runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2019-12-03:
Tak for besvarelsen.
Jeg blev bare lidt overrasket, for jeg fik nemlig indtryk af, at ordføreren sagde, at man i Socialdemokratiet ikke havde rykket sig, i forhold til hvad man mente, sidst vi behandlede det her forslag.
Det var egentlig bare det, der undrede mig lidt, så der havde jeg nogle spørgsmål, hvis det var, men tak for besvarelsen.
Bjarne Laustsen (S), 2019-12-03:
Jamen i Socialdemokratiet lytter vi altid til græsrødderne.
Vi er i høj grad et græsrodsparti og var det, lang tid før det blev moderne at sige det.
Så vi er altid i samklang med både vores vælgere og vores medlemmer på det her område.
De steder, hvor man kommer ud – og jeg tror også, hr. Thomas Danielsen selv oplever det – selv ude i Vestjylland, oplever man, at de spørger: Kan vi ikke få noget mere grøn energi og få nogle vindmøller til at stå der?
Kan vi ikke få nogle solpaneler op?
Kan vi ikke gøre noget med vores affald?
Kan vi ikke sådan det ene og det andet?
Det er kun godt, at det er kommet op på den politiske dagsorden.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-12-03:
Og tak til ministeren for denne indledende tale til den her debat.
Man kan sige, at vi jo lidt parallelt med, at vi behandler det her, sidder og har forhandlinger hos ministeren omkring en klimalov, men jeg synes også, det er værd at forholde sig til det borgerforslag, som vi diskuterer her i dag.
Dan Jørgensen (S), 2019-12-03:
Ja, det er jo en lidt spøjs situation, vi står i, fordi vi jo sideløbende med debatten her i Folketingssalen faktisk er i gang med endog meget dybe og intense forhandlinger.
Derfor tror jeg også, de fleste vil have forståelse for, at jeg nok ikke som den, der sidder for bordenden og skal samle trådene til et kompromis, er interesseret i at gå alt for meget i detaljer med de forskellige dele af det forslag, vi diskuterer her, eller i øvrigt de ting, der ligger på bordet inde i forhandlingslokalet.
Jeg kan dog sige, at Socialdemokratiets politik på området selvsagt ikke har ændret sig, siden borgerforslaget blev diskuteret første gang, eller siden vi i forbindelse med valgkampen – og i øvrigt også på den anden side af valget – fremlagde vores prioriteter i forhold til klimaloven.
Thomas Danielsen (V), 2019-12-03:
Tak for det, og tak til ministeren.
Noget af det, der ikke er en del af klimalovsforhandlingerne, er jo økonomien i forhold til en styrkelse af Klimarådet.
Det, jeg vil spørge ministeren om, er: Hvis Klimarådet skal løfte de opgaver, der er i borgerforslaget – altså ud fra de seks punkter – mener ministeren, at det er tilstrækkeligt med den tilførelse af økonomien?
Dan Jørgensen (S), 2019-12-03:
Nu er spørgerens eget parti jo også en del af den aftale, der netop er lavet i går, med endog meget store grønne fremskridt, så det vil jeg da gerne kvittere for.
I forhold til den del, der handler om borgerinddragelse, er det helt sikkert, at det er noget af det, vi skal se på hvordan vi kan blive bedre til her i landet.
Det gælder bredt, men det gælder da i særdeleshed i forhold til klimasagen.
Og jeg mener, at det, at vi står og diskuterer det her borgerforslag, som jo uden tvivl har været med til også at sætte en dagsorden forud for folketingsvalget, det, at organisationer har været aktive, det, at folk er gået på gaden, er enormt gavnligt, og det engagement skal vi politikere jo gribe og tænke i nye metoder, hvor vi kan udnytte det.
Christian Juhl (EL), 2019-12-03:
Det vil sige, at jeg må nøjes med den ene procent, som kollegaer her i salen nævnte i morges i radioen.
Det er jo lidt lang tid at arbejde med, hvis man skal nå målet, og derfor synes jeg også, det er rigtig godt, at borgerne reagerer, at de unge mennesker reagerer, og at vi faktisk har et pres udefra i forhold til at sætte tempoet op.
Det vil sige, at bedsteforældrene og børnene reagerer på livet løs, og nu må mellemgenerationen, som sidder og har beslutningsmagten i de her år, også reagere lige så hurtigt, og der vil jeg gerne appellere til, at man gør det så hurtigt som muligt.
