runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Det er fuldstændig korrekt, at Socialdemokratiets prioritering er, at vi som minimum skal kunne holde hånden under velfærden.
Det vil sige, at vi mindst skal kunne leve op til det demografiske træk målt over årene.
Det er ikke det samme, som at vi ikke vil være i stand til at investere yderligere, når der er behov for det, og når der er råderum til det.
Jeg synes især, vi skal holde fast i det sidste, for hvis der er noget, vi har lært af de forgangne 3 år med Venstre som regeringsbærende parti, er det, at man har brugt en del af det råderum, der ligger i årene ud i fremtiden.
Det må jo være en diskussion mellem regeringspartierne og i sidste ende borgerne om, hvorvidt man kan stå på mål for det.
Men sandheden er i hvert fald, at råderummet i nogle af de efterfølgende år er relativt presset.
Derfor er det som sagt vores ambition som minimum at leve op til det demografiske træk.
Men det skal selvfølgelig ikke afholde os fra i givet fald at investere mere, for det er jo ikke sikkert, at der er et råderum til det.
Det bliver vi også bare nødt til at være ærlige om.
Rune Lund (EL), 2018-09-06:
Men et råderum er jo også noget, man kan skaffe sig ved at lave ændringer i f.eks. skattepolitikken eller ved at lave andre ændringer.
Man kan rulle nogle af de skatterabatter, der er blevet givet til milliardærarvinger, tilbage.
Der er også andre forslag, som man kunne bringe på banen for at skaffe et større råderum.
Vi har også set, at de økonomiske vismænd skriver i deres rapport, som vi fik lige før sommerferien, at der faktisk er et råderum til at finansiere det udvidede demografiske træk på 1,2 pct. vækst i den offentlige sektor, hvis man bare vil det.
Derfor er mit spørgsmål omkring velfærd.
Ordføreren nævnte Martin i sin tale, men hvis Martin skal have så tilpas mange kollegaer, at Martin kan give et tilbud til de borgere, der kommer hos Martin, skal vi jo have en vækst i den offentlige velfærd, som svarer til væksten i samfundet generelt, så hvorfor er det ikke det, der som minimum er udgangspunktet for Socialdemokratiet, når man vil prioritere velfærden?
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Martin og hans kollegaer er bestemt pressede.
Det må man sige.
Men de er jo ikke mindst pressede af, at der inden for de sidste år, nemlig fra 2015, da vi sidst havde valg i Danmark, er blevet 93.000 flere danskere over 70 år.
Det er jo positivt, at folk bliver ældre.
Det modsatte ville være temmelig deprimerende.
Men det, at der bliver så mange flere ældre, betyder så også, at der er en langt større efterspørgsel, og der er pengene ikke fulgt med.
Så det er rigtigt, at der er udfordringer i ældreplejen, fordi man har underfinansieret den.
Det er så det, de i Jyllands-Posten sidste uge kunne gøre op til at være 4,4 mia. kr. Er det så sådan, at vi bare med et par greb kan finde en masse nye penge?
Vi har bl.a. i vores finanslovsforslag anvist, hvordan vi vil udvide finansieringen, og det er bl.a. ved, som hr. Rune Lund rigtigt sagde, at ændre på arvebeskatningen for de mest velstillede arvinger.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Jeg har sådan set bare et meget simpelt spørgsmål: Mener Socialdemokratiet, at finanspolitikken skal tilrettelægges efter det demografiske træk?
Det vil i hvert fald være en ny måde at føre finanspolitik på i Danmark og også en ny måde, i forhold til hvordan Socialdemokratiet førte finanspolitik under Helle Thorning-Schmidt.
Så vil jeg også spørge: Er det ikke korrekt – altså bare et simpelt faktum – at hvis der bliver brugt lige så mange penge, som Socialdemokratiet lægger op til, næste år, så vil det strukturelle underskud blive større?
Man vil være med til at sætte yderligere fut under kedlerne i dansk økonomi og øge kapacitetsproblemerne i dansk økonomi.
Og er det særlig fornuftigt?
Altså, har Socialdemokratiet intet lært af 00'erne, hvor de også bad om, at der skulle bruges flere og flere penge?
I dag er der bred enighed om, at det, at det offentlige forbrug blev alt for højt op gennem 00'erne – og Socialdemokratiet ønskede et endnu højere offentligt forbrug – var med til at overophede dansk økonomi, og det var der en kæmpestor pris at betale for på et tidspunkt.
