runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-04-05:
Tak, og tak for vores partiers meget, meget gode og lange venskab og samarbejde – det har jeg været rigtig glad for, også som partiformand.
Og jeg vil sige, at noget af det, jeg i hvert fald kan se begge steder, jo er den der diskussion af sikkerhedspolitik, der er kommet langt højere op på dagsordenen.
Hvordan ser I i Grønland på hele spørgsmålet omkring NATO?
I har amerikanerne til stede i Thule – bliver det også aktualiseret lige nu, eller er den diskussion slet ikke til stede?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-04-05:
Først og fremmest vil jeg sige, at Grønland og sådan set også Færøerne står skulder ved skulder med resten af Vesten, og det synes jeg sådan set er enormt vigtigt at huske på.
Der har ikke været de der diskussioner om, om det er det, vi skal eller ikke skal – også på trods af at det måske rammer vores økonomi ekstremt hårdt.
Så det synes jeg sådan set er positivt.
Jeg tror, man skal skelne mellem NATO-tilstedeværelse og så dansk tilstedeværelse i Grønland, for det handler jo om at forsøge at fastholde den her lavspænding.
Det er jo det, vi alle sammen gerne vil i forhold til Arktis, og det er man nødt til at gøre meget klogt, men tiden tillader desværre ikke en større udredning af et meget komplekst, men vigtigt spørgsmål.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Jeg synes faktisk, at der blev sagt utrolig mange gode ting både i indledningen og også her i svarene; selvfølgelig først og fremmest den meget klare understregning af, at Grønland står skulder ved skulder med resten af Vesten – det er det, der er helt afgørende i den situation, vi befinder os i i dag.
Men jeg bed også mærke i noget, som jeg egentlig vil opfordre til at vi tænker yderligere over i Folketinget, nemlig at hvis vi først og fremmest betoner de historiske bånd i rigsfællesskabet i undervisningsammenhænge og i oplysningssammenhænge og i det hele taget i det ønske, vi har om at bringe vores tre lande tættere på hinanden, så kan vi i virkeligheden komme til at reproducere noget af det, vi ikke ønsker.
Derfor bliver vi nødt til at efterstræbe et øget kendskab til rigsfællesskabet de tre lande imellem, hvad angår nuværende forhold; det er også en meget, meget vigtig pointe.
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Bestemt.
Et andet spørgsmål, jeg har, er i forhold til viden om Grønland, for som fru Aaja Chemnitz Larsen også sagde, bliver man fortalt og forklaret meget i skolen i Grønland, men ikke så meget herhjemme.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-04-05:
Mange tak.
Og den vigtigste pointe er måske, at man er nødt til også at undervise i det moderne Grønland.
Det er jo den spejling, jeg ser, når jeg kommer hertil og bliver mødt af nogle, hvad skal man sige, uvidende spørgsmål.
Så føler jeg mig jo slet ikke set, i forhold til hvordan jeg ser mig selv som grønlænder.
Jeg fik flest stemmer de seks største steder rundtomkring i Grønland, og jeg ser også mig selv som en storbygrønlænder, og jeg synes sådan set, at man i Grønland er ekstremt god til både at havde det traditionelle og det moderne – og det er man sådan set også i Nuuk.
Altså, man kan arbejde i et højhus om formiddagen og tage ud på jagt om eftermiddagen.
Det er meget naturligt i Grønland.
I forhold til nogle af de her billeder – særlig det her ung til ung –
synes jeg der er rigtig meget at hente.
De unge skal vide noget mere om hinanden generelt.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Jeg synes, det er en meget, meget interessant diskussion, for jeg ønsker jo også, at vi skal sætte barren højt.
Vi er i de senere år gået i gang med at reformere vores rigsfællesskab for at få en større grad af ligeværdighed og respekt – et nyt kontaktudvalg i forhold til udenrigspolitikken og en række andre beslutninger.
I det ligger også et nødvendigt opgør med noget af det, der ligger i vores historie, for hvis ikke vi tør se den i øjnene og erkende og vedkende os de fejl, der er blevet begået – også alvorlige fejl, der har haft store menneskelige omkostninger – så tror jeg ikke, at vi når derhen, hvor vi får et ligeværdigt og respektfuldt forhold.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-04-05:
Mange tak.
