runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2017-10-11:
Men der er jo ikke meget tilskyndelse til at komme i arbejde af, at de allerrigeste danskere får 600.000 kr. i skattelettelse af finansministeren.
Kristian Jensen (V), 2017-10-11:
Igen, man får ikke en skattelettelse.
Man får lov til at beholde sine egne penge.
Hr. Benny Engelbrechts ord afslører den ideologi, der ligger bagved, nemlig at udgangspunktet er, at man bør aflevere alle penge til staten, og så får man lov til at beholde nogle.
Det er en mærkelig barnepige, mærkeligt lommepengesamfund, hr. Benny Engelbrecht står og argumenterer for.
Det kan godt være, at det ikke er bevidst, men så er det i hvert fald underbevidstheden, der bringer hr. Benny Engelbrecht hen til at sige, at det at få lov til at beholde sine egne penge er noget, man får lov til af staten.
Mit udgangspunkt er, at man beholder sine egne penge, man har tjent sine egne penge, og så er vi nødt til for at finansiere de fælles velfærdsgoder, som jeg er varm tilhænger af at vi har, at opkræve en skat.
Jeg ser gerne, at den er lav, uanset om du er HK'er, LO'er eller du er funktionær.
Henrik Brodersen (DF), 2017-10-11:
Deler ministeren Nationalbankens bekymring for en overophedning af Færøernes økonomi?
Skriftlig begrundelse
I Nationalbankens seneste økonomiske redegørelse for Færøernes økonomi af 25. september 2017 udtrykker Nationalbanken bekymring for, at finanspolitikken på Færøerne er procyklisk og dermed ikke medvirker til at stabilisere den økonomiske udvikling.
Det indebærer en risiko for overophedning af Færøernes økonomi.
Nationalbanken vurderer derfor, at overskuddet på de offentlige finanser på Færøerne skal øges hurtigere end planlagt, og at landsstyre og kommuner bør overveje at udskyde dele af de offentlige investeringer.
Spørgeren ønsker derfor at vide, om ministeren deler Nationalbankens bekymring for en potentiel overophedning af den færøske økonomi.
Spørgsmålet lyder: Deler ministeren Nationalbankens bekymring for en overophedning af Færøernes økonomi?
Kristian Jensen (V), 2017-10-11:
Det er ikke så tit, jeg får spørgsmål om den færøske økonomi, så jeg læser op af, hvad kloge folk har vurderet for mig.
Færøernes landsstyre har nedsat Færøernes Økonomiske Råd, og rådets opgave er at følge de økonomiske forhold på Færøerne og afgive uafhængig økonomisk rådgivning og vurderinger om udviklingen i færøsk økonomi.
Udover rådet udarbejder Danmarks Nationalbank en gang årligt en analyse af Færøernes økonomi.
Jeg kan på baggrund af rådets seneste rapporter og Nationalbankens seneste analyse oplyse følgende om Færøernes aktuelle økonomiske situation: Der har været en markant fremgang i økonomien i de seneste år, og rådet skønner en vækst i BNP på mellem 6½ og 8 pct. årligt i perioden 2013-2016, og rådet forventer, at væksten vil fortsætte stigningen i nominel BNP på henholdsvis 6 pct. i 2017 og 4,1 pct. i 2018.
Opsvinget har især været drevet af stigninger i fiskeeksporten.
Fremgangen skyldes både høje priser på fisk, og at der eksporteres større mængder fisk.
Det økonomiske opsving har medført øget privatforbrug og investeringer, og samtidig er beskæftigelsen steget betydeligt, og ledigheden er i dag meget lav.
Der er mangel på arbejdskraft i byggeriet og dermed tegn på kapacitetsproblemer.
Rådet anbefaler derfor i sin seneste rapport, at de planlagte meget store offentlige investeringer i den kommende tid tilpasses i forhold til konjunktursituationen.
Det følger af lovgivningen om Færøernes hjemmestyre, at det er de færøske myndigheder, der har ansvaret for Færøernes økonomiske politik – den kompetencefordeling ligger fast.
Det betyder vist på et mere jævnt dansk, at de skal passe på, at økonomien ikke bliver overophedet på Færøerne.
Henrik Brodersen (DF), 2017-10-11:
Det er jo også derfor, jeg står her spørger til det og opfordrer finansministeren og dermed også regeringen til at holde øje med det her.
