Rasmus Stoklund (S), 2025-10-24:
Tak til ordførerne for modtagelsen af lovforslaget.
Allerførst vil jeg sige til hr. Frederik Bloch Münster, som under debatten spurgte til, hvordan vilkårene bliver for erhvervslivet, at det er sådan, at afskæringen af udlændinge med ulovligt ophold fra at kunne eje virksomheder er noget nyt.
Det er bl.a. også af hensyn til, hvis man ejer virksomheder sammen med andre, så der er mulighed for, at man kan få det afviklet i god ro og orden.
Sådan går det ikke ud over andre eventuelt uskyldige, som er med i virksomhedsdriften.
Rent teknisk bliver det, vi foreslår, kaldt en kaskademodel for at få udlændinge med ulovligt ophold til at afhænde deres ejerandel i år 1, og i år 2 mistes rettigheden til udbytte og til at stemme på generalforsamlinger, og først derefter vil virksomheden så i sidste ende kunne blive tvangsopløst eller slettet fra Erhvervsstyrelsens register.
Jeg håber, det besvarede noget af hr. Frederik Bloch Münsters spørgsmål, men ellers må vi følge op.
Endnu en gang tak for modtagelsen af forslaget.
Hvis udlændinge har fået at vide af vores myndigheder, at de ikke må være her, så skal de selvfølgelig forlade Danmark.
Indtil de gør det, tilbyder vi det allermest basale: et sted at bo, noget at spise og grundlæggende lægehjælp, men heller ikke noget mere end det.
Det er helt i tråd med vores stramme, ansvarlige og konsekvente udlændingepolitik.
Foranlediget af en konkret sag i 2023 lovede den forhenværende minister, at regeringen ville se på, om der var tiltag, som kunne gøre det sværere for udlændinge med ulovligt ophold at leve en skyggetilværelse uden for myndighedernes søgelys.
Hvis en udlænding ikke har lovligt ophold, bør vedkommende heller ikke have krav på de samme rettigheder som danske statsborgere og udlændinge med lovligt ophold.
Og det er jo problemet, altså at sådan er virkeligheden desværre ikke altid i dag.
Nogle udlændinge uden lovligt ophold – også udvisningsdømte –
har i dag retsmæssigt adgang til en række offentlige tilbud på lige fod med danskere og udlændinge med lovligt ophold.
Det gælder f.eks. fuld adgang til sundhedsydelser, mulighed for at tage en uddannelse og modtage su og endda registrere virksomheder.
Det er selvfølgelig ikke holdbart.
Det giver sig selv, at man ikke kan få kontanthjælp eller førtidspension, hvis man ikke må være i Danmark.
Men på andre områder er der ikke den samme konsekvens, og det betyder, at personer, som er her ulovligt, alligevel har kunnet benytte sig af danske velfærdstilbud.
Det retter vi op på nu.
Det skal fremover ikke være muligt at have adgang til en række offentlige tilbud, hvis man opholder sig ulovligt i Danmark, og vi vil samtidig sikre, at det er lettere for myndighederne at se, om udlændinge er ulovligt i landet.
Lovændringerne gælder ikke kun for dem, der bor på Kærshovedgård, men for alle, der opholder sig ulovligt i Danmark.
Hvis vi bare lader stå til, kan dem, der ikke følger reglerne, og som ikke har ret til at være her, blive ved med at udnytte vores velfærdssystem.
Det er ikke en acceptabel udvej.
Derfor er jeg tilfreds med, at vi fra regeringens side nu lægger op til at stramme gevaldigt op på området.
Forslaget lægger derfor op til, at adgangen til en række offentlige tilbud ulovliggøres for udlændinge, der opholder sig ulovligt i Danmark.
Det omfatter bl.a. adgang til visse undervisnings- og uddannelsestilbud, til su og til visse sundhedsydelser.
Derudover lægges der med lovforslaget op til, at udlændinge, som ikke har lovligt ophold i Danmark, skal afskæres fra adgang til at deltage i visse virksomheder og fra at være registreret som ejere eller brugere af køretøjer, og at de skal have tilbagekaldt deres skattekort.
Men vi stopper ikke her.
Jeg er blevet gjort opmærksom på uklare regler, som betyder, at en udlænding har mulighed for at få udbetalt barselsdagpenge, selv om udlændingen først mister sin opholdstilladelse under barslen.
Jeg påtænker derfor at fremsætte et ændringsforslag til lovforslaget, så dette hul i barselsloven også bliver lukket.
For at vende tilbage til, hvad der står i lovforslaget på nuværende tidspunkt, så lægger lovforslaget op til en ændring af CPR, så oplysninger om udlændinges opholdsstatus fremover vil fremgå af CPR-registeret.
Det vil bidrage til mere effektiv kontrol med, om nogen udnytter vores velfærdssystem.
Det vil også understøtte kontrollen med adgangen til offentlige ydelser og tilbud, der ikke reguleres i lovforslaget, f.eks. førtidspension og kontanthjælp.
Derfor forventes CPR-ændringerne at kunne være implementeret ved udgangen af 2028.
Den lange tidshorisont skyldes, at det vil kræve et omfattende forberedende arbejde med etableringen af det nødvendige registreringsmæssige grundlag hos udlændingemyndighederne med it-udvikling hos forskellige myndigheder.
Frem til at CPR-løsningen er implementeret, vil der være behov for en midlertidig løsning til kontrol med uretmæssig adgang til offentlige tilbud.
Lovforslaget lægger derfor op til, at udlændingemyndighederne får en udvidet adgang til registersamkøring, herunder bl.a. ved, at der kan samkøres oplysninger fra egne registre med oplysninger fra CPR og Bygnings- og Boligregisteret og Indkomstregistret til også at omfatte Køretøjsregisteret og CVR.
Registersamkøring kan indgå som et delelement i myndighedernes kontrol frem til implementeringen af CPR- løsningen.
Samkøringen vil også kunne supplere myndighedernes kontrol, efter CPR-løsningen er implementeret.
Det er min forventning, at vi med de her lovændringer får sendt et meget klart signal til alle udlændinge, som opholder sig ulovligt i Danmark – et signal om, at de skal rejse hjem.
Tak for debatten.