Jeg vil også gerne appellere til, at ministeren afsætter f.eks. 50 mio. kr. til en debat- og oplysningskampagne – vi har haft lignende situationer i historien – sådan at alle mennesker i alle købstæder kan diskutere de her problemer og være med til at skabe en bevægelse, der kan bære fremover.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-12-03:
Det var jo sådan en tale, hvor man siger, at man bakker op, og at der er gode intentioner, og så er der alligevel nogle ting, som man ikke helt bakker op om.
Det drejer sig bl.a. om de her delmål, og der er jeg nysgerrig efter at høre, hvordan man fra Venstres side vil sikre handling i dag og ikke først i 2029, hvis vi ikke har delmål.
Det andet spørgsmål går på, at jeg kunne høre, at man bakkede op om den sjette søjle vedrørende at være en drivkraft i international klimapolitik.
Gælder det fra Venstres side så også om at sikre ny og additionel klimabistand i den størrelsesorden, som bliver beskrevet i borgerforslaget, eller hvordan skal opbakningen til søjle 6 i borgerforslaget forstås?
Christian Juhl (EL), 2019-12-03:
Tak for det.
Men hvis nu ministeren ikke kan komme så meget ind på forhandlingerne, som jeg ikke kender meget til, kan han så fortælle lidt om, hvor langt vi er nået med den finanslov her?
Hvor mange procents reduktion mener ministeren vi har nået?
Det er jo til debat i øjeblikket, og jeg vil gerne høre en autoriseret udgave af, hvor langt vi når.
Dan Jørgensen (S), 2019-12-03:
Men det, der måske kan være med til at redde klimaet, er jo, hvis vi som et lille land kan gå forrest, kan inspirere og kan presse os selv til at udvikle ny teknologi og nye løsninger på klimafronten, som andre kan blive inspireret af og kan gøre brug af.
Men dertil kommer selvfølgelig også, at vi har et ansvar globalt, og vi kommer til at skulle fortsætte med at levere – også i forhold til udviklingsbistand og i forhold til bilaterale samarbejder.
Vi har 15 af den type nu, altså samarbejder med lande i verden, som samlet set står for 60 pct. af verdens CO 2 -udledning.
Det skal vi selvfølgelig fortsætte med, og det skal selvfølgelig også afspejles i en klimalov.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-12-03:
Jeg har fuld forståelse for den rolle, som ministeren har her, men det, jeg er lidt nysgerrig på, er særlig i forhold til den sjette søjle omkring det globale engagement, for det er jo om at finde en balance mellem både at levere på 70-procentsreduktionsmålet i 2030 – altså minimum 70 pct. – men samtidig også agere ude i verden.
Dan Jørgensen (S), 2019-12-03:
Problemet med den her form for beregninger er jo, at det er ganske svært f.eks. at regne på, hvor meget vi får ud af en forskningsindsats, eller hvor meget vi får ud af en global klimafond, som skal levere løsninger ude i verden og nationalt.
Og her refererer jeg ikke til partitilhørsforhold, men vil blot sige, at de nok er lidt forsigtige i det.
Men jeg hørte i morges finansministeren sige, at samlet set vurderede han, at den reduktion i CO 2 -udledning eller CO 2 -ækvivalenter, som følger af de beslutninger, der er truffet her, cirka svarer til, hvis man udskiftede en halv million af Danmarks bilflåde med elbiler.
Så det er ganske betragteligt.
Mai Villadsen (EL), 2019-12-03:
Verdens førende klimaeksperter er enige: De næste 5-10 år er altafgørende, hvis vi skal forhindre de værste konsekvenser for mennesker og for natur.
I Danmark har vi jo et særligt ansvar for at passe på klimaet og vores klode.
En stærk dansk prioritering af klimaet vil inspirere andre lande og skabe danske jobs og eksport inden for grøn omstilling og klimatilpasning.
Derfor har Danmark behov for en ny klimalov, der sætter en klar ramme for den danske indsats – loven skal forpligte.
Danmark skal sætte nationale mål, der lever op til Parisaftalen på kort, mellemlang og lang sigt.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at sige tak.
Tak til alle jer derude, som har skolestrejket for klimaet.
Tak til jer, som har gået klimamarch lige her ude foran og i andre danske byer; til jer, der har sendt mails til nok samtlige folketingsmedlemmer; til dem af jer, der torsdag efter torsdag har stået ude foran indgangen til Folketinget og mindet os alle sammen om, hvorfor det her er så vigtigt lige nu.
