runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-06-22:
Bare lige for at spole lidt tilbage i hr. Thomas Jensens spørgsmål: Der er jo ikke nogen, der har foreslået differentierede momssatser.
Vi har foreslået at halvere momsen i en periode.
Og jeg er med på, at skattevæsenet er udfordret i dag, men det med, at man skulle være 12 måneder om at omstille sig til noget, der er 12,5 pct. i stedet for 25 pct., forekommer mig bare lidt besynderligt, al den stund at man i Tyskland, som har differentieret moms, godt kan finde ud af at lave sådan en omstilling i løbet af et par uger.
Vi holder det ikke ved lige, det er ikke noget, vi bruger kræfter på, og det er ikke en del af vores beredskab, men det er der, hvis nu vi skal sætte det i stand.
Sådan skal det også være med momsforslaget, at hvis dansk økonomi udvikler sig i en retning, hvor det bliver nødvendigt at genoverveje det, så skal vi da genoverveje det.
Jo, hvis virkeligheden forholdt sig sådan, ville det være alle tiders forslag, men det gør virkeligheden jo ikke, altså hvis vi skal måle det på, hvad jobeffekten er af de her forslag.
Det ene forslag er det, som hr. Thomas Jensen kalder tåbeligt – det er det, jeg har foreslået – og det vil skaffe ca. 16.000 jobs.
Det andet forslag, som hr. Thomas Jensen er varm tilhænger af, vil skaffe ca. 400 jobs.
Stykprisen, hvis man regner det hele ud, er for mit forslag, og det er et højt tal, 3,3 mio. kr. pr. job – og hold da op, det er mange penge.
Det er dog ikke lige så mange penge, som det er for det ifølge spørgeren ikketåbelige forslag, hvor det er 4,5 mio. kr. pr. stærkt midlertidigt job.
Så hvis vi skal måle det på den vægt, tror jeg ikke det er mit forslag, der er helt dumt.
Thomas Jensen (S), 2020-06-22:
Jeg er rigtig glad for, at Venstres formand i fuld offentlighed har lagt det her tålelige momsforslag i mølposen, tusind tak for det.
Mit spørgsmål går mere på det, som Venstres formand sagde om, at de 1.000 kr., som er givet til en række borgere, er en forkert politik, som Venstre dog alligevel har støttet i en aftale og fortsat støtter.
Der kan jeg godt i forlængelse af, hvad ledende økonomer og tidligere overvismænd har været ude at sige om Venstres momsforslag, sætte et spørgsmålstegn ved de nationaløkonomiske pejlemærker hos Venstre, for formålet med at give de her 1.000 kr. er jo at sætte gang i forbruget og sætte gang i hjulene.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-06-22:
Vi er altid klar til at mødes for at diskutere også den slags.
Så den invitation – antager jeg det var – tager vi naturligvis også imod.
Tak for det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-22:
Jo, det er der da helt givet.
Men altså, jeg synes jo bare, det er et fuldstændig forvrænget billede, hvis man vil forsøge at give det indtryk, at indvandringen til Danmark fungerer problemfrit – hvis man vil forsøge fra Radikales side at give det indtryk, at Danmark er blevet et beriget sted.
Det er jo klart, at hvis man tror på den her kulturelle mangfoldighed og tror på, at det er godt, at vi får sådan et stadigt mere forskelligartet samfund med større diversitet osv., synes man selvfølgelig, det er et plus, men det synes jeg ikke.
Jeg er tilhænger af et mere homogent samfund, hvor vi er tæt på hinanden, hvor vi føler for hinanden og har de samme værdier.
Karina Adsbøl (DF), 2020-06-22:
Den 1. maj indgik vi en aftale på ældreområdet.
Netop de ældre har måttet holde hårdt for under coronakrisen, og der er ingen tvivl om, at vi kunne have gjort rigtig meget mere for de ældre og også for de pårørende under coronakrisen, som vi har været ude i.
Derfor undrer det mig, at Venstre ikke ville være med til at indgå i den her aftale og står uden for den.
De kunne netop også have været med til sammen med Dansk Folkeparti at følge op på den ældreminister, som har været fuldstændig usynlig.
