runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Olsen (SF), 2024-04-05:
Så ministeren mener, at med den nuværende økonomi bør skolerne godt kunne løse det investeringsbehov, der er i bygningerne, og at der ikke er behov for, at vi fra politisk side tilfører flere midler til institutionerne, til skolerne, for at imødekomme det behov, der er?
Mener ministeren, at det er fint med den økonomiramme, der er nu, og at skolerne godt kan løse det?
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-05:
Det korte svar er: Ja, jeg mener, at man med den økonomi, der er aftalt nu, bør kunne drive fgu med den lovgivning og de krav, vi nu har fastsat i lovgivningen.
Det skal selvfølgelig ikke være nødvendigt med fondsfinansiering, for statens penge skal være nok, men jeg synes, det er rigtig godt, at der oven i det også kommer penge fra fondene.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-05:
Tak for det.
Jeg vil egentlig bare sige tak til ministeren, fordi ministeren har været lydhør over for netop det, at nogle skoler har svært ved at nå at have den frokostordning klar til den 1. august.
Det er jo dejligt, når man har en minister, der er lydhør og også vil stille et ændringsforslag til det, så skolerne er helt klar til det.
Så det var egentlig bare en kvittering for ministerens lydhørhed.
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-05:
Selv tak, og selv tak for at være vågen.
Jeg vil også sige, at jeg jo håber, at alle de skoler, der er klar den 1. august, går i gang.
Det er også derfor, jeg lige siger det her fra talerstolen, og jeg tror også lige, jeg vil række ud til fgu og sige, at det her jo ikke er et politisk ønske om at udskyde det.
Men jeg tror ikke, nogen af os har en interesse i, at der træder et lovkrav i kraft fra august, og så får vi en lidt træls opstart på et virkelig rigtig godt initiativ.
Jeg giver sådan set ordføreren fra Radikale Venstre ret, når hun siger i sin ordførertale, at det er et rigtig godt initiativ, at man skal spise sammen.
Derfor skal vi også komme godt i gang fra første dag og ikke risikere, at det kommer sådan lidt forkølet i gang på nogle skoler.
Så tror jeg bare, det bliver en træls historie i stedet for en rigtig god historie.
Men som sagt håber jeg, at alle de skoler, som har planlagt, at det skulle være i gang fra august, også går i gang fra august.
Anne Hegelund (EL), 2024-04-05:
Nu spurgte Mads Olsen fra SF jo til det her med bygningerne, og jeg sagde før, at Enhedslisten tænker, at selv om det her er et rigtig godt skridt på vejen, ser vi stadig for os, at der er langt til målet.
Så jeg vil bare spørge ministeren: Hvis det nu viser sig, at de her håndtag, der er blevet skruet på i forhold til økonomien, ikke er nok til at sikre et rummeligt undervisningsmiljø og nok støtte til, at man faktisk kan rumme de elever, der er i målgruppen for fgu, eller gode nok lokaler og faciliteter og nok undervisere med den rigtige uddannelse til, at de kan lære det, de skal, på fgu, hvad er planen så?
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-05:
Min plan er først og fremmest, at det her skal implementeres grundigt i bund.
Så jeg er særlig glad for det rejsehold, vi har nedsat, med en fyr, der hedder Per B. Christensen, og en børn og unge-direktør fra Vejle Kommune, som rejser rundt til fgu-institutioner og kommuner i de her måneder og sætter sig ned med dem og siger: Hvor mange er der her, der bliver målgruppevurderet?
Hvor god er overgangen til uddannelse og beskæftigelse?
Hvad mener I fungerer, og hvad mener I ikke fungerer?
Det er det, vi nok bør gøre på flere områder, altså få implementeret vores politiske aftaler helt i bund.
De økonomiske udfordringer omkring fgu har knyttet sig til to ting, dels en nok lidt for lille økonomi, som blev håndteret ved at lave nogle midlertidige tilskud, som vi nu har gjort permanente, hvilket skaber stabilitet, dels for lidt aktivitet.
Det er nok det, der er det vigtigste.
Og der håber jeg, den der ændring af brøken, hvor kommunerne skal betale mindre, vil kunne få noget mere aktivitet ind i fgu.
Det er trods alt det, der er den sunde økonomi og ikke det, at vi sørger for økonomi til bare at holde bygningerne åbne.
