Kristian Jensen (V), 2018-09-06:
Tak for det.
Allerførst vil jeg gerne sige tak for en debat, der er næsten lige så rolig, som salen er lige i øjeblikket.
Nu er det her nok den 21. finanslov, jeg er med til at diskutere, og det kan selvfølgelig være alderen, der spiller et puds, men jeg husker ikke en finanslovsdebat, der har været så rolig og fredelig som i dag.
Og det er måske også, fordi der jo ikke er så meget at diskutere.
Dansk økonomi er stærk.
Beskæftigelsen er historisk høj, og ledigheden er lav.
Vi har oplevet en solid vækst igennem flere år, og vi forventer, at den vil fortsætte i de kommende år.
Og når det går godt, kan man faktisk godt lidt glemme, at det kun er 40 år siden, at Danmark var noget tættere på at være Nordens svar på Grækenland end Nordens svar på Luxembourg.
Dengang var det en tid med stigende gæld og stort underskud på betalingsbalancen, og vi havde svært ved at få løftet økonomien.
Der er dansk økonomi heldigvis slet ikke i dag.
Vores sunde økonomi skyldes i høj grad, at vi har gennemført reformer.
Det er først og fremmest strukturreformer, der har gjort det muligt at have en sådan fremgang, og uden reformerne ville opsvinget allerede være dæmpet i kraft af mangel på arbejdskraft.
Det er især velfærdsaftalen og aftalen om senere tilbagetrækning, der øger arbejdsudbuddet i de her år.
De hidtidige erfaringer med forhøjelsen af efterlønsalderen viser, at de berørte personer stort set arbejder i uformindsket omfang frem til deres nye – forhøjede – efterlønsalder.
Uden de her reformer ville de offentlige finanser være svækket betydeligt, i takt med at vi lever længere og er sundere i længere og længere tid.
BNP-væksten var på 2,3 pct. i 2017, og der skønnes en BNP-vækst på lige under 2 pct. i år og til næste år.
Investeringerne er bredt funderet, og såvel det private forbrug som investeringerne og eksporten bidrager til fremgangen.
Beskæftigelsen er også højere end nogen sinde før.
Der er kommet mere end 145.000 private arbejdspladser siden 2015, og beskæftigelsen skønnes at stige yderligere i år og de kommende år.
Og samtidig er opsvinget bredt funderet i hele landet, og beskæftigelsesfrekvensen er steget mest i de jyske kommuner.
Og antallet af offentligt forsørgede fortsætter med at falde.
Det er det laveste antal offentligt forsørgede i 11 år.
Det er da positivt.
Der er ikke nogen, der har en interesse i, at vi overopheder dansk økonomi.
Vores finanspolitik og strukturpolitik dæmper samlet set kapacitetspresset i dansk økonomi, både frem til i dag og også – hvad der er vigtigt – i de kommende år.
Det gælder også vores finanslovsforslag for 2019.
Vi holder rammerne.
Vi lægger op til nogle markante prioriteringer, der vil være med til at gøre Danmark bedre for danskerne.
Jeg håber, vi alle sammen kan glæde os over, at dansk økonomi er i fremgang.
Men vi skal også huske, at det er en anden situation end der, hvor vi stod i 2015.
Da regeringen trådte til i 2015, lå underskuddet på den strukturelle saldo på 0,5 pct. af BNP – helt tæt på grænsen i den danske budgetlov.
Og det var derfor nødvendigt at få skabt balance i dansk økonomi.
Det er bl.a. derfor, at vi udvidede det eksisterende omprioriteringsbidrag til også at omfatte uddannelses-, undervisnings-, og kulturområdet.
Siden da har både V-regeringen og VLAK-regeringen arbejdet på at konsolidere dansk økonomi ved gradvis at reducere underskuddene.
Nu har regeringen så fremlagt et forslag til finanslov for 2019.
Og det solide udgangspunkt, vi har – det, vi har skabt – gør det også muligt at præsentere et finanslovsforslag, der både er ambitiøst og ansvarligt.
Nogle taler om, at det er en gavebod, og andre siger, at vi bruger alt for lidt.
