runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-01-28:
Men hvis vi nu er enige om, at vi gerne vil have flere læreruddannelser bredt ud over landet, end der er i dag, bl.a. fordi der er mange områder, hvor der faktisk er mangel på lærere, så ved vi godt, at man, hvis man kan få skabt en uddannelse i et lokalområde, får en bedre dækning, fordi man har en tilbøjelighed til at blive i området.
Hvordan kan det ødelægge den planlægning?
Jeg kan så godt se, at man som professionshøjskole ikke lige skal placere noget oven i det sted, hvor den her uddannelse så måtte være placeret.
Men det burde bare hjælpe til planlægningen, i og med at vores fælles ønske jo er at få flere læreruddannelser rundtomkring i landet.
Jens Joel (S), 2021-01-28:
Det er ikke min opfattelse, at det bliver betragtet som en hjælp til planlægningen i det midt- og vestjyske, at man kan sidde at se på nogle mindre afdelinger, og nogle af dem er jo endda etableret som sådanne start-up-afdelinger, hvor det ikke engang – i gåseøjne – er hele uddannelsen, man kan tage, men kun en del af det, for ligesom at fastholde det lokale tilhørsforhold.
Man gør faktisk en ret stor indsats derude, og jeg tror, vi har en politisk ambition om at gøre livet nemmere for dem, der har en ambition om at sprede det ud.
Der opfatter man det bestemt ikke som nogen hjælp til den planlægning, at der så kommer nogle ind fra højre og kan overbyde eller være et konkurrerende tilbud lige ved siden af.
Marianne Jelved (RV), 2021-01-28:
Det her bliver jo virkelig en kamp på ord, så nu kommer jeg med nogle.
Vi har jo allerede en fri læreruddannelse i Ollerup.
De har 71 studerende, og hvert år kommer der 71 nye.
De kommer fra hele landet, og de bliver uddannet på Ollerup i 5 år, og så kan de faktisk gå ud at være lærere i de frie skoler, men de kan også tage to linjefag på et lærerseminarium og så blive lærere i folkeskolen, og det er der faktisk en hel del af dem der gør.
Ministeren sagde i sit indlæg, at de havde en høj ledighed, og det er jo, fordi de – det har jeg spurgt efter – bliver lærere lidt senere.
De er oppe i anden halvdel af tyverne, når de er færdige, og så skal de have børn, inden de skal ud at arbejde rigtigt.
Så der er jo altid en forklaring på nogle ting.
Men jeg vil jo bare sige, at Ollerup ikke er et skrækeksempel, heller ikke for folkeskolen.
Hvis der nu kommer et andet Ollerup, der vil noget, der ligner, og bidrager til lærerforsyningen i folkeskolen, hvad kan det vælte?
Jeg fatter det ikke.
Det er, fordi de frie skoler på et tidspunkt for ret mange år siden – jeg kan ikke huske, hvor lang tid siden det er, men det er længe siden –
ønskede, at lærere blev uddannet til at være i de frie skoler, som er lidt anderledes end folkeskolen, til trods for at de frie skoler og folkeskolen jo er venner, fordi de understøtter hinanden og de inspireres af hinanden, fordi de kommer med lidt forskellige baggrunde.
Det er en kæmpe fordel, og det er også en kæmpe fordel for folkeskolen, for der er altså nogle af dem, der faktisk tager en ekstra tørn og så kommer over i folkeskolen med den viden, de har, og de holdninger, som de har fået i uddannelsen.
Det er jo sådan nogle ting, vi gerne vil have smitter af.
Vi synes ikke, der er noget galt i, at der er en konkurrence til den egentlige læreruddannelse.
Tværtimod kan de inspirere hinanden.
Det er derfor, vi taler om det, og det er det, vi har erfaret igennem rigtig, rigtig mange år med de frie skoler og folkeskolen.
De inspirerer hinanden.
De gør ikke skade på hinanden.
Så jeg synes altså, at man skulle låse sit sind lidt op og være lidt modig.
Jens Joel (S), 2021-01-28:
Fru Marianne Jelved sagde på et tidspunkt, fordi vi var uenige om noget, at hun havde besluttet sig for, at hun holdt af Socialdemokraterne.
Jeg vil gerne sige, at uanset om vi er uenige om det her, har jeg også besluttet mig for, at et åbent sind kan man godt have, og vi kan sagtens diskutere også de ambitioner, som fru Marianne Jelved har, for, hvordan vi laver læreruddannelse.