Anne Hegelund (EL), 2024-04-05:
Jeg håber virkelig også, at der er mange flere unge, der kommer til at finde vej ind på fgu og synes, at det er det helt rigtige for dem, og at det er det, der kommer til at løse de økonomiske udfordringer.
Jeg ved bare, at nu, hvor vi ligesom har prøvet at skrue på noget, der skulle redde de små skolers økonomi, så er der nogle af de større skoler, der har været lidt bekymrede for, at det ville slå bunden ud af deres.
Og jeg ser også meget frem til at høre fra den her taskforce, hvordan det ser ud derude.
Men jeg har i hvert fald også hørt fra nogle af de større skoler, at de i hvert fald stadig synes, at det er noget stramt.
Hvor længe vil man vente?
Men hvis den her udvikling med flere elever ikke går hurtigt nok, hvor længe vil man så vente – ikke med at lave en helt ny reform eller en helt ny aftale, men måske med at sende nogle flere penge?
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-05:
Det er rigtigt, at da man etablerede fgu, blev der foretaget en virksomhedsoverdragelse fra nogle eksisterende uddannelsesinstitutioner, og nogle steder overtog fgu nogle nedslidte bygninger.
Det var langtfra alle steder, men nogle steder gjorde man.
Det har også været omkostningsfuldt nogle steder at omlægge bygningerne til fgu's aktivitet, som jo ikke bare er almindelig skoleundervisning
Jeg tror, det vigtigste er, at bestyrelserne får mulighed for at arbejde langsigtet med de fysiske rammer omkring deres institutioner, og der har en af de store udfordringer været, at der ikke har været stabilitet omkring fgu-institutionernes økonomi, fordi der har været vedtaget nogle midlertidige tilskud, som nu bliver gjort permanente, og det gør, at bestyrelserne har mulighed for både at lånefinansiere, men også at planlægge med det lange lys slået til.
Jeg kunne så måske lige love her, at jeg til udvalget vil oversende den seneste aktivitetsudvikling på fgu, for den viser nemlig, at kurven er knækket.
Så det vil jeg godt lige prøve at oversende til jer, lige så snart de seneste tal er valideret.
Det er jo en positiv spiral at komme ind i, for når der er flere elever, kommer der en større økonomi, og så giver det skolerne øget mulighed for at etablere aktiviteter og styrke kvaliteten, og på den måde kan det så være et endnu mere attraktivt tilbud til de unge i målgruppen.
Og det vigtigste er jo: To ud af tre starter på en uddannelse eller i arbejde bagefter.
Det er ret flot, når man tænker på den målgruppe, vi arbejder med her.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-05:
Jeg er nysgerrig.
Da ordføreren sad som socialrådgiver og skulle visitere til det her, var det så økonomien, der for ordføreren var afgørende for, om man visiterede til det eller ej?
Anne Hegelund (EL), 2024-04-05:
Man har jo heldigvis lov til at lave det socialfaglige skøn.
Det kommer an på, hvor god tid man har.
Jeg har også været med ude på fgu og talt med undervisere og har desværre en gang imellem fundet frem til, at den økonomi, der var ude på fgu-institutionen, og den støtte, de kunne stille an med, ikke var god nok til, at de tænkte, at de kunne rumme den unge, som man ellers havde tænkt det kunne være et godt bud for, og det synes jeg jo er enormt ærgerligt.
Jeg har også haft nogle, der stoppede på fgu – nogle af dem, hvor jeg har været den, der skulle følge dem godt videre – fordi man simpelt hen ikke kunne støtte nok op om dem, til at de kunne være der, og uden, at der var en anden mulighed for uddannelse, der stod lige for.
Det er noget af det, jeg håber kommer til at blive bedre med den her aftale.
Så er der selvfølgelig forskel fra kommune til kommune og fra skole til skole, og det ved vi jo ikke helt endnu hvor godt eller skidt kommer til at se ud med den her aftale, men vi har da prøvet at skrue på det, så det bliver bedre.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-05:
Når jeg spørger, er det bare, fordi det er dejligt med en, der har praktisk erfaring i det.
Et af argumenterne for at ændre på finansieringen var jo netop, at vurderingen var, at socialrådgivere grundet økonomi ikke visiterede folk dertil.
