordelingspolitik er jo fuldstændig skæv og kaotisk, når det bedste, der kan ske, er, at der er nogle, der får mindre.
Det værste, der kan ske, er, at der er nogle, der får mere.
Det er rigtigt, at vi havde en finanslov, hvor Ginikoefficienten også var skæv, hvis man kan tillade sig at sige det, fordi der var nogle, der fik mere, men vi tog ikke noget fra nogen.
Her sker der det, at man tager fra dem, der har allermindst.
Det er dernede, skævheden kommer.
Så vil jeg bare spørge: Den merpris, der kommer på daginstitutionerne, er det ikke børnefamilierne, der skal betale den?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Grunden til, at det påvirker Ginikoefficienten – det er også en diskussion, vi havde i finanslovsforhandlingerne – er, at det handler om nogle meget, meget skadelige produkter, pvc, ftalater, plastik osv., hvor vi øger afgiften.
Det gør vi med åbne øjne.
Det andet, der bonner rigtig meget ud, er, at vi øger prisen på cigaretter.
Det er ikke en nem beslutning, for der er nogle, der skal betale mere for det, også folk, der ikke har så mange penge.
Så det er ikke noget, vi tager nemt på, men vi gør det, fordi vi synes, at det er så vigtigt.
Jeg synes, det er en rigtig flot finanslov, og den er finansieret rigtig, rigtig fint.
Vi har masser af forslag, som vi ikke er kommet igennem med, men som finansministeren sagde, skal vi lave finanslov sammen i mange år endnu, så der skal også være noget til de kommende år.
Når Ginikoefficienten bonner ud på den måde, den gør, er det jo, fordi man måler på indkomst og ikke på formue.
Og det er jo for alvor på formuedelen, at der er taget nogle skridt både forhold til forældrekøb og i forhold til generationsskifte, altså bo-og gaveafgiften.
Der må vi bare sige, at noget af det, som vi rigtig meget har ønsket os i SF, også er nogle bedre data, altså at vi får data på f.eks. formueulighed i Danmark, fordi det er svært at have en ordentlig diskussion om det, når der er så store blinde pletter i den måde, man opgør data på.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Tak for talen.
Da SF's partiformand, Pia Olsen Dyhr, på TV 2 News blev spurgt om finanslovens effekter på skattetryk, arbejdsudbud, vækst og den slags, svarede hun ifølge Berlingske, at det vidste hun ikke noget om.
Det var åbenbart ikke vigtigt for fru Pia Olsen Dyhr at vide, hvad effekten af finansloven ville være på dansk økonomi, før hun sagde ja til at indgå en finanslovsaftale.
Det er vel derfor, finansloven er så ringe, som den er, når man kigger på den effekt, den vil have på vækst og beskæftigelse i Danmark, nemlig at den har en direkte negativ effekt på arbejdsudbuddet.
Er det ikke en smule uansvarligt, at man sidder og laver en finanslov uden at skele til, hvilken effekt den har på dansk økonomi, at man altså er så optaget af at uddele gaver til den offentlige sektor, at det ender med at blive en finanslov, som faktisk gør Danmark fattigere og mindsker velstanden i Danmark?
Marie Krarup (DF), 2019-12-18:
Tak for svaret, som ikke var et svar.
Der er ikke nogen sammenhæng mellem islamistisk terror og islam, kan jeg forstå.
Det undrer mig.
Men det undrer mig ikke, at ordføreren lukker øjnene for det, for man må jo bare erkende, at ordførerens parti har været med til at sørge for, at vi har en meget stor muslimsk minoritet i Danmark, en alt for stor, som nu vil vokse på grund af den nye finanslovsaftale, hvor man ønsker at lade de globale markedskræfter bestemme, hvem der skal være i hvilke lande, i stedet for at påtage sig et nationalt ansvar for at forsvare den danske befolkning imod de farer, der truer, og som nu vil blive større, i forbindelse med at vi altså vil få en forøget muslimsk minoritet, som eventuelt kan planlægge nye islamistiske terrorangreb.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
Jeg mener, at ekstremisme af enhver art er en kæmpe fare for os her i Danmark, og ekstremisme finder ofte sine tolkningsrødder i noget religiøst af enhver art – af enhver art.
