runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjørn Brandenborg (S), 2021-02-11:
Det er rigtigt, at jeg vikarierer, fordi min kollega skal på barsel, og hvis jeg ser lidt træt ud, er det, fordi jeg selv lige er blevet far, og så har man jo lidt mindre søvn om natten.
Så det er derfor, hvis det er tilfældet.
Jeg synes ikke, at vi begår klimanøl i Danmark.
Det har vi vist gentagne gange, og vi går også forrest, når det kommer til at kigge på, både hvordan vi kan gøre brugen af biomasse bedre, og hvordan vi kan opgøre vores forbrug.
Forslaget fra Frie Grønne er jo at kigge på, hvordan vi påvirker internationalt.
Det er jo derfor, vi kommer til at kigge på de globale fodaftryk, som ministeren sagde, fordi vi synes, det er vigtigt.
Men jeg synes ikke, at vi begår klimanøl i Danmark.
Jeg synes faktisk, at vi kan være stolte af den indsats, som vi laver.
Peder Hvelplund (EL), 2021-02-11:
Tak for det.
Klimaloven var et nybrud i dansk politik.
For første gang fik vi et klimamål fastsat ved lov, og ikke bare et klimamål, men faktisk også et utrolig ambitiøst et af slagsen.
Ovenikøbet fik vi sikret, at det skal nås med reelle nationale reduktioner.
Vi fastslog, at det fremadrettet kun er reel handling, der tæller.
Derfor vil jeg også gerne benytte muligheden for at takke dagens forslagsstillere.
For før valget var det jo Alternativet og Enhedslisten, der som de eneste stod last og brast omkring 70-procentsmålsætningen, og jeg er klar over, at det både handler om Alternativet og nu også de tre løsgængere fra Frie Grønne, men det ændrer jo ikke på, at det var de politiske kræfter, der stod bag den målsætning.
Det er også vigtigt at anerkende, at klimaloven ikke i sig selv gør, at Danmark lever op til Parisaftalen.
For først og fremmest skal vi naturligvis leve op til klimalovens målsætninger, og det tror jeg ikke jeg er den eneste herinde i salen i dag som tvivler på der reelt er politisk opbakning til.
Det kræver i hvert fald et andet politisk mod og en anden politisk vilje fra flere partier, end vi har set her det seneste års tid.
Jeg vil gerne slå fast med syvtommersøm: For Enhedslisten er 70-procentsmålsætningen hugget i granit.
Den kan vi ikke fravige.
Men det er kun den ene side af det.
For samtidig har forslagsstillerne jo fuldstændig ret i, at der er en kæmpe mangel i klimaloven og den nationale målsætning.
Vores import er nemlig ikke inkluderet, ud over i nogle forholdsvis vage formuleringer og uklare redegørelser.
Det betyder, at vi med klimaloven ikke for alvor adresserer den massive del af vores klimabelastning, som ikke opgøres i Danmark, men som vi har eksporteret.
Det gælder bl.a. importen af soja fra Sydamerika, som bruges til svinefoder og bidrager direkte til skovrydning i Amazonas.
Det gælder importen af biomasse, der udgør en alt for stor del af Danmarks energiproduktion og af uransagelige årsager stadig tæller med som CO 2 -neutral.
Og det gælder alle flyrejser ud af landet, hvor Danmark som et af få lande i EU stadig væk ikke har en flyafgift.
Det er kun tre af de områder, hvor Danmarks klimabelastning er markant, men hvor det hverken tæller med i Danmarks klimaopgørelse eller -målsætning.
Det siger sig selv, at det ikke er holdbart.
Enhedslisten har også tidligere stillet forslag om, at der skal rettes op på alle de områder – desværre uden at få flertal bag det.
Hvis Danmark for alvor skal tage klimakrisen alvorligt og tage fat i den grønne omstilling, BUPL i nødt til at se på vores påvirkning ud over egne grænser.
Det gælder i forhold til eksport af grøn strøm og vindmølleteknologi, men det gælder altså også, når Danmark er en negativ kraft ude i verden.
Derfor er forslaget om en klimalov 2.0 også både fornuftigt og vigtigt, og Enhedslisten bakker derfor også op om forslaget.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-02-11:
Det er lidt for at fortsætte, hvad jeg egentlig selv talte om før, altså det her med, hvad det er, vi opgør, og hvad vi ikke skal opgøre.
Og jeg synes lidt, at ordføreren faktisk selv kommer til at sige det til sidst, nemlig at der også er den grønne strøm, vi eksporterer.
