runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (UFG), 2022-05-10:
Det virker jo helt utroligt, at ministeren står og siger, at man har sympati for forslaget.
Jeg tænker også, at ministeren synes, at det burde ligge på rygraden, at det skal være sådan, at vores ældre får den omsorg, de har brug for.
Og så går forslaget ud på, at vi også skriver omsorg ind i den paragraf.
Så har man en masse undskyldninger for ikke at stemme for det, herunder at det nu også koster penge at yde omsorg.
Altså, empati og omsorg for vores ældre medborgere skal være en selvfølgelighed.
Det er bare desværre en selvfølgelighed, der ikke står i lovgivningen.
Jeg må også bare sige til ministeren – nu, hvor ministeren siger, at man har relevante aktører på banen – at det her forslag også er et forslag, der har været foreslået af Ældre Sagen.
Astrid Krag (S), 2022-05-10:
Tak for det.
Jamen ordføreren må virkelig høre mig ret her.
Det er ikke en masse undskyldninger.
Det er jo sådan set en konstatering af, at det ikke er tilstrækkeligt, hvis vi skal have en værdig ældrepleje med tryghed for de ældre, med tid til omsorg, med medarbejdere, der faktisk kan bruge deres faglighed, og hvor der er selvbestemmelse for de ældre.
Så er det ikke nok at tilføje et enkelt ord i den eksisterende lovgivning.
Vi bliver nødt til, som statsministeren sagde det i nytårstalen, at starte forfra med det blanke ark papir.
Vi skal tage ansvaret for, at ressourcerne er der, at pengene følger med det stigende antal ældre, og derfor fremsatte vi også et forslag om en velfærdslov, som jo så desværre ikke kan stemmes igennem her i Folketinget.
Men så bliver vi også nødt til at tage et mere grundlæggende opgør med den måde, vores ældrepleje er indrettet på, fordi der bliver brugt for meget tid væk fra de ældre, hvor medarbejderne sidder ved en computerskærm eller med papirarbejde og jo alt for ofte en god blanding af det hele.
Det får vi altså ikke gjort op med ved at tilføje et enkelt ord til den eksisterende lovgivning.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-05-10:
Nej, selvfølgelig gør vi ikke det.
Altså, jeg må bare sige, at der efterhånden ikke er noget, der kan overraske mig mere.
Vi har været inviteret til flere ældretopmøder, vi har været inviteret på Marienborg, og der sker simpelt hen ikke rigtig noget handling.
Jeg er simpelt hen uforstående, i forhold til hvornår der sker noget godt for vores ældre medborgere.
Altså, er det meningen, at regeringen vil gå til folketingsvalg på en ældrelov, eller sker der en forbedring for vores ældre medborgere inden et folketingsvalg?
Astrid Krag (S), 2022-05-10:
Tak for det.
Det er jo blevet lidt en fast skabelon, at man så kan sige, at der ikke sker noget, selv om der jo sker en hel masse og vi faktisk har valgt en grundlæggende anden tilgang end den, der var under den tidligere regering, hvor et konsulentbureau arbejdede i et års tid og kunne pege på fire regler, der skulle afskaffes.
Så var vi så hverken dygtigere eller modigere herinde, end at vi endte med at kunne blive enige om at afskaffe en af de regler, tror jeg det var.
Jeg vil vove den påstand, at det er begrænset, hvad det har frigjort af tid til omsorg derude.
Det arbejde er rigtig godt i gang.
Det er stort, det er svært, og jeg håber rigtig meget, at I alle sammen vil bide til bolle til efteråret.
Og ved siden af det arbejde har vi jo altså løftet kommunernes økonomi.
Vi har afsat penge til 1.000 flere medarbejdere og til, at 1.000 ufaglærte kan blive faglærte, og en lang række andre ting, som jeg kan se på formanden at jeg ikke har tid til at remse op.
Det er simpelt hen forkert at tegne et billede af, at der ikke er sket noget på ældreområdet.
Birgitte Vind (S), 2022-05-10:
Tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte et forslag om omsorg.
Omsorg skal være en kerneværdi i vores ældrepleje.
Det kan vi vist godt være enige om.