Og jeg vil sige, at jeg også tror, at den gensidige inspiration, der kunne være, hvis de forskellige læreruddannelser i Danmark faktisk havde mulighed for at trække i forskellige retninger – altså kunne tone sig selv lidt mere, fik lidt mere albuerum – kunne vi også have brug for i den brede læreruddannelse.
Det er også rigtigt, at når Den frie Lærerskole i Ollerup eksisterer, har det i høj grad handlet om, at det traditionelt set har været de frie skolers ønske, at man ligesom skulle have et sted, hvor man kunne uddanne.
Der er jo også masser af folkeskolelæreruddannede fra de almindelige folkeskolelæreruddannelser, som underviser på de frie skoler.
Og det er i øvrigt ikke helt klart, for så vidt jeg kan se, er formanden for De Frie Skolers Lærerforening faktisk heller ikke tilhænger af den her nye model.
Så jeg er ikke sikker på, at det er sådan, at fordi det fungerer okay i forhold til Ollerup, skal vi nødvendigvis have mere af det her.
Jeg er også færdig.
Undskyld.
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-28:
Det er lige for at fortsætte lidt i Marianne Jelveds spor.
Hvad er der egentlig galt med, at det offentlige og nogle små private steder konkurrerer lidt om at blive dygtigere, om at blive bedre, om at løfte kvaliteten?
Jens Joel (S), 2021-01-28:
Rent konkret kan der jo være det problem, at man faktisk mister den der fælles koordination af, hvor man har udbuddene.
Nu har hr. Torsten Gejl tidligere nævnt sin uddannelse som kaospilot, og det er jo en ret unik uddannelse og derfor jo også en lidt anden diskussion.
Altså, om man tilføjer noget nyt til uddannelseslandskabet, er jo noget lidt andet, end om man lægger en læreruddannelse ved siden af nogle i øvrigt små læreruddannelser, som risikerer at bukke under, hvis ikke der kommer præcis alle de unge, som man overhovedet kan skrabe sammen, på de læreruddannelser.
Derfor synes jeg ikke helt, man altid kan sammenligne.
Kan der være dynamik i et privat initiativ?
Det kan der sagtens, men jeg vil stille mig spørgende over for, om vi har brug for en yderligere privat læreruddannelse for i virkeligheden at kunne skabe en dynamik i den brede læreruddannelse, som jeg tror vi har brug for, og som jeg i øvrigt også hører at både professionshøjskolerne og de studerende gerne vil have.
Jeg hører i virkeligheden, at det er en af de ting, de efterspørger, og derfor har forslagsstillerne jo på en måde momentum, for det, man gerne vil have – mere mangfoldighed, mere frihed – er jo også noget af det, som feltet, om man så må sige, har båret ind til ministeren, og som ministeren i øvrigt har taget positivt imod og gerne vil diskutere.
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-28:
Hvad tænker ordføreren om de tanker om elevinddragelse og dannelse, som der er i det her forslag?
Der er en kæmpestor opfattelse blandt mange elever af, at de ikke føler sig hørt, at de ikke føler sig set, og at de ikke føler, de kan lave et aftryk på deres skole.
Hvad tænker ordføreren om de tanker om yderligere elevinddragelse?
Jens Joel (S), 2021-01-28:
En strid på ord, nej, jeg tror det sådan set ikke.
Jeg ville jo nok sådan sige, at hvis det, der er målet, er en Ollerupskole, hvorfor er det så, at vi skal have en ny?
Men jeg forstår jo også, at man her faktisk har en anden ambition, end man har på Ollerup.
Den ambition, som forslagsstillerne har med det her forslag, er, at man skal kunne gå direkte ind i folkeskolen, og derfor mener jeg faktisk, at der er en anden dynamik i sådan en konkurrence, eller hvad man vil, altså samspillet med den eksisterende læreruddannelse.
For Ollerup har jo af både historiske og traditionelle grunde været der rigtig længe, og den har sit eget tracé, om man så må sige.
Men hvis det er det, man ønsker at lave, så forstår jeg ikke helt, hvad der er pointen med det her forslag.
For man har jo en Ollerup.
