runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2016-10-27:
Med det her lovforslag undtager vi forlystelsesparker for elafgiftslovens bilag 1.
Det er vi meget glade for, det var et ønske, vi havde med til forhandlingerne om vækst og udvikling i hele Danmark.
Når det varige provenutab er på kun 20 millioner i stedet for det umiddelbare provenutab på 40 millioner, skyldes det jo, at der er nogle dynamiske effekter ved at nedsætte afgifter.
Det bliver billigere at producere i det her tilfælde den ydelse, det er at levere forlystelser.
Det synes vi da egentlig at Enhedslisten og andre røde partier burde unde de danske børnefamilier.
Vi er meget glade for den del af forslaget.
Så genindfører lovforslaget formueskattekursen over for andelsforeningers unoterede aktier.
Det gør vi for at sikre en neutral beskatning af andelsforeninger, således at de ikke bliver beskattet hårdere ved at eje en mindre del af et datterselskab, f.eks. i forhold til at eje et datterselskab 100 pct.
Derudover præciserer vi reglerne vedrørende skattefri spaltning.
Det vil sige, at når et selskab overfører nogle af sine passiver eller aktier til et nyt selskab, så bliver det med det her lovforslag præciseret, at det kun kan ske med tilladelse fra SKAT.
Til sidst ændrer vi sambeskatningsreglerne, således at en koncern ikke kan overføre underskud fra et konkursramt datterselskab.
Det gør vi for at sikre kreditorerne bedre i forbindelse med et datterselskabs konkurs.
Vi kan som sagt støtte forslaget.
May-Britt Kattrup (LA), 2016-10-27:
Selv om der ikke er nogen, der måske ikke lige har stået og råbt op om at få den her ordning nu, hvorfor så ikke give dem muligheden for det?
Der er jo ikke nogen, der siger, de skal bruge den.
Alle kan jo gå hen på apoteket og bede om vejledning og få produktet rakt over disken, hvis de fortsat vil det.
Det her er ikke noget, man pålægger nogen som helst, hverken apotekere eller butikker eller borgere.
Det er en mulighed, som alle får.
Hvorfor skulle man ikke gøre det, når nu erfaringer fra udlandet og i øvrigt fra tidligere dansk liberalisering viser, at der ikke har været nogen problemer med det?
Simon Kollerup (S), 2016-10-27:
Tak for det.
Hver gang ministeren brokker sig over polemik, er det, som om det altid bliver til polemik fra ministerens egen side, og derfor bliver det sådan lidt en ærgerlig mudderkastning, vi er vidne til, når ministeren går på talerstolen.
I forhold til kriterierne – som en række partier med rette har stillet spørgsmål til og fået at vide, at de ikke er lagt fast endnu og er under udarbejdelse osv. – skal jeg bare bede ministeren om at svare på, om ministeren kan garantere, at de faglige kriterier, som kommer fra DCE, Aarhus Universitet, vil blive fastsat som de endelige kriterier uden forligskredsens justeringer.
Det er jo sådan, man må forstå det, når der siges, at der ikke er nogen grund til at polemisere eller sætte spørgsmålstegn ved noget, altså fordi den faglighed, der kommer fra universitetsverdenen, uden videre vil blive lagt til grund.
Det er bare den garanti, jeg beder om, altså at der ikke vil blive justeret på de kriterier, som DCE leverer.
Peder Hvelplund (EL), 2016-10-27:
Jeg har stor tiltro til de foreninger og organisationer, der varetager både forbrugernes og de faglige organisationers interesser.
Og jeg synes, det er ret påfaldende, at der hos ingen har været en antydning af, at der var behov for at åbne op for et øget selvvalg.
Det er sådan set mere det, jeg er interesseret i.
Jeg synes egentlig også, at når vi har en lovgivningsproces, hvor vi sender lovforslag ud i høring, så er det jo ikke, fordi vi skal rette os et hundrede procent efter de høringssvar, der kommer.
Men jeg synes da, det klæder os at tage dem til efterretning og konstatere, at der er et ret entydigt ønske fra både faglige organisationer og forbrugerorganisationer om, at det her ikke er noget, man ønsker at lukke op for.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-10-27:
Jamen så vil jeg godt høre, om ordføreren ser det som en fordel, hvis vi i udvalgsbehandlingen kan få forelagt de her kriterier, som Aarhus Universitet er ved at udarbejde nu, og som måske kunne medføre, at man lidt klarere kan se, hvad det her lovforslag vil medføre, og lidt klarere kan se, om det bør forbedres i udvalgsbehandlingen.