Vi har haft en sundhedsminister, men vores ældreminister har været fuldstændig usynlig, og der kunne vi godt have brugt Venstre.
Så måske vil Venstres formand fortælle lidt om, hvad Venstre vil gøre på ældreområdet?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-22:
Altså, vores udgangspunkt er, at de penge, vi beder skatteyderne betale til vores fælleskasse, og som skal gå til velfærd, skal bruges med virkelig stor omtanke, og de skal, så meget det overhovedet kan lade sig gøre, jo sikre velfærd her i Danmark til danskere.
Derfor er det jo klart, at det altid er et problem, hvis vi kan se, at penge, som skulle være brugt til velfærd, i virkeligheden vandrer fra de offentlige kasser og går til noget helt andet, til nogle bagmænd, kapitalfonde osv.
Selvfølgelig kan det være et problem.
Vi indgår rigtig gerne i en diskussion og et samarbejde om, hvordan man kan håndtere det, det er klart.
Og så må vi jo se på, hvordan man kan finde nogle praktiske løsninger.
Der kan jo være muligheder, men det kan være svært at finde konkrete løsninger, men ambitionen om at prøve det deler vi – det vil vi da gerne være med til.
Selvfølgelig.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-06-22:
Tak for det.
Og tak for en fin tale.
Derfor er det også et paradoks, at private virksomheder kan tjene styrtende med penge på velfærdsopgaver, og at psykisk syge og omsorgssvigtede børn og unge kan blive så guldrandet en forretning, at private kapitalfonde nu har interesse i området og dermed sender massevis af danske velfærdskroner i skattely.
Det er da et kæmpestort paradoks.
Det er ikke ulovligt, men det er ikke ordentligt.
Det er ikke ordentligt, når det er sådan, at virksomhederne betaler megastore huslejer til ejendomsfirmaer, som virksomhederne i øvrigt selv ejer, eller køber dyre vikarer fra deres egne vikarbureauer og på den måde tjener rigtig mange penge på det.
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkeparti, om de vil være med til en gang for alle at lukke det hul i loven, som gør det muligt for udenlandske kapitalfonde at sende velfærdskroner ud af landet i skattely.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-22:
Men hr. Morten Østergaard, det er da fuldstændig korrekt, at der er religionsfrihed i Danmark.
Går Dansk Folkeparti ind for religionsfrihed i Danmark?
Ja, selvfølgelig gør vi da det.
Går vi ind for, at de mennesker, der opholder sig i Danmark, kan tro på det, de vil?
Det kan vi da se alle mulige steder.
Vi kan da se det der, hvor parallelsamfund skyder op.
Vi kan se det der, hvor udfordringerne er størst.
Vi kan se det, hvor der har været krav om ændrede madvaner, vi kan se det, hvor der er krav til svømmeundervisningen, og vi kan se det med bønnekald, som vi så diskuterer her senest.
Er der noget som helst uforeneligt ved at gå ind for religionsfrihed i et land og så være opmærksom på de udfordringer, som en stigende indvandring fra bestemte områder i verden giver os?
Nej, det kan man da sagtens.
Så vi ønsker et Danmark, hvor der ikke kommer en stigende islamisering.
Det er da helt logisk.
Det har vi i øvrigt gjort i 25 år.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Nu er det så mig, der kommer til at savne de gode gamle dage, altså den gode gamle hr. Kristian Thulesen Dahl, for det er jo en lang diskussion, man har haft – også med sig selv internt i Dansk Folkeparti – nemlig hvor langt man skulle gå i det der, der blev sagt, med færre moskeer og færre minareter og, som jeg så det i en debat ved reservefolkemødet forleden, så var der vist også noget med færre muslimer.
Men dengang i 2014, da den diskussion rasede i Dansk Folkeparti, sagde hr. Kristian Thulesen Dahl: »Vi vil ikke skelne mellem religioner.
Der er religionsfrihed i Danmark, og man må tro på det, man selv vil tro på og være muslim, hvis man er muslim.
Vi vil i stedet sigte på, hvordan vi sikrer, at de mennesker, som kommer til Danmark, rent faktisk kan integreres i det danske samfund ...«
Kan vi ikke få den gamle hr. Kristian Thulesen Dahl tilbage?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-22:
Ja, der var meget godt ved de gode gamle dage.
