runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Serdal Benli (SF), 2024-11-26:
Tak til formanden.
Jeg er jo fungerende ordfører i dag, så jeg skulle lige have de rigtige papirer med herop, så jeg får holdt den rigtige tale.
Indledningsvis vil jeg derfor også lige understrege, at min viden på området er begrænset, og at SF's ordfører vil arbejde videre med forslaget og med vores bekymring i det kommende udvalgsarbejde.
Lovforslaget handler om at ophæve Social- og Boligstyrelsens auditfunktion i forhold til de fem socialtilsyn.
Det er en del af regeringens finanslovsforslag at skære statslige arbejdspladser væk, det såkaldte opgavebortfald.
SF vil gerne være med til at fjerne unødigt bureaukrati, og vi anerkender fuldt ud, at det virker absurd, at antallet af administrativt ansatte i staten er vokset med over 16.000 siden 2017.
Men samtidig må jeg også sige, at vi til gengæld generelt undrer os over, at de steder, hvor regeringen har lagt op til at spare, langtfra er de steder, hvor der er kommet flest ansatte til.
F.eks. undrer det mig, at man absolut insisterer på at skære auditfunktionen væk i socialtilsynene, der er med til at værne om borgernes retssikkerhed, og hvor der ikke er kommet flere ansatte, mens der eksempelvis er kommet 142 flere ansatte i Social- og Boligstyrelsen siden 2017.
Ikke desto mindre er der netop indgået en større finanslovsaftale, hvor der er flere gode og vigtige ting med som f.eks. et første skridt mod skolemad på alle landets skoler, bedre barsel til forældre med for tidligt fødte børn og psykologhjælp til ofre for vold og voldtægt, men som dette forslag derfor også er en del af.
Derfor støtter SF forslaget, men vi mener, det er vigtigt at følge op i forhold til konsekvenserne, og vi er opmærksomme på bekymringerne fra både De Anbragtes Vilkår, Børnerådet og Børnesagens Fællesråd om, at en fjernelse af auditfunktionen vil få negative konsekvenser for vores udsatte børn og unges retssikkerhed.
Ligeledes deler vi SAND's bekymringer om, hvad den potentielle forringelse af kvaliteten i tilsynet vil betyde for de hjemløses retssikkerhed.
Det gælder også LEV, der udtrykker, at dette vil kunne betyde en øget risiko for overgreb og rettighedskrænkelser af de mest sårbare grupper.
SF foreslår derfor, at vi løbende er opmærksomme på området og genbesøger det senere, i forhold til hvad bortfaldet af auditfunktionen har betydet.
Med de ord kan vi støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-26:
Tak for det.
Med det her lovforslag lægger regeringen op til at fjerne Social- og Boligstyrelsens auditfunktion, som har til formål at understøtte og sikre ensartethed i de fem kommunale socialtilsyn.
Tiltaget er en del af regeringens hensigt om at skære på mængden af offentlig administration og sikre opgavebortfald.
Det er en intention, vi i Liberal Alliance bakker varmt op om og ønsker meget mere af.
Tilsynet skal ikke være et lotteri, og vi risikerer, at ensartetheden forværres ved at fjerne auditfunktionen.
Ikke desto mindre har det ikke været løsningen at lave et tilsyn, der fører tilsyn med tilsynene.
Det kunne man vel næsten have sagt sig selv på forhånd.
Med det sagt bakker vi op om lovforslaget, men jeg vil samtidig benytte lejligheden til at opfordre regeringen til at komme med et udspil for, hvordan vi sikrer bedre ensartethed i de sociale tilsyn.
En løsning kunne f.eks. være at samle ledelsen af de fem tilsyn under én enhed i statsligt regi.
Rosa Eriksen (M), 2024-11-26:
Tak for ordet.
Lovforslaget er en del af regeringens 2030-plan, der skal bidrage til at begrænse administrationen i staten og understøtte opgavebortfald.
I Moderaterne bakker vi op om at begrænse administrationen i staten.
Bureaukratiet har vokset sig for stort.
Auditfunktionen har til formål at understøtte og sikre ensartethed i socialtilsynene.
Selv om vi nu afskaffer funktionen, er det stadig vigtigt for mig, at vi sikrer systematiske, ensartede, uvildige og fagligt kompetente tilsyn.
