runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2020-12-18:
Nu er Det Radikale Venstres ordfører jo temmelig ny i faget her, og derfor vil jeg forklare, at det faktisk forholder sig helt anderledes end det, som den radikale ordfører forventer.
Det er ikke en rettighed at få statsborgerskab i Danmark.
Det er en demokratisk afgørelse, om man vil give den gave eller ej.
Det er ikke noget, hvor en udlænding kan komme og sige: Nu har jeg gjort dit og dut og dat, og derfor skal jeg have det her statsborgerskab.
Der står i grundloven, at det gives ved lov, og det vil sige, at det er en gave, der gives af Folketinget.
Så derfor er det ikke noget, der er i modstrid med retsstaten eller noget som helst andet.
Det er den måde, vi gør det på, og det er en smuk og god måde.
Det, der så er forkert, er, at vi ikke deler det op og stemmer om hver person for sig, sådan som man gjorde i grundlovens spæde barndom, og som jeg mener at vi helt klart bør gå tilbage til, sådan at vi har hver enkelt person til debat i Folketinget og diskuterer, om vedkommende skal have den gave eller ej.
Susan Kronborg (RV), 2020-12-18:
Tak for en rigtig, rigtig spændende debat, som jeg har lejlighed til at være med til her i dag.
Radikale Venstre oplever det lidt, som om vi står på dækket og alle andre er gået fra borde og sidder i en jolle og er ved at padle væk.
Jeg synes, det er meget vigtigt at pointere, at der jo rent faktisk, som der er mange der har nævnt, er indgået en aftale.
Der er en indfødsretslov.
Det her med, at der så er nogle, der mener, at det er helt i orden at stemme nej, er jo så meget underligt, og der er også nogle, der stemmer gult nu her i dag.
Det er ligesom, hvis man spiller bingo og så siger: Jeg vandt ikke juleanden, og derfor laver jeg lige bingopladen om, så i stedet for fem rækker laver jeg det bare om til fire.
Det er altså noget underligt noget.
Alle folk på den liste lever op til kravene.
Der er stemt i udvalget.
Så er der jo noget retspolitisk virkelig betænkeligt ved, at man så selv begynder at opfinde nye regler og vil have en omkamp, og så også det med at stemme rødt og gult her i dag.
Jeg synes også, man skal tænke på, at det her jo faktisk er rigtige mennesker, vi taler om.
Det er borgere, som arbejder, som betaler skat, og som efter det her vanvittige forhindringsforløb er endt med at komme på listen.
Derfor er det beskæmmende, at der bliver stemt rødt og gult i dag.
Men i hvert fald glæder jeg mig til at stemme grønt.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-18:
Jeg kunne ikke have sagt det bedre selv.
Marie Krarup (DF), 2020-12-18:
På den måde giver det ikke mening at sige, at nu indgår vi en pagt, og så lover vi så at stemme for, når man nu ved, at det, det drejer sig om, jo er, at alle ønsker at stemme for.
Der er desværre et stort rødt uansvarligt antal partier her i Folketinget, som ønsker at stemme for alle.
Så derfor kan man få alle indfødsretslove igennem.
Det er nærmest det modsatte.
Dermed holder den logik, som Venstre kommer med over for Dansk Folkeparti, ikke.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-18:
Jo, jeg kan med sikkerhed sige, at med det, jeg kender til både hr. Christian Langballe og andre i Dansk Folkeparti, der har forhandlet den her aftale, svarer fru Marie Krarups ord fuldstændig til virkeligheden, og Dansk Folkeparti kommer aldrig nogen sinde til at stemme for en indfødsretslov, som giver folk med en kriminel baggrund, folk fra en ikkevestlig kulturkreds, folk i et sådant antal, som vi har med at gøre her, indfødsret
Jeg mener ganske enkelt, at det simpelt hen – med fare for at bruge for stærke ord – kompromitterer hele fædrelandet.
Sådan må det jo være efter de almindelige regler.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-12-18:
Nu deltog jeg så i de forhandlinger.
Hr. Morten Messerschmidt har ikke ret, og det kan hr. Morten Messerschmidt ikke gøre for, fordi han ikke var med til de samme forhandlinger.
Det, der blev aftalt, var, at på udvalgsmøderne i Indfødsretsudvalget, hvor vi jo i forvejen vurderer sagerne forskelligt, var man selvfølgelig fritstillede, men når loven så skulle til behandling, stemte man for den.
