runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-21:
Jamen det, som jeg synes er vigtigt i den her sag, er forenklingen i det.
Der er en forskel på Enhedslisten og Socialdemokratiet, for vi er jo den slags mennesker, der går ind i nogle forhandlinger.
Og det kan koste noget.
Hvis man tager, må man også give.
Det er jo så forskellen på Enhedslisten og Socialdemokratiet.
Det er også derfor, at vi har noget mere indflydelse og er med i lidt flere forlig, end Enhedslisten er.
Det er de valg, man tager.
Men jeg mener rent faktisk, at det her er en forenkling, og det vil gøre det meget, meget nemmere for en del lønmodtagere og en del virksomheder og også for dem, der skal administrere det.
Det er jo derfor, vi støtter det.
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-21:
Socialdemokratiet er imod, at der er bederum og religiøs forkyndelse på uddannelsesinstitutionerne.
Når vi ikke ønsker at stemme for det beslutningsforslag, der ligger, er det netop, fordi vi mener, at hvis der skal træffes sådan en beslutning, skal vi, punkt 1: finde ud af, om det overhovedet kræver lovændringer, og punkt 2: hvis det kræver lovændringer eller ændringer i bekendtgørelser, vil vi meget gerne have, at den politiske diskussion foregår på et mere kvalificeret grundlag, sådan at vi kan få ryddet mange af de relevante indvendinger, som jeg også høre her fra salen – f.eks. hvad det vil have betydning for kristendommen og julen og andet – af vejen, så vi ikke laver noget sjusk, men vi laver noget ordentligt.
For selvfølgelig skal det være muligt at synge en salme til jul på danske uddannelsesinstitutioner.
Ellers er det da helt hul i hovedet.
Karina Adsbøl (DF), 2017-02-21:
Det har været lidt svært at finde ud af, hvad Socialdemokratiet egentlig mener – også i forhold til de udmeldinger, der netop har været på de sociale medier.
Men jeg kunne også godt tænke mig at spørge, om ordføreren vil definere »religiøs forkyndelse«, for hvad mener ordføreren med det?
Derfor synes jeg, vi mangler klart svar på – når ordføreren siger »religiøs forkyndelse« – hvad ordføreren mener med det.
Det er rigtig svært at forstå, at ordføreren er ude i diverse medier og sige, at man er imod bederum, når ordføreren samtidig står på talerstolen og siger, at man ikke vil stemme for det her forslag fra Dansk Folkeparti, vi behandler i dag.
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-21:
De skoleledelser, jeg er i dialog med, synes jeg klarer det godt, men de bruger også tid på det, og de bruger tid på at diskutere det både med forældre og med unge, og det kan godt være et stort pres at stå imod.
Jeg synes, det ville klæde det danske Folketing ikke at lade det være op til hver enkelt uddannelsesinstitution at skulle håndtere det her.
Så når kulturmødet bliver til et kultursammenstød, tror jeg, det er vigtigt, at Folketinget træder et skridt frem og siger: Her står skabet.
Anni Matthiesen (V), 2017-02-21:
Men ordføreren nævnte faktisk i ordførertalen, at ordføreren havde eksempler på, at man netop havde håndteret det derude på god vis.
Er det så, fordi ordføreren er bekendt med, at der nogle steder er ledere, som ikke tager det her ansvar på sig, eller er det, fordi ordføreren ikke har tillid til, at man faktisk kan håndtere de her ting lokalt?
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-21:
Jeg kan sige for mit eget vedkommende, at jeg nu altid har bakket de skoleledelser op, som dels har lukket bederummene, dels har forbudt etablering af nye bederum.
Man kan se på det i lidt større perspektiv.
Jeg er født i 1981.
Da var der 1 pct. af befolkningen, der havde ikkevestlig baggrund – så gammel er jeg heller ikke – og nu nærmer vi os 10 pct.
Det er gået ret stærkt.
Der sker en ændring af den danske befolkning, og derfor er der også nogle nye diskussioner, der presser sig på – diskussioner, som vi tidligere kunne håndtere med armslængdeprincippet ved at sige, at det finder de nok ud af derude, hvad vi i stadig mindre grad kan.
Jeg tror, at vi som politikere skal træde et skridt frem og tage nogle af de beslutninger, som ellers ville være truffet ude på institutionerne.
Desværre, men jeg tror, det er nødvendigt.