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Først og fremmest vil jeg bekræfte over for hr. Jacob Jensen, at Venstre har fremlagt planer, som ikke holder, adskillige gange.
Det er fuldstændig korrekt.
Dernæst er der spørgsmålet om, om man bruger lidt mere på velfærden i dette års finanslovsforslag.
Ja, det gør man, efter i øvrigt at have udhulet velfærden i de forgangne 3 år.
Som Jyllands-Posten kunne skrive i sidste uge, har man underfinansieret velfærden med 4,4 mia. kr., fra den nuværende statsminister tiltrådte i 2015 og frem til nu.
Og kigger man i de økonomiske planer, de økonomiske fremskrivninger frem til år 2025, vil man altså også se en udhuling i årene frem til år 2025 med 10.000 færre offentligt ansatte.
Er det en god kurs for velfærdssamfundet i Danmark?
Næ, det er det ikke.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Hvis det offentlige forbrug næste år stiger mere end det, regeringen lægger op til, så vil det øge aktiviteten i dansk økonomi, og det vil være med til at skubbe på de tendenser, vi ser lige nu, med mangel på arbejdskraft.
Det kan ikke være et udtryk for en ansvarlig finanspolitik at gøre det, og så har man ikke lært så meget af 00'erne, som man burde have lært.
Der bliver talt om, at vismænd og andre anbefaler, at der bliver ført en stram finanspolitik i den konjunktursituation, vi er i nu, og det er ikke det, som Socialdemokratiet lægger op til.
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Det, hr. Joachim B. Olsen spurgte mig om, var, om man ville øge gældsætningen, og det kommer man ikke til at gøre på baggrund af det.
Jeg svarer på det, hr. Joachim B. Olsen spørger mig om, og når hr. Joachim B. Olsen antager, at det vil øge gældsætningen, så tillader jeg mig at svare, at det ikke passer.
Det bliver jeg jo nødt til at svare på.
Josephine Fock (ALT), 2018-09-06:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg vil jo spørge ind til det grønne og til klimaet.
Sådan som jeg læser udspillet, som I er kommet med her i morges, er Socialdemokratiet ikke blevet mere proaktive i forhold til det grønne og i forhold til vedvarende energi i 2030.
Der er stadig væk et mål om 55 pct.s vedvarende energi i 2030.
Kan Socialdemokratiet ikke blive en anelse mere ambitiøse i forhold til det grønne og klimaet?
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Jeg kan huske, at vi, da vi fremlagde vores grønne udspil i foråret, faktisk fik relativt mange roser også fra Alternativet, og det sætter vi meget pris på.
Jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at jo mere vi samarbejder om det grønne område, jo større sandsynlighed er der også for, at vi kan få gennemført en politik.
Jeg synes faktisk, det var en rigtig positiv oplevelse, da alle partier i Folketinget lige før sommeren – det var i øvrigt en meget varm sommer – blev enige om at lave et bredt energiforlig, hvor vi fik presset den nuværende regering til at etablere tre havvindmølleparker i stedet for én havvindmøllepark.
Det var i øvrigt også med deltagelse af Alternativet, og det vil jeg gerne sige tak for.
Men det er også klart, at der her er noget, hvor jeg først og fremmest ser at vi bliver nødt til at arbejde sammen.
Det, der er vigtigt, er resultater og ikke paroler.
Josephine Fock (ALT), 2018-09-06:
Tak for det.
Det, som vi rigtig gerne kunne tænke os at Socialdemokratiet også var med til, var i virkeligheden at stoppe udvindingen af olie i Nordsøen fuldstændig, og der skiller vandene jo i hvert fald mellem Socialdemokratiet og Alternativet.
Kan ordføreren uddybe, hvor lang tid man forestiller sig at man skal blive ved med at udvinde olie i Nordsøen?
Jacob Jensen (V), 2018-09-06:
Nu var det ikke mig, der sagde: Vi laver planer, og de holder – men det synes jeg sådan set vi gør – det var ordføreren.
Men det var ikke, for at vi skulle bruge tiden på at kaste med mudder her, det synes jeg egentlig trods alt at det her er for væsentligt til.
Men jeg vil bare notere mig, at man netop anerkender – det er hvert fald sådan, jeg opfatter det – at der under vores regeringer er blevet tilført yderligere midler.
