runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2018-12-20:
Tak til ministeren.
Jeg ville være blevet decideret bekymret for ministeren, hvis hun ikke var gået op og havde undret sig over, hvor Socialdemokratiet var blevet af.
Jeg vil bare sige, at ministeren jo godt ved, hvor Socialdemokratiet står.
Vi står der, hvor vi også stod, da vi forhandlede om det her.
Selvfølgelig skal man give hånd.
Det er den ene del af diskussionen, og det er jo rigtigt, at det her forslag har vakt masser af diskussion, også langt ind i ministerens eget parti.
Men det er jo den anden del af diskussionen, som er den helt store knast, og som også giver uenighed blandt ministerens egne partifæller, som er borgmestre, nemlig hvorvidt lovgivningen er vejen frem her.
Så ministeren skal ikke være tvivl om, hvor Socialdemokratiet står, i forhold til om man skal give hånd, og i forhold til at det er et udtryk for respekt.
Det er derfor, vi stemmer gult til det her lovforslag.
Vi bakker varmt op om de nye regler for indfødsret, som vi har lavet sammen.
Vi bakker varmt op om de lokale ceremonier.
Det bliver vældig godt med en lokal forankring og en højtideligholdelse af det at få dansk statsborgerskab, men vi synes, vi som Folketing skal overveje, hvad det er, vi bruger den lovgivende magt til.
Så ministeren kan godt stå på talerstolen og prøve at lade, som om det her kun er noget, der har rejst debat i Socialdemokratiet.
Men langt ind i gode Venstrekredse ryster man også på hovedet over, at Folketinget bruger sin lovgivende magt til det her.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2018-12-20:
Så er det i hvert fald ikke en tak for statsborgerskabet.
Martin Henriksen (DF), 2018-12-20:
Jeg medgiver da gerne, at det her ikke er specielt liberalt, men det må hr. Christian Juhl jo spørge de liberale om.
Det synes vi er helt rimeligt.
I forhold til hvad der bliver spist i daginstitutioner osv., kommer den diskussion sig jo af, at der er nogle, der er kommet til Danmark, som vi har taget imod, som vi har været gæstfrie over for, og så kommer de så og dikterer, hvad det er, man skal spise i daginstitutioner.
Der må ikke være eksempelvis svinekød, det skal være halalslagtet osv.
Så tillader vi os så at sige, at det kan man altså ikke tillade sig at komme her og bestemme, og det er jo det, som den her diskussion er udtryk for.
Så er den også udtryk for, at hvis du møder en repræsentant for det offentlige, i forbindelse med at du skal være dansk statsborger, er det rimeligt, at du viser respekt, og det gør du altså, ved at du rækker hånden frem.
Christian Juhl (EL), 2018-12-20:
Ordføreren brugte direkte ordene, at man må indordne sig, i sin tale.
Jeg er født i et liberalt samfund, hvor vi prøver at have en kvalitet, der hedder, at vi er forskellige mennesker, og jeg kan ikke forstå, at der skal være love for, hvad for noget tøj jeg skal gå i, eller hvad for noget mad jeg skal spise eller mine børn skal spise i børnehaven, og nu også så vanvittig en ting som, om man skal give hånd, når man møder mennesker.
Jeg forstår slet ikke, at de partier, der kalder sig liberale, vil være med til den slags tyranni eller nærmest ensretning af vores samfund, som er ved at ske i de her år.
Jeg forstår det ikke.
Jeg forstår ikke, at jeg skal leve i et samfund på den måde, hvor jeg ikke får min personlige frihed, som jeg altid har haft den.
Det skal bare systematisk indskrænkes.
Jeg synes, det er for galt.
Christian Poll (ALT), 2018-12-20:
Også her skal jeg redegøre for vores stilling, som følger L 1, og vi stemmer imod L 3. Afstemning
Også her skal jeg bare redegøre for vores stillingtagen, som følger L 1. Så vi stemmer også imod L 2.
Tak for det.
Alternativet har sagt, at vi vil redegøre for vores stillingtagen ved tredjebehandlingen.
Ved forhandlingerne i går spurgte min gode kollega, hr. Rasmus Nordqvist, finansministeren, om denne finanslov gør nok for klimaet.
Og efter lidt dialog frem og tilbage fik vi en forklaring om, at det gør den, bl.a. fordi der kommer en klimamærkning.