Carsten Bach (LA), 2016-10-27:
Liberal Alliance er selvfølgelig altid åben – hvad jeg i øvrigt, da spørgeren var på talerstolen, kunne forstå at Enhedslisten også er – over for forbedringer af lovforslag i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Jeg mener dog at kende den offentlige sagsbehandling og myndighedsbehandling på vandløbsområdet godt nok til at sige, at det vil komme meget bag på mig, hvis der ude i det ganske danske landskab skulle findes et vandløb, som ikke allerede er inkluderet i vandområdeplanerne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-10-27:
Det er jo interessant, hvis der kan komme noget ud af, at nogle vandråd tager gummistøvlerne på og tager ud og ser på, hvad der reelt er derude.
Skal jeg forstå det sådan, at hvis det viser sig, at der er glemte vandløb, som burde tages ind i planlægningen, så er Liberal Alliance positive over for i udvalgsbehandlingen at se på, om der skal ændres på lovteksten?
Carsten Bach (LA), 2016-10-27:
Jeg deler nu ikke spørgerens tolkning på den der konto.
Jeg mener, at der her er lagt op til noget, som lovforslaget også omhandler, nemlig en bemyndigelse til, at kommunerne i samarbejde med vandrådene får oprettet vandrådene og i samarbejde med vandrådene får truffet den her beslutning om, i hvilken grad der så skal være tale om overimplementering af EU's vandrammedirektiv.
Ida Auken (RV), 2016-10-27:
Men så må det jo bekymre ordføreren rigtig meget, at der i svarene til høringsnotatet tydeligt står, at kommunerne kan vælge at lytte til vandrådene lokalt.
Nu giver LA så bemyndigelse til, at man også bare kan lade være, og det er jo åbenbart det, der er LA's politik.
Det er åbenbart LA's politik.
Det er jo fint at få det afklaret, men så er man bare meget langt fra Bæredygtigt Landbrug.
Carsten Bach (LA), 2016-10-27:
Ja, Liberal Alliances politik er, som jeg også sagde i min ordførertale, jo faktisk det, som lovforslaget her udtrykker, nemlig at hvis og såfremt man vælger, at der skal være en overimplementering af EU's vandrammedirektiv, så skal det foregå i enighed, og det skal være en beslutning, der skal træffes lokalt.
Som jeg også gav udtryk for over for hr. Simon Kollerup lige før, så ønsker jeg ikke her i Folketinget at tvinge en overimplementering ned over hovedet på lokale myndigheder og vandløbsejere osv.
Ida Auken (RV), 2016-10-27:
Det her er meget spændende, for det bliver åbenbart en politisk afgørelse, om et vandløb skal være med eller ej.
Og når den ene part regner med, at der nærmest ikke bliver taget nogen ud i 10 km²'s opland, og den anden part regner med, at der stort set ikke bliver taget nogen med, så skal det nok blive en rigtig smuk proces, der kommer ud af det her.
Jeg vil bare igen spørge ordføreren fra Liberal Alliance, for man hører fra ordføreren, at det her stort set er deres politik.
Så er det altså LA's politik, at alle vandløb under 10 km² skal være med i planerne, og at man så kan tage nogle ud, hvis de ikke lever op til de her kriterier?
Carsten Bach (LA), 2016-10-27:
Det er faktisk et meget godt spørgsmål, som Socialdemokratiets ordfører der stiller.
Som jeg også gav udtryk for i min tale, er der her i en vis grad tale om overimplementering, såfremt man lokalt vælger en løsning og inkluderer de her små eller mindre vandløb.
Hvis man lokalt og i enighed kommer frem til, at et vandløb, som potentielt ikke allerede er inkluderet i vandområdeplanerne, faktisk burde være det, vil jeg da bestemt ikke stå her i Folketinget og spærre for, at det ville kunne lade sig gøre.
Simon Kollerup (S), 2016-10-27:
Det tager jeg som et udtryk for, at man ikke er enig med Bæredygtigt Landbrug i, at alle vandløb skal ud.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge, om Liberal Alliance deler Dansk Folkepartis synspunkt, som kom til udtryk i spørgerunden med Enhedslisten, nemlig at hvis kriterierne ligger rigtigt, kan man også godt tage flere vandløb ind i vandområdeplanerne.