Nationalbanken siger, at Færøernes økonomi er ved at blive overophedet, og at de bør udskyde investeringer og få styr på kommunernes underskud.
Det er jo desværre ikke så forbavsende mange år siden, at Færøerne, som ministeren ligesom jeg sikkert kan huske, var ude i at få nogle gevaldige øretæver, netop fordi man havde foretaget store investeringer, og da man jo stort set kun har havet at hive ressourcerne op af, er økonomien jo meget skrøbelig, og der skal ikke ret mange store udsving til, før det kan vippe både til den ene eller den anden side.
Derfor vil jeg bare bede ministeren om at bekræfte mig i, at der bliver holdt øje og hånd i hanke med det, og at der måske også er en dialog med den færøske regering om, at det her skal man holde øje med.
Kristian Jensen (V), 2017-10-11:
Der bliver som sagt holdt øje med det både fra det økonomiske råd og fra Nationalbankens side.
Men det følger også af hjemmestyreordningen, at de færøske myndigheder selv har ansvaret for den færøske økonomiske politik.
Det vil sige, at vi ikke hæfter for færøske lån – vi har så at sige ikke fra dansk side noget i klemme i forbindelse med færøske lån – men vi har selvfølgelig en interesse i at følge det her tæt, og i den dialog, der er løbende, også at påpege de advarselspunkter, vi ser, men ansvaret og beslutningskompetencen ligger i sidste ende i Thorshavn hos Færøerne.
Henrik Brodersen (DF), 2017-10-11:
Ja, og Færøerne har også sine egne pengesedler, men det er jo stadig væk bundet op på en dansk økonomi.
Og hvis Nationalbanken er involveret i det her, er det også tegn på, at der jo trods alt er en eller anden samhørighed mellem den færøske økonomi og den danske nationalbank og hermed også Danmark.
Det er jo kun, fordi det har min store interesse, både når det går godt, og når det måske går mindre godt, at jeg går ind i det her.
Og jeg glæder mig selvfølgelig over, at færingerne for første gang har nået et befolkningstal på over 50.000, at det virkelig går godt på alle mulige måder, og også at der er den store eksport, som der er.
Men jeg ville jo være mere tryg, hvis der også fra dansk side var et fokus på, at det her ikke må gå galt.
Kristian Jensen (V), 2017-10-11:
Ansvaret for den færøske økonomi er endegyldigt lagt tilbage.
Så har spørgeren selvfølgelig ret i, at der er en valutaunion mellem alle dele af rigsfællesskabet, Grønland, Færøerne og Danmark, og det betyder selvfølgelig, at hvad der sker på Færøerne påvirker os.
Men Færøerne er, som spørgeren nævnte, ca. 1 pct. af Danmark.
Det betyder også, at den økonomiske virkning af Færøerne er begrænset i forhold til Danmarks størrelse og dansk økonomi.
Og derfor er jeg ikke bekymret på Danmarks vegne, selv om man skal være meget opmærksom på, hvad der sker i den færøske økonomi lige nu.
Henrik Brodersen (DF), 2017-10-11:
Ja, men igen vil jeg sige, at det jo heller ikke er for at dunke Færøerne oven i hovedet med en moralprædiken eller på anden vis.
Det er bare det, at vi trods alt har fokus på, at det går os alle sammen godt inden for rigsfællesskabet, og at man jo ikke er ude i kæmpe investeringer.
Altså, der er jo tunnelanlæg, der er havne, og det er jo alt sammen med til at udvikle Færøerne.
Der er investeringer, som når op omkring 40 pct. i kommunerne, og meget af det ser ud til at være bygget på en meget lille indtægtskilde.
Det er sådan set derfor, at jeg står her.
Kristian Jensen (V), 2017-10-11:
Det har jeg fuld forståelse for, og jeg har i øvrigt også stor respekt for, at man er opmærksom på, hvordan det foregår på Færøerne.
Hvis jeg må sige det på en anden måde: Hvis jeg som finansminister stod i en situation, hvor vores økonomi buldrede derudad med de vækstrater, vi ser i færøsk økonomi lige nu, ville jeg prøve at holde igen i samfundsøkonomien.
Så ville jeg prøve at trække lidt luft ud af det, sørge for at få noget opsparing og sørge for få nedbragt noget gæld, sørge for at få ryddet op i nogle strukturer, det kunne være positivt at få ryddet op i.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-10-11:
Hvad vil regeringen gøre for at mindske politiets responstider?