Det tolker vi sådan, at regeringen mener, at nu bliver der med den her finanslov gjort nok, og at resten er op til forbrugerne, op til borgerne, altså at de tager de rigtige klimavalg – og det i øvrigt med en klimamærkning, som der er stor diskussion om.
Når vi går i gang med at lave den, vil der komme en masse debat om, hvorvidt man overhovedet kan lave en sådan klimamærkning, der giver mening.
Vi er overbeviste om, at den her finanslov slet, slet ikke gør nok for klimaet, og derfor stemmer vi imod.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-20:
Jeg skal blot meddele på vegne af Finansudvalget, at ændringsforslagene er blevet behandlet korrekt, og at vi kan gå videre med behandlingen af forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2018-12-20:
Det er slet ikke udenlandske statsborgere og danskere, der har rejst ud og arbejdet i en periode, der er en trussel imod dagpengesystemet.
Det er snarere de tåbelige regler, som Europa-Parlamentet og Kommissionen vil lave for østeuropæere, der kommer langt mindre i arbejde end de her folk, vi taler om.
Hvor mange sider føjer de her tåbelige regler til a-kasselovgivningen, som er meget, meget vanskelige at dokumentere, og så er der en lang undtagelsesliste, hvis man bliver sendt ud i militære operationer osv.
Gælder det her også frivillige beredskab, hjemmeværn osv., der tager ud og hjælper og nyttiggør sig for at bringe et land på fode igen?
Martin Henriksen (DF), 2018-12-20:
For realiteten er jo, at der er kommet nogle mennesker til det her land, som har muslimsk baggrund – nu taler jeg ikke om dem alle sammen, men nogle af dem – og det er jo dem, der forsøger at diktere, hvordan vi skal leve vores liv her i Danmark.
Der synes jeg, at det vi, gør fra Folketingets side og fra Dansk Folkepartis side, jo sådan set bare er, at vi skubber lidt igen den anden vej, at vi siger, at vi synes, det er forkert, hvis der er sådan en renhedsforestilling om, at mænd og kvinder ikke er lige meget værd osv., at der er noget, der er tilladt, og noget, der er forbudt ud fra sådan en religiøs forestilling, en islamisk forestilling.
Vi synes, det er forkert, hvis det er det, der eksempelvis skal være normdannende for, hvordan vi afvikler en grundlovsceremoni i Danmark.
Det skal det ikke være.
Så er det selvfølgelig også et problem, at der tidligere har været nogle uskrevne regler, som vi alle sammen dybest set har accepteret, fordi vi har haft en kultur tilfælles, en omgangsform, som vi har været vant til, og de uskrevne regler er der nogle gange behov for at vi skriver ned, fordi der er kommet nogle mennesker hertil, som ikke ønsker at respektere dem.
Christian Juhl (EL), 2018-12-20:
Nu skal vi her diskutere, hvad for noget mad vi skal spise, hvad for noget tøj vi skal gå i, og nu også, om jeg skal give hånd til nogle mennesker, jeg ikke kender eller ikke har lyst til at give hånd.
Er der ingen grænser for det der næsten totalitære samfundssyn, der ligger bag ved, at lovgivningen skal bestemme alt om, hvordan jeg skal opføre mig i Danmark?
Martin Henriksen (DF), 2018-12-20:
Tak for det.
Der har jo været en del debat om det her lovforslag, og derfor vil vi gerne fra Dansk Folkepartis side knytte et par bemærkninger til det.
Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig lovforslaget, og der er en række elementer i det.
Det første og det vigtigste er, at ansøgere til dansk statsborgerskab skal give hånd til en myndighedsperson ved en ceremoni for at få statsborgerskab.
Det er Dansk Folkepartis holdning, at man selvfølgelig skal give hånd og dermed takke, når man får et statsborgerskab.
Vil man ikke det, skal man selvfølgelig ikke have dansk indfødsret.
Det gælder heller ikke, hvis man eksempelvis ud fra islamiske religiøse renhedsforskrifter ikke vil give hånd, fordi den, man skal give hånd til, er kvinde, vantro eller uren.
Det mener vi ganske enkelt ikke er noget, som vi skal tillægge vægt fra Folketingets side eller ude kommunalt og lokalt.
Når der laves de her grundlovsceremonier, må man ganske enkelt indordne sig og affinde sig med, at her i Danmark er det sådan, at hvis en person rækker hånden frem til andet menneske, tager det menneske selvfølgelig imod hånden.
Det er den måde, som man viser respekt på.
