runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2019-12-05:
Jeg vil sige meget klart, at vi fuldt ud kan stå på mål for den stigning i afgifterne på cigaretter, som ligger i det her finanslovsforslag – også uden de tiltag, som Enhedslisten ville have foretrukket også var en del af det her, dvs. en hævelse af den grønne check, målrettede rygestopkurser for socialt udsatte eller nogle af de andre ting, som vi går ind for og stadig væk vil arbejde for, altså som vi ikke er holdt op med at arbejde for, bare fordi der er indgået aftale om en finanslov.
Men vi står fuldt ud på mål for det, der er vedtaget her, fordi det har en klart sundhedsfremmende effekt – det vil forhindre, at flere unge begynder at ryge, og det vil på sigt også kunne give en socialt retfærdig effekt, altså fordi vi vil få færre rygere i fremtiden, og det vil jo også gælde blandt de socialt udsatte; det er i hvert fald det, som er tanken bag det her.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
Tak for det.
Så er det jo bare, at jeg ikke forstår – når Enhedslisten samtidig markedsfører, at man går op i socialt udsatte, altså at de skal hjælpes, og at de ældre ikke skal belastes af sådan nogle tiltag som det her – hvorfor man ikke har fået det ind en finanslov.
Altså, man har jo en finanslov, der giver 125 mio. kr. til ældreområdet, men det har ikke noget med det her at gøre.
Hvorfor har man ikke fået kæmpet igennem, at den grønne check blev hævet, eller nogle andre tiltag, der kunne hjælpe socialt udsatte, folk med lave indkomster eller ældre, som faktisk er bundet til at ryge, altså som ikke lige sådan kan stoppe, fordi prisen bliver højere?
Altså, hvorfor har Enhedslisten ikke fået kæmpet det igennem?
Er sandheden ikke bare, at det ikke har været fokus, altså at fokus har været på klima og alle mulige andre ting?
Det er fair nok, men så må dem med de laveste indkomster jo betale, fordi klimaet er vigtigere.
Rune Lund (EL), 2019-12-05:
Vi kommer til at bruge Ginikoefficienten rigtig meget, for det er nok det mest centrale tal i ulighedsdebatten.
Men det er da ikke hykleri at sige tingene, som de er, og sige det, som vi sådan set altid har sagt, nemlig at Ginikoefficienten ikke omfatter alt.
Det er jo fuldstændig åbenlyst, at den stigning i det offentlige forbrug, der er, er klart lighedsskabende.
Det er fuldstændig åbenlyst, at det, at vi ruller bo- og gaveafgiften tilbage, sådan at arvinger til familieejede virksomheder nu skal betale det samme i bo- og gaveafgift som alle andre mennesker i det her land, har en klar lighedsskabende effekt.
Men ligheden bliver øget i finansloven.
Det er en rigtig god finanslov.
Det er en socialt retfærdig finanslov.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-05:
Vi forstår så, at når det handler om at vurdere de finanslove, som Enhedslisten stemmer for, kan man ikke bruge Ginikoefficienten til noget som helst.
Så vil jeg bare spørge hr. Rune Lund, om han så vil love, at han ikke en anden gang kommer og bruger Ginikoefficienten som et udtryk for, hvordan den økonomiske ulighed udvikler sig i Danmark, for det er det, Enhedslisten altid plejer at gøre.
Det er det, Enhedslisten har gjort i årevis.
Når man har vurderet den borgerlige økonomiske politik, har det været Ginikoefficienten, der igen og igen blev fremhævet.
Man går ud og foregiver, at man ikke vil øge uligheden, og man stemmer for en finanslov, der øger uligheden, og man kommer med dårlige undskyldninger og bortforklaringer for at gøre det.
Rune Lund (EL), 2019-12-05:
Finansloven øger ikke uligheden.
Finansloven øger ligheden.
Jeg tror, at hr. Rasmus Jarlov refererer til den beregning af Ginikoefficienten, som man har kunnet læse på Finansministeriets hjemmeside i dag.
Der er det sådan, at der med de tiltag, der ligger i finansloven, hvis man regner stigningen i afgifterne på cigaretter med, vil være en stigning i uligheden, som den er beregnet med Ginikoefficienten, som jo er et centralt mål, når vi beregner uligheden, men som bare heller ikke omfatter alting.
Vi havde faktisk også diskussionen både ved åbningsdebatten og ved førstebehandlingen af finansloven.