Og er det så i virkeligheden et spørgsmål om, at den skal være større, eller er det, fordi man i virkeligheden gerne vil undgå, at man skal have sine to ekstra linjefag, og at man ligesom skal igennem en ekstra eksamen, før man kan komme over i folkeskolen?
Eller hvad er det, der er motivationen bag den her nye ting?
Astrid Carøe (SF), 2021-01-28:
Som sagt er jeg meget glad for det, for det ser i lokalområdet tydeligt ud, som om de ikke har behov for det.
Ikke desto mindre kan vi stadig væk ikke bakke op om det her, for vi synes, at pengene skal bruges på en bedre offentlig læreruddannelse, og vi synes ikke, at der er behov for det her udbud.
Der er et rigtig fint udbud i Ollerup, og vi vil hellere bruge kræfterne, pengene, midlerne til at styrke den læreruddannelse, vi har i dag.
Kristian Jensen (V), 2021-01-28:
Det kan jeg hilse og sige at jeg også har – i høj grad.
Jeg kan stadig væk huske meget specielt min matematiklærer fra 9. klasse, som var en fantastisk inspirator til at dykke mere ned i matematikkens verden, og derfor synes jeg også, at der er rigtig mange lærere, som er forbilleder.
Men jeg har ikke en oplevelse af, at det er et ønske, et mål med uddannelsen selv at skabe dem som forbilleder, som rollemodeller.
Og det er jo noget af det, som jeg gerne ser bliver lagt ind som et parameter i uddannelsen, at det er et formål at skabe myndige lærere, der kan være rollemodeller for deres elever.
Jens Joel (S), 2021-01-28:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg er nok nødt til at holde lidt fast i den der diskussion om placeringen.
For jeg synes på en eller anden måde, at svaret fra hr. Kristian Jensen, når der bliver rejst kritik, bekymring i lokalområdet i det midt- og vestjyske, så er, at det slet ikke er sikkert, at den skal ligge i Herning.
når vi så ser på TV Midtvest, at hr. Kristian Jensen er citeret for at tale om den skole, som man har tænkt sig at etablere i Herning, og at den valgmenighedspræst, Morten Kvist, som er en af de drivende kræfter, skriver i en kronik i Kristeligt Dagblad, at det er lykkedes at skabe et politisk flertal bag at man kan få det her virkeliggjort i Herning, er det så hr. Morten Kvist, der løber med en halv vind?
Eller er det i virkeligheden bare, fordi der faktisk er nogle bekymringer i det midt- og vestjyske, som hr. Kristian Jensen ikke rigtig vil svare på og derfor siger, at det jo slet ikke er sikkert, at det bliver i Herning?
Altså, vi er ligesom nødt til at finde ud af, om der her er nogle folk, der er blevet lovet, at det er deres uddannelse, det handler om, eller om man faktisk tager de bekymringer, der er i det område, alvorligt.
Kristian Jensen (V), 2021-01-28:
Men de kræfter rækker jo ud over Herning.
Altså, Rønshoved Højskole ligger ret langt fra Herning, og Holstebro er endnu tættere på Nørre Nissum, end Herning er.
Det, der er fælles for dem, er, at de har en idé om, hvad det er for en type læreruddannelse de gerne vil have, og jeg vil støtte, at man kan have et privat alternativ, nogle, som kan inspirere og befrugte hinanden i forhold til den offentlige læreruddannelse.
Det vil jeg støtte, uanset hvor geografien er.
Men der er altså med beslutningsforslaget her ikke taget stilling til nogen geografisk placering.
Jens Joel (S), 2021-01-28:
Nej, det må man jo så tage for gode varer, men jeg kan stadig væk godt forstå, at man måske i det midt- og vestjyske tror det, når citatet er: »Jeg deler ikke den bekymring for den uddannelse, vi vil placere i Herning« – punktum.
Det er hr. Kristian Jensen, der siger det til TV Midtvest, og så kan jeg da godt forstå, at man overvejer det.
For jeg synes faktisk, hr. Kristian Jensen kommer for skade i sin begejstring over det her private alternativ til uddannelsen at få sagt nogle mindre flatterende ting om den generelle læreruddannelse, vi har.
Så jeg vil egentlig gerne give ordføreren en mulighed for at tale den læreruddannelse op og sige noget pænt om den læreruddannelse, vi har, også i det brede regi.
For det synes jeg egentlig vi skylder de rigtig mange studerende, som er midt den lige nu.