Kristian Jensen (V), 2017-10-11:
Det her viser meget godt den ideologiske forskel på os, for jeg mener sådan set ikke, at vi giver en skattelettelse til folk.
Jeg mener, at en skattelettelse er noget, folk får lov til at beholde.
Det gælder, uanset om man er HK'eren, LO'eren eller man er direktørtypen, så er en skattelettelse et spørgsmål om, at vi lader folk beholde nogle flere af deres egne penge.
Udgangspunktet for mig er, at danskerne tjener deres penge selv.
Udgangspunktet for, at vi bliver et rigt samfund i Danmark, er, at vi er initiativrige, dygtige og ansvarlige mennesker, der går på arbejde, nogle kort tid, nogle lang tid, nogle til en høj løn, nogle til en lav løn, men udgangspunktet er, at de tjener deres egne penge, og så kommer vi fra samfundets side og siger, at for at få det kollektive, den fælles velfærd til at hænge sammen skal der betales en skat, men udgangspunktet er, at det er folks egne penge, og det er dem, der har dem først, og så kommer vi og tager nogle af dem bagefter.
Benny Engelbrecht (S), 2017-10-11:
Jeg er på et hvilket som helst tidspunkt klar til at gå hen til en person, som betaler 5 kr. i skat eller 28 mio. kr. i skat, hvis det ellers er det, vedkommende skal betale, og sige tak for det bidrag, man giver, men behøver den tak så at have en check med – nu kan man ikke engang udstede en check nu om dage – men behøver det at have en økonomisk tak med?
Jeg synes, at det er meget at skulle sige 600.000 kr.s tak til nogle, som i og for sig bare betaler det, som det er meningen at de skal betale i skat.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-10-11:
Allerførst har jeg meget respekt for, hvad fagforeningsformænd i forsvaret og politiet mener.
Men jeg må nok sige, at når det handler om jura, så tør jeg meget roligt læne mig op ad de meget dygtige jurister, vi har i Justitsministeriet, der klart siger, at det her selvfølgelig er lovligt.
Det må jeg gå ud fra, og det føler jeg overhovedet ikke der er nogen grund til at betvivle.
Og nu skal vi ikke blande de forskellige ting sammen, altså bistand og særlig hjælp.
Det her handler om, at man kan assistere politiet.
Vi beder forsvaret om at hjælpe i en opgave, og så hjælper de, og det kan forsvarsministeren og jeg aftale i henhold til loven, som jeg henviste til i det tidligere spørgsmål.
Så der ligger ikke noget gemt her, som er skrækkeligt eller forfærdeligt eller uden for loven.
Det er helt i overensstemmelse med det, vi kan aftale, selvfølgelig er det det.
Ellers havde vi ikke gjort det.
Benny Engelbrecht (S), 2017-10-11:
Kan ministeren opklare, om det er ministerens udtalelser til Børsen den 3. oktober 2017 i artiklen »Regeringens skjulte plan skal skabe 7200 job« eller ministerens svar af 4. oktober 2017 på spørgsmål 579, der er korrekte – altså om regeringen har regnet med konkrete arbejdsudbudseffekter svarende til 7.200 personer af deres forslag til besparelser på overførsler, der skal finansiere regeringens skattereform, eller ej?
Tak, formand.
Kan ministeren opklare, om det er ministerens udtalelser til Børsen den 3. oktober 2017 i artiklen »Regeringens skjulte plan skal skabe 7200 job« eller ministerens svar af 4. oktober 2017 på spørgsmål 579, der er korrekte – altså om regeringen har regnet med konkrete arbejdsudbudseffekter svarende til 7.200 personer af deres forslag til besparelser på overførsler, der skal finansiere regeringens skattereform, eller ej?
Kristian Jensen (V), 2017-10-11:
Hvis man endelig vil skjule noget, ved jeg godt, at der er en gammel myte om, at hvis man skal holde på en hemmelighed, skal man bare sige det fra Folketingets talerstol, for så er der ikke nogen, der lytter efter.
Men jeg tror nu alligevel, at man lytter en lille smule efter, og jeg tror alligevel også, at når vi skriver det i vores egen pjece, er det lidt en journalistisk stramning at kalde det for en skjult plan.