Der bliver jeg bare nødt til at spørge, om det ikke bekymrer ordføreren, hvis man begynder at skulle til at opgøre alt, altså det her plus-minus-regnskab, vi så ville komme ud i.
Det var jo noget af det, der blev diskuteret i forbindelse med klimaloven, nemlig at okay, hvis vi pludselig skal til at regne på alt det, vi belaster, skal vi også godtgøres på den anden side.
Jeg kan fortælle, at der var nogle, der sad og begyndte at smile rundt omkring bordet, da vi snakkede om det.
Så bekymrer det ikke ordføreren, at man begynder på et meget komplekst regnskab, hvor der både er plusser og minusser, i stedet for at vi agerer fuldstændig konkret i forhold til eksempelvis afgifter på flybilletter osv.?
Torsten Gejl (ALT), 2021-02-11:
Jamen jeg tror ikke, der er nogen partier her i Folketinget, der ikke anerkender udfordringen – at vi sætter et CO 2 -aftryk uden for Danmark.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-02-11:
Mange tak for debatten.
Fra Radikale Venstres side har vi også besluttet os for ikke at stemme for forslaget.
Der er masser af vigtigt stof i det, som vi kan debattere i dag, men lad mig starte med at begrunde, hvorfor vi ikke har lyst til at stemme for lovforslaget, som det foreligger.
Vi vil gerne fastholde vores internationalt anerkendte opgørelsesmetode.
Jeg har selv haft lejlighed til at medvirke i nogle af de der diskussioner, og det har været så frustrerende i den periode, hvor der ikke var et sådant internationalt anerkendt opgørelsessystem.
Så det er fundamentet i det hele, og jeg ønsker fortsat at levere præcis på det, som resten af verden leverer på.
Jeg er på den konto fuldstændig parat til at sige med hensyn til de reduktioner, vi så laver i landbruget, at selv om det så i virkeligheden tilgodeser et produkt, der senere bliver eksporteret, bliver vi ikke godskrevet for det, og at når vi eksporterer vindmøllestrøm, jamen så bliver vi ikke godskrevet for det.
Det er fint.
Til gengæld bliver vi så ikke bonet for vores import, og det er jeg også parat til at acceptere – alt sammen, fordi det er så vigtigt for mig at fastholde den her internationale opgørelsesmetode.
Det er jo ikke dermed sagt, at vi gør nok i Danmark, og jeg er sådan set enig i betragtningen om, at vi stadig væk klimanøler, og jeg er fuldstændig indstillet på i det daglige arbejde at være med til at reducere f.eks. vores brug af biomasse.
Vi vil gerne satse mere på geotermi og andre teknologier, vi vil også gerne være med til at se på udtagning af lavbundsjorde og alt muligt andet.
Der er næsten ikke det virkemiddel i reduktionerne, som vi ikke er parat til at gå ind i, men den internationalt anerkendte opgørelsesmetode har jeg ikke lyst til at røre ved.
Så det blive et nej herfra.
Men jeg vil gerne komme med en masse opmuntring til forslagsstillerne, fordi jeg synes, det er helt fint at tage debatten.
Og hermed har jeg redegjort for, hvorfor vi stemmer nej.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-02-11:
Men igen bliver jeg nødt til at spørge, om det ikke bekymrer ordføreren.
For ordføreren står og støtter et beslutningsforslag, der meget præcist beskriver, hvad der skal gøres.
Og hvis det er, at vi decideret skal til at gøre, som der står i forslaget, skal vi jo også godtgøre for de ting, hvor vi eksporterer en grøn energi og dermed kan få på kassekreditten, så at sige.
Og er ordføreren virkelig villig til at gå ind i det meget komplekse regnskab og se på, hvor der er plus og minus, i stedet for at holde fast i en klimalov, der også har et internationalt sigte – og så agere på de ting, som vi skal agere på?
Peder Hvelplund (EL), 2021-02-11:
Jamen det her er jo ikke et spørgsmål om ikke at holde fast i klimaloven.
Det er et spørgsmål om at bygge oven på klimaloven.
Det her handler om, at vi dels skal leve op til det, der står i klimaloven, men at vi også bliver nødt til at adressere den anden udfordring.
Det tror jeg vi bliver nødt til, hvis vi skal anerkende den problemstilling, der er omkring import, både af foder til vores fødevareproduktion, men også i forhold til biomasse til vores varmeforsyning.