Noget af det, som jeg vil sige, er, at i forhold til mange af de sager, der er i Folketinget, har jeg lidt en opfattelse af, at man i Grønland venter på Danmark – og Danmark venter måske i virkeligheden på Grønland.
Jeg synes sådan set, at det drejer sig om den her diskussion, altså om det er Grønland eller Danmark, der skal tage et initiativ til en lovændring.
Jeg mener, at Grønland også er nødt til at sætte sig lidt mere i førertrøjen, i forhold til hvad det egentlig er, vi gerne vil, fordi det primært er i vores interesse at sikre, at lovgivningen er opdateret, og at den er det på de områder, som vi er optaget af.
Så det er også lige så meget for at sige, at hvis vi bygger bro, er det også begge parter, der skal gøre deres – og tage lidt større ansvar.
Edmund Joensen (SP), 2022-04-05:
Sidste uge besøgte Færøernes lagmand og partileder IA's partileder og landsstyreformand, og så vidt jeg har hørt, fik de en god snak om relevante sager af forskellig slags.
De snakkede også om et samarbejde mellem Færøerne og Grønland.
Så mit spørgsmål er: Hvordan vil fru Aaja Chemnitz Larsen foreslå vi får et bedre samarbejde mellem Grønland og Færøerne?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-04-05:
Mange tak.
Helt lavpraktisk synes jeg jo, at vi, der sidder i Folketinget, har et ansvar til også at forsøge at samarbejde, og jeg synes, at det er rigtig godt, at lagmanden besøgte Grønland her i sidste uge, og at der blev indgået en aftale.
For lige så meget som at Danmark skal vide noget mere om Grønland og i øvrigt også om Færøerne, skal vi jo også internt mellem Grønland og Færøerne vide noget mere om hinanden.
Så det er sådan set nogle af de helt konkrete områder, som jeg ser vi bør samarbejde noget mere om.
Edmund Joensen (SP), 2022-04-05:
Jeg savner et samarbejde direkte mellem Færøerne og Grønland.
Jeg er sikker på, at der kunne ske en hel del udvikling.
Der er masser af færinger, som kender forholdene i Grønland, har sejlet i Grønland, har fisket i Grønland, har lavet udbygninger i Grønland.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-04-05:
Derudover kan man jo også sige, at vi i fællesskab mellem Sambandspartiet og IA jo fik afsat 3 mio. kr. til, at DUF, Dansk Ungdoms Fællesråd, sammen med grønlandske og færøske foreninger netop kan sikre noget mere viden om Grønland og Færøerne i Danmark.
Og jeg tror netop, at det her ung til ung-samarbejde er supervigtigt.
Vi har også i fællesskab, alle fire nordatlantiske mandater, fået afsat 27 mio. kr. til en filmpulje, der handler om Grønland og Færøerne.
Sådan nogle eksempler tror jeg vi skal blive meget bedre til også her i huset at samarbejde om, altså de steder, hvor vi er enige.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-05:
Jamen der er jo mange ting, vi kan gøre herhjemme, når det drejer sig om dyrevelfærd.
Altså, næsten alle de ting, som jeg nævnte, kan vi jo ordne med dansk lovgivning.
Til det om EU: Når jeg siger, at vi har globale udfordringer, er det, fordi de store, globale problemer, som vi f.eks. ser nu i Ukraine, eller når det drejer sig om narkotika eller om mange andre ting, ikke har pas.
Det er jo netop globale og store problemer, som jeg synes skal mødes af en stærk organisation, og den organisation er EU.
Og jeg kan ikke se noget bedre.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-05:
Tak for det, og tak for at tale dyrevelfærd trods de meget alvorlige emner, som i øvrigt er væsentlige at diskutere i øjeblikket.
Jeg kunne godt tænke mig at høre om Alternativets forhold til dyrevelfærd, når det handler om rewilding.
For mig bekendt har Alternativet været med til at stemme for loven om naturnationalparker.
En del af den lov er jo, at I har givet miljøministeren ret til og mulighed for at dispensere fra dyreværnsloven.
Hvordan kan det hænge sammen med, at man ønsker bedre dyrevelfærd?
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-05:
Tak for det spørgsmål.
Det, som det bl.a. handler om der, er, at vi gerne vil udsætte hesteflokke på arealer, der er enorme – tusinder af hektar.
De skal leve så selvstændigt som muligt, og de skal blive så vilde, som de nu kan.
