runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Søe (M), 2023-02-02:
Jeg tror også, at hr. Morten Messerschmidt kan huske, at i det øjeblik der var diskussioner mellem universiteterne og kirken, begyndte der en diskussion om, hvorvidt Vorherre måske ikke havde skrevet Bibelen, og hvis han havde, havde han skrevet den af fra andre religioner, og i det øjeblik var der ingen af de to parter, der ønskede at tale med hinanden.
Grundtvig derimod sagde: Det er nu, vi skal tale sammen, vi kan ikke gøre det på universitetet, vi kan ikke gøre det i kirken, vi skal gøre det på et levende sted.
Og der opfattede han i virkeligheden højskolen som et sted, hvor samtalen kunne foregå.
Lige nu har vi netop samtalen, og det har vi givet god tid til netop her i salen.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-02:
Jamen så lad os tage fat på Grundtvig.
Han var jo netop imod § 88, som den hed dengang i 1849, og jeg føler mig ret overbevist om, at han ikke bare ville være imod afviklingen af store bededag ud fra et traditionalistisk synspunkt, men at han ville være fuldstændig oppe i det røde felt over den måde, regeringen her vælger at gribe det an på.
Når man på trods af den skønsomhed og på trods af det krav om samtale, som siden reformationen har været grundlaget for reguleringen mellem konge og kirke, overhovedet ikke kan få en eneste præst, en eneste provst, en eneste biskop til at bakke op om det her, ringer det så ikke en lille bekymringsklokke i hr. Jeppe Søes hoved – især med Grundtvig brændende på ryggen?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-02-02:
Det er én gang om året, det er én dag, det er 7,4 timer, men det er på store bededag, det vil sige, at rammen indskrænkes mere end nødvendigt.
Hvorfor?
Man har hørt både biskopper og folk fra fagbevægelsen sige, at der ville være andre dage, som var mere passende.
Har man overhovedet undersøgt det, og hvor længe har man det?
For da regeringsudspillet kom, sagde man bare, at det skal være én helligdag.
Så der var man ikke færdig.
Hvor mange dage har man undersøgt?
Og har man overvejet at overlade det til arbejdsmarkedets parter, kirken?
Jeppe Søe (M), 2023-02-02:
Jeg tænker, at der er lidt for mange ting, der skal ændres i forhold til lige pludselig at tage en søndag i brug.
Det er sådan set en rimelig nem måde at gøre det på.
Jeg ved ikke, om spørgeren har andre ord, i forhold til at vi skulle tage flere ting end 7,4 timer.
Vi tager én fridag, vi beder danskerne om én gang om året at arbejde ekstra.
Mai Villadsen (EL), 2023-02-02:
Jeg synes faktisk, det er lidt rystende, at man, når man foreslår noget så grundlæggende, som er et direkte angreb på den danske model, så ikke i det mindste anerkender det.
Det er et angreb, og jeg forstår godt, de er rasende og rystede, over det, og det er vi rigtig mange der er.
Kan den her regering finde på at lave andre angreb, eller kan den garantere, at den ikke igen angriber den danske model?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Jeg er ikke arbejdsmarkedsforsker, så jeg vil ikke gøre mig til dommer over, hvordan man skal definere det her.
Det, jeg siger, er, at det jo ikke er arbejdsmarkedets parter, der har besluttet, at man skal holde fri store bededag.
Det er noget, der er politisk besluttet, eller noget, som en konge har besluttet engang.
Og derfor er det jo ikke en rettighed, som man har kæmpet sig til i overenskomstforhandlingerne, vi fjerner her, og det har selvfølgelig nogle konsekvenser i de aftaler, man har lavet rundt om noget, vi har besluttet.
Og i forhold til hvordan det skal defineres i forhold til indgreb eller ikke indgreb, så er det, vi siger nu, at vi vasker tavlen ren, og så har arbejdsmarkedets parter jo en helt almindelig dag, de kan forholde sig til, som arbejdstiden bliver øget med fremadrettet, og så kan de jo i god ro og mag – efter at vi her i Folketinget får draget en konklusion på, om vi vil fjerne den helligdag eller ej – indrette sig efter det, ligesom man historisk har indrettet sig efter, at det er blevet besluttet, at de skulle holde fri på den dag.
Mai Villadsen (EL), 2023-02-02:
Tak for det.