Det, der ikke indgår i den beregning, er f.eks. stigningen i det offentlige forbrug, som også har en indkomstsudjævnende effekt.
Det er ikke med i den beregning.
Der er bo- og gaveafgiften, hvor man nu skal betale arveafgift; hvis man er arving til en familieejet virksomhed, skal man nu betale den arveafgift, som alle andre betaler.
Det er ikke med i den beregning.
Den afklaringsmulighed, der vil ligge for kontanthjælpsmodtagere, som har været meget længe i systemet, og som nu vil få bedre mulighed for at komme over på den rigtige ydelse, ligger heller ikke i den beregning.
Hele afskaffelsen af muligheden for at lave forældrekøb via virksomhedsordningen indgår heller ikke i den beregning.
Man kan simpelt hen ikke beregne alt inden for Ginikoefficienten.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-05:
Det er i hvert fald blevet sagt rigtig mange gange.
det bliver ikke på Enhedslistens mandater.
« Det er en meget klar udtalelse.
Og i Politiken den 5. oktober gentager fru Pernille Skipper budskabet og siger: »Vi stemmer ikke for en finanslov, der øger uligheden.«
Nu kom tallene så i dag, og finansloven øger uligheden.
Og i den anledning har jeg et spørgsmål til Enhedslisten: Hvornår skal vi til folketingsvalg?
Rune Lund (EL), 2019-12-05:
Jeg tror, det er åbenlyst for alle og enhver, at en sænkning af topskatten ikke kan sammenlignes med det her, bl.a. fordi vi må konstatere, og det tror jeg hr. Ole Birk Olesen er enig i, at en sænkning af topskatten ikke har den sundhedsskabende effekt, som en afgiftsstigning på cigaretter vil have.
I øvrigt synes jeg, det er et pudsigt argument, at det skulle have sådan en sundhedsskabende effekt, hvis man sænker topskatten, fordi det angiveligt skulle få flere i arbejde – altså, det er jo i hvert fald et udsagn, som også bygger på, at de antagelser, der ligger i Finansministeriets regnemaskine, er solide, og der må man bare sige, at der har vi jo gentagne gange fået dokumenteret, at det er antagelser, som hviler på et meget tyndt grundlag, og som har manglende evidens.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-05:
For sådan er det jo med tobaksafgiften, altså at den gerne må øge uligheden i samfundet, svarende til en sænkning af topskatten fra 15 til 12 pct., men det er okay, fordi det er sammen med alle andre ting.
Rune Lund (EL), 2019-12-05:
I den sammenhæng synes jeg, at det vigtigt at fremhæve, at vi har indgået en finanslovsaftale, som vil øge ligheden i samfundet, og det vil den gøre, bl.a. fordi vi har nogle finansieringselementer som det, vi har diskuteret tidligere i dag, om, at man nu skal beskattes af fri telefon – en skattelettelse, som er en camoufleret topskattenedsættelse, som blev aftalt før valget, og som vi nu heldigvis afskaffer.
Så der er ingen tvivl om, at finansloven samlet set øger ligheden i samfundet.
Vi har også indført tiltag, som vil betyde, at kontanthjælpsmodtagere i højere grad kan få en afklaring, hvis de har været længe i kontanthjælpssystemet, sådan at de kommer over på den ydelse, som de sådan set skulle have været på fra starten af – igen et tiltag, som vil have en lighedsskabende effekt.
Så i forhold til rygningen er det rigtigt, og det må man jo bare erkende, at det, vi vedtager om rygning her i forbindelse med finansloven, isoleret set vil have en ulighedsskabende effekt her og nu for en bestemt gruppe mennesker.
Enhedslisten har ikke 90 mandater i det her Folketing, så en finanslov er også et kompromis, men jeg vil dog sige, at selv uden de tiltag, som Enhedslisten godt kunne tænke sig kom til yderligere, altså ud over selve afgiftsstigningen, så kan vi også godt stå på mål for forslaget, som det ligger, i sig selv, fordi det vil have en sundhedsskabende effekt og få færre unge til at ryge, hvilket på sigt også vil have en socialt retfærdig konsekvens.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-05:
Liberal Alliance forsøgte jo i sidste valgperiode at få et flertal i Folketinget til at bakke op om, at vi skulle sænke topskatten fra 15 pct. til 10 pct.