Er det ikke korrekt?
Kan ordføreren ikke bekræfte, at der er blevet tilført yderligere midler til den fælles velfærd, og at det dermed også er en del af grunden til, at vi har en god velfærd i dag?
Der er klart ting, der skal forbedres, og det er også derfor, vi har fremlagt et finanslovsforslag, hvor vi netop prioriterer nogle af de her områder: sundhed, psykiatri og andet.
Men vi må dog trods alt kunne blive enige om, at der igennem de sidste mange år er tilført midler, at der er lavet strukturændringer, og at det i det hele taget har gjort, at vi netop i dag kan sige, at vi har gode tider, og at de kan blive gjort bedre.
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Der er mange udfordringer på pensionsområdet.
Til trods for at regeringen sammen med bl.a. Dansk Folkeparti har lavet tilpasninger og justeringer på pensionsområdet, har vi jo faktisk heller ikke fået løst hele udfordringen omkring restgruppeproblematikker og forskelligt andet.
Der er faktisk relativt meget, som taler for, at man bør kigge på hele pensionsområdet i et bredt perspektiv.
Dansk Folkepartis forslag er jo også blevet regnet igennem og har en meget, meget lille virkning, så i den sammenhæng må man sige, at det, der nok i højere grad skal til, er, at man kigger på pensionsområdet i et større perspektiv med de udfordringer, som den nuværende regering ikke fik løst, bl.a. fordi man jo nedlagde den udmærkede pensionskommission, som SR-regeringen havde nedsat.
Men det lille beløb, som det i givet fald ville give med Dansk Folkepartis forslag, er jo ikke det, som kommer til at gøre den store forskel.
Og så er vores hovedprioritet altså at sikre, at der er en ordentlig og værdig ældrepleje, og der tror jeg faktisk ikke at vi er uenige med Dansk Folkeparti.
Spørgsmålet er så, om vi vil prioritere på samme måde.
René Christensen (DF), 2018-09-06:
Det var jo egentlig et ret interessant svar, at Socialdemokratiet bare siger, at man vil fortsætte med at udhule pensionernes købekraft, for det er jo det, man reelt gør.
Hvis vi fortsætter med den udhuling af satspuljen, vil det så være omkring næsten 6.000 kr., man yderligere har udhulet folkepensionens købekraft med.
Det er i hvert fald ret interessant.
Det synes vi er et højt beløb.
6.000 kr.s yderligere udhuling af købekraften for en folkepensionist synes vi er meget.
En anden ting, som ordføreren kom ind på, er det her med, at der har indsneget sig brugerbetaling i sundhedsvæsenet.
Jeg vil gerne sige fra Dansk Folkepartis side, at vi er fuldstændig enig med ordføreren om, at det bliver vi nødt til at stoppe.
Men spørgsmålet er så, hvordan vi stopper det.
Er Socialdemokratiet klar til at kigge på, hvordan vi har organiseret vores sundhedsvæsen, altså med at vi har tre led?
Vi har jo staten, vi har regionerne, og vi har kommunerne.
Det er tre led.
Skulle vi have færre led?
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Det er jo ret ejendommeligt – for jeg kan godt høre, hvor hr. René Christensen vil hen med det her – at man altså insinuerer, at hvis man fjerner det led, der i dag ikke har brugerbetaling, så skulle det være en fordel, altså hvis man nedlægger regionerne.
Det tror jeg sådan set ikke er særlig hensigtsmæssigt.
Tværtimod tror jeg, at det er en utrolig god idé at gøre indsatsen der, hvor det er nødvendigt.
Det er klart, at hvis man skal fjerne brugerbetalingen på akutpladserne, så er der også nødt til at følge penge med, for ellers risikerer vi jo ganske enkelt, at der bliver færre akutpladser.
Og der er virkelig et behov for, at der, når man bliver udskrevet meget tidligt fra hospital og sundhedsvæsen, så også er et sted, hvor man får en ordentlig pleje af et dygtigt og kompetent personale.
Jacob Jensen (V), 2018-09-06:
Jamen jeg skal starte med at undskylde, at vi kom med et latterudbrud, da ordføreren sagde, at man i Socialdemokratiet holder sig til sine planer.
Betalingsringen, 12 minutter
– hvad blev der af det?
Nej, jeg vil notere mig, at man her i ly af natten er kommet med en brochure – og det er vel i ly af natten, for jeg har hvert fald ikke set den før her til morgen, hvor det stod på Ritzau.
