runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katrine Robsøe (RV), 2020-05-14:
Tak for det.
For mig handler debatten om det her lovforslag sådan overordnet om to spørgsmål: om man mener, at det at kunne dansk har betydning for integrationen og fastholdelsen på arbejdsmarkedet, og det mener jeg, og om man mener, at når vi nu giver folk den opgave at lære dansk, også skal give dem værktøjerne til at kunne udføre opgaven, og det mener jeg også at vi skal.
At kunne tale dansk er en af de mest effektive nøgler, vi har, til at åbne op for god integration.
Den nøgle, som gør det nemmere at blive en del af fællesskabet, skal vi sørge for er tilgængelig.
Derfor er jeg meget glad for, at vi i dag behandler et lovforslag, hvor vi fjerner egenbetalingen på danskundervisning på vores sprogskoler.
Det gælder lige fra muligheden for at tale med de andre forældre til fodboldtræningen og til at komme ind på eller videre på arbejdsmarkedet.
Den opgave, der gives, skal være mulig at løse.
Vi skal gøre vores til, at f.eks. den studerende, der har taget en kandidatuddannelse på Aarhus Universitet, også lærer at tale dansk og dermed får langt bedre mulighed for både at få et studiejob og at få fuldtidsbeskæftigelse efter endt uddannelse.
Det er sund fornuft og giver mening for både den enkelte og for vores samfund.
Derfor fjerner vi deltagerbetalingen, så vi forhåbentlig igen vil se flere kursister på de danske sprogskoler.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-14:
Tak for det.
Det er jo interessant, at man på den her måde fuldstændig tager ansvaret fra udlændinge, som kommer hertil.
Det er udlændinge, som man fremfører som ressourcestærke; som kommer og har et arbejde osv., men hvis de skal lære dansk, så siger man, at det kræver, at vi betaler det for dem.
Altså, de kan ikke engang betale 2.000 kr. for at lære sproget.
Er det ikke kun rimeligt, at med friheden til at komme hertil følger også ansvaret for at lære vores sprog, at lære vores værdier at kende og at tage vores kultur til sig?
Eller mener Det Radikale Venstre virkelig, at det er statens opgave at påtage sig det ansvar?
Katrine Robsøe (RV), 2020-05-14:
Ja, nu ved jeg ikke med Nye Borgerlige, men 2.000 kr., særlig for en studerende, er faktisk rigtig mange penge.
Nu stod jeg her i salen i går, og der diskuterede vi lige præcis det her med internationale studerende, og der hørte jeg ingen her i salen, i hvert fald ikke ordføreren for Nye Borgerlige, være uenige i, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at øge fastholdelsen, så de nemlig bliver et endnu større plus for den danske samfundsøkonomi, end de allerede er.
Det, der har størst effekt, med hensyn til om de bliver, er, om de får en kæreste, men det har vi lidt sværere ved at kunne hjælpe på vej herinde fra Folketingssalen.
Så jeg synes, at det her er et rigtig godt tiltag.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-14:
Nu er det jo ikke sådan, at man ikke har adgang til at lære det danske sprog, hvis ikke staten betaler for sprogundervisningen.
Så mit spørgsmål går sådan set bare på, om det ikke er helt rimeligt, at når man kommer hertil og gerne vil være en del af det danske samfund i kortere eller længere tid, så påtager man sig det personlige ansvar, som Radikale Venstre også plejer at hylde – frihed og ansvar – at man lærer sig sproget, og at man, hvis man ønsker danskundervisning, selvfølgelig betaler de 2.000 kr., det nu engang koster.
Katrine Robsøe (RV), 2020-05-14:
Vi fratager jo faktisk ikke folk ansvaret for selv at lære sproget.
Vi stiller undervisning til rådighed, og så siger vi jo stadig væk: Du skal betale et depositum, fordi du selvfølgelig skal være forpligtet til at møde op og gøre en indsats for at lære det sprog.
Carl Valentin (SF), 2020-05-14:
Mange tak.
I Danmark taler vi dansk – sådan har parolen lydt fra Dansk Folkeparti og siden hen fra resten af blå blok i mange år efterhånden.
Og det vil måske overraske nogle af jer, at en SF'er sådan bekender nationalistisk kulør, men jeg er enig.
Det tror jeg faktisk at hele SF er.
Vi synger højt fra højskolesangbogen før vores gruppemøder – det er vores lille fejring af modersmålet.