Sociale tilbud skal fortsat have den samme kvalitet, uanset om de er placeret i Nordjylland, på Falster eller i København.
Det er nemlig centralt for kvaliteten i vores sociale tilbud, at socialtilsynene kan bidrage til at sikre, at offentlige og private tilbud lever op til de formål, de er sat i verden for at opfylde.
I Moderaterne stemmer vi for lovforslaget.
Tak for ordet.
Birgitte Bergman (KF), 2024-11-26:
Tak, formand.
I Det Konservative Folkeparti er vi optaget af at sikre, at vi får afbureaukratiseret og begrænset den statslige administration, så ressourcerne kan bruges, hvor de gør størst gavn, tættere på borgerne.
Samtidig er det for os afgørende, at de basale principper om ansvar og kvalitet opretholdes, især når det handler om vores mest sårbare og udsatte medborgere.
Lovforslag L 85, som vi behandler i dag, vil ophæve kapitel 5 i loven om socialtilsyn, hvilket betyder, at Social- og Boligstyrelsens auditkontrolfunktion ophører .
Fremover vil de fem eksisterende socialtilsyn selv skulle sikre den nødvendige koordinering og ensartethed.
For Det Konservative Folkeparti er det en kerneværdi, at vi tager vare på de borgere, der ikke selv kan.
At sikre rettighederne for de mest udsatte medborgere er en opgave, som vi som samfund aldrig må svigte.
Det er derfor helt afgørende, at socialtilsynene er i stand til at levere en systematisk, uvildig og fagligt kompetent indsats, som sikrer, at alle borgere, uanset hvor de bor, kan forvente den samme kvalitet og omsorg.
Disse fejl skal vi lære af, og vi skal sikre, at vi ikke gentager dem.
Med ophævelsen af kontrolfunktionen er det vigtigt, at vi samtidig forpligter socialtilsynene til at samarbejde tæt og sikre en højere grad af ensartethed i praksis.
Tilsynenes kvalitet og borgernes retssikkerhed må aldrig afhænge af geografiske forskelle.
Det er en bunden opgave at sørge for det, hvis vi skal opfylde formålet med socialtilsynsloven.
Jeg ser frem til de kommende forhandlinger om socialtilsynene, hvor vi skal drøfte, hvordan vi bedst sikrer en smidig overdragelse og styrker det faglige samarbejde mellem de fem tilsyn.
For Det Konservative Folkeparti er det en mærkesag at skabe et system, der tager hånd om de mest udsatte, og vi vil gå konstruktivt ind i dette for at sikre, at det sker fremover.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Lotte Rod (RV), 2024-11-26:
Tak for det, formand.
I Radikale Venstre kunne vi godt tænke os at bruge de fælles penge på en anden måde.
Vi vil gerne have uddannede pædagoger i alle vores vuggestuer og børnehaver; vi vil gerne have, at der er så mange lærere i skolen, at man kan lave god undervisning til alle børn; og vi vil gerne have rigtig fede fritidshjem op til 6. klasse.
Derfor er vi også med på at skulle omprioritere nogle penge, og vi synes, det er en god idé, at regeringen har en målsætning om, at vi skal bruge lidt mindre på administration og lidt mere på reel velfærd.
For når jeg så kigger på, hvad det er, regeringen gør for at frigive midler, så undrer jeg mig lidt.
Nu står vi med det her lovforslag, hvor ordførere før mig også har været inde på, at intentionen er meget god, men så fjerner man noget, hvor det møder kritik.
Enhedslisten var i gang med at nævne nogle af dem, som er skeptiske, og nu nævner jeg bare lige dem alle sammen.
Det er Blå Kors, BUPL, Børnerådet, Børnesagens Fællesråd, Danske Regioner, De Anbragtes Vilkår, De Hjemløses Landsorganisation, Foreningen af døgn- og dagtilbud for udsatte børn og unge, LOKK, LEV, Rådet for Socialt Udsatte og Socialpædagogerne, som er skeptiske.
Det er alligevel ret utroligt, at man ikke har kunnet finde besparelserne et andet sted end her, hvor folk er skeptiske.
Vi skal i Radikale Venstre nok lade være med at være imod det, men jeg synes alligevel, at det åbner for en diskussion om, hvordan vi laver en reel afbureaukratisering.
