runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Tak for det.
Og også tak herfra for en meget ærlig tale og også for det historiske blik, der var på det.
Det var dejligt lige at få ridset det op.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, om DF ser det her som en løsning på integrationen, altså at vi beder unge om at tage en ungdomsuddannelse et sted, hvor de reelt ikke ønsker at være?
Er det en god måde at løse integrationsproblemer på?
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-07:
Det er et glimrende spørgsmål, og det har vi også diskuteret.
Det, der er sagen med folkeskolerne, er, at det jo er kommunerne, der har ansvaret for inddelingen af distrikterne.
Der har man jo i årevis faktisk allerede gjort det, man gør i dag, nemlig at man ændrer distrikterne for at få en bedre fordeling af eleverne.
Derudover er der jo frit skolevalg, så forældrene bruger undertiden det frie skolevalg til at sende deres børn hen til en anden skole end i distriktet.
Vi blev f.eks. i mit eget distrikt i Vollsmose nødt til at lukke
to ud af tre skoler, fordi forældrene der brugte det frie skolevalg til at sende deres børn hen til skoler med mange børn med dansk baggrund.
Og vi kommer ikke til at støtte, at staten skal gå ind og blande sig i det.
Det må man klare lokalt.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-04-07:
Nej, det er det på ingen måde.
Grunden til, at vi er med i den her aftale, er, at den løser virkelige problemer.
Det er problemer, som ordføreren også tidligere selv har adresseret.
Vi mener, at den løsning, der er, er nødvendig, fordi den løser problemer.
Det er rigtigt, at den fører til et mindre frit valg.
Det, jeg anfægter, er, at vi i dag har hørt tale om tvangsfordeling, som om det er noget, der aldrig har eksisteret før, som om det er noget, partierne ikke selv har ønsket – faktisk flertallet af de partier, som kritiserer den her aftale for i det hele taget at lave en fordeling.
Vi mener, at en fordeling er nødvendig, og vi kan godt stå på mål for den fordelingsmekanisme, der er valgt her.
Havde vi lavet den selv, havde vi valgt en anden, men vi kan sagtens stå på mål for den.
Morten Dahlin (V), 2022-04-07:
Lad os lige få fakta på plads: Det frie valg bliver begrænset.
Det er fakta, og det står sådan set i aftalen.
Altså, er det virkelig et socialliberalt partis argument at sige: Vi har ikke et perfekt frit system i dag, og derfor giver det os nu ret til at gøre systemet endnu mere ufrit?
Er det virkelig det, Radikale Venstre står og siger her i dag?
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-04-07:
Det er ikke korrekt, at jeg ikke svarede på invitationen.
Det er rigtigt, at vi ikke har fået en aftale i kalenderen.
Jeg vil gerne tage imod den invitation; jeg vil i hvert fald gerne tage til Greve.
Det kan godt være, at det ikke bliver til hr. Morten Dahlins eget arrangement, men jeg vil meget gerne tage derned, og det har jeg også svaret ordføreren at min sekretær vil hjælpe med at finde en dato for.
Nå, men for så at svare på det andet spørgsmål: Vi mener jo, at der i forvejen er begrænsninger på det frie valg, og det bliver sådan lidt absurd at blive ved med at høre, at der ikke er nogen begrænsninger i dag, og om tvangsfordeling osv.
Nu kan jeg ikke stille spørgsmål den anden vej, men jeg vil bare konstatere, at man i dag også er bundet af sine forældre i den forstand, at forældrenes mulighed for at købe en bolig jo altså også afhænger af deres økonomiske formåen.
Ergo er der i dag også begrænsninger.
Og i virkeligheden vil der med den her aftale for nogle blive en højere grad af frit valg, for bor du på Vestegnen med forældre, som ikke har mulighed for at flytte adresse, vil du nu have mulighed for at søge et gymnasium inde i København – en mulighed for både at søge og komme ind, som ikke eksisterede før.
Morten Dahlin (V), 2022-04-07:
Ordføreren nævner, at den kritik, der har været, ikke passer med virkeligheden.