Anni Matthiesen (V), 2017-02-21:
Jeg tager ordet, fordi jeg gerne vil spørge lidt ind til, hvorfor Socialdemokratiet har rykket sig på det her område – det er vi nok flere, der er bekendt med – og jo nu er nået dertil at ville stemme gult til det her beslutningsforslag.
Kunne ordføreren uddybe eller måske sætte et par ord på, hvad årsagen er til, at man på forholdsvis kort tid har ændret holdning eller skiftet standpunkt?
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-21:
For det første vil jeg sige, at når vi er modstandere af forkyndelse og etablering af bederum på danske uddannelsesinstitutioner, gælder det selvfølgelig alle religioner og ikke kun nogle religioner.
For det andet vil jeg sige, at i nogle bederum ved jeg at der er sket forkyndelse, altså at der simpelt hen er blevet afholdt bøn.
Men det er langtfra det, der foregår de fleste steder.
Der er der jo kun bøn i et bederum.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-02-21:
Det tror jeg også.
Det er nok ikke første gang, at vi må indse det.
Jeg forstår det bare ikke helt, for i det ligger der så, at ordføreren mener, at de her bederum bliver brugt til forkyndelse.
Altså, her er der jo et eller andet centralt punkt i forhold til forkyndelse, eller at man går ned i sit bederum for at bede.
Det er jo ikke forkyndelse, at man beder, for så praktiserer man sådan set bare sin religion, hvilket ligger i religionsfriheden.
Så vil ordføreren ikke prøve at gå lidt i detaljer med eller komme lidt mere ind på, hvor det lige er, forskellen er på forkyndelse og det at praktisere sin religion – også i forhold til kristendommen og de andre religioner.
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-21:
Vi er store tilhængere af, at der undervises i religion.
Vi er særlig store tilhængere af, at der undervises i kristendom, fordi det er et kristent land.
Og jeg er en særlig stor tilhænger af, at der bliver undervist i kristendom på skoler, hvor der går mange unge med muslimsk baggrund, for det er forudsætningen for, at de har noget viden om, hvad det er, de skal integrere sig i.
Så vil jeg sige, at vi har lært noget i dag, nemlig at man ikke skal tro på alt, hvad der står på Twitter.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-02-21:
Jeg er positivt overrasket over, at Socialdemokratiet stemmer gult.
Jeg skal også bare forstå det rigtigt: Nu siger ordføreren, at Socialdemokratiet generelt er imod enhver forkyndelse og religiøs udøvelse på uddannelsesinstitutioner.
Vil det sige, at det også gælder kristendommen?
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-21:
Jeg er virkelig, virkelig ked af, at Dansk Folkepartis ordfører har den opfattelse, at vi er tilhængere af bederum.
Jeg synes ikke, jeg har brugt dagen på andet end at forklare, hvorfor vi er modstandere af bederum på danske uddannelsesinstitutioner.
Punkt 1: De bemærkninger, der er, er ensidigt rettet mod islam, og vi har den opfattelse, at hvis der skal ændres noget, skal det gælde alle religioner.
Og derudover vil vi også gerne have undersøgt, om det overhovedet kræver lovændringer, eller om det bare kræver en ændret bekendtgørelse eller måske bare udstedelse af en ny vejledning.
Marie Krarup (DF), 2017-02-21:
Som sagt ligger der allerede en masse materiale.
Det lyder bare, som om ordføreren egentlig synes, det er en meget god ting, at der findes bederum, for hvorfor kan ordføreren ellers ikke gå ind for at stemme ja til det her forslag, som vil fjerne bederum på institutionerne?
Så er der selvfølgelig religiøs mobning inden for alle religioner.
Det er ubehageligt og modbydeligt, og det skal da fordømmes, men det er bare ikke det, vi taler om lige her.
Her taler vi om bederum, og det er meget konkret.
Og det ville være meget nemt for Socialdemokratiet at sige: Selvfølgelig støtter vi det, selvfølgelig er vi imod islamisk social kontrol ude på uddannelsesstederne.
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-21:
Det er en ærlig sag.
Når jeg ikke kun snakker om bederum, men også forkyndelse, så er det, fordi vi i Socialdemokratiet mener, at både bederum og forkyndelse skal holdes ude af danske uddannelsesinstitutioner.
Har jeg læst beslutningsforslaget?
Det har jeg.