Og det er vel også det, der er formålet, nemlig at man ligesom skal have lukket en flanke, så man ikke kan blive beskyldt for ikke at komme med noget.
Men nu kommer man så med en brochure med nogle løse overskrifter, men dog en overskrift, der lyder: »Gør gode tider bedre ... «.
Det fører mig så til mit spørgsmål, nemlig om hr. Benny Engelbrecht så ikke også dermed anerkender – det tager jeg i hvert fald som en anerkendelse, men jeg vil bare høre, om det er en bekræftelse af en anerkendelse – at vi har gode tider i Danmark.
Hvorfor har vi gode tider?
Skyldes det ikke, at vi igennem mange år har gjort en massiv indsats for netop vores fælles velfærd, har tilført ressourcer, lavet strukturændringer og fået øget produktiviteten og i det hele taget skabt gode tider?
Og i al beskedenhed har Venstre siddet i spidsen for regeringen i 13 ud af de sidste 17 år, så jeg opfatter det, som Socialdemokratiet kommer med her til morgen, som en klar anerkendelse af, at vi i Venstre har skabt en situation i Danmark, hvor vi har gode tider.
Så er jeg enig i, at de skal gøres bedre.
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Jeg var i debat med hr. Jacob Jensen i radioen i morges, og jeg havde egentlig troet, at hr. Jacob Jensen ville have været i studiet.
Derfor havde jeg faktisk taget vores finanslovsudspil med til hr. Jacob Jensen, og på forsiden af det står der ganske rigtigt: »Gør gode tider bedre – for alle«.
Og der har vi jo så forskellen mellem Venstre og Socialdemokratiet, for vi ønsker at få alle med og ikke kun dem, der har mest i forvejen.
Nu gør hr. Jacob Jensen sig munter over planer.
Det er fuldstændig rigtigt, at vi fremlagde en 2025-plan i 2016.
I 2016 fremlagde Venstre jo en helhedsplan, hvor alt som bekendt skulle laves om.
Den holdt i et halvt år.
Så fremlagde den efterfølgende VLAK-regering sin 2025-plan i 2017 om højere pensionsalder, lavere topskat, nedskæringer på velfærd og massive arbejdsudbudsreformer.
Den holdt også kun i et halvt år.
Så kom VLAK-regeringen jo så med en modereret plan her i efteråret 2017, hvor man bl.a. skal lave justeringer på overførselsområdet og forskelligt andet, skabe et arbejdsudbud, som jeg kan forstå, på 55-60.000.
Jeg kan se, at den gode udenrigsminister ikke er til stede, men jeg kan i hvert fald forstå, at selv udenrigsministeren sådan set ikke tror på de økonomiske planer.
Så det er bare lige for at sige: Måske skal man ikke kaste med sten, når man selv bor i et glashus.
René Christensen (DF), 2018-09-06:
Tak for det, formand, og tak for talen til ordføreren.
Der var jo meget af det, som var ret interessant.
Jeg vil gå ned i noget af det, som man måske ikke kom så meget ind på i ordførertalen.
Ordføreren talte en del om det her med en værdig ældrepleje, og der må jeg bare sige, at vi fra Dansk Folkepartis side selvfølgelig hilser det velkommen, for jo flere, der siger det, jo mere får vi sikkert også i gang.
Vi er jo rigtig glade for, at vi har en værdighedsmilliard, som arbejder derude.
Men en ting, som ordføreren ikke kom ind på, er de rørige ældre, dem, som er gået på pension og er derhjemme, og deres rådighedsbeløb.
Der vil jeg egentlig gerne spørge, hvor Socialdemokratiet står i forhold til det.
Det er jo sådan, at når man ser over tid, har satspuljen jo udhulet den købekraft, som danske folkepensionister har, ret markant, og det vil jo fortsætte, hvis man ikke gør noget ved det.
Fra 2019 vil man udhule købekraften yderligere for en enlig med 516 kr. om året, og det vil jo så fortsætte med 516 kr. yderligere også i 2020.
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Danmark skal være fri af fossile brændsler i 2045.
Det er vores ambition.
Energipolitik i bred forstand er jo også sikkerhedspolitik, og det vil sige, at det er meget vigtigt, at vi tænker sikkerhed ind, også når det handler om den grønne omstilling og vedvarende energikilder.