Det er jo rigtigt nok.
Men jeg mener, at hr. Morten Østergaard tager fuldstændig fejl af proportionerne her.
For en af de ting, der jo virkelig er truende for, man kan sige den vestlige civilisation eller for Europa eller for Danmark, selvfølgelig, er, hvis der kommer en befolkningsvandring i fremtiden, som gør, at det, vi så i 2015, kun bliver en lille parentes i forhold til det, vi vil komme til at opleve.
Der er jo altså nogle fremskrivninger af, hvor mange mennesker, der ønsker en anden linje, der så vil være i Danmark – altså folk fra muslimske lande, som ønsker en anden retning i Danmark.
Hvis man ser tilbage og tænker, at det bliver fremskrevet, er det jo nogle kolossale udfordringer.
Så kan det godt være, at man vil prøve at negligere en diskussion om bønnekald, men det er jo et eksempel på, hvordan tingene skrider i vores samfund.
Men hvis ikke man tager det alvorligt og kan rumme den diskussion, samtidig med at vi diskuterer klima og arbejdsløshed – hvad jeg i øvrigt er enig i er meget vigtige emner – skrider det.
Og det er klart, at hvis hr. Morten Østergaard putter den type diskussioner om befolkningsvandringer i fremtiden, og hvad det kan afstedkomme i vores samfund, hen i feltet af symbolpolitik, så forstår jeg bedre, hvorfor hr. Morten Østergaard render rundt i de vildfarelser, han gør.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-22:
Det lyder jo rigtig positivt.
På den baggrund kan man så håbe, at der fortsat er grundlag for et godt samarbejde med Dansk Folkeparti om at sikre økonomien og altså dække de stigende velfærdsbehov, der vil komme, når demografien udvikler sig, og at det bl.a. kunne blive i forbindelse med arbejdet med en ny velfærdslov.
Det håber jeg da holder stik.
Det vil jeg sådan set bare kvittere for og glæde mig over.
I øvrigt vil jeg gerne slutte af med at spørge: Hvem er statsministerkandidat for Dansk Folkeparti?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-22:
Ja, vi både støtter og er med, altså hele vejen.
Det kan jeg love hr. Jakob Ellemann-Jensen.
Og hvis der er initiativer af den her kaliber, hvor vi ikke direkte er medforslagsstillere, så er der tale om en ren teknikalitet, for vi er at finde der hele vejen igennem.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-06-22:
Ja, opfattelsen af det sidste deler jeg.
Vi har sådan uddelegeret demokratiet i Venstre; det er den måde, vi gør det på.
Så det vil sige, at Dansk Folkeparti altså bakker op om det beslutningsforslag, som bliver fremsat nu her efter sommeren, og som netop handler om at forhindre disse elektronisk forstærkede bønnekald?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-22:
Jeg ved ikke, hvor overrasket jeg var, men jeg var ked af det, og jeg var ærgerlig over det, for jeg synes jo, at det er en del af det at sørge for, at vi får stoppet den snigende islamisering, der finder sted i vores land.
Og det er klart, at hvis man skal leve i områder, hvor der er bønnekald, så er det jo fremmedartet i forhold til det danske samfund; vi er et gammelt kristent land.
Altså, vi ønsker jo i Dansk Folkeparti, at der er færre moskeer; vi ønsker, at der er færre minareter; vi ønsker ikke, at der skal være kald fra de minareter.
Det har vi gjort klart hele vejen igennem, når vi har diskuteret de her ting.
Og det ønsker vi også at Folketinget skal sætte igennem.
Vi er glade for, når der f.eks. i Holbæk er et byrådsflertal, som siger nej til en stormoské.
Og jeg vil opfordre til, at man også får det diskuteret, så man sikrer, at vi kan sætte os igennem alle steder i forhold til den her linje.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-06-22:
Det er jo altså nærliggende at følge op på det seneste spørgsmål, men det vil jeg alligevel modstå fristelsen til.
Jeg vil i stedet for spørge, om hr. Kristian Thulesen Dahl – ligesom jeg – egentlig er overrasket over, at statsministeren, som jo hævder at føre en stram udlændingepolitik, ikke vil gribe ind over for bønnekald.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-22:
Et stort og et lille spørgsmål.
