runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-03-24:
Tak for det.
Udgangspunktet for dette lovforslag er, at der skal foretages en sammenlægning af to forskningsinstitutioner.
Den ene er SFI, som er Det Nationale Forskningscenter for Velfærd, og det andet er KORA, der er Det Nationale Institut for Kommuners og Regioners Analyse og Forskning.
Det hedder det faktisk; det er godt nok fantastiske navne, så det er godt, vi har forkortet dem.
Det er en aftale, som udspringer af finanslovsaftalen.
Aftalen er selvfølgelig indgået under den forudsætning, at der ikke sker indholdsmæssige ændringer af forskningsdelen for SFI og KORA, men at der alene er tale om en administrativ effektivisering ved sammenlægningen.
Man kan simpelt hen spare nogle penge ved at gøre de her ting.
Først kan man spare 5 mio. kr., og så stiger det til 10 mio. kr. om året, hvilket er en anseelig sum, som man så kan bruge til nogle andre gode ting i Danmark.
Det gælder især adgang til data.
Men disse forhold er vi forvisset om at der tages hånd om.
Vi vil dog i forbindelse med udvalgsbehandlingen bede ministeren om at beskrive lidt mere udførligt, hvordan man kan sikre den adgang.
Hvis ministeren allerede kan komme ind på det i dag, vil det selvfølgelig være fint, men det vil ske under udvalgsbehandlingen.
Så på det grundlag vil Dansk Folkeparti kunne støtte lovforslaget.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-03-24:
Jamen jeg gider ikke engang være polemisk på bekostning af fru Zenia Stampe, så lad mig blot stilfærdigt sige, at alle folkeafstemninger i det her land, der har handlet om EU, har vist en dyb splittelse i den danske befolkning.
Men de har også vist – og det er det væsentlige – at den her ellers så repræsentative parlamentariske forsamling på ingen måde er repræsentativ, når det handler om EU-spørgsmål.
For en langt, langt større del af den danske befolkning end den tilsvarende del af Folketinget er langt mere kritiske over for EU.
Når det handler om konkrete afstemninger, bliver resultatet jo ofte nej – og heldigvis for det – for danskerne er et klogt folk.
Torsten Gejl (ALT), 2017-03-24:
Tusind tak for de ord, vil jeg sige til ministeren.
Ja, det er fuldstændig rigtigt, at vi har stillet spørgsmål bl.a. om vilkårene for den frie grundforsknings mulighed for at fortsætte på samme måde i SFI.
Ministeren har også svaret på dem, og tak for det, vi har drøftet det ganske nøje.
Og når vi fastholder nogle spørgsmål, er det selvfølgelig, fordi vi gerne vil være sikre på – for vi føler os ikke fuldstændig overbevist om det efter ministerens svar – at den frie grundforskning får samme vilkår.
Det er egentlig ikke så meget et spørgsmål; det er bare en kommentar, der lyder: Lad os lige se på det.
Det skal vi altså være sikre på, i hvert fald før vi her trykker på den grønne knap i forhold til det her forslag.
Henrik Dahl (LA), 2017-03-24:
Jeg vil ikke gennemgå dem alle sammen, men det er jo generelt noget, der gør civilsamfundet stærkere, og det er jeg meget stor tilhænger af.
Jeg endnu ikke hørt nogen ordfører, der var imod at styrke civilsamfundet, og jeg tror sådan set heller ikke, at der vil dukke nogen op under behandlingen af det her beslutningsforslag.
Det er jo også sådan, at lokale folkeafstemninger kan styrke legitimiteten af politiske beslutninger.
Det har bl.a. hr. Alex Ahrendtsen gjort opmærksom på i forhold til Schweiz, og det er jo ganske rigtigt.
Så der er både et argument for, som handler om legitimitet, og så er der et argument, som er noget mere problematisk i forhold til den dybe og langvarige splittelse, som en kraftig tilspidsning af en konflikt kan skabe.
Men når vi alt i alt ikke kan støtte forslaget, selv om vi har en positiv holdning til decentralisering, så er det, fordi det hviler på et meget usundt princip.
Og det er altså i mine øjne et meget, meget farligt princip.
Jeg har den opfattelse, at en beslutning om at afholde en udgift skal sammenkædes med anvisning af finansiering, og den opfattelse udspringer jo af sådan en hel essentiel definition af, hvad politik i det hele taget er for noget.