Det er en halv A4-side, og det er bl.a. det, der er vores udgangspunkt for at stemme gult, nemlig at hvis der skal foretages sådan nogle ændringer, vil vi gerne, punkt 1: finde ud af, om det kræver en lovændring.
Og punkt 2: Hvis det kræver en lovændring, tror jeg, at lige præcis når vi er inde at pille ved sådan noget her, ville det hjælpe os alle sammen, hvis der havde været en ordentlig høringsrunde og en ordentlig juridisk vurdering fra ministeriets side af, hvad forholdet er til styrelseslov og grundlov og andre ting.
Marie Krarup (DF), 2017-02-21:
Jeg synes selvfølgelig, det er ærgerligt, at Socialdemokratiet ikke vil stemme for det her beslutningsforslag.
Jeg har respekt for, at man gerne vil have større viden, men den viden er indsamlet.
Der er stillet spørgsmål til en hel række ministerier om, hvor mange bederum der er, og hvor de er, så de spørgsmål ligger der klare besvarelser på fra ministeriernes side.
Så vi har den viden, der er behov for.
Noget andet er, at det lidt lyder, som om ordføreren ikke har læst forslaget helt.
Her står jo ikke, at det er noget med religiøs forkyndelse.
Her står ikke noget om, at det er udelukkelse af homoseksuelle fra noget som helst.
Så det er meget, meget begrænset, hvad det egentlig går ud på.
Betyder det, at ordføreren i virkeligheden støtter, at der er bederum, men er modstander af religiøs forkyndelse?
Jeg forstår ikke helt ordførerens synspunkt.
Merete Riisager (LA), 2017-02-21:
Jeg har skam gjort mig masser af tanker.
Jeg kan ikke læse brevet op heroppefra, fordi det ikke er formuleret.
Så der bliver jeg nødt til at skuffe ordføreren.
Men i forhold til at bruge sådan nogle stærke udtryk som hykleri osv. så synes jeg, at vi måske skulle holde os for gode til det.
At svinge sig op i den der kran og sige, at nu skal vi udråbe hinanden til at være hyklere, synes jeg vi skal holde os for gode til.
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-21:
Jeg ved ikke, om det er så svært at kende forskel og se, at der er forskel på at undervise i en religion og at forkynde en religion.
Det står i hvert fald rimelig klart for mig.
Og jeg er tilhænger af, at vi underviser i religion, og jeg er særlig tilhænger af, at vi underviser i den religion, der er det bærende i Danmark, nemlig kristendommen, men jeg er modstander af, at man forkynder en religion, og det er, uanset hvilken religion det er, på danske uddannelsesinstitutioner.
Jeg håber, at Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti vil kunne blive enige om det her.
Jeg læser bemærkningerne til beslutningsforslaget sådan, at Dansk Folkeparti har et meget særligt fokus på islams rolle på danske uddannelsesinstitutioner, hvor vi nok vil have et lidt mere generelt og mindre specifikt blik på det.
Men hvis vi kunne blive enige, vil jeg da opfordre Dansk Folkeparti til sammen med os i Socialdemokratiet at henvende sig til regeringen og bede om, at vi får en udredning af, hvad det her egentlig ville kræve rent juridisk.
Kræver det lovændringer – det er jeg nemlig blevet lidt i tvivl om her i løbet af dagen – eller kræver det egentlig bare, at der udstedes en vejledning eller en ny bekendtgørelse, sådan at der på de danske uddannelsesinstitutioner måske ikke behøves ændringer i loven, men sådan set bare en klar tilkendegivelse fra ministeriet, som jeg mener har en forpligtelse til at være meget klare i spyttet?
Bruno Jerup (EL), 2017-02-21:
Jeg er enig i forslagsstillernes bemærkninger om, at formålet med uddannelsesinstitutionerne er undervisning og læring, og jeg vil så tilføje, at fra Enhedslistens side er det også vigtigt, at det foregår på et sekulært grundlag, at der er åndsfrihed, og at man har en kritisk tilgang til læring og undervisning.
Religioner skal ikke styre, hvad der foregår i disse institutioner.
Religiøse retningers sociale kontrol kan være meget skadelig og ubehagelig for de elever, det går ud over.
Det er at sammenligne med mobning.
Problemet er, at det foregår på flere planer og ikke er knyttet til, om der er bederum eller ej.