Det er jo også et budskab, som Danmarks Sportsfiskerforbund leverer i høringssvarene, altså at der er nogle såkaldt glemte vandløb.
Jeg hører så, at Dansk Folkeparti siger, at hvis kriterierne ligger rigtigt, kan man faktisk godt tage flere med ind i vandområdeplanerne.
Er ordføreren enig i det?
Carsten Bach (LA), 2016-10-27:
Det er det, Liberal Alliance er enig i.
Simon Kollerup (S), 2016-10-27:
Tak for det.
Carsten Bach (LA), 2016-10-27:
Lovforslaget her ligger lige til højrebenet for Liberal Alliance.
Faktisk er det stort set vores politik, der nu udmøntes i forlængelse af den aftale, der er om fødevare- og landbrugspakken.
Vi mener i Liberal Alliance, at det giver rigtig god mening med en revurdering af vandløb med et vandopland på under 10 km² for at finde ud af, om der reelt er tale om et naturligt vandløb med et økologisk potentiale, eller om der er tale om en egentlig afvandingskanal med et helt specifikt formål, nemlig afvanding.
Det må jo være en forudsætning for det fremtidige arbejde med vandområdeplanerne, at der er sikkerhed for og enighed om, at klassifikationen af de involverede vandløb er korrekt.
Det skal jo så i den her sammenhæng også bemærkes, at vejledningen til EU's vandrammedirektiv udelukkende foreskriver nødvendigheden af, at vandløbene med oplande på over 10 km² medtages i planerne.
Der vil altså være tale om en vis grad af overimplementering, når og hvis en del af de her små vandløb alligevel medtages i planerne.
De har gummistøvlerne på lokalt og ved, hvordan vandløbenes historik har været, og hvordan tilstanden er her og nu.
Det forestående arbejde består således i lokalt og ikke centralt at kvalificere graden af overimplementering af vandrammedirektivet.
Opfordringen herfra til ministeren er dog, at der nu skal gennemføres et stykke arbejde, hvor man fra centralt hold får udarbejdet et helt klart og entydigt brugerorienteret materiale i den såkaldte vandrådspakke, så der ikke bliver opfundet 98 dybe tallerkener ude i kommunerne her efterfølgende med et stort tidsspilde til følge og vi også på den måde undgår en række af dårlige eksempler, hvor sammenlignelige vandløb klassificeres forskelligt fra kommune til kommune.
Til sidst vil jeg blot sige tak til ministeren for at fremsætte lovforslaget, som Liberal Alliance selvfølgelig støtter, men også sige, at jeg selv og Liberal Alliance ser meget frem til Venstres nye initiativ til en revision af selve vandløbsloven, som vandløbsordføreren fra Venstre, som jo desværre ikke er til stede her, har varslet, så vi også kan få løst nogle af de udfordringer, vi ser, med oversvømmelser rundtomkring.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-10-27:
Jamen jeg ser da frem til at læse de kriterier, og hvis der er forbedringsforslag til et lovforslag, som Enhedslisten kan blive enige med Dansk Folkeparti og et flertal i Folketingssalen om, så er vi da helt åbne over for det.
Pia Adelsteen (DF), 2016-10-27:
Jamen det synes jeg er positivt, for så er man også åben for, at der kan ske ændringer.
Det kan jo godt være, at der er et uopdaget vandløb derude.
Jeg tvivler, men det kunne jo være, og hvis det er et vandløb, som har en betydning for miljø og natur, så skal det selvfølgelig med, og så skal der passes på det.
Så det giver god mening.
Og så håber jeg selvfølgelig, at Aarhus Universitet vil være færdig med deres kriterier inden tredjebehandlingen, og at Enhedslisten så også kan støtte forslaget.
Carsten Bach (LA), 2016-10-27:
Jeg vil faktisk godt her fra Folketingets talerstol
Jeg kan faktisk godt forstå, at de partier, som ikke er en del af aftalen om fødevare- og landbrugspakken, kan have lidt svært ved at acceptere det her lovforslag, fordi der jo netop ikke foreligger de her kriterier.
Jeg tror, at hvis jeg ikke var et af aftalepartierne, ville jeg muligvis også have svært ved det.