Det er for en dyreværnsforkæmper som mig et drømmescenarie.
Flokke af heste på enormt store vidder, som kan leve deres eget liv sommer som vinter.
Derfor vil jeg ikke kræve, at man skal tilse hver enkelt hest hver dag.
Jeg tror simpelt hen, at det ville skræmme livet af dem, hvis man skulle følge efter dem med en jeep og gøre det hver eneste dag.
Så det er derfor.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-05:
Har ordføreren set nogle af de heste og noget af det kvæg, som er udsat, og som jo ikke har fået ekstra foder om vinteren?
De er fuldstændig udmagrede.
De går med store, åbne sår.
Det er jo netop en konsekvens af den lov, man har vedtaget, nemlig en ret til, at Miljøministeriet har mulighed for at dispensere fra dyreværnsloven.
Det er da helt vildt, at dyr på statens arealer bliver behandlet dårligere, end vi kræver af private – eller landmænd for øvrigt.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-05:
Tak for opmærksomheden omkring dyrevelfærd.
Der er ikke lavet nogen naturnationalparker endnu, så man kan ikke referere til, at de forhold har skabt nogen som helst resultater i naturnationalparker endnu.
Det, vi laver, er en forvaltningsplan, hvor vi sikrer, at størrelsen af parken passer til antallet af dyr.
Hvis det så skulle vise sig, at der kommer en særlig hård vinter, så må vi tage dyr ud.
Der må ikke være sult i de danske naturnationalparker, og det skal vi være med til at sikre.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-04-05:
Jeg blev simpelt hen så glad for hr. Torsten Gejls fokus på dyrevelfærd og i virkeligheden også for svaret om rewilding, for noget af det, vi har brug for, er jo mere natur i Danmark – det er mere sammenhængende natur, det er vilde dyr.
Det er jo egentlig lidt vildt, for vi er et så opdyrket land.
Men jeg vil egentlig spørge til det her med kystsikring, for i Danmark har vi jo generelt hele tiden haft en diskussion om, om vi ikke skulle lave sådan et landkort for kystsikring.
Det er jeg sådan set enig i at vi bliver nødt til at gøre over hele Danmark, men hvad forestiller Alternativet sig så vi skal gøre med f.eks. København som by, hvis vi ikke skal lave Lynetteholmen?
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide, hvad I har af tanker.
Er det en dæmning?
Eller hvad er det, I ønsker for at kystsikre København?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-04-05:
Mange tak.
Jeg ser sådan set en meget lige grøn linje, kan man sige, i Grønlands politik, hvor vi har meget mere fokus på netop at være bæredygtige og i højere grad at sætte klimaet forrest.
I Grønland er det meget det politiske, der driver den grønne dagsorden, men det gør sådan set ikke noget, så længe der sker noget.
Bl.a. da statsministeren var i Grønland, indgik man jo en aftale med henblik på netop at se på finansieringen, også fra dansk side, af endnu mere vandkraft og grøn energi i Grønland, og det synes jeg er en god vej at gå.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-04-05:
Grunden til, at jeg spørger, er, at jeg er oprigtigt nysgerrig, for vi har kigget ind i, hvad man kunne gøre for København, og noget af det, der ligger i projektet Lynetteholmen, er jo ikke, at man automatisk har sagt, at der skal være en by.
Det er faktisk ikke besluttet endnu.
Det, der er besluttet, er, at vi laver en ø, og det er jo netop for at få den der kystsikring.
Der tror jeg, der vil være nogle forskellige synspunkter.
Hvis vi får en vandstigning på 2 eller 3 m i Københavns Havn, vil det have ret store konsekvenser for vores by og også for noget af den natur, vi har.
Så derfor vil jeg bare gerne høre jeres idéer til, hvad vi så kunne gøre.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-05:
Jamen i det konkrete tilfælde kan vi jo godt kystsikre der, hvor Lynetteholmen skal ligge, uden at bruge rigtig, rigtig meget jord til at bygge en rigtig, rigtig stor by.
Så den lille smule kystsikring er jo fin nok.
Det er bare synd at bruge jord, som måske skal bruges andre steder, til at lave den by.
Mens transportministeren stod og snakkede om øen Lynetteholm, stod boligministeren et andet sted i København og snakkede om den by, der skulle bygges derpå.