Altså, jeg har jo faktisk inviteret ordføreren ud i virkeligheden for at tale med nogle af de elever, der vil blive ramt af det her.
Ordføreren har nægtet at svare på invitationen.
Så jeg vil bare gentage den: Jeg vil gerne invitere ordføreren til et gymnasium for at have en dialog med nogle af de elever, der fremadrettet ikke vil have mulighed for at komme ind på det gymnasium, de gerne vil ind på, ikke fordi de selv har gjort noget forkert, men fordi deres forældre tjener det forkerte beløb.
Så måske ordføreren nu her fra talerstolen vil bekræfte, at ordføreren rent faktisk denne gang har tænkt sig at tage imod invitationen fra virkeligheden.
Så kunne jeg bare godt tænke mig at spørge ordføreren, som jo er ordfører for et socialliberalt parti, om, hvordan det er i overensstemmelse med Radikale Venstres ideologi om frihed, selvbestemmelse og frit valg, at man fremadrettet kategoriserer unge mennesker efter, hvor mange penge deres forældre tjener, og man på den måde laver et system, der forskelsbehandler, i forhold til om din far er direktør eller din far er kontanthjælpsmodtager.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-04-07:
Tak for ordet.
Godt, at jeg kunne nå at komme på her til sidst, når nu der var lidt kalenderproblemer, som gjorde, at jeg ikke kunne være her tidligere.
Når jeg har hørt den her debat, tænker jeg, at virkeligheden kalder på nogle af dem, der sidder og kritiserer den her aftale meget indædt.
Den her aftale tager livtag med to alvorlige problemstillinger på vores gymnasier.
Det er problemstillinger, som virkeligheden derude, både lærere, elever og rektorer, har bedt os om at løse.
Det er også problemstillinger, som Venstre og Konservative har efterlyst løsninger på.
Der må jeg så sige, at Liberal Alliance faktisk har en løsning, som jo er, at man ønsker, at man bare dimensionerer efter de ønsker, der er hos de unge, og øger kapaciteten.
Det er så ikke en løsning, jeg er enig i, for det problem, vi har set i forhold til integrationsudfordringen på gymnasierne – gymnasier, der er endt i en negativ spiral – er netop opstået ud af, at der har været for lidt styring med kapaciteten på gymnasierne.
Vi har haft en for fri konkurrence, som har været skadelig i den her sammenhæng for muligheden for at drive gymnasium på bæredygtige vilkår.
Det er derfor, at vi nu er villige til – ikke bare er villige til, men mener, at det er en god idé – at gå ind og tage ansvar for de problemer, som er opstået på gymnasierne, også et ansvar, som Venstre og Konservative tidligere har været villige til at tage på sig.
Men nu er det åbenbart sådan, at enhver begrænsning i at vælge et gymnasium fuldstændig frit og uden nogen regler er tvangsfordeling.
Det har jeg meget, meget svært ved at genkende som værende virkeligheden, og det tror jeg også man har ude hos dem, som har efterlyst løsninger.
Er det en perfekt aftale?
Efter Radikale Venstres mening er det ikke en perfekt aftale.
Det tror jeg også mange andre ordførere har sagt.
Vi havde selvfølgelig hver vores ønsker.
Vi havde gerne set, at det var regionerne, som kunne have mere styring med, præcis hvilke kriterier man ville vælge lokalt.
Og det er derfor, at vi f.eks. ikke ønskede en distriktsmodel, for så havde man i realiteten stavnsbundet alle elever.
Det ønskede vi ikke i Radikale Venstre.
Så vi synes, at den her aftale er en aftale, der leverer på virkelighedens problemer, og derfor støtter vi selvfølgelig lovforslaget.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-07:
Ja, og det har jeg sådan set været i flere år.
For jeg spurgte faktisk ministeren om det hernede i salen – jeg mener, det var, da vi behandlede det forslag, der hed L 63, som var omkring den her fordelingsmodel i forbindelse med daginstitutioner i de her særligt udsatte områder – hvor jeg helt konkret spurgte ministeren, om ministeren kunne se andre steder, og da svarede ministeren egentlig ret åbent og ærligt, at det kunne hun sådan set godt se.