Jeg vil da håbe, at de kriterier kan foreligge inden tredjebehandlingen, hvilket også fremgik af kommunikationen mellem Enhedslisten og Dansk Folkeparti tidligere.
Jeg vil så dog sige, at det ikke skal forhindre lovforslaget i at blive vedtaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-27:
Jeg vil bare spørge, om Liberal Alliance er opmærksomme på, at hvis man vælter regeringen, falder landbrugspakken til jorden.
Trine Torp (SF), 2016-10-27:
Med lovforslaget ønsker regeringen at gå videre end aftalt mellem de borgerlige partier bag landbrugspakken, for så vidt angår vandplanlægningen i kommunerne.
Venstre overimplementerer en politisk aftale for nu at bruge et udtryk, som Venstre ofte bruger, og som Liberal Alliance også har brugt flere gange i dag.
I stedet for at aftale med kommunerne, hvordan den aftalte opgave med at vurdere målsætningen af vandløb skal løses, har regeringen valgt en løsning, som betyder, at kommunerne forpligtes til at løse opgaven.
Man kan argumentere for og imod, men regeringen går videre endnu.
Ministeren skal også have bemyndigelse til at pålægge kommunerne forpligtelser på andre områder inden for vandplanlægning, altså i princippet hvad som helst ud over det, som er aftalt i landbrugspakken.
Det bliver pakket pænt ind i, at det er en forbedring af den lokale inddragelse.
Reelt er der tale om at forpligte kommunerne til at give landbruget mere plads ved at fjerne kravet om høj vandkvalitet i en række små vandløb.
Den egentlige begrundelse for lovforslaget må være, at regeringen gerne vil give ministeren denne meget brede bemyndigelse.
De andre elementer i lovforslaget omhandler ikke landbrugspakken, men for den, der gennem det seneste halvandet års tid har været vidne til regeringens landbrugspolitik – og måske også er blevet lille smule forsigtig og mistroisk over for forslag fra regeringen, som berører landbruget og miljøet på samme tid – kan det godt ses som et forslag, som landbruget vil hilse velkommen, men som ikke samtidig vil føre til miljøforbedringer, også selv om det fremgår af bemærkningerne, at hensigten med forslagene ikke er at ændre på retstilstanden. Vores største anke i SF er altså den her åbne bemyndigelse til ministeren, som jeg nævnte, men vi vil i udvalgsbehandlingen gennem spørgsmål have boret baggrunden for de øvrige elementer ud.
Herunder vil vi gerne vide, hvorfor regeringen vil lempe miljøkvalitetskravene til vandområder, der påvirkes af andre lande, og om det kun vil gælde miljøfarlige stoffer eller potentielt forurenende stoffer som f.eks. kvælstof.
Skal vi helt frasige os nationale handlemuligheder og bare overtage miljøkvalitetskrav, der er det laveste gennemsnit af polske, græske, franske, tyske og andres krav?
Umiddelbart undres man over nødvendigheden af at ændre ordlyden.
Jeg vil gerne have en nærmere forklaring på, hvad det skyldes.
Med andre ord har vi en lang række spørgsmål.
Ligesom de øvrige ordførere er vi meget nysgerrige efter at få at vide, hvilke kriterier der ligger til grund.
Det vil derfor være vanskeligt på forhånd at kunne tilkendegive en positiv indstilling til det her forslag.
Ida Auken (RV), 2016-10-27:
Der er jeg helt enig, og der har vi jo en lang historie, hvor vi godt ved, at der er nogle, der ønsker, at kommunen skal rense deres vandløb op.
Og det ville da også være rart, hvis kommunen lige kom og fejede for en, men det er jo der, vi siger: Det er da dem, der tjener pengene på det, der må sørge for, at der bliver renset op i de vandløb, der skal renses op.
Der må vi så bare have en ærlig snak med hinanden og spørge: Kan vi hjælpe?
Jeg vil gerne hjælpe landbruget med at lave udtagning nogle steder, hvor det f.eks. giver mening at lave det til natur.
Og det vil jeg sige er den øvelse, vi var i gang med, men som er blevet spoleret fuldstændig af en landbrugspakke med en meget, meget ensidig tilgang til tingene.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-10-27:
Jeg synes også, at aspektet med, om der er en regning, der kommer efter en eventuel lovvedtagelse, er interessant.
Medfører det her sådan set store udgifter ude i nogle bestemte kommuner?