Og derfor er det også vanvittig vigtigt for udlændinge, der har længere ophold i landet, at de lærer at tale dansk.
Så meget desto mere bizart var det for mig at være vidne til den daværende regerings fuldkommen uforklarlige indførelse af gebyr på danskuddannelse.
Ikke bare gav man integrationen én over nakken, man modsagde også sit eget ønske gennem snart 3, 4 årtier om at udbrede det danske sprog til snart sagt hvert eneste menneske, der måtte sætte sin fod på Dannevangs muld.
Nå, men nok dvælen ved den uforklarlige fortid.
Fremtiden er anderledes let at forstå.
For i dag behandler vi et lovforslag, der skal forenkle reglerne for dansk uddannelse og genforny den økonomiske støtte til at lære at tale vores modersmål.
Dansk er efter sigende et af de sværeste sprog i verden, og det kan tage mange år at lære vores uigennemskuelige grammatiske regler og særlige ordsprog.
Hvordan forklarer man f.eks. udtryk som at stikke en finger i jorden, eller at en politiker kan have travlt ved håndvasken?
Med andre ord har jeg stor respekt for dem, som kaster sig ud i at lære vores sprog.
Men – og det er bare for igen at komme dem i møde, der er klar til at kalde mig halalhippie – jeg forventer faktisk også, at man lærer det.
Hvis man har planer om at bosætte sig her eller arbejde her i lang tid, er det simpelt hen en helt klar og rimelig forventning, at man lærer sig sproget.
Til gengæld mener jeg så også bare, at det er godt, at vi hjælper så meget, vi kan, med, at man lærer det.
Det er jo i sidste ende også os selv, der får noget ud af den transaktion.
Jeg tror nemlig på et sammenhængende Danmark, hvor alle kan tale det danske sprog og forstå hinanden.
Jeg hæfter mig også ved, at Dansk Flygtningehjælp og andre i høringssvarene ser overvejende positivt på det her forslag med den begrundelse, at særlig udenlandsk arbejdskraft vil få mulighed for i højere grad at kunne deltage i samfundet med deres nytilegnede danskkundskaber.
Jeg ved selvfølgelig godt, hvad alt det der med gebyrer i virkeligheden handler om.
Med det såkaldte paradigmeskifte slog Dansk Folkeparti fast, at de faktisk var imod integration som helhed og fik en del af Folketingets partier til at erklære sig enige i den absurditet.
Jeg håber, at det nye flertal, der slår et slag for fornuften her i dag, kan få overført lidt af den fornuft til Dansk Folkepartis støttepartier i blå blok.
Jeg synes heldigvis, det hos Venstre lød, som om man faktisk lytter lidt til os andre, og det er jeg glad for.
Nok er vi uenige om meget, men at kunne samles om det positive ved at udbrede det danske sprog, er vel næppe for meget forlangt.
Med disse ord skal jeg meddele, at Socialistisk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Marie Krarup (DF), 2020-05-14:
Jeg skal bare lige gøre opmærksom på, at ordføreren åbenbart ikke har forstået, hvad paradigmeskiftet gik ud på.
Det gik ud på, at flygtninge skal være midlertidigt i et land, så længe de er forfulgt eller der er krig i deres land, og at de så skal tilbage.
I den periode, hvor de så er i det land – det kunne være i Danmark – så er der jo ingen grund til, at de bliver integreret.
For de skal gøres klar til at blive sendt hjem, så snart det er muligt, og det er i den sammenhæng, at integrationen ikke giver mening.
Jeg kunne bare høre, at det havde ordføreren ikke helt forstået.
Det er ikke det, som det her drejer sig om.
Det her lovforslag drejer sig om, om man skal servicere indvandrere, der selv tjener penge, eller om man skal bruge pengene på danskere, der har et behov for det.
SF vil hellere bruge det på indvandrere, der selv tjener penge.
I Dansk Folkeparti vil vi gerne bruge pengene på svage danskere, der har behov for hjælp.
I dag er en sørgelig dag, for i dag skal vi førstebehandle tre lovforslag, der alle lemper udlændingepolitikken på forskellige områder.
Alt i alt betyder det, at det gennembrud, som det lykkedes Dansk Folkeparti at få igennem i 2018, om, at flygtninge kun skal være midlertidigt i vores land, nu bliver rullet tilbage.
Nu kan flygtninge blive her for altid; nu kan de ændre status til indvandrere.