Jeg ved ikke, om det så skyldes, at hr. Christian Langballe og hr. Martin Henriksen var sådan lidt bløde i kanten, og nu er hr. Morten Messerschmidt kommet til.
Det tror jeg ikke er tilfældet.
Sådan husker jeg dem i hvert fald ikke.
Men det, vi aftalte, var, at vi laver en aftale.
Vi holder en aftale, indtil der kommer en ny.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-18:
Jo, og det mener jeg bestemt også er det, der er sagen.
Men det er jo normalt sådan, at hvis man laver en aftale og en part mener, at den anden part bryder den, er der to muligheder: Enten kan den ene part smide den anden part ud, eller også kan den ene part selv forlade aftalen, fordi den anden part har forbrudt sig mod den.
Og jeg må konstatere, at LA ikke har forladt aftalepartierne endnu, så brøden er åbenbart ikke så alvorlig, at man ligefrem synes, at det hele krakelerer.
Men vi vil meget gerne stramme indfødsretsaftalen betragteligt, og jeg tror også, at vores »betragteligt« er mere, end Liberal Alliance ønsker.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-18:
Jeg ved ikke, hvor hr. Morten Messerschmidt har det fra.
Det er ikke noget, der står i aftaleteksten, at denne aftale ikke binder til at stemme i overensstemmelse med aftalen.
Det er da ikke sådan, man normalt gør det.
Og hvis der er nogen, der på et tidspunkt har hvisket hr. Christian Langballe noget i øret – det kan enhver jo komme og påstå – er det ikke noget, der er blevet ført til referat.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-18:
Nu var det hr. Christian Langballe, der forhandlede den del på plads, og så var der, som jeg forstår det, en accept fra de øvrige aftalepartier af, at man fastholdt Dansk Folkeparti som en del af aftalen, men at vi, fordi vi ikke følte den var stram nok, godt kunne stemme imod.
Jeg var ikke medlem af Folketinget på det tidspunkt, men det var hr. Ole Birk Olesen, og han var ovenikøbet en del af kabinettet, så han ved måske mere om det, men jeg er ret sikker på, at det forholder sig sådan.
Så medmindre hr. Ole Birk Olesen kan afkræfte det, så tror jeg, at der på det tidspunkt var en forståelse fra de andre aftalepartiers side af, at Dansk Folkeparti skulle forblive en del af aftalekredsen, men godt kunne stemme frit.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-18:
Her har Socialdemokratiet et show, som de turnerer med og forsøger at få opbakning fra landets vælgere til.
Men jeg synes nu også, at det show, som Dansk Folkepartis ordfører opfører, er ærgerligt.
Man indgår tilbage i juni 2018 en aftale om de regler, der skal være gældende for tildeling af statsborgerskab.
Og så vidt jeg husker, stemte man i de første afstemninger og derefter ja til de tildelinger, fordi man jo havde indgået en aftale om, at det er sådan, det skulle foregå.
Og så hævder man nu, at man vil noget ganske andet, selv om man jo har lavet en aftale om, at det er sådan, det skal foregå.
Aftalen fra 2018 udelukker en masse kriminelle mennesker fra at søge statsborgerskab, også permanent og for livstid, men enkelte kan godt, hvis det er en mild form for kriminalitet, de har begået, og hvis der er gået lang tid, fra de har begået den.
Det var det, vi aftalte i 2018.
Hvorfor løber man bare fra aftaler?
Marie Krarup (DF), 2020-12-18:
Ordføreren sad ikke i Folketinget, da de her aftaler blev indgået.
Jeg var heller ikke selv indfødsretsordfører, men det var min kollega Christian Langballe.
Jeg kan huske, hvordan man gik til de her forhandlinger og var bekymret over, at man ikke fik nok igennem.
Det har jo været vores konstante bekymring, men derfor ønsker vi jo alligevel at stramme de her aftaler mest muligt.
Så derfor er det jo en absurd pagt at skulle indgå, og derfor vil jeg også mene, at det ikke er en pagt, vi har indgået, at vi for enhver pris altid skulle stemme ja til alle love, fordi vi har strammet reglerne om, hvem der skal på lovene.
Så vil ordføreren ikke bekræfte, at det ikke giver mening, at vi skulle have indgået en håndfæstning, hvor vi bliver tvunget til at stemme ja til masser og masser af folk fra muslimske lande, når man under alle omstændigheder kan få alle lovene igennem, ligegyldigt hvor mange millioner muslimer der står på dem?