Så håber jeg, jeg lige kan nå at få opklaret noget, som har undret mig i de svar, ordføreren er kommet med.
For ordføreren har gentagne gange sagt, at det her ikke er et angreb på den danske model, og det undrer mig.
For der står direkte i lovforslaget, at det her forslag vil ændre de kollektive overenskomster, for når man fjerner den her fridag, fjerner man også alle de tillæg, som folk i årevis har fået forhandlet sig til, når de havde sådan nogle fridage og skulle arbejde på trods af det.
Jeg kan i hvert fald ikke se andet, og jeg kan oplyse til ordføreren, at det er der også mange andre der ikke kan, herunder en arbejdsmarkedsforsker, som direkte kalder det sådan.
Så derfor vil jeg egentlig gerne høre ordførerens forklaring på, hvordan man egentlig kan stå på talerstolen og sige, at det her ikke er et indgreb i den danske model.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Altså, jeg vil ikke blande mig i, hvordan parterne håndterer deres overenskomstforhandlinger.
Det, vi bare siger, er, at fremadrettet er der ikke en dag, hvor vi siger at man skal holde fri, og derfor sørger vi også for, at man får rettet vores kontrakter og ansættelser igennem, så man er sikret, at man har løn den dag, når man ikke længere skal holde fri.
Og så stoler vi på, at både Finansministeriet og Nationalbanken kan finde ud af at regne de her ting igennem på en så solid måde som overhovedet muligt, så vi har den finansiering til at styrke vores forsvar.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-02-02:
Jamen så siger ordføreren, at nu er det vigtigt, at det er klart før overenskomsterne, så de ved, hvad de har at rette sig ind efter.
Så hvis dagen er væk og de vil indføre den igen, vil ordføreren så ikke medgive, at så er virkningen neutraliseret, og så bliver regeringen nødt til at finde en ny finansiering?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Regeringen har ikke planer om og kommer ikke til at have planer om at tage flere helligdage.
Det har vi meldt meget klart ud.
Det er også derfor, vi synes, det er vigtigt at få det gennemført nu, så vi både giver noget sikkerhed til dem, der skal forhandle overenskomster, og så vi ved, at det ikke er fugle på taget, og så vores forsvar kan vide, at det ikke er fugle på taget, når vi skal til at bruge nogle flere penge på forsvaret, og at det er finansieret.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-02-02:
Tak for det.
Jeg hører ordføreren tale meget om, at det er vigtigt at finde finansiering og få skaffet ekstra hænder, og det er vi sådan set fuldstændig enige i – også at man skal finansiere de ting, som vi gerne vil gøre.
Det er der heller ingen diskussion om.
Det, der undrer mig, og som jeg gerne vil have opklaret, er, at nu laver man det her indgreb – stik imod parternes ønsker og stik imod alles ønsker og alle gode gerninger – og så siger ordføreren, at så må parterne finde ud af, hvad de vil bruge den her dag til, når den nu er frigivet som helligdag.
Så bliver jeg bare lidt nysgerrig.
Hvis det nu ud fra overenskomsterne viser sig, at den her dag bliver fastholdt som fridag – og det har jo været sådan, at man i overenskomst efter overenskomst har fået flere og flere fridage – så man nu her til efteråret har en ekstra fridag og den her dag sådan set er neutraliseret, kommer regeringen så og siger, at så tager man en ny helligdag som finansiering, når finansieringen nu skal være så sikker?
Er det det næste skridt, at regeringen tager en ny helligdag?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Jeg synes, vi synes, vi står i en alvorlig situation i forhold til især vores sikkerhedsposition.
Vi synes også, at vi langsigtet står med nogle store, store udfordringer, i forhold til at der simpelt hen ikke er en sammenhæng mellem de hænder, vi kommer til at skulle have, f.eks. i forhold til faglærte, inden for arbejdsmarkedet, og de opgaver, vi står over for.
Så derfor mener vi, det er en alvorlig situation.
Jeg vil måske, hvis jeg skal sige det, nærmere sige det sådan, at jeg synes, at mediedækningen har været lidt forsimplet, forhold til at man ligesom ikke anerkender, at der langsigtet er nogle udfordringer.
Og der synes jeg jo heldigvis også, at vi i Folketinget snakker lidt mere sammen på samme frekvens, og jeg tror da også, at danskerne bredt er enige i, at der, om ikke andet om 3 eller 4 år, samlet set er nogle balancer, vi skal finde.