Det er forkert og trist.
Men lad mig begynde med det første lovforslag, L 186, som vi behandler lige nu.
Det ophæver reglen om, at kursister selv skal betale for danskkurser.
De regler blev indført i 2018 for at øge motivationen for deltagerne og for at nedbringe statens udgifter til udlændinge.
Daværende ordfører for Socialdemokratiet hr. Mattias Tesfaye sagde den 8. maj 2018 under førstebehandlingen af L 225, der indførte brugerbetaling for danskundervisning: »Men vi« – dvs. Socialdemokratiet – »er endt med at støtte lovforslaget, og det er først og fremmest, fordi vi tror på, at det kan øge udlændinges vilje til at møde op og følge med i undervisningen
Endelig skal vi huske på, at tusindvis af danskere tager uddannelse ved siden af deres arbejde, som de betaler endog meget høje beløb for.
I Dansk Folkeparti mener vi i modsætning til Socialdemokratiet og Venstre stadig væk, at der er rimelighed i L 225, der altså indførte brugerbetaling på kurserne.
Vi mener, at den danske stat primært skal bruge sine ressourcer på danske statsborgere, og vi mener, at de udlændinge, der ønsker at lære dansk, skal bruge de kurser, der er.
Vi så jo som omtalt tidligere en meget høj grad af fravær fra kurser, som man var meldt ind på.
Dansk Folkeparti kan derfor ikke støtte L 186, men vi vil dog rose, at man har udvist så megen fornuft, at man har indført et højere depositum, så der dog er en vis grad af økonomisk motivation til at gennemføre kurserne.
Men vi mener stadig, at det er forkert at bruge så mange ressourcer på udlændinge, der selv tjener penge og derfor selv kan betale.
Vi mener, at pengene i stedet burde komme danskere, der har brug for dem, til gode.
Carl Valentin (SF), 2020-05-14:
Jeg har udmærket forstået, hvad paradigmeskiftet handlede om, og jeg synes, det taler ind i en generel tendens, vi har set fra Dansk Folkeparti om, at man ikke længere ønsker integration i særlig høj grad, og det ærgrer mig.
For jeg synes, det er vigtigt for sammenhængskraften, at mennesker bliver integreret.
Og vi kan se, når man indfører gebyrer som dem her, at det så betyder, at der er færre, der lærer det danske sprog, og det er bare ekstremt ærgerligt, fordi det skader den sammenhængskraft, som Dansk Folkeparti ellers i mange år har talt om var så utrolig vigtig.
Så jeg ærgrer mig over, hvordan DF stiller sig i forbindelse med det her forslag.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-14:
Jeg kan forstå, at det er svært at få et konkret svar på det.
Så vil jeg spørge om noget andet.
Ministeren nævnte nemlig i sin tale, at 70 pct. ikke er et arbitrært tal, så det må jo betyde, at 70 pct. er det rigtige tal, det perfekte tal, det præcise tal for den problemstilling, vi skal arbejde med.
Hvordan kan det være, at Socialdemokratiet så ikke gik til valg på en 70-procentsreduktion?
Hvorfor gik man til valg på et forkert tal?
Dan Jørgensen (S), 2020-05-14:
Vi ville derved også have haft en bedre chance for at svare på det spørgsmål, som ordføreren stiller, nemlig hvad det koster præcis i kroner og øre – eller det havde vi nu ikke engang kunnet gøre der, og det tror jeg også at ordføreren inderst inde ved.
Der er nok også lidt drilleri i det, for meget afhænger jo af, hvordan priserne på elmarkedet udvikler sig og på teknologiudviklingen osv.
Men vi ville have haft en bedre mulighed for at svare på det.
Når det er så svært at svare på spørgsmålet nu, er det, fordi vi jo ikke engang ved, hvad det er for nogle teknologier, der skal hjælpe os med at nå det sidste stykke.
Til det konkrete spørgsmål om, hvorfor vi har ændret holdning, vil jeg ganske hurtigt sige, at det jo er, fordi der nu viser sig at være opbakning bredt i det danske Folketing og i erhvervslivet til at sætte os selv den udfordring, at selv om vi ikke engang ved, præcis hvordan vi skal nå derhen, så skal vi alligevel give os selv udfordringen.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-14:
Tak for en formidabel tale.
Der er mange klimaministre i verden, men der er kun en, måske to, der står med verdens mest ambitiøse klimalov.
