runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2020-06-16:
I sidste spørgetime spurgte jeg statsministeren, relateret til de erfaringer, vi har gjort os under coronakrisen, om nedsat arbejdstid og 30-timersarbejdsuge.
Jeg spurgte til, hvilke åbninger der kunne være i forhold til at komme videre med debatten om nedsættelse af arbejdstiden sammen med arbejdsmarkedets parter.
Jeg synes desværre lidt, at det blev sådan en ja-nej-diskussion i forhold til nedsat arbejdstid.
Det er jo lidt synd, for nedsat arbejdstid, eventuelt 30-timersarbejdsuge, har jo altså også nogle store fordele.
Dem håber jeg at kunne drøfte også med statsministeren hen ad vejen, for det er jo ikke en dagsorden, der sådan bare bliver lukket ned.
Man allerførst er der et par af de svar, statsministeren gav i forrige spørgetime, som jeg gerne vil have præciseret.
Jeg har fået en del henvendelser omkring især to ting, hvor folk diskuterer, hvad statsministeren mon mente.
Det første handler om, at statsministeren svarede: Danmark er et rigt land, fordi vi arbejder; at far og mor gør det.
Statsministeren fortsatte: Hvis vi vil arbejde mindre, bliver vi fattigere.
Det er Alternativet fuldstændig enige i, altså at hvis vi alt i alt arbejder mindre, bliver vi selvfølgelig fattigere.
Men er det det samme, som at vi bliver fattigere, hvis vi nedsætter arbejdstiden?
Nu har Socialdemokratiet jo selv sikret, at arbejdstiden fra år 1900 til i dag er blevet reduceret med 40 pct., og det er jo sket, uden at vi er blevet fattigere – faktisk er vi blevet meget rigere.
Endvidere er produktiviteten pr. arbejdstime højest i lande med korteste arbejdstid.
I Frankrig og England, hvor arbejdstiden svarer nogenlunde til den danske, er produktiviteten som bruttonationalproduktet pr. arbejdstime fra 1950 til 2015 steget med 450 pct. I England, hvor arbejdstiden er 20 pct. længere, er bruttonationalproduktet pr. arbejdstime i samme periode kun steget med 250 pct.
Og i Danmark kan flere virksomheder, der har indført 30-timersarbejdsuge, bekræfte, at produktiviteten er uændret.
Vil statsministeren så ikke medgive, at nedsat arbejdstid ikke nødvendigvis nedsætter produktiviteten?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-16:
Nu vil det vel trods alt være en sproglig tilsnigelse at kalde det her en pengeregn over danskerne.
Jeg er sådan set enig i den økonomiske analyse, at med det, vi har set i forbruget her over den senere tid, vil det være forkert at lave sådan en massiv understøttelse på forbrugssiden.
Jeg synes, at den aftale, der har lavet, er balanceret og klog.
Så vil jeg bare anbefale, at man ikke piller et enkelt element ud, for jeg synes, at det, der egentlig har kendetegnet både de midlertidige hjælpepakker, men også den aftale omkring udfasningen, er, at Folketinget har evnet at have et øje på mange forskellige steder.
Vi har jo i fællesskab holdt hånden under hinanden i den her situation.
Og jeg synes egentlig, at tanken om, at vi også i fællesskab stimulerer økonomien, egentlig er ganske både god og rimelig.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-16:
Der vil jeg sådan set bare henholde mig til den advarsel, der kom fra flere økonomer op til de her forhandlinger, som slog fast, at Danmark ikke er i en forbrugskrise.
Der er egentlig ikke det store behov for at stimulere efterspørgslen i økonomien, fordi det private forbrug er ved at være tilbage på niveau med før krisen.
Carl-Johan Dalgaard, som vi ellers har rådført os med i den her krise, siger, at han ikke vurderer, at tiden er til det, altså behovet for en pengeregn.
Og den tidligere overvismand, Michael Svarer, udtaler: »Lønkompensationsordningen kører hen over sommeren, og det er med til at stimulere økonomien.
Derfor ser jeg ikke noget voldsomt behov for, at der kommer en masse penge ud i økonomien lige nu.«
Så det, som økonomerne siger, er, at det egentlig ikke er klogt, og at der ikke er behov for det.
Det, der er krisen, er, at vi ikke tjener de penge, vi gjorde før krisen.