Ikke desto mindre er det rigtigt, at vi er i en gunstig økonomisk situation – det, som rigtig mange virksomheder, rigtig mange økonomer, inklusive vismændene i går, og Nationalbanken, snakker om, nemlig at der er mangel på arbejdskraft – og derfor er der en del af den finansiering, der ligger nede bag ved vores skatteudspil, der også er beregnet efter, at vi laver justeringer i overførselsindkomster, som kan beregnes til, at det vil give et ekstra arbejdsudbud på de her cirka 7.200 jobs.
Det er sådan, at i dag har vi omkring hundrede gange så mange, altså cirka 720.000 voksne danskere, der er på overførselsindkomst, så vi snakker om at kunne flytte 1 pct. af de voksne danskere, der er på overførselsindkomst, ind i beskæftigelse igen.
Det vil give den effekt, at vi får udvidet arbejdsudbuddet med de 7.200 personer, og det vil være med til at styrke dansk økonomi.
Det er klart, at det skal der forhandles om, det skal der drøftes om, og vi har sagt, at de partier, der vil være med til at tage ansvar for at lave en jobreform, også skal være med til at forme den finansiering, der skal være, og derfor er det noget, vi drøfter ved forhandlingsbordet.
Benny Engelbrecht (S), 2017-10-11:
Så jeg skal bare lige for at få fuldstændig klarhed over det gentage mit spørgsmål og så denne gang med det, som jeg tror er fortolkningen af det, som finansministeren lige har svaret, nemlig, at det rigtige svar er det, som Finansministeriet og finansministeren giver til Børsen, altså sådan at det faktisk burde have fremgået af svaret på spørgsmål nr. 579, nemlig at man forventede 7.200 i arbejdsudbudseffekt.
Er det korrekt forstået?
Kristian Jensen (V), 2017-10-11:
Der er ikke fortalt nogen nyhed til Dagbladet Børsen.
Jeg er selvfølgelig ked af at måtte ryste journalisterne i deres grundvold, fordi de troede, at Cavlingprisen var lige inden for rækkevidde, fordi de her havde afsløret regeringen i at have en plan, der ville give 7.200 flere i arbejdsudbud.
Men der stod faktisk i den pjece, som vi offentliggjorde den 29. august på pressemødet omkring »Sådan forlænger vi opsvinget« - altså jobreformens fase II – at det ville give et arbejdsudbud på 7.200.
Og det afhænger selvfølgelig af hvert element, hvor meget der strammes, hvor meget der ændres, og så afhænger det af stramningsgraden, altså hvilken effekt det vil have fremadrettet.
Men vi har på intet tidspunkt lagt skjul på, at det vil have en effekt på arbejdsudbuddet, hvis man justerer på overførselsindkomsterne, som det har været.
Jeg er ked af det, men jeg ser simpelt hen ikke nogen diskrepans, nogen uenighed mellem svaret, som jeg har givet spørgeren, og så artiklen i Børsen.
Benny Engelbrecht (S), 2017-10-11:
Altså bortset fra at ministeren faktisk ikke har svaret på det med de 7.200, hvilket jeg synes ville have været nærliggende, så fint nok.
Nu har vi fået svaret, og det kan også godt være, at vi simpelt hen skal bede ministeren om at sende et nyt svar over på spørgsmål 579.
Det er teknik.
Det skal vi skam nok finde ud af, men konklusionen er jo den enkle
, at når vi nu ikke ved, hvad det så er for nogen overførselsindkomster, der skal skæres ned på, så må vi jo bare konstatere, at det i hvert fald ikke er noget, man alene kan nå frem til ved at skære ned på nogle optjeningsprincipper.
Ellers er der i hvert fald noget, jeg ikke kan gennemskue i forhold til regeringens plan.
Kristian Jensen (V), 2017-10-11:
Jeg kender spørgeren som en meget omhyggelig og meget arbejdsom politiker, og derfor var jeg helt sikker på, at spørgeren selv havde gennemlæst vores pjece og fundet det konkrete tal.
Jeg troede mere, at det var et spørgsmål om, hvad det er for nogle delelementer.
Der har vi jo fra starten sagt, at der er et delelement omkring deltagerbetaling på danskundervisning, et delelement omkring graduering af børne- og ungeydelsen, et delelement omkring nogle optjeningsprincipper og nogle andre elementer, som vi vil forhandle med de partier, som har sagt, at de gerne vil forhandle jobreform.