Så det må også være en fornøjelse.
Tak for den risikovillighed, som regeringen har udvist i den forbindelse.
Mit spørgsmål er: Hvor hurtigt tror klimaministeren at vi skal afvikle olie- og gasboringerne i Nordsøen for at leve op til 70-procentsmålsætningen?
Dan Jørgensen (S), 2020-05-14:
Lad mig starte med at kvittere og selvfølgelig også sige, jamen altså, at Alternativet jo har sat dagsordenen på det her område i de senere år og helt sikkert har været medvirkende til, at vi står her i dag.
Det er der ingen tvivl om, så kæmpe, kæmpe tak for det.
Til det konkrete spørgsmål om Nordsøen vil jeg sige, at ordføreren jo vil vide, at vi nu er i gang med at analysere argumenter for og imod – både de økonomiske, men også de klimamæssige – i forhold til eventuelt at stoppe eller videreføre en ottende udbudsrunde.
Uanset hvad vi træffer af beslutning, vil det næppe have særlig stor betydning for lige 70-procentsmålsætningen, for den går frem til 2030, og de her tilladelser handler om noget, der foregår længere ude i fremtiden.
Men det er selvfølgelig relevant i forhold til diskussionen om den grønne omstilling, som jo også skal ligge efter 2030, og det er det, vi analyserer på nu.
Hvor stor lækage vil der være?
Hvor mange penge til statskassen taler vi om, som jo altså også kan gå til grøn omstilling?
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-14:
Tak for den korrektion.
Men tak for det svar i hvert fald.
I forhold til finansieringen af den bæredygtige omstilling: Hvad synes klimaministeren om Alternativets idé om grønne obligationer?
Eller det er jo ikke vores idé; f.eks. i Holland samlede man mange, mange milliarder på én dag ved at udstede grønne obligationer.
Kan det være en hjørnesten i finansieringen af den bæredygtige omstilling?
Dan Jørgensen (S), 2020-05-14:
Som en del af finanslovsaftalen blev det jo fastslået, at vi skal analysere de muligheder i Danmark, og det er Finansministeriet, så vidt jeg er orienteret, i gang med.
Det kan finansministeren sikkert sige mere om ved lejlighed her i salen.
Så det kan sagtens være, at det kan blive en del af løsningen; det er jo det, vi skal se på.
Jeg vil sige helt generelt, at jeg tror, at vi skal gå udramatisk til spørgsmålet om finansiering.
Altså, når de danske pensionskasser f.eks. sidste år siger, at de gerne vil bidrage med 350 mia. kr. yderligere, i forhold til hvad de allerede gør nu, i grønne investeringer, skal vi i hvert fald som minimum lade være med at stå i vejen med bureaukrati og regler, der kunne forhindre det, men vi kunne måske ovenikøbet finde måder at hjælpe på.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Tak, formand.
Jeg vil gerne advare lidt imod, at ministeren bliver for passioneret i sit forhold til socialisterne.
Jeg tror, jeg vil minde ministeren om, hvad Churchill sagde, nemlig at det at forhandle med en kommunist er ligesom at forhandle med en krokodille: Når den åbner munden, ved man ikke, om den smiler eller prøver på at æde en.
Derfor må jeg spørge og sådan lidt henvise til det, jeg sagde, i min ordførertale i forhold til det med glasset.
Hvis vi ser på dansk økonomi og muligheden for i dag at realisere 70 pct., er glasset så halvt fuldt, eller er det halvt tomt?
Dan Jørgensen (S), 2020-05-14:
Nu går hr. Morten Messerschmidt jo meget op i sproglig akkuratesse, så jeg tænker, at han vil bære over med mig, hvis jeg korrekser ham her.
Det giver ikke nogen mening at stille det spørgsmål.
Hvis et glas er tomt, indeholder det 0 pct., og halvdelen af 0 pct. er 0.
Derfor er et glas aldrig halvt tomt pr. definition.
Halvdelen af et fyldt glas er et halvfyldt glas, altså halvdelen af noget – det er helt Lars Løkkeagtigt her fra talerstolen.
Men det er bare så sjældent, at jeg har mulighed for at rette hr. Morten Messerschmidt, så det vil jeg gøre.
Jeg tror, at man skal se sådan på den økonomiske situation, nemlig at vi står midt i en kæmpestor krise, og det stiller os selvfølgelig over for nogle udfordringer.