Så ja, jeg mener bestemt, at det er en gyser i forhold til den her bog, og vi er meget bekymrede for, at det også skal brede sig ud på andre områder.
Morten Dahlin (V), 2022-04-07:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg ved ikke, om ordføreren har læst bogen fra Socialdemokratiets undervisningsordfører, hr. Jens Joel.
Han har jo skrevet en ganske spændende bog – og jeg tror, at man, alt efter hvor man ligger ideologisk, nok vil kalde den enten en gyser eller en komedie, men det må ordføreren jo selv bestemme – hvor han foreslår at udvide den model, man har lavet på gymnasieområdet, til også at gælde på grundskoleområdet.
Det er ministeren blevet konfronteret med flere gange, og ministeren har hver eneste gang sagt, at hun er meget, meget glad for hr. Jens Joels bog.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge, om Nye Borgerlige er bekymret for, om det, vi nu ser på gymnasieområdet, kunne blive en glidebane og også efterfølgende blive indført på grundskoleområdet.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-07:
Jeg synes egentlig, jeg sagde det klart i min tale, og nu er integration jo et personligt ansvar og ikke en offentlig opgave.
Jeg ved, at regeringen bl.a. tit omtaler de her personer, hovedsagelig fra muslimske lande, som nogle, der har et integrationsbehov.
Det er jo noget vrøvl.
Altså, hvis man kommer til Danmark, må man selvfølgelig tilpasse sig og assimilere sig i det danske samfund, bidrage aktivt osv., og det gælder jo sådan set også på de her gymnasier.
Det er også derfor, jeg siger klart og tydeligt, at hvis du ikke kan opføre dig ordentligt, må du blive smidt ud.
Derfor skal vi også sætte kravet til at komme ind på gymnasiet op.
Vi vil kunne se ret klart og tydeligt, at hvis vi sætter det til 7, bliver frafaldsprocenten også noget lavere.
Den går faktisk ret klart nedad efter 7.
Så der er nogle klare ting der.
Og så skal man selvfølgelig som dansk velfungerende gymnasieelev kunne vælge de her dårlige gymnasier fra.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Tak for det.
Vi synes, det er problematisk, at det koster gymnasier penge at komme af med nogen, som ikke opfører sig ordentligt.
Og vi tror, det betyder noget for kulturen det pågældende sted.
Så kunne jeg godt tænke mig høre Nye Borgerlige om den her integrationsdagsorden, hvor man prøver at komme med en løsning, og hvor det koster for nogle unge mennesker.
Vi er fuldstændig enige om, at det kommer til at koste for nogle etnisk danske elever, at man har bedrevet en fejlslagen integrationspolitik, men hvordan løser vi det så i forhold til nogle af de der indvandrergymnasier?
Hvordan ser ordføreren på det?
Mette Thiesen (NB), 2022-04-07:
Jeg tænker, at vi generelt skal sætte os ned og kigge på det her taxametersystem.
Det er selvfølgelig klart, at hvis man smider en elev ud, som opfører sig dårligt og skaber et rigtig dårligt miljø for de andre, så vil det også gavne skolen på den lange bane – det tror vi sådan set på.
Så vi sætter os meget gerne ned og kigger på taxametersystemet, men vi mener grundlæggende set, at pengene skal følge det enkelte barn.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg kan høre, det ligger ordføreren meget på sinde.
I forhold til bemærkningen omkring det med at smide dem ud, som ikke opfører sig ordentligt, vil jeg sige: Som det er i dag, koster det jo rektor, gymnasiet, penge, når man smider et ungt menneske ud, som ikke kan opføre sig ordentligt, fordi man bliver modregnet i taxameterpengene.
Kunne ordføreren se en ordning, hvor man sagde, at hvis det er på grund af adfærd og dårlig opførsel, man bliver smidt ud af sin ungdomsuddannelse, så kommer det ikke til at koste på bundlinjen for gymnasiet?