Det kan vi historisk se at det har gjort.
Det, der er korrekt forstået, er, at den samlede retning hele tiden skal styrke Danmark.
Og vi har jo helt offentligt og fuldt bevidst sagt, at vi vil følge det ved hver finanslov.
Så det er korrekt opfattet af ordføreren, at til næste finanslov skal vi kunne vurdere, om den her ordning virker tilstrækkeligt, og virksomhederne får den arbejdskraft, de har behov for, for det kan jo også ændre sig, alt efter hvordan verden udvikler sig.
Stiger beskæftigelsen?
Det er jo et mål, vi har sat i forståelsespapiret.
Det skal følges og vil blive fulgt op senest ved næste finanslov.
Pernille Bendixen (DF), 2019-12-18:
Tak for det.
Nu kan jeg høre, at ordføreren snakker rigtig meget om børnenes trivsel og om, at der skal være flere pædagoger, og det kan man jo ikke rigtig være uenig i.
Det store spørgsmål for os er lidt, at man nu har sat penge af til en såkaldt minimumsnormering, men det er sådan, at 35 pct. af landets børn faktisk bliver passet i dagplejen, og dem er der ikke sat nogen penge af til.
Der er rigtig mange dagplejere, der dagligt har fem børn, fordi der er sparet rigtig meget på dagplejen, så de er nødt til at supplere hinanden, når der bliver holdt ferie og fridage.
Det vil sige, at de faktisk rigtig tit har en normering på en voksen til fem børn.
Det er den ene ting.
Den anden ting er: Vi kan jo ikke rigtig blive kloge på, om den her minimumsnormering bliver et kommunalt gennemsnit, eller om det bliver gældende for hvert eneste dagtilbud.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren: Hvilken model bliver der valgt, og hvorfor har man ikke prioriteret de børn, der går i dagplejen?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
Jeg er glad for, at spørgeren bringer det op.
Vi har faktisk selv dagplejen med i vores finanslovsudspil.
Det er rigtigt, at nu har vi så prioriteret at løfte daginstitutionerne massivt.
Lad os håbe, at vi også kan komme ind på det her område senere.
Det er et massivt løft, et historisk løft, tør jeg godt sige her, til daginstitutionsområdet, der kommer til at ske.
Hvilken model der skal vælges, skal ordførerne på området forhandle om ovre hos børne- og undervisningsministeren, og det tror jeg bliver godt.
Det er pædagoger, der skal knyttes til daginstitutioner, så der kommer flere pædagoger til alle børn.
Det er det, der er vigtigt for os.
Hvad vi så kalder modellen, er vi faktisk lidt mindre optaget af.
Pernille Bendixen (DF), 2019-12-18:
Så har jeg en anden vinkel på det, for det er jo også sådan, at i særlig grad Det Radikale Venstre gerne vil have lempelser på udlændingeområdet, og når det så sker, vil der løbende komme flere indvandrere.
De penge skal kommunerne finde i deres egne budgetter, og så er det store spørgsmål: Vil man i fremtiden dut'e kommunerne for fripladserne?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
Jeg køber ikke præmissen.
Jeg er fuldstændig uenig i med spørgeren i, at der skal kræves fripladser i kommunerne, fordi mennesker, som i dag bidrager og betaler skat, og som virksomhederne har investeret i, idet de nu overgår til en erhvervsordning, ikke bliver hældt ud af landet, så virksomhederne mangler dem.
Det hænger da slet ikke sammen.
Louise Schack Elholm (V), 2019-12-18:
Vi har jo tidligere lavet mange gode aftaler for at skabe mere vækst og beskæftigelse i Danmark.
Vi har lavet en erhvervsskattepakke, vi har lavet reformer for at sikre et bedre arbejdsudbud.
Men der synes jeg måske nok, at den her finanslov trækker lidt i den gale retning med en negativ beskæftigelsesfrekvens, med et mindre incitament til at tage et arbejde, med dårligere vilkår for virksomhederne.