Kristian Jensen (V), 2021-01-28:
Jeg er rigtig glad for, at vi har rigtig mange unge, der går på læreruddannelsen.
For det er en utrolig vigtig rolle i samfundet at være lærer for vores børn, ikke bare i forhold til at bibringe dem faglig viden, men også i forhold til at bibringe dem samfundsdannelse, lære dem at agere i et fællesskab m.v.
Derfor skylder vi rent faktisk alle de, der måtte ønske eller har valgt at blive lærer, at vi ikke bare arbejder med den frie læreruddannelse, men at vi også arbejder med en højnelse af den offentlige læreruddannelse.
Astrid Carøe (SF), 2021-01-28:
Okay, men jeg er glad for, at det hverken er en garanti for, at den skal, eller en garanti for, at den ikke skal ligge i Herning
Jeg kunne godt tænke mig spørge om noget andet.
Ordføreren har udtalt, har jeg læst mig frem til, at den her skole skal kunne skabe dannelse og være et forbillede for eleverne både i folkeskolen og i de frie skoler.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre Kristian Jensen, om man ikke mener, at lærere, der kommer ud af den offentlige skole i dag, allerede er forbilleder for eleverne.
Jeg har i hvert fald selv oplevet at have mange lærere, der var forbilleder for mig.
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-28:
Det er jo en lille smule historisk i dag: Danmark kommer til at få en ny fri læreruddannelse, fordi det er lykkedes forslagsstillerne at skabe et flertal rundtomkring regeringen i forhold til at få det her til at lykkes, og det er jo ikke let; det er få gange om året, det lykkes.
Så det skal man lige huske på, når det engang imellem sker.
Så det vil jeg godt kvittere for, og jeg synes, det er et dygtigt arbejde, og det er spændende, at der er så vidt forskellige partier, der kan mødes om noget, som giver mening for os alle sammen.
Nu er det jo sådan, at det skal over i ministeriet, og jeg håber også, at det er den entusiasme og den positive tilgang, som jeg også synes at ministeren og ministerens ordfører har, der vil fortsætte det her arbejde.
Det er jo klart, at der, i og med at det nu bliver et mere bredt arbejde, så er der ikke nogen, der har veto, i forhold til hvor sådan en uddannelse skal placeres.
Det må vi jo finde ud af, og vi må nu også finde ud af de andre vigtige ting sammen.
For det er det jo det, der sker, når man tvinger en regering til at tage et forslag ind og få det realiseret.
Men jeg vil bare kvittere for det gode arbejde, som forslagsstillerne har lavet.
Kristian Jensen (V), 2021-01-28:
Tak for det, og den ros skal jeg jo straks give videre.
Jeg har ikke været ene om det, men der er ikke plads – heller ikke uden for coronatiden – til, at vi alle sammen kunne stå heroppe, og så er der jo en, der bliver ordfører for forslagsstillerne.
Men det har været et dynamisk arbejde, hvor mange har budt ind med, hvordan vi skal formulere ordene og tankerne omkring det her, og det er faktisk et arbejde, hvor mange med forskellige baggrunde, også uden for Christiansborg, har givet mig deres synspunkter på det.
Derfor tror jeg også, i takt med at man drøfter sagen videre, at det vil vise sig, at der er flere, der tænker med, fordi vi i Danmark netop har en tradition for, at der, når det drejer sig om åndsarbejde – hvilket det at være lærer jo er; det er et åndsarbejde – så er en mangfoldighed og et frisind, som vi skal hylde i Danmark.
Og det håber jeg også at ministeren vil tage med videre i det arbejde, der skal foregå, når beslutningsforslaget her på et tidspunkt er endeligt vedtaget.
Marianne Jelved (RV), 2021-01-28:
Jeg skal lige bede ordføreren om at bekræfte det, jeg siger nu: Jeg har aldrig nogen sinde nævnt Herning som et sted, hvor sådan en fri lærerskole skulle ligge.
Vi har ikke drøftet det; jeg har ikke drøftet placeringen af den med nogen af dem, der er medforslagsstillere til beslutningsforslaget, og jeg har sagt fra Folketingets talerstol, at det ikke bliver Herning.
Så Radikale Venstre bidrager ikke til, at der kommer til at ligge en fri læreruddannelse i Herning.