Vi har jo ikke nogen statsministerkandidat for nuværende.
Det tager vi stilling til, når vi nærmer os et valg.
Hvis statsministeren i dag går op og siger, at hun vil udskrive valg, så skal vi nok tage stilling til det.
F.eks. i forhold til klippekortordningen, som jo spares væk i en række kommuner, synes vi, at det er virkelig skidt.
Vi vil gerne sikre, at nogle af de penge, som man så også kommer til at diskutere i forbindelse med en velfærdslov og et initiativ omkring velfærd, så i virkeligheden også går til f.eks. de ældre.
Hvis vi sender penge ud i kommunerne, der skal gavne de ældre, hvordan sikrer vi så også, at de ældre rent faktisk får en øget velfærd ud af det?
Det er vigtigt for os.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Det er jo store sager, der kører her, må man forstå.
Nu har man da virkelig fundet et af de problemer, der truer samfundet.
Vi står med en arbejdsløshed, der er steget – i titusindvis af mennesker er arbejdsløse – vi står med en verdensøkonomi, der er på vej ned, og skal finde ud af, hvad vi gør for at holde hånden under arbejdspladserne, vi står med en klimakrise, hvor vores partier, alle tre, har lavet en stor aftale i går, men jeg kan forstå, at det, der ligesom kan forene her, så er diskussionen om, var det elektronisk forstærkede bønnekald?
Jeg vil egentlig bare, fordi jeg nu har besluttet mig for at stille nemme spørgsmål i første runde, spørge: Er det her ikke i virkeligheden en illustration af, at det, Dansk Folkeparti savner allermest fra tiden før sidste valg, er, at dengang kunne man diskutere sådan noget symbolpolitik hele dagen lang, og nu bruger alle vi andre tiden på at diskutere CO 2 -reduktioner og klimaforandringer, og hr. Kristian Thulesen Dahl savner også på det område bare de gode gamle dage?
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-22:
Nu synes jeg jo selv, at vi nærmer os noget, der kunne minde om dagens højdepunkt eller et af dem måske, for det her feriepengespørgsmål har jeg jo ret konsekvent stillet hele vejen igennem, og det har jeg tænkt mig at blive ved med – måske.
100.000 danskere skal til at være topskatteydere i 2020, kun fordi de får feriepenge.
Jeg synes, jeg i Jyllands-Posten læste nogle positive meldinger fra Det Radikale Venstre om, at det ville man da gerne se på.
Vi er åbne for en hvilken som helst model, det kunne være, men vil Det Radikale Venstre være med til at gøre sådan, at man i 2020 ikke skal ind i topskatten, fordi man får sine feriepenge udbetalt?
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Nu startede fru Victoria Velasquez jo også med at sige, at vi har bidraget til at lave reformer undervejs i kølvandet på finanskrisen, og nogle af de reformer er jo grunden til, at vi har kunnet tage alle de her initiativer, lave døde perioder i beskæftigelsessystemets mange krinkelkroge, investere i nye jobs og den slags ting.
Og når vi ønsker at gå en anden vej end det beslutningsforslag, er det jo, fordi vi godt ved, at det er de partier, der typisk har taget ansvar for reformerne, som også må tage ansvar for fremtidens dagpengesystem, hvis der skal være sammenhæng i tingene og være råd til at investere også ved fremtidige kriser.
Victoria Velasquez (EL), 2020-06-22:
Jeg er helt enig i, at vi skal have skabt arbejdspladser og gerne grønne arbejdspladser.
Det passer fantastisk godt sammen med den grønne omstilling, som vi er i gang med lige nu.
Jeg er glad for, at ordføreren siger, at Radikale er åbne over for at diskutere det, men når jeg spørger, er det, fordi jeg undrer mig over, at det, jeg har fået at vide nu, er, at I i morgen vil stemme imod, at vi skal have ministeren til at indkalde til forhandlinger om dagpengene, om genopretningen af dagpengene, for der ligger jo ikke noget konkret om, at det skal være det ene eller det andet; det handler bare om at genoprette dagpengene, så det er rimelig åbent.
