runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
I forhold til kritikken af bilafgifterne opfører SF sig ligesom en vandmelon: Man ser grøn ud, men man er rød indeni.
SF foregiver, at man gerne vil gøre noget, der er godt for miljøet – en omlægning af registreringsafgifterne, så de bliver mere miljøvenlige.
Men SF modsætter sig, at man gør de dyre biler billigere, for det strider imod den socialistiske politik.
Der er Konservative mere grønne end SF: Vi er klar til at lave nogle omlægninger af registreringsafgifterne, som gør, at vi belønner biler, som ikke forurener så meget.
Men det betyder altså også, at de dyre biler ville blive langt billigere, end de gør nu med den omlægning af registreringsafgifterne, som vi har lavet.
For de dyre biler forurener jo ikke ti gange så meget som de billige biler, selv om de koster meget mere.
Så en omlægning af registreringsafgifterne til at være mere grønne ville altså betyde, at dyre biler blev meget billigere, end de gør med den omlægning, som vi har lavet.
Det er SF imod, men så skal SF ikke påstå, at de er grønne, for det er i virkeligheden den socialistiske misundelsespolitik, som skinner igennem.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-22:
Der er lavet tre aftaler om sænkelse af registreringsafgiften nu.
De har haft en klokkeklar skæv profil, og der er brugt ufattelig mange penge på det, og det betyder de facto, at der kommer flere biler ud på vejene.
Man bliver jo nødt til at se det her i et hele.
Der kommer flere biler ud på vejene, og så kan det godt være, at de bliver en lille smule mere miljøvenlige, men hvis den samlede mængde af biler stiger, jamen så er der jo ikke vundet noget.
Der har vi også åbent sagt hele vejen igennem, at det er et dilemma.
Hvis vi f.eks. – og det er jo SF's holdning – i den grad gerne vil give mere massiv støtte til elbiler end det, der er i dag, efter at afgifterne er kommet på, jamen så ville det også have en vis skævhed i sig fordelingspolitisk.
Men fordi vi mener, at man bliver nødt til at give noget fødselshjælp for at kickstarte elbilsrevolutionen, eller hvad man skal sige, så er det noget, vi ville gøre med åbne øjne.
Men den model, man har valgt, synes vi ligger sådan lidt midt imellem, hvor man godt nok fremmer nogle grønne ting, men man gør det også så meget billigere, at der med den samlede mængde biler på vejene samlet set ikke vil være en klimagevinst.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at den model, som er blevet landet her, ikke kun er en omlægning til beskatning af miljøpåvirkning – hvad der måske ville have været fornuftigt, hvis man tænkte på, hvad der var godt for miljøet – men at der også er nogle tunge fordelingspolitiske hensyn.
For det er det, som et flertal i Folketinget ønsker.
Et flertal i Folketinget er meget imod, at dyre biler bliver billigere, for
så kommer der alle de her regneeksempler på, hvad det betyder for direktøren, og at folk, der bor i Gentofte, får mere end folk, der bor på Lolland osv.
Så den her grimme misundelsesretorik står i vejen for, at vi kan lave den omlægning til en mere miljøvenlig registreringsafgift.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-22:
Jeg hørte ikke lige et spørgsmål der.
Men jeg vil sige, at jeg mener, at det er en Audi A6, der vil blive 60.000 kr. billigere oven på den seneste aftale her.
Altså, hvorfor bruge så mange penge på det i stedet for at sige, at nu satser vi helhjertet på den fossilfri trafik?
Dengang vi sad ovre hos skatteministeren og skulle lave den her aftale, hvor vi skulle finde 800 mio. kr., havde SF masser af forslag, og de var mere end finansieret.
Men man ville ikke.
Nu har man så samlet set brugt endnu flere penge end det på at sænke registreringsafgiften bredt set.
Og det synes vi bare ikke i SF er klogt.
Christine Antorini (S), 2017-12-22:
Jeg lyttede med interesse til, hvad det var, den konservative ordfører fremhævede som konservative mærkesager.
Jeg havde egentlig forventet, at der blev sagt noget om miljøpolitik.
Hvis man kigger på den regering, der er nu, så er det jo ikke det grønne, der sådan skinner mest igennem, men jeg vil gerne anerkende Det Konservative Folkeparti for faktisk at have en ambition om at værne om naturen.