Det understreges vel af, at hvor Danmark i rigtig, rigtig mange år har været selvforsynende med olie og gas, er vi faktisk nu i den ret ejendommelige situation, at vi er nødt til at importere fossile brændsler fra udlandet.
Det peger jo selvfølgelig også på, at vi er nødt til at lave en grøn omstilling.
Det tror jeg at alle partier er indstillet på.
Men det vidner også om, at vi skal være meget påpasselige og opmærksomme på, at vi ikke bliver afhængige af regimer ude i verden, som vi ikke har lyst til at være afhængige af.
Og rækkefølgen er jo enkel: Vi skal starte med at afskaffe det værste, kullet, så skal vi tage olien og til sidst gassen, og dermed skal vi i sidste ende nå den ambition, som vi har i 2025, og som regeringen har i 2050, altså at vi skal være helt uafhængige af fossile brændsler.
Martin Lidegaard (RV), 2018-09-06:
Tak for talen.
Og når jeg spørger, er det, fordi der står, når man læser jeres hjemmeside, at man vil stoppe de to procents besparelse, som regeringen og Dansk Folkeparti har bedrevet hvert eneste år på vores uddannelser.
Men så har man været ude med nogle meldinger, hvori det hedder, at man vil fortsætte med at stille krav om to procents effektivisering og så føre pengene rundt på uddannelsesområdet, sådan at man, om jeg så må sige, fodrer hunden med dens egen hale.
Derfor tænker jeg bare, at det kunne være rart at få helt klar besked: Vil socialdemokraterne – jeg har spurgt hvert eneste år, og derfor glæder jeg mig sådan til at få det positive svar i år – afskaffe de to procents besparelse på uddannelsesområdet, når man forhåbentlig kommer til magten sammen med alle os andre?
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Som fru Louise Schack Elholm jo ved, håber og forventer vi at blive inviteret til klimaforhandlinger af regeringen ganske snart, og der er det jo også sådan, at vi selvfølgelig vil møde op til de forhandlinger med klare prioriteringer.
Men vi ved også, at regeringen er på vej med et forhandlingsoplæg, så vi vil ikke stille os i en position, hvor vi afskærer os fra f.eks. at komme med i forhandlingerne eller for den sags skyld afskærer os fra muligheden for at kunne prioritere ud fra det oplæg, som regeringen kommer med.
Finn Sørensen (EL), 2018-09-06:
Velfærd handler jo også om en værdig tilbagetrækning fra arbejdslivet.
Her satte de store pensionskasser for nylig et kraftigt spørgsmålstegn ved forhøjelserne af pensionsalderen.
De peger på, at det fører til en voksende gruppe, som ryger ud af arbejdsmarkedet længe før pensionsalderen, fordi de er nedslidte eller mangler de fornødne kvalifikationer.
Pensionskasserne spurgte: Hvad skal alle de mennesker leve af?
Det samme har vismændene spurgt om, og de viste samtidig, at der faktisk er råd til at gøre det på en anden måde.
Hvad mener Socialdemokratiet egentlig om det?
Giver det anledning til at opsige forliget om forhøjelserne af pensionsalderen inden valget, så vi kan få vasket tavlen ren og finde nogle gode, solidariske løsninger, der sikrer alle lønmodtagere en værdig afslutning på arbejdslivet?
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Som bekendt indledte jeg min tale i dag med at kigge et år tilbage og i forbindelse med det også at glæde mig over, at det faktisk lykkedes et flertal her i Folketinget – bl.a. begge vores partier, Dansk Folkeparti og andre – at sætte foden ned og begrænse og stoppe de tanker, som regeringen har haft om at øge pensionsalderen yderligere.
Det synes jeg er nok så væsentligt, at det er lykkedes os.
Men det vidner så også om, at netop det at have et forlig er med til at sikre, at man også kan forhindre, at en sådan forøgelse af pensionsalder sker.
Derfor synes jeg, det vil være meget uhensigtsmæssigt at opsige et forlig, som kan sikre os, at vi netop har en bestemmende indflydelse i forhold til det.
Når det er sagt, skal vi selvfølgelig være sikre på, at folk også får en værdig alderdom, og der er også udfordringer på tilbagetrækningsområdet, som ikke er adresseret fuldt ud, men som bestemt udestår at blive kigget på.