Og når nogle står på den ene side og kritiserer og andre står på anden side og kritiserer, er det en gang imellem et tegn på, at man står rigtigt i midten af dansk politik.
Og jeg synes, det er udtryk for, at vi har ramt den helt rigtige balance.
Det er faktisk værd at understrege, hvad forslaget egentlig indeholder.
Regeringen fortsætter nemlig med at tilrettelægge den økonomiske politik, efter at vi forbedrer og strammer op på de offentlige finanser.
I 2019 har vi reduceret det strukturelle underskud til kun 0,1 pct. af bnp, og det sikrer, at vi også fremadrettet får manøvrerum i økonomien.
Regeringen lægger op til at prioritere særlig syv områder: En styrkelse af velfærden, klima, miljø og natur, bedre uddannelser og et robust arbejdsmarked, tilbageførsel af midler til undervisning, uddannelse og kultur, styrket tryghed, lavere afgifter og bedre forhold for erhvervslivet og sidst, men absolut ikke mindst, bedre sammenhæng på tværs af landet.
Lad mig tage dem en for en: Velfærdsområdet er en central prioritet for regeringen.
Det har det været hvert eneste år, og derfor har vi hvert eneste år tilført kommuner og regioner flere midler i aftalerne i modsætning til den tidligere regering, der skar i rammerne for kommunerne.
Regeringen indgik i foråret nogle ambitiøse aftaler, som betyder, at den kommunale serviceramme og sundhedsindsatsen i regionerne løftes med i alt 2,7 mia. kr. i 2019.
Med finanslovsforslaget prioriterer vi endnu et velfærdsløft med 50 mio. kr. årligt til sundhed, ældre- og psykiatriområdet og med 260 mio. kr. årligt til børneområdet.
Dertil kommer midlerne i satspuljen.
Ud af den pulje vil regeringen målrette ca. 220 mio. kr. årligt til sundhedsområdet.
Vi vil bl.a. prioritere en samlet sundhedsreform og styrke vaccineberedskabet og sikre en høj kvalitet i behandlingen af borgere med høretab.
På ældreområdet målretter vi 180 mio. kr. til at være med til at sikre, at ældre borgere får en tryg alderdom med høj livskvalitet, at vi bekæmper ensomhed, som rigtig mange ældre desværre bliver ramt af.
På psykiatriområdet afsætter vi 100 mio. kr. på toppen af de 200 mio. kr., som vi aftalte med Danske Regioner i økonomiaftalen.
Vi vil senere på efteråret præsentere et samlet udspil vedrørende psykiatrien, som skal fokusere på borgere med svære psykiske lidelser og på forebyggelse af tvangsindlæggelser og på nedbringelse af brugen af tvang i behandlingen, men som samtidig også tager hånd om de alt for mange sårbare unge, der bliver ramt af et dårligt mentalt helbred.
Jeg tror faktisk, at det er hver fjerde unge kvinde mellem 18 og 26, der selv mener, at de har et dårligt mentalt helbred.
Det er et område, som det er på tide, at vi sætter ind over for.
På børneområdet har børne- og socialministeren allerede præsenteret vores nye 1.000-dagesprogram, der skal være med til at sikre en ekstra hjælp til børn i sårbare og udsatte familier.
Regeringen vil afsætte de 250 mio. kr. årligt til bl.a. at styrke samspillet mellem dagtilbud, familie- og sundhedsplejen.
Vi vil afsætte plads i økonomien til at ansætte ca. 460 flere pædagoger i daginstitutionerne, hvor der er børn, der har et særligt behov.
Vi prioriterer et kompetenceløft til ca. 2.500 pædagoger og 1.000 dagplejere.
Der er flere partiers ordførere, der har været inde på miljø- og klimaforandringerne, at vi skal handle, og at vi skal handle nu.
Jeg er ikke bare enig, jeg er allerede foran.
Sammen med energi-, forsyningsog klimaministeren lavede jeg nemlig før sommerferien den første energiaftale, der kunne samle hele Folketinget og alle partierne, en aftale, der viser vejen til 50 pct. vedvarende energi, en aftale, der viser vejen til, at vi i 2030 på en normal dag vil få hundrede procent grøn strøm ud af vores stikkontakter, en aftale, der sænker elafgiften for almindelige danskere, en aftale, der bidrager til, at vi kan erstatte fossile brændsler med elvarme, en aftale, der sikrer en bedre og mere målrettet energieffektiviseringsindsats.