Hvordan vil De Radikale fremadrettet sikre, at det fortsat kan svare sig at have virksomhed i Danmark eller fortsat kan svare sig at tage et arbejde, når man er med til lægge stemmer til en finanslov, som gør det stik modsatte?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
Vi afskaffer uddannelsesloftet og investerer i uddannelse – begge dele er efterspurgt af virksomhederne og erhvervslivet.
Så det er absolut erhvervslivsvenligt.
Og så har vi taget de her initiativer, som jeg næsten er træt af at høre mig selv gentage; beklager, men nu gør jeg det, for det er jo en lang række initiativer, der netop skal sikre, at der kan komme arbejdskraft til Danmark, bl.a. udenlandsk arbejdskraft – faglært udenlandsk arbejdskraft – noget, som spørgerens parti arbejdede hårdt for, men ikke kom igennem med i sidste periode.
Det er da til gavn for dansk erhvervsliv.
Jamen vi har aldrig nogen sinde brændt for at nedsætte pvc-afgiften eller nedsætte miljøafgifter, men i en samlet erhvervsaftale, hvor vi bl.a. lavede aftale om aktiesparekonto og andre gode ting, var vi rigtig glade for den del.
Men vi står helt på mål for at sætte afgifter op på ting, vi mener er skadelige, og som vi gerne vil have mindre af, for så til gengæld at kunne sænke dem og tage initiativer i forhold til det, vi gerne vil have mere af, f.eks. udenlandsk arbejdskraft.
Det er den generelle balance, vi ønsker at finde.
Vi har det i øvrigt også rigtig godt med at afskaffe Foghs skattestop på bl.a. Roundup og andre ting.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-12-18:
Tak for det.
Det var meget klar tale fra den radikale ordfører.
Jeg tror, jeg fik det skrevet helt rigtigt ned, så jeg prøver at citere: Vi slår hul på paradigmeskiftet med finansloven.
Citat slut.
Det virker på ordføreren, som om jeg ikke har ramt det helt forkert.
Det er jo klar tale.
Så skal jeg bare høre, hvad den radikale ordfører så mener sandhedsværdien er fra landets statsminister eller landets udlændinge- og integrationsminister, når de siger, at regeringen fuldstændig står vagt om den faste udlændingepolitik.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
Jeg mener, man er god til at tolke ting på mange måder hos både Socialdemokraterne og Venstre.
For os er det vigtigste resultatet og ikke polemikken.
Jeg er faktisk helt og aldeles uoptaget af den, så den må ordføreren tage med Socialdemokraterne.
Det, jeg er optaget af, er, at virksomhederne nu kan beholde medarbejdere, som de har investeret i, som de er glade for, som de ikke vil have bliver hældt ud af landet, når nu de har brugt penge på at investere i dem – mennesker, de ikke kan erstatte, fordi de har svært ved at finde andre.
Det er helt almindelig sund fornuft, som er blevet jublet igennem af virksomhederne derude, og jeg synes helt ærligt, at ordføreren og hans parti skulle vende tilbage til deres rødder og støtte det initiativ.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-12-18:
Det er ikke for at være polemisk.
Jeg synes bare, det er ret væsentligt, at der er en fælles forståelse af den politik, der bliver ført.
Jeg forstår, at Det Radikale Venstre er glade for de udlændingelempelser, der er lavet, og det er helt fair, helt legitimt, det er jo politik, og jeg gratulerer De Radikale, når De Radikale får deres mærkesager igennem, for det er det, vi alle sammen kæmper for herinde.
Men så må det også bare kobles op på, hvad det så er, konsekvensen af det er.
Så spørger jeg på en lidt anderledes måde: Mener Det Radikale Venstre, at regeringens udlændingepolitik står uantastet med den her finanslov, eller er den blevet lempet?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
Jeg vil simpelt hen ikke købe »stramning« og »lempelse«.
Det døde, da vi kom væk fra 00'erne, og nu må I også komme videre i Venstre.
Helt ærligt, folk derude i virkeligheden er simpelt hen ikke optaget af, om noget bliver kaldt det ene eller det andet, de er optaget af, hvad effekten af det er, præcis som ordføreren sagde.