For der er folk, der bliver nedslidt – og der er i øvrigt også tale om noget forebyggelse, der skal foretages, for at sikre, at man klarer sig gennem arbejdslivet.
Finn Sørensen (EL), 2018-09-06:
Forliget betyder jo også, at man samtidig har givet de borgerlige vetoret til at forhindre forbedringer eller en mildere måde at gøre det på, f.eks. den måde, som vismændene foreslår.
Konsekvensen af forliget er jo, at i 2020 stemmer Socialdemokratiet for en forhøjelse af pensionsalderen til 69 år.
Konsekvensen er, at en 18-årig elektrikerlærling først kan gå på pension, når hun er 75 år.
Jeg var sammen med 170 elektrikere i går, og der var absolut ingen forståelse hos de mennesker.
Er det velfærd?
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Jeg begyndte selv på arbejdsmarkedet, da jeg var 16 år, så jeg kan udmærket sætte mig ind i den situation.
Og derfor vil jeg sige, at der også er spørgsmål, som endnu ikke er besvaret.
Det kommer vi til, og det vil også være noget af det, som vi vil tage på os, hvis vi skulle få regeringsmagten.
Men præcis hvordan det så skal udformes, kræver altså et dyberegående stykke arbejde.
Louise Schack Elholm (V), 2018-09-06:
Det var jo desværre ikke noget særlig konkret svar, for jeg bad om et samlet tal for den indsats.
For jeg forventer, at der, når man siger, at man vil have 500.000 elbiler, er en plan, der ligger til grund for det, altså nogle forskellige virkemidler, man vil foreslå, og at man har en oversigt over, hvor mange penge man vil bruge på det, og hvor pengene skal komme fra.
Så hvor mange penge vil man samlet set bruge på de initiativer, bl.a. firmabilbeskatningen, men også de andre initiativer, der skal sikre 500.000 grønne biler.
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Jeg skal skynde mig sige, at jeg ikke har nærlæst SF's forslag.
Det beklager jeg.
Det burde jeg selvfølgelig have gjort for at kunne forholde mig konkret til det.
Det er klart, at et problem ikke forsvinder, fordi man holder op med at måle på det.
Derfor er det også meget interessant, at Danmarks Statistik, til trods for at regeringen er holdt op med at måle fattigdom, på grund af FN's bæredygtighedsmål alligevel måler det.
Hvordan man skal måle på det, tror jeg ikke at jeg er den mest kompetente til at udtale mig om, men selvfølgelig giver det mening at måle fattigdom i Danmark.
Selvfølgelig gør det.
Når vi internationalt har forpligtet os til at gøre det, er vi selvfølgelig også nødt til at have nogle indikatorer på det i Danmark.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-09-06:
Tak for det.
Der er vi jo fuldstændig enige.
Men hvad så med indsatser for netop at reducere antallet af fattige børn eller generelt reducere fattigdom i Danmark?
Er der noget i Socialdemokratiets forslag på det område?
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Vores holdning til kontanthjælpsloftet er uforandret.
Vi er imod det.
Og vi har særlig fokus på børnefamilierne, som vi er meget bekymrede for.
Det er selvfølgelig ikke mindst, fordi vi har en stor bekymring for børnefamilierne.
Jane Heitmann (V), 2018-09-06:
Tak for det, formand.
»Gør gode tider bedre«.
Det er jo et gigantisk skulderklap til os, der har siddet ved magten i 13 ud af 17 år, og det vil jeg da gerne starte med at kvittere for.
I Socialdemokratiet holder man sig til de planer, man har lagt, og det er sådan set lidt en gratis omgang, synes jeg nok, at komme med den udmelding, særlig set i lyset af de seneste spørgsmål her, hvor det er meget svært at få svar.
Jeg kan forstå, at ordføreren klandrer Venstre for at ville spare på sundhedsvæsenet, særlig sygeplejerskerne blev nævnt.
Jeg vil ikke undlade at sige, at siden 2001 er der jo hver dag, undtagen søndag, blevet ansat både en læge og en sygeplejerske.
Det synes jeg måske ikke man kan kalde en besparelse.
Jeg kunne godt tænke mig at vende lidt tilbage til den pamflet, som vi jo har hørt omtalt, og som Socialdemokraterne er kommet med.
Jeg må forstå, at man vil have flere grønne biler, man vil faktisk have 500.000 af slagsen.
Hvor skal pengene komme fra?