Nu hører jeg så ordføreren sige, at det i hvert fald ikke var en overvejelse, som ordføreren sad med.
Anne Hegelund (EL), 2024-04-05:
Nej, men jeg vil også sige, at jeg ikke tror, at alle socialrådgivere er lige så skarpe på uddannelseslovgivningen, som de er på al mulig anden lovgivning.
Jeg tænker, at det lige meget hvad kan blive lidt et benspænd.
Så kommer der også nogle kommunale retningslinjer ind fra sidelinjen, og måske er det ikke folk med en socialrådgiveruddannelse, der sidder og gør det her.
Det er jo ikke alle steder, hvor dem, der kommer til at gøre det, er enten socialrådgivere eller lærere og har den faglighed med sig.
Så bare fordi jeg ikke har ladet økonomi spænde ben for nogen af de unge, som jeg har skullet målgruppevurdere, så betyder det jo ikke, at det ikke kommer til at ske nogle steder, altså at det ikke er det, der lige kommer til at blive det sidste afgørende.
Det kan også være, det er en leder, der skal beslutte det, og ikke socialrådgiveren.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-04-05:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti er selvfølgelig også, på linje med andre partier, med i denne glimrende aftale om forberedende grunduddannelse.
Det var jo vigtigt, faktisk for os alle, at vi sikrede institutionerne for forberedende grunduddannelse over hele landet, som af forskellige årsager var kommet i uføre og havde svært ved at overleve.
Det er ikke et tilbud til en restgruppe; det er et reelt tilbud.
Og det tilbud består i enten at forberede til arbejde eller at forberede til uddannelse, og det er til unge, der har brug for lidt hjælp, råd og vejledning af mange forskellige årsager.
Det er vigtigt, at det er begge dele, for nogle af dem har ikke lyst til at gå i skole mere; de vil ud at tage fat.
Andre er ikke klar til at tage fat, men kan blive det, hvis de måske får lidt hjælp og vejledning gennem enten den forberedende grunduddannelse eller senere gennem en ungdomsuddannelse.
Det er vigtigt, at denne grunduddannelse er til stede i hele landet, og at disse unge ikke har alt for langt dertil, for det kan nogle gange være svært for dem bare at komme op .
Det kan jo være svært for sådan nogle konkurrencemennesker som os folketingsmedlemmer at forstå, men det er bare sådan, at der er nogle af de unge mennesker, der har det svært af den ene eller den anden årsag, og derfor er det jo vigtigt, at vi har det her tilbud om forberedende grunduddannelse til disse unge.
Det forudsætter jo, at der er en økonomi, der fungerer, og vi håber, at vi med denne aftale har sikret økonomien til det.
Der har været nogle spørgsmål efterfølgende, som vi måtte følge op på, og som ministeren og ministeriet heldigvis har taget hånd om.
Vi vil selvfølgelig følge udviklingen.
Hvis det sker, må vi tage hånd om det.
Vi har 150 gymnasier rundtomkring i landet.
Det er mange.
Og vi har lige under 90 fgu-institutioner.
Det er også mange, men det betyder altså, at nogle af disse unge har lidt længere vej dertil, end unge mennesker har til gymnasiet.
Så der må ikke blive færre.
Vi skal sikre dem, og det må vi selvfølgelig finde penge til.
Det er en bunden opgave for os alle.
Men tak for forhandlingen og for samarbejdet.
Jeg synes faktisk, at det er blevet en o.k. aftale, som vi godt kan være glade for i Folketinget.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-05:
Jeg sad dernede og blev lidt ked af det, da der var en, der kom til at sige, at der var unge mennesker, der var faldet ud af fællesskabet.
Nej, det er bare et andet fællesskab.
De er ikke ude af fællesskabet, bare fordi de tager en anden vej i livet.
De er stadig væk en del af fællesskabet.
Jeg nåede lige at snuse lidt til fgu i min tid som folkeskolelærer, inden jeg skulle ind i Folketinget, og jeg vil sige, at der selvfølgelig er mange børnesygdomme.
Det er der, når man starter sådan noget nyt.
Det var en sammenlægning af fire forskellige enheder, og der var også nogle dengang, der var lidt modstandere af det.
Jeg kan da huske nogle af produktionsskolerne, som var det.
Men jeg synes faktisk, det har vist sig at være en rigtig, rigtig god ordning.