Politik er jo at fordele knappe ressourcer på en måde, som borgerne oplever som legitim.
Og det, der bliver lagt op til i forslaget, er, at borgerne får mulighed for fordele ressourcer uden at tage højde for, at de her ressourcer er knappe.
Det er altså et ret farligt skråplan, og det er en vej, som dansk politik af rent principielle årsager skal være meget, meget varsom med at træde ind på.
Derfor kan Liberal Alliance som allerede nævnt ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2017-03-24:
Jeg bor selv i et lille samfund med omkring 300 husstande, og jeg kan sige, at vi for ganske få år siden tog kampen for at bevare vores skole, og heldigvis er den der stadig væk.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-24:
Den rettighed anfægter jeg heller ikke, vil jeg godt understrege.
Det var kun det mærkelige forhold, at et flertal af vælgerbefolkningen ikke har den samme ret.
Sidste år udkom der en rapport fra Syddansk Universitet, som handlede om skoleforholdene i Tønder, og jeg skal ikke gøre mig til ekspert på skoleforholdene i Tønder, det vil jeg lige sige med det samme.
Men jeg noterer mig, at konklusionen er, at en række af de skolelukninger, der fandt sted i Tønder, i meget høj grad skyldtes et fald i de lokale børnetal.
Det er logik.
Men til gengæld virkede det også stærkt selvforstærkende, så det øgede fraflytningen fra de pågældende områder.
Hvis den løsning, Enhedslisten peger på, ikke er den rigtige, hvad er så ordførerens bud på, hvordan vi forhindrer, at skolelukninger fører til affolkning af landdistrikterne?
Anni Matthiesen (V), 2017-03-24:
Altså, ordføreren har jo ret i, at når man stiller det op på den her måde, er det rigtigt, at en større eller mindre forældregruppe kan vælge, f.eks. efter en nedlæggelse af en folkeskole, at skabe deres egen frie skole.
Jeg må så stadig væk holde fast i, at det er noget af det, som jeg personligt synes er vigtigt at værne om – og det synes vi også i Venstre – altså at forældrene har den ret til at starte en ny skole.
Og jeg må sige, at jeg ved godt, hvad der skal til i forhold til kamp og for den sags skyld også stærke ressourcer for at nå i mål med en sådan opgave.
Det er ikke noget, man bare får på plads i løbet af en uge eller 14 dage, men jeg synes stadig væk, at det er vigtigt, at man har den rettighed, når det gælder de frie skoler.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-24:
Jeg deler i udgangspunktet helt ordførerens synspunkt om vigtigheden af det kommunale selvstyre.
Jeg synes, det er et rigtigt princip, som vi skal værne om.
Men der er jo nogle områder, hvor vi har indskrænket det kommunale selvstyre, og det er lige præcis på skoleområdet.
For de forældre, der er i den situation, som vi taler om her, hvor man lukker en lokal folkeskole, har jo et retskrav på at kunne oprette en fri skole med offentligt tilskud.
Og når det nu er sådan, at det kommunale selvstyre allerede er anfægtet, hvordan kan det så være, at ordføreren mener, at en mindre eller større gruppe af forældre kan tage et privat initiativ for offentlige midler, mens et flertal af den lokale vælgerbefolkning i skoledistriktet ikke kan tage et sådant initiativ?
Er der ikke en underlig modsætning i vores lovgivning her?
Anni Matthiesen (V), 2017-03-24:
Tak til Enhedslisten for at rejse debatten her i Folketingssalen i dag.
Som de tidligere ordførere også har nævnt, er det jo en debat, som omhandler det med at give mulighed for lokale folkeafstemninger i forbindelse med skolenedlæggelser.
Lad mig dog først og fremmest understrege, at vi i Venstre ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Jeg må også sige, at noget af det, som vi i Venstre i hvert fald har fokus på, er at sikre, at vi har en folkeskole i verdensklasse, som jo skal være med til at ruste vores børn og unge mennesker til uddannelse og give dem færdigheder, så de kan komme godt igennem livet.
Jeg har personligt været vidne til flere skolelukninger i min egen storkreds, og det er på ingen måde rart, fordi der jo ofte er mange følelser involveret.
Det påvirker eleverne og forældrene, og jeg har også oplevet, at selv bedsteforældrene har engageret sig i kampen for at bevare en lokal skole.
