Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-11-11:
Der er ikke nogen, der skal udsættes for hadforbrydelser på baggrund af, hvem de er.
Og derfor er det også et vigtigt forslag, som kredsen bag »Beskyt minoriteter« har fremsat her i dag.
Tænk engang at blive overfaldet for noget, som man ikke selv kan ændre eller kan gøre ved – ens hudfarve, ens seksualitet.
Det synes jeg er ret forfærdeligt.
Og selv om vi er kommet meget længere i dag i forståelsen og rummeligheden og tolerancen, er der ingen tvivl om, at der er noget at arbejde med.
Det vidner tallene om.
Desværre er der en vækst i antallet af hadforbrydelser, så der er også nogle bekymrende tendenser.
Og derfor er det her forslag ret vigtigt.
Selv om noget af forslaget er gennemført eller er på vej igennem lovgivningsprocessen, for så vidt angår en bedre beskyttelse af personer med handicap eller med en alternativ kønsidentitet, så er der stadig væk en del af forslaget, som er yderst relevant.
Vi fik jo en juridisk udredning af borgerforslaget, og vurderingen er, at hvis vi gennemfører den del, som handler om racismeparagraffen, kan Justitsministeriet faktisk ikke udelukke, at det vil føre til færre domfældelser.
Og det tænker jeg ikke vi kan være interesseret i, for jeg synes, at noget af det her jo også handler om at komme mørketallet på det her område til livs.
Og hvis man skal få mod til at anmelde, vil man jo også være optaget af, om der er nogen, der tager sagen, og om den bliver ført, ligesom vi som samfund selvfølgelig også skal være optaget af den præventive effekt af, at der rent faktisk falder nogle domme.
Til gengæld er vi ligesom mange andre partier her i salen optaget af at gennemføre det forslag, som handler om at indskrive i paragraffen, at en hadforbrydelse også kan være motiveret helt eller delvis i had.
Vi tror på, at det vil sende et meget kraftigt signal til politiet om at rejse sagerne og bringe dem for domstolene, så de kan føre dem, og det er rigtig vigtigt.
Jeg får bare lyst til også lige at bringe lidt folkeoplysning ind i debatten, for der var faktisk 8 pct. af ofrene i perioden 2008-2019, som mente, at volden mod dem helt sikkert var motiveret af racisme.
Desværre hører vi af og til, at der er nogle, der forsøger at anmelde, men at det ikke lykkes dem at få rejst sagen på den baggrund.
Og jeg håber jo, at den her ændring, som vi nu foretager, vil betyde, at det vil ske i mindre udstrækning.
Men det svarer faktisk til, at der er et sted mellem 4.300 og 5.800 personer, som hvert år udsættes for racistisk motiveret vold.
Er der så ikke mere, vi kan gøre, når nu vi gennemfører det her?
Det her er et skridt på vejen, men vi skal gøre mere.
Jeg synes, at en af de helt store udfordringer i dag også er, at hadet får så meget frit løb på de sociale medier.
Her står ofrene nærmest retsløse; de kan ikke få ytringerne fjernet.
Når man oplever, at man skal se det her blive spredt omkring sig, og at der så er meget få muligheder for at få fjernet det fra nettet, tror jeg, det er ret indgribende.
Det tror jeg vi bliver nødt til at dyrke noget mere og gøre noget ved.
Så er der uddannelsen af politibetjente, som jo er de første, der møder ofrene.
Det er så vigtigt, hvordan man bliver modtaget som offer, altså at man møder forståelse, at man møder velvilje.
Det har vi taget lidt hul på i politiforliget, hvor vi jo også gerne vil uddanne politiet noget mere.
Og det er et af de vigtigste elementer, for det er der, anmeldelsen starter og sagen kan blive til noget.
Så der er masser af ting, som vi kan tage hul på, hvad jeg også tror at vi kommer til at gøre.
Så til slut er der kun at sige tillykke til »Beskyt minoriteter«.
Det er en bedrift at få 50.000 underskrifter på et borgerforslag, men det er en endnu større bedrift rent faktisk at få gennemført noget af det.
Så tillykke med det og tillykke til os alle sammen, for vi har også som samfund gavn af en ændret lovgivning.