Jeg vil da være utrolig glad, hvis SF vil være med til at sikre, at den by ikke kommer, men det hænger jo politisk set sammen, så vidt jeg kan se.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Tillad mig lige at vende tilbage til det spørgsmål, jeg har rejst, også over for nogle af de andre ordførere.
For jeg oplever jo, at der generelt er bred opbakning til, at vi skal videre nu i forhold til den vedvarende energi, både af hensyn til klimaet – det ved jeg Alternativet vil være enige i – men også af hensyn til sikkerhedssituationen, altså at vi skal sikre uafhængighed af russisk gas.
Hvordan forholder Alternativet sig til det dilemma, som vi ved kommer lige rundt om hjørnet nu, nemlig at hvis vi skal have meget mere vedvarende energi, vil det i nogle situationer kunne støde sammen med andre hensyn, f.eks. på miljøområdet – et svært dilemma?
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-05:
Nu kender jeg ikke det konkrete eksempel, fru Mette Frederiksen refererer til, men det er jo nogle gange en afvejning, f.eks. kan naturnationalparkerne koste CO 2 for at få mere natur.
Andre steder er spørgsmålet: Skulle man ofre lidt biodiversitet for at få mere alternativ energi?
Og der må man jo gå pragmatisk til det og finde en vej hver gang.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-04-05:
Der er blevet sagt meget i dag, og det har været en lang debat, så jeg vil egentlig rigtig gerne starte et positivt og lidt opløftende sted.
Statsministeren var også inde på, at der er kommet en ny koalition i Grønland, og det synes jeg sådan set er enormt positivt.
For noget af det, vi efterlyser i Grønland, er politisk stabilitet, og at vi har fokus på bolden og der kommer noget politisk ro til at have fokus på de politiske sager.
Og som grønlandsk folketingsmedlem kan jeg ikke undgå at bekymre mig for, hvordan situationen kan udvikle sig i Arktis, ikke mindst fordi Rusland fylder 40 pct. af det arktiske område, men også på grund af Grønlands størrelse og beliggenhed.
Samtidig har jeg også en ro i maven, fordi vi står sammen med Danmark, fordi vi er et rigsfællesskab, og fordi vi dermed også er en del af NATO.
Rigsfællesskabet er på mange måder på vej hen mod en skillevej, og det fylder meget i det politiske landskab i begge lande, Grønland og Danmark.
Jeg mærker også en oprigtig interesse fra regeringen i forhold til at begynde at se Grønland mere ligeværdigt, ikke mindst i det politiske arbejde, og det er jeg meget forhåbningsfuld og meget taknemmelig over.
Den gode relation skal vi nemlig dyrke, og den skal vi fremelske dér, hvor vi også ved at der stadigvæk kan være forhindringer.
Vi skal blive klogere på hinanden, og vi er nødt til at kere os om hinanden for at kunne fortsætte det gode samarbejde og fortsætte fællesskabet i de kommende år.
De fleste grønlandske børn derhjemme
ved rigtig meget om Danmark, men omvendt ved vi, at mange danske børn, unge og voksne ikke ved særlig meget om Grønland.
Og så længe det bliver ved med at være sådan, ved vi også, at der er fordomme og der er diskrimination, og det mener vi at vi er nødt til at ændre, både i skolerne og i medierne, og det har vi også fremført over for regeringen.
Og det, jeg mødes med, er sådan set en lydhørhed.
Men den lydhørhed skal vi have omsat til handlekraft.
Jeg tror, at vi sammen kan skabe nogle bedre beslutninger for et fremtidigt forhold mellem Grønland og Danmark, som bliver endnu bedre end det, der er i dag.
Undskyldningen til eksperimentbørnene er et rigtig godt eksempel på det: Man tør kigge de mørke kapitler i øjnene.
Vi ved, at det samme gælder for juridisk faderløse, og her håber jeg, at regeringen vil være lige så ydmyg og give dem den anerkendelse, den undskyldning og den erstatning, som de også i lige så høj grad fortjener.
Tak for ordet.
Qujanaq.
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Tusind tak.
Tak for talen, og også tillykke til den nye regeringskonstellation.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig at spørge ind til den grønne omstilling og Grønland.
Det er jo noget, vi både på grund af diverse tv-programmer lige for tiden, men jo også i det hele taget bør have enormt meget fokus på, fordi I i Grønland bliver ramt så hårdt og så voldsomt af de klimaforandringer, der er, men jo også har lagt politikken om, i hvert fald sådan, som jeg forstår det nu, og bakker op om Parisaftalen.