Så det har selvfølgelig en stor betydning, både for den enkelte familie, men så sandelig også for lokalsamfundene.
I Danmark har vi dog også en tradition for, at der er en frihed for kommunerne; vi har det kommunale selvstyre, og på folkeskoleområdet ligger ansvaret jo netop hos kommunerne, når det gælder de enkelte skoler, herunder ansvaret for at skabe den mest hensigtsmæssige skolestruktur og forhåbentlig også til glæde og gavn for det samlede fællesskab.
For mig at se gør kommunalbestyrelserne rundtomkring i landet deres bedste for at vurdere tingene, og vi ved om nogen, at når man tager fat på så stor en opgave, som det kan være at kigge på skolestrukturen, så skal man fare med lempe.
Man skal selvfølgelig på alle mulige måder forsøge at involvere både personalet på den lokale skole, men så sandelig også de borgere, der bor i lokalområdet.
En lukning af en folkeskole kræver netop inddragelse og en demokratisk debat, og jeg må sige, at jeg synes, at langt, langt de fleste af de kommuner, som jeg kender, gør det på en rigtig god og dygtig måde.
Med de ord kan jeg igen sige, at Venstre er imod beslutningsforslaget, og så har jeg også lige lovet at hilse fra De Konservative og sige, at de også er imod beslutningsforslaget.
Annette Lind (S), 2017-03-24:
Tak for det.
B 57 handler om lokale folkeafstemninger om skolenedlæggelser.
Enhedslisten vil pålægge Folketinget at indføre en bestemmelse i folkeskoleloven, der giver borgerne i et skoledistrikt mulighed for at tage stilling til nedlæggelse af en folkeskole ved en lokal afstemning blandt beboerne i et skoledistrikt.
Som Enhedslisten skriver, er der fra 2006 til 2016 nedlagt knap 300 folkeskoler.
Det har vi selvfølgelig også en bekymring over, og derfor har vi også stor sympati for, at Enhedslisten vil bevare folkeskolerne rundtomkring i landet, så vi har et fintmasket net af folkeskoler i hele landet, så det kan være det naturlige første valg for forældrene.
Og det er også vigtigt for os i Socialdemokratiet, at vi har folkeskoler i alle nærområder.
Det, der er lagt op til her, er, at hvis der er 50 pct. af vælgerne i et skoledistrikt, som begærer en folkeafstemning, kan man få det, og der skal være en 60-procentsflertalsbeslutning for at bevare en folkeskole.
S er glad for det kommunale selvstyre og mener derfor, at det også i fremtiden skal være sådan, at kommunalbestyrelserne skal have beføjelsen til at opretholde eller nedlægge en skole.
Og med de bemærkninger kan S ikke støtte beslutningsforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2017-03-24:
Det er jeg glad for at høre, og det er også det, vi har spurgt om.
I et af de andre svar siger ministeren efter at have argumenteret for sit svar: »Jeg mener derfor ikke, at sammenlægningen svækker forskningen på socialområdet ...«.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-03-24:
Hvis man har brug for at stille et opfølgende skriftligt spørgsmål for at få et svar fra ministeren, der er skrevet med en skarpere pen, så skal jeg sørge for, at den bliver spidset.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-24:
Er det ikke udtryk for en skævhed, at vi i dag har en lovgivning, der betyder, at hvis en gruppe forældre på baggrund af en lukning af en lokal folkeskole ønsker at drive skole videre i privat regi, er det muligt?
Det er faktisk næppe muligt at forhindre det.
Det synes jeg heller ikke at det skal være.
Er der ikke en skævhed i, at en mindre kreds af forældre for offentlige midler kan fortsætte skolen, bare den er privat, men hvis et flertal af alle de vælgere, der bor i et givent skoledistrikt, mener, at man skal føre folkeskolen videre, er der ikke nogen lovgivningsmæssig hjemmel til det?
Er der ikke en underlig modsætning mellem de fås mulighed for at bevare en skole som privatskole og de manges, befolkningsflertallet, manglende mulighed for at bevare en folkeskole?
Er det ikke skævt?
Merete Riisager (LA), 2017-03-24:
Det er i hvert fald rigtigt, som hr. Jakob Sølvhøj siger, at det er et mønster, der kan ses nogle steder i landdistrikter, hvor man er kommet til at lukke en skole, men hvor der stadig væk har været et elevgrundlag.