En særlig tak, selvfølgelig, til jer, der har forfattet det borgerforslag, som var med til at få klimaet til at blive sag nr. 1 ved folketingsvalget.
Det er derfor, vi står her i dag, og det er også derfor, vi nu har samlet et flertal i Folketinget om en målsætning om, at vi skal reducere vores udledninger med 70 pct. over det næste årti.
Jeg kan næsten ikke forstå, at vi står her i dag – det er jeg så glad for.
For det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi sidder og forhandler – det er jo åbenlyst i dag – og i Enhedslisten ønsker vi, at den aftale, vi er i gang med at forhandle om en klimalov, kommer til at ligne det her borgerforslag mest muligt.
Vi ønsker en bindende lov, der gør, at Danmark lever op til 1,5-gradersmålsætningen i Parisaftalen, en lov med klare delmål, som sikrer, at vi kommer i gang nu og ikke bare skyder ansvaret til fremtidige generationer.
Vi ønsker et stop for de skrivebordsøvelser, som ikke sikrer, at vi laver reduktioner i Danmark, og vi ønsker, at klimapolitikken bliver styrende for al politik, fordi al politik er klimapolitik.
Derfor arbejder vi i Enhedslisten for en så stærk klimalov som muligt.
Til sidst vil jeg gerne nævne, som flere andre også har gjort i dag, den finanslov, som blev landet i går, for den hænger jo faktisk også meget sammen med det her.
For i den finanslov er de første trædesten, de første skridt til den politiske handling, vi skal se meget mere af i fremtiden.
Den sikrer et stærkere klimaråd, den sikrer flere penge til klimabistand – ikke nok, men det er dog et skridt; den sikrer udtagning af landbrugsjord, grønne fonde og meget mere.
Det er små skridt, i forhold til hvor meget vi skal nå, men det bliver alligevel en afgørende start.
Derfor vil jeg gerne slutte af med at komme med en opfordring til alle dem, som har lavet det her borgerforslag og gjort loven og de 70 pct. mulige: I har gjort det fantastisk, men vi har stadig brug for jer, så lad endelig være med at gå hjem endnu.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-03:
Tak for det, formand.
Alt for mange bliver fanget i arbejdsskadesystemet.
Det er helt centralt, at vi skal have et arbejdsskadesystem, der fungerer, og her kan vi i Dansk Folkeparti konstatere, at den måde, det fungerer på i dag, er både utilstrækkelig og uacceptabel for de mange skadelidte.
Alt for længe står de i en ulykkelig situation, hvor deres arbejdsskadesag ikke er afklaret, herunder deres tab af erhvervsevne.
Derudover spiller den udskældte førtids-fleksjob-ordning også en rolle, da man som borger i dag kan få tilkendt midlertidigt fleksjob i 5 år, og det har så den konsekvens, at AES trækker sagen vedrørende tab af erhvervsevne i langdrag, og ofte får borgeren beskeden: Vi har truffet en midlertidig afgørelse i din sag vedrørende tab af erhvervsevne; din erstatning nedsættes, og vi starter behandlingen af din sag igen om 1 år.
Og sådan kan det fortsætte i mange år for mennesker, der er kommet galt af sted på deres arbejde og har en arbejdsskadesag kørende.
Rigsrevisionens beretning, som blev udgivet i november 2019 med Statsrevisorernes bemærkninger, finder det utilfredsstillende, at Beskæftigelsesministeriet og AES ikke har sikret, at borgernes arbejdsskader bliver behandlet i overensstemmelse med de lovfastsatte tidsfrister.
I Dansk Folkeparti mener vi, at der skal rettes op på det arbejdsskadesystem, der er i dag.
Det her er ikke en ny problemstilling, og desværre er der ikke sket noget handling, som er kommet de skadelidte til gode.
Vi ser frem til debatten i dag.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-03:
Tak for ministerens tale, og tak for ministerens imødekommenhed, med hensyn til at det her er en vigtig opgave at få løst, for der er rigtig mange borgere, som er i klemme, og som ikke kan få deres forsikring udbetalt.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren om førtidspensions- og fleksjobreformen.
For det er jo sådan i dag, som jeg også nævnte i min begrundelse for forespørgslen, at man kan trække det i op til 5 år.