Det andet element, som Dansk Folkeparti har sat sit aftryk på, er, at gebyret for at få statsborgerskab nu bliver hævet.
Dansk Folkeparti finder det rimeligt, at personer, der får dansk statsborgerskab, og som jo i øvrigt skal være selvforsørgende, er med til at betale udgifterne, som er forbundet med det.
Og det tredje element er, at der er kontrol med, hvor mange der kommer, og hvor mange der udebliver fra sprogkurserne i dansk.
Så vi støtter det fra Dansk Folkepartis side.
Men det undrer os, at Socialdemokratiet også her har kastet sig ud i endnu en omgang slingrekurs.
Stem dog ja!
Socialdemokratiet har jo selv været ude i medierne og har sagt, at de mener, at det faktisk er et godt tiltag.
De mener, at det er helt rimeligt, at man selvfølgelig giver hånd til en myndighedsperson.
Men hvis man virkelig mener det, skal man jo stemme for lovforslaget, og stemmer man ikke for lovforslaget, må det jo være, fordi man, når det kommer til stykket, faktisk ikke mener det.
Dansk Folkeparti stemmer i hvert fald for, og vi gør det med god samvittighed.
Og der er det helt, helt almindeligt pli at vise respekt for det andet menneske, og hvis der er en, der rækker hånden frem, tager man selvfølgelig imod den, og nægter man at tage imod den, er det, fordi man ikke udviser den passende mængde respekt.
Karsten Hønge (SF), 2018-12-20:
Mennesker, der gennem årene har betalt til dagpengeforsikring, opdager nu pludselig, at der alligevel ikke er dækning på policen.
Med tilbagevirkende kraft rammes tusindvis af mennesker af højrefløjens økonomiske prioriteringer, for skatteaftalen fra tidligere på året med skattelettelser skal jo finansieres, af de arbejdsløse.
Forslaget i dag er jo en anelse bedre end det oprindelige forslag.
Enkelte tænder er trukket ud, men de fleste gifttænder sidder tilbage.
Men det er da flot, synes jeg egentlig, af regeringen, at de så dygtigt har snøret Dansk Folkeparti, så de nu er med i en aftale, der flytter penge direkte fra dagpengesystemet, fra arbejdsløse, til skattelettelser.
Det her lovforslag lægger op til et sisyfosarbejde for a-kasserne, for hvordan skulle de og deres medlemmer kunne dokumentere, hvor og hvor længe i udlandet medlemmerne har opholdt sig, oven i købet med tilbagevirkende kraft?
Forslaget vil betyde færre medlemmer af a-kasserne.
Ministeriet har selv beregnet ca. 20.000.
Danske a-kasser, der jo – igen – sædvanligvis viser sig at have ret i den slags sager, forventer betydelig flere.
Og er det så virkelig det, vi vil?
Det her vil svække en af de bærende søjler under vores dynamiske og effektive arbejdsmarked, nemlig a-kasserne og et trygt dagpengesystem.
Som jeg sådan flere gange har kaldt det, har vi nu igen oplevet Finansministeriet og Beskæftigelsesministeriet som de forenede pølseskæringsfabrikker.
Med en kniv skærer de skive for skive af det trygge dagpengesystem, og til sidst ligger der en lille indtørret pølseende på skærebrættet.
Med en kniv skærer de skiver af pølsen, og med en sav saver de den gren, som a-kassesystemet og det trygge dagpengesystem hviler på, af.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-20:
Det, som hr. Bent Bøgsted meget klogt gav udtryk for, var jo, om man ikke også selv som medarbejder har et ansvar for at gemme sine lønsedler.
Det er jo sådan set sund jysk fornuft – eller nærmest sund fornuft, uanset hvad.
Så stiller hr. Bjarne Laustsen en lang række andre spørgsmål.
Der er bare en politisk uenighed, og det skal man jo være glad for at der er en gang imellem herinde.
Det er jo derfor, at der er parlamentarisme, for det er jo for, at man er uenig.
Hr. Bjarne Laustsen ønsker jo, at dagpengesystemet skal stå på vid gab for tredjelandes borgere.
Det er jo et hundrede procent fair, og man kan jo bare sige til den undrende danske befolkning, at det vil man kæmpe for.
Det tror jeg da er en spændende sag.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-12-20:
Efter Radikale Venstres mening bør dagpengene jo alene reguleres efter arbejdsmarkedets regler, og at indføre et opholdskrav som det, der lægges op til her, oven i at folk med lovligt ophold har optjent dagpenge, er selvfølgelig oplagt urimeligt.