Og det er jo et spørgsmål om, hvad det er for nogle kriterier, der lægges op til – om der lægges op til, at de kriterier så skal udmøntes på en bestemt måde.
Så det økonomiske aspekt synes jeg også det er væsentligt at diskutere videre, selv om hovedsigtet i sagen er miljøet.
Ida Auken (RV), 2016-10-27:
Jamen jeg siger tak til ordføreren.
Jeg synes da, at der er en åbenhed her over for den klare tilkendegivelse, der er kommet fra bl.a. Dansk Folkeparti, om, at man gerne vil have kriterierne, inden loven bliver stemt igennem.
Og ja, der er rigtig, rigtig meget viden på det her område.
Det er jo et område, som vi har arbejdet med i 30-40 år.
Det er et område, hvor vi ved, at man – også fra landbrugets side – har tal på, hvor store dele af arealerne der er i direkte problemer på grund af de dræn, der er på marken.
Det er et område, hvor vi ved rigtig meget om den økologiske kvalitet i de enkelte vandløb.
Vi har været ude at undersøge dem rigtig mange gange, og nu gør vi det så en gang til.
Og det er jo en øvelse, vi godt kan gå med til, hvis der så også er en mulighed for at tage nogle ind igen, hvis det viser sig, at vi har brugt penge, tid og kræfter på nogle vandløb derude i amternes tid, som faktisk er i en god tilstand.
Jeg ved ikke, om det er en anden viden, som ordføreren fisker efter, men så kan han jo spørge igen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-10-27:
For det er jo korrekt, at vi godt kan være i en situation, hvor der er nogle problemer derude, fordi der kan være store landbrugsarealer med dræn, der ikke er i orden.
Der er konkret meget store arealer, hvor muldlaget er brændt af.
Jeg synes, det er interessant med de steder, hvor man har været ude at måle.
Det har man bl.a. gjort ved Simested Å, hvor et firma har været ude at måle og har fundet ud af, at der faktisk over 13 år er forsvundet 1 cm muldlag om året, og det har selvfølgelig en konsekvens med hensyn til oversvømmelse.
Så jeg synes, det kunne være rigtig interessant at komme frem til at få de her kriterier, inden vi skal tredjebehandle lovforslaget.
For det kunne jo godt være, at man ville komme frem til kriterier, som er nuancerede og tager miljøhensyn.
Og der ser det jo spændende ud, at der kunne være et flertal uden om regeringen, som ville noget bedre end det lovforslag, vi har her i dag.
Jeg vil godt høre ordføreren, om der er noget konkret viden, der kan trækkes frem, med henblik på at kvalificere den videre debat.
Ida Auken (RV), 2016-10-27:
Nu må Venstres ordfører undskylde mig, men Venstre har en lang historie med ikke mindst på det her område at tage fagligheden og tolke den, nogenlunde som en vis herre læser bibelen.
Så tilgiv mig, hvis jeg ikke har den store tillid til Venstres tilgang til faglighed.
Ikke mindst, når man kan forstå på aftaleparterne, at de regner med, at det intet har med Aarhus Universitet at gøre, men kun med, hvad man lokalt bliver enig om.
Det er da rart at vide.
Nu ved vi da i dag, at Venstre lægger hovedet på blokken på, at det bliver universitetet, der afgør det her, og ikke politikere, ud fra hvad de nu lige synes.
Erling Bonnesen (V), 2016-10-27:
Det er et meget overraskende svar.
Jeg troede egentlig, at fru Ida Auken havde tillid til vores universiteter og de forskellige faglige grundlag, de jo i masser af situationer udarbejder på en lang række områder for os politikere, og som vi så tager stilling på baggrund af.
Jeg synes også, jeg masser af gange har hørt fru Ida Auken og de forskellige partier, som hun har været medlem af, sige, at det skal være fagligt funderet, at det skal være underbygget af al den viden, man har.
Det er jo lige præcis det, vi gør.
Vi beder sådan set bare om at få et lovgrundlag på plads, for at man kan få den lokale indflydelse, bl.a. med hensyn til vandråd.
Er ordføreren enig i, at lovforslaget skåret ind til benet sådan set handler om, at vi skal have den lokale indflydelse med inddragelse af vandråd og kommuner?
Jeg kunne også forstå på ordføreren, at ordføreren var lidt stolt over selv at have været med til at indføre vandråd og den slags ting.