Imens de 5 år kører, får borgerne ofte igen og igen beskeden: Vi afventer, fordi du ikke er afklaret.
Og så kan man køre sådan frem og tilbage.
Hvad tænker ministeren om det?
Har ministeren tænkt på, at man også skal ind og kigge på førtidspensions- og fleksjobreformen i forbindelse med midlertidigt fleksjob, nemlig at det også er noget, der påvirker i forhold til arbejdsskadesager?
Peter Hummelgaard (S), 2019-12-03:
Jeg vil i hvert fald sige så meget, at det jo absolut ikke nogen sinde har været tanken bag førtidspensions- og fleksjobreformen, at den skulle kunne bruges som et påskud for at trække sagsbehandlingstiden i langdrag.
Det er et af de områder, som jeg klart mener der bør kigges nærmere på, altså om der er en sammenhæng mellem lange sagsbehandlingstider, og at det tager lang tid at blive afklaret til fleksjob.
Samtidig vil jeg sige, at hvis der i fleksjobreformen, da den i sin tid blev lavet, måtte gemme sig nogle uhensigtsmæssigheder der, så flugter det jo med, at jeg har tilkendegivet, at vi skal have et møde partierne imellem i hvert fald senest til sommer næste år, hvor overenskomstforhandlingerne også er overstået og man derfor må forvente, at parterne har god tid til også at indgå i de drøftelser.
Men inden da er vi jo i regeringen gået i gang med en kritisk gennemgang, og vi er forhåbentlig også godt i gang med forhandlinger med partierne om en kritisk gennemgang af førtidspensions- og fleksjobreformen.
Jeg synes, at de ting også der skal overvejes i en sammenhæng.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-03:
Tak for det, og tak til ordføreren for ordførerens tale.
Jeg bed mærke i, at ordføreren sagde, at ordføreren var flov over det.
Det kan jeg godt forstå, for det, der foregår i øjeblikket, er simpelt hen ikke værdigt, og det er selvfølgelig også mit håb, at vi i fællesskab kan gøre det her endnu bedre.
Så måske kunne ordføreren komme ind på det.
Thomas Danielsen (V), 2019-12-03:
Vi skal ikke skrive det ind i en rammelov, der skal gælde frem mod 2050.
Skal vi skrive det ind, skal det skrives ind i vores klimahandlingsplan, altså både annullering af kvoter, biomasse, der ikke er certificeret, og hvad vi ellers kan opnå enighed om.
Ida Auken (RV), 2019-12-03:
Det er super nyttigt, for hvis vi kunne starte med at sige, at 70-procentsmålet skal nås uden kvoteannulleringer, så er vi jo allerede rigtig, rigtig langt.
Så er det måske mere et spørgsmål om, om det skal stå i loven, eller om det skal stå i en aftale, at vi i de år efter ikke kan vide, hvad der sker.
Så det lyder jo, som om vi måske ikke er så langt fra hinanden i det her spørgsmål, for det vigtige for os i Radikale er, at vi sætter alle sejl til for nu at nå de 70 pct. på hjemmebane i Danmark ved virkelig at gå foran.
Er Venstre enig i den tilgang?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-12-03:
Jeg spurgte sådan set, hvordan man vil sikre handling i dag.
Og så skal jeg bare lige sige, at biomasse ikke er noget, man kan blive nødt til at bruge – det vil altid være et politisk valg, om man vil bruge en løsning.
Jeg er også nysgerrig efter at få svar på spørgsmålet om ny og additionel klimabistand.
Man bakker fra Venstres side op om søjle 6 i borgerforslaget, som handler om det internationale område, men bakker man også op om, at der skal gives ny og additionel klimabistand, som altså er udover de 0,7 pct., man giver i udviklingshjælp i forvejen?
Thomas Danielsen (V), 2019-12-03:
Tak for det.
Jeg beklager, at jeg ikke kunne nå at svare på spørgsmålet.
Der er jo en rød lampe, der blinker, når taletiden udløber.
Men ja, vi mener også, at vi på den internationale dagsorden skal være frontrunnere, og det gælder både med hensyn til klimabistand og handelsbistand.
Der er mange udfordringer, man kan løse med klimapolitik, og vi kan se, at hvad angår langt størstedelen af de mennesker, der bliver fortrængt i dag, så skyldes det faktisk ikke krig og ødelæggelse – eller det er godt nok på grund af ødelæggelse, men det er altså klimaødelæggelser.