Jeg er selvfølgelig ked af, at spørgerens parti har tilkendegivet, at man ikke ønsker at sætte skatten ned for lavindkomstgrupperne i Danmark og derfor ikke er en del af forhandlingerne, for så kunne vi jo have taget drøftelsen ved et forhandlingsbord.
Benny Engelbrecht (S), 2017-10-11:
Vi kunne i hvert fald have taget en forhandling eller en drøftelse, hvis vi havde vidst, hvem der skulle betale regningen.
Ministeren siger det jo ganske klart: »og nogle andre elementer«.
Og det er de der andre elementer, vi faktisk er meget interesserede i.
Jeg synes, det er ærgerligt, at vi har en regering, som ikke fremlægger fuld finansiering for sine skatteforslag.
Som sagt: Jeg skal nok vende tilbage til det konkrete spørgsmål 579, for jeg synes faktisk ikke, det er tilfredsstillende, at man ikke får et ordentligt, fyldestgørende svar og bare får den henvisning, at man kunne have læst en pjece.
Kristian Jensen (V), 2017-10-11:
Nu er det sådan, at pjecen er på ca. 32 sider, husket efter hukommelsen, og det tror jeg alligevel ikke at jeg kan få lov til at optrykke som svar på spørgsmålet.
Så der er selvfølgelig flere informationer i pjecen end i svaret på spørgsmålet.
For mig at se er det her jo et spørgsmål om, hvorvidt man har viljen til at ville gøre en indsats for at kunne sætte skatten ned for danskere, der er i arbejde.
Vi mener, at danskere i arbejde fortjener at beholde noget mere af deres løn til sig selv.
Vi synes, at en HK'er skal have ca. 5.000 kr. mere om året til rådighed, og at en LO-arbejder skal have ca. 6.000 kr. mere om året, og det synes vi er rimeligt, fordi skatten er høj, også for folk, der har lave indkomster, og derfor vil jeg sætte skatten ned i bunden.
Så gør man en større forskel mellem at være på dagpenge og være i beskæftigelse, uden at vi skal sætte dagpengesatsen ned.
Tillad mig at korrigere hr. Benny Engelbrecht, for han gør sig skyldig i en lille svipser her.
Og det er måske endda en bevidst misforståelse.
For statsministerens kommentar var møntet på den mediemæssige håndtering af sagen og ikke på selve beregningen af, hvordan regeringens skattereform hjælper en HK'er med lav løn og relativt høj husleje.
I det interview, som hr. Benny Engelbrecht refererer til, siger statsministeren, og jeg citerer: »Så er det en svipser, for jeg har ikke bestilt et regnestykke, som gør, at vi skal bruge en hel uge på at diskutere noget, der er helt ligegyldigt i forhold til, hvad der er mit politiske budskab, nemlig at det skal kunne betale sig at arbejde for alle«.
Som nævnt forholder statsministeren sig altså til, om hans politiske budskab vil blive forstået eller ej.
Han forholder sig til, om regnestykket har haft den ønskede effekt på debatten eller ej.
Og statsministeren konkluderer, at vi har diskuteret noget, som er helt ligegyldigt i forhold til det politiske budskab.
Vi har nemlig diskuteret teknik og beregningsforudsætninger i stedet for at diskutere indhold.
I den udstrækning, regeringen selv har været skyld i det, er det bestemt en svipser; en kommunikativ svipser og ikke en indholdsmæssig svipser.
For det korte af de lange er, at regeringens skattereform letter skatten for en HK'er med ca. 5.000 kr. om året, og som nævnt tidligere lettes skatten for en LO-arbejder med ca. 6.000 kr.
Sådan er det politiske indhold, og det kan ikke druknes i en snak om beregningsforudsætninger.
Benny Engelbrecht (S), 2017-10-11:
Man kan så tilføje, at vi også ved, at på grund af de beregninger, der er lavet, kan de allerrigeste danskere se frem til en skattelettelse på 600.000 kr.
Så man kan sige, at i den sammenhæng har vi da i allerhøjeste grad fået klart og tydeligt udstillet det simple faktum, at dem, der har allermest i forvejen, vil få endnu mere med det, som er regeringens oplæg til en skattereform.
Men nu var det ikke det, der var mit spørgsmål.
Mit spørgsmål var netop indholdet i det, som statsministeren sagde, og nu kan jeg forstå, at det alene skal udlægges som ren kommunikation.