Når man hørte Enhedslisten omtale det forsøg, var der jo ingen tvivl om, at det simpelt hen var en smadring af det danske velfærdssamfund – det var meget, meget forfærdeligt, fordi det ville øge uligheden.
Nu viser det sig, at Enhedslisten nu stemmer for øgede cigaretafgifter, som øger uligheden på et niveau, der svarer til, at man sænkede topskatten fra 15 til 12 pct.
Var det bare det, vi skulle have foreslået?
I stedet for at sige fra 15 til 10 pct. skulle vi bare have foreslået fra 15 til 12 pct., og så ville det have været helt okay og ikke have smadret velfærdssamfundet, eller hvad?
Hvad er forklaringen på, at Enhedslisten synes, det er en fantastisk god idé at øge uligheden i det danske samfund med forhøjede tobaksafgifter, som svarer til at sænke topskatten fra 15 til 12 pct.?
Victoria Velasquez (EL), 2019-12-05:
Jeg har ikke sagt, at vi vil stemme imod det her borgerforslag.
Tværtimod har jeg sagt, at vi støtter op omkring det.
Det, som vi har sagt i dag i forhold til det endelige forslag, som vi skal lave, er, at det jo konkret handler om: Hvordan skal finansieringen være?
Hvordan skal tidsforløbet være?
Det siger jo sig selv, og det er jeg sikker på at ordføreren også godt er klar over.
Samira Nawa (RV), 2019-12-05:
Det her beslutningsforslag udspringer af et borgerforslag, som i begyndelsen af november opnåede 50.000 underskrifter.
Det tal er efterfølgende steget med over 10.000.
Sidst jeg tjekkede, stod tælleren på 63.132.
Også på Facebook nyder borgerforslaget stor opbakning med 60.000 medlemmer i den officielle gruppe, og ifølge hjemmesiden ligger aktiviteten på over 650 opslag pr. dag.
Der er altså en enorm interesse for det her forslag, som har til hensigt helt at afskaffe den gensidige forsørgerpligt.
Jeg må bare herfra sige rigtig mange tak for engagementet.
For i hvor høj grad skal vi som samlevende egentlig stå til ansvar for hinanden, eller i hvor høj grad skal staten se samlevende som en enhed, en familie.
Det er et spørgsmål, som rummer nogle balancer og nogle overvejelser, som vi egentlig sjældent taler om.
Jeg mener, at vi bør se familien som en enhed og bør understøtte familien som en enhed.
Det er også bekymrende, når der fremhæves tilfælde, hvor personer takker nej til at arbejde, fordi det økonomisk bedre kan betale sig for begge parter at være på ydelse.
Modregningsreglerne var i første omgang tænkt sådan, at det offentlige ikke skulle forsørge ens partner, hvis man havde en stor formue eller løn.
Men vi har også en oplevelse af, at grænsen er sat så lavt, at mange bliver ramt, selv om de ikke har særlig høje indkomster og måske helt mister motivationen til at søge arbejde.
Og det var sådan set aldrig meningen.
Med det in mente er det vigtigt for mig at understrege, at vi i Det Radikale Venstre mener, at det er rimeligt, at der er en grad af gensidig forsørgerpligt.
Vi skal som samfund støtte de mennesker, som alene ikke kan forsørge sig selv.
Det er et absolut grundprincip.
Men det er også naturligt, at man som arbejdende er med til at forsørge sin partner.
Jeg har dog oplevelsen af, at mange bliver ramt, selv om de ikke har så høje indkomster, og at de måske endda mister incitamentet til at være i arbejde eller til at lægge en ekstra indsats på arbejdet.
Og med det er vi i virkeligheden tilbage til der, hvor jeg begyndte, altså at det er et spørgsmål, som ikke lader sig besvare helt entydigt.
Derfor ønsker vi også, at reglerne bliver indrettet sådan, at det altså kan betale sig at arbejde.
Og vi vil gerne være med til at kigge nærmere på reglerne.
Dog indebærer beslutningsforslaget her en total afskaffelse af den gensidige forsørgerpligt, og det kan vi i Radikale Venstre ikke støtte.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-12-05:
For det er jo derfor, vi alle sammen nu spørger om det, for vi er forvirret på et højere plan.
Jeg tror, vi her alle sammen er fuldstændig forvirrede, for hvad vil Enhedslisten?
Og det kan jeg da også godt forstå at folk derude er, og det synes jeg også at man skal forholde sig til.
