runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-05-28:
Tak for ordet.
Emnet for den her debat er identitetspolitik og aktivisme i forskningsmiljøer på de danske universiteter.
Jeg mener, at det er en vigtig debat, men samtidig en svær debat, der, som vi alle ved, har kørt i medierne i den seneste tid – særlig på bestemte forskningsfelter som bl.a. køns- og migrationsforskning.
Jeg vil gerne som minister for forskning starte med at understrege, at forskere skal kunne forske frit og formidle deres forskning til offentligheden.
Og jeg mener simpelt hen ikke, at vi fra politisk hold skal gøre os til dommere over enkelte forskningsfelter, videnskabelige metoder eller personer.
Det betyder ikke, at vi ikke politisk må have en generel diskussion om de tendenser, der bliver peget på, både i udlandet og herhjemme.
Og det er jo på alle måder min opgave og mit ansvar at sikre, at ledelserne på de enkelte universiteter står vagt om lige præcis den frie forskning og gør alt, hvad de kan, for, at kravene til god videnskabelig praksis bliver overholdt.
Som ansvarlig minister hæfter jeg mig ved beskrivelserne af forskningsfelter, hvor der tilsyneladende er en fagligt snæver tilgang til forskningen eller til, hvad der kan forskes i.
Det bekymrer mig, for det skal ikke være sådan, at der er emner eller forskningsfelter, som man ikke kan tage op på grund af enten kollegialt pres eller selvcensur, eller at der på nogle forskningsfelter er så snæver en teoretisk tilgang til forskningen, at det faktisk begrænser forskningens resultater og anvendelighed.
Videnskabelige teorier skal kunne udfordres af kritiske spørgsmål og alternative tilgange, for ellers mister forskningen sin værdi.
Det er en diskussion, vi bliver nødt til at tage alvorligt, fordi det for mig at se handler om forskningsfrihed.
Jeg ser heller ikke grundlag for at tale om en generel politisk venstredrejning i dansk forskning, som nogle stemmer i debatten vil tegne et billede af.
Men jeg synes, det er vigtigt at være opmærksom på, om der er tendenser, der begrænser pluralismen i dansk forskning.
Det følger af universitetsloven, at universiteterne skal værne om universitetets og den enkeltes forskningsfrihed og om videnskabsetikken.
Det er vigtigt fra politisk side at holde armslængde til de konkrete forskningsaktiviteter.
Det er fagfællebedømmelser, hvor forskerne bedømmer kvaliteten af andre forskeres resultater.
Så når jeg taler om pluralisme, handler det selvfølgelig også om, at selv om den videnskabelige metode er i orden, så kan der faktisk internt i miljøerne være et pres for, at der simpelt hen er nogle konklusioner, der er mere comme il faut end andre, og som så fører til en begrænsning i sig selv.
Det er en diskussion værd, og det er noget, jeg mener vi på politisk hold løbende skal have en generel debat om og på ledelsesniveau ude på universiteterne skal have et konsekvent og løbende fokus på.
Magnus Heunicke (S), 2021-05-28:
Det er jo det, der er formålet, og det er derfor, vi indkalder til forhandlinger og sætter penge af.
Det er jo for at få en styrkelse, og vel at mærke en styrkelse, hvor man ikke gentager tidligere tiders fejltagelser, hvor man med den ene hånd laver en styrkelse og med den anden hånd trækker tæppet væk under den og ikke leverer penge nok til, at demografien bliver betalt.
Det er ikke den slags styrkelser, vi taler om, men vi taler om reelle styrkelser af vores sundhedsområde og helt konkret af vores fødselsområde, og ja, selvfølgelig fra 2022.
Med hensyn til hele normeringsspørgsmålet, og det var noget af det, jeg prøvede at adressere i min tale, altså hvor mange jordemødre der er, må man jo bare sige, at det, når de løber så stærkt, så er, fordi de har for mange opgaver til for få mennesker, og mange steder kan det lade sig gøre.
De steder, hvor de så i øjeblikket gisper efter vejret, er jo de steder, hvor de har mange, mange dage om året med spidsbelastning – det er nærmest blevet normen, at der er spidsbelastning – og de løber så for hurtigt, og det ender så med, at de er jordemødre i for kort tid, og at de finder job andre steder, og så mangler vi dem i vores sundhedsvæsen.