Jeg synes jo, det interessante ville være, hvis regeringen og ministerierne interesserede sig lidt mere for, hvad det faktisk er for nogle opgaver, vi herinde med regler har pålagt medarbejderne derude, hvad det er for opgaver, det tager tid at løse, for så at fjerne dem.
Det er det ene, og det andet er jo så, hvad det egentlig er, ministerierne selv bruger deres tid på.
Jeg har haft en oplevelse af i de årtier, jeg nu har været medlem af Folketinget, at ministerierne bruger mere og mere tid på at koordinere med hinanden.
Derfor er der jo et eller andet i, at vi skræller sådan nogle små ting væk.
Jeg synes, det har været værst på børne- og undervisningsområdet, hvor man har skåret Rådet for Børns Læring væk og man har nedlagt vores Dansk Center for Undervisningsmiljø, og jeg tænker, at så skærer man i alt muligt andet i stedet for at gå ind og kigge på, hvad det reelt er, der gør, at medarbejderne skal bruge deres tid på at løse nogle opgaver.
For jeg ville synes, det rigtige var, at man interesserede sig lidt mere for det og så skar det væk.
Så det er mit ønske til den næste gang, vi skal kigge på afbureaukratisering, at så lad os gøre det ordentligt, og lad os reelt sætte folk fri.
Men i den her omgang skal jeg nok lade være med at lave mere ballade og bakke regeringen op i det.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-26:
Tak for modtagelsen af lovforslaget og for den debat, vi har haft her i salen i dag.
Lovforslaget har jo som sagt til formål at ophæve Social- og Boligstyrelsens auditfunktion eller, som en ordfører jo meget rigtigt sagde, tilsyn med et tilsyn, og lovforslaget fremsættes altså som led i regeringens 2030-plan, hvor målsætningen er at understøtte opgavebortfald og begrænse administration i staten.
Man kan melde grænser ud – 2 pct. besparelse hvert år, 5 pct. besparelse eller lignende – eller man kan gå til det, ligesom regeringen har gjort, og kigge på, hvad det er for nogle konkrete opgaver, der løses rundtomkring, og som vi kan se at man ved ikke at løse så kan frigive noget administration ved og måske også frigive noget tid til nogle af de ting, som andre ordførere er optaget af, bl.a. at der er mulighed for at bruge tid og ressourcer på at understøtte læring og uddannelse eller nogle helt andre initiativer bl.a. for de mennesker, som bor på botilbud eller andre steder.
Med lovforslaget her foreslår regeringen, at man ophæver kapitel 5 i socialtilsynsloven.
Det vil medføre, at Social- og Boligstyrelsens auditfunktion på socialtilsynsområdet ophører, og at omkring otte til ti medarbejdere dermed altså kan lave noget andet.
Det betyder også, at de fem socialtilsyn fremover selv vil have ansvaret for at sikre koordinering af praksis, en ensartet praksis, på tværs af tilsynene, og det er i den forbindelse meget vigtigt for mig at sige, også til Enhedslistens ordfører, at socialtilsynets kerneopgaver i form af godkendelse og driftsorienterede tilsyn med sociale tilsyn ikke bliver berørt af det her lovforslag.
Det kunne godt virke lidt, som om der var en misforståelse, med det, som ordføreren sagde.
Med debatten i dag er der også blevet rejst spørgsmål om, hvordan vi sikrer ensartethed og kvalitet i socialtilsynets arbejde fremover, når nu auditfunktionen ophører.
Der vil jeg gerne fremhæve, at de fem socialtilsyn jo allerede i dag har etableret procedurer og arbejdsgange, som kan understøtte koordinering og videndeling mellem de fem.
Socialtilsynene har siden deres oprettelse haft ansvaret for at sikre kvalitet og ensartet praksis, og det ansvar ligger fortsat hos dem.
Der er også blevet peget på, at ophøret af auditfunktionen kan medføre øget risiko for en uensartet praksis tilsynene imellem, men der vil jeg bare sige, at det er min klare overbevisning, at de fem kommunale socialtilsyn er i stand til at håndtere det ansvar, de har for at sikre kvalitet og ensartet praksis, bl.a. gennem styrket dialog og samarbejde.