De senere år har desværre vist, at det ikke er tilfældet.
Det handler også om, at der i det daglige skal være fokus på relationerne, nærværet og omsorgen, og det skal ikke være en hverdag, der er styret af skemaer.
Vi har set, hvordan vores social- og sundhedsassistenter går hjem fra arbejde uden at føle, at de har gjort tilstrækkeligt i mødet med de ældre, fordi der ganske enkelt bare var afsat 7 minutter til mødet hos fru Hansen – og så skulle medarbejderen videre.
De her historier har vi hørt rigtig mange af i ældreplejen.
Der er rigtig meget, der fungerer.
Men som ministeren også var inde på, er der brug for en grundlæggende ændring, hvor omsorg og nærvær kommer mere i fokus, og hvor vi har tillid til, at medarbejderne kan bruge deres faglighed og deres sunde fornuft.
Derfor er jeg også meget enig i intentionen bag beslutningsforslaget, nemlig at vores lovgivning netop skal afspejle, at vi ønsker omsorg som en central værdi i ældreplejen, men jeg tror desværre ikke på, at alt er gjort ved at skrive omsorg ind i servicelovens § 83, for vi ændrer jo ikke fundamentalt på den måde, som vi får ældreplejen til at fungere på, ved at ændre en enkelt paragraf.
Vi har stadig væk myriader af regler og lovgivning på området, som trækker i den modsatte retning.
Hvis vi fortsat skal have en masse krav, bureaukrati og dokumentation, fjerner det tid fra kerneopgaven, og så er det netop omsorgen, vi igen taber på.
Derfor skal omsorg tænkes ind i en langt større ændring af hele den måde, vi indretter vores pleje på.
Og her efter nytår gik regeringen jo netop i gang med at udtænke en ny ældrelov.
Formålet har regeringen redegjort for flere gange, og ministeren var også lige inde på det nu.
Vi skal starte med et blankt stykke papir og fokusere på rammerne for en værdig ældrepleje.
Det skal være en ældrelov, som skal bygge på klare værdier som værdighed, omsorg, valgfrihed, selvbestemmelse og få dokumentationskrav.
Det skal netop skabe rammerne om en ældrepleje, hvor medarbejderne ikke bruger tid på unødvendig administration og registrering, men de skal have plads til deres faglighed, og det er omsorgen også en del af.
Jeg havde selv i dag møde med Danske Ældreråd, som også havde det her på programmet.
Ministeren har allerede holdt borgermøder tre steder rundtom i landet, og jeg har selv deltaget i et par af dem, og jeg kan bare mærke, at der er en enorm energi og et stort ønske om forandring.
Der er altså en proces i gang, og jeg ser rigtig meget frem til, at vi kommer videre med det arbejde, der er sat i gang.
På baggrund af det kan Socialdemokratiet ikke støtte det konkrete forslag.
Til gengæld ser jeg virkelig frem til, at vi her i Folketinget kan sætte os ned og sammen få lavet en ny ældrelov, hvor omsorg vil være helt centralt.
Jeg håber, at resten af Folketinget vil være med i arbejdet, og jeg tager selvfølgelig ligesom ministeren alle gode idéer med.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-05-10:
Tak for det.
Det synes man er bureaukratisk tungt.
Man vil hellere vente, fordi det her forslag ikke kan stå alene.
Nej, det her er et element til, at man sikrer de ældre og andre, der er inde under servicelovens § 83, en ret til omsorg i lovgivningsmæssig forstand, for der står ikke »omsorg« i lovgivningen i dag.
Og ikke engang det vil Socialdemokratiet være med til.
Jeg må bare sige, at jeg undrer mig dybt.
Og som jeg sagde til ministeren, har vi været inviteret til et utal af møder, og det, der er regeringens forslag, er at slette det hele, slette de ældres rettigheder og ikke tilføre dem flere rettigheder og sætte det hele fri.
Er det forstået korrekt?
Birgitte Vind (S), 2022-05-10:
Så har jeg i hvert fald ikke udtrykt mig tydeligt nok, for jeg prøver netop at give udtryk for, at vi synes, at omsorg er en meget central værdi i ældreplejen.