Hvad tænker ordføreren om det?
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-07:
Antallet betyder noget.
Men jeg er også godt klar over, at på mange gymnasier, hvor der f.eks. er 30 eller 40 pct. med en anden kulturbaggrund end dansk, er det ikke sikkert, at de blander sig med de danske.
Oftest holder de sig for sig selv.
Altså, perspektivet er, at de jo integrerer sig også i Danmark.
Det er vores forhåbning .
Hvis de ikke gør det, er vi på spanden.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Tak for svaret.
Når ordføreren siger, at det kræver, at man også har noget at lade sig integrere ind i, så tolker jeg det, som om antallet betyder noget de pågældende steder.
Hvordan tænker ordføreren at antallet af etniske danskere bliver højt nok på nogle af de her indvandrergymnasier til, at det, som er intentionen med det her forslag, kan lykkes?
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-07:
Nej, det er ikke en god måde, men det giver selvfølgelig unge med en anden kulturbaggrund end dansk en bedre mulighed for at blive integreret frem for at gå på et gymnasium, hvor de stort set kun har deres egne at gå sammen med.
Jo flere danske elever de møder, jo mere har de en mulighed for at blive bedre integreret.
Men i sidste ende er det jo det enkelte individ, der lader sig integrere.
Hvis vedkommende ikke vil integreres, betyder det ikke noget, at han eller hun er den eneste på gymnasiet.
Det starter med familien, det starter med individet; hvis de vil integrere sig, bliver de også integreret.
Men det forudsætter også, at de har noget at blive integreret i og ind i, og at de møder den dejlige danske kultur, som vi jo alle sammen holder af, og så på sigt også lader sig integrere i Danmark som sådan.
Det er jo det, det handler om.
Britt Bager (KF), 2022-04-07:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg er glad for, at ordføreren står ved, at den her aftale begrænser det frie valg, for det gør den, og jeg er også meget, meget glad for at høre, at der trods alt har været diskussioner i folketingsgruppen, og at ordføreren også bruger ordene: Det her er ikke verdens bedste model.
Det får mig dog til at tænke over, hvor grænsen egentlig går for Dansk Folkeparti.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at ministeren ikke vil afkræfte, at det her også skal udbredes til folkeskolen.
Så er dét grænsen for Dansk Folkeparti, eller er det først, når det kommer til plejehjemmene – eller er det hele vejen, Dansk Folkeparti går i forhold til fordeling efter forældres indkomst?
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Regionerne kan jo oprette flere klasser rundtomkring på de gymnasier, der eksisterer i dag.
Så hvis vi skal vælge mellem de to modeller, vil vi da foretrække den, som vi har i dag.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-04-07:
Det er korrekt, at det er regionerne, der fordeler efter nogle regler, som vi har vedtaget i Folketinget.
Jeg skal bare forstå, om det er sådan, at ordføreren ønsker, at vi fortsætter med de nuværende elevfordelingsregler, hvor der altså er regler for fordelingen.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
I dag er det jo regionerne, der er inde over fordelingen af elever.
Det er jo noget tættere på en demokratisk proces end det forslag, der ligger her.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-04-07:
Jeg synes, at jeg hørte ordføreren sige, at det ikke er en statslig opgave at fordele eleverne.
Der vil jeg bare spørge: Hvis opgave er det så?
Og er det sådan, at Det Konservative Folkeparti indtil nu har ment, at der ikke skulle være nogen elevfordelingsregler overhovedet?
Det er ikke det, jeg har hørt Det Konservative Folkeparti sige.
Jeg har ikke hørt det parti sige, at vi skal afskaffe de nuværende elevfordelingsregler og have fuldstændig frit elevoptag.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Vi er med på, at der så er gymnasier, der ikke er på danmarkskortet fremadrettet.
Sådan vil det jo være, hvis man lukker et gymnasium.
Men vi skal jo ikke tvinge nogen ind på et gymnasium, der er dårligt, bare for at fylde det op, fordi der står nogle mursten.