Torsten Gejl (ALT), 2021-02-11:
For lige at blive i det spor vil jeg spørge: Anerkender ordføreren, at hvis vi vedtager det her forslag, skal vi ikke længere afregne 80-90 pct. af vores landbrug – f.eks. al det bacon, vi sender til England, skal vi ikke længere afregne, for det skal afregnes i England, og at vi der kommer ud i et meget, meget stort regnestykke, som vi ikke har nogen som helst fornemmelse af hvor ender?
Anerkender ordføreren det?
Peder Hvelplund (EL), 2021-02-11:
Men en af grundene til, at vi netop fik 70-procentsreduktionsmålet, er, at hvis vi skal se langsigtet, bliver vi også nødt til at have nogle bindende forpligtelser, så vi når de langsigtede mål.
Og der vil et reduktionsmål, også på den eksporterede udledning, være nødvendigt, hvis vi skal nå de mål.
Altså, er ordføreren ikke enig i, at hvis vi skal nå de langsigtede mål, så bliver vi også nødt til at have nogle forpligtende aftaler, der gør, at vi præcis når de mål?
Jamen det er klart, at det her handler om, at det bliver et ret komplekst regnestykke.
Det oplister man også selv i beslutningsforslaget.
Jeg tror bare ikke, vi kommer uden om den udfordring, der ligger, i forhold til at hvis vi ikke anerkender den problematik og siger, at det her bliver vi også nødt til at have konkrete målsætninger for, jamen så får vi det ikke løst.
For problemet er jo netop, at der stadig væk, selv med den klimalov, vi har i dag, selv med de internationale aftaler, der er indgået, foregår en stor eksport af CO 2 -udslip, og det bliver vi simpelt hen nødt til at adressere og også få nogle klare målsætninger for hvordan vi løser.
Jeg tror sådan set, at det er en kombination, for samtidig med at vi bliver nødt til at agere konkret, bliver vi også nødt til at anerkende, at der ligger en problemstilling i forhold til den CO 2 -udledning, vi eksporterer ud af landet.
Og det er klart, at der også der er nogle positive effekter i forhold til grøn strøm og nu med energiøer og andet.
Men jeg kan ikke se andet, end at vi bliver nødt til at forholde os til den problematik og også anerkende, at vi, som det er lige nu, har en massiv eksport af vores CO 2 -udslip, og derfor bliver vi også nødt til at anerkende den problemstilling.
Og hvis vi skal det, bliver vi også nødt til at lave nogle klare målsætninger for, hvordan vi får den reduceret, for ellers er jeg bange for, at det igen bare bliver ved snakken.
I hvert fald synes jeg, at billedet i forhold til klimaloven skræmmer, for hvis ikke vi havde haft 70-procentsmålsætningen, som vi konkret kunne binde det op på, så havde vi været meget mere ilde stedt, end vi er i dag.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-02-11:
Jamen det er jo svært at sige, for så er der den dimension, vi ikke har med i det, som handler om spørgsmålene: Hvad så med den energi, vi eksporterer, eller hvad med, når vi er ude at sætte vindmøller op andre steder – altså hvordan godtgør vi den del af det?
Det er jo derfor, det bliver så kompleks en diskussion.
Vi kan jo tydeligt se, når vi ser på alle de opgørelser, som ngo'er osv. har lavet, at vores aftryk på kloden er markant større end det, vi egentlig opgør, på grund af vores forbrug, som er stort.
Det er derfor, vi skal ind at gøre noget ved det.
Men samtidig har vi bare på den anden side også hele den grønne teknologi osv., som vi eksporterer, og som jo bliver godtgjort andre steder, selv om det kan være produceret her og der er blevet investeret i det her.
Så jeg er faktisk ikke sikker på, hvor det ville ende, og det er egentlig også derfor, jeg synes, at vi læne os op ad FN's opgørelsesmetoder og så samtidig agere og handle, på en og samme tid, for jeg er ikke sikker på, hvor regnskabet præcis ville ende henne.
Torsten Gejl (ALT), 2021-02-11:
Altså, ud over at vi selv udleder rigtig, rigtig meget CO 2 og er et forbrugsland, der ligger i toppen i verden, hvad angår forbrug, så importerer vi jo også mange ting, som også har skabt CO 2 .
Vi flyver, vi transporterer, vi importerer soja.
Så ud over det danske CO 2 -aftryk skaber vi jo en kæmpe CO 2 -udledning rundtomkring i verden ved vores efterspørgsel.
Det går jeg ud fra at ordføreren anerkender.