Helt overordnet er det institutionsledelsen, rektor, bestyrelsen, som har ansvaret for, at den slags ikke foregår, og at det bliver modarbejdet.
Så spørgsmålet om at bekæmpe den negative sociale kontrol skal tages seriøst – bederum eller ej.
Helt grundlæggende er det beskrevne problem et problem, der skal løses lokalt, og det vil det ikke blive ved at lave et forbud mod bederum.
Jeg mener heller ikke, at religiøse grupper har ret til bederum.
Det er ikke sådan, at fordi Enhedslisten er imod et forbud, at vi så mener, at man omvendt har ret til et bederum.
Det mener vi ikke at der er nogen religion der har på de uddannelsesinstitutioner.
Igen vil jeg sige, at det er en lokal beslutning, som skal træffes af institutionens ledelse, og det har vi sådan set fuld tillid til at man kan gøre.
Nogle steder vil det være sådan, at bederum har en meget lille betydning også i forhold til den sociale kontrol, andre steder er det måske mere – måske mere alvorligt, vil nogle sige.
Det vil være meget forskelligt.
Så helt grundlæggende mener vi, at der er problemer med den sociale kontrol af negativ art.
Det skal der gøres noget ved, det skal modarbejdes, og det kan vi ikke støtte, men vi kan heller ikke støtte, at man løser disse problemer ved at lave et nationalt forbud mod bederum.
Anni Matthiesen (V), 2017-02-21:
Det er jo altid svært at stå og give garanti et år ud i fremtiden om, hvordan vi vil se på det til den tid.
Vi kan tage eksemplet med ordføreren for Socialdemokratiet, som stod her for kort tid siden, og de har jo som parti i hvert fald flyttet sig, og det gør vi også i Venstre.
Vi rykker os også, og nogle gange bliver man jo også klogere, når man får mere viden.
Susanne Eilersen (DF), 2017-02-21:
Ordføreren kommer fra et liberalt parti, der gerne selv vil have, at man ude lokalt, decentralt, laver sine egne regler og selv finder ud af, hvad der er bedst derude.
Så talte ordføreren om lidt stærkere værktøjer, og derved kom ordføreren også ind på hyrdebrevet.
Kan ordføreren så her fra talerstolen i dag give håndslag på, at hvis vi står her igen om et år og stadig væk har de samme bekymringer hos uddannelsesinstitutionerne, er ordføreren og ordførerens parti så villige til at gå et skridt længere, hvis det viser sig, at det her hyrdebrev ikke er nok?
Anni Matthiesen (V), 2017-02-21:
Jeg er helt enig med DF's ordfører i, at vi skal bekæmpe social kontrol, og det synes jeg jo faktisk også netop at vi sammen er blevet enige om i forhold til de satspuljemidler, der er blevet afsat.
227 mio. kr. er der blevet afsat, og der er en række tiltag, der er blevet besluttet, og som nu skal sættes i værk, og det synes jeg jo faktisk netop er vejen at gå: Det er at få fokus på den her del og så få hjulpet de steder, hvor der er problemer, eller at vi for den sags skyld, når vi hver især hører om, at der er unge piger eller andre unge mennesker, som bliver udsat for social kontrol, så også tager fat.
Marie Krarup (DF), 2017-02-21:
Jeg er godt klar over, at der er nogle ledere rundtomkring, som er opgaven voksen, og hurra for dem, men der er også nogle, der ikke er det.
Jeg har fået henvendelser fra elever, der er sådan nogle steder, og de lider under det, og det synes jeg er ærgerligt, og det synes jeg at vi skal hjælpe dem ud af.
Det synes jeg vi har en forpligtelse til, for at give dem plads til den frihed, som ordføreren netop besang.
Anni Matthiesen (V), 2017-02-21:
Jeg er langt hen ad vejen enig i mange af de ord, som fru Marie Krarup netop har sagt.
Der, hvor vi måske så ikke er helt enige, er i forhold til, at jeg jo egentlig mener, at man flere steder håndterer det på en rigtig god måde.
Der er uddannelsesinstitutioner, som den tidligere ordfører faktisk også var inde på, som netop har håndteret det her lokalt.
Så må jeg også sige, at jeg holder rigtig meget af dialogens vej, og inden vi så eventuelt griber til stærkere værktøjer, mener jeg, at det er der, man skal starte, og det er egentlig også det, jeg fornemmer.
