Kenneth Mikkelsen (V), 2021-11-25:
Tak for det, formand, og tak for at få hele titlen med på partiet.
I Venstre deler vi naturligvis ønsket om bedre folkesundhed for danskerne, og jeg har set frem til behandlingen af det her lovforslag, fordi jeg kan læse, at det højeste formål ifølge lovforslagets bemærkninger netop er at styrke folkesundheden i Danmark.
Lovforslaget indeholder forslag om ændring af forskellige afgifter på tobaks-og nikotinområdet for at tilskynde danskerne til at træffe sundere valg.
Der er forslag om, at cigaretpakkerne skal indeholde præcis 20 cigaretter, hverken færre eller flere, og der er forslag om at indføre afgift på nikotinprodukter, som i de her år i stigende grad erstatter de traditionelle tobaksprodukter, og som jeg måske også her bør nævne har vundet stor udbredelse hos især de unge.
Det afføder så det helt naturlige spørgsmål: Skal de nye produkter pålægges afgifter?
Og hvis det er tilfældet, hvor store skal de være, og hvilke principper skal vi anvende?
Så er der også hele spørgsmålet om hvorfor.
Interesserer man sig i virkeligheden for borgernes sundhed, eller er hensynet til statskassen egentlig det vigtigste her?
Det var også lidt min pointe, da vi behandlede forslaget om afgifter på nikotinholdige væsker til e-cigaretter før sommerferien.
Dengang forudså jeg i min ordførertale, at det næste, vi nok kom til at drøfte i salen her, var nikotinposer, og her står vi så.
I Venstre bliver vi altid bekymrede, når vi bliver præsenteret for en ny afgift.
Indførelsen af afgifter på nikotinprodukter i det aktuelle forslag vil angiveligt indbringe et varigt umiddelbart provenu på ca. 165 mio. kr. og et provenu efter tilbageløb og adfærd på ca. 135 mio. kr.
Nikotin er afhængighedsskabende, og det er ikke noget, vi forbinder med folkesundhed.
Men jeg tror også, det er afgørende, at vi sondrer mellem forskellige produkter med nikotin, eksempelvis traditionelle tobaksprodukter på den ene side og røgfri og tobaksfri nikotinprodukter som dem, vi taler om i dag, på den anden side.
Det er dokumenteret, at traditionel tobaksrygning er sundhedsskadeligt med typiske følgevirkninger som lungekræft og hjerte-kar-sygdomme.
Det er kritiske sygdomme, der unægtelig rimer rigtig dårligt på folkesundhed.
Som jeg har forstået det, er den helt store synder forbrændingsprocessen.
Altså, når man sætter ild til et stykke tobak, opstår der benzen og kulilte, der medfører lungekræft, kol og hjerte-kar-sygdomme.
Problemet isolerer sig altså ikke til nikotin, som man kunne foranlediges til at tro med lovforslaget her.
Nikotin er formentlig i sig selv ikke kræftfremkaldende.
Mens vi har dokumentation for de sundhedsskadelige effekter fra tobaksrygning, er evidensen mangelfuld, når det kommer til de røgfri nikotinprodukter.
Meget tyder dog på, at nikotinprodukterne er markant mindre skadelige end cigaretter.
Så når Skatteministeriet skriver, at flere vil skifte til traditionelle tobaksprodukter som følge af lovforslaget, er det vel ikke positivt for folkesundheden.
Vi er ellers inde i en periode, hvor antallet af rygere falder år for år, og så er det faktisk betænkeligt at læse, at regeringen, endda med åbne øjne, fremsætter et lovforslag, som formentlig gør, at der bliver røget flere cigaretter i Danmark.
Skatteministeriet estimerer også en stigende grænsehandel.
I lovforslaget lægger man op til et andet afgiftsniveau end i Norge og Sverige, og i Norge og Sverige pålægger man afgift efter vægt, mens man her i lovforslaget lægger op til at lade nikotinindholdet bestemme afgiften.
Hvad er den fornuftige forklaring på det?
Der er også udfordringer med fristen for stempelmærkeordningen.
Branchen vurderer, at det ikke er realistisk at have produktionsapparatet kørt i stilling inden juli 2022, og det bliver også i lovforslaget her anslået, at det har en omkostning for industrien på ca. 4 mio. kr. Det siger industrien selv er skudt helt ved siden af.
Også det er vi selvfølgelig interesserede i at høre ministerens svar på.
EU barsler med en revision af tobaksbeskatningsdirektivet, og Kommissionen har foreslået, at det her nye direktiv skal tage højde for nye generationer af moderne produkter, altså dem, vi taler om i dag.
Og med tanke på det, hvad er så grunden til, at regeringen kommer med det her lovforslag netop nu?
Hvis der kommer en harmonisering fra EU, kan vi komme i en situation, hvor vi skal indrette os efter en ny afgiftsmodel kort tid efter vedtagelsen af den, vi taler om i dag.
I Venstre er vi enige i lovforslagets intention om en styrket folkesundhed, men vi er langtfra overbevist om, at det rent faktisk også er den effekt, lovforslaget vil få.
Der er med andre ord en række knaster, som gør, at Venstre ikke kan støtte forslaget, som det ligger her.
Tak for ordet.