Det er jo konsekvensen af det, jeg har stået og sagt i dag, og jeg vil anbefale, at man skal lægge sådan et institution et sted, hvor der er et nærsamfund, der bliver glad for det.
Ellers er det jo op ad bakke.
Så folk i hele Danmark må gerne drøfte med hinanden: Skal den ligge her hos os?
Og så hører vi nok noget engang.
Kan vi være enige om det?
Kristian Jensen (V), 2021-01-28:
Jeg kan fuldt ud bekræfte, at der ikke står Herning i beslutningsforslaget, og jeg kan også fuldt ud bekræfte, at vi aldrig nogen sinde har drøftet en geografisk placering af det.
Jeg skal også gentage, hvad jeg sagde fra starten af: Jeg støtter idéen om en fri læreruddannelse, uanset hvor i landet den måtte blive etableret.
Det er for mig ikke det væsentligste, hvor i landet den ligger.
Det væsentligste er, at der bliver skabt en alternativ vej ind til det at være lærer, fordi jeg netop tror på, at mangfoldigheden her kan være med til at højne uddannelsen.
Om man skal kalde det konkurrence eller man skal kalde det frisind, er vel op til ens eget sindelag, hvad man gør.
Men jeg tror på, at mangfoldigheden her kan være med til at løfte både de eksisterende læreruddannelser og den kommende fri læreruddannelse.
Marianne Jelved (RV), 2021-01-28:
Jeg vil gerne kvittere, og jeg vil så foreslå, at vi kunne kalde det en ædel kappestrid.
Det kunne da også være en måde at gribe det an på, så det ikke ligefrem bliver konkurrenceparameteret hele tiden, men en kappestrid om at komme godt fra land og godt i mål med den læreruddannelse, der skal gives.
Det kan vi også være enige om.
Kristian Jensen (V), 2021-01-28:
Jeg kan godt lide udtrykket kappestrid.
Hvor »konkurrence« er et ord, som mange forbinder med, at der skal være en, der vinder, og en, der taber, så er »kappestrid« måske mere et ord, der udtrykker et ønske om at fremme det bedste og få det bedste resultat frem, og så må der nødvendigvis være en, som kommer lidt længere end de andre, i hvert fald hvis det er længdespring, man kappes om, men at det ikke er for at vinde over nogen, men for at fremme sine egne evner
bedst muligt.
Marianne Jelved (RV), 2021-01-28:
Altså, når jeg er så glad for de frie skoler, er det, fordi de har et samvirke med folkeskolerne.
De er forskellige i deres uddannelser, men de er knaldhamrende gode venner, og de inspirerer hinanden, og de har en lille smule konkurrence med hinanden.
På samme måde kunne man have en fri læreruddannelse.
Ollerups frie læreruddannelse optager 71 studerende hvert år, og jeg vurderer, at den nye læreruddannelse, Den frie læreruddannelse, vil optage i størrelsesordenen 50 om året.
Det er altså begrænset, hvad 50 om året kan gøre af ulykker på den etablerede læreruddannelse.
Den kan måske inspirere – det er jo det, der er tanken, fordi der kommer lidt konkurrence.
Og i Radikale Venstre er vi faktisk enige i, at det er sundt med konkurrence, for man gør sig mere umage.
Hvad siger ordføreren til det?
Bruno Jerup (EL), 2021-01-28:
Først i forhold til det med antallet, altså at 50 ikke er så mange, vil jeg sige, at det er det jo, hvis det er sådan, at man placerer sig midt i en klynge af offentlige folkeskoler, hvor der måske er 50 eller, som i nogle af eksemplerne, 32 eller 45 – sådan en konkurrent, der kommer i sådan en klynge dér, opleves bestemt som mange, hvis det er rigtigt med antallet.
Antallet er sandsynligvis et greb i luften, for det ved man jo ingenting om, i forhold til hvordan det vil udvikle sig.
Med hensyn til konkurrence går jeg ikke ind for, at der skal være konkurrence mellem privat og offentlig – det går jeg ikke ind for.
Der bliver indirekte en konkurrence mellem dem, fordi de ligesom får lov til at lave forskellige profiler, og dermed kommer der også noget dynamik.
Det går jeg ind for, men jeg går ikke ind for konkurrence mellem en privat uddannelse og så den offentlige.