Så der er ingen tvivl om, at vi også kommer til at se på personalesammensætningen og bemandingen af jordemødre.
Mai Mercado (KF), 2021-05-28:
Det er en god begyndelse og dejligt med et klart svar.
Det havde jo været skønt, hvis det havde været lige så klart i sidste omgang.
Men så tager vi den nu, og der vil jeg egentlig bare stille et spørgsmål.
Nu kan man jo ikke vide, hvordan det ender, fordi der er flere, der skal forhandle, men vil ministeren i det, som ministeren lægger frem, også prioritere, at der kommer flere jordemødre?
Altså, anerkender ministeren, at der er kommet flere komplekse opgaver til, at der er flere komplicerede forløb, og at der simpelt hen er brug for flere jordemødre?
Tak, og tak for talen.
Jeg syntes, det var nogle rigtig gode ord, der kom på, men jeg står alligevel sådan med følelsen af, at det hele tiden bliver skudt lidt til hjørne.
Altså, der bliver ikke rigtig bidt til bolle, og nu spurgte jeg jo i forbindelse med det sidste beslutningsforslag ind til, om man ville sikre en finansiering, og det ville ministeren så ikke svare direkte på.
Men lad mig så prøve at spørge på en anden måde.
For hvis det virkelig er således, at handlingen skal følge ordene, vil ministeren så også tilkendegive, at der allerede fra 2022 vil ske en styrkelse af fødeområdet, enten fra finansloven eller fra en sundhedsaftale, eller hvad man nu måtte finde ud af?
Magnus Heunicke (S), 2021-05-28:
Jeg vil gøre alt, hvad jeg overhovedet kan, for det, for vi står og mangler jordemødre.
Så det er ekstremt kortsigtet at have de nedskæringer og have de arbejdsforhold og have alt for mange gange, hvor det bliver for presset og for hårdt.
Derfor kan jeg jo gøre det at være med til at sikre, at der er et ordentligt arbejdsmiljø, og at der er nogle styrkelser på de områder, hvor de selv har peget på det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-28:
Nej, problemet ligger hos partier som Enhedslisten, som vil tage lønforhandlingerne herinde i Folketingssalen og mener, at fordi der er nogle faggrupper, som siger, de gerne vil have mere i løn, så skal vi diktere herindefra, at de skal have mere i løn.
Det ser jeg et stort problem ved.
Der mener jeg altså at det skal være den danske model.
Så kan man godt have en holdning til, hvad lønnen skal være.
Og jeg mener faktisk at kunne mindes, at jeg for et par måneder siden faktisk stod og sagde: Jeg undrer mig også over, at jordemødrenes løn ligger, som den gør.
Jeg synes måske, det ville være rimeligt, at de havde en højere løn.
Forskellen er, om jeg mener, at jeg skal diktere det herindefra, eller at jeg ikke skal det.
Pernille Skipper (EL), 2021-05-28:
Så problemet ligger hos de jordemoderstuderende og de færdiguddannede jordemødre.
For hvor kort tid siden skal man have taget uddannelsen, for at det ikke er fair, at man forlader faget på grund af lønforholdene?
Stinus Lindgreen (RV), 2021-05-28:
Tak for det, og tak til fru Mai Mercado for at have fremsat beslutningsforslaget om at sikre flere jordemødre på landets fødeafdelinger.
Det ligger jo ganske rigtigt, som også hr. Morten Messerschmidt var inde på, i en oplagt forlængelse af den debat, vi netop har haft, så jeg vil også gøre det relativt kort.
Det er vist ikke en hemmelighed, at der mangler personale på vores fødegange.
Personalet er presset, og det går ud over både de fødende, deres familier og de ansattes trivsel.
De opgaver, som vores jordemødre skal varetage i dag, er både blevet mere komplekse og flere i antal, og det er en del af forklaringen på, at der er alt for travlt på landets fødegange.
Det skal vi tage endog meget alvorligt, og det skal vi løse.
Derfor er det nødvendigt med flere jordemødre.
Det tror jeg vi alle er enige om.
Lige nu er der som bekendt andre udfordringer på lige den front, men det ændrer jo ikke på behovet.
Vi skal derfor ikke bare sikre flere jordemødre – selv om jeg er helt enig i den del også – men vi skal også sørge for, at det er en attraktiv arbejdsplads, så vi både kan tiltrække og fastholde jordemødre.