Men det fremgik så ikke af finansordførerens indlæg og af det, man åbenbart selv var stolt af.
Noget af det, som vi har undret os meget over hos Socialdemokratiet, er, at De Konservative har været med til at fjerne nogle afgifter på bl.a. ftalater og pvc, noget af det, som man ved er hormonforstyrrende, noget, som man ved er noget af det, der kan give størst problemer, i forhold til at det kommer ud i naturen – det er præcis derfor, der er afgifter på det.
Hvorfor har De Konservative overhovedet kunnet være med til at fjerne afgifterne på nogle af de mest miljøskadelige stoffer?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Miljøet er en meget, meget vigtig mærkesag for os Konservative, og det er ikke noget, der bliver ændret afgørende på.
Der er nogle mindre initiativer i finansloven, bl.a. noget tilskud til økologi, og der er tilskud til en naturpakke og et par andre mindre ting.
Men det er ikke sådan, at jeg vil stå og sige, at her har vi sejret stort på det grønne område.
Det var derfor, jeg ikke nævnte det så meget, for der sker ikke så meget – hverken i den ene eller den anden retning, hverken i sort eller grøn retning – i den her finanslov.
Så det er ikke, fordi det ikke er vigtigt, men jeg synes ikke, man kan sige, at der er sådan kæmpestore tiltag i finansloven.
Vi skal passe på, at vi ikke har for mange småafgifter og for meget bureaukrati, som gør det rigtig svært at overskue skattesystemet.
Og det tror jeg er hovedårsagen i forhold til de afgifter, som fru Christine Antorini spørger til.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-22:
Men altså, det ligger tilbage i tiden.
Jeg har ikke sådan lyst til at sige, at SF oplevede noget, og så skal Liberal Alliance have den samme behandling, eller om de fik det eller ej.
Jeg forstår udmærket godt hr. Pelle Dragsteds spørgsmål, men jeg er egentlig mere optaget af det kryds, som måske ligger i januar, hvor DF vil sige ja til nogle store, skæve skattelettelser for at få nogle udlændingestramninger igennem, og hvor Liberal Alliance vil opgive nogle liberale grundholdninger om, hvordan man behandler andre mennesker, for at få skattelettelser igennem.
Det er det kryds, som jeg er rigtig bange for at vi så bare skubber et par uger ud i fremtiden.
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-22:
Altså, det er ikke noget, vi ser for os, eller som på nogen måde ligger i kortene, eller som vi er blevet spurgt om.
Så det har jeg svært ved at forestille mig.
Men jeg har også været længe nok i politik til at vide, at man aldrig skal give nogen garantier.
Der kan jo dukke så mange ting op.
Men det er i hvert fald ikke noget, der er radikal politik.
Christine Antorini (S), 2017-12-22:
Det er jo bl.a. derfor, der har været afgifter lige præcis på de her stoffer i pvc, ftalater og pvc-folie.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig, hvis ordføreren uddybede bare en anelse mere, udover at man åbenbart bare har været ude og sådan bredt set på, hvor man kunne fjerne noget.
Hvorfor er det lige præcis de her stoffer?
For det er faktisk noget, som saneringsudvalget har forholdt sig til, og de har sagt, at det her ikke giver særlig mange kroner i kassen.
Vil ordføreren uddybe lidt nærmere, hvorfor De Konservative ikke har været optaget af, at lige præcis de afgifter vil man altså gerne fastholde, fordi det er vigtigt af hensyn til miljøet?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Tak for det.
Det virker på SF, som om man har glemt, hvad man lavede, da man sad i regering.
Altså, man tordner nu mod ting, som man selv var med til at gennemføre i mere eller mindre samme stil tidligere, altså at danskerne skal have mulighed for at beholde lidt flere af deres hårdt tjente penge, når de går på arbejde.
Det er simpelt hen et overgreb mod vores velfærdssamfund.
Hvis jeg ikke husker helt galt, havde SF en skatteminister, der sagde, at det var en god idé at lade hårdtarbejdende danskere, der hver morgen stod op, smurte leverpostejsmadder til ungernes madpakker, have lidt ekstra, når lønnen var gået ind på kontoen, altså at lade skatten være lidt lavere.
Alt det er åbenbart forfærdeligt nu.