Og Radikale støttede det også til at starte med, og derfor forstår jeg bare ikke, hvorfor det lige pludselig lyder, som om I i morgen har tænkt jer at stemme imod.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Helt grundlæggende har vi også allerede tidligere i år erklæret os helt åbne over for at diskutere fremtidens dagpengesystem i forhold til, hvordan man kompenserer, for det er i vores alle sammens interesse, at flest mulige mennesker forsikrer sig mod ledighed og det ikke gradvis bliver mindre og mindre attraktivt.
Så den diskussion er vi helt åbne for.
Derfor synes vi, det var klogt, at man gav virksomhederne et fradrag for at investere i forskning og udvikling, fordi det kan føre til, at flere får et job.
Og i de forhandlinger, der var på beskæftigelsesområdet, havde vi enormt meget fokus på bl.a. dimittender og de muligheder, de har for at komme ind i virksomheder.
Derfor har vi altså været mere optaget af i forhold til krisepolitikken at få døren åbnet til virksomhederne og få ansættelserne i gang end at få forlænget dagpengeperioden.
Victoria Velasquez (EL), 2020-06-22:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg kvitterer også for fornuften i, at det ikke skal være dem, der bor i de såkaldte ghettoparker, der skal betale for den krise, vi står i lige nu.
Men det er faktisk også noget af det, jeg gerne vil tale om, altså hvad vi skal gøre i den økonomiske krise, der kommer i kølvandet på coronakrisen.
Sidste gang vi havde en økonomisk krise, blev dagpengeperioden forkortet, mennesker væltede ud af systemet, og mange fik ikke nogen hjælp, fordi de f.eks. havde en bil eller en lille kapitalopsparing.
Da sagde den tidligere radikale leder Margrethe Vestager til de mange mennesker i den svære situation
: Sådan er det jo.
Nu står vi i en krise igen, og mange har mistet jobbet, og vi ved, at flere er udfaldstruet, når det, at vi har sat dagpengene i bero, stopper.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, om De Radikale vil være med til at genoprette dagpengene.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Det, der blev lavet aftale om sidste søndag, var jo en ganske massiv investering, der skulle få penge ud i samfundet, der skal gøre, at der kommer gang i hjulene igen.
Der kan jeg måske godt undre mig lidt over diskussionen om, at folk, hvis man så giver dem en øget indtægt, ender med at betale mere i skat, medmindre man træffer andre beslutninger, når man laver aftalen, og at det kommer som et chok for folk.
Men vores ønske er jo at få pengene ud at arbejde, og kan der findes vilje til at få flere penge ud at arbejde, så diskuterer vi jo gerne det i den aftalekreds.
Men jeg kan godt undre mig lidt over, at det virker, som om det er noget, der sådan er kommet som et lyn fra en klar himmel for folk.
Det er vel ikke så mærkeligt, at hvis folk får en øget indtægt, er der også nogen, der får en øget skat.
Signe Munk (SF), 2020-06-22:
Overskud er godt, og det at give et bidrag til velfærdssamfundet fra sit overskud er også godt, og det er netop derfor, vi har en selskabsskat.
Det, der er udfordringen, er jo, at når man kigger på Klimarådets og Krakas beregninger af sådan en CO 2 -afgiftsklimareform, så er der ikke supermange penge tilovers.
De siger faktisk, at den er provenuneutral.
Så jeg vil bare høre Det Radikale Venstre: Hvor skal de penge til en lempelse af selskabsskatten komme fra, hvis der ikke er et overskud, når man lægger klimaafgifterne om, sådan at man skruer CO 2 -afgiften op og energiafgifterne ned?
Er det fra uddannelserne, eller er det fra daginstitutionerne?
Hvem skal betale?
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Det er heldigvis relativt simpelt, for vi er jo nu alle sammen enige om, at pengene, der kommer ind fra en øget CO 2 -afgift, ikke skal finansiere velfærden – for så ville de jo mangle på et tidspunkt – men skal tilbage til borgere og virksomheder, så alle har råd til at bidrage til den grønne omstilling ved at træffe de rigtige valg.
Og så er spørgsmålet jo, hvordan man sender penge tilbage til virksomhederne, og der vil der være nogle, konkurrenceudsatte virksomheder, der har brug for bundfradrag, så vi ikke får udflytning af arbejdspladser.