Der er nogle investeringer, vi gerne ville have lavet, som vi ikke kan lave; der er nogle måder at regulere på, som vi gerne ville have gjort, men som vil være uhensigtsmæssige nu.
Omvendt er der altså også nogle muligheder.
Tag aftalen om den almene boligsektor, som vi er i gang med at lave nu.
Jamen det er jo en historisk stor aftale, som bl.a. er tilvejebragt af, at vi skal sætte gang i hjulene i Danmark som følge af krisen, og den gør vi nu så grøn, det overhovedet er muligt.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Jeg er overhovedet ikke i tvivl om, at der er nogle virksomheder derude, der vil have vildt meget gavn af det her – det er der da slet ingen tvivl om.
Altså, hvorfor skulle vindmølleindustrien sige nej til flere skattekroner?
Det ville da være fjollet – jeg ville da også gerne have nogle.
Nej, problemet er da dem, der bliver ramt af omstillingen og skal betale regningen – altså gartnerierhvervet og landbruget og dele af industrien osv.
Det er jo der, vi er bekymrede.
Og jeg håber altså, at ministeren vil give mig tilsagn om, at det vigtigste er at sikre, at vi har vækst og beskæftigelse, også selv om vi så måske kun rammer, skal vi sige 69 pct. i 2030.
Dan Jørgensen (S), 2020-05-14:
Jamen det rigtig gode ved den her situation er jo netop, at vi ikke skal vælge imellem den grønne omstilling eller vækst og beskæftigelse.
Tværtimod, hvis ikke vi vælger den grønne omstilling, tror jeg det kommer til at gå ud over vækst og beskæftigelse – ikke kun i de erhverv, hvor det er åbenlyst, at det vil gøre det
Nu nævner hr. Morten Messerschmidt gartnerierhvervet.
Tænker man ikke også, at det i fremtiden er et konkurrenceparameter, når der skal eksporteres potteplanter, at de er produceret på en miljøvenlig måde?
Tror hr. Morten Messerschmidt ikke også, at store datacentre kigger til, at det er grøn energi i Danmark, når de vælger at placere sig i Danmark, selv om det er lidt dyrere end i andre lande?
Det tror jeg da.
Så det er et konkurrenceparameter, som er positivt for os.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Efter Folketinget ændrede reglerne for selvforsørgende sprogkursister i 2018, hvor deltagerbetalingen blev indført, har der været en stor nedgang i antallet af selvforsørgende kursister, der går til danskundervisning.
Deltagerbetalingen blev indført med det formål at sikre høj motivation blandt de selvforsørgende kursister, som meldte sig til danskundervisningen, og det er naturligvis vigtigt, men hvis kursisterne ikke tilmelder sig, så har vi et helt andet problem.
Det er vigtigt, at udlændinge, der arbejder i Danmark, lærer at tale dansk.
Danske arbejdsgivere vil uundgåeligt have større gavn af udenlandske medarbejdere, som mestrer det danske sprog.
Samtidig vil de udenlandske medarbejdere have bedre forudsætninger for at få et godt forhold til kolleger, naboer og venner, mens de bor i Danmark.
Samtidig håber vi i tråd med flere erhvervsorganisationer, at det vil bidrage til at fastholde mere udenlandsk arbejdskraft i Danmark, end tilfældet er i dag, hvis folk får lært dansk.
Derfor vil dette lovforslag fjerne deltagerbetalingen.
Til gengæld hæver vi så depositummet for at deltage i danskundervisningen for selvforsørgende kursister.
Det bliver hævet fra 1.250 kr. pr. modul til 2.000 kr. pr. modul.
Efter den nye model mister en kursist sit depositum, hvis vedkommende består modultesten senere end de tidsfrister, der gælder for de enkelte moduler.
Hvert modul skal dog bestås, senest 6 måneder efter at en kursist er gået i gang med det.
Det skal sikre en høj motivation blandt sprogkursisterne.
Vores forventning er, at flere vil få lært dansk og tage undervisningen alvorligt.
Samtidig finder vi det helt rimeligt, at kursister bliver mødt af en konsekvens, hvis de ikke lever op til den pligt, der er forbundet med at tilmelde sig undervisningen.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Mads Fuglede (V), 2020-05-14:
Tak for ordet.
Det forslag, vi behandler i dag, er en ændring af en lov, som et flertal i Folketinget stemte for tilbage i 2018, om at indføre brugerbetaling på danskuddannelser.