Argumentationen fra forslagsstillernes side synes jeg ikke hænger ordentligt sammen.
Det, der går igen i forskellige variationer, er, at man skal bidrage, før man kan få dagpenge.
Men det har folk jo gjort – optjeningskravet til dagpenge betinger jo, at man har været på arbejdsmarkedet i optjeningsperioden i et års tid, hvor man har betalt sin skat og dermed jo givet et bidrag til samfundet.
Der blev så spurgt flere gange under lovbehandlingen: Hvor meget skal man bidrage med?
Hvor er det, grænsen ligger henne?
Hvor ligger pengene i det her?
Hvornår er det rimeligt?
Men jeg tror også, den er sat fuldstændig vilkårligt.
Jeg vil meget gerne have, at vi passer på vores arbejdsmarked.
Der er gode grunde til at passe på den danske model.
Lige nu står vi også i en situation, hvor vi skal rekruttere arbejdskraft fra ude i verden.
Regeringen selv har sat sig i spidsen for en pakke, som de vil fremlægge her i salen i næste samling, der skal gøre det lettere for virksomhederne at rekruttere international arbejdskraft.
Men vi skal nu samtidig fortælle veluddannede mennesker ude i verden, at når de så kommer hertil, skal de arbejde på ringere vilkår end danskere, hvis de altså kommer – fordi de ikke vil kunne opnå arbejdsløshedsforsikring igennem a-kassen.
Vi vil gerne passe på den danske model.
Den passer godt til et moderne internationalt arbejdsmarked, og det, vi ser på et moderne internationalt arbejdsmarked er selvfølgelig folk, er folk, der rejser ind og ud af Danmark, og nu forhindrer vi både, at folk rejser ud for at opkvalificere sig, og søreme også, at de, som har været ude for at arbejde og opkvalificere sig, kommer hjem.
Det er i sig selv urimeligt, og det er noget, som arbejder lodret imod vores mål om fremtidens arbejdsmarked.
Jeg synes faktisk, at forslagsstillerne burde revurdere det.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-20:
Det er rigtigt, plus at adskillige tusinde danske statsborgere også vil komme i den situation.
Og det er et angreb på det danske dagpengesystem, for danske lønmodtagere har brug for, at dem, der arbejder i det her land, har en social sikring, en tryghed, sådan at de har mod til at sige arbejdsgiverne imod uden at være bange for at blive fyret, at de har mod til at rejse nogle krav om løn- og arbejdsvilkår, der kan forbedre lønmodtagernes vilkår.
Det, at man begrænser menneskers adgang til dagpengesystemet, er et angreb på dagpengesystemet og på lønmodtagernes tryghed som sådan.
Hans Andersen (V), 2018-12-20:
Men er det ikke korrekt, at det her lovforslag vil betyde, at borgere fra tredjeverdenslande ikke længere kan komme hertil og i løbet af en kort periode optjene retten til dagpenge?
Er det ikke korrekt?
Jeg skal bare stille det simple, korte spørgsmål: Er det ikke korrekt, at ved det her lovforslags vedtagelse kan man ikke længere komme til Danmark fra tredjeverdenslande og så efter 1 års arbejde optjene ret til dagpenge, som i øvrigt også er finansieret af danske skatteydere, f.eks. 3F'eren, som har arbejdet i en lang årrække ude i lufthavnen?
Finn Sørensen (EL), 2018-12-20:
Nej, det er overhovedet ikke korrekt, og det synes jeg at jeg argumenterede rigtig grundigt for i min ordførertale.
Det her er et angreb på det danske dagpengesystem.
Man kan jo læse ud af de tal, vi har fået fra ministerens side, at man fratager mennesker dagpengeretten – mennesker, der har bidraget til det danske samfund ved at arbejde, ved at betale skat, ved at betale deres kontingent.
Dem fratager man deres dagpengeret.
Det er da et angreb på det danske dagpengesystem.
Ministeren har jo selv sagt, at han skønner, at mere end 20.000 mennesker vil melde sig ud af a-kasserne på grund af det her lovforslag.
Jeg er bange for, at det bliver mange, mange flere.
Så det er da ganske tydeligt, at det er et angreb på dagpengesystemet.
Hans Andersen (V), 2018-12-20:
Tak for det.
Jeg skal blot følge op på hr. Bent Bøgsteds spørgsmål.
