runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad (S), 2019-11-06:
Jamen det er klart, at hvis man forsøger at presse folk ud af en bolig, er det jo ikke rimeligt.
Sådan skal man jo ikke behandle nogen borgere og i særdeleshed ikke borgere, der har et svagere udgangspunkt, end hvad der er det normale, og det er jo tilfældet, hvis man bor i en plejebolig.
Så på den måde kan beboerne i Tornby være glade for også at have fru Susanne Eilersen og andre gode repræsentanter, der kan løfte den her sag og få klarlagt det
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-06:
Tak for det, formand.
Vil ministeren redegøre for, hvordan ministeren vil sikre, at kommunerne lever op til lovgivningen vedrørende brandsikkerhed i plejeboliger?
Susanne Eilersen (DF), 2019-11-06:
Jeg og Dansk Folkeparti vil faktisk gerne tage imod, at ministeren går lidt dybere ind i sagen nu her og så ser på, hvad der kan gøres, sådan at vi inden for ganske kort tid får handleplaner for alle 98 kommuner med henblik på at få udbedret de her skader – og så selvfølgelig, at ministeren følger op på de her ting.
Derudover ønsker jeg jo også, at ministeren løbende holder øje med det, som stod i forslaget til vedtagelse, nemlig at der bliver kigget på dispensationsordninger, sådan at de mindskes og tidsbegrænses, og at ministeren holder fast i de her årlige eftersyn, hvor man også kan inddrage beredskaberne.
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-06:
Tak for spørgsmålet.
Det er et decideret godt spørgsmål, som spørgeren stiller, og jeg har også af samme årsag fundet den pressemeddelelse frem, som spørgeren henviser til, nemlig »I sne, gus og slud skal østjyderne ud«.
Jeg må først og fremmest sige, at det er enormt ærgerligt, at østjyderne igen skal opleve udfordringer med brugen af letbanen.
Jeg vil også medgive, at det kan forekomme absurd, hvilket spørgeren også helt naturligt antyder, at man tilsyneladende har bygget et letbaneanlæg i Danmark, som ikke er rustet til at fungere i frostvejr.
Erfaringerne er, at der kommer frostvejr i Danmark.
Pressemeddelelsen fra 2013, som spørgeren henviser til, bidrager ikke ligefrem til at gøre sagen mere forståelig, her lades læseren ellers forstå, at der er taget højde for de danske vejrforhold i udbudsprocessen fra dengang.
Vi kan nu konstatere, at det ikke i tilstrækkelig grad har været tilfældet.
Det er min forståelse, at Aarhus Letbane efter at have erfaret, at køreledningerne ikke kunne holdes frostfri ved iskørsel alene, har indkøbt nyt materiel til at fjerne isen med, men som dog åbenbart først kan leveres til januar næste år.
Selskabet har oplyst til mit ministerium, at der i mellemtiden påføres glycerin manuelt på køreledningerne, indtil det nye materiel er leveret, og der indsættes erstatningsbusser som backup, når der er iskørsel.
For teknisk uddybende svar om selskabets håndtering af problemstillingen vil jeg opfordre til, at spørgsmål herom stilles som udvalgsspørgsmål, og så skal jeg sørge for, at teknikken besvares konkret.
Jeg skal her minde om, at i forbindelse med lov om ændring af lov om Aarhus Letbane af 5. februar 2015 udtrådte staten pr. 1. april 2015 af selskabet som følge af den identificerede fordyrelse af anlægsprojektet, og derfor er spørgsmålet vedrørende Aarhus Letbane jo ikke noget, staten er direkte involveret i.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-11-06:
Allerførst tak for ministerens umiddelbare besvarelse.
Jeg synes jo selvfølgelig, at vi alle sammen har en vis aktie i det her, og ikke mindst i forhold til den rimelig store statslige medfinansiering, der har været, til den samlede investering, som jo rundede 4 mia. kr. for den her letbane, som er etableret.
Man kunne jo bare have skrevet videre »med bus eller taxa«, så havde den selvfølgelig passet, for det er jo sådan set det, der siden har været konsekvensen for de folk, der frekventerer letbanen, eller forsøger på det, fra bl.a. Grenaa og Odder.
Men der er i hvert fald noget, der undrer mig.