Og en tale om lighed, når man var med i en regering, der øgede uligheden, virker bare sådan lidt hult.
Så spørgsmålet er: Er der egentlig en sammenhæng mellem det, som SF siger nu, og det, man sagde, da man sad i regering?
Og for det andet skal jeg bare høre, om ikke det er et kerneelement i et velfærdssamfund at sikre borgernes tryghed – sikre, at vi har et forsvar, der kan beskytte os; at vi har et politi, der kan sikre, at man er tryg på gaden, at man er tryg i hjemmet.
Er det virkelig ikke velfærd for SF?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-22:
Når vi taler om kernevelfærden og de institutioner, plejer vi at adskille det fra politi og forsvar.
Det er ikke, fordi vi ikke skal have et politi og et forsvar, men den demografiske udvikling, altså det, at der kommer flere ældre, har jo en større påvirkning på kernevelfærden end på størrelsen af vores forsvar.
I forhold til det andet spørgsmål – om vi skulle give skattelettelser til dem, der har allermindst – er svaret: Jo, meget gerne, hvis det var finansieret.
Erhvervspakken giver 90 pct. af befolkningen under 200 kr. og de 1.000 rigeste næsten 80.000 kr.
Så det er jo ikke det, hr. Torsten Schack Pedersen taler om.
Så synes jeg også, det er lidt underligt at sammenligne den rigeste periode, vi har haft i danmarkshistorien – hvor det buldrer af sted, og hvor både regeringens egen Økonomisk Redegørelse, Nationalbanken og vismændene siger, at man skal passe på, at det hele ikke koger over, for det går faktisk rigtig, rigtig godt – med en periode, hvor man kommer ud af den værste finanskrise, vi har set, i hvert fald siden 1930'erne.
At sammenligne de to perioder er jo absurd, synes jeg.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Men nu opstod den finansielle krise vel ikke sådan i dagene, hvor man sad i det sorte tårn og forhandlede om regeringsgrundlaget i 2011.
Da det mødte virkeligheden – og det var vi nogle, der havde forudsagt – faldt det selvfølgelig fra hinanden, for det var vælgerbedrag af en anden verden.
Når man nu fra SF's side tordner mod en erhvervspakke, som har til formål at sikre, at der kommer kapital ud i virksomhederne, at flere investerer, så skal jeg bare høre: Er de lettelser, der er, og som skal sikre mere kapital i virksomhederne og for den sags skyld også lavere registreringsafgift, noget, SF vil rulle tilbage, hvis man bliver en del af et flertal efter et folketingsvalg, som ikke inkluderer de nuværende regeringspartier?
Pelle Dragsted (EL), 2017-12-22:
Jamen det er jeg sådan set enig i; jeg synes også, at der har været meget fokus på processen.
Den store skandale handler jo om det resultat, der kan komme til at ligge, som betyder, at vi dræner kassen for det, der skal bruges på at sikre en ordentlig velfærd i fremtiden.
Men det, jeg egentlig spurgte til, var mere det, at der øjensynligt er lidt forskel på, hvordan forskellige partier og deres optræden bliver kommenteret af kommentatorer, journalister og andre.
Men det var jo tilfældet med SF, da de havde nogle af de samme problemer.
Anni Matthiesen (V), 2017-12-22:
Tak for det.
Og tak til SF's ordfører for ordførertalen.
Nogle gange bliver jeg egentlig sådan lidt trist til mode, når SF's ordfører er på talerstolen, for det virker, som om det er svært at gøre SF's ordfører tilfreds.
Altså, næsten uanset hvor mange milliarder ekstra vi afsætter – også til kernevelfærd osv. – så er det aldrig nok.
Det, jeg egentlig sådan helt konkret godt kunne tænke mig at få et svar på, er: Jeg kan forstå på SF's ordfører – som der også bliver sagt i ordførertalen – at man jo ønsker, at dem, der har mindst, skal have mere.
Og det er egentlig noget af det, jeg godt kunne tænke mig at få bekræftet af ordføreren.
For har SF helt generelt den holdning, at dem, der har mindst, skal have mere?
Og det er egentlig bare et spørgsmål om at svare ja eller nej.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-22:
Jeg synes ikke, fru Anni Matthiesen skal være trist.