Mona Juul (KF), 2023-02-02:
Jeg kan følge lidt op, for det, jeg spørger om, er jo, hvorfor der er behov for den her alvor og løftede pegefinger, og om det er, fordi regeringen her mener, at danskerne ikke har forstået alvoren.
For man kan også spørge, om det ikke netop er i alvorlige situationer, vi skal bevare og holde fast i traditioner, som jo er med til at give orden, struktur og systematik i en kaotisk hverdag og også en vild verden.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Tak for spørgsmålet, og vi er meget langt fra græske tilstande.
Det var et argument, i forhold til hvis man blev ved, og det er jo også derfor, jeg er glad for, at partierne nu har anerkendt, at man skal være med til at finde noget finansiering, når man laver et nyt forsvarsforlig.
Så tabte jeg faktisk lige tråden, så fru Mona Juul må meget gerne lige stille spørgsmålet igen.
Jeg vil sige, at samlet set synes jeg, at den her regering faktisk har gjort en hel del, som også fagbevægelsen anerkender er noget, der i hvert fald styrker den danske model.
Den her beslutning om at hæve dagpengene i de første 3 måneder, som jeg godt vil sige ikke er noget, der er groet i vores have, er lige blevet meldt ud.
Vi har også det her med det forhøjede fradrag for fagligt kontingent, og det er heller ikke groet i vores have, men jeg har i hvert fald hørt fra fagbevægelsen, at de meget tydeligt siger, at det er noget, de synes styrker den danske model.
Så sandheden er nok rimelig nuanceret, i forhold til at vi også gør nogle ting, som fagbevægelsen anerkender styrker den danske model, set med deres øjne.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-02-02:
Tak for ordet.
Jeg har ikke tal
på, hvor mange gange jeg har hørt ordførerens partikollegaer både i Moderaterne og også regeringskollegaer i Socialdemokratiet og Venstre sige, at det jo bare er at bede danskerne arbejde en dag mere.
Ordføreren siger selv, at det er 7 timers arbejde.
Men det er jo ikke bare en dag mere.
Det er at arbejde på store bededag.
Ordføreren siger, at det er virkeligheden, at det er rammerne, og at det så må være op til kirken, hvordan man tilrettelægger det, at det må være op til arbejdsmarkedets parter, hvordan man tilrettelægger det.
Hvis det bare er en arbejdsdag, hvis det bare er 7 timer, som regeringen vil have at danskerne skulle yde mere, hvorfor har man så valgt at lægge det på en bestemt dag og ikke ladet parterne selv afgøre, hvornår det skulle være, f.eks. en valgfri søndag, eller hvad det måtte være?
Jeppe Søe (M), 2023-02-02:
Det, vi har gjort, er at gøre en store bededag til en helt almindelig fredag.
Det er den virkelighed, vi har skabt, fordi det vil vi, fordi det har vi besluttet.
Det kom vi frem med i vores regeringsgrundlag, og der stod bare »en helligdag«.
Vi har så ret hurtigt fået tænkt og arbejdet og regnet og fundet ud af, hvordan det her skal være, og den klarhed mener jeg vi skal skynde os med, netop af respekt for de overenskomstforhandlinger, der afsluttes.
Så det er sådan set der, respekten ligger.
Jeg ændrer ikke på, at vi jo har ændret virkeligheden.
Det er jeg helt klar over.
Vi her i Tinget ændrer virkeligheden.
Inger Støjberg (DD), 2023-02-02:
Ja, nu var jeg så en tur ude hos fagbevægelsen her sidste fredag til et debatmøde, og jeg kan sige, at de ikke oplever, at respekten er særlig stor.
De oplever lige præcis det modsatte.
Det er jo sådan set også det, hr. Jeppe Søe siger, for så siger han, at det er i respekt for, at så kan arbejdsmarkedets parter indrette sig.
Altså, det er vel ikke arbejdsmarkedets parter, der skal indrette sig.
Vi plejer sådan set at gøre det omvendt.
Vi plejer sådan set at sige, at politikere blander sig uden om alt, hvad der handler om overenskomst.
Men nu har regeringen jo så lige pludselig trukket en kæmpe opgave ned over arbejdsmarkedets parter.
Jeg siger bare lige igen: Regeringen risikerer at udløse en storkonflikt for det her, og det er ene og alene regeringens ansvar så.