Det er i bund og grund en produktionskrise, og vi skal have sparket gang i væksten.
Alligevel vælger man at sige, at alle mennesker, der er på overførselsindkomst, lige skal have stukket 1.000 kr. i hånden, også selv om økonomerne siger, at der ikke er behov for at stimulere økonomien på den måde.
Derfor mener jeg, at det stadig væk er rimeligt at bede om et svar på: Hvad er det rimelige i, at folk skal gå på arbejde, tjene 2.000 kr., aflevere 1.000 kr. i skat for at give dem sådan helt rundhåndet til folk, der står uden for arbejdsmarkedet?
Jeg kan ikke se det rimelige i det.
Det savner jeg stadig væk et svar på.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-16:
Det argument kan vi sagtens finde frem.
For den aftale, der er lavet i Finansministeriet, handler om én ting, nemlig om at stimulere efterspørgslen, altså at give et bidrag til, at der kommer endnu mere gang i en dansk økonomi, som i øvrigt – i parentes bemærket – ser ud til at klare sig bedre, end vi frygtede.
Det tror jeg er ret vigtigt at få sagt, for nogle gange, når man lytter til debatten her, kan det jo lyde, som om alt er i fryseren, men det er faktisk ikke tilfældet.
Vi har klaret os godt igennem i hvert fald første runde af corona.
Det begynder vi også at kunne se bredere i samfundslivet.
Det er jo det, der også er ideen med både feriepengene og de 1.000 kr., nemlig at understøtte en efterspørgsel derude, og jeg tror sagtens, man kan finde studier ud i økonomisk teori, der vil bekræfte, at jo lavere indtægt mennesker har, jo større tendens er der også til, at man omsætter en kontant udbetaling – eller på tilsvarende vis til noget, der er direkte efterspørgselsrelateret.
Nu har en del af de reformer, jeg selv har været involveret i, været meget udskældte, men noget af det, jeg faktisk tror de fleste er enige om fungerer, er de små fleksjob, altså det, at vi gav mulighed for, at man også skulle kunne være i fleksjob og endda kun i få timer, som jo gav mulighed for, at mennesker, der har været uden for arbejdsmarkedet, for nogles vedkommende altid eller i hvert fald i en lang periode, har kunnet opnå tilknytning til arbejdsmarkedet.
Jeg ved jo, hvor meget livskvalitet det giver at få lov til at være en del af et arbejdsfællesskab og på den måde gøre nytte, og jeg er meget, meget bevidst om, at det ikke er alle mennesker, der er i en livssituation, hvor man kan det.
Og man er altså ikke et dårligere menneske, og man skal heller ikke tro på dem, der måtte påstå, at man er det, fordi man ikke kan arbejde, men vi har jo behov for, at børn og unge, der vokser op i Danmark, helt grundlæggende tænker: Jeg skal ud, og jeg skal bidrage til det her samfund, og jeg skal forsørge mig selv.
Den ånd har vi behov for.
Pernille Skipper (EL), 2020-06-16:
Jamen undskyld, det holder jo ikke.
Statsministeren er jo en del af det flertal, som siger, at når man når et bestemt punkt, skal det resultere i nedrivninger.
Man kan godt sige, at uh, det må vi holde fast i, men for de mennesker, der bor i de ejendomme, som skal rives ned eller sælges fra, er det her altså ikke bare sådan collateral damage.
Det er et problem oven i mange andre problemer, som også har noget at gøre med klasser i vores samfund – som har noget at gøre med, hvem der er lavest lønnede.
Et af kriterierne er jo arbejdsløshed.
Det er jo derfor, at de falder.
Det er derfor, at boligerne skal rives ned.
Det er da, fordi der er en masse mennesker, der har mistet deres arbejde, men det er jo ikke noget, de kan gøre for.
Det er jo hverken udtryk for en bestemt kultur eller religion eller for dovenskab eller noget som helst andet.
Det er et udtryk for, at corona har ramt Danmark og hele verden og har medført en økonomisk krise.
Hvorfor skal de straffes?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-16:
Men jeg synes jo ikke, at det er et spørgsmål, om det lige præcis tipper, altså at det er det, der er problemet.
Og nu har jeg fulgt integrationspolitikken og også haft andre holdninger, end jeg har i dag, i hvert fald i 25 år.