Og effekten er, at virksomheder kan beholde mennesker, de har investeret i, og som de ikke kan erstatte.
Marie Krarup (DF), 2019-12-18:
Vi får nu flere fremmede i Danmark, desværre, efter den nye finanslovsaftale, for migranter og familiesammenførte kan nu blive, hvis de har arbejde, og af samme årsag vil der sandsynligvis komme flere migranter til landet, herunder naturligvis også fra muslimske lande.
I sidste uge havde vi en række anholdelser i forbindelse med planer om et islamistisk terrorangreb, som politiet formulerede det.
Er man i Det Radikale Venstre ikke enig med mig i, at religion er en væsentlig faktor i et planlagt islamistisk terrorangreb, og mener man i Det Radikale Venstre dermed ikke også, at forøget islamisk tilstedeværelse i Danmark forårsaget af den nye finanslov også vil øge risikoen for fremtidige islamistiske terrorangreb i Danmark?
Louise Schack Elholm (V), 2019-12-18:
Jamen jeg er da bestemt begejstret, hvis man kan få noget kvalificeret arbejdskraft til Danmark, så det er slet ikke det, jeg forklejner.
Det, jeg bare er bekymret for, er, at f.eks. nogle af de afgifter, som vi fjernede som følge af vores erhvervs- og iværksætterpakke, genindfører De Radikale nu med det her finanslovsforslag.
Der lægger man stemmer til at genindføre afgifter, som vi aftalte at fjerne i fællesskab netop for at sikre nogle bedre konkurrencevilkår for danske virksomheder og at vi ikke havde nogen afgifter, som var så dyre og bureaukratiske at have, og som ikke gav særlig meget provenu, og som heller ikke rigtig havde en adfærdsvirkning.
Derfor undrer det mig bare, at man slet ikke har den del med, som jeg tidligere har oplevet at De Radikale faktisk brændte meget for.
Jeg synes bare, det helt mangler i den her finanslov, og det er det, jeg ikke kan forstå, og det er det, jeg spørger ordføreren til.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Ja, jeg kan godt forstå det, hvis der er nogle, der har bidraget til den myte, at der skulle være uddannet personale nok næste år til at opfylde det.
Det er der jo desværre ikke.
Det er derfor, vi siger, at vi vil have en lov nu, der gør, at de penge, som hr. Lars Boje Mathiesen talte om før, ikke kan bruges til alt muligt andet, men kun kan bruges til minimumsnormeringer.
Nogle af dem findes, og der bliver sat 0,5 mia. kr. af allerede næste år, men det kommer til at tage noget tid, hvis ikke alle nye voksne i institutionerne skal være ufaglærte, og det er ikke vores mål.
Derfor kommer det til at tage nogle år.
Og jeg håber, at den udtalelse betyder, at Venstre faktisk vil hjælpe os med det, modsat hvad vi har hørt tidligere.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2019-12-18:
Nu fulgte jeg meget intenst den her debat under valgkampen, fordi jeg også selv er småbørnsmor, og jeg vil bare sige, at der er rigtig mange forældre derude, der fik det klare indtryk, at SF, ordførerens parti, ville gå til finanslovsforhandlingerne med det ultimative krav, at det allerede med den her finanslov skulle være en til tre og en til seks.
Har vi fuldstændig misforstået ordføreren og ordførerens parti og det, der blev sagt under valgkampen?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Jeg tror simpelt hen ikke, at ordføreren og jeg taler om det samme.
Vi taler om, at det var afgørende – og det var ultimativt – at få en lov om minimumsnormeringer.
Har vi fået det?
Ja, og den skal udmøntes i detaljer ovre hos børne- og undervisningsministeren.
Vi sagde, at det var ultimativt at få en aftale om, at den lov skulle indeholde en til tre- og en til seks-modellen, som er BUPL's model.
Det var ultimativt, det har vi fået, og tusind tak til de andre partier for at være med til det.
For det sætter et punktum for årtiers, for Venstres underfinansiering af børneområdet, som har resulteret i det morads, vi sidder i nu.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-18:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg er en skuffet ældreordfører.