Jeppe Søe (M), 2023-02-02:
Vi fjerner store bededag, fordi der er behov for at skabe økonomi – økonomi til masser af de udfordringer, vi har.
Der er blevet nævnt forsvaret ganske mange gange, ovenikøbet så mange gange, at vi nærmest taler nummererede sedler.
Men der er rigtig mange steder, vi kommer til at skulle finde, forhåbentlig i et bredt fællesskab her i Folketinget, løsninger på de udfordringer, vi kommer til at pille ved i de næste 4 år.
Jeg har aldrig fra den her talerstol sagt, at vi fjerner store bededag i respekt for den danske model.
Jeg har sagt, at vi skynder os af respekt for den danske model.
Jeg er ikke glad for en høringsfrist på 7 dage, men vi har gjort det, fordi det her skal være afklaret, inden den danske model selvfølgelig kommer med en overenskomstaftale.
Det er vigtigt at få det på plads inden.
Deri ligger respekten.
Inger Støjberg (DD), 2023-02-02:
Jeg er simpelt hen lige så forvirret, som hr. Karsten Hønge er, over det svar.
For hr. Jeppe Søe indleder ligesom med at sige, at Moderaterne er grundlagt på samtale, og at vi skal løfte i flok, og svarer så hr. Karsten Hønge, at det er i respekt for fagbevægelsen, må vi forstå, at man kommer med afskaffelse af store bededag lige nu.
Hvad hvis respekten udmønter sig i en storkonflikt?
Synes hr. Jeppe Søe, det er særlig respektfuldt over for det danske samfund?
Det kommer til at koste enormt mange penge, det kommer til at sætte samfundet i stå.
Men allerværst: Respekten kan jo ligge på et meget lille sted, når man kommer til den danske model, for det her er et direkte indgreb i den danske model.
Jeg har tidligere været beskæftigelsesminister, jeg har respekten for den danske model.
Jeppe Søe (M), 2023-02-02:
Jeg talte ikke på nogen måde om respekt, hvad det angår.
Jeg sagde, at vi herinde ændrer virkeligheden, og så er det i respekt for dem, at det er dem, der skal finde ud af, hvordan de så håndterer virkeligheden.
Det er altså virkelig opgaven herinde at sætte nogle rammer, og så er det da arbejdsmarkedets parter, der skal sørge for i overenskomstforhandlingerne at finde ud af, hvordan de kan håndtere den virkelighed, hvordan de kan putte den ind i overenskomstforhandlingerne.
Derfor er det gået stærkt.
Vi har lavet en høringsperiode, der er kortere, og det har vi gjort af respekt for, at virkeligheden skal være der, i det øjeblik de forhandler.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-02:
Jeg sidder lige og tænker på, om jeg nogen sinde har hørt et mere særpræget svar på det spørgsmål, jeg stillede.
For jeg kunne forstå det sådan, at det simpelt hen er i respekt for arbejdsmarkedets parter, at man nu kommanderer dem til at gøre noget bestemt.
Var det rigtigt forstået?
Er det simpelt hen i respekt for fællesskabet og i respekt for fagbevægelsen og arbejdsgiverne, at vi nu får kommanderet dem til at gøre noget ganske bestemt?
Jeg mener: Et parti som Moderaterne, der har forsøgt at skabe sig et fundament på, at man skal samarbejde, vælger som en af sine første gerninger at tromle igennem Folketinget med ganske få mandater bag sig og tromle fagbevægelsen og arbejdsgiverne flade ude på arbejdsmarkedet og siger så ovenikøbet nu i en ordførertale, at det faktisk er i respekt for dem, og at det faktisk er, fordi man ønsker at samarbejde.
Hvor er det lige, enderne ikke hænger sammen her?
Jeppe Søe (M), 2023-02-02:
Der er ikke nogen, der trumfer, i min optik.
Vi er sat i verden for at skabe rammerne om en virkelighed.
Det er det, vi skal her i salen, og det er sådan set det, vi gør.
Det er så op til arbejdsmarkedets parter i netop den danske model at prøve at finde ud af, hvordan de så forholder sig til virkeligheden.
Det samme gælder i kirken.
Vi laver en forandring, vi laver en ramme om en virkelighed, og kirken må så indordne sig under den virkelighed og finde ud af, hvordan de skal håndtere alterbog og lignende i den sammenhæng.
Det er kirkens anliggender, det skal vi ikke håndtere.