Hvorfor skal vi ikke afregne det og også reducere det?
Tommy Ahlers (V), 2021-02-11:
Vi indgår gerne i den dialog i forhold til at kigge på, hvad vi på lang sigt skal gøre, hvad angår biomassen, og hvor meget den skal fylde i den danske varmeforsyning.
Så det vil vi gerne kigge på.
Men at stå her og love, at vi skal have et bindende mål, og hvordan det skal fungere, kan jeg ikke.
Men vi synes, det er helt naturligt at kigge på det, for problemet, hvis vi gerne vil være foregangsland, er også, at det ikke er alle lande, der kan kopiere den energiforsyning, vi har, hvis de brugte lige så meget træbiomasse.
Så der er jo et problem dér, og det skal vi have kigget på.
Torsten Gejl (ALT), 2021-02-11:
Jeg ved ikke, om det skulle være en 70-procentsreduktion af de udledninger; det skulle man jo finde ud af.
Vi kalder os et foregangsland, men er vi reelt det, når vi har så gigantisk et aftryk på den globale CO 2 -udledning og vi stiller os i sådan en situation, hvor vi man siger, at det vil vi egentlig fortsætte med at have?
Så begrunder vi det med, at vi måske kan tilføre verden noget teknologi, som er generelt CO 2 -reducerende.
Er det ikke sådan lidt en herremandsposition at indtage i verden?
Tommy Ahlers (V), 2021-02-11:
Fordi forskellen på en national målsætning og den internationale målsætning er, at nationalt kan vi kigge på, hvordan det optages i vores jorder, hvordan vi f.eks. bruger mindre energi, når vi laver produkter i Danmark; der har vi en mulighed for virkelig at påvirke det på andre måder end ved at sige, at vi skal reducere forbruget, altså i stedet for at stoppe væksten.
Hvis vi kigger på det internationalt, kan jeg ikke rigtig se andre løsninger, i forhold til hvis det skulle reduceres med 70 pct. – også nok med en kurve, der går den anden vej i forhold til det nationale.
Hvis vi skulle reducere det med 70 pct. over de næste 10 år, ville det stort set betyde, at vi skulle lade være med at forbruge ting i Danmark.
Og det er jo et kæmpe indgreb mod den personlige frihed, som jeg med det, jeg også redegjorde for i min tale her, ikke tror reelt set gør en forskel for klimaet – snarere tværtimod, fordi det begrænser den økonomiske vækst, og så kan vi ikke påvirke verden på samme måde, som vi ellers kunne ved at lave noget, andre lande gerne vil kopiere, og ved at lave nogle løsninger, vi kan eksportere.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-11:
Tak, formand.
Jeg synes, det er et sjældent interessant forslag, vi her får fra nogle løsgængere, nemlig at man skal lægge det, som man importerer, til i det nationale CO 2 -udslip, at man altså skal regne ud fra, hvad man forbruger.
Det giver på mange måder en i hvert fald sympatisk mening, hvis man ser det i et globalt perspektiv.
Danmark importerer en bøf fra Polen, som en dansker spiser, og den CO 2 skal vi så kompensere for.
Jeg går ud fra, at der så implicit ligger i det, at når vi så eksporterer en bøf til Polen, skal polakkerne betale for den CO 2 .
Hvis det er det, vi taler om her, ser det rigtig godt ud, for Danmark har jo igennem de seneste mange, mange årtier haft overskud på betalingsbalancen, det vil sige, at vi eksporterer mere, end vi importerer.
I dag er f.eks. al den CO 2 , som Aalborg Portland udleder, når de producerer cement, vores last.
Men det er jo langt, langtfra al den cement, som Aalborg Portland producerer, der bliver brugt til at bygge huse osv. i Danmark.
Så hvis vi ligesom kan sende den CO 2 -regning med til Storbritannien, Tyskland, Tyrkiet, USA osv., når Aalborg Portland eksporterer cement, så vil det da på rigtig mange områder blive en god forretning.
Man kunne måske ovenikøbet blive sådan et slags cluster for tung industri i Danmark, altså den tunge industri, der bare er eksportorienteret.
Det er jeg meget, meget begejstret over.
Når jeg kigger ned over listen over de store eksportører i Danmark, er det klart, at Vestas er kendt, også af den grønne bevægelse, men Arla Food er den femtestørste eksportvirksomhed i Danmark.
Det skal vi da glæde os over.
Jeg tror, at man eksporterer for 80 mia. kr. om året.