Mit ønske og mit håb er – og det hører jeg virkelig også bredt her – at der er en forståelse for at give ro til området, i forhold til at man siger: Lad dem nu arbejde.
Der er en tendens til, at når der kommer nye regeringer, skal hver ny regering lige komme med deres nye idéer og alt muligt andet, i hvert fald på folkeskoleområdet, hvor jeg har været.
Jeg tror, at det, fgu har brug for derude nu, er nogle gode rammer, og jeg synes faktisk, man har givet dem det.
Det kan godt være, de skal justeres; det er fair nok.
Men giv dem nu pædagogisk, strukturel og organisatorisk ro til at arbejde med det her.
Så lang tid har de heller ikke eksisteret endnu, og jeg tror bare, vi kommer til at se, at den uddannelse bliver bedre og bedre, hvis vi herindefra kan holde nallerne fra det.
Det skal også være min opfordring til alle kommunalpolitikerne derude, som også kan blande sig i det.
Giv dem nu den her ro til at blive endnu bedre; bedre, end det allerede er.
For det er rigtig, rigtig godt allerede nu.
Mads Olsen (SF), 2024-04-05:
Jeg vil gerne spørge ministeren om noget.
Den analyse fra STUK, der spurgte ind til investeringerne i bygningerne på fgu-uddannelsen, peger på, at der er et behov for at investere op imod 1,1 mia. kr. i bygningerne, og jeg er lidt nysgerrig efter, hvordan ministeren ser vi ligesom skal komme i mål med det behov.
For jo længere vi venter, jo dårligere stand bliver bygningerne i, og jo dyrere bliver det.
Vi ved også, at der kommer færre håndværkere i fremtiden, så det er jo ikke en udgift, der bliver mindre af at vente.
Så har ministeren en plan for, hvordan vi skal komme i mål med det?
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-05:
Tak for det.
Jeg skal simpelt hen lige forstå, om den første del af indlægget fra den socialdemokratiske ordfører skal forstås sådan, at man fuldkommen forkaster resultaterne fra VIVE, altså i evalueringen af rapporten her.
Det lyder, som om man, fordi der har været en coronaperiode i mellemtiden, så faktisk ikke mener, at rapportens konklusioner står til troende og er noget, der kan bruges.
Så nævner ordføreren til sidst, at det er vigtigt at støtte børnene, og det er vi helt enige i i SF.
Det her med at give en fraværsstraf er jo ikke en støtte, det er jo det modsatte, det er jo en straf.
Så hvordan er det, Socialdemokratiet forstår en fraværsstraf som netop støtte?
Sara Emil Baaring (S), 2024-04-05:
Det er en støtte, når børnene ikke bliver støttet i at komme af sted om morgenen.
Når en forælder vælger ikke at melde afbud i 10-12 dage og forklare, hvorfor barnet ikke er i skole, så er det at støtte op at tage børnenes parti i det her, og det gør vi ved at sikre, at der bliver taget et ansvar.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-05:
Hvad så med den første del af spørgsmålet?
Anerkender Socialdemokratiet ikke VIVE's evaluering og de resultater, der ligger her?
Og er ordføreren så uenig i det, ministeren, hr. Mattias Tesfaye, som også er socialdemokrat, udtalte i et samråd sidste år, nemlig at vi risikerer at skabe et pres på familier, som i forvejen er i en meget svær situation?
Evalueringen viser jo netop, at man skubber til nogle familier, der er på kanten af samfundet i forvejen.
Sara Emil Baaring (S), 2024-04-05:
Det, man også skal lægge sig på sinde, er, at inden man har gjort det her, så har der været et meget stort samarbejde med hjemmet.
Der har jo været samtaler på skolen.
Der har været gjort utrolig meget for at prøve at skabe et større skole-hjem-samarbejde.
Så det her er jo den yderste konsekvens, og der synes jeg faktisk, at man tager børnenes parti.
Lotte Rod (RV), 2024-04-05:
Det er lidt det samme for mig.
Hvordan kan det være socialdemokratisk politik, at til de børn, der har det allersværest i skolen, er svaret fra Socialdemokratiet, at man gør familien fattigere?
Sara Emil Baaring (S), 2024-04-05:
Men det er jo også en falliterklæring, at vi ikke støtter børnene i, at deres forældre åbenbart skal have det skub, der skal til, for at børnene kan komme af sted.