Jeg ved godt, at der er kommet ny transportminister indtil flere gange siden beslutningen om og etableringen af letbanen, men der har trods alt også været ydet en pænt stor medfinansiering her fra Folketingets anlægsmidler osv.
Og så undrer man sig selvfølgelig over det, som også ministeren selv var lidt inde på, nemlig at man udsender en pressemeddelelse, hvori der bl.a. står: »Klog af andres skade.
Ud over at henvise til en række internationale normer i sit udbudsmateriale beder Aarhus Letbane samtlige tilbudsgivere redegøre for, hvordan de vil imødegå de klimamæssige udfordringer, som letbanen skal agere i.
« Det er jo der, hvor det fuldstændig stritter, for man er ikke forberedt på en minusgrad på 1 grad.
Altså, jeg er lige ved at sige, at det faktisk kan være plusgrader, og så kan den ikke køre.
Man er jo ikke blevet klog af andres skade, og det er også derfor, jeg synes, at det egentlig er principielt at vide det.
Nu siger ministeren godt nok, at man ikke mere har lod i den del af det, men altså, når man nu bruger statslige midler til at medfinansiere store infrastrukturelle anlægsinvesteringer, som der jo vitterlig er tale om i det her tilfælde, så synes jeg selvfølgelig, at ministeren også burde kunne stille de logiske spørgsmål i forhold til bl.a. rådgiveransvar, leverandøransvar, og hvordan man har håndteret udbudsprocessen.
Rasmus Prehn (S), 2019-11-06:
Jamen jeg ser meget frem til at blive inviteret til Guldagergaard, og det bliver hyggeligt at få hilst på dem.
Jeg vil dog gerne sige til de mange engagerede kunstnere og medarbejdere, der er på Statens Værksteder for Kunst: Ro på!
Der er altså ingen aktuelle planer her.
Og derfor skal vi også lytte til, hvad deres interesser er.
Så der er mange balancer, der skal gå op her.
Regeringen har ingen aktuelle planer om at flytte det.
Men vi lytter altid til gode argumenter.
Stén Knuth (V), 2019-11-06:
Den drøftelse indgår vi i hvert fald gerne i i Venstre.
Og jeg sidder jo også selv tæt på, så det vil jeg rigtig gerne være med til.
Rasmus Prehn (S), 2019-11-06:
Selv om jeg ikke har været på Guldagergaard, har jeg været i Skælskør, også flere gange, og det er et absolut fremragende sted, et skønt sted.
Så der er meget, der taler for sådan en by.
Ingen tvivl om det.
Det, man er bekymret for hos Statens Værksteder for Kunst, er jo også den her opsplitning af de forskellige værksteder, der lægges op til.
Altså, man kan have synergi, ved at flere forskellige kunstarter er samlet under samme tag, og hvis det f.eks. kun er keramikværkstedet, man flytter ud, bliver det amputeret fra resten.
Så det er en af de ting, man kan være bekymret over.
Derfor skal vi have en meget grundig drøftelse af det her, inden vi foretager os noget.
Stén Knuth (V), 2019-11-06:
Skælskør ligger en time væk fra København.
Der er højt til loftet, og 245 professionelle udøvere finder jo hvert år i hvert fald vej til Guldagergaard og Skælskør.
Og jeg skulle også hilse og sige, at ministeren er rigtig hjertelig velkommen til at komme på et besøg.
Det er jeg ganske sikker på at vi i samarbejde kan arrangere.
Men når man kigger på, at man kunne få bedre resultater og udnytte skatteborgernes penge bedre gennem ingen statsstøtte, er ministeren så villig til at drøfte et eventuelt statstilskud enten til uddannelse eller til støtte af arbejdet på Guldagergaard?
Rasmus Prehn (S), 2019-11-06:
Først og fremmest vil jeg gerne udtrykke min respekt for, at hr. Stén Knuth også repræsenterer et lokalområde, hvor man har en interesse i at få mest mulig udvikling og flest mulige muligheder til sit område, og jeg er helt overbevist om, at der er spændende muligheder på Guldagergaard, og jeg ser frem til at kunne besøge dem ved lejlighed.
Der er jo så også argumenter, der taler for det modsatte, nemlig at mange kunstnere er interesserede i at være tæt på de kunstneriske miljøer, der er i København, tæt på kuratorer og andet, og der er mange kunstnere, der bruger faciliteterne i København netop i kortere perioder, hvor de rykker ind, også for at have adgang til københavnernetværket.