Og hvis man kan få dem uden for Danmark, der spiser alt det gode danske bacon, til at betale den CO 2 , så vi ikke skal gøre det i Danmark, letter det jo unægtelig den byrde.
Bekymringen for, hvad regeringen sammen med sit parlamentariske flertal måtte bikse sammen, har i hvert fald holdt mig vågen de seneste par måneder, men den letter, for langt, langt de fleste af de landbrugsvarer, der bliver produceret i Danmark, bliver jo slet ikke spist i Danmark.
Det er jo tyskere, briter, svenskere, amerikanere og kinesere, der nyder dem.
Jeg vil bare sige, at hvis vi i dag er der, hvor løsgængerne og de andre røde kan sige, at vi kan sende den CO 2 -regning med til kineserne, er det jo slet ikke så slemt.
Så jeg ser meget, meget lyst på de tanker, vi får præsenteret her i dag.
Det må jeg sige.
Tak, formand.
Torsten Gejl (ALT), 2021-02-11:
Tak for en god tale med mange gode betragtninger, som jeg faktisk også er enig i.
Det var måske lidt mere sagligt, end det var med den forrige ordfører.
Men det her er jo et lidt specielt regnestykke – hvis vi lige skal fortsætte ud ad den der tangent.
For en 15-20 år siden faldt vores CO 2 -udledning jo, fordi der var mange virksomheder, der flyttede til udlandet.
Så hvis man nu sagde, at vi vendte det på hovedet på den måde, at det var den CO 2 -udledning, som vi faktisk står for via vores efterspørgsel, som vi betalte for, og vi så til gengæld ikke skulle afregnes for den, som andre importerede, hvor tror ordføreren så vi ville ende?
Ender vi så i et minus eller et plus i forhold til i dag?
Tommy Ahlers (V), 2021-02-11:
Sådan håber jeg absolut ikke – og det tror jeg heller ikke – at det bliver opfattet derude.
Der er jo ikke tale om, at vi måske har nogle teknologier.
Det sker jo dagligt nu; der er dagligt nogle virksomheder, der gør det.
Det er også derfor, vi har haft fem store danske virksomheder på den her liste over verdens mest indflydelsesrige virksomheder eller over de internationale virksomheder, der har størst aftryk rundtomkring i verden.
Der er fem danske virksomheder; det her lille land har fem virksomheder på den liste.
Det er jo, fordi vi allerede er i gang med at påvirke det.
Men jeg står jo ikke og siger, at det skal vi slet ikke holde øje med.
I den globale klimastrategi skal vi kigge på import og forbrug, og jeg synes også, at vi alle sammen skal gøre det.
Dels virksomheder, dels forbrugere skal da holde øje med og forholde sig til, hvor meget man bruger.
Der står faktisk i forslaget, at det er en 70-procentsreduktionsmålsætning, fordi man vil inkludere det i den samme målsætning.
Det er altså drastiske og ret drakoniske tiltag, som vi ikke tror gavner klimaet.
Martin Geertsen (V), 2021-02-23:
Jeg adresserede det faktisk i min tale før.
Altså, jeg synes, det er enormt vigtigt med en meget grundlæggende debat omkring en epidemilov, og det er jo i særlig grad, fordi vi nu har oplevet en epidemilov på vores egen krop; det har alle danskere.
Så den debat byder jeg sådan set velkommen, og den er her jo, uanset om hr. Morten Messerschmidt eller jeg vil have den.
Men jeg synes, det rimelige må være, at det er Folketingets partier, der tager et ansvar for, at vi har en epidemilov i det her land.
Og så kan der være ting, der skal laves om, og det har Venstre sammen med andre gode kræfter stillet et forslag til hvordan skal håndteres, nemlig at man kigger på loven igen til efteråret.
Jane Heitmann (V), 2021-02-23:
Det er jo korrekt, at styrelsen skal revurdere med et dagsinterval, men det giver jo ikke borgeren den retssikkerhed, som der er i, at man kan klage til en uvildig instans.
Og hvis jeg skal være helt ærlig, så kan jeg simpelt hen ikke komme i tanker om noget sted i det her land, hvor man, hvis man pålægger borgerne stramme restriktioner eller griber ind i den personlige frihed, som man jo gør, når man laver restriktioner i egen bolig på et plejehjem, altså griber ind i den personlige frihed, så ikke også lader det følge af en klageadgang.