Men ellers er den mest oplagte måde at sende penge tilbage til virksomheder at indføre en lavere selskabsskat, og det er jo deraf, forslaget kommer, og så må vi jo se, hvor langt vi kan komme.
Men jeg vil da bare advare SF mod at indtage det synspunkt, at man er modstander af virksomheder, der har overskud.
Det er da en god idé, at virksomheder har overskud – det skal vi da glæde os over.
Jo flere, jo bedre – jo større overskud, jo bedre.
Signe Munk (SF), 2020-06-22:
Jeg ved, at det har ligget De Radikale særlig på sinde at få en grøn skattereform og få en omlægning af vores klimaafgifter i forhold til at få en højere CO 2 -afgift og lægge energiafgifterne om – den ambition deler vi i SF.
Samtidig kunne jeg også læse her for nylig, at den radikale ordfører var ude og dele skattegaver ud både i forhold til virksomhederne og indkomstskatten og i form af en social kompensation.
Vi er enige i den sociale kompensation, men jeg vil bare høre, hvordan det er opstået i den grønne tænkning hos De Radikale, at der lige pludselig skal gives selskabsskattelettelser i forbindelse med sådan en grøn afgiftsomlægning, for i virkeligheden er det jo bare at give en rabat på det overskud, som virksomheder i Danmark genererer.
Så jeg vil høre, hvordan den idé er opstået i Det Radikale Venstre, og hvordan I har fået det pakket ind i grønt papir.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Jeg kan jo bekræfte helt, at det med det lovforslag, der vedtages som en ny erhvervsordning, betyder, at flygtninge, der er her, har mulighed for at blive under de vilkår, der gælder dér, hvis de gennem arbejde viser at kunne bidrage til det danske samfund.
Dermed forhindres det, som var ønsket, nemlig at ligegyldigt, hvor godt man integrerer sig, kan man ikke få lov at blive.
Det er jo der, hvor vandene nok skilles lidt, for hvis det, vi ønsker, lykkes, betyder det jo, at dansk økonomi bliver stærkere stillet.
Vi er dybt afhængige af, at beskæftigelsen også på det område stiger, og hver gang den gør det, får vi flere penge i kassen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-22:
Jamen hr. Morten Østergaard kan kalde det, hvad han vil.
Jeg synes, det interessante er, at der ligger noget og venter foran os, fordi vi kun lige er begyndt på, som hr. Morten Østergaard siger, at få lempet eller fjernet symbolpolitikken eller få lempet udlændingepolitikken.
Kan hr. Morten Østergaard bekræfte også her under afslutningsdebatten, at De Radikale mener, at man har fået undergravet det såkaldte paradigmeskifte, altså hjemsendelsespolitikken, med nogle af de beslutninger, der er truffet i det forgangne folketingsår?
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Det, at en reform er provenuneutral, betyder jo bare, at alle de penge, du kræver ind, sender du tilbage igen, så det betyder bare, at den skal finansieres.
Vi er så åbne over for i en periode for at hjælpe økonomien på vej, at man kunne – det har man gjort med mange skattereformer – underfinansiere den lidt i starten, mens man f.eks. opbygger CO 2 -afgiften til et højere niveau.
Men det, det jo grundlæggende handler om her, er, at hvis vi får underbygget en erhvervsstruktur i Danmark, hvor flere og flere samlet set betaler mere og mere ind i selskabsskat, fordi det går godt for virksomhederne, så der er råd til mere uddannelse.
Det er derfor, jeg bare opfordrer til, at man måske i SF lige endnu en gang tænker over, at det jo faktisk er godt, for jo flere virksomheder, der er i Danmark, og som har overskud og betaler selskabsskat, jo bedre er det for velfærden.
Torsten Gejl (ALT), 2020-06-22:
Okay, det kan sagtens være, at det er mig, der ikke forstår det helt.
Jeg forstår bare ikke, at hvis det er sådan, at forureneren betaler en afgift for sin CO 2 -forurening, og vedkommende så indirekte bagefter får de penge tilbage via selskabsskattelettelser, udhuler det så ikke fuldstændig systemet og fjerner incitamentet eller i hvert fald reducerer incitamentet til ikke at forurene?