Men vi tror ikke på, at man kan lovgive sig ud af det ved at skrive det ind i lovgivningen, for som det er i dag, og det tror jeg også fru Karina Adsbøl har erfaret, så vil medarbejderne jo stadig væk skulle løbe stærkt, sådan som vi har organiseret ældreplejen i dag, og de har netop ikke tid til omsorgen.
Det Etiske Råd har jo været rundt og har nu brugt flere år på at afdække, hvordan det står til med omsorgen i sundhedsvæsenet, og må konstatere, at lige præcis det ben, der hedder omsorg, er der ikke er plads til, fordi også sundhedspersonalet skal løbe så stærkt.
Så selvfølgelig skal der være plads til omsorg, men vi skal jo skabe rammerne for, at den kan finde sted, inden vi begynder at skrive den ind i lovgivningen.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-05-10:
Det her er jo ikke enten-eller.
Altså, omsorg er en central værdi, siger ordføreren.
Den er åbenbart ikke så central, at Socialdemokratiet vil skrive omsorg ind i lovgivningen og give vores ældre medborgere og andre en ret til omsorg i lovgivningsmæssig forstand.
Så er det da klart, at det ikke kan stå alene; der skal da meget mere til.
Men jeg forstår simpelt hen ikke, at ordføreren negligerer det, sådan at omsorg ikke skal skrives ind i lovgivningen.
Så gør vi det igen her.
Vi har jo haft rigtig mange debatter om det familieretslige område, om Familieretshuset.
Vi har i Socialudvalget indkaldt til samråd, vi har haft det oppe i en spørgetime, og vi har fremsat beslutningsforslag – på hver vores side i hvert fald – og det har jeg også selv gjort, for det er sådan, at som udgangspunkt skal børn jo have ret til deres mor og far, men når vi ser, hvordan det foregår i nogle tilfælde i praksis, er der ikke tale om barnets ret.
Og så har vi en statsminister, der jo gik til valg på, havde jeg nær sagt, og i hvert fald sagde, at hun ville være børnenes statsminister.
Så kan man jo undre sig over, hvorfor regeringen ikke tager det mere alvorligt med de eksempler, vi også hører og ser rundtomkring, og altså ikke anerkender, at der i nogle sager forekommer forældrefremmedgørelse.
Det handler jo selvfølgelig også om at sikre en god kultur i Familieretshuset.
Men det, jeg undrer mig over, er det med samvær.
Der er jo ikke nogen, der synes, at børn skal have samvær hjemme hos en forælder, der udsætter dem for nogle grove ting.
Men der har vi jo børnehusene, for kommunerne er forpligtede til at bruge børnehusene, hvis børn i dag er udsat for vold eller overgreb.
I dag er der ca. 300 børn, der mister kontakten til deres forældre, og som det tidligere er sagt i dag, er det jo ikke blot deres forældre, det er også søskende, bedsteforældre og deres familie på mange områder.
Jeg er meget enig i, at det er vigtigt, at vi får fremrykket det her.
Nu foreslår Nye Borgerlige så i det her beslutningsforslag en undersøgelse, og det kan regeringen så ikke støtte.
Det er da egentlig utroligt, når regeringen ikke bestiller andet end at nedsætte kommissioner og få lavet undersøgelser selv – eller ekspertudvalg, fordi vi skal høre, hvad eksperterne mener.
Men jeg vil godt sige, at jeg støtter de intentioner, der er, og også gerne vil støtte op om beslutningsforslaget.
Jeg synes, vi bliver nødt til at handle; jeg synes, vi bliver nødt til at rette op.
For når der er nogle ting, der ikke fungerer, bliver vi nødt til at rette op på det.
Det synes jeg vi som politikere er forpligtet til.
Så jeg bakker i hvert fald op om det her.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2022-05-10:
Tusind tak.
Jeg vil egentlig bare sige tak til ordføreren.
Jeg er sådan set fuldstændig enig med ordføreren i, at der simpelt hen ikke er nogen gode argumenter for ikke at kunne bakke op om, at vi får undersøgt det her til bunds, i forhold til om der er de effektive retsmidler, som skal bruges, når man kommer ud i de her situationer med eksempelvis forældrefremmedgørelse.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-10:
Selv om vi ikke sad i Folketinget dengang, er jeg udmærket klar over historikken omkring udbytteskatteskandalen.