Der er mange problemer, der skal løses, og derfor vil jeg se frem til udvalgsbehandlingen og igen takke De Konservatives ordfører for forslaget, som oplagt er en del af løsningen.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-28:
Arh, der skal man vist have en noget selektiv hørelse for at høre, at det var det, jeg sagde.
Jeg kommer fra et borgerligt parti.
Jeg vil ikke presse folk ind i en bestemt uddannelse eller et bestemt arbejde.
Det skal selvfølgelig stå folk frit for.
Det, jeg henviste til, og det, jeg henførte til, er, at det er fuldstændig fair at ville tage en kamp for sin løn og gerne ville forbedre den.
Men da man valgte at gå ind på en uddannelse og gå den vej, vidste man jo godt, da man indtrådte på den uddannelse for 3-4 år siden, hvad det var for et lønniveau, man kom ud til.
Og hvis man syntes, det var et problem, og man overhovedet ikke ville arbejde under det, så siger jeg, at det også blot er fair at sige, at man måske så også skulle jeg have tænkt på det, da man gik ind på uddannelsen.
Derfor siger jeg, at det er fuldstændig fair, som jeg også sagde i min tale, at ville kæmpe for bedre løn og bedre arbejdsforhold.
Det har jeg fuld respekt for.
Pernille Skipper (EL), 2021-05-28:
Jeg ville høre ministeren, hvad ministeren vil gøre for at tiltrække nye jordemødre til ansættelser i det offentlige.
For vi har allerede en mangel i dag.
Jeg er enig med ministeren i, at vi skal sætte penge af til at ansætte flere.
Hvad vil ministeren gøre for at tiltrække flere jordemødre til ansættelse i det offentlige?
Men hvad er alt, hvad ministeren overhovedet kan?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-05-28:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne for at fremsætte forslaget om at ansætte flere jordemødre og også uddanne flere jordemødre, tror jeg forslaget også handler om.
Vi er i SF glade for, at det nu står klart for partier på hele det politiske spektrum, at udfordringerne på fødselsområdet er reelle og kræver handling.
Vi er ganske vist ikke enige om alt, men ikke desto mindre er det rigtig godt, at vi nu kan finde sammen om at styrke fødselsområdet.
Flere jordemødre er uundgåeligt en del af løsningen i forhold til at sikre bedre arbejdsforhold på fødeafdelingerne på de offentlige sygehuse og bedre forhold for de fødende.
I alt for lang tid har vi hørt beretninger fra personalet om kummerlige arbejdsforhold og så høj travlhed, at det f.eks. ikke har været muligt at nå på toilettet eller få noget at spise undervejs på en vagt.
Det er ikke værdigt for nogen af de involverede.
De dårlige arbejdsforhold og manglen på jordemødre påvirker jo i høj grad også de fødendes oplevelser på fødeafdelingerne og i negativ retning.
For mange føler sig ikke tilset, både før, under og efter fødslen, og for mange fødende bliver udsat for urimelige oplevelser som at blive fragtet adskillige kilometer til et nyt sygehus, mens fødslen er i gang.
Det er alt sammen eksempler, som viser, at der skal handles på fødeområdet, men lad mig også gøre det klart, at beslutningsforslaget langtfra er nok og langtfra er det eneste, der skal til for at rette op på problemerne.
Jeg tror eksempelvis også, at der her, i forhold til lige præcis det her forslag, er brug for en noget grundigere analyse af dimensioneringsbehovet, for jeg noterer mig i det mindste noget forskellige opfattelser af behovet.
Det er galt, hvis vi uddanner for få – det er rigtig galt, hvis vi uddanner for få jordemødre – men det er altså også galt, hvis vi kommer til at uddanne flere, end der rent faktisk er arbejde til.
Men jeg vil blot sige her, at vi i den grad ser frem til løfter fra regeringen, afgivet både under det tidligere forslag, men også under det her forslag, om, at der skal indkaldes til forhandlinger på området, og vi vil i SF kæmpe for at sikre en helhedsorienteret løsning.
Der er rigtig stærkt brug for, at både personale og fødende bliver tilgodeset i en ny aftale på fødselsområdet.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-28:
Tak, formand.
Også her har jeg det privilegium at repræsentere Dansk Folkepartis sundhedsordfører, fru Liselott Blixt.