Man skal jo være der, hvor man gerne vil være, og hvor der er kvalitet.
Jens Joel (S), 2022-04-07:
Men respekt for, at man siger, at man så vil lukke det!
Jeg tror, at fru Gitte Willumsen og jeg kan blive enige om, at det jo ikke gør, at de unge mennesker forsvinder.
De skal så tvangsfordeles.
Jeg forstår ikke helt, hvad issuet er her.
Altså, der skal jo så være nogle, som ikke får det lokale gymnasium, ikke har et gymnasium tæt på eller ikke har det gymnasium, de gerne ville have valgt.
Det har man ikke noget problem med?
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Hvis vi har gymnasier, som giver dårlige resultater, og som ingen unge vil søge, så har vi ingen bekymringer ved at lukke nogen.
Vi kan godt lukke et gymnasium og så styrke de gode – hellere det end at flytte nogle hen til noget, de ikke ønsker, og som fungerer dårligt.
Jens Joel (S), 2022-04-07:
Tak for det.
Det er noget barokt at diskutere, at man tager det frie valg fra en generation, når vi forventer, at 84 pct. vil få deres førsteprioritet opfyldt, og når der i øvrigt er mulighed for nu med den kommende model at vælge også gymnasier, som ligger langt væk fra der, hvor man bor, hvis det er det, man har lyst til, eller måske det gymnasium, der ligger lige ved siden af, men som i det nuværende system er blevet skævt, og som man derfor ikke ønsker, og så står man bagerst i køen alle andre steder.
Så der er ikke frit valg i dag, og der vil være et hensyn til det frie valg også i den nye model.
Men Det Konservative Folkeparti har slået sig meget op på at ville gøre op med parallelsamfund og med det, der er blevet kaldt ghettogymnasier, og med den ulige fordeling.
Så jeg skal bare spørge: Hvad er Det Konservative Folkepartis løsning på den problematik?
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Tak, formand, og tak for ordet.
Vi behandler i dag et lovforslag fra regeringen om kapacitetsfastsættelse og elevfordeling på de gymnasiale ungdomsuddannelser.
For Det Konservative Folkeparti er det en smule absurd, at vi sidder her og diskuterer, hvordan vi skal tage friheden fra unge mennesker.
Vi troede oprigtigt, at der var et flertal af partier i Folketinget, som vægtede den personlige frihed over statslig styring.
Alligevel er det lykkedes regeringen at finde et flertal for at frarøve unge mennesker det frie gymnasievalg.
Vi taler om et socialistisk eksperiment, hvor man vil tvangsfordele elever ind på gymnasier, som de ikke selv har valgt, på baggrund af deres forældres indkomst og uden den mindste hensyntagen til deres egne interesser.
Det er absurd.
I aftalen lægger man op til, at elever skal tvangsfordeles til gymnasier, der ligger op mod en times transport væk fra deres bopæl, vel at mærke hver vej, alene fordi deres forældre tjener lidt for meget eller lidt for lidt ifølge regeringen.
Vi synes, det er dybt urimeligt.
De unge mennesker vælger ikke selv deres forældre.
Med denne lov kommer unge mennesker til at fragte sig selv på kryds og tværs af kommunegrænser for at opfylde regeringens tvangsfordelingsmodel.
I Det Konservative Folkeparti ønsker vi at værne om det frie valg.
De unge ved bedst selv, hvor de gerne vil gå.
De skal have mulighed for at blive i det lokale ungdomsmiljø, som de kender, hvis det er det, de ønsker.
Det er trivsel og tryghed.
Jeg kan godt forstå, at man helst vil gå på et gymnasium med sine gode venner og tæt på sin bopæl, og hvor man kan dyrke sine fritidsinteresser.
De unge har ret til deres frie valg.
Det må vi ikke tage fra dem.
Tvang øger mistrivsel, manglende motivation, øget frafald og giver de unge en dårligere gymnasietid.
Plejer vi ikke at tage udgangspunkt i forskning og empiri?