Nu er det jo snart jul, og jeg kan også godt lide fru Anni Matthiesen.
Vi har stillet en lang række ændringsforslag for at få en anden social profil på det finanslovsforslag, vi står med i dag, herunder bl.a. et opgør med og et farvel til fattigdomsydelserne, en tilbagerulning af skattelettelserne til de rigeste virksomhedsarvinger osv.
Så med de forslag ville det få en markant anden profil.
Så samlet set kan man svare: Ja.
De er simpelt hen for lave.
Og det betyder, at børn vokser op i fattigdom i et stigende antal.
Anni Matthiesen (V), 2017-12-22:
Når vi nu i den borgerlige blok faktisk kæmper for at få skattelettelser også til netop dem, der har mindst, forstår jeg simpelt hen ikke, at SF's ordfører ikke kan anerkende fra talerstolen, at det faktisk er et godt skridt at tage.
Altså, når vi egentlig også ønsker, at dem i bunden får skattelettelser og dermed får lov at beholde flere af deres egne penge, så burde det jo faktisk være noget af det, som også SF syntes var en rigtig god idé.
Og jeg kunne egentlig godt tænke mig at få bekræftet, om man eventuelt bakker op om den del af skatteaftalen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-22:
Ja, men det er bare ikke det, vi står med i dag.
Vi står med skattelettelser, som betyder, at de, der køber de dyreste biler, har fået den største lettelse; faktisk er de allerbilligste biler blevet dyrere.
Vi står med fri telefon, og der kan vi også se en klar fordeling i forhold til indkomster og job.
Vi står med en erhvervspakke, som betyder en lettelse på 200 kr. til 90 pct. af befolkningen og knap 80.000 kr. til de 1.000 rigeste personer.
Det er det, jeg kritiserer.
Hvis det, som fru Anni Matthiesen foreslår, var finansieret på en god måde, jamen så er jeg sikker på, vi godt kunne finde hinanden.
Det kan være, det er noget af det, vi kommer til at diskutere i januar.
Jeg er desværre ikke sikker.
Men faktum er bare, at hvis vi tager pengene fra råderummet, får vi de facto en dårligere velfærdsservice, og det vil da i hvert fald også gå ud over dem, der har mindst.
Pelle Dragsted (EL), 2017-12-22:
Tak skal du have.
Jeg bliver slet ikke i dårligt humør af SF's ordfører.
Jeg synes da, det er en dejlig debat, vi har i dag.
Men jeg har til gengæld tænkt lidt over, hvordan den offentlige debat har kørt her under det forløb, der har været ovre i den anden blok, hvor vi jo har haft et regeringsparti, der – ret historisk, må man sige – har truet med ikke at stemme for finansloven, og hvor der har været trusler og der har været rigtig ramasjang.
Så tror jeg, at vi havde hørt, at man burde træde ud af regeringen, og at man var totalt regeringsuduelig.
Hvordan oplever ordføreren egentlig den debat, der har været?
Er det ikke lidt mærkeligt, at der er den forskel i behandlingen af forskellige regeringspartier i den offentlige debat, som vi har oplevet her?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-22:
Det går jeg faktisk ikke så meget op i.
Altså, jeg har været spændt på og bekymret for, hvordan udfaldet ville blive.
Altså, ville det ende med at blive koblet sammen med historisk store skattelettelser, som ville forringe vores velfærd, og som ville øge uligheden osv.?
Det er det, jeg har været bekymret for.
Jeg synes egentlig ikke, at det er mig, der skal give point for stil, men jeg kan egentlig godt lide, at Liberal Alliance har en meget klar profil.
Det er en politik, jeg på ingen måder er enig i.
Men det er meget rart at have nogle at spille bolden op ad, så at sige, som man kan være utrolig uenig med, men som også har en vis idealisme over sig.
Så det synes jeg er fint.
Jeg har i hvert fald lært, at man skal passe på med at have for mange meninger om, hvordan noget ser ud udefra.
Jeg synes, at pressedækningen af det, der er foregået, har været massiv.
Det er måske naturligt nok; måske kunne man bare godt ønske sig, at der var lidt mere dækning af det politiske indhold end selve processen omkring det.
Det behøver hr. Torsten Schack Pedersen slet ikke at vente på, for vi har i dag stillet et ændringsforslag, som alle er velkomne til at stemme for.