Fem tilsyn er trods alt ikke mere, end at man løbende kan have en dialog på tværs, og lovforslaget indebærer altså ikke ændringer i kravene til tilsynenes faglighed eller deres ansvar for at sikre en systematisk og uvildig indsats.
Jeg står naturligvis til rådighed for at besvare eventuelle spørgsmål, der måtte være under behandlingen, og som udvalget måtte have under den videre behandling af lovforslaget.
Tak for ordet.
Rosa Lund (EL), 2024-11-26:
Tak for det, og tak for talen eller, hvad skal vi sige, uddybningen af lovforslaget.
Når man nu i Enhedslistens optik forringer den her ordning, hvad har regeringen så tænkt sig at sætte i stedet for at sikre, at der bliver ført et ordentligt tilsyn med bosteder både for mennesker med handicap, men jo sådan set også for anbragte unge?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-26:
Den ene måde er, at man bare kan lave sådan nogle grønthøsterbesparelser.
Den anden er, at man kan gå ind og kigge på, hvilke opgaver der skal falde bort – opgavebortfald, som regeringen kalder det.
I det her tilfælde har man altså kigget på de medarbejdere, der i dag sidder og har en auditfunktion, hvor de laver et tilsyn med socialtilsynene.
Vurderingen er jo altså, at de fem socialtilsyn, der nu har eksisteret i 10 år, sådan set allerede i dag har procedurer og arbejdsgange, som kan understøtte koordineringen og videndelingen.
Så det er ikke regeringens forslag, at der skal stå noget andet i stedet for.
Det er regeringens forslag, at de her opgaver falder bort.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-26:
Jeg vil bare sige tak for, at SF er positive over for det her beslutningsforslag, for jeg synes, at vi egentlig ofte har de samme holdninger her på socialområdet.
Alligevel har jeg tit savnet den her lyst hos SF til at interessere sig for, hvordan pengene faktisk bliver brugt, så tusind tak for, at I nu er nysgerrige på, om den vej at gå med en bonusordning eller det her initiativ i dag med, at kommunerne skal betale Ankestyrelsens omgørelser, kunne være et initiativ.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-11-27:
Så vil jeg egentlig bare gerne spørge om noget andet, som ikke direkte har noget med selve arrestordren eller med Danmarks ageren i forhold til den at gøre, men det, som arrestordren jo også er et udtryk for, nemlig en vurdering af, hvordan Israels krigsførelse er.
Det er noget, som vi ikke har diskuteret så meget, fordi vi egentlig har zoomet ret meget ind på selve det med, hvad der ville ske, hvis nogen landede i Danmark.
Men giver det udenrigsministeren anledning til at vurdere den måde, som Israel fører sin krig på, anderledes, end regeringen har gjort de sidste 13 måneder?
Altså, er der noget i det faktum, at der, ud over at der er en retssag om begrundet mistanke om folkedrab, nu også er to arrestordrer på to navngivne israelske ledende politikere?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-27:
Det fremgik ikke af ministerens svar.
For jeg synes, at når man planlægger at tage nogle skridt i den rigtige retning, er det vigtigt, at der simpelt hen er hastighed i det.
Og jeg synes, at det er bemærkelsesværdigt, at når man ser den her udmelding fra Den Danske Dyrlægeforening, hvor de siger fra og siger, at der skal noget nyt til, så burde det jo være en anledning til, at man tager dyrevelfærdsloven langt mere alvorligt, end man gør.
Jacob Jensen (V), 2024-11-27:
Allerførst vil jeg gerne oprigtigt kvittere for, at spørgeren anerkender, at det er skridt i den rigtige retning.
Det er jo sådan, at vi ikke er en isoleret osteklokke i Danmark.
Vi er en del af et verdensmarked, og så er det bare min bekymring, at den produktion og dermed de grise vil være et andet sted under ringere dyrevelfærdsmæssige vilkår.
Desværre bliver det så uden spørgerens parti, men det bliver i aftalekredsen, som er en del af aftalen om dyrevelfærd fra tidligere i år.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-27:
Vi står med en virkelighed i industrilandbruget, hvor man i griseproduktionen har en alt for høj pattegrisedødelighed, over 25.000 pr. dag.
Vi har grise, som har 14-16 patter, men får et grisekuld på omkring 20 i gennemsnit, og hver sjette so dør for tidligt eller må aflives.