Jeg kan simpelt hen ikke høre det gode argument for, hvorfor ældre skal være meget dårligere stillede end alle andre borgere i det her samfund, og det synes jeg Enhedslisten mangler at svare på.
Tak til ordføreren for talen.
Jeg har faktisk altid haft respekt for Enhedslisten på trods af vores forskelligheder, fordi jeg altid har set Enhedslisten som et parti, som også kæmper for retssikkerhed.
Og jeg kunne også høre, at det var noget, som ordføreren her lagde vægt på, da han sagde automatisk domstolsprøvelse og slog ud med armene.
Det er også rigtigt nok for nogle, men der er jo ikke automatisk domstolsprøvelse for alle, hvis man kigger på epidemiloven.
Det gælder jo især vores ældre.
Der er der jo ikke automatisk domstolsprøvelse, hvis der er pålagt restriktioner på f.eks. et plejehjem.
Det er i hvert fald noget af det, vi lægger vægt på fra Venstres side, altså at der også skal være mulighed for, at vores ældre har en reel uvildig klageadgang, hvis der bliver pålagt restriktioner i egen bolig på et plejehjem.
Det er bl.a. derfor, at vi har stillet et ændringsforslag sammen med andre partier her i Folketingssalen omkring et ankenævn for besøgsrestriktioner, som netop sikrer – fordi der ikke er domstolsprøvelse – en uvildig klageadgang.
Hvorfor kunne Enhedslisten ikke stemme for det, så vores ældre også har en sikkerhed?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-23:
Det, der får mig til at tage ordet, er, at ordføreren sagde, at ved alle former for tvang bliver der automatisk domstolsprøvelse.
Nu kan det være min hukommelse, der spiller mig et puds, men det mener jeg ikke er tilfældet i forhold til § 28.
Altså, der mener jeg ikke at der er automatisk domstolsprøvelse, og det er jo også tvang, for der indgår tvangsisolation i det.
Så kan ordføreren ikke bekræfte, at det er korrekt, at der ikke er domstolsprøvelse ved § 28?
Peder Hvelplund (EL), 2021-02-23:
Jamen jeg har sådan set også stor sympati for det ændringsforslag, som Venstre stillede.
Når jeg har været betænkelig i forhold til det, er det, fordi vi jo allerede har sikret, at de afgørelser, der kommer fra Styrelsen for Patientsikkerhed, skal revurderes hver 3., hver 10., hver 20. og hver 30. dag.
Der bliver der en vurdering af det.
Altså, lige præcis spørgsmålet om besøgsrestriktioner på plejehjem er et rigtig godt eksempel på, at vi skal finde en balance i forhold til borgerens retssikkerhed og hensynet til folkesundheden.
For når der bliver lavet restriktioner, vil det jo for nogle være et indgreb, men for andre vil det også være et indgreb, hvis der ikke er en tilstrækkelig kontrol med, hvordan smitten kan komme ind på et plejehjem.
Så derfor synes jeg faktisk, at den balance er sikret, netop ved at Styrelsen for Patientsikkerhed skal revurdere sine afgørelser med de intervaller, og at det jo stadig væk også er omgærdet af præcis spørgsmålet om både proportionalitet og mindsteindgreb.
Der er jo også en klageadgang, for hvis man mener, at de restriktioner, der er, bliver implementeret på en for vidtgående måde, så er der mulighed for at klage til Ankestyrelsen over den afgørelse.
Men derudover ligger dilemmaet jo netop i forhold til det der med, at man både skal beskytte den enkelte borger, som gerne vil have besøg, men også den enkelte ældre, som kan bo ved siden af som nabo, og som kan være i en ekstremt sårbar situation, og som kan have den bekymring.
Derfor bliver det jo i sidste ende op til en sundhedsfaglig vurdering, hvor det snit skal lægges.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-23:
Det er jeg slet ikke uenig i, men det kan jo ikke have undgået nogens opmærksomhed, at det her lovforslag har påkaldt sig en ganske stor bekymring – hos Sundhedsstyrelsen, hos en bred vifte af eksperter og hos mange borgere.
Derfor ville det måske være meget oplagt, at man så rakte hånden ud og sagde: Ja, vi vil gerne i bred forstand have den her debat.
Det er jo en helt traditionel debat, som jeg egentlig ville tro at en Venstremand måtte hilse velkommen, for det er jo diskussionen mellem tryghed og frihed, på hver sin side, og om, hvor skillelinjen så præcis skal gå.
Hvorfor ikke inddrage befolkningen i den debat og så lade os tage den i bunden hen over sommeren?