Susan Kronborg (RV), 2020-12-18:
Ja, det er en meget, meget interessant diskussion, som ordføreren rejser.
Der står også i grundloven, at ingen skat skal gives uden ved lov, og det betyder jo ikke, at der er et skatteudvalg, som sidder og vurderer, om hver enkelt virksomhed x skal have fradrag eller virksomhed y skal have lavet en transferpricingregulering.
Så det tror jeg er en diskussion, som jeg rigtig gerne vil rejse, og jeg er glad for, at vi kommer ind på den her i dag.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2020-12-18:
Tak for det.
Det er sågar et valgløfte fra Socialdemokratiet, som der ser ud til at være et flot og bredt flertal for i Folketinget.
Det synes jeg er meget, meget positivt.
Har man fået lungehindekræft, bughindekræft eller testikelhindekræft efter at have været udsat for asbest gennem sit arbejde, kan man også få erstatning igennem reglerne i loven om arbejdsskadesikring.
Desuden gav asbestloven i sin tid mulighed for erstatning til de nære pårørende til dem, der er blevet udsat for asbest via deres arbejde, hvis de pårørende også efterfølgende blev syge efter at have været udsat for indirekte smitte fra den person, der havde fået det fra sit arbejde.
Men der var altså tale om en meget snæver målgruppe, og det er desværre ikke kun folk, der direkte arbejder med asbest, eller deres nære pårørende, som risikerer at blive alvorligt syge af asbest.
Vi har bl.a. hørt om en skole i Aalborg, som lå tæt på en gammel eternitfabrik, og som derfor blev udsat for asbestpartikler fra fabrikken.
Og en undersøgelse har også vist, at børnene havde syv gange større risiko for lungehindekræft end øvrige borgere.
Men indtil nu har de altså ikke kunnet få erstatning, også selv om de skulle få kræft, fordi de havde været udsat for asbest.
Det bliver der lavet om på med det her lovforslag.
Det bliver altså muligt at få erstatning, hvis man har været udsat for asbest fra en industriel smittekilde, selv om det altså ikke er sket gennem ens arbejde eller ens nære pårørendes arbejde.
Hvis man eksempelvis har boet tæt på en fabrik eller virksomhed, der har fremstillet asbestholdige produkter, eller eksempelvis har gået i skole tæt på sådan en fabrik, er der altså mulighed for, at man kan få den samme erstatning som andre, der lever med konsekvensen af at blive udsat for det her giftige asbest.
Så det er et rigtig godt og fornuftigt lovforslag, som Socialdemokratiet naturligvis bakker op om.
Pause Pause (Pause), 2020-12-18:
Mødet er udsat.
Dan Jørgensen (S), 2020-12-21:
Vores pointe er så bare den, at på den helt korte bane, som 2025 altså er, tager det jo altså nogle år – selv med nogle af de virkemidler, som vi alle sammen er enige om er hurtigtvirkende, f.eks. at tage landbrugsjord ud – fra man beslutter det, og til det rent faktisk sker.
Så det der med at lægge et for højt spænd nu kan jo altså tvinge os til – hvis ellers vi er enige om, at vi skal leve op til det – at træffe nogle af de der beslutninger, som jeg også tror vi er enige om vi ikke skal, og som bare handler om at lukke produktion.
Det er fordelen.
Men ulempen er jo altså, hvis vi, fordi vi har bundet os for højt på den korte bane, i virkeligheden træffer beslutninger, der gør det meget, meget dyrere og meget, meget mere besværligt og måske endda umuligt at nå det mål, vi har på den lange bane.
Mai Villadsen (EL), 2020-12-21:
Jamen jeg anerkender til fulde, og det tror jeg alle her i Folketingssalen anerkender, at vi træffer nogle beslutninger nu, som først boner ud meget senere.
Men for at være tryg ved, at vi når 70-procentsmålsætningen, har jeg behov for, at ministeren svarer mig på spørgsmålet om, hvor meget af de 70 pct., der skal planlægges i den her valgperiode.
Indtil videre er vi godt en tredjedel af vejen.
Det er jo langt fra mål.
Hvor langt vil regeringen planlægge?
Hvor langt skal vi nå med beslutningerne?
Signe Munk (SF), 2020-12-21:
Ministeren glædede sig over at have lidt et nederlag på 2025-målet, for jeg og ministeren kan godt huske de diskussioner, vi har haft om det kløgtige i 2025-målet, SF holdt på, men vi skulle have et, og ministeren var ikke helt enig.