Og ligegyldigt hvad der har været forsøgt af behjertede projekter – og i øvrigt sagt her: som har kostet milliarder af kroner – så er det jo ikke lykkedes os at bryde den virkelig, virkelig farlige udvikling, der er sket i vores samfund.
Tværtimod er den kun blevet værre; den er kun blevet værre.
Og jeg synes, at det er et kæmpemæssigt problem, at der er områder i Danmark, hvor jeg ikke selv kommer, og hvor jeg ikke ville turde at lade mine egne børn gå om aftenen.
Det kan jeg ikke forsvare gør sig gældende i vores samfund.
Derfor bliver vi nødt til at fortsætte den udvikling, der er i gang, hvor mennesker, der er udfordret af den ene eller den anden eller den tredje årsag, ikke bliver overladt til sig selv og andre mennesker, der er i en lignende situation.
Sagt med andre ord: Resten af landet bliver nødt til at påtage sig et større ansvar, og det kan ikke kun være den almene boligsektor, der skal påtage sig en integrationsopgave.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-16:
Tak, formand.
Men her taler vi jo om folk, der slet ikke har permanent opholdstilladelse i Danmark.
Altså, vi taler om folk, der er her på en midlertidig ordning.
Statsministeren og jeg har jo tidligere haft diskussioner om de her grupper, og vi har bekræftet hinanden i, at meningen er, at de er her midlertidigt og skal hjem til deres hjemland og være med til at bygge det op.
Vi har en strid om, hvorvidt den hjemsendelsespolitik rent faktisk virker med den måde, regeringen arbejder på, hvor man siger, at selv om Flygtningenævnet vurderer, at f.eks. syrere kan komme tilbage til Syrien, så skal de ikke det, så længe Assad sidder ved magten i Syrien osv.
Det er vi uenige om, for jeg vil gerne have de her mennesker til at vende tilbage til deres hjemland.
Vi taler om folk, som i er i en situation, hvor man kan spørge, om de skal sammenlignes med en folkepensionist, der måske har arbejdet i 40 år for at bygge det her samfund op.
Jeg synes, det er en principiel forskel, og jeg synes i hvert fald, at statsministeren skal acceptere, at der altså er noget, der er gået lidt galt i det forlig, der blev lavet forleden.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-16:
Men hvorfor skal det her være en hån mod nogen som helst?
Hvorfor forholder vi os ikke til det, der ligger foran os, nemlig det, at vi har behov for at få kickstartet en økonomi, som i øvrigt øjensynligt – syv-ni-tretten – ser ud til at komme bedre igennem det her, end vi frygtede?
Vi har behov for, at danskerne går ud og bruger nogle flere penge.
Vi har så aftalt i fællesskab at få udbetalt nogle af de feriepenge, der er indefrosset; det er jo folks egne penge, som er sat til side på grund af en ferielovgivning.
Så vælger vi så at sige, at der er nogle mennesker, der ikke bliver omfattet af det, og dér vælger vi så et initiativ, der handler om de 1.000 kr.
Jeg er jo, og regeringen er, som hr. Kristian Thulesen Dahl ved, tilhænger af optjening til ydelser generelt, men når det handler om en pakke, der fokuseret handler om at få forbruget i gang, så synes jeg, det ville være ærgerligt, at pensionister skulle have adgang, hvad jeg under landets pensionister, men at det ikke skulle gælde eksempelvis folk på kontanthjælp, der lige har mistet deres arbejde, eller folk på dagpenge, som har mistet deres arbejde.
Den forskel kan jeg faktisk ikke helt forstå.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-16:
Men jeg spurgte ikke, om statsministeren var glad for aftalen.
Det er sjovt, at statsministeren svarer på et spørgsmål, jeg slet ikke har stillet.
Jeg spurgte, om statsministeren var stolt over den del af aftalen, der handler om, at en folkepensionist nu får det samme beløb til efteråret som en flygtning, der har været her i f.eks. 3 år og er på hjemsendelsesydelse – det var det, jeg spurgte om.
Så kommer statsministeren med alt muligt andet – altså respekt for det med EU, for jeg lagde selv lige op til, at der kom noget om det.
Men i forhold til den her aftale spurgte jeg overhovedet ikke, om man var glad for den samlede aftale.
Selvfølgelig er der da ting, som regeringen er glade for i den aftale.