Kristian Jensen (V), 2021-01-28:
Hvis jeg forstod hr. Bruno Jerup rigtigt, går Enhedslisten ind for, at der skal være flere uddannelsessteder, også på lærerområdet.
Kunne hr. Bruno Jerup sådan pege på et danmarkskort og sige, hvorhenne det så skal ligge?
Hvis man mener, at en placering i Herning skulle være problematisk, og det kan jeg forstå den er, hvor på danmarkskortet, når man kigger på de nuværende fordelinger af læreruddannelsen, vil Enhedslisten så pege og sige: Her vil vi gerne have flere uddannelser?
Bruno Jerup (EL), 2021-01-28:
Det har jeg sådan set ikke.
Jeg har udtalt mig om, at der skal være flere uddannelser geografisk ude i områderne, altså i landet.
Over tid har der været en tendens til en centralisering, hvor man ligesom har skubbet uddannelser til de større byer, og den proces, den bevægelse, synes jeg har været uheldig.
Så derfor går vi ind for en geografisk spredning af uddannelse generelt.
Jeg udtalte mig sådan set ikke om, at der skulle placeres flere læreruddannelser noget sted.
Det kan da godt være, at der skal det, men det vil jeg sige jo kommer an på en konkret vurdering og planlægning, i forhold til hvordan befolkningsgrundlaget udvikler sig – både folk, der har behov for uddannelse, men også det behov, vi har, i forhold til hvor mange der efterfølgende skal undervises af de lærere der.
Så det mener jeg ikke at man kan.
Jeg går sådan set ind for noget planlægning på det her område.
Kristian Jensen (V), 2021-01-28:
Jeg forstod ordførerens argumentationsrække sådan, at man skulle have en spredning af uddannelsesstederne, fordi nærhed til uddannelsen betød noget, og jeg havde egentlig også en forståelse af, at ordføreren var enig i, at der var behov for, at flere unge ville søge lærergerningen, og hvis man lagde de to ting sammen, har jeg forstået det sådan, at man også ville pege på det i forhold til læreruddannelsen.
Men må jeg spørge, om ordføreren mener, at nærhed til en uddannelse betyder noget, i forhold til om man søger den, holdt op mod at f.eks. Den Frie Lærerskole i Ollerup har et større elevoptag fra Københavnsområdet, end den har fra Fyn.
Jeg støtter en fri læreruddannelse, uanset hvor i Danmark den bliver placeret, og jeg tror på, at den vil tiltrække sit optag fra hele landet, fordi den vil være noget andet end det, som man kan få ved alle de andre professionshøjskoler, og også noget andet end Ollerup, da den uddanner til, at man kan gå direkte ind i folkeskolen.
Men er det en garanti, at den ligger Herning?
Nej det er det ikke, og så havde vi nok skrevet det ind i beslutningsforslaget.
Er det for mig personligt en afvisning af, at den kan ligge i Herning?
Det er det ikke, hvis det er det eneste sted, der byder ind med et grundlag for det.
Men igen: Det er ikke noget, vi træffer en beslutning om her.
Det er noget, som er en diskussion om, hvad det er for et indhold man ønsker at have i en fri læreruddannelse.
Hvor den læreruddannelse så skal være, kommer jo også til at kræve, at man vurderer, hvad betydningen vil være for de omkringliggende uddannelsessteder, og hvad det egentlig er for et netværk, et grundlag, en folkelighed, der kan ligge bag ved et sådant uddannelsessted.
Bruno Jerup (EL), 2021-01-28:
Jeg mener bestemt, at afstand har betydning for uddannelsen, altså for, om man tager uddannelsen, og at det, at man ligesom har en relativt lokal tilknytning til en uddannelse, fordi man måske i forvejen bor inden for området, har en betydning for, hvor mange der ligesom søger, og hvor mange der rent faktisk gennemfører og færdiggør de uddannelser, de starter på.
Det mener jeg sådan set der er belæg for.
Det er sådan set min tilgang til det.
Men lige præcis, når ordføreren nævner Ollerup, er det jo ikke en skole, hvor man ligesom samler i lokalområdet.
Det er jo lige præcis sådan en, der tager fra forskellige steder.
Så jeg ved ikke lige, om det der med geografien og nærheden ligesom kan overføres der i forhold til Ollerup, men som jo også er en anden type uddannelse end den, som hr. Kristian Jensen er i gang med at prøve at lave til sådan en privatboble.