Debatten her knytter sig jo unægtelig til den foregående, og derfor skal jeg gøre det kort og takke De Konservative, der har stillet forslaget her, som nok er foranlediget af mange af de historier, der netop også har gjort, at der blev stillet et borgerforslag.
Vi har brug for jordemødre – det er sikkert – og derfor er vi også helt åbne i forhold til både det uddannelsesmæssige og det arbejdsmæssige, altså hvordan vi kan forbedre det.
Vi er helt enige i intentionen i forslaget her, men vi vil gerne sikre, at blot fordi en region ikke prioriterer fødselsområdet, som man ikke har gjort i Region Hovedstaden eksempelvis, så skal de ikke belønnes for det.
Så hvis vi skal være med til at sikre midler til at få flere jordemødre til fødeafdelingerne, skal det være ligeligt fordelt over de fem regioner, og så kan man i samme omgang implementere det borgerforslag, som vi jo lige har drøftet.
Med de ord går vi meget positivt ind i udvalgsbehandlingen.
Magnus Heunicke (S), 2021-05-28:
Ja, det er vi villige til.
Jeg er så bare nødt til at supplere med, at vi fra regeringens side i hvert fald ikke kommer til at gå med til en politik, hvor vi siger, at vi skal fodre hunden med dens egen hale, og at de bare må arbejde lidt smartere.
Vi arbejder f.eks. konkret med en nedbringelse af antallet af private konsulenter.
Så de forhandlinger har vi jo lavet med regionerne, og det var, syntes jeg, nogle gode forhandlinger og et godt resultat.
Men ud over at der, kan man sige, skal arbejdes klogere og med mindre papirnusseri,
skal der altså også være et helt konkret løft fra statens side til det her område.
Camilla Fabricius (S), 2021-05-28:
Tusind tak til forslagsstillerne for endnu en gang at sætte fødsler på tegnebrættet i debatten i Folketingets drøftelser.
Det her område er, ligesom det emne, som vi også behandlede lige for lidt siden, noget, som ligger Socialdemokratiet utrolig meget på sinde.
I forslaget bliver man fra Det Konservative Folkepartis side ekstremt konkret i forhold til at adressere den ressourcemangel og den travlhed, der er på landets fødeafdelinger, og det tænker jeg også handler om, at man gør opmærksom på, hvor mange jordemødre der i virkeligheden er brug for.
Noget af det, som jeg gerne vil fremhæve i dag, handler også om det, som ministeren har påpeget, nemlig at kompleksiteten i forhold til en del af de fødsler, der foregår ude på fødselsafdelingerne, er steget, og at kompleksiteten i selve fødslerne også er steget.
Det, som der også har været nogle ordførere her i dag der har stillet spørgsmål til, er, hvorfor det er, at der er brug for flere jordemødre, når antallet af fødsler i virkeligheden er dalet, og så kan man spørge, om det handler om, at der er brug for en særlig indsats i forhold til nogle af de komplekse fødsler.
Men det kan jo også handle om, at vi faktisk tænker, at der er nogle opgaver, som er væsentlige at få løst, og det giver jo så en situation, hvor vi fremadrettet er nødt til at få prioriteret indsatser på fødselsområdet.
Det glæder jeg mig til at følge, og jeg glæder mig også til at få drøftet forslaget i udvalget, og jeg håber på, at vi sådan på jævnt jysk kan samles om et fælles fodslag.
For vi er simpelt hen nødt til at få skabt et fælles fundament i forhold til fødselsområdet.
Så tusind tak til forslagsstillerne.
Magnus Heunicke (S), 2021-05-28:
Jo, det kan man jo godt, og det er helt klart relevant.
Altså, der er noget af det, som er tankevækkende, når man dykker ned i det her spørgsmål.
Man må bare sige, at der nok har været nogle regneark i nogle kontorer, som har vist, at det ville være alle tiders gode ting at centralisere i gigantiske fødegange på kæmpe fødefabrikker, og at det så har vist sig, at det er mere svært end som så at have en ordentlig ledelse tæt på jordemødrene og at have en tryghed og at have et godt arbejdsmiljø de steder.
Så man er nu begyndt at gå den anden vej og sige, at det nok egentlig er klogere at have det på lidt flere adresser, så man har en høj faglighed, men også mulighed for at være leder for jordemødre, og man faktisk også ved, hvad det handler om i hverdagen ude på fødegangen.