Så har vi nogle ammesøer, som udnyttes groft, og så er der for lidt plads i industrilandbruget til de her grise.
Det er jo så interessant, at dyrlægerne nu siger fra.
Der skal en forandring til; det er det, de efterlyser.
Jeg kan godt se, at der er blevet lavet en dyrevelfærdsaftale, og den er Enhedslisten ikke med i, fordi vi simpelt hen syntes, det var for små skridt fremad i forhold til de kæmpestore problemer, der er i det industrielle landbrug.
Jeg synes jo, det er interessant at se, hvad det så er for en opfølgning, ministeren ligesom kan levere på den her for os at se for tynde aftale.
Der er jo bl.a. et punkt i den her aftale, hvor der står: »Højere overlevelse for pattegrise«.
Der står: »Aftalepartierne er enige om, at der er behov for at identificere mulige løsninger til en højere overlevelse for pattegrise, herunder muligheden for at anvende mere robuste avlslinjer samt managementinitiativ.
Undersøgelsen gennemføres inden udgangen af 2024 med bred inddragelse af relevante aktører, hvorefter aftalekredsen forelægges anbefalinger til drøftelse«.
Det er jo sådan set fint at gå ad det spor og prøve at komme frem til, om der er noget, der kan løses, ved at man vælger et andet avlsarbejde.
Det er jo det, som der er nogle landmænd der gør.
Jeg kunne da godt tænke mig at spørge til den her undersøgelse, som skal være gennemført inden udgangen af 2024: Er den blevet foretaget, eller er det noget, der er forsinket?
Jacob Jensen (V), 2024-11-27:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror faktisk, at jeg deler spørgerens holdning om, at vi hele tiden skal forsøge at forbedre forholdene for dyr, når de er i menneskers varetægt, og det gælder selvfølgelig også for grise, som spørgsmålet her omhandler.
Derfor har dyrevelfærd også været et fokusområde for mig som minister.
Det har det været helt fra min første dag, og det vil det blive ved med at være, så længe jeg har den her opgave.
Derfor mener jeg også, at det er et vigtigt resultat, som vi opnåede her tidligere på året, hvor vi var et meget bredt flertal i Folketinget, som indgik landets første dyrevelfærdsaftale, »Sammen om dyrene«, desværre uden spørgerens parti som en del af den.
Aftalen har et bredt flertal i Folketinget netop forholdt sig til i en række initiativer specifikt rettet mod at løfte velfærden for grise.
Bl.a. indfører vi med aftalen løsdrift for søer i farestaldene, en sanktionering af for høj sodødelighed i besætningerne, uddannelseskrav til medarbejdere i sobesætninger og anbefalinger også vedrørende højere overlevelse for pattegrise.
Med aftalen tager vi derfor også nogle vigtige skridt for at skabe bedre rammer for dyrevelfærden i den danske griseproduktion.
Man skal selvfølgelig altid være opmærksom på, at der skal eksistere en balance mellem produktion og dyrevelfærd.
Ellers risikerer vi selvfølgelig også, at produktionen kan flytte andetsteds hen, hvor vi ikke fra dansk side har styr på de regler, man så vil være omfattet af, og dermed også til steder, hvor der er mindre krav til dyrevelfærd, end vi har i Danmark.
Jeg ser derfor frem til at følge resultaterne af og opfølgningen på dyrevelfærdsaftalen sammen med aftalepartierne.
Og jeg forventer selvfølgelig også, at det fokus, der er på grisene i aftalen, også vil bidrage til at løfte velfærden for grisene i den danske produktion og sikre en bæredygtig udvikling af erhvervet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-27:
Tak, og spørgsmålet lyder: Hvordan forholder ministeren sig til, at dyrlægerne nu siger fra over for den stadig mere effektive svineproduktion med alt for store kuld grise, anvendelse af ammesøer og for lidt plads til dyrene, da det er et problem for dyrevelfærden, og at lovgivningen er utilstrækkelig til at sikre en ordentlig dyrevelfærd?
Jeppe Bruus (S), 2024-11-27:
Men der afslører spørgeren jo sig selv fuldstændig for åben skærm, når spørgeren tror, at det, at vi omstiller vores landbrugs- og fødevareproduktion, intet har at gøre med, om vi kan producere på en måde, hvor vi ikke udleder for meget kvælstof i fjordene, så vi kan få livet tilbage, eller ikke har noget at gøre med de lavbundsjorder, der står og afgasser.
