Peter Hummelgaard (S), 2024-10-25:
Tak for ordet, formand, og også tak for de mange positive indlæg, som vi har hørt her i salen i dag.
Handel med brugte genstande er mere populært end nogen sinde – og heldigvis for det – og i de seneste år har den teknologiske udvikling virkelig sat skub i tendensen.
I dag er handel med brugte genstande reguleret i lov om handel med brugte genstande samt pantelånervirksomhed.
Loven er, som hr. Lasse Haugaard Pedersen også før sagde det, fra 1966, og det siger næsten sig selv, at der er sket en del siden da.
Dengang foregik handelen primært i fysiske marskandiserforretninger.
I dag går de fleste af os på internettet, hvis vi skal friske hjemmet op med en ny brugt lampe eller et fint gammel maleri.
Den her udvikling er ikke afspejlet i de nugældende regler, og det giver jo det problem, at salget online ikke er reguleret på samme vilkår som salget i de fysiske butikker.
Samtidig ser vi også i dag, at der er problemer med videresalg af stjålne og forfalskede genstande, og det er et samfundsproblem, som vi skal til livs.
Der har fra både politisk hold og branchens side løbende været interesse for at se på at modernisere lovgrundlaget.
Det var også baggrunden for, at daværende justitsminister Søren Pape Poulsen i 2017 nedsatte et sagkyndigt udvalg, der afgav en betænkning i 2022.
Det er det arbejde, som altså har været et stykke tid undervejs, som regeringen nu vil sætte punktum for.
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, svarer i høj grad til det lovudkast, som det sagkyndige udvalg har lavet, og det har altså to formål, nemlig for det første at modernisere reglerne for handel med brugte genstande samt pantelånervirksomhed og for det andet at gøre det sværere at sælge stjålne eller forfalskede genstande.
Med lovforslaget vil der først og fremmest ske en række sproglige og også praktiske moderniseringer, der vil gøre reglerne mere tidssvarende.
Forslaget vil bl.a. ophæve det krav, der gælder i dag, om et fast forretningssted samt kravet om at føre fysiske forretningsbøger, der er autoriseret af politiet.
Endvidere vil forslaget udvide anvendelsesområdet til også at gælde onlinehandel med brugte genstande og onlineauktioner.
Den udvidelse vil medføre, at handel med brugte genstande bliver underlagt de samme regler, uanset hvor det foregår, og om det så er online eller fysisk.
Forslaget vil videreføre det nugældende krav om, at man skal have en bevilling udstedt af politiet for at drive virksomhed omfattet af loven.
Bevillingskravet vil nu også gælde for onlinesalg af brugte genstande og onlineauktioner.
Udvidelsen vil være med til at sikre, at politiet kan føre et effektivt tilsyn med hele markedet.
Bevillingshavere vil ifølge forslaget være underlagt en række krav såsom at være forpligtet til at give politiet besked om genstande, der er mistænkt for f.eks. at være hælervarer.
Politiet vil også efter lovforslaget få adgang til bevillingshaveres regnskabsmateriale og et eventuelt varelager.
Så for at opsummere mener regeringen, at vi med lovforslaget skaber et mere moderne og sikkert marked for handel med brugte genstande samt pantelånervirksomhed, ligesom lovforslaget også vil hjælpe med at stoppe videresalg af stjålne og forfalskede genstande.
Da udvalget blev nedsat, var der bred opbakning blandt Folketingets partier til at se nærmere på reglerne, og jeg håber selvfølgelig, at lovforslaget vil nyde samme opbakning i dag.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget i udvalget, og jeg står naturligvis til rådighed for de spørgsmål, der måtte opstå undervejs.