Victoria Velasquez (EL), 2019-12-05:
Tak, og tak for ordførerens tale.
Mener ordføreren ikke, at noget af det helt grundlæggende, når vi taler om ligestilling, og når vi taler om kampen for frigørelse, er økonomisk selvstændighed?
Bent Bøgsted (DF), 2019-12-05:
Nu er det jo sådan, at kontanthjælp kun er en midlertidig ydelse, og derfor skal man selvfølgelig også gøre en stor indsats for, at kontanthjælpsmodtagere kommer i job.
Det er også derfor, at vi har det her indsatsprogram »Flere skal med«, hvor vi har vendt bunken og sagt, at syge og kontanthjælpsmodtagere slet ikke skal være på kontanthjælp.
De skal over på en anden ydelse.
De skal ikke være ramt af kontanthjælp.
Det er noget, Dansk Folkeparti har fået sat i værk, og vi er glade for, at vi er gået den vej.
Selvfølgelig skal vi hjælpe dem, der ikke kan, men det gør vi bedst ved at hjælpe dem med at få et job.
Victoria Velasquez (EL), 2019-12-05:
Tak for svaret.
Nu går jeg tilbage igen til kontanthjælpsmodtagerne, for der er jo både det med, at man har svært ved at få enderne til at mødes, fordi man økonomisk bliver ramt så hårdt, men en af tingene i forhold til vores velfærdssamfund er også den tryghed, det giver, at hvis vi af en eller anden årsag ikke kan forsørge os selv i en periode på grund af ledighed, eller hvis vi bliver gamle og skal på pension, eller hvis vi bliver ramt af sygdom, så træder vi faktisk til i fællesskab og bidrager der.
Er der ikke noget af det, der går lidt tabt ved den her del, altså ved at man kan miste hele sin indtægt som kontanthjælpsmodtager eller på integrationsydelse?
Bent Bøgsted (DF), 2019-12-05:
Nu vil jeg sige, at jeg nok er af den gammeldags skole, og er man gift eller samlevende, så sørger man for hinanden, og så er man fælles om det hele.
Det er vi i hvert fald i min familie.
Der er vi fælles om det hele.
Jeg kunne da aldrig nogen sinde drømme om, at min kone, hvis hun ikke havde nogen indtægt, ikke skulle have nogle af mine penge.
Det er også derfor, vi har fælles konto.
Det kunne jeg aldrig nogen sinde drømme om, det har jeg aldrig kunnet, heller ikke dengang jeg ikke var i Folketinget, hvor jeg også boede sammen med en, der var på kontanthjælp.
Jeg kunne da aldrig drømme om, at vi ikke havde fælles økonomi.
Når den ene har penge, har den anden også.
Det er sådan i mit univers, og det er også den indstilling, vi sådan set går frem efter i Dansk Folkeparti.
Men derfor kan vi jo godt se på, at der kan være behov for på nogle af de områder her at løsne op på førtidspensions- og folkepensionsområdet, hvor man bliver modregnet så hårdt, også hvis man har indtægt ved siden af.
Victoria Velasquez (EL), 2019-12-05:
Tak til ordføreren, og tak for ordførerens tale.
Den 8. marts slog Dansk Folkeparti et slag for, at kvinder skal have et ligeværdigt liv i forhold til livet med deres mænd, og det skal man have ret til.
Der tænker jeg bare på den økonomiske afhængighed, nemlig den lidt konservative, gammeldags tankegang om, at man som kvinde bliver økonomisk afhængig af sin mand og kan risikere at stå og få nul kroner udbetalt, altså ikke få sin kontanthjælp udbetalt.
Kunne Dansk Folkeparti være interesseret i at være med til at bløde lidt op for, at man altså ikke kan risikere at miste hele sin ydelse?
Bent Bøgsted (DF), 2019-12-05:
Ja, velbekomme.
Torsten Gejl (ALT), 2019-12-05:
Jeg vil bare kvittere for svaret.
Tak for den konstruktive indstilling.
Jeg glæder mig til det fortsatte samarbejde om den sag.
Bent Bøgsted (DF), 2019-12-05:
Jeg har talt med beskæftigelsesministeren om det og har bedt om at få beregninger på det.
Jeg ved, at også hr. Karsten Hønge har bedt om at få beregninger på, hvad den nedsættelse af pensionen koster, hvis man tager det gradvis.
Det kunne være, at det ville være overkommeligt.