Er det ikke korrekt, at vi med lovforslaget, når vi vedtager det, sådan set er med til at beskytte det danske dagpengesystem?
Det er med til at sikre det for os alle sammen – danskere, der bidrager over skattebilletten – med til at sikre, at man ikke kan komme til Danmark og så efter en meget, meget kort periode sådan set få dagpenge, der er 50 pct. finansieret af skatteyderne.
Så er det ikke korrekt, at det her lovforslag er med til at beskytte det danske dagpengesystem?
Finn Sørensen (EL), 2018-12-20:
Nu er mit formål ikke at nedgøre hr. Bent Bøgsted på nogen måde.
Det har jeg ingen som helst grund til at gøre.
Mit formål var på en meget klar og tydelig måde at sige, at jeg synes, at det er stærk tobak, at man står og lægger mig nogle ord i munden, jeg overhovedet ikke har brugt, og at man tillægger Enhedslisten en politik, som hr. Bent Bøgsted udmærket godt ved at vi ikke har – og at man i øvrigt fremstiller det, som om man bare kan komme til Danmark og så få dagpenge.
Sådan fungerer det jo ikke.
Bent Bøgsted (DF), 2018-12-20:
Ja, nu er jeg ikke en af dem, der prøver på at nedgøre en kollega herinde på samme måde, som hr. Finn Sørensen gør med mig.
Det må stå for hr. Finn Sørensens egen regning.
Jeg synes bare, at hr. Finn Sørensen skulle forholde sig lidt mere til det, hr. Finn Sørensen siger her, nemlig at man lukker op for tredjelandes borgere, at bare de kan få dagpenge, så kan de komme til Danmark.
Jeg synes også, det virker, som om hr. Finn Sørensen ikke har forstået, at når man rejser ud, så har man selv ansvaret for at kunne godtgøre, om man er rejst til et andet land eller ikke.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-20:
Jeg ved ikke, hvilken legemsdel hr. Bent Bøgsted bruger til at lytte med, men jeg tror, at han skal finde en anden end den, han har brugt.
Det er jeg helt sikker på.
For jeg har jo ikke udtalt mig, sådan som hr. Bent Bøgsted påstår, og det er heller ikke Enhedslistens politik.
Hvad angår det her med at dokumentere sit ophold i udlandet: Jo, selvfølgelig kan det dokumenteres, men der er altså nogle skrappe krav til at få dagpenge i Danmark, uanset om du er udlænding eller du er dansker.
Det er a-kassen, der skal tage stilling til, om den finder, at de her ophold i udlandet er dokumenteret korrekt.
Og det er jo altså kommet frem gennem behandlingen af det her lovforslag, at man for de flestes vedkommende skal kunne dokumentere det 12 år tilbage, og for nogle enkeltes vedkommende, nemlig børn og udlandsdanskere, skal det dokumenteres helt op til 30 år tilbage.
Inger Støjberg (V), 2018-12-20:
Altså, jeg må helt ærligt sige, at et dansk statsborgerskab er noget, man takker for.
Det er jo en symbolsk handling, at man tager hele det fundamentet til sig, og det er også det, der ligger i, at man selvfølgelig skriver under på det dokument, som kommer til at ligge fint og flot foran en – det er det, der ligger i selve ceremonien.
Og så er det sådan set bare helt almindelig dansk omgangsform at takke med et håndtryk efterfølgende.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-20:
Mange tak.
Ministeren må have en meget kort hukommelse.
Det er jo ikke så længe siden, vi diskuterede import af arbejdskraft fra tredjelande, hvor det var ministeren, der var helt vild efter, at de kunne komme ind i Danmark, også selv om vi ikke havde brug for deres arbejdskraft, men hvor Enhedslisten var blandt de partier, der var med til at afvise det forslag, netop ud fra at der ikke var brug for arbejdskraften.
Forskellen er jo, at ministeren gerne vil importere en hel masse om arbejdskraft fra tredjelande og alle mulige andre lande i verden, hvis det kunne lade sig gøre, men han vil ikke sørge for, at de har de samme muligheder for social sikring som deres danske kollegaer.
Det er jo der, striden går, hr. minister, og hvorfor mon?
Det er, fordi man nok kan se, at det kunne være en fordel for arbejdsgiverne, hvis der var en voksende gruppe af mennesker i det her land, der ikke havde nogen social tryghed i tilfælde af arbejdsløshed.