Der var ikke et ord om ældre i ordførerens tale.
Nu var det jo sådan i valgkampen, at fru Pia Olsen Dyhr og min formand, hr. Kristian Thulesen Dahl, gav hinanden håndslag på, at man ville kæmpe for 1 mia. kr., øremærket ekstra til ældreområdet.
Det vil sige ud over det demografiske træk.
Først kunne vi læse forståelsespapiret, og der stod ikke ret meget om ældreområdet i det.
Det var meget skuffende, og nu kan vi bare konstatere en finanslov, hvor man ikke har øremærket 1 mia. kr. ekstra til ældreområdet.
Er det gået i glemmebogen?
Hvad blev der af et håndtryk?
Hvad blev der af en aftale om, at man, uanset hvilken statsministerkandidat der vandt valget, ville kæmpe for det?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Jeg er rigtig glad for, at fru Karina Adsbøl nævner, at det er penge ud over det demografiske træk, for jeg håber, at fru Karina Adsbøl er klar over, at DF har støttet en regering, som ikke på noget tidspunkt har levet op til det demografiske træk, og som ikke på noget tidspunkt har lavet kommuneaftaler, som rent faktisk lægger de penge på bordet, som det koster at have en ældrepleje, nemlig at have en ordentlig ældrepleje, der sikrer, at for hver ekstra ældre, der kommer, så følger pengene med.
Det er den politik, der har været.
Der er blevet givet 13 gange mere i ét års kommuneaftale, end der blev givet i et gennemsnitligt år i de sidste 4 år, hvor DF har haft en stor indflydelse – 13 gange mere.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-18:
Ja, det kommer ordføreren også til.
For Dansk Folkeparti har kæmpet, hver evig eneste gang vi er gået ind til finanslovsforhandlinger eller til satspuljeforhandlinger, for at få øremærket midler direkte til ældreområdet.
Så står ordføreren og henholder sig til en økonomiaftale, og der kan man overhovedet ikke være sikker på, at nogen af de midler kommer til at gå til ældreområdet, fordi de ikke er øremærket.
Det vil sige, at det jo handler om, hvordan kommunerne prioriterer i de forhold.
Og så kan vi jo se, at klippekortsordningen er man jo i gang med at fjerne fra kommunerne.
Så hvordan vil SF leve op til deres løfte?
SF har ikke levet op til deres løfte og håndtrykket i forhold til Dansk Folkeparti.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Jo, det har vi.
Vi laver politik på en ordentlig måde, hvor pengene bliver afsat der, hvor de skal bruges.
Ældreplejen bliver finansieret ude i kommunerne.
Det, DF har gjort, svarer til, at man 6 dage i løbet af en uge giver nogle krummer til aftensmad, og at man så om søndagen giver ungen en slikkepind.
Det er tomme kalorier, og det er simpelt hen ikke en ordentlig måde at finde finansiering til et område, der er så vigtigt som ældreplejen.
Hvorfor tror fru Karina Adsbøl, at ældreplejen har været behandlet så dårligt, som DF jo retteligt har påpeget i mange år?
Det har den, fordi der ikke har været penge nok i ét eneste år.
Altså, fru Louise Schack Elholm må have fået det samme talepapir som alle hendes kolleger, for det er præcis det samme spørgsmål.
Jeg prøver igen: Ginikoefficienten er et godt værktøj, men jeg tror også, vi alle sammen er enige om, at der er nogen blinde pletter specifikt på formueområdet.
Det, man regner på her, er indkomst, og det er rigtigt, at det, der bonner negativt ud, er de hævede cigaretpriser – et tiltag, som jeg troede Venstre var for, fordi vi har et problem med, at alt for mange børn og unge starter med at ryge.
Det tiltag, som Venstre bakker op om, nemlig højere cigaretpriser, er det, der bonner negativt ud på Ginikoefficienten.
Det tæller positivt med, men det kan man ikke tælle med i dag, og det er derfor, det også har været afgørende for SF at få en aftale i forbindelse med finansloven – den her såkaldte ulighedsredegørelse – hvor de data simpelt hen skal skaffes, så vi kan få en mere retvisende Ginikoefficient.