Luften og vandet skal være renere, natur og skal have det bedre, og udledningen af drivhusgasser skal ned.
Vi har diskuteret det i løbet af dagen, og jeg er sikker på, at vi kommer nærmere ind på det, men jeg mener faktisk, at her er noget, vi skal stå sammen om.
Det tredje punkt er gode uddannelser og et robust arbejdsmarked, som er afgørende for dansk økonomi, både nu og i fremtiden.
Vi afsætter en ramme på finansloven i reserverne på 600 mio. kr. årligt, og som led i forslag til finanslov for 2019 vil vi fremlægge en erhvervsuddannelsespakke senere på efteråret.
Vi vil ud af de 600 mio. kr. følge op på Disruptionrådets arbejde, vi vil fremlægge et universitetsudspil, der skal forbedre universitetsuddannelserne, vi vil forhøje fribeløbet for de unge studerende, der ved siden af deres studier gerne vil yde en ekstra indsats og få tingene til at hænge sammen.
Og så vil vi fremlægge et udspil vedrørende international rekruttering.
Sidst, men ikke mindst, vil regeringen også sikre, at vi opretholder en fair og lige konkurrence, og derfor vil vi fremlægge konkrete initiativer, der skal sikre ordnede forhold på det danske arbejdsmarked.
Herudover fastholder vi de høje ambitioner, der er i forhold til forskning og udvikling.
Vi afsætter 2,9 mia. kr. i 2019, hvilket er ca. 150 mio. kr. mere end i år, og det betyder, at vi lægger op til at bruge 12 pct. mere på den offentlige forskning end for bare 10 år siden.
Og så lægger vi, som nogle har lagt mærke til, op til at ændre på omprioriteringsbidraget.
Som sagt var det i 2015 nødvendigt at få strammet op på dansk økonomi.
Det var nødvendigt at få bevæget os væk fra det underskud på 0,5 pct., som den daværende regeringen havde forudset der ville være på de offentlige finanser.
Derfor tog vi ansvaret på os og udvidede det eksisterende omprioriteringsbidrag til også at omfatte undervisnings-, uddannelses- og kulturområdet.
Det har bl.a. gjort, at vi har kunnet prioritere en række nye initiativer.
Vi har udvidet antallet af betjente, og vi har styrket dansk økonomi gennem kommunal velfærd, ligesom vi har gjort det med de penge, der er fundet på finansloven i øvrigt.
Efter i de seneste år at have ladet midlerne indgå i almindelig prioritering, har vi nu besluttet, at vi fra 2022 vil lade midlerne blive på hvert område.
Det mener vi der er behov for.
At ændringen sker fra 2022 skyldes, at vi ser ind i et par år med meget begrænset finanspolitisk råderum.
Det medfører et behov for, at der ikke nu træffes beslutninger om at binde en stor del af budgetterne i 2020 og 2021.
Helt konkret har vi på reserven i finansloven afsat midlerne fra omprioriteringsbidraget på undervisnings-, uddannelses- og kulturområdet, og senest med udarbejdelsen af finanslovsforslaget for 2022 vil vi tage stilling til, hvordan reserven udmøntes.
En af de ting, der er rigtig positive er, at kriminaliteten i øjeblikket ligger lavere end tidligere, særlig på områder som indbrud og røveri.
Vi har samtidig styrket massivt med flere ressourcer til politiet, og forsvaret har også fået et ganske markant løft, så nye trusler kan imødegås.
Der er dog områder, hvor nye kriminalitetsformer vinder frem og truer vores fælles tryghed.
Det gælder f.eks. inden for økonomisk kriminalitet og inden for it-kriminalitet.
Derfor har regeringen afsat midler til cyber- og it-sikkerhed og til styrkelse af Politiets Efterretningstjeneste, til at indskrænke brugen af samfundstjeneste for at få mere retfærdige domme, og til så også at gennemføre den reform af indsatsen mod ungdomskriminalitet, der blev aftalt lige inden sommerferien.