Så der er et stort potentiale.
Når ordføreren spørger til, hvordan vi så kan sikre klimahandling fra dag et, hvis man først har et mål i 2030, så vil jeg sige, at det er lige så vigtigt, at man følger op på det hvert år, hvis man har et 2030-mål, som hvis man har et 2025-mål, hvor man heller ikke kan vente til 2024 med at handle.
Bjarne Laustsen (S), 2019-12-03:
Nogle gange tænker man, at det kunne være snildt lige at være inde i et andet partis gruppeværelse for at høre, hvad det er, der foregår derinde.
Det er der jo nogle af vores kolleger der tager konsekvensen af og melder sig ind i et andet parti for at kunne lytte med.
Det er nu slet ikke det ærinde, jeg er ude i her.
Men netop med hensyn til det der med, hvem der har rykket sig mest, vil jeg gerne kvittere for, at jeg ikke kan komme i tanke om noget parti, der har rykket sig mere på det her område end Venstre siden 2001.
Anders Fogh Rasmussens regering tog jo fat på at skrotte den ene havvindmøllepark efter den anden, man skar ned på forskningen osv., og man ansatte Bjørn Lomborg til at fortælle, at det da godt kunne være, at der var klimaforandringer, men at de i hvert fald ikke var menneskeskabte.
Alle de der forskellige ting var jo med til at forhale den her proces, og derfor vil jeg bede ordføreren fortælle, hvis det er muligt for ham, hvad der er sket, siden Venstre har rykket sig så meget, hvilket jeg i øvrigt kvitterer for.
Thomas Danielsen (V), 2019-12-03:
Tak for det.
Der er ingen tvivl om, at Venstre har rykket sig meget.
Vi har flyttet os meget, og det ser jeg et helt Folketing der har.
Vi har også flyttet os endnu længere end Socialdemokratiet på en lang række områder.
Apropos mere vind og mere sol er det jo en kendsgerning, at Socialdemokratiet stemte imod det i sidste periode af den årsag, at det er dyrt.
Det her koster penge.
Hvad angår aftalen om udtagningen af landbrugsjord, som vi lavede i fællesskab, ved ordføreren og jeg jo også, hvem der trak i håndbremsen og sagde: Arh, det der bliver for meget.
I forhold til energiaftalen, som var den bredeste energiaftale i danmarkshistorien, ved ordføreren jo også godt, at vi blev nødt til at forhandle med Radikale Venstre på et tidspunkt, fordi Socialdemokratiet sagde: Arh, nu trækker vi i håndbremsen igen, nu bliver det faktisk vanskeligt med de valgløfter, vi har givet, om varme hænder osv. osv. Så det handler om politiske prioriteringer, og ja, Venstre har flyttet sig markant.
Det glæder jeg mig over, for jeg mener, at det er den rigtige retning at gå.
Bjarne Laustsen (S), 2019-12-03:
Jeg har til gode at høre lige præcis, hvad det var, der foregik i Venstres gruppeværelse.
Vejen er brolagt med mange problemer, hvis man skal nå hen til et bestemt mål,
men det var måske mere sådan det ideologiske, jeg tænkte på, og det kan være, at det er hr. Thomas Danielsens skyld, at Venstre har flyttet sig så meget.
For det var jo ren ideologi, at alt det, andre sagde om, at der var klimaforandringer osv. osv., var noget bras.
Men det, der er det positive, er ikke så meget det med den enkelte vindmølle og alle de andre ting dér, men det, der er sket på det ideologiske plan i partiet Venstre, så man nu synes, at det er rigtig godt.
Det har taget lidt tid, men tiden skal også være moden til ting en gang imellem.
Thomas Danielsen (V), 2019-12-03:
Jeg har svært ved at gennemskue, om spørgeren mener, at det er et problem, at Venstre har flyttet sig meget og måske endda så meget, at man har overhalet Socialdemokratiet på en række områder.
I forhold til hvad der sker på interne møder i Venstres gruppeværelse, er det jo naturligvis ikke noget, som man løfter sløret for.
Det er vi i hvert fald stoppet med nu, efter at vi har fået ny formand, men jeg kan da godt afsløre, at på det sidste aftengruppemøde havde vi eksterne oplægsholdere fra CARE, fra Klimarådet og fra Dansk Energi osv., og der har vi flyttet os en del i Venstre.