Så i min optik ændrer vi i det her Folketing virkeligheden.
Vi skaber rammerne, og så er det op til netop arbejdsmarkedets parter og i respekt for dem, at de skal forholde sig til den virkelighed, vi har sat.
Og det er det her, vi vil.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-02:
Det lyder rigtig charmerende, når hr. Jeppe Søe hele tiden taler om, at vi skal tage ansvar for vores fælles samfund, og alle mulige variationer over den sætning havde Jeppe Søe jo i sin tale.
Hvad ville så ikke være mere naturligt end at søge et fælles ansvar ved at lave en aftale med de parter, der bærer vores arbejdsmarked?
Hvad kan forklaringen være på, at man ikke inddrager dem fra starten af ved at spørge: Er der ting, vi kan nå i fællesskab, hvor vi får flere mennesker ind på arbejdsmarkedet?
Coronakrisen var én lang historie om, hvordan man bar tingene i fællesskab, for vi kan klare mange ting i fællesskab.
Så med alle de ord fra hr. Jeppe Søe, som lyder så rigtige her, ender man alligevel på forunderlig vis fra regeringens side med bare at trumfe sin vilje igennem i stedet for at søge samarbejdet.
Der er noget helt fundamentalt i ordførertalen, der bare ikke hænger sammen.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-02-02:
Jamen jeg tror ikke, der er nogen af os herinde, der er i tvivl om, at regeringen agter at gennemføre det her.
Det var vist ret tydeligt, dengang vi fik at vide, at hvis ikke vi bare klappede hælene sammen og gjorde, som der blev sagt, så kunne vi ikke være med i forsvarsforliget.
Det kan vi jo så heldigvis rulle lidt tilbage.
Men det, Venstres ordfører dybest set står og siger til mig nu, er, at et parti, som tidligere er gået ind for rigtige reformer, hvor vi øger incitamenterne på arbejdsmarkedet og på den måde skaffer flere hænder og flere penge i lommen, faktisk er blevet til et parti, som går ind for lidt planøkonomi, hvor vi bestemmer, hvem der skal og må, og i stedet for at vi sparer på, hvor meget vi som politikere frådser med pengene, så beskatter vi bare danskerne endnu hårdere.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-02-02:
Jeg bliver jo faktisk lidt bekymret.
Nu havde vi den forrige regering, der valgte en panikløsning, da de nedlagde hele minkerhvervet.
Så tænker man, at nu får vi en bred regering; det må da blive bedre.
Men ved det første tegn på en lille krise er det igen en panikløsning.
Man kommer med forslag om at afskaffe store bededag, og det er jo tydeligt, at det forslag ikke er gennemregnet.
Det vælter jo frem med den ene og den anden konsekvens og sag af det her, der bare modsiger, at man får det store provenu på det, som man har lagt ud med.
Så vil ordføreren anerkende, at det her forslag ikke er gennemregnet?
Og vil ordføreren anerkende, at man faktisk er inde at blande sig i den danske model med overenskomstforhandlingerne lige nu?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Vi har en bunden opgave, mener vi, i, at vi skal skaffe 45.000 ekstra hænder på arbejdsmarkedet – det har vi skrevet i vores regeringsgrundlag at vi mener er nødvendigt – for at løse nogle af de udfordringer, vi står over for i de kommende år.
Jeg har set forskellige analyser, der viser, at der alene i forhold til faglærte kommer til at mangle 100.000 i 2030.
Så vi står på en brændende platform, og derfor er store bededag-forslaget en rigtig, rigtig god måde at sørge for, at vi både får nogle flere hænder på arbejdsmarkedet, og at vi får skaffet noget finansiering, og vi får også øget vores bnp, så vi alle sammen i gennemsnit får en lille smule mere mellem hænderne.
Så derfor er det et forslag, som vi tror på er rigtigt, og derfor er det også noget, vi agter at gennemføre.
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Nej, vi mener faktisk, at vi er nødt til at tage det ansvar på os.
Vi mener også, at den regering, vi har dannet, er dannet for at kunne tage ansvar for at reformere og investere i vores fælles samfund.
Jeg tror godt, hvis jeg nu skal være helt ærlig, at man kunne vente nogle år, hvis man ikke tog ansvar for fremtiden.