Det har hele vejen igennem været en prioritet for både V-regeringen og VLAK-regeringen, at Danmark skal være konkurrencedygtigt og et nemt land at drive virksomhed i.
Regeringen vil derfor med sit forslag til finanslov både sikre lavere skatter, afgifter og gebyrer og forbedre forholdene for erhvervslivet.
Samlet set prioriterer regeringen 520 mio. kr., når den stramning, der er for de virksomheder, der ikke betaler deres skat til tiden, er fuldt indfaset.
Vi lægger bl.a. op til at nedsætte elvarmeafgiften for sommerhuse og forbedre mobiliteten for at forlænge det forhøjede befordringsfradrag og udvide fradragsmulighederne for ø-boere.
Vi vil reducere erhvervslivets byrder, herunder – og ikke mindst – administrationsgebyret for erhvervsaffaldshåndtering.
Det sidste punkt, jeg vil fremhæve nu, er spørgsmålet om at styrke sammenhængskraften på tværs af Danmark.
Vi har allerede besluttet at flytte statslige arbejdspladser ud som led i bedre balance I og bedre balance II.
Vi har oprettet de nye uddannelsesstationer, der bringer videregående uddannelser tættere på en lang række mulige studerende, og vi har igangsat en større lokaletilpasningsplan i København, Aarhus og Odense, der gør, at vi får frigjort noget husleje og nogle ressourcer, der kan bruges andre steder.
Regeringen vil nu afsætte midler til en landsbypulje, en bredbåndspulje, der skal forhøjes til 102 mio. kr., og en forundersøgelse af en fast forbindelse over Kattegat.
Jeg tror, vi er mange, der kan huske, hvor meget Storebæltsforbindelsen har betydet for vores opfattelse af afstande mellem landsdelene, og jeg er sikker på, at hvis det kan lade sig gøre at skabe et rentabelt projekt omkring en Kattegatforbindelse, vil det på samme måde binde Danmark tættere sammen.
Sidst, men heller ikke her mindst, afsætter regeringen 1,1 mia. kr. frem mod 2024 til kystbeskyttelse, særlig på den jyske vestkyst.
Nå, det var, hvad regeringen har foreslået.
Så vil jeg sige lidt om, hvad der ellers er blevet sagt i løbet af dagen.
For Socialdemokratiet har jo begået noget, som de i år kalder et finanslovsforslag.
Jeg tror, at Socialdemokratiet skal være glade for, at Forbrugerombudsmanden ikke må gå ind på det politiske område, for den holder virkelig ikke.
Debatten afslørede jo også, at Socialdemokratiet ikke har noget bud på, hvordan vi skal nå 500.000 grønne biler.
Hvordan skal man nå mere arbejdskraft?
Hvad er det konkrete bud på grøn omstilling?
Der var ingenting der.
Men noget er dog klart: Det er klart, at de 551 friskoler, der er i Danmark, og de forældre, der har valgt at sende deres børn i en friskole, skal rammes økonomisk.
Socialdemokraterne har nemlig foreslået, at vi nu skal flytte knæoperationer ud i små enheder i stedet for højt specialiserede afdelinger; tilbage til de tider, hvor der var alt for mange fejloperationer.
Og hør bare, hvad formanden for Lægeforeningen, Andreas Rudkøbing, sagde til Danmarks Radio den 21. august: »Vi skal ikke tilbage til lokale hospitaler, for de har jo vist sig historisk set at levere dårlig kvalitet og være utroligt ineffektive.«
Regeringen vil ikke tilbage, vi vil fremad.
Derfor har regeringen også afsat midler til bedre sundhedshuse tættere på borgerne, men det er netop for at styrke de dele af vores sundhedsvæsen, der kan arbejde med høj kvalitet og samtidig være tæt på borgeren.
Samtidig afsætter vi med finansloven en reserve til den kommende sundhedsreform, der skal sikre større sammenhæng og mere nærhed i hele vores sundhedsvæsen, men på samme tid holde fast i de forbedringer i kvalitet, effektivitet og produktivitet og ikke mindst forbedring i overlevelsesrater, som vi har set i de senere år.
Nå, nu skal det jo ikke være negativt det hele.