Der er også ting, vi kommer til at støtte, når det skal udmøntes i lovgivningen og i Finansudvalget osv., for der er da masser af ting i den aftale, som vi sagtens kunne være med i – det sagde jeg også til finansministeren, da vi forhandlede.
Det synes jeg simpelt hen er en hån over for de danske pensionister, og det er det, jeg gerne vil have statsministeren til at forholde sig til.
Så kan det være, statsministeren siger: Jamen vi havde fået bundet hænderne på ryggen; vi var tvunget til det af vores parlamentariske grundlag.
Men jeg vil da vide, om Socialdemokratiet og om statsministeren er stolt over den del af aftalen eller ej.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-16:
Det er bare lige for at runde EU-spørgsmålet igen: Jeg har jo stor respekt for, at vi kan se forskelligt på, må jeg så forstå her, meget, meget store dele af europapolitikken og for andres vedkommende en mindre del af europapolitikken.
Jeg bliver også bare nødt til at sige efter at have siddet i Folketinget i snart 20 år, at det, når det handler om mandatgivning, er en helt, helt anden sag.
Der ved jeg godt at Dansk Folkeparti traditionelt har spillet en anden rolle end en række andre partier – respekt for det – men når det handler om mandatgivning der, hvor Danmarks interesser er på spil, står en række partier sammen og har gjort det igennem rigtig mange år, og jeg er ikke i tvivl om, at det har været med til at sikre en stabilitet i både dansk indenrigspolitik og dansk udenrigspolitik.
Det er i hvert fald en position, som en række partier har valgt at fastholde, også selv om vi ikke er enige om det hele, og det er en position, som jeg ikke forestiller mig at Socialdemokratiet nogen sinde kommer til at forlade, fordi det ikke vil være ansvarligt over for Danmark.
Så til det konkrete spørgsmål, om jeg glæder mig over den aftale, der blev lavet bredt natten til mandag – ja, af en eller anden årsag laves aftaler nu stort set kun om natten – og ja, det gør jeg.
Jeg synes, det er en balanceret og klog aftale med fokus på feriepenge, et spørgsmål, der har været rejst mange gange her i Folketingssalen, og fra aftalepartierne er det jo ikke mindst hr. Søren Pape Poulsen, der har spurgt til det flere gange.
Der er så noget direkte til mennesker på overførselsindkomst – det synes jeg er fornuftigt – der er et rigtig godt forskningsfradrag direkte til vores eksportvirksomheder.
Vi ønsker at accelerere den danske innovationskraft og har lavet en aftale om et meroptag på de videregående uddannelser.
Nu skal vi videre med klimaforhandlingerne og laver så en bred økonomisk aftale, hvor der præcis er fokus på eksporten og forskningen.
Så samlet set er det da en god aftale.
Men på spørgsmålet, om jeg er glad for det, vil jeg sige: Ja, det er jeg, og det er jeg også på Danmarks vegne, for nu får vi udfaset hjælpepakkerne og igangsat nogle nye initiativer.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-16:
Tak for det, og tak til statsministeren for de indledende bemærkninger.
Jeg deler glæden over genforeningsdagen i går osv. osv., og der var mange ting, man der kunne tage op.
Men det var bare lige i forhold til den sidste debat her: Altså, det var jo statsministeren, der for en uge siden i spørgetimen stillede spørgsmålet: Hvis EU-budgettet skal vokse, hvor skal pengene så komme fra?
Eller skal der tages fra klimaindsatsen og uddannelserne?
Jeg har ikke de penge.
Når regeringen nu vil lade EU-budgettet stige, kan man jo ikke klandre andre partier for at være interesseret i, hvor pengene skal komme fra.
Det svar får vi jo ikke i dag, for vi ved jo ikke præcis, hvor meget det kommer til at stige.
Men det er selvfølgelig et spørgsmål, vi også vil forfølge i den kommende tid.
Men da statsministeren nævnte rækken af emner, som den pakke indeholdt, noterede jeg, at statsministerens stemme blev lavere og lavere, da det kom til at handle om pensionisterne og folk på overførselsindkomster, og at det sådan lidt stilfærdigt blev sagt, at der vist var 1.000 kr. til dem.
Men det, som jeg vil spørge statsministeren om, er, om hun er stolt over den del af aftalen, og om hun glæder sig over den del af aftalen.
Det ene er jo selvfølgelig en diskussion om de 1.000 kr., de penge, som man skulle sætte af til pensionisterne.