Det, hr. Torsten Schack Pedersen taler om, er den myte, der bliver genfortalt igen og igen, nemlig at der mangler kapital, og ikke, at der er en kapitalophobning ude i det danske erhvervsliv; at 85 pct. af de penge, af den kapital, der cirkulerer i den finansielle sektor, aldrig forlader den finansielle sektor.
Så det er en myte, at der mangler kapital.
Der er nogle, der mangler kapital, men der er en kapitalophobning, og der bliver betalt rekordudbytter, rekordhøje beløb til tilbagekøb af aktier.
Så det der er en myte, og vi har som sagt stillet et ændringsforslag, som hr. Torsten Schack Pedersen er velkommen til at stemme for.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Vi er i hvert fald okay med den aftale, som er blevet indgået.
Og det er vi som sagt især, fordi vi holder fast i de ambitioner, som der er på klimaområdet, og som vi mener stadig væk kan nås med den energipolitik, som bliver ført.
Pelle Dragsted (EL), 2017-12-22:
Det var hurtigt.
Jeg troede, det var min tur efter min kollega fru Stine Brix, men det er rigtig fint.
I det forløb, der har været her, kan man sige, at det har set ud, som om De Konservative måske har været sådan lidt klemt mellem nogle hanelefanter eller sådan noget, eller at de har spillet en eller anden rolle som parterapeut eller noget andet.
Det har i hvert fald været en spændende proces.
Men jeg regner med, at De Konservative stadig væk spiller en eller anden rolle og har indflydelse på en kommende skattereform.
Derfor vil jeg egentlig gerne spørge om det samme, som jeg også har spurgt tidligere ordførere om, nemlig hvor folkepensionisterne står henne.
For når man ser det, der er blevet lækket i den her proces – og jeg ved ikke, hvem der har lækket det – om, hvad der kommer fra regeringen, så er der jo lige præcis 0 kr. til den ene million af danskerne, der er folkepensionister.
De skal ikke have glæde af de lettelser af skatten, som der måske kommer.
Hvorfor ikke?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Det er jo rigtigt nok, at det, som bliver adresseret, i første omgang ikke er, at der skal flere penge til folkepensionisterne.
Vi ser måske lidt forskelligt på formålet med en skattereform.
Vi kigger meget på, hvordan vi kan gøre Danmark rigere, hvordan vi kan gøre det mere attraktivt at arbejde og drive virksomhed i Danmark.
Det er det mål, som vi også har i skatteforhandlingerne.
Det er det, der er sigtet med en skattereform.
Så vil der selvfølgelig være nogle grupper, som ikke lige falder ind i de kategorier, hvor man enten sparer op til pension, eller hvor man er i arbejde eller på overførselsindkomst, så man ikke lige får noget ud af det.
Men vi kan næsten ikke, eller vi kan ikke lave nogen skatteomlægninger i Danmark, hvis man altid går ind i det med tanke på, at alle skal have lige meget.
Så kan man ikke lave noget om.
Og hvem siger, at lige præcis det skattesystem, vi har i dag, er et udtryk for den højeste retfærdighed, og at vi ingenting skal lave om, og at det skal være støbt i beton?
Pelle Dragsted (EL), 2017-12-22:
Nej, at alle skal have lige meget, mistænker jeg alligevel ikke De Konservative for at mene.
Men det, der bare er faktum, er jo, at man systematisk er gået uden om folkepensionisterne i skattereform efter skattereform.
Så siger ordføreren, at Enhedslisten går meget op i, hvem der får, og hvem der ikke får.
Men det tror jeg sådan set også folkepensionisterne gør.
Jeg tror faktisk, det betyder noget for dem, om de får noget eller ikke får.
Og så kan det godt være, at ordføreren kan stå og snakke om arbejdsudbud og alt muligt andet.
Men det, der i virkeligheden sker, er, at der er en stor gruppe af danskerne, som bliver hægtet af den almindelige velstandsudvikling, når alle andre får, og de igen og igen ikke får.
Så er der det der med, at det skal være attraktivt at arbejde.
Jo, jo, men folkepensionisterne har da arbejdet hele deres liv og bidraget til at skabe den velstand, som nu måske kan omsættes i at sætte skatten ned.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Jeg er helt med på, at det betyder noget for folkepensionisterne derude, og det er også derfor, Enhedslisten kan score stemmer på at være imod en skattereform.