Da den tidligere regering fremsatte forslaget i sin tid, var det, fordi vi ville øge incitamentet til at lære dansk.
Vi så desværre, at alt for mange udlændinge ikke mødte op til danskundervisningen.
Brugerbetalingen skulle øge udlændinges incitament til at møde op og følge med i undervisningen.
Sproget er vigtigt for at kunne begå sig på arbejdspladsen, på studiet og i et helt almindeligt hverdagsliv i Danmark.
Når vi så står her i dag, skyldes det, at vi må erkende, at i perioden efter deltagerbetalingen blev indført – også selv om empirien er lidt kort – er antallet af kursister mere end halveret.
I Venstre ønsker vi at fastholde udenlandsk arbejdskraft i Danmark og styrke dens deltagelse i samfundet, men vi ønsker også, at udlændinge, der kommer til Danmark for at arbejde eller studere, selv gør en indsats og bidrager til, at deres ophold i Danmark bliver vellykket.
Det synes vi er helt rimeligt at forlange.
Med regeringens forslag lægges der endvidere op til, af kursister mister deres depositum, hvis de ophører på danskuddannelsen uden at gennemføre en afsluttende prøve.
Vi kan godt se det fornuftige i, at man på den måde tilskynder de studerende til at møde op til undervisningen og gennemføre modulerne, for det styrker incitamentet til at lære dansk.
At lære dansk er jo forudsætningen for en god integration og også en forudsætning for, at man tager ansvaret for sin integration.
Vi er ikke helt sikre på, at lovforslaget har fundet den rigtige balance i forhold til at sikre, at flere udlændinge lærer dansk, og samtidig at sikre rimeligheden i, at man tager et ansvar for selv at være med til at betale for at opnå denne kompetence.
Det vil vi se nærmere på i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Jeg har talt med de andre ordførere fra VLAK-tiden, og vi er enige om her at komme med nogle forslag om at kunne finde en bedre balance end det, der er lagt op til for indeværende.
Dan Jørgensen (S), 2020-05-14:
Jeg kan godt sætte nogle ord på det.
Jeg tror, at jeg i mine svar og også i min tale her i dag har været ret tydelig, med hensyn til at den grønne omstilling ikke skal koste jobs, den skal ikke gå ud over vores erhvervsliv – den skal gøre det modsatte.
Og det er vel også derfor, at vi har fået så bred opbakning fra erhvervslivet i Danmark til den her målsætning, og at der ikke er dele af erhvervslivet, som nu er ude at sige meget højt og tydeligt: Gå væk fra jeres målsætning.
De siger tværtimod: Hold fast i den, men tænk over, hvad for nogle virkemidler I bruger.
Det der med at sige, præcis hvad noget koster, er jo ganske svært, for er det f.eks. en udgift at bruge mindre energi?
Ja, det kan godt være, at der skal nogle udgifter til for at gøre det muligt at bruge mindre energi, f.eks. at isolere nogle huse, men de fleste vil jo spare penge på det i det lange løb, så det er jo altså en indtægt.
Tilsvarende vil der være udviklingsudgifter forbundet med at udvikle nye teknologier, som der var med havvind, men jeg tror, at de fleste i dag godt kan se, at det nok var en meget god investering for Danmark, at vi gjorde det gennem årtier, fordi det nu er en kæmpe eksportvare for os.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-14:
Tak for det.
Det er i forbindelse med ministerens ord for lidt siden om, at man ønsker, at der skal være adgang til og mulighed for danskundervisning.
Jeg tror ikke, der er nogen her i Folketingssalen eller i det ganske land, som ikke mener, at udlændinge, der kommer hertil og gerne vil være her og gerne vil være en aktiv del af vores samfund, skal have en mulighed for at lære dansk.
Spørgsmålet er bare, om det er deres ansvar, eller om det er statens ansvar.
Altså, skal man selv betale for sin danskundervisning, eller skal danskerne betale for, at man gerne vil lære det danske sprog?
Og der synes jeg jo, at det er fuldstændig rimeligt, at de udlændinge, der er her, betaler det beløb, det nu engang koster.
Hvad bliver det næste?
Skal de også have madpakke med?
Hvor går grænsen?
Prøv at høre her: Mennesker, der har mulighed for at komme hertil og tage sig et arbejde, kan også godt finde ud af at betale de 2.000 kr., det koster.