Det er jo en af de største skandaler, vi har haft i dansk politik
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om ministeren – for der står, at Skatteforvaltningens kapacitet ikke er til, at den her pukkel bliver mindre, men at den tværtimod bliver større – kunne komme med en prognose om, hvornår man har status quo, hvornår man begynder at få den her pukkel bragt ned, og hvornår man forventer, at man ikke længere behøver at betale et trecifret millionbeløb hvert eneste år, fordi det tager lang tid at sagsbehandle de her ting.
Jeppe Bruus (S), 2022-05-10:
Den prognose kan jeg give, når vi i Folketinget er blevet enige om en ny model for at håndtere det her område.
Det har været en kæmpe skandale med formodet svindel mod statskassen for over 12 mia. kr.
Vi har i forvejen jo fuldt tryk på alle kedler, så det er ikke muligt bare at sige, at i stedet for 100 skal der så sidde 500 mennesker og løse denne opgave.
Sådan er det jo.
Vi er nødt til at prioritere.
Det betyder, at så længe der ikke er en ny model på plads, vokser puklen hurtigere, end de mennesker kan sidde og kontrollere de sager, der er.
Alternativet havde været at sige, at så laver vi et lavere kontroltryk, og det kan jeg godt forstå at Folketinget bredt set ikke sådan lige har været indstillet på oven på den skandalesag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-10:
Det vil sige, at der ikke ligger nogen prognose for, hvornår man begynder at få den her sagspukkel ned, hvornår vi begynder f.eks. at kunne få det her tættere mod nul.
Skal jeg bare forstå det sådan, at det her bliver et vilkår, og at man fremadrettet i de næste 5 år, de næste 10 år må forvente, at der kommer en regning ud på 300 mio. kr. om året, fordi man ikke kan få puklen ned under de 6 måneder?
Så siger man, at der skal et nyt system til – jeps – men hvor langt er man i det?
I det system har man jo lavet nogle prognoser for, hvornår man, når det nye system kommer til, så vil få den her pukkel ned.
Vi må da kunne komme det lidt nærmere end bare som så.
Det er fair nok med et skriftligt svar på det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-10:
Det er jo fair nok, at man synes, at man føler sig bundet af noget EU, men som jeg hørte ministeren sige det, var det 0,5 mia., hvis man skulle sætte benzinafgiften ned til et EU-minimum.
Var det korrekt?
Jeg mener, at ministeren nævnte 0,5 mia. i sin tale deroppe.
Og jeg ved godt, det er sent, men jeg mener nu, at jeg hørte korrekt, og ellers må ministeren lige læse det op igen.
Jeg ved godt, at det er 500 mio. mindre, statskassen har, men hvad giver det mere i hånden derude til danskerne?
For det er jo for at hjælpe, så danskerne har noget mere.
Jeppe Bruus (S), 2022-05-10:
Jeg har ikke en beregning på, hvad det vil betyde for sådan en helt almindelig arbejderfamilie med to børn.
Jeg har ikke et tal på det her, så jeg vil ikke engang sige, at jeg tror, men jeg svarer selvfølgelig gerne på skrift til hr. Lars Boje Mathiesen på det spørgsmål.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-10:
Tak, og det vil jeg gerne.
Men jeg vil gerne have et skriftligt svar på det fra Skatteministeriet og måske også et svar på, hvad gevinsten, hvis man nu sænker det til et minimum, vil være på bnp og også på arbejdsudbuddet.
Troels Ravn (S), 2022-05-10:
Tak for ordet, formand.
Det er afgørende for os i Socialdemokratiet, at danskerne kan have tillid til det danske skattevæsen.
Derfor skal vi hele tiden sørge for, at de regler, vi har, bidrager til det.
Det handler det her lovforslag om – skattereglerne skal være rimelige, og der skal være konsekvens for dem, der ikke overholder spillereglerne.
Det foreslås at justere på en række regler.
Det første handler om at nedsætte rentesatsen for rentekompensation i sager om selskaber eller personer, der anmoder om refusion af udbytteskat.