Så der er både fordele og ulemper, og derfor er det ikke så nemt, som det lige umiddelbart kan lyde.
Stén Knuth (V), 2019-11-06:
Tak for svaret, og tak for den positive melding i forhold til det.
Nogle af argumenterne har ministeren selv fremført, men jeg vil nu alligevel sige, at jeg synes, der er tre rigtig gode argumenter for at gøre den her øvelse.
For det første har Guldagergaard bedre beskæftigelsestal, når man kigger på de nyuddannede.
Statens Værksteder for Kunst har 23 pct.s ledighed, mens Guldagergaard kun har 9 pct.
Jeg tænker også, at det vil være en bedre udnyttelse af borgernes penge, da Statens Værksteder for Kunst jo modtager 8 mio. kr. om året, mens Guldagergaard modtager 0 kr. fra staten.
Jeg er klar over, at regeringen i første omgang valgte ikke at tage det med, men det er vi sådan set villige til at diskutere, og det vil jeg da gerne høre ministerens holdning til.
Rasmus Prehn (S), 2019-11-06:
Først og fremmest skal jeg sige, at spørgeren ingenlunde skal beklage – jeg stiller altid gerne op og svarer på spørgsmål.
Generelt ønsker regeringen at tage et opgør med centraliseringen af Danmark.
Vi ønsker udvikling, arbejdspladser og velfærd i hele landet.
Alle gode forslag, der understøtter dette, er naturligvis velkomne.
Nu har jeg kun været kulturminister i få uger, og jeg må ærligt indrømme, at mit kendskab til både Statens Værksteder for Kunst og Guldagergaard er temmelig begrænset.
Jeg har dog i går haft lejlighed til at være et smut forbi for at besøge Statens Værksteder for Kunst, men jeg har endnu ikke haft lejlighed til at besøge Guldagergaard.
Jeg ved, at den daværende Venstreregering overvejede muligheden for at flytte Statens Værksteder for Kunst i forbindelse med sine udflytningsplaner, og at man også så på, om keramikdelen af Statens Værksteder for Kunst f.eks. kunne ligge på Guldagergaard, men jeg har forstået, at den daværende regering valgte at lade Statens Værksteder for Kunst udgå af udflytningsplanerne.
Umiddelbart er det også sådan, at den socialdemokratiske regering ikke har nogen planer om en flytning af Statens Værksteder for Kunst.
Stén Knuth (V), 2019-11-06:
Tak for det.
Og tak til ministeren, som er kommet her til det sidste spørgsmål – det skal jeg beklage, men sådan er det nu engang.
Kaare Dybvad (S), 2019-11-06:
Jamen som jeg sagde til at starte med, er der 5 kommuner, der mangler at indsende svarskemaer, og der er 19 kommuner, som mangler at sende redegørelser efter at have modtaget brev om lovliggørelse.
Og der er 98 kommuner i det hele, så det er jo billedet af, hvor der er styr på brandsikkerheden, og hvor der ikke er styr på den.
Men essensen af det er for mig, at der er nogle kommuner, som har givet for mange dispensationer, og det skal vi selvfølgelig sørge for ikke sker fremadrettet.
Fra nu af er der en fuldstændig klar linje, som hedder, at der ikke bliver givet dispensationer, fordi det er det, som der er vedtaget herfra.
Og det er linjen.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-06:
Tak for det.
Nu har jeg fået en masse svar på, at der foregår en masse ting, og alligevel er der ikke rigtig noget handling, synes jeg.
For jeg vil gerne have handling på det.
For hvor mange kommuner har styr på brandsikkerheden?
Kan ministeren løfte sløret for det?
For der er en masse hurlumhej, i forhold til at der ikke er styr på det, og at der er en masse, der sender ind.
Jamen hvor mange kommuner har fået styr på brandsikkerheden i forhold til plejeboliger?
Det må ministeren gerne svare på.
Og ministeren må også gerne svare på, hvad ministeren nu vil gøre i forhold til de kommuner, der ikke lever op til den brandsikkerhed, som de skal leve op til ifølge vores lovgivning.
Kaare Dybvad (S), 2019-11-06:
Ja, men det vil jeg gøre.
Det er jo af Folketinget blevet pålagt både den forrige og den nuværende regering at gøre det, så det vil jeg selvfølgelig leve op til.