Faktisk går det så godt for dansk økonomi i dag, at det er alt for godt til at være så nedtrykt, som oppositionen har været, så jeg vil godt glæde mig.
Jeg vil først glæde mig over, at Socialdemokratiet endelig har forsøgt at lave et finanslovsudspil – der er point for forsøget.
Og jeg er faktisk enig i titlen – i hele titlen: »Gør gode tider bedre – for alle«.
Vi har gode tider, og jeg glæder mig over, at det bekræftes – nu også af Socialdemokratiet.
Og så var der jo en tilføjelse: for alle.
Det er jeg også helt enig i.
Siden regeringen trådte til, er beskæftigelsesfrekvensen øget i alle kommuner, ikke bare i nogle, sådan som det var frem til 2015.
Alle kommuner er med, alle dele af Danmark oplever beskæftigelsesfremgang.
Gode tider for alle betyder også, at vi får flere med i arbejdsfællesskabet, og når vi har reduceret antallet af overførselsindkomster med 56.000, betyder det, at flere er med i fællesskabet, og det er faktisk – ikke bare set fra en finansministers synspunkt, men også set fra et helt menneskeligt synspunkt – noget af det stærkeste, man kan gøre: at få folk med i arbejdsfællesskabet.
Gode tider til alle gælder også for de mange økologer, der nu har fået gavn af regeringens forstærkede indsats for at hjælpe landmænd, der ønsker at være økologer.
Vi omlægger i disse år markant mere til økologi end den tidligere regering, og i de seneste 2 år et areal, der svarer til, at 150 fodboldbaner er blevet omlagt til økologi hver eneste dag.
På samme måde har vi lagt op til at omdanne 10.000 ha til urørt natur.
Det er 20 gange mere end den tidligere regering havde som ambition i Naturplan Danmark.
Licensbetalerne får også bedre tider – med afskaffelsen af licensen, naturligvis.
Og ved at lave en fokusering af Danmarks Radio opnår vi, at når licensen flyttes over på skattebetalingen, så får alle en mindre regning ...
nåh nej, ikke alle, for sortseerne skal nu til at betale.
Det synes jeg helt ærligt også er i orden.
Der var selvfølgelig også andre end Socialdemokratiet, der var på banen.
Jeg vil gerne sige tak til Det Radikale Venstre og SF for at lave gennemarbejdede og konkrete forslag til finanslove, hvor man jo kan tage stilling til, om man er enig eller uenig i forslagene.
Jeg er ikke enig i forslagene, men tak alligevel.
Jeg ærgrer mig over, at begge partier enten helt eller delvis vil fjerne indsatsen for et bedre erhvervsliv.
Jeg er egentlig glad for, at Det Radikale Venstre var med til at bære erhvervs- og iværksætterpakken igennem sidste efterår.
Jeg ærgrer mig over, at I lægger op til at finde jeres finansiering ved at fjerne den pulje, vi afsatte.
Så er det klart, at der var en lidt spændende diskussion i gang mellem Alternativet og Enhedslisten, mellem fru Josephine Fock og hr. Pelle Dragsted.
Men det var nu mest om tiden efter valget.
Og jeg tror nu nok, jeg vil holde mig til at snakke om tiden frem til valget.
Og derfor vil jeg gerne vende blikket mod vores to repræsentanter fra Grønland, fru Aaja Chemnitz Larsen og fru Aleqa Hammond.
Jeg vil sige tak for rosen af traditionen for at indføre en dialog om små forbedringer i Grønland i løbet af finansloven.
Jeg skylder nu dog at sige, at rosen ikke tilfalder mig.
Det var min forgænger, den nuværende forsvarsminister, der indførte den, og jeg har så blot videreført hans tradition.
For ligesom de grønlandske mandater og de færøske mandater er en del af det danske Folketing, mener jeg også, at de grønlandske repræsentanter skal være en del af de drøftelser, vi har om finansloven.
Men naturligvis skal det være med respekt for den situation, der er, hvor der både i Grønland og på Færøerne er egne regeringer, der har egne ansvar.
Og derfor kigger vi på, hvad vi kan gøre ved det, der ligger i det spillerum, der er i samarbejdet mellem Danmark og Grønland.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at vi får et større kendskab til alle dele af rigsfællesskabet blandt de unge.