Det er formentlig derfor, man er det.
Det er jeg da fuldstændig med på.
Men vi taler forbi hinanden, for Enhedslisten bliver ved med at argumentere ud fra, at når man laver en skatteomlægning, skal det betyde, at alle skal have lige meget.
Det er ikke det, det handler om for os.
Det handler om, at Danmark skal blive rigere, at det bedre skal kunne betale sig at spare op til pension, at det bedre skal kunne betale sig at være i arbejde.
Det betyder bare, at hvis man skal lave en skattereform, som tilgodeser de mål, så vil det ikke være sådan, at alle får lige meget.
Og vi vil ikke holde os tilbage fra at lave skattereformer, som kan gøre Danmark billigere at leve i, bare fordi det betyder, at man kan opstille nogle regnestykker, hvor der er nogle grupper, som får mere end andre.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-12-22:
Tak for det – og for hilsnen fra Kolding.
Jeg vil gerne tilbage til diskussionen om, at Konservative og regeringen har afskaffet afgifterne på de sundhedsskadelige ftalater og pvc.
Regeringen argumenterede i forbindelse med fjernelsen af afgiften med, at afgiften ikke længere har nogen nævneværdig effekt i forhold til adfærd og i forhold til sundhed og miljø.
Det er en besynderlig argumentation, fordi regeringens eget saneringsudvalg har skrevet, at når man fjerner afgiften på pvc og ftalater, vil der formentlig – ikke overraskende – blive brugt flere ftalater og mere pvc.
Jeg vil godt bede ordføreren bekræfte, at hvis der bliver brugt mere pvc og flere ftalater, vil det have en negativ konsekvens for sundhed og miljø.
Jens Joel (S), 2017-12-22:
Så vil jeg rekapitulere, hvad det betyder: De Konservative er okay med, at man halverer tempoet i den grønne omstilling.
De Konservative er okay med, at man vælger den modsatte model af den, erhvervslivet ønsker.
Og så kan jeg måske lægge til: Er De Konservative også okay med, at man indgår en smal aftale på et område, hvor erhvervslivet har brug for brede aftaler?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-12-22:
Hvis ikke ordføreren er på absolut hjemmebane her, kan jeg tilbyde at oplyse sådan i al almindelighed om pvc og ftalater.
Der er lige kommet en stor forskningsrapport fra Odense Universitetshospital i sidste uge, som viser, at drengebørn i 2-årsalderen har et signifikant dårligere ordforråd end deres jævnaldrende, hvis deres mødre under graviditeten har været udsat for ftalater.
Så man kan godt fjerne ftalater fra legetøj, men hvis mødrene har været påvirket af de her skadelige stoffer under graviditeten, har det altså en negativ konsekvens for drengebørn i 2-årsalderen i forhold til deres sprog.
Det er ganske betydelige sundhedsmæssige konsekvenser, som jeg ikke synes man kan bagatellisere ved at tale om, at vi skal sanere i vore skattesystem og gøre tingene enklere.
Det er man simpelt hen nødt til at tage alvorligt – man er simpelt hen nødt til at tage det alvorligt, at det her er meget, meget skadeligt.
Og jeg synes, De Konservative skylder de her børn et svar på, hvorfor man har tilsidesat hensynet til dem, hvorfor man har tilsidesat deres sundhed for at lave en erhvervspakke, hvor man sænker afgifterne på pvc og ftalater, på trods af at man ved, at det er sundhedsskadeligt.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Jo, men jeg sagde jo ikke, at det ikke er et problem, eller at det ikke er sundhedsskadeligt.
Det er vi fuldstændig enige om at det er.
Det er sundhedsskadelige stoffer, som kan have en indvirkning på fostre og børn og alt muligt.
Det er vi helt enige om.
Det var slet ikke det, der var min argumentation.
Spørgsmålet er ligesom, hvor meget de skatter, der har været, påvirker udbredelsen af de her stoffer, i forhold til at der måske bl.a. er et forbrugerkrav om, at de bliver fjernet.
Så det er der, jeg tror man skal se på balancen, i stedet for at argumentere for, at det er sundhedsskadeligt.
For det tror jeg alle er enige om.