Hyrdebrevet er på en eller anden måde et yderligere skridt, vi nu tager, men jo samtidig også for at sikre, at de pågældende ledere rundtomkring er klædt godt på til at kunne tage de her beslutninger.
Marie Krarup (DF), 2017-02-21:
Det er et meget sympatisk princip, at man gerne vil lade den enkelte uddannelsesinstitution fastsætte reglerne, men det er et princip, der er opstået på et tidspunkt, hvor man var i en anden situation.
Man var ikke i en situation med masseindvandring og kultursammenstød.
Problemet er, at man risikerer at stå i en situation, hvor man ikke er i stand til at give den enkelte den frihed, som ordføreren besynger i den første del af sin ordførertale, fordi der er et system af social kontrol, der udspringer fra den her religion, som man giver plads til at kunne udøve på bestemte måder på uddannelsesinstitutionerne via bederum.
For at få den frihed, som ordføreren beskriver, kan det være nødvendigt at lave regler om, at der ikke må være den slags faciliteter, hvorfra der kan udgå en stærk islamisk social kontrol, sådan at man f.eks. som ung muslimsk pige ikke får mulighed for at bryde ud af de systemer, som man egentlig ønskede at bryde ud af.
Anni Matthiesen (V), 2017-02-21:
Tak, formand.
I forbindelse med behandlingen af B 54 kan jeg meddele her fra starten, at vi fra Venstres side stemmer imod forslaget.
Jeg har først og fremmest brug for at understrege, at vi i Venstre er imod bederum, og i særdeleshed hvis de anvendes som et værktøj til social kontrol.
Social kontrol er nemlig et fænomen, som indebærer undertrykkelse af det enkelte menneske – et fænomen, som vi på ingen måde kan acceptere.
Man skal ikke være underlagt et regime af f.eks. sociale regler og normer.
Vi afsatte derfor i efteråret omkring 227 mio. kr. til netop at bekæmpe social kontrol og parallelsamfund og til mange forskellige initiativer.
Der er uden tvivl brug for de her indsatser, for vi oplever jo desværre, at der er mange unge mennesker, som bliver udsat for social kontrol.
Men når det så gælder beslutningsforslaget her om at forbyde bederum, må vi sige, at det siger vi nej til, og det gør vi, ud fra at vi faktisk også som et liberalt parti mener, at det her er et anliggende, som lederne på de enkelte uddannelsesinstitutioner skal tage beslutninger om og håndtere.
Vi mener simpelt hen, at det er de lokale ledere, som egentlig også ved, hvordan man bedst håndterer de her opgaver.
Uddannelsesinstitutionerne har jo en rigtig stor opgave og en meget vigtig opgave i at sikre, at vores elever og vores studerende bliver forberedt til at leve i et demokratisk samfund, som både indeholder frihed, ligeværd og ligestilling, men hvor også frisind og religionsfrihed er vigtige elementer.
Vi mener, at det er lokalt, man har de bedste forudsætninger for at vurdere, hvordan man kan tilrettelægge de her ting på de enkelte uddannelsesinstitutioner.
Til slut synes jeg, at det er værd at fremhæve det, som ministeren også var inde på i sin tale, nemlig at undervisningsministeren og uddannelses- og forskningsministeren på regeringens vegne har besluttet at udsende et fælles hyrdebrev til uddannelsesinstitutionerne for at understrege, hvad lederne rundtomkring i landet også bør være opmærksomme på.
Med disse ord vil jeg slutte med at sige, at vi ikke kan støtte B 54.
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-21:
For det første vil jeg sige, at Dansk Folkepartis fru Susanne Eilersen startede med at spørge mig, om jeg havde oplevet, at skoleledelser havde brugt ressourcer på andre end muslimske grupper.
Og der var mit svar nej.
Men jeg kunne også høre på debatten i dag på vores gruppemøde, at der også findes social kontrol blandt andre end muslimer.
Og derfor tror jeg, at når vi arbejder med de her spørgsmål, som også kan være lidt følelsesladede, så er det vigtigt, at vi øver os i at være meget præcise og ikke taler i generelle vendinger.
For det værste, der kunne ske for det danske folkestyre, er, at vi begynder at føre krig mod en enkelt religion.
Susanne Eilersen (DF), 2017-02-21:
Det er jeg glad for i hvert fald at få bekræftet.