På den måde begrænser vi statens tab af indtægter som følge af formodet svindel.
Det næste drejer sig om at gøre op med nogle renteregler, som i bund og grund er urimelige.
De indebærer nemlig, at virksomheder, der ikke angiver skatter og afgifter korrekt og til tiden, kan stilles bedre rentemæssigt end andre virksomheder, der har angivet korrekt og til tiden.
Som reglerne er i dag, kan de virksomheder, der ikke følger reglerne, slippe for at betale renter tilbage i tid.
Til gengæld får de virksomheder, der har fulgt reglerne, men som ikke kan betale, pålagt renter tilbage i tid.
På den måde gør vi altså op med de uretfærdige rentefordele, der lige nu kan være for virksomheder, der ikke følger reglerne; for det skal naturligvis ikke kunne betale sig at angive for sent eller forkert.
Derfor foreslås det nu, at der i alle tilfælde skal betales renter.
Derudover foreslås det, at beløbsgrænsen for kreditsaldoen på skattekontoen nedsættes fra 350 mio. kr. til den normale beløbsgrænse på 0,2 mio. kr.
Og endelig indeholder lovforslaget en række tiltag for erhvervslivet ved indførelse af afgifter på nikotinprodukter og ved sammenlægning af afgiftssatser for røgfri tobak.
Det drejer sig om, at der indføres mulighed for godtgørelse af afgift på røgfri tobak, samt at ikrafttrædelsen udskydes med 3 måneder.
Alt i alt synes vi, at det her lovforslag bidrager til at sikre, at ret og pligt går hånd i hånd.
Det skal afspejles i vores skattesystem, for vi skal have retfærdige regler, så danskerne kan have tillid til skattesystemet.
Socialdemokratiet støtter forslaget, og det samme skulle jeg hilse og sige fra Rune Lund, Enhedslisten, og Kathrine Olldag, Radikale Venstre, at de to partier også gør.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-10:
Det her forslag giver jo et skatteprovenu, så hvilke skatter og afgifter foreslår Socialdemokratiet at vi skal sænke nu, når man får de penge ind?
Troels Ravn (S), 2022-05-10:
Det har jeg ikke noget bud på.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-10:
Det er mere, så vi ikke bare gør det dyrere at drive virksomhed i Danmark osv. – så ville det da være oplagt at sige: Hvordan kan vi så rykke på noget, sænke nogle skatter?
Eller er det her bare endnu et skridt, hvor vi skruer lidt på skruen og tager lidt mere fra erhvervslivet derude, som selvfølgelig vil lægge noget af det her over på borgerne?
Og så må de vel bare betale regningen endnu en gang, og så får statskassen endnu en gang flere penge ind.
Ville det ikke være ret og rimeligt, at man sender dem tilbage via skattelettelser og afgiftslettelser, således at det går i nul, så man laver den her forenkling, der giver mening, og så der ikke er nogen, der bliver snydt – det er jeg enig i – men sådan at det ikke samtidig skal koste en masse penge?
Troels Ravn (S), 2022-05-10:
Altså, det, der er helt afgørende for os i Socialdemokratiet i forhold til det her lovforslag, er, at vi har nogle regler i det danske skattevæsen, som vi kan have tillid til.
Skattereglerne skal være rimelige; der skal være konsekvens for dem, der ikke overholder spillereglerne, og det er det, som den her række af justeringer af reglerne bidrager til.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2022-05-10:
Ordføreren har desværre ikke mulighed for at være her.
Derfor vil jeg holde hans tale.
I SF er vi optaget af, at reglerne på skatteområdet er fornuftige og rimelige.
Det er vi, både fordi der skal herske en grundlæggende tillid til skattevæsenet, der skal være et incitament til at følge reglerne, men også fordi skat er noget grundlæggende, der definerer vores fællesskab.
– ja, det skal selvfølgelig ikke stille dem dårligere rentemæssigt end de virksomheder, der sløser og snyder og ikke overholder reglerne.
I Danmark skal der selvfølgelig ikke herske et udgangspunkt med renteregler, hvor virksomheder, der ikke indberetter skatter og afgifter korrekt eller til tiden, rentemæssigt er stillet bedre end virksomheder, der følger reglerne.