Så vil jeg gerne lige spørge ministeren: Hvad er det for et misbrug fra tredjelandsborgere, man skal beskytte det danske dagpengesystem imod?
Kan vi ikke bare lige få en eller anden bare antydning af, hvad det er for et misbrug, man bruger som hovedbegrundelse for det her lovforslag?
Bjarne Laustsen (S), 2018-12-20:
Det her lovforslag bærer præg af, at det ikke er lavet af arbejdsmarkedets parter.
De aktører, som jeg kender vældig godt, ville aldrig have fundet på at lave noget så tåbeligt som det her.
Det er foregået i nattens mulm og mørke ovre i Finansministeriet.
Men nu er det så ministeren, der har ansvaret for at bringe det ud i livet, og derfor vil jeg gerne spørge: Man er blevet pålagt at skulle finde nogle penge til nogle skattelettelser, og det her er med tilbagevirkende kraft.
Det forringer den fleksibilitet, som danske virksomheder gerne vil have, altså, at folk også kan rejse ud og tjene penge i en periode af forskellige årsager.
Det kan også være udenlandske statsborgere, som rejser ud og kommer tilbage igen.
Så det rammer altså en lang række mennesker ganske utilsigtet.
Kunne ministeren ikke også bekræfte den diskussion, som der var med Dansk Folkepartis ordfører, at det ikke er nok bare at kunne dokumentere et visum og nogle lønsedler, man er også nødt til at skulle kunne afprøve med udenlandske arbejdsgivere, der ikke har aktiveringspligt i så mange år som det krav, man stiller her?
Så de argumenter, der er omkring det, er altså, at det her fører til, at der er færre, der vil betale til systemet i fremtiden.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-20:
Ja, det er fuldt og helt økonomisk ansvarligt, og det er på grund af to ting.
Den her regering gør jo, hvad vi kan, for at genvinde regeringsmagten, og så kan hr. Leif Lahn Jensen jo tage det helt stille og roligt, for så skal hr. Leif Lahn Jensen jo ikke lave finanslov.
Og måtte der ske det tragiske, at den her regering så ikke eksisterer efter et valg, så står vi over for langt større problemer med de ting, som hr. Leif Lahn Jensen har givet udtryk for i dag.
Vi har slet ikke taget hul på at tale om de mange løfter, som Socialdemokratiet har givet, og som ikke kan finansieres.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-12-20:
Jeg påstår sådan set bare, at den her regering er rimelig økonomisk uansvarlig.
For det, man egentlig gør, er, at man sådan set skubber den største finansiering over til en eventuel ny regering.
Og den største finansiering er jo i forhold til provenuet, som vi snakker om, som er samlet set 57,5 mio. kr., som kommer til at mangle.
Der tager man 15 mio. kr. i det råderum her, og så siger man til en kommende regering – hvem det så end bliver, der får magten: Så må I klare regningen, for det kan vi ikke finansiere.
Det er jo sådan set det, man gør.
Er det økonomisk ansvarlighed?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-20:
Ja, jeg kan sige til hr. Leif Lahn Jensen, at det her forslag er fuldt finansieret.
Og det er måske også at tage munden for fuld at sige, at 50 mio. kr. ud af 200 mio. kr. er størstedelen af beløbet.
Jeg kender hr. Leif Lahn Jensen godt nok til at vide, at han har sort bælte i hovedregning, så det er jo ikke hovedparten af beløbet, der er forsvundet.
Men det er rigtigt, at vi har valgt at lytte til nogle af de kritikpunkter, der har været, og vi har faktisk også imødekommet det synspunkt, som hr. Leif Lahn Jensen gav udtryk for ved førstebehandlingen.
Og det er jo sjældent, man får kritik af Socialdemokratiet for at lytte til deres forslag, men det noterer mig at jeg gør her i dag.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-12-20:
Tak for det.
Vi har haft flere debatter om det her, og under førstebehandlingen sagde ministeren, at han ikke kunne støtte det forslag, eller at det i hvert fald ikke havde meget gang på Jorden at støtte det her forslag om mindst 7 år inden for de seneste 12 år.
For det ville jo give et lavere provenu i forhold til den aftale, der er indgået med Dansk Folkeparti, og pengene var brugt, så det skulle stadig væk finansieres.
Det mente ministeren på det tidspunkt.
Mener ministeren så, at det er finansieret nu, når man skubber størstedelen af regningen over til en eventuel ny regering efter et folketingsvalg?
Er det så finansieret?