Så skal jeg i hvert fald nok sørge for at gøre, hvad jeg kan fra min stol.
Susanne Eilersen (DF), 2019-11-06:
Tak for det.
Og tak til ministeren for at stille op og svare på spørgsmål her.
Jeg er glad for, at ministeren allerede nu har sagt, at ministeren gerne vil gå dybere ind i det, for jeg synes, det er bekymrende, når en kommune omgår lejeloven ved at opsige de her ældre mennesker uden – som jeg kan forstå det på sagen – at sende en vejledning med til, hvordan de kan klage i retten osv., for borgerne har faktisk været utrolig bekymrede, med hensyn til hvad deres rettigheder egentlig er.
Derfor vil jeg gerne høre ministeren, hvad ministeren mener om, at en kommune sender breve ud om opsigelse af nogle meget svage ældre borgere på et plejehjem og så faktisk ikke følger lovgivningen ved også at vejlede borgerne om, hvilke rettigheder de har i sådan en situation.
Kaare Dybvad (S), 2019-11-06:
Generelt er jeg ikke interesseret i, at der kommer særinteresser ind, hvis ikke det, de kommer med, på en eller anden måde er validt og noget, som man kan regne med.
Det er klart, at hvis der kommer særinteresser med udregninger, som også kan bekræftes af uafhængige myndigheder eller universiteter, eller hvad det kunne være, ja, så kan det jo være et godt bidrag.
Men det er klart, at det er vigtigt at sørge for, at det ikke kun er de store entreprenører, men selvfølgelig også de mindre virksomheder, der bygger, nogle af de nyere, som går meget op i bæredygtighed, som får en stemme i den her diskussion.
Carsten Kudsk (DF), 2019-11-06:
Det vil man også opleve i den her situation.
Der er jo kommuner, der er mange andre, som er kommet med nogle gode eksempler.
Der er Energistyrelsens rapport.
Hvad vil ministeren gøre, for at der ikke bliver nogle særinteresser?
Hvis ministeren kigger på det, så blev der lavet en brochure i 2015 fra Energistyrelsen.
Den er faktisk fra Rasmus Helveg Petersen, der på det tidspunkt havde været minister godt og vel et års tid.
Han siger: »Bæredygtigt byggeri er fremtiden.
Med denne publikation ønsker jeg at sikre, at vi i Danmark har et fælles grundlag for arbejdet med bæredygtigt byggeri.
Det er helt nødvendigt, når vi skal fremme og udvikle nye bæredygtige løsninger i dansk byggeri, der på afgørende vis kan bidrage til fremtidens globale, bæredygtige samfund.
Dermed banes vejen for, at den danske byggebranche kan opbygge en global styrkeposition inden for bæredygtigt og ressourceeffektivt byggeri.«
Der er også henvist til, hvor meget den samlede affaldsmængde er på byggeriområdet, og hvor meget det betyder i forhold til CO 2 .
Så er det jo netop, man kan se, at man fra Dansk Industri og Dansk Byggeri alle steder – også hvis man kommer ud til et arrangement uden for danske byggecentre – hører ordet bæredygtighed.
Kommuner, selv min egen kommune, har etableret en egen bæredygtighedskodeks, som man kører efter.
Alle studser bare over, hvorfor det ikke kommer nogen steder i forhold til bygningsreglementet.
Og så er der den melding, der kommer fra Dansk Byggeri, at alle står klar; de tripper og vil gerne i gang.
Så jeg vil gerne spørge ministeren, hvad ministeren vil gøre for at lytte til alle de grupper og finde en løsning og finde noget i bygningsreglementet, som alle føler de er en del af.
Kaare Dybvad (S), 2019-11-06:
Tak for spørgsmålet, og velkommen tilbage til hr. Carsten Kudsk.
Jeg mener sådan set, at der allerede indgår flere krav i bygningsreglementet, som bidrager til bæredygtighed i byggeriet.
Eksempelvis er både de gældende indeklimakrav og energikrav med til at skabe gode og bæredygtige boliger.
Men der er potentiale for, at byggeriet bliver mere bæredygtigt, og derfor vil regeringen udarbejde en national strategi for bæredygtigt byggeri, som jeg er ansvarlig for.
I strategien vil vi præsentere regeringens bud på, hvordan byggeriet kan blive endnu mere bæredygtigt.