Synes statsministeren, det er godt gået?
Er det en rigtig prioritering, at de to grupper skal have det samme?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-16:
Det er jo simpelt hen en argumentation, der på ingen måde hænger sammen.
Vi har et tæt, loyalt, tillidsfuldt samarbejde med Tyskland.
Jeg kan i øvrigt her sige, at vi desværre må aflyse det nordiske statsministermøde, som vi skulle have afholdt her i juli, på grund af corona, hvor den tyske kansler havde tænkt sig at deltage, hvad jeg jo ser alene som et udtryk for vores meget, meget tætte relation.
I al respekt for det, der bliver sagt her, kan jeg ikke se, at det her handler om europapolitik.
Det her handler vist mere om noget ganske almindeligt politisk dril i et Folketing.
Alting har sin tid.
Og ja, det kan vi så spilde danskernes tid med i mange sammenhænge, bare ikke i europapolitikken, for der er det Danmarks interesser, der står på spil.
Jeg bliver nødt til lige at anholde den påstand om, at vi ikke ønsker, at syriske flygtninge, som ikke længere har et beskyttelsesbehov, skal sendes tilbage.
Det mener jeg helt generelt bør være det, der er grundlaget for, ikke alene den danske, men den globale flygtningepolitik.
Flygtning er noget, man er midlertidigt, når man har et beskyttelsesbehov.
Det er også derfor, at vi fik en midlertidig paragraf ind i lovgivningen, da vi sad i regering sidst.
Det, vi har haft en diskussion om her i Folketingssalen, også tidligere, er der, hvor spørgsmålet er, om man skal tvangsudsende og dermed, som jeg forstår det, så p.t. være det eneste land, der vil have et mere formaliseret samarbejde med Assad.
Det vil vi og jeg ikke synes er den fornuftige vej.
Men det ændrer ikke på, at flygtninge skal være her midlertidigt, og når det vurderes, at man kan vende tilbage til i hvert fald dele af Syrien, så bør man også vende tilbage.
Og igen, samlet set synes jeg at det er en fin og flot aftale, som et flertal af Folketingets partier har lavet.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-06-16:
Det håber jeg da ikke Venstre er.
Men som statsministeren starter med at sige, ville det da være forunderligt, hvis Venstre skrev under på en stor regning, man kæmpede for blev så lille som muligt.
Ja, det er derfor, vi ikke gør det, det er derfor, vi ikke gav mandat.
Det var sådan set det, der var svaret på statsministerens spørgsmål fra sidste uge.
Jeg er ellers et optimistisk væsen, men jeg må sige, at jeg er dybt bekymret.
Jeg er bekymret for den milliardregning, som måske skal betales af skatter og afgifter, der altså skubber gode danske arbejdspladser ud af vores land.
Jeg er bekymret for en økonomi, som reformer har gjort stærk, men ikke fuldstændig usårlig.
Og så er jeg dybt bekymret for, at statsministerens ageren i det her koster dansk indflydelse.
For Storbritannien er ikke længere en del af EU.
Og statsministeren kan godt kalde det fnidder og tale om, at det er en god del af det at være fra Nordjylland, at man siger, at tingene skal hænge sammen.
Det synes jeg også, men jeg er også halvt vendelbo.
Men jeg synes, at Danmarks stemme skal høres højt, den skal høres klart, det er i Danmarks interesse i det europæiske samarbejde, og det gør den ikke, når man har en egenrådig forhandlingstaktik, som sender Danmark hen i et hjørne, hvor ingen lytter til os, og hvor traditionelle partnere som Tyskland bare skubbes væk.
Er statsministeren ikke enig med mig i, at det her bringer Danmark et dårligt sted hen, i forhold til at vores stemme skal høres i Europa?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-16:
Men det er da en forunderlig tilgang til de her forhandlinger, at Venstre skriver under på en regning, som regeringen gør, hvad vi kan, for at gøre så lille som overhovedet muligt.
Det er da en mærkelig måde at forhandle på.
Og hvad er det egentlig, Venstre forestiller sig vi skulle have gjort anderledes?
Skulle Danmark have ladet være med at have et tæt samarbejde med de få andre lande, der er tilbage, om en mere budgetrestriktiv linje?
Og er Venstres formand sikker på, at det er rigtigt, at det har forringet Danmarks udgangspunkt i forhold til forhandlingerne?