Det kan godt være, at man kunne udskyde de store problemer i velfærdssamfundet de steder, hvor det rigtig bryder sammen, de steder, hvor folk falder igennem sikkerhedsnettet, eller de steder, hvor man ikke får den hjælp i psykiatrien, man har brug for, eller den værdige ældrepleje, som vi ønsker at give.
Man kunne sikkert godt udskyde det og lukke øjnene for den udfordring et par år endnu.
Men det ville jo ikke være ansvarligt som politiker at sende regningen videre, hvis vi mener, at den faktisk er der, og vi har de ambitioner.
Susie Jessen (DD), 2023-02-02:
Jeg går ud fra, at ordføreren nok har opdaget, at der er en del opstandelse omkring det her forslag.
På søndag er der en stor demonstration herude.
Kræmmermarkeder, kirker, CEPOS og fagbevægelsen står faktisk i én stor samhørighed her og siger, at det, regeringen har gang i, er en ret dårlig idé.
Jeg er interesseret i at høre, om det her ikke gør en eller anden form for indtryk, så man måske begynder at tænke over, om det ikke kunne være en mulighed, at vælgerne faktisk får mulighed for at blive spurgt, og at det dermed bliver efter et valg, at det her kan blive gennemført.
Der var jo ikke rigtig nogen, der bragte det her frem før valgkampen.
Så er det ikke en god idé at vente til efter et valg med det her?
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Uagtet hvad arbejdsmarkedets parter kan og gør, er det jo os i det her hus, som har ansvaret for, at der faktisk er en sammenhæng mellem indtægter og udgifter, og at vi faktisk har råd til de prioriteringer, vi gerne vil.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-02-02:
Det er bare lige for at forstå det: Socialdemokraterne mener, at det er at løfte i flok at bryde den danske model, som jeg ved at både arbejdstagere og arbejdsgivere ude i den virkelige verden er rigtig glade for, altså det her med, at vi er sikre på, at politikere ikke blander sig i tingene, når de lige synes, det er godt.
For jeg kan godt blive lidt bekymret, når hr. Jens Joel og de partier nu indfører den her form for planøkonomi.
For det er jo det, det er; politikerne bestemmer, og vi andre kan lave noget skuespil, hvor vi tror, vi har noget at sige.
Men vil hr. Jens Joel ikke bare lige give mig en eneste saglig grund?
For jeg har hørt mange begrundelser for, hvad det er, det skal finansiere.
Hvad er det helt konkret – helt konkret – de 3 mia. kr. skal finansiere, som gør, at mine kolleger derude lige pludselig skal arbejde en dag mere?
For guderne skal vide, at vi jo herinde har fridage nok.
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Jeg mener, det er ret entydigt, at ret meget af det, der foregår herinde, jo har konsekvenser for lønmodtagerne.
Jeg mener også, det er ret entydigt, at det at arbejde en dag mere og løfte i flok er mindre problematisk for lønmodtagerne end det, som vi har set tidligere, hvor man har halveret dagpengene eller skåret på sikkerhedsnettet.
Tværtimod gør den her regering jo det modsatte: Den øger dagpengene de første 3 måneder af en ledighed gældende fra om et par måneder, den skaber en permanent trepartsinstitution, et annullationssøgsmål i forhold til EU's mindstelønsdirektiv og et højere fradrag for fagforeningskontingenterne, som alt sammen skal være med til at styrke modellen.
Og nej, jeg siger ikke, at det ikke er meget at bede om, at folk arbejder en dag mere.
Men vi synes, det er bedre at løfte i flok end nogle af de andre ting, som man tidligere har gjort, og som også rammer lønmodtagerne og deres interesser.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-02-02:
For det er det, vi har følelsen af der sker lige nu.
Jeg tror, der er en samlet opposition, som lige nu siger, at det jo er flot med alle de her pæne ord, men at virkeligheden er, at vi bliver presset af et parti, som jeg bliver nødt til at sige nu virker ret hyklerisk.
I er blevet valgt ind på at stå på skuldrene af de håndværkere ligesom mig, som har brug for den helligdag, I er blevet valgt ind på at stå op for vores danske model, og virkeligheden er lige nu en anden, og det er mit spørgsmål til hr. Jens Joel: Hvordan kan man som socialdemokrat se sig selv i øjnene, når man går hjem og laver et indgreb i den danske model, som I gør nu, samtidig med at der er nogle overenskomstforhandlinger, som i forvejen så meget vanskelige ud?