For at citere statsministeren fra det pågældende program den 3. oktober i Danmarks Radio: Men helt ærligt, jeg skal ikke sidde og forsvare det der regnestykke.
Han sagde også: Ja, nu er det jo ikke mig, der har valgt det.
Kan vi ikke godt blive enige om, at det var statsministeren, som indledte hele kommunikationen om regeringens forslag til en skattereform med at fremhæve HK'eren?
Og vi ved jo godt, hvad det handler om, nemlig om en kassemedarbejder i Netto eller Brugsen.
Når statsministeren på den måde i den bedste sendetid på DR tager afstand fra hele diskussionen om den pågældende HK'er, så kan den almindelige dansker vel ikke andet end sidde tilbage med en fornemmelse af, at det ikke blot er kommunikationen, der er gået galt, men også selve kalkulationen.
Kristian Jensen (V), 2017-10-11:
Nu brugte hr. Benny Engelbrecht noget tid på de hundrede rigeste danskere og henviste til en beregning, der viser, at den gruppe får en skattelettelse på ca. 600.000 kr. hver.
Den samme gruppe betaler en gennemsnitlig skat på 28 mio. kr. om året.
Det svarer til, at hver enkelt af dem betaler lønnen inklusive pension, ferietillæg og overheadomkostninger for ikke bare én SOSU-assistent, men ca. 560 SOSU-assistenter.
Jeg synes faktisk, vi skylder dem en lille smule tak.
Hvis der er danskere, der betaler 28 mio. kr. i skat, så skylder vi fra samfundets side at sige tak.
Og jeg har intet problem med at stå på mål for både regnestykker og den model for en skattereform, som regeringen har lagt frem.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-10-11:
Tak for det, formand.
Hvad vil regeringen gøre for at mindske politiets responstider?
Benny Engelbrecht (S), 2017-10-11:
Set i lyset af at statsministeren i DR den 3. oktober 2017 har kaldt regeringens beregning af gevinsten af regeringens skattereform for en HK’er for »en svipser«, fastholder finansministeren så de udtalelser, han kom med på samrådet i Finansudvalget den 28. september, hvoraf det fremgik, at ministeren mener, at de fremlagte beregninger af gevinsten for en HK’er af regeringens skattereform var korrekte?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-10-11:
Tak for det.
Tak for spørgsmålet.
Det er jo rigtig vigtigt, at politiet rykker ud, når borgerne har brug for hjælp, og derfor drøftede vi, som spørgeren ved, spørgsmålet om responstider på det seneste forligskredsmøde, hvor rigspolitichefen oplyste, at der generelt er fremgang i responstiderne.
Jeg ved, at de enkelte politikredse og Rigspolitiet løbende følger udviklingen i responstider, og at politiet gør, hvad de kan, for at nedbringe responstiden mest muligt.
Her i efteråret udarbejdes der en beredskabsanalyse for alle kredse for bl.a. at optimere patruljernes køredistrikter, vagtplanlægningen, vagtchefens daglige prioriteringer, så ressourcerne udnyttes bedre.
Det skal jo medvirke til, at politiet kan rykke hurtigt ud, når borgerne har akut brug for hjælp.
Og så er det ikke nogen hemmelighed, at politiet er under et voldsomt pres i de her år, så vi skal selvfølgelig også huske på, at det kan være ganske ressourcekrævende at nedbringe responstiderne hos politiet.
Hvis vi forestiller os, at der visse steder i landet skal allokeres en ekstra patruljevogn, så svarer det til en indsats på 12 årsværk, og de årsværk skal så i givet fald flyttes fra andet politiarbejde til det her område.
Så det er ikke et problem, vi kan løse med et fingerknips, og som spørgeren også ved, er der finanslovsforhandlinger lige om lidt, og et af temaerne der bliver naturligvis også en styrkelse af politiet.
Vi har jo til gode at aftale med hinanden, hvad optaget skal være på politiskolen de næste 2 år.
Og derfor er jeg helt sikker på, at det er noget, vi kommer til at kigge nærmere på ved finanslovsforhandlingerne, men selvfølgelig også ved midtvejsevalueringen af forliget.
Rune Lund (EL), 2017-10-11:
Tak for det, formand.
Mit første spørgsmål er: Hvad er ministerens kommentar til, at soldater sættes til at løse opgaver for politiet, inden lovgrundlaget er på plads?