I SF, vil jeg bare sige, vil vi glædeligt sørge for, at regeringen lider nederlag på klimaområdet, når man får CO 2 -reduktionerne op og det fører til mere aktiv klimapolitik.
Det har vi også gjort på andre klimaaftaler – spøg til side.
Ministeren spurgte også meget konkret partierne, som står på mål for Klimarådets anbefaling til 2025-målet, om de er klar til at lukke virksomheder ned og halvere transporten, så jeg ikke kan komme fra Fur til Folketinget.
Men er ministeren ikke enig med mig i, at det også har vist sig i det her år, at vi nogle gange finder vi CO 2 -reduktioner, og at noget udvikler sig hurtigere, end vi havde forventet, så man faktisk godt kunne forestille sig, at vi er nået længere end det, man på papiret kan godskrive reduktionstiltag til i dag?
Dan Jørgensen (S), 2020-12-21:
Man kan vel vende det om og sige, at det sådan set er en omvendt hockeystav på beslutninger.
Altså, hvis man skulle følge den lineære tankegang, som spørgerens parti og andre har gjort sig til talspersoner for, skulle der jo være lige meget reduktion hvert år, indtil vi når 2030.
Det er selvfølgelig klart, at det også ville betyde noget, fordi nogle beslutninger, som så kunne give reduktionerne senere, skulle træffes nu.
Men vi har jo sådan set vendt det om.
Vi har jo sådan set sagt, at vi skal træffe rigtig mange beslutninger nu, også selv om vi ved, vi får kritik for, at de ikke giver noget næste år eller næste år igen, men hvis ikke vi træffer de beslutninger nu, kan vi ikke komme i mål på sigt.
Hvordan det præcis fordeler sig imellem valgperioder eller fra år til år, kan ingen svare på – ingen – heller ikke Klimarådet, selv ikke hvis man fulgte deres anbefalinger til punkt og prikke.
Det er jo fair nok at mene det.
Når det endte med at blive et spænd, var det også efter vejledning fra Klimarådet, for de sagde netop, at det er ret svært at vide præcist, hvor man kan ramme på så kort en bane.
Men jeg er enig i, at vi jo skal vide, at vi kan nå det.
Og der må jeg bare sige om de virkemidler, der ligger på den korte bane, selv hvis man var villig til at bruge dem, der også er meget dyre, og som ville have meget dyre skyggepriser, fordi det er ting, der alligevel ville være kommet, at det ikke nødvendigvis er sikkert, at de vil bringe os op på 50 pct. – langt fra.
Den baselineproblematik, jeg talte om lige før, gør, at det i virkeligheden er 48 pct.
Så siger Klimarådet, at de i mellemtiden også har fundet på nogle andre ting, og det er jo fint nok, dem skal vi jo også undersøge, men det kræver bl.a. i Klimarådets beregninger, at man genåbner den affaldsaftale, vi lige har lavet, og sætter højere mål i den.
Det vil også kræve, at man omlagde Nordjyllandsværket, og det må vi jo forhandle med Folketingets partier, men det kan f.eks. få afledte effekter på muligheden for at få geotermi, som vi ellers også alle sammen er enige om er en god idé.
Så der er mange udeståender her.
Det er i hvert fald ikke sådan, at vi med hundrede procents sikkerhed kan sige, at man ville kunne nå det, bare fordi vi beslutter os for det.
Signe Munk (SF), 2020-12-21:
Bare for at gentage det, så er idéen med et spænd jo netop, at det er det målområde – hvis man skal blive i sportens termer – vi skal ligge i i 2025.
Og det er jo det, vi anbefaler regeringen at gøre.
Det er det, Klimarådet anbefaler os.
Tommy Ahlers (V), 2020-12-21:
Tak for det.
Jeg hørte det, som om ministeren inviterede undertegnede til også lige at kommentere.
Så tak for det også til regeringen.
Selv om vi ikke har opfundet et redskab, og selv om vi end ikke kunne lide redskabet, er vi ikke for fine til at bruge det i en situation, hvor vi synes, der er en fare for, at for mange beslutninger bliver udskudt.
Det er den situation, vi står i, og det er derfor, vi aktivt går ind og bruger det her redskab.
Og det ser jeg frem til at have en dialog om.