Så kan det godt være, at ordføreren inddrager en masse ting, som ikke har noget med sagen at gøre, men lad det nu ligge.
Men hvordan ville ordføreren egentlig have det med til syvende og sidst at stemme imod det her lovforslag?
For så stemmer man jo sådan set imod det, man selv lige har stået og givet udtryk for stolthed over at have været med til at indføre i sin tid.
Christian Poll (ALT), 2016-10-27:
Alternativet kan ikke støtte lovforslaget, fordi det højst sandsynligt vil bidrage til en forringelse af vandmiljøet.
De små vandløb er også natur, og jeg deler bekymringerne, der fremsættes i høringssvarene, om, at man i udtagelsen af vandløb med opland på under 10 km² vil undtage for mange mindre vandløb, som er væsentlige for den overordnede vandkvalitet.
Det er Friluftsrådet og Danmarks Sportsfiskerforbund, der har udtrykt disse bekymringer.
Det har så vist sig, at de ikke har modtaget høringen, og der vil jeg da gerne høre ministeren, om der er sket en fejl eller der kan være en særlig grund til det.
Jeg har selvfølgelig kontaktet Danmarks Naturfredningsforening, og de har, som jeg nævner, bekræftet, at de står på linje med Friluftsrådet og Danmarks Sportsfiskerforbund.
De er bekymrede for vandmiljøet i forhold til det her lovforslag, og de har ikke lyst til at deltage i vandråd, hvis det, som det tegner til, blot bliver til en stor bortskæringsøvelse af mindre vandløb, som har stor betydning for det samlede vandmiljø.
Noget, der også undrer mig, er, at man her vil opfinde nye kriterier for vandløb.
For der er jo i vandrammedirektivet klare kriterier og sådan set ikke behov for nye kriterier.
Der er vejledninger fra Naturstyrelsen, som har fungeret udmærket, og i virkeligheden er risikoen jo, at nye kriterier kan ende med at være på kant med de kriterier, som ligger i selve direktivet.
Så derfor bliver det meget spændende at se, hvad det er for kriterier, vi ender op med, og jeg deler mange af de tidligere ordføreres bekymring om, at vi skal stemme om noget, som vi reelt set ikke rigtig ved hvad er, fordi de kriterier først bliver fremlagt på et senere tidspunkt.
Jeg vil nævne, at vi principielt ikke har noget imod, at man ændrer på strukturen i styrelserne.
En ny styrelse for vand- og naturforvaltning kan være fin, men jeg kan være lidt bekymret for, om det primært bliver en styrelse, der ser vandløb som de afledningskanaler, som nogle aktører fokuserer på er hovedfunktionen for vandløb.
Det ville være problematisk, hvis det blev den gennemgående tilgang.
Så Alternativet kan altså ikke støtte lovforslaget.
Carsten Bach (LA), 2016-10-27:
Det er jo så vurderingen fra Det Konservative Folkeparti, og den vil jeg da fuldstændig tilslutte mig.
For Liberal Alliance er faktisk et meget optimistisk parti.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-27:
Der må jeg nok sige at jeg ikke deler den vurdering af Socialdemokraternes standpunkt.
Hvis der er én politisk aftale, som der er blevet tordnet imod fra den samlede venstrefløjs side det sidste års tid, så er det nok landbrugspakken.
Så at tro, at den aftale, som er vedtaget på et smalt flertal på 1 mandat og udelukkende bestående af de borgerlige partier, vil overleve, hvis man får det røde flertal, som meningsmålingerne i øjeblikket siger vi vil få, hvis Liberal Alliance vælter regeringen, synes jeg nok er en smule optimistisk.
Carsten Bach (LA), 2016-10-27:
Tak for et udmærket spørgsmål fra Det Konservative Folkeparti.
Og jeg er dog af den opfattelse, at der er så mange positive elementer i den politiske aftale om fødevare- og landbrugspakken, at selv et parti som Socialdemokratiet faktisk til syvende og sidst godt vil kunne se fordelene frem for måske nogle af de ulemper, som Socialdemokratiet har fremført gennem det seneste års debat.
Så jeg er af den opfattelse, at selv om Liberal Alliance i andre politiske og større sammenhænge skulle have mistillid til den siddende regering, så vil det faktisk ikke få nævneværdige konsekvenser for aftalen om fødevare- og landbrugspakken.