Astrid Krag (S), 2024-04-05:
Tak for ordet, formand.
Jeg har set meget frem til, at vi skal behandle det her lovforslag i dag, og jeg kan vel også godt i den her sluttede kreds afsløre, at da formanden, som også er gruppeformand i den socialdemokratiske gruppe, læste titlen på lovforslaget højt i vores gruppe, så kunne jeg ikke lade være med at spørge, om det lovforslag dog ikke bare kunne hedde »Gennemførelse af den fantastiske fgu-aftale, vi har lavet« i stedet for det der meget lange og snørklede.
Men det korte af det lange er jo, at vi er samlet her i dag for at gøre præcis det, nemlig udmønte en rigtig god aftale, som vi heldigvis er og blev rigtig bredt enige om her i Folketinget.
Fgu'en, den forberedende grunduddannelse, er et fantastisk tilbud for de 43.000 unge – i hvert fald nogle af dem – som står uden for fællesskabet, fordi de ikke er under uddannelse eller i arbejde.
Det er unge, som har slået sig på livet, som ikke er gået den lige vej, som har problemer, også nogle af dem i den tunge ende, som har haft en hård opvækst, og som slås med et sårbart sind og har svært ved at finde vej ind i voksenlivet af mange forskellige grunde.
De her unge er lige så forskellige som alle andre unge, men de rummer hver især et potentiale, som vi som samfund simpelt hen ikke er lykkedes med at udfolde.
Det skal vi gøre bedre.
Fgu er hovedvejen for de her unge.
Det er et forløb, der kan hjælpe dem tilbage på sporet og godt på vej, og som gør, at de kan blive del af et fællesskab, være til gavn, mærke, at der er nogle, der mangler dem, hvis de ikke møder op.
Siden fgu blev oprettet i 2017, har vi set resultater, der taler for sig selv.
Syv ud af ti af de her elever, som har afsluttet deres fgu-forløb, er nemlig videre på en ungdomsuddannelse eller i et job 4 måneder efter.
Det er virkelig positivt og opløftende.
Det er godt for hvert enkelte unge menneske, der dermed finder sin vej, og det er godt for vores samfund, at ingen står udenfor.
Men træerne vokser som bekendt ikke ind i himlen.
Bl.a. har aktiviteten ikke været helt så stor, som man havde forventet fra start, og der har været visse opstartsvanskeligheder og børnesygdomme.
Flere af de udfordringer tager vi livtag med nu.
I november indgik vi – et bredt flertal – en aftale om at styrke den forberedende grunduddannelse og sikre ro om institutionernes økonomi.
De dele af aftalen, som kræver lovændring, udmønter vi med lovforslaget her.
Vi sender et klart signal om, at fgu er hovedsporet for unge uden uddannelse og job, og et tydeligt signal om, at det er en fælles opgave mellem stat og kommuner at få de her unge med i fællesskabet.
Fremover vil staten påtage sig 55 pct. af udgifterne til fgu frem for de 35 pct., som dækkes i dag.
Det forventer vi vil betyde noget for, hvor mange unge der får tilbuddet.
Samtidig sikrer vi med lovforslaget her en bedre og mere smidig overgang til fgu for elever allerede i 9. klasse.
For der er elever, for hvem det allerede dér står klart, at de ikke vil kunne påbegynde en ungdomsuddannelse efter hverken 9. eller 10. klasse.
De kan fremover allerede i 9. klasse blive tilbudt en målgruppevurdering, som det hedder, så de i den sidste del af deres skoletid har noget godt at se frem til og et klart fremtidssigte efter deres skoletid.
Det kan være afgørende, hvis man ellers ikke rigtig har fundet sig tilpas i enten det sociale eller det faglige i den skole, man går på.
Så styrker vi med lovforslaget fgu-skolernes bestyrelser.
For der er brug for tydelige ledelser, som har gode muligheder for at udvikle skolerne efter lokale behov.
Med lovforslaget får institutionerne mere fleksible rammer til lokalt at tilrettelægge en frihed, der kommer under ansvar, for vi stiller samtidig krav til, at fgu-bestyrelserne har fokus på resultater.
De skal fremover fastsætte klare målsætninger for, hvor mange elever der kommer videre i uddannelse eller beskæftigelse, og de skal løbende holde øje med de resultater.
Så skal skolerne med lovforslaget fremover kunne beslutte, at forløb på basisniveau laves om til korte og introducerende forløb, så eleverne kan komme direkte ind på det uddannelsesspor, de har valgt, uden for mange omveje.
Det vil gøre det lettere for eleverne at knytte sociale bånd, og det er vigtigt for mange af de her unge.
Ud over det giver vi med lovforslaget fgu-institutionerne friere rammer for udbuddet af agu-sporet, ligesom vi åbner for, at skolerne kan oprette transportordninger.
Det kan være den afgørende faktor for nogle unge, for at de lykkes, at de har en lettilgængelig måde at komme i skole på.
Vi styrker også egu-sporet ved at skabe bedre muligheder for adgang til at forlænge uddannelsen, vi permanentgør den statslige refusion for udgifter til egu-elevers højskoleophold, ligesom eleverne vil få dækket deres udgifter til skoleophold eller certifikater.
Elever vil også få mulighed for længere sammenhængende perioder og større fleksibilitet for perioder med erhvervstræning til gavn og glæde for både eleverne og virksomhederne.
Det sidste, jeg vil fremhæve, er, at vi med forslaget her ligestiller fgu med de andre ungdomsuddannelser, når det kommer til seksualundervisning.
For det har alle unge på tværs af uddannelser gavn af.
Alt i alt er det et lovforslag, der rummer en række af de rigtig gode elementer fra en meget vigtig aftale, og som styrker fgu som hovedsporet for de unge i vores samfund, som har allersværest ved at finde deres vej.
Det vil vi selvfølgelig meget gerne bakke op om fra Socialdemokratiets side, så det er en glad ordfører, der siger tak for ordet.