Vi snakker om 10-12 dage, hvor man ikke har meddelt skolen, hvorfor barnet er syg.
Det er jo ikke, fordi barnet har lungebetændelse eller noget.
Det er simpelt hen det, at barnet ikke dukker op, uden at der en forklaring.
Der synes jeg faktisk, at det er på sin plads, at vi tager børnenes parti i det her.
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-05:
Det er jo et lovforslag, der skal sikre, at alle processer omkring den digitale elevstøtte vil være på plads, når Uddannelses- og Forskningsministeriet ikke længere varetager it-opgaver omkring den her elevstøtte.
Børne- og Undervisningsministeriet har planlagt en god tid til at udvikle og implementere en ny elevstøtteløsning, og inden der trykkes på knappen, skal vi nemlig have et pålideligt it-system, hvor elevstøtten til nedsættelse af elevbetalingen på efterskoler er til rådighed for forældrene til rette tid.
Forældre til elever på efterskoler og de enkelte efterskoler får adgang til elevstøtteløsningen for kurser fra og med skoleåret 2026/27.
Lovforslaget vil også sikre, at en forstander ikke kan varetage den daglige ledelse af mere end en efterskole eller en fri fagskole.
Der er dog mulighed for at dispensere fra det krav i ganske særlige situationer, f.eks. hvis der er behov for at afværge lukningen af en skole med specielt stor betydning i lokalsamfundet.
I lovforslaget er der også anført andre hensyn til skoler i lokalsamfundet.
Hvis der opstår behov for, at skoletilbuddet skal overtages af en anden hovedskole, indebærer lovforslaget, at den gældende ansøgningsfrist for et nyt skoletilbud – den 15. august året forud for skoleårets start – ikke vil gælde.
Endelig foreslås det, at der kan ydes befordringstilskud til nedsættelse af befordringsudgifter for elever i frie grundskoler, herunder elever i de tyske mindretals skoler.
Det reguleres i dag med en anmærkningstekst på de årlige finanslove.
Forslaget vil bidrage til en mere enkel regulering af befordringstilskuddet, og det indebærer ikke indholdsmæssige ændringer.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-04-05:
Jeg skal gøre det meget kort.
Jeg er meget enig i det meste af det, der er blevet sagt.
Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig også lovforslaget.
Anni Matthiesen (V), 2024-04-05:
Tak for det, formand.
En del af det lovforslag, vi behandler her i dag, kan man sige er af lettere teknisk karakter.
I hvert fald er det på den måde, at vi nu gør klart, at it-opgaven for elevstøtten på efterskoler kommer til at skifte hænder fra Uddannelses- og Forskningsministeriet til Børne- og Undervisningsministeriet.
For det andet vil vi åbne op for muligheden for, at der kan ydes befordringstilskud, så transporten bliver billigere for elever i frie grundskoler, herunder også de tyske mindretalsskoler.
Det giver jo sig selv, især når man er valgt i det sydjyske, at så holder jeg også rigtig meget af den sidste del.
Med lovforslaget indføres det også, at en forstander på en efterskole eller en fri fagskole ikke kan varetage den daglige ledelse af mere end én skole.
Både efterskoler og frie fagskoler er steder, hvor man kan sige at nærvær og fællesskab spiller en utrolig afgørende rolle, og derfor er det også meget vigtigt, at forstanderen er tæt på.
Jeg er dog også glad for, at ministeren har kunnet betrygge mig i, at reglen kan fraviges ud fra lokale hensyn, så vi ikke har en situation, hvor skoler med en stor lokal betydning må risikere at lukke.
For det tredje handler det her forslag også om skoletilbud på småøerne, som Venstre også rigtig gerne vil holde hånden under.
Disse kan etableres som afdelinger af en fri grundskole eller en privatskole, altså en hovedskole.
Med udgangspunkt i en helt konkret sag fra Fejø Skole får vi nu rettet op på de ting, så det bliver lettere at håndtere, hvis man pludselig står i en situation, hvor man som lokal afdelingsskole risikerer, at hovedskolen lukker.
Alt i alt synes jeg det her er et fint lovforslag, som retter op på forskellige problemstillinger.