Jeg har et konkret spørgsmål, som er lidt detaljeret, men det tænker jeg godt vi lige kan klare her også nu, hvor der er kommet flere i salen, og det er: Har ministeren en idé til, hvordan vi fremover får gjort det tydeligt, når vi har nogle aftaler eller udspil eller noget, vi gør her, som vi helt konkret ved ikke fører til den CO 2 -reduktion, som vi skriver, fordi der er en lækageeffekt, som vi konkret kan måle?
Altså, har ministeren en idé til, hvordan vi kan gøre det tydeligere, så vi ikke går rundt og siger, at vi nu har noget her, som reducerer?
F.eks. er der bilaftalen på 2,1 mio. t, men reelt set gavner det kun klimaet med 1,8 mio. t, fordi der er en grænsehandelseffekt på 300.000 t, når man bare tanker på den anden side af grænsen.
Har regeringen nogle overvejelser, og har ministeren nogle overvejelser omkring, hvordan vi kan gøre det sådan tydeligere?
Dan Jørgensen (S), 2020-12-21:
Lad mig først kvittere for, at man har grebet 2025-målet, ligesom jeg selv har.
For der er jo også fordele i, at vi presser os selv til at handle på den korte bane.
Jeg kunne så godt ønske mig, at man måske også meldte sådan lidt ind med et konkret mål for, hvad man selv ønskede sig.
Til det konkrete spørgsmål vil jeg sige: Jamen det tror jeg egentlig vi faktisk har dataene på.
Hvis hr. Tommy Ahlers ikke føler sig godt nok belyst i forhold til det, tager vi det på os og skal nok sørge for at kommunikere det bedre.
Men det konkrete eksempel, som hr. Tommy Ahlers nævner der, er jo et, der har været belyst i forhandlingerne.
Og nogle gange går det den ene vej, og andre gange går det den anden vej.
Sådan er det jo i forhold til de her måder at regne på.
Det, jeg tror vi bliver nødt til at have som grundprincip, er, at vi bruger de opgørelsesmetoder, som FN og EU også bruger, for hvis vi begynder at have to regnskaber – et for, hvad vi selv synes vi reducerer med, og et for, hvad der faktisk tæller med – så kan det blive ganske svært.
Tommy Ahlers (V), 2020-12-21:
Tak til ministeren.
Jeg er klar over informationen, og den kom egentlig frem, fordi vi spurgte til den.
Men når regeringen står og fejrer en aftale, der giver 2,1 mio. t, bør man så ikke være tydeligere i forhold til at sige, at 320.000 t af det her er, at man nu tanker på den anden side af grænsen?
Så når det er så markant en forskel , altså 15 pct. af en aftale, som ikke reelt fører til klimareduktioner, men blot flytter det over på den anden side af grænsen, skulle man så ikke prøve at gøre det tydeligere?
Vi er enige om opgørelsesmetoden og måden, man har gjort det på.
Så det er ikke det, vi anker.
Vi er også enige om fortrængningskravet og synes også, det er et godt redskab, vi har nu.
Men den måde lige at kommunikere det på kunne vi godt tænke os var tydeligere, når det er så markant en forskel.
Dan Jørgensen (S), 2020-12-21:
Men det er vel også, hvis vi skal være helt ærlige, fordi nogle bevidst har valgt at misforstå, hvad vi mener med hockeystav.
Jeg har sådan set lige forklaret det.
Altså, det er en hockeystav, når vi i dag træffer beslutninger om at lave to kæmpe energiøer.
Det er det.
Det er en kæmpe beslutning nu, men det kommer først til at give reduktioner tidligst i 2030 – måske lidt før.
Power-to-x skal vi udvikle; det er vi alle enige om.
Vi er der ikke endnu, men vi skal bruge pengene på det nu.
For pyrolyse gælder det samme, og for rigtig mange af de ting, som jo skal hjælpe os med at nå fra de 60 til de 70 pct. – de der 10 procentpoint, som ingen, heller ikke spørgerens parti, heller ikke Klimarådet og heller ikke nogen andre eksperter, jeg kender til, har kunnet pege på præcis hvordan vi skal nå.
Det er derfor, det er så ambitiøst.
Det er, fordi vi har sat os et mål, der er mere ambitiøst, end at vi ved, præcis hvordan vi skal nå det.
Vi har f.eks. identificeret, hvad det er for nogle teknologier, og det er også derfor, det ikke passer, når nogen siger – ikke spørgeren, men nogen – at vi bare vil læne os tilbage og vente på, at teknologien udvikler sig, og så må vi se, hvad der kommer og hjælper os.