Der er vi gået fra at købe en vingave til at købe en bionedbrydelig grill, som man ikke engang behøver at smide ud efter brug, når man f.eks har brugt den på stranden.
Den er 100 pct. nedbrydelig.
Så ja, det er på mange områder, vi har flyttet os.
Signe Munk (SF), 2019-12-03:
Tak til ordføreren for spændende informationer, også omkring bionedbrydelige grill.
Man kan få meget ud af at være i Folketingssalen, også når det handler om det her borgerforslag om en klimalov.
Jeg er dog lidt nysgerrig på diskussionen om delmål, og jeg forstår på ordføreren, at man er skeptisk omkring dem.
Jeg forstår på ordføreren, at partiet Venstre går ind for, at vi sætter et reduktionsmål på 70 pct. i 2030, vel at mærke uden at kende virkemidlerne, og derfor må ordføreren forklare mig, hvorfor man så er imod at sætte løbende reduktionsmål, også efter 2030, for der kender vi jo heller ikke alle virkemidlerne.
Så hvordan kan man på den ene side støtte et mål i 2030, men på den anden side ikke være villig til at sætte et løbende efterfølgende mål?
Thomas Danielsen (V), 2019-12-03:
Jeg har ikke nævnt noget om virkemidler.
Men det er rigtigt, at vi ikke er begejstret for bindende delmål, og det er vi som sagt ikke af samme årsag, som Klimarådet ikke er begejstret for dem, og af samme årsag, som Det Miljøøkonomiske Råd ikke er begejstret for dem.
Så hele udfordringen med at have juridisk bindende delmål er jo, at det desværre kan føre til uhensigtsmæssige kortsigtede løsninger, og der mener vi i Venstre, at det er vigtigt, at vi har det lange lys på, og at al den lovgivning, vi laver, bliver pejlet frem mod 2030, ikke bare det, vi laver i Klima- og Energiudvalget, men al den lovgivning, vi laver generelt, for at se, om det stadig væk er sandsynligt, at vi når vores 70-procentsreduktionsmål i 2030.
Signe Munk (SF), 2019-12-03:
Det undrer mig en smule, at der bliver refereret til Klimarådets anbefalinger.
På side 17 står, at der burde stå i klimaloven, at en regering skal sætte reduktionsmål 10 år ud i fremtiden.
Men når ordføreren nu er imod, at vi har løbende delmål, hvordan vil ordføreren så sikre, at der er den tilstrækkelige fremdrift, det tilstrækkelige ambitionsniveau i klimapolitikken?
For jeg forestiller mig, at ordføreren er enig i det, som videnskaben jo lægger frem hele tiden, altså at det faktisk er afgørende at vi når i nettonul, og at vi løbende har reduktioner.
Så hvordan vil man sikre danskerne – uden at have delmål – at der kommer løbende reduktioner, og at klimapolitik ikke bare bliver det, som det har været i for mange år: rigtig meget snak og rigtig lidt handling?
Thomas Danielsen (V), 2019-12-03:
Venstre er helt enig med de eksperter, der var i udvalget.
De sagde, at i de kommende år vil det med den model, vi har i dag, først have en effekt 20 år ude i fremtiden.
Ida Auken (RV), 2019-12-03:
Det var alle tre eksperter faktisk enige om.
Så er Venstre enig med de tre eksperter og med Klimarådet i, at man ikke skal bruge kvoteannulleringer, i hvert fald frem til 2030, fordi de ikke har en klimaeffekt i den her meget afgørende periode?
Mai Villadsen (EL), 2019-12-03:
Tak for det.
Jeg synes, det er rigtig fint, at vi kan have nogle debatter her i Folketingssalen, hvor man faktisk fra talerstolen erkender, at man har ændret holdning eller har rykket sig.
Jeg er dog alligevel ærgerlig over, at ordføreren ikke kan bakke op om hele intentionen med det her borgerforslag, men jeg bider mærke i, at Venstre siger, at de i hvert fald er enige i punkt 1 om, at Danmark skal yde sit fair bidrag til Parisaftalens mål, og det kunne jeg godt tænke mig lige at spørge ind til, fordi det for mig at se jo betyder, at vi skal lave nogle reduktioner i Danmark.
Jeg mener, at de 70 pct. skal reduceres i Danmark, og ergo er det ikke noget, vi skal gøre ved f.eks. at benytte os af kvoteannulleringer.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Venstre også har ændret holdning i det spørgsmål.