Og derfor er jeg meget glad for det forslag, der ligger, om at skabe en større grad af orientering og kulturforståelse mellem alle tre dele af rigsfællesskabet blandt de unge.
Der er meget, som Grønland kan gøre selv, og jeg har stor respekt for den indsats, som Grønland gør.
Jeg tror også, der er noget, som vi på vores side skal overveje, nemlig hvad Danmark kan hjælpe med i rigsfællesskabets sammenhæng.
Og derfor er der nogle drøftelser i gang, nogle overvejelser om, hvordan vi kan skabe rammerne for et bedre erhvervsklima og en bedre infrastruktur i Grønland.
Fru Aleqa Hammond var meget inde på spørgsmålet om retsforhold i Grønland, og der er det jo sådan, at der er nogle ting, som ligger i aftalen mellem det danske justitsministerium og regeringen i Grønland.
Det er svært for os at komme udefra under en finanslovsforhandling, og derfor er nogle af de problemer, som er blevet drøftet her, herunder med fogederne, svære at løse i forbindelse med den danske finanslov.
Men jeg ser frem til at mødes med både de grønlandske og de færøske repræsentanter for at drøfte videre om, hvad vi kan gøre for at styrke fællesskabet, det fællesskab, jeg mener der bør være mellem alle tre dele af rigsfællesskabet.
Ellers er der jo bare tilbage at sige, at dansk økonomi er bomstærk.
Vores eneste sky på en ellers solbeskinnet himmel er mangel på arbejdskraft.
Og derfor har der været et behov for at bygge videre på den stribe af reformer, der blev vedtaget fra 2009 til 2011, reformer, som er baggrunden for, at vi i øjeblikket har så markant en beskæftigelsesfremgang.
Regeringen har taget nogle initiativer.
Vi har også noteret os, at der ikke bredt i Folketinget er den store appetit på flere af de reformer, som regeringen har foreslået.
Men det er faktisk vigtigt at sige til sig selv, at der stadig væk er mere at komme efter på en lang række områder.
Bl.a. har det vist sig med den nye uddannelses- og forskningsministers opgørelse, at vores indsats for at få unge til at komme hurtigere igennem studierne ikke bare har båret den frugt, vi havde regnet med, men faktisk er vi kommet endnu længere, og studietiden er blevet forkortet mere end forventet.
Vi kan se nu, at langt flere ældre end egentlig forventet vælger at blive på arbejdsmarkedet, også efter at de er blevet folkepensionister.
Nogle holder sig tilbage, fordi de er bekymrede for, hvilken modregning der vil være, om der reelt er en økonomisk gevinst, og vi har noteret os, at det er et emne, som Dansk Folkeparti ønsker at tage op til de kommende finanslovsdrøftelser.
Et tredje emne er hele spørgsmålet om, hvordan vi sørger for, at flygtninge og familiesammenførte bliver integreret på arbejdsmarkedet.
Da vi overtog regeringsmagten, var andelen af flygtninge og familiesammenførte, der blev vurderet som arbejdsmarkedsparate, nede på 3 pct. – og jeg har ikke glemt det tal i mine noter.
Det var 3 pct.
Nu er andelen over 70 pct., og det skyldes, at vi helt grundlæggende vælger at kigge på, at folk, der kommer hertil – også selv om de er flygtninge eller familiesammenførte – er en ressource og ikke skal ligge samfundet til last.
Men i den tid, de er her, skal de være med til at bidrage med den arbejdskraft, de har.
Og det betyder, at langt flere er kommet i arbejde.
Vi har cirka fordoblet andelen af flygtninge og familiesammenførte, der inden for 3 år er kommet i beskæftigelse.
Vi er ikke i mål, men vi er bedre nu end i 2015.
Det er alt sammen med til at skubbe dansk økonomi i en bedre retning.
Det styrker dansk økonomi, og det gør, at vi har gode tider.
Og det er regeringens opgave, at de gode tider fortsætter.
Derfor har vi fremsat et ambitiøst finanslovsforslag, der er afpasset efter de økonomiske konjunkturer.
Pengene passer, og vi passer godt på pengene.