Men det er de beregninger, som vi ikke har kunnet få, fordi Finansministeriet har haft for travlt og ikke har magtet mere.
De har haft mere travlt med at ansætte konsulenter end nogle, der kan regne på det her.
Torsten Gejl (ALT), 2019-12-05:
Mange tak.
Ordføreren har fuldstændig ret i, at det her er komplekst.
Det er kompliceret lovgivning, og hvis der skal laves om på det, kan det være, at det er forskellige love, der skal laves om.
Det er sandsynligvis så kompliceret og detaljeret, at der kun er et eneste sted i det her land, vi kan gøre det, og det er her.
Jeg bliver rigtig glad for at høre, at DF har stillet spørgsmål om, om der er åbninger her, hvor vi måske – som jeg forstod det – på nogle punkter kan komme et lille stykke.
Jeg synes, det er rigtig positivt, at endnu et borgerligt parti har stærke ambitioner på det område.
Hans Andersen (V), 2019-12-05:
Det synes jeg vi skal drøfte i udvalget.
Det, der bare skal stå tilbage i dag fra Venstres side, er, at vi finder, at både den gensidige forsørgerpligt og ægtefælleafhængigheden er forhold, som vi ikke sådan på den korte bane lige ser som noget, vi kan ændre.
Nu nævnte jeg de 12 mia. kr., og det er blot en del af den regning, der i givet fald skulle samles op.
Men vi er jo optaget af, at det også for folkepensionister eller ægtepar, hvor den ene er folkepensionist og den anden arbejder, altid skal kunne betale sig at arbejde videre, var jeg ved at sige, uden at de vil opleve en voldsom modregning.
Victoria Velasquez (EL), 2019-12-05:
Tak for svaret fra ordføreren.
Jeg er enig i nogle af de ting, som ordføreren beretter om, men vi forstår jo godt, hvad der menes i forslaget, og ellers ville ordføreren heller ikke komme ind på folkepensionister og førtidspensionister, så vi forstår jo godt ånden og intentionen i borgerforslaget.
Der tænker jeg i hvert fald også, at det er vigtigt, at vi i det videre arbejde ser på, at det jo ikke er den samme sats, som enlige får, som de har lagt vægt på, men blot det, at man ikke modregnes.
Hans Andersen (V), 2019-12-05:
Jeg finder faktisk ikke, at borgerforslaget er særlig præcist, og det er jo også det, der har givet anledning til, at der er stillet en lang række spørgsmål til det her borgerforslag.
Vi kan drøfte det i udvalget, men vi er jo nødt til at være klar over, om det er den gensidige forsørgerpligt, der er førsteprioriteten, eller om det er ægtefælleafhængigheden, man i givet fald ønsker at fjerne.
Så jeg synes sådan set, vi står tilbage med et borgerforslag, som vi har brug for at arbejde med i udvalget for at få afdækket, hvad de økonomiske konsekvenser er af henholdsvis det ene og det andet.
Samira Nawa (RV), 2019-12-05:
Det er korrekt, at der også er et ligestillingsmæssigt aspekt i det her forslag.
Og hvis jeg også tager min kasket på som ligestillingsordfører, er det helt klart noget af det, som jeg også er optaget af her.
Det er et forældet synspunkt i forhold til den måde, vi i dag ser på individ og ligestilling.
Og så må jeg sige, at der også er et økonomisk spørgsmål, som jeg ikke nåede at berøre i talen, nemlig at det koster enormt mange penge, og det er penge, som vi skal prioritere andetsteds fra, såfremt vi ønsker at afskaffe den gensidige forsørgerpligt.
Victoria Velasquez (EL), 2019-12-05:
Kunne Radikale Venstre ikke være med på at se på, om vi kunne gå et lille skridt i den rigtige retning mod økonomisk selvstændighed for de her mennesker?
Jeg kan egentlig godt forstå, at folk nogle gange får politikerlede, når det er, at der på den måde bliver skudt et motiv i skoene på en, som ikke er det, man har sagt.
Det, jeg siger, er, at vi rigtig gerne vil behandle det her, og det er også derfor, at vi bakker op omkring det.
Som ordføreren selv har sagt, er der nogle ting her, hvor det juridiske bliver blandet sammen, der er ikke noget forslag i forhold til finansiering og rigtig mange andre dele, og det skal der også være plads til i et borgerforslag.