Udbyttesagen har været en urimelig stor udgift for den danske statskasse, og i SF er vi meget åbne over for tiltag, der søger at begrænse yderligere tab i en i forvejen grim sag.
Derfor er vi også enige med regeringen i, at det er rimeligt at sænke rentesatsen for rentekompensationer i de sager, hvor der sker sagsbehandling, fra 4,8 til 3,4 pct.
I SF deler vi intentionen om, at personer og virksomheder, der ikke har oplyst myndighederne om deres skattepligt, i alle tilfælde skal betale renter af skatterne på indkomst, som de ikke har ønsket eller har glemt at oplyse om, tilbage i tid.
Det er et meget fornuftigt tiltag, fordi det for det første fordrer et udgangspunkt, hvor incitamentet til at forglemme eller snyde begrænses.
Det er et grundlæggende princip i det danske skattesystem, at man bidrager med det, man skal; at man hverken forglemmer eller snyder.
For det andet berører det også et andet centralt aspekt, nemlig en grundlæggende tillid til skattevæsenet.
Danskerne skal kunne have tillid til, at de formuer, der ophober sig i samfundet, skaber værdi for det fælles samfund.
Afslutningsvis vil jeg kort bemærke, at selv om SF gerne havde set, at man havde beholdt ikrafttrædelsestidspunktet for indførelse af afgifter på nikotinvæsker og nikotinposer samt forhøjede afgifter på røgfri tobak, har vi forståelse for processen og udskydelsen på 3 måneder.
Med de ord kan jeg nævne, at SF bakker op om forslaget.
Mette Abildgaard (KF), 2022-05-10:
Mange tak for det.
Jeg er også standin i dag for vores ordfører, som ikke har mulighed for at være til stede i salen i dag, men jeg skal efter bedste evne præsentere vores synspunkt i forhold til det her lovforslag.
Lovforslaget rummer en lang række ændringer af de renter, som man enten betaler eller får for penge, som man skylder skattevæsenet, eller som man har til gode hos skattevæsenet.
Det hele er i statens favør.
Borgere og virksomheder vil fremover få lidt mindre renter for de penge, som skattevæsenet skylder dem, og komme til at betale en lidt højere rente for de penge, som de selv måtte skylde skattevæsenet.
Det meste af det har vi allerede aftalt at gennemføre, da vi lavede en aftale om kriminalforsorgen, dvs. de danske fængsler.
Og så synes vi også i Det Konservative Folkeparti, at disse renteændringer er ganske fornuftige, og vi kan godt leve med dem.
Eksempelvis er det grundlæggende meget fair, at man betaler rente fra dag et i stedet for efter 14 dage, hvis man betaler sin skat for sent.
Vi kunne jo så som en sidebemærkning vældig godt tænke os, at regeringen også engang satte skatter og afgifter ned, så borgeren fik flere penge tilbage, og at det ikke var i statens favør.
Det virker nogle gange, som om alle kræfter i regeringen bliver brugt på at se på, hvor man kan hæve skatterne, og hvor man kan dreje lidt på knapperne på en måde, så der kommer mere i statskassen.
Men vi kunne håbe på, at man på et tidspunkt fik justeret lidt på knapperne på en måde, så det var i borgerens favør og der røg lidt mere retur den anden vej.
Det ville vi i hvert fald selv bestræbe os på, hvis vi havde regeringsmagten, og det er også det, der ligger i det finanslovsudspil, vi har præsenteret.
Men som sagt har vi aftalt de ændringer, som ligger i det her lovforslag, i forbindelse med at der skulle findes finansiering til en aftale, vi er en del af, hvor vi skal sikre, at forbryderne kommer i fængsel, og at der også er økonomi til at sikre, at de kan komme ind og afsone.
Derfor støtter vi det her lovforslag.
Dog vil jeg bare lægge det lille forbehold ind, at hvis den tekniske gennemgang, der er blevet bedt om, skulle vise, at der ligger yderligere i det her lovforslag end det, vi har forpligtet os til i aftalen om kriminalforsorgen, vil vi selvfølgelig lige være obs på det.