Så derfor kunne jeg rigtig godt tænke mig at høre, også set i lyset af den nye konstellation: Er der nogle nye ting på tegnebrættet i forhold til den grønne omstilling?
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-05:
Det er et stort, stort spørgsmål at svare på på meget få sekunder.
Altså, man kunne jo godt lave den kystsikring lige på det område med Lynetteholmen uden også at bygge en by.
Man kan jo gøre det med diger, og man kan gøre det med, hvad kan man sige, en væg, uden at man så bagved skal bygge en enorm by.
Det kan være, det bliver nødvendigt at lave diger f.eks. op og ned langs kysten, men jeg er ikke ekspert i kystsikring.
Det må jeg tilstå.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Men betyder det også, at der, hvor der kan være nogle miljøhensyn og nogle klimahensyn, der støder sammen, bliver vi nødt til at gå til det med åbne øjne, fordi vi har behov for at få speedet op for den vedvarende energi?
Så glemte partilederen lige at bekræfte: Er det ikke korrekt, at etniske minoritetskvinder er kraftigt overrepræsenteret på landets kvindekrisecentre, og at det understreger, at vi har nogle meget, meget særlige problemer i dele af indvandrermiljøet i Danmark, desværre, som primært går ud over kvinder?
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-04-05:
Jeg synes, vi må kigge på, hvilke udfordringer vi står over for i dag.
Og med de udfordringer, vi står over for i dag, er Arktis jo mildest talt et rigtig, rigtig vigtigt og interessant område også på den sikkerhedspolitiske dagsorden, og derfor kommer det også til at være noget, vi skal adressere i et forsvarsforlig.
Jeg synes, det er afgørende vigtigt, at vi har en fokus på Arktis.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-05:
Ja, vi mener jo i Frie Grønne, at vi skal sætte ind på alle mulige måder i forhold til klimaet.
Der var en af mine kollegaer, der fik spørgsmålet: Hvem er den største trussel mod vores sikkerhed?
Og det var vist SF's formand, der sagde, at sikkerhedspolitik også er klimapolitik.
Klimakrisen er den største fjende, vi står over for.
Så jo, vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at nå i mål.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-04-05:
Jeg er meget enig i, at vi sådan set skal prøve at have et meget åbent sind, med hensyn til hvordan det her skal hænge sammen og finansieres, for vi opnår jo intet for verdens klima, hvis det betyder, at vores virksomheder flytter andre steder hen.
Der har vi jo en fælles interesse i at sikre, at vi allokerer ressourcer til, at man kan investere i den grønne omstilling.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-04-05:
Tak for en god tale, og tak for det gode samarbejde også generelt.
Der bliver talt rigtig meget om NATO, og det gør vi sådan set også i Grønland, og man er i gang med at forhandle en udenrigs- og sikkerhedspolitik for Grønland, så vi forhåbentlig også kan få en fælles en for kongeriget.
I forhold til NATO ved vi også, at der skal laves et styrkemål næste år, i forhold til hvad man skal fokusere på.
I NATO taler man jo meget om High North, og det her med at få defineret, hvor meget man egentlig skal blande sig i Arktis, synes vi det er superspændende at vi har en debat om.
Jeg ved også, at Konservative er interesserede i at sikre, at der er et ligeværdigt eller i hvert fald et styrket samarbejde imellem Grønland og Danmark.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om I har gjort jer nogle tanker fremadrettet, i forhold til hvordan man kan styrke rigsfællesskabet og samarbejdet internt i rigsfællesskabet, herunder også at få noget mere viden om hinanden.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-04-05:
Vi har mange idéer.
Og vi har faktisk brugt noget tid på at lave et udspil om rigsfællesskabet.
Det har vi ikke præsenteret endnu, og så skal jeg jo ikke lige komme med det herfra.
Men vi har faktisk nogle tanker om, at vi jo skal sikre – og det skal starte, fra børnene er små – at vi får et langt bedre kendskab til Grønland og til Færøerne.
Jeg tror, at man på Grønland og Færøerne har et langt bedre kendskab til Danmark end omvendt.
Det synes jeg vi har en forpligtelse til.