Det her kan vi ikke være bekendt, det her er uordentligt.
Det er helt, helt forkert, at vi er samlet her i dag for at tage friheden fra de unge.
Det Konservative Folkeparti kan ikke bakke op om lovforslaget.
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-04-07:
Samlet set
mener jeg ikke, det bliver begrænset, men for nogle gør det jo.
Det er jo også en slags tvang, at man er nødt til blive derude, hvor man bor.
Men der er ikke tale om nogen tvang.
Der er tale om en aftale, der bygger på elevernes frie valg, men vi kan i en sådan aftale ikke imødekomme hvert eneste ønske.
Det er simpelt hen ikke muligt.
Britt Bager (KF), 2022-04-07:
Jamen det er jo nemlig fuldstændig korrekt: Eleverne skal ansøge om fire forskellige steder, men eleverne er ikke garanteret et af de fire steder.
Eleverne kan blive tvunget til et andet gymnasie, og det ved ordføreren også udmærket godt.
Så når ordføreren står og siger, at det her er godt for det frie valg, bliver jeg bare nødt til at spørge helt konkret: Bliver det frie valg begrænset, eller kommer der en større grad af frit valg for den enkelte elev?
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-04-07:
Altså, man søger ind på gymnasier i den model, vi har lavet.
Som nummer et søger man det, man helst vil på, som nummer to søger man det, man næsthelst vil på, og så søger man som nummer tre det, man så kunne tænke sig, hvis man ikke kommer på et af de to første.
Vi har bygget en model op, som bygger på elevernes frie valg, men vi kan ikke opfylde ønsket hos hver eneste elev.
Det er simpelt hen ikke muligt i sådan et fordelingssystem eller i noget som helst fordelingssystem, hvis vi ikke forestiller os, at vi har en uendelig kapacitet på de enkelte gymnasier.
Britt Bager (KF), 2022-04-07:
Den her aftale er jo simpelt hen så vanvittig, at ikke engang et medlem af Enhedslisten vil stå ved, at der er tale om tvangsfordeling.
Det er jo ret paradoksalt.
Ordføreren sagde lige før: Jeg anerkender ikke, at der er tale om tvangsfordeling.
Hvad vil ordføreren så kalde det, når man tvinger elever fra et sted til at gå på et bestemt gymnasie et andet sted?
Hvordan definerer man det i Enhedslisten, hvis det ikke er tvang?
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-04-07:
Jeg er af den klare opfattelse, at i forhold til det, der hedder klassekammerateffekten, er der mig bekendt – og jeg kan ikke lige ryste dem ud af ærmet – lavet masser af undersøgelser, der giver i hvert fald en meget stor sandsynlighed for, at det, at man har blandede klasser og elever fra forskellige lag, har en positiv effekt, fordi det er med til at løfte de elever, som kommer fra ikkeboglige hjem, eller hvad vi nu skal sige om det, samlet set.
Jeg kan ikke ryste en præcis undersøgelse ud af ærmet, men det er min opfattelse, at det ligger der nogenlunde klar evidens for.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-07:
Jeg synes, det virker en lille smule paradoksalt.
Nu talte jeg ikke om transporttid eller om, hvor mange af hvilke børn der er på hvilke gymnasier.
Det er altså, som man også tidligere har talt om,
det her med den såkaldte klassekammerateffekt, hvor man automatisk får nogle gavnlige effekter af den her lidt bredere sammensætning af elever.
Hvad er evidensen for det, hvis ordføreren siger, at det ikke bare er lavet på mavefornemmelser?
Tusind tak.
Jeg vil sådan set bare spørge ordføreren for Det Konservative Folkeparti om det samme, som jeg spurgte ordføreren fra Venstre om før, nemlig om Det Konservative Folkeparti sammen med resten af den borgerlige opposition også vil stille sig i spidsen for at få afskaffet det her røde makværk af en gymnasieaftale efter næste valg, hvor der forhåbentlig bliver et borgerligt flertal.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Det vil Det Konservative Folkeparti rigtig gerne.