Jeg synes, at når vi bruger rigtig meget tid og energi på beslutningsforslag her i Folketingssalen, hvad jeg også ved fru Marie Krarup har gjort, så skal vi også koncentrere os om de problematikker, der er.
Og ordføreren siger jo selv, at det ikke er problematikker omkring kristendommen, som er ude i de her institutioner, men at det er problematikker omkring muslimer.
Derfor kan jeg ikke forstå, at Socialdemokratiet ikke kan gå ind og sige, at vi finder fælles fodslag for det her.
For det er lige specifikt inden for den religion, at problematikkerne er, og så tager vi allerførst fat i det.
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-21:
For det første vil jeg sige, at Socialdemokratiet er et bredt parti, og når vi diskuterer de forslag, der skal behandles her i Folketingssalen, sker det ofte, at vi ikke er enige, i hvert fald ikke til at starte med.
Derfor bruger vi noget tid på det, og i dag har vi også brugt noget tid på at diskutere det, for folk har forskellige ting med i rygsækken.
Nogle har selv været en del af kristne grupper på deres gymnasie, og andre har været en del af uddannelsessektoren og måske været skoleledere, og atter andre er som jeg selv valgt på Vestegnen, hvor det fylder meget.
Derfor er det vigtigt for os at få diskuteret de her ting grundigt.
Men jeg har udtalt mig på vegne af Socialdemokratiet hele dagen.
Til det sidste vil jeg sige: Nej, for dem, jeg har snakket med fra SOSU-skoler, VUC-centre, gymnasier og tekniske skoler, hvor man har det her inde på livet og bruger ressourcer på det, har fortalt, at det kun er muslimske bederum, kan man sige, eller kun muslimer, der har brugt bederummene og har fyldt noget på skolen.
Og jeg vil også sige, at det jo er en religiøs kontrol, der særlig har ramt unge muslimer, og derfor anser jeg egentlig det her for at være noget, der langt hen ad vejen også er et spørgsmål om at tage dem lidt i forsvar og sige: De har ret til at praktisere islam, præcis som de har lyst til.
Susanne Eilersen (DF), 2017-02-21:
Tak for det.
Nu har min kollega hr. Alex Ahrendtsen jo ligesom fået vristet et svar ud af ordføreren i forhold til at sige, at Socialdemokratiet er med på at lave nogle tilretninger sammen.
I løbet af formiddagen var jeg noget i tvivl om, om det er et enigt Socialdemokrati, der udtaler sig, eller om det måske er der, skoen trykker, altså at man ligesom ikke kan finde fælles fodslag inden for eget parti.
Ordføreren siger, at der er mange ledere ude på gymnasierne, som ordføreren har talt med, som siger, at de har skullet bruge rigtig mange ressourcer i forhold til religiøse bederum.
I den sammenhæng vil jeg godt høre ordføreren, om det har været inden for kristne religiøse bederum, og hvor mange kristne religiøse bederum er der ude på de forskellige institutioner?
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-21:
Jeg tror ikke på, at den religiøse kontrol vil forsvinde, hvis man fjerner bederummene, men jeg tror, at det vil være et skridt i den rigtige retning.
Efter hvad jeg hører, så styrker det den ekstreme religiøse strømning på en skole, hvis der også er et bederum.
Det gør det lettere at sige til de medstuderende eller de andre elever på skolen, at nu er klokken altså 11.40, nu skal vi i kælderen og bede.
Derfor tror jeg, at vi i de røde partier skal finde tilbage til nogle af de oprindelige tanker, som vores bevægelser er stiftet på, nemlig at vi er tilhængere af, at folk skal kunne have en religion, men vi er modstandere af, at det bliver en del af det offentlige rum.
Jacob Mark (SF), 2017-02-21:
Jeg tror også, at der findes mange problemer med negativ social kontrol.
Det har vi også i SF prøvet ligesom at adressere, men langt de fleste gymnasier har faktisk sagt, at de ikke vil have bederum.
Så jeg kan bare ikke se, hvorfor der er brug for en national lovgivning, når det tilsyneladende fungerer godt ude på ungdomsuddannelserne.
Hvad er det, at det her vil ændre?
Vil den negative sociale kontrol blive mindre med sådan et forslag her?
Jeg tror bare, det er nogle andre redskaber, der skal til, så jeg er lidt overrasket over, at ordføreren ser den her brændende platform, for jeg kan ikke rigtig få øje på den.