Hvis der skal være en stærkere sammenhæng i rigsfællesskabet, skal vi simpelt hen vide noget mere om hinanden.
Og det handler både om skoler, det handler om medier, det handler om en lang række ting.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-05:
Tak, formand, og tak til ordføreren.
I forlængelse af det, som Radikale spurgte om, har Konservative jo været ude at sige, at man ønsker en høj og ensartet CO 2 -afgift.
Der blev jeg bare nysgerrig på, om det så gælder alle drivhusgasser, og om det gælder alle sektorer.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-04-05:
Jeg tror, vi er nødt til at være meget åbne med, at vi gerne vil have en ensartet CO 2 -afgift, men det kan jo også få nogle konsekvenser for sektorer eller brancher eller ned på virksomhedsniveau, der gør, at vi er nødt til at finde nogle andre løsninger.
Det tror jeg vi skal være åbne med.
Altså, ja, vi kunne gøre det så svært for Aalborg Portland at lave cement, at de ville lukke i morgen.
Er det så 2 mio. t CO 2 , vi ville spare?
Men hvor skal den cement så produceres?
Det skal den sikkert et andet sted, hvor forureningen ville være stor.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-05:
Selv om ordføreren ikke svarede direkte på spørgsmålet, fik jeg faktisk fornemmelsen af, at ordføreren forsøgte at svare på det, og jeg tolker svaret, som at det med den samme ensartede CO 2 -afgift ikke nødvendigvis gælder alle sektorer.
Det er sådan, jeg tolker svaret.
Kan ordføreren komme med et bud på, hvad Konservative arbejder med at den her CO 2 -afgift som minimum skal være – ikke maksimum, men som minimum skal være?
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-04-05:
Jeg synes, det er alt for kompliceret til at stå og stikke beløb ud herfra.
Det handler jo om den diskussion, vi må have på baggrund af den rapport, der er lavet, om, hvordan vi sikrer en CO 2 -afgift, som skubber på den grønne omstilling, men samtidig sikrer, at vi ikke sender vores virksomheder ud af landet.
Så ved jeg godt, at Frie Grønne og vi i Det Konservative Folkeparti nok har nogle forskellige holdninger til, hvor hårdt de forskellige brancher kan blive ramt, og hvad omkostningen må være for de brancher.
Det må vi jo tage i forhandlingslokalet.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-05:
Det var egentlig det færøske medlem hr. Edmund Joensen, der ledte mig på sporet af det her spørgsmål.
Han spurgte til narkotika og hård narkotika.
Jeg er sikker på, at hr. Søren Pape Poulsen deler Alternativets bekymring om misbrug af både cannabis og hård narkotika.
I Danmark er forbruget jo ikke faldende, det er faktisk et kæmpestort problem i øjeblikket.
I Portugal har man prøvet at afkriminalisere det, og det betyder ikke, at man bare gerne må indtage det.
Det betyder, at når man bliver fanget, bliver man ikke sendt i spjældet; så bliver man sendt til sundhedsmyndighederne.
Det betyder også, at forbruget af hård narkotika i Portugal efterhånden er halveret, i og med at det nærmest bliver set som en sygdom i stedet for et misbrug.
Hvad tænker hr. Søren Pape Poulsen om at prøve at tænke nyt i den her sag?
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-04-05:
Jeg tænker, at man vel aldrig skal sige, at man aldrig vil tænke nyt, og så skal jeg bryde sammen og tilstå, at jeg ikke kender Portugals løsning.
Det må jeg bare være ærlig og sige.
Jeg har det jo meget, meget svært med den her debat, og jeg tror også, at spørgeren kender mit politiske ståsted her.
For jeg synes jo, at vi med alle midler skal bekæmpe, at unge mennesker får ødelagt deres liv, og at der er kriminelle, der tjener store, store summer på det her.
Kan der findes alternative løsninger, diskuterer jeg dem gerne, men jeg er nu ikke lige der, hvor jeg tænker, at vi skal have en legalisering af den her slags ting.
Det er nok ikke mit første bud.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-05:
Jeg har også et andet spørgsmål.
Der er rigtig mange danskere, som gerne vil have lokal energiforsyning, hvilket jo både er hjælpsomt i forhold til 70-procentsmålsætningen, men også giver et alternativ til den fossile gas.
Hvad tænker partilederen om at brede kampen mod Putins gas ud til folket på den her måde?