Jeg kan måske så også godt offentliggøre her i dag, at det her jo også får mig til at tænke på, om vi måske sådan mere generelt bør gå ind og kigge på hele godkendelsesprocessen i forhold til nye skoler, altså om den måske snart kunne trænge til et eller andet eftersyn.
For jeg tror faktisk godt, der kunne være nogle steder, hvor vi måske kunne gøre lidt mere for at få smidiggjort tingene.
Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-05:
Tak for ordet, formand.
Jeg vil næsten også ordret tilslutte mig de to foregående talere.
Det er fornuftigt, at Børne- og Undervisningsministeriet kan hjemtage it-opgaven og administrationen i forbindelse med elevstøtte til elever på efterskoler.
Jeg har også bemærket, at Efterskoleforeningen i deres høringssvar noterer, at det er fornuftigt, hvis efterskolerne ikke længere skal modtage forældrenes indkomstoplysninger.
Det mener jeg bør tilstræbes og også kan tilstræbes i lovforslaget her.
Så mener vi i SF, at det er fornuftigt, at man skal have en daglig leder, en forstander, der er til stede på den enkelte skole.
Det er vigtigt med ledelseskraften til at løse opgaverne, og det er vigtigt, at man er synlig og nærværende, ikke mindst på kostskolerne.
Det synes vi er en relevant præcisering i lovforslaget.
Vi ser en række velfærdsområder, hvor vi har større koncerndannelser, og det mener vi heller ikke skal opstå på det her område, og det er fornuftigt at sige, at der skal være en nærværende leder lokalt.
Med de bemærkninger tilslutter vi os i SF lovforslaget.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-04-05:
Tak for det.
I Liberal Alliance synes vi, det er en god idé, at it-opgaverne for efterskolerne rykkes fra Uddannelses- og Forskningsministeriet til Børne- og Undervisningsministeriet, at der er en ændring i befordringstilbuddet, og at efterskolerne automatisk ikke længere får indkomstoplysninger fra familierne.
Vi er knap så begejstrede for at tage frihedsrettigheder fra efterskoler og de frie fagskoler.
Jeg har helt ærligt aldrig hørt, at det skulle være et problem i efterskolesektoren og den frie fagskolesektor, at der er mangel på nærværende forstandere.
Så jeg forstår ikke helt den mistillid, der lidt ligger i lovforslaget.
Derfor ønsker Liberal Alliance lovforslaget opdelt.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-05:
Tak for det.
Da en af vores medarbejdere skrev til mig, om jeg havde fået kigget på lovforslaget, skrev jeg, at nej, det havde jeg ikke endnu, og hvad det handlede om.
Det handlede om, at ministeren skulle have en hjemmel, lød svaret, og så tænkte jeg, at man jo altid skal være påpasselig, når ministeren skal have ekstra bemyndigelse til et eller andet.
Endvidere foreslås der en justering af tilskudsbetingelser, således at en forstander ikke samtidig kan varetage den daglige ledelse af mere end én efterskole eller én fri fagskole, og fastsættelse af hjemmel til, at der kan ydes befordringstilskud til frie grundskoler.
Det er også nævnt i forslaget, at det vil være muligt at fravige kravet om, at en forstander ikke må varetage den daglige ledelse af mere end én skole, i tilfælde af, netop som min kollega var inde på, at man f.eks. kan afværge lukning af en skole med specielt stor betydning for et lokalsamfund.
Så i udgangspunktet er vi i Danmarksdemokraterne positive over for det her.
Jeg kan se ud fra høringssvarene, at de også er meget positive.
Dog læste jeg lige, at Efterskoleforeningen i deres høringssvar bemærker – og jeg citerer herfra: Med lovforslaget modtager efterskolerne ikke længere forældrenes indkomstoplysninger, hvilket foreningen ser som en klar forbedring for familierne.
Foreningen ser dog en ulempe herved, da efterskolerne i forbindelse med administration af den individuelle supplerende elevstøtte for ca. 3.000 familier årligt har brug for dokumentation for familiernes indkomst.
Citat slut.
Så vil jeg bare lige høre, om ministeren havde tænkt sig at efterleve det.
For jeg kan ikke helt ud fra ministerens besvarelse se, om ministeren har tænkt sig at efterleve det.
Men i udgangspunktet er vi i Danmarksdemokraterne positive over for lovforslaget.
Tak for ordet.