I hvilket omfang der skal stilles yderligere krav i bygningsreglementet, mener jeg er for tidligt at sige noget om på nuværende tidspunkt.
Carsten Kudsk (DF), 2019-11-06:
Jeg starter med at læse spørgsmålet op: Hvad mener ministeren om, at bæredygtighed som en fast del af byggeriet ikke er implementeret i bygningsreglementet?
Når man kigger på f.eks. byggeri, har man netop set eksempler på, at sådan noget som affaldsmængde giver kæmpestore problemer for bl.a. nogle megastore koncerner.
Det vil sige, at de vil gøre, hvad de kan for at tilgodese deres interesse i, at der bliver sendt nogle signaler om, at man skal have noget minimumsspild, også i forhold til miljøområdet.
Simon Kollerup (S), 2019-11-06:
Det, som regeringen ønsker, er selvfølgelig at tilvejebringe det provenu, der gør, at vi kan investere i de ting.
F.eks. Dansk Metal, der har skrevet under her, har lavet en fremragende pjece, som jeg kun kan anbefale at læse, der hedder »7 veje til vækst«, hvor der står, at investering i uddannelse og forskning og andre ting er vigtige for vores virksomheder.
Det kræver investeringsrum, og det kræver dermed også et provenu.
Derfor kan en regering godt være imødekommende.
Det er vi også, vi giver tilbud om et retskrav på henstandsordning og en længere tilbagebetalingsperiode, samtidig med at vi kan investere i de ting, vores arbejdspladser bygger på, også i fremtiden.
Tommy Ahlers (V), 2019-11-06:
Jeg skal bare lige forstå det korrekt: På trods af en imødekommenhed over for bekymringen forventer ministeren stadig væk, at der på baggrund af det her forslag i finansloven på den ene eller den anden måde totalt set skal trækkes 1,3 mia. kr. mere ud af danske virksomheder – også selv om man er imødekommende over for værdifastsættelse og henstand?
Simon Kollerup (S), 2019-11-06:
Det er helt klart, at hvis man vil føre en økonomisk ansvarlig politik – og det tror jeg både spørgerens parti og mit eget parti ønsker at gøre – så skal man jo finansiere de udgifter, der vil komme, og de investeringer, man i øvrigt vil foretage, når man laver en finanslov eller andre ting, og derfor er provenuspørgsmålet selvfølgelig et spørgsmål om at kunne fastholde det samme provenu.
Det giver så mulighed for, at regeringen kan investere i nogle af de ting, som jeg ved spørgeren også engagerer sig i, nemlig uddannelse, forskning og andre ting, der gør, at der skabes et godt erhvervsklima for vores erhvervsliv.
Tommy Ahlers (V), 2019-11-06:
Vil den imødekommenhed, som ministeren nu giver udtryk for her, påvirke afgiftsprovenuet?
Simon Kollerup (S), 2019-11-06:
Jeg vil starte med at sige, at jeg udmærket forstår, at det at skulle betale en arveskat er en ting, der skal håndteres i en virksomhed, og der spørges jo bl.a. også i henvendelsen, om man dog ikke kunne få et retskrav på, at man ved, at man har en henstandsmulighed som virksomhed, og om man ikke via henstandsordningen kunne få længere tid til at planlægge sin tilbagebetaling, og det leverer regeringen jo på i den her sammenhæng.
Så jeg er ikke på den måde så bekymret.
Og så er jeg også nødt til at sige, at det jo også var sådan, at der, dengang afgiften var på 15 pct., også blev foretaget generationsskifter.
Tommy Ahlers (V), 2019-11-06:
Det er dejligt at møde ministeren hernede i salen.
Jeg har glædet mig til den her diskussion – og tusind tak for svaret.
Det lød jo næsten, som om vi har en bekymret minister her, men ikke helt.
Det, som rører mig i den her debat, er, at det i for høj grad har lydt lidt, som om den her afgiftsstigning, tredoblingen af generationsskifteskatten, rammer nogle få meget, meget rige personer – dem, der er blevet kaldt milliadærarvinger – og det er jo i hvert fald ikke kun tilfældet.
Sagen er jo, at vi har rigtig mange familieejede virksomheder rundtomkring i Danmark, og i mange af dem er det kun familien – manden og konen – der arbejder der, og de har måske fem-ti ansatte, så det er en rygrad i hele det danske erhvervsliv, vi taler om her.