Det er jo slet ikke det.
Vi har jo pinpointet, hvad det er for nogle teknologier, vi vil investere i.
Vi har endda givet et spænd for, hvor stort potentialet er.
Hvordan det så kommer til at falde ud, afhænger jo også af, hvad der er enighed om her i lokalet.
Ruben Kidde (RV), 2020-12-21:
Ja, for det er jo netop det, Klimarådet siger er et vigtigt værktøj til, at vi kan nå langt, altså at der kommer de her tidlige afklaringer af den her CO 2 -afgift.
Og der noterer jeg mig jo så, at der i Konservative og Venstres forslag til vedtagelse netop står et ønske om at få afklaret store dele af det her allerede i forhandlingen næste år.
Så jeg fornemmer, at svaret er, at vi skal speede det op, og at der også er et ønske fra Konservative om at presse på for, at vi allerede næste år tager en større beslutning, end regeringen umiddelbart giver udtryk for.
Mai Villadsen (EL), 2020-12-21:
Tak for ordet, og også tak til ministeren for samarbejdet.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til vejen til de 70 pct.
Hvordan skal jeg starte?
Jo, selv om jeg selv er en pige fra omegnen af Herning, som jo er en stolt hockeyby, så er jeg ikke så begejstret for hockeystaven, som det jo er, hvis – vel at mærke hvis – man skubber alle beslutningerne ud i fremtiden.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre: Hvor meget af de 70 pct. og hvor meget af de 20 mio. t CO 2 -reduktioner vil regeringen have planlagt i den her periode, hvor regeringen sidder?
Anne Paulin (S), 2020-12-21:
Hvad er de konkrete virkemidler, og hvilke CO 2 -reduktionspotentialer ligger der i de enkelte virkemidler?
Dan Jørgensen (S), 2020-12-21:
Det ved jeg simpelt hen ikke hvad jeg skal svare til.
Jeg synes, vi har kommunikeret fuldstændig soleklart, svaret på alle spørgsmål helt kælderkoldt, når de er blevet stillet, og tilvejebragt al information.
Jeg kan ikke huske, hvor mange hundrede spørgsmål det var, der nåede at blive stillet.
Vi gør det gerne endnu bedre, hvis vi kan.
Hvad der står i regeringens pressemeddelelser og andet tror jeg vi stadig væk i fremtiden også selv vil lægge os fast på.
Men jeg tager det gode råd med hjem i tasken.
Mona Juul (KF), 2020-12-21:
Altså, det ville jo være skønt, hvis man lige kunne folde regnearket ud.
Men rent faktisk vil vi jo gerne have, at det er ministeriet, der laver regnearket til os.
Vi vil jo gerne have at vide, hvad det er for nogle elementer, vi har mulighed for at rykke på hurtigt, hvad det giver af effekt, og hvad omkostningen er for det.
Det er bl.a. nogle af de spørgsmål, jeg allerede har stillet klima-, energi- og forsyningsministeren, og som vi også har drøftet i forhandlingerne.
For det er ikke afgørende, om det lige er byggeriet eller det er noget andet, der gør, at vi nu skal prioritere anderledes.
Det vigtigste er, at det kan være hurtigt, og at det kan være omkostningseffektivt, og så er det egentlig ligegyldigt, hvad det er, vi starter med.
Ruben Kidde (RV), 2020-12-21:
Jeg vil gerne vil takke ordføreren for en rigtig fin tale og også kvittere for den gode, saglige tilgang i forhold til at kigge på, hvad potentialerne er og få udfoldet det i nogle svar fra ministerierne og så komme med noget, som ordføreren finder det plausibelt at nå frem til.
I Radikale Venstre ønsker vi jo mindst 50 pct. og arbejder i det her spænd ligesom Klimarådet, altså 50-54 pct., og vi opfatter egentlig, at Klimarådet hele tiden har sagt, at 50 pct. eller derover er svært.
Det er jo pointen: Når vi siger, at målet er svært at nå, og at vi vil gøre det, fordi vi vil være foregangsland, så er det naturligvis svært.
Klimarådet har jo også fundet nye potentialer, siden de sidst kom med deres rapport.
Så jeg håber da bestemt, at Konservatives »højere end regeringens« også er markant højere, men det får vi se.
Jeg har et spørgsmål til de konkrete virkemidler: Mener ordføreren, at den her CO 2 -afgift og en beslutning i efteråret er en væsentlig del af indfrielsen af et højt 2025-mål?