Så det tyder nok på, at det er klogt, at den ledelse, der skal være der, ikke skal være en, hvor det foregår på den måde, at man kun mødes med andre kontorfolk, men en ledelse, der er tæt på klinikken.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-28:
Jeg er enig i, at vi skal kigge på at forbedre, men måske skulle vi også kigge lidt på, hvordan pengene så bliver brugt inden for sundhedsvæsenet.
Danmark har, hvis man tager tallet for 2018, den højeste andel af bnp, som bliver brugt på sundhedsudgifter, altså 8,3 pct., og vi ligger højest i EU.
Så vi bruger rigtig mange penge på sundhedssystemet.
Jeg er glad for, at ministeren siger, at man også gerne vil kigge på de ting.
For det handler jo om hele billedet.
Ofte bliver der fremstillet det her billede af, at vi ikke bruger penge på vores sundhedsvæsen i Danmark, og når vi er dem, der bruger allermest i EU, og vi har haft en kraftig stigning, så er det jo også vigtigt, at vi kigger på, hvordan vi bruger pengene, og at vi ikke bare altid siger, at vi skal bruge flere penge, men at vi kigger på den store luns, som vi allerede bruger.
Så jeg er glad for, at man også er villig til at kigge på den del.
Magnus Heunicke (S), 2021-05-28:
Det er jo nærmest et filosofisk spørgsmål, der kommer dér, men nu prøver jeg at svare konkret.
Kan vi løfte med fødselsforberedelse?
Kan vi løfte med jordemoderkonsultation?
Kan vi løfte med normering?
Kan vi lave et løft i forhold til at blive på sygehuset, på fødegangen, på patienthotellet efter fødslen?
Skal vi sikre en bedre overgang?
Alt det vil jo være med til at sikre en bedre koordination og et bedre arbejdsmiljø.
Mette Thiesen (NB), 2021-06-01:
Tusind tak.
Jeg synes også, at BPA-ordningen er en rigtig god mulighed for en fleksibilitet i den hjælp for de borgere, som får tilkendt den her hjælp og støtte.
Men jeg synes samtidig, at vi skal kigge på, hvordan det her bliver udmøntet ude i kommunerne, bl.a. noget af det, som er en del af den her forespørgsel, altså det her med eksempelvis den problematik, at man siger, at de ikke må følge med borgeren på hospitalet eksempelvis under indlæggelse – at de er faldet lidt ned mellem to stole.
For KL siger, at det er Christiansborg, og Christiansborg siger, at det kan man godt ude i kommunerne.
Så er ministeren ikke enig i, at på nuværende tidspunkt er der ud over de udfordringer med, at der er færre, der får BPA-ordningen tilkendt, også en udfordring i, at der er en masse løse ender, som vi skal have styr på?
Astrid Krag (S), 2021-06-01:
Nej, med det gældende sektoransvarlighedsprincip er der jo ikke løse ender i lovgivningen.
Så er det klart, at nu har vi et samråd om den mere konkrete diskussion i forhold til hjælpere, og hvordan kommunerne altid skal lave en konkret og individuel vurdering, også når det kommer til spørgsmålet om en borger, der bliver indlagt.
Der har vi et samråd senere på ugen.
Men lovgivningen er sådan set klar, og hvis man vil ændre det sektoransvarlighedsprincip helt grundlæggende, har KL jo ret i, at så skal vi lave ny lovgivning, og så skal vi også have en anden finansiering af området.
Det kan man godt mene, men det er jo så et helt andet snit, vi skal have både i vores lovgivning og i vores økonomi, end vi har i dag.
Karina Adsbøl (DF), 2021-06-01:
Nu har jeg også mødt Marie, en gæv og fantastisk kvinde, som også er sjov, men det, der bekymrer mig, er jo, at man så siger, at nu laver vi det her interne arbejde.
Jeg kommer til at tænke på maleren, som har lavet frisen herude, for i den mellemliggende periode, fru Camilla Fabricius, kunne man jo godt sige: Prøv at høre her, nu bliver det her undersøgt, nu må I, kære kommuner, stoppe med at anvende de her rådighedstimer.
Og man kunne også over for Ankestyrelsen lige præcisere, om det er helt rimeligt i forhold til den vurdering, de lægger til grund.
Så hvad sker der i den mellemliggende periode?
Astrid Krag (S), 2021-06-01:
Tak for det.