Det kan også lyde lidt i debatten, som om det er rede penge, der står på en eller en bankbog i virksomheden, men det gør de ikke; de er bundet op i virksomhedens maskiner og bygninger, altså i selve produktionsapparatet, så der vil det også skade virksomheden.
Men i hvert fald er det jo penge, der skal ud af virksomheden for dermed at kunne blive brugt til grøn omstilling og digitalisering.
Det er derfor, jeg synes, det er så rart, at Dansk Industri, 3F og Dansk Metal nu har meldt klart ud og siger, at de også er bekymret for det her.
De siger jo tydeligt, at de er bekymret for det på vegne af de små virksomheder, der er spredt rundtomkring i hele Danmark.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge mere specifikt: Forstår ministeren den bekymring på vegne af de helt små virksomheder – lad os lige glemme de meget store virksomheder – for, om de kan blive ramt ret hårdt af det her?
Kaare Dybvad (S), 2019-11-06:
Jamen der er en lang række greb, som vi overvejer, i forhold til affaldsmængde.
Der er selvfølgelig en decideret affaldsstrategi, som ligger i Miljø- og Fødevareministeriet, men der er jo også spørgsmålet om, hvad man bruger det byggeaffald, man har, til.
Kan man genbruge det i selve bygningerne?
Går det ind som vejgrus?
Kan det bruges andre steder?
Altså, alle de diskussioner er for mig at se vanvittig komplekse, og derfor ville jeg også synes, det ville være forkert, hvis jeg lagde mig fast på det her i diskussionen.
Det er jo åbenlyst, at ordføreren har en stor interesse i det.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-06:
Jamen skal jeg så også forstå på ministerens svar, at ministeren vil få undersøgt den her sag til bunds, med hensyn til hvad det lige præcis er, der foregår på Havbakken i Hjørring Kommune, netop i forhold til at vi tænker på de beboere, vi tænker på de ældre mennesker, som nu mere eller mindre er blevet tvunget til at flytte, fordi man ændrer plejeboligers status til ældreboliger, og hvor man altså siger, at det ikke har noget at gøre med, at der ikke længere skal være tilknyttet fast personale?
Vil ministeren kigge på bekendtgørelsen og se, om der er noget, vi fra Folketingets side kan gøre for at ændre det?
Er ministeren villig til det?
Kaare Dybvad (S), 2019-11-06:
Altså, ud fra den udlægning, som ordføreren præsenterer mig for, kan jeg jo godt se, det er urimeligt, men jeg vil nu også synes, det er rimeligt at få belyst sagen grundigere, før jeg som minister kan udtale mig til Folketinget om, hvad der er rimeligt i det.
Det er jo bl.a. dem, der tager stilling til den type af sager.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-06:
Jeg er jo bekendt med, at Ældre Sagen også har henvendt sig til Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen netop for at få en definition i forhold til plejeboliger og svar på, om det ikke indebærer, at der er fast tilknyttet personale.
Det er da beskæmmende at se, at man på den måde mere eller mindre kan tvinge beboerne til at flytte, fordi man ikke længere har fast tilknyttet personale, hvor der er behov for det.
Man foretager ændringer netop i forhold til lejekontrakter, og så bliver beboerne mere eller mindre tvunget til at flytte ud af deres bolig.
Så derfor vil jeg som opfølgende spørgsmål godt høre, hvad ministeren vil gøre ved det.
Vil ministeren kigge på boliglovgivningen i forhold til netop § 5, stk. 2?
Vi snakker ikke om den paragraf, vi er i gang med nu, men om den lovgivning, der blev ændret i 2008, hvor det tidligere var sådan, at der altså var plejepersonale tilknyttet stedet, men hvor det nu ligesom er blevet til et fortolkningsspørgsmål, i forhold til hvordan man tolker den her lovgivning.
Jeg vil godt have, at ministeren vil ændre det, så der slet ikke er nogen tvivl om, at der ikke er nogen kommuner, der ligesom kan omgå lovgivningen på den måde, at de mere eller mindre tvinger ældre beboere til at flytte fra deres bolig, hvor der tidligere var tilknyttet personale og hjælp, sådan at de nu skal nøjes med hjemmehjælp, der en gang imellem kommer forbi.
Kan ministeren ikke se det urimelige i det, der i øjeblikket foregår i forhold til Havbakken og Hjørring Kommune?