Er Venstre reelt sikker på det?
Hvad er det præcis, man ville have gjort anderledes?
Traditionen tro har Danmark måske i virkeligheden gemt sig en lillebitte smule bag Storbritannien.
Storbritannien er desværre ikke længere med i EU, og vi er få lande tilbage, der står på det, jeg vil kalde et balanceret synspunkt, nemlig at vi, ja, ønsker at bidrage mere til EU – det kommer vi jo til – men at det skal gøres på en økonomisk ansvarlig måde.
Det eneste, jeg i virkeligheden kan se lige nu, er, at Venstre desværre er ved at skrive sig ud af et bredt europapolitisk samarbejde.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-06-16:
Det bliver vi simpelt hen ikke uenige om.
Altså, det er vi jo enige om, og det er derfor, det ærgrer mig – altså oprigtigt ærgrer mig – at man ikke bare ville svare på det simple spørgsmål, som statsministeren selv stillede for 1 uge siden.
For ja, vi skal have en stærk forhandlingsposition.
Vi skal have rettet op på den forhandlingsposition, vi er blevet bragt i, ved at regeringen har startet med at kalde de andre lande for »gak« og har bragt sig selv hen et sted, hvor man ikke lytter til Danmark.
Danmarks plads er i et stærkt europæisk samarbejde – det skal der ikke være antydning af tvivl om – og vi var også klar til at acceptere, at statsministeren kom hjem med et dårligt forhandlingsresultat på grund af en dårlig forhandlingsstrategi og så indrettede mandatet derefter.
Det havde vi gode drøftelser, også med finansministeren, om.
Og jeg synes sådan set, det er meget ansvarligt at spørge: Hvor skal de penge så komme fra?
Det er til gengæld uansvarligt at bede om lov til at udskrive en stor regning uden at anvise, hvor pengene skal komme fra.
Der er mange gode ting, vi kan enes om at bruge penge på,
men forudsætningen for det er jo, at vi er enige om, hvordan vi finansierer det.
Så hvorfor er det, at statsministeren ikke vil svare på det her spørgsmål: Hvor skal pengene komme fra?
Hvordan finansieres det her?
Statsministeren havde bud på det i sidste uge – hvilket et af de tre skal det være?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-16:
For det første glæder jeg mig selvfølgelig rigtig meget over, at Venstres EU-ordfører, må jeg forstå, på et af de sociale medier tilkendegav, at man selvfølgelig støtter mandatet fra Venstres side.
Der har været lidt usikkerhed om det, men det synes jeg da var en god nyhed.
Og det handler jo ikke om det budget, vi sidder og forhandler nu; det handler jo om, at det her Folketing igennem, jeg skulle til at sige generationer, og det kan jeg jo ikke prale med sådan familiemæssigt selv – det er der andre der kan – men så igennem årtier har været enige om at stå sammen i europapolitikken og følges ad.
Det ved jeg godt at der er nogle partier der har været uenige i, som mener noget andet om europapolitikken.
Men der har jo vel i 30-40 år været en fuldstændig fast akse hen over midten i dansk politik, og flere partier har taget ansvar i den situation.
For selvfølgelig kan vi være uenige om måske rækkevidden af fri bevægelighed kontra social dumping eller andre spørgsmål, men når det kommer til de store linjer i europapolitikken, er vi for lille et land til at være splittet selv, og derfor står vi sammen i europapolitikken, og så kæmper vi for Danmarks interesser og ikke vores egne interesser, når vi tager af sted til Bruxelles.
Det er jo stadig væk regeringens overbevisning, at vi skal have tingene til at gå op i en højere enhed til sidst, både i forhandlingerne omkring en recoveryfond, men også budgettet.
Vi støtter en recoveryfond.
Vi synes stadig væk, det er en god idé, at man betaler for sin egen gæld – det er det, vi vil kæmpe for.
Og ligesom vi har sagt fra starten af – hvad den tidligere regering i øvrigt også gjorde – så er det også vores overbevisning, at man kan holde et budget meget, meget tæt på den ene procent, hvis man samtidig moderniserer det, altså gør det mere grønt, mere klimavenligt.
Men svarene på EU's udfordringer er ikke bare et større EU-budget.
Det er jo på den baggrund, nogle af os givet kommer til at forhandle hen over sommeren.