Nu skal man jo typisk ikke sammenligne på den måde, som hr. Jens Rohde gør her, men kigge på budgettal for sig og regnskabstal for sig.
Jeg har ingen af delene med på talerstolen her, så ligesom hr. Jens Rohde jo tidligere sagde, at man som minister skal lade være med forpligte sig på at gøre noget, der er i strid med lovgivningen, vil jeg heller ikke stå her og slå ned på nogle tal, jeg ikke har med på talerstolen.
Camilla Fabricius (S), 2021-06-01:
Vi forholder os jo grundlæggende uenigt, altså ordføreren fra Dansk Folkeparti og jeg.
Jeg er faktisk enormt tilhænger af, at man er grundig og træffer sine beslutninger på et oplyst grundlag, og jeg er ikke bange for evidens.
Jeg er ikke bange for, at man undersøger tingene og finder ud af, hvor det er, man skal sætte ind.
Jeg har selv arbejdet inden for et meget specialiseret område – og det har vi jo diskuteret før – og jeg har faktisk gode erfaringer med, at man opstiller et mål for at vide, hvor det er, man skal hen, for så efterfølgende at træffe beslutninger om det.
Det er fair nok, at vi ikke er enige, og det kan godt være, at Dansk Folkeparti gerne vil gribe i luften og sige, at man i dag synes, at det er sådan her.
Det er ikke der, Socialdemokratiet står, og vi synes faktisk, ministeren træffer nogle vældig fornuftige beslutninger.
Selvfølgelig er det også, fordi ministeren har min egen partifarve, men jeg synes faktisk grundlæggende, det er et rigtig godt arbejde, og det synes jeg er solidt at stå på.
Karina Adsbøl (DF), 2021-06-01:
Vi har fået beretninger fra organisationer, vi har fået beretninger fra Dansk Erhverv og fra FOA, og vi har evidens for, at der er noget fuldstændig galt på det her område, og at det kræver handling.
Altså, hvor meget mere evidens vil man have?
Det er godt at undersøge tingene, men hvad så i den mellemliggende periode?
Og hvor lang tid skal undersøgelsen vare, inden der sker handling?
For i mellemtiden sker der jo et svigt af mennesker med handicap i forhold til det her, også i forhold til at rekruttere hjælpere, og man ser en ordning, der er under pres ...
Camilla Fabricius (S), 2021-06-01:
Med hensyn til den sidste del mener jeg faktisk, at ordføreren har fat i noget rigtigt: Hvordan er det, vi sikrer, at der er en høj faglighed hos de hjælpere, som har mulighed for at søge de her jobs?
Der er også nogle, som har en BPA-ordning, og som har en oplevelse af, at det er svært at være arbejdsgiver, og hvordan er det, man får det rigtigt?
Og noget af det, Marie også fortalte mig, var, at det er meget tæt forbundet med, hvad det er, den enkelte har behov for, og det er jo noget af det, den her ordning kan.
Marie Bjerre (V), 2021-06-01:
Tak for det, og tak til ordføreren for at læse en udmærket vedtagelsestekst op, men ligesom min kollega fru Karina Adsbøl ærgrer jeg mig over, at vi ikke kan nå en fælles vedtagelsestekst.
Det var sådan set en udmærket vedtagelsestekst, ordføreren læste op, men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad det er i den vedtagelsestekst, som fru Karina Adsbøl læste op, som ordføreren ikke kan støtte.
Astrid Krag (S), 2021-06-01:
Som jeg også sagde i min besvarelse, er det her område jo desværre, og det kan man beklage, og det tror jeg vi alle gør, præget af, at der mangler data.
Så når vi kigger på det – og jeg gennemgik jo i min tale faldet i antallet af nytilkomne til ordningen, det samlede antal i ordningen, men jo også udgifterne – kan vi se, at udgifterne er stigende.
Der er nogle udsving i tilgangen, og på den måde er det jo svært at konkludere noget specielt håndfast ud fra det.
Jeg hører de bekymringer, der er, og tager dem også alvorligt, og derfor er vi også gået i gang med det interne arbejde.
Men man kan jo desværre ikke med det datagrundlag, vi har nu, konkludere noget meget håndfast.
Camilla Fabricius (S), 2021-06-01:
Jeg synes, vi har lavet en fin vedtagelsestekst, og det er den, vi står på mål for.