Når der kommer færre landbrugsarealer, og når vi laver en gigantisk arealomlægning, betyder det selvfølgelig også alt andet lige, at der kommer mindre produktion.
Når vi bruger 80 pct. af vores areal til at lave foder til dyr, skal vi i fremtiden stadig væk producere det, men vi skal også producere flere fødevarer, som gør, at vi både kan brødføde os selv og eksportere den viden ud af landet.
Derfor hænger tingene jo sammen.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-27:
Prøv at høre: Ministeren taler jo fuldstændig udenom og får det her til at handle om, om man kan gå ture ved fjorden i fremtiden og fange fisk i havet osv.
Det her handler om, at regeringen har prioriteret 420 mio. kr. til at fremme madvarer som mandelbøffer og havremælk, og det har jo ingenting med ture ved fjorden eller fisk i havet at gøre.
Det har noget at gøre med, hvordan regeringen prioriterer de midler, som den har til rådighed, og regeringen vælger tilsyneladende at prioritere midlerne til plantebaserede fødevarer i stedet for en ordentlig ældrepleje ude i landet.
Jeppe Bruus (S), 2024-11-27:
Jeg tror faktisk godt, at Else og hendes slægtninge kan gennemskue, hvem der er fuldstændig væk fra virkeligheden, og hvem der render rundt med bind for øjnene og bilder os alle sammen ind, at klimaforandringerne ikke er menneskeskabte, og at det ikke betyder noget, om vi gør noget.
Jeg tror, at dem, der er bekymret for deres hjem, og som derfor er nødt til at lave kystsikring, og at dem, der gerne vil have en fremtid, hvor man kan gå mere i skoven og man kan fange fisk nede i fjorden, og hvor man kan have en bæredygtig landbrugs- og fødevareproduktion, faktisk også varmer sig ved, at det er en del af den fremtid.
Man kan godt benægte, at klimaforandringerne er menneskeskabte, man kan godt benægte, at det er nødvendigt at gøre noget for at forandre og skabe en bæredygtig fødevareproduktion, man kan godt sige nej, nej, nej til alt, hvad der handler om klimapolitik, og så sige, at det er, fordi der er nogen, der mangler noget på plejehjemmene, og man kan godt stemme nej til den bedste kommuneaftale med et løft af servicerammen på 3,4 mia. kr. og så stå her og bilde alle folk ind, at man ikke kan gøre begge dele.
Men det tror jeg faktisk godt at folk kan gennemskue.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-27:
Jeg tror, det kaldes lemmingeeffekten, hvis man bare bliver ved med at hoppe ud over kanten, selv om man ved, at det ingen mening giver.
Jeg køber faktisk ind på det der, som ministeren selv siger: Udledningen af kvælstof på f.eks. Bornholm udgør kun 3 pct., så dem fritager vi, for de skal jo ikke bøde for, at vandet omkring dem er forurenet af udenlandske forurenere.
Hvis man så alligevel på CO 2 -området vælger at være en lemming og bare hopper ud over kanten, selv om man godt ved, at CO 2 findes i hele verden, men at vi engang har lavet en klimalov herinde, så giver det stadig væk ikke mening.
Men vil ministeren svare mig på, hvordan ministeren inden for 2-4 år vil sørge for at komme i mål, når nu Sverigedemokraterne så tydeligt har været ude at sige, at de ikke ser nogen grund til at indgå en aftale med Danmark?
Jeppe Bruus (S), 2024-11-27:
Så vil jeg jo snakke med den svenske regering og andre partier.
Jeg synes, at det her bliver lidt en mærkelig diskussion.
Jeg beklager meget, men jeg tror simpelt hen, at spørgeren blander det hele sammen.
Det vil sige, at vi gør mere end andre lande.
Ja, vi har højere mål for, hvor meget vi skal reducere kvælstof, end det, der er minimumsimplementeringen.
Og så får man det til at lyde, som om de to ting skulle være mærkelige eller stå i modsætning til hinanden.
Jeg forstår det simpelt hen ikke, men jeg kan også være begrænset i min fatteevne.
Det vil jeg ikke afvise, men så må vi jo prøve at hjælpe hinanden lidt her.