Det er jo her, hvor vi skal tage opgaven på os og netop få det undersøgt.
Men de spørgsmål, vi er i gang med at stille, giver jo anledning til opfølgende spørgsmål og at få kortlagt: Hvad drejer det her sig rent faktisk om?
Hvad for nogle love er det, der bliver påvirket?
Hvor mange penge kommer det til at koste?
Er der enighed?
Jeg vil jo gerne have opbakning til det her.
Er der enighed om, at vi kan gøre nogle forskellige ting?
Hvor langt kan vi gå her og nu, og hvordan kan vi gøre det?
Det synes jeg kun er rimeligt, og det er rent faktisk en måde at tage de andre dele lige så seriøst som finansieringen, som er de problemstillinger, der bliver skitseret her, som er materielt afsavn, ensomhed og andre dele.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-12-05:
Det her er jo interessant.
Så jeg kan bare stille og roligt få bekræftet: Enhedslisten vil stemme imod det her forslag.
Det er jo ret vigtigt.
For der er ret mange mennesker derude og nok også heroppe på tilhørerpladserne, der tror, at nu kommer Enhedslisten til at stemme for.
Sådan lød det jo i ordførertalen.
Men Enhedslisten vil stemme imod, fordi man ikke kan og vil finde den finansiering.
Er det korrekt, at det er det, jeg hører?
Victoria Velasquez (EL), 2019-12-05:
Jeg undrer mig egentlig over, at ordføreren kommer med det indlæg, som ordføreren vælger at gøre her.
Hvis vi skulle afvise alle borgerforslag, som ikke er præcise i det juridiske eller præcise i det finansielle, så ville vi jo droppe hele princippet omkring borgerforslag.
Jeg har talt med udvalgsekretariatet om, at vi skal have en god tidsplan for behandlingen af det her.
Der er flere spørgsmål, vi ikke har fået besvarelse på, altså hvor meget det koster, og hvornår de forskellige dele kan ske.
Det er jo helt afhængigt af, at man kan lave et ordentligt forslag, og hvad det er, vi gerne vil bede regeringen om at handle på.
I forhold til det med udgifter er der selvfølgelig nogle ting, som man behøver at have to gange, hvis man bor to forskellige steder, hvor man kun behøver at have det én gang, hvis man bor ét sted.
Karsten Hønge (SF), 2019-12-05:
Ja, det vil jeg så bare give fru Victoria Velasquez mulighed for at svare på.
Men jeg vil så bare sige, at jeg slår fast, at det er en meget flot ordførertale, men at man stemmer imod forslaget.
Jeg synes, det er fint nok at gøre det sådan, men jeg skal bare slå fast, at I altså stemmer imod forslaget.
For en ting er, at forslagsstillerne ikke leverer en finansiering, men det kunne Enhedslisten jo levere.
Men Enhedslisten siger, at det er et godt forslag, men at man ikke har de 15 mia. kr., så man gør ikke noget.
Men jeg vil bare lige høre det der med, om Enhedslisten i hvert fald ikke accepterer den her mindre reduktion i det, når mennesker flytter sammen, at det giver en lettelse i husholdningen, som gør, at man kan have en mindre reduktion, som for førtidspensionister i dag er 15 pct. og for folkepensionister er 20 pct.
Hvad siger man til det?
Victoria Velasquez (EL), 2019-12-05:
Tak for spørgsmålet.
Lige så alvorligt som vi tager det, at der skal findes en god finansiering – jeg ved, at hr. Karsten Hønge har fulgt med i finanslovsdebatten og derfor ved, at det for os i Enhedslisten er vigtigt, hvor pengene skal komme fra –
lige så vigtige synes jeg også de problemstillinger, der bliver rejst i borgerforslaget, er, og derfor kan vi jo selvfølgelig ikke bare stemme for, som forslaget ligger nu.
Men vi tager den bekymring, som de her borgere har, seriøst, og det oplever jeg egentlig også at hr. Karsten Hønge og flere andre ordførere gør, altså at vi skal sætte det arbejde i udvalget i gang og netop få det kortlagt, bl.a. som hr. Karsten Hønge har gjort med et af sine spørgsmål.
Men det er da klart, at vi, når der ikke er nogen finansiering, når der ikke er nogen plan for hvordan, jo ikke bare kan udstede en blankocheck og stemme for.
Men vi bakker op om intentionen i forslaget.
I forhold til det andet med ...