Det er et mønster, man kan se rundtomkring i landet.
Derfor er det jo også rigtig vigtigt, når kommunerne skal træffe beslutninger om skolestruktur, at de vurderer, hvorvidt der stadig væk er et elevgrundlag, og tager det med i deres overvejelser.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-03-24:
Tak for ministerens tale.
Når vi har fremsat forslaget, skyldes det jo først og fremmest et hensyn til børnene – sådan bør det altid være, når man snakker om skolen – men i meget høj grad også et hensyn til lokalsamfundene.
Er ministeren ikke enig i, at det faktisk har en stærk selvforstærkende virkning, når man lukker den lokale skole, og at man markant forstærker den bevægelse, der er væk fra de mindre lokalsamfund, når man lukker skolen?
Er det ikke en rigtig god grund til, ikke kun af hensyn til børnene, men også af hensyn til hele vores landdistriktspolitik og lokalsamfundene, at gøre noget nyt for at fastholde den lokale skole?
Det er mit indtryk, at ordførerens parti ofte er meget optaget af de faglige kvalifikationer, man har med sig, når man forlader folkeskolen.
Da folkeskolereformen fyldte 2 år, skrev Danmarks Lærerforening på forsiden af deres fagblad »To år og stadig træls«.
De havde spurgt lærerne om, hvad de mente der var kommet ud af folkeskolereformen, og der svarede 4 pct. af lærerne, at de mente, at reformen havde haft en positiv indvirkning på de faglige kvalifikationer, 50 pct., at den ingen indvirkning havde haft, og en tredjedel, at den havde haft en negativ indvirkning på de faglige kvalifikationer.
Så al respekt for mere bevægelse, men antyder det ikke, at der er et problem, når lærernes vurdering er, at det altså har haft en udpræget negativ virkning på de faglige kvalifikationer?
Er det ikke en undersøgelse, der gør indtryk på ordføreren?
Anni Matthiesen (V), 2017-03-24:
Nu vil jeg starte med at sige, at der jo findes rigtig mange undersøgelser og rigtig mange forskellige undersøgelser.
Jeg har stor tillid til det følgeforskningsprogram, vi satte i gang, og som vi jo løbende får input fra.
Jeg må sige, at noget af det, som jeg egentlig hele tiden holder øje med, er elevernes trivsel og for den sags skyld også at sikre en øget faglighed.
Så vil jeg også komme med den lille kommentar her til sidst, at nogle gange kommer det måske også lidt an på, hvordan man stiller spørgsmålet, hvilket svar man får.
Bl.a. kunne jeg forestille mig, at hvis vi, dengang vi gik i skole og var 8, 10 eller 12 år, selv om vi måske gik kortere tid i skole hver dag, fik det spørgsmål, om vi syntes skoledagen, var for lang, så ville langt de fleste af os sige ja.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-03-24:
Nej, hr. Jan E. Jørgensen overfortolker ikke noget.
Det står sådan set i Dansk Folkepartis principprogram, at Dansk Folkeparti er modstander af Den Europæiske Union – den politiske europæiske union.
Jeg tror endda, det er første linje af vores arbejdsprogram, at der står det i.
Men det hænger jo ikke sammen med, at vi er imod en eller anden form for europæisk samarbejde.
Vi er imod den proces, der er sket i det europæiske samarbejde siden 1992.
Vi var sådan set tilhængere af det indre marked, vi var tilhængere af den proces, der var op til 1992, men etableringen af en politisk dimension, en politisk overbygning, der går i retning af, at mere og mere magt overføres til Strasbourg og Bruxelles, er vi lodret imod.
Vi ønsker, at der kommer en anden dagsorden for EU, vi ønsker – for nu at sige det rent ud – at der kommer mindre EU.
Vi ønsker, at det indre marked igen bliver fokus for den måde, EU agerer på, og at man så dropper ganske meget af den fælles lovgivning, der i øvrigt er.
Men vi ville da helst have, at det skete inden for EU, men man kan selvfølgelig på et tidspunkt nå dertil, hvor man siger, at det må vi opgive, og så må vi sadle om.
Men under alle omstændigheder skal danskerne have mulighed for at tage stilling, eftersom de ikke har haft mulighed for siden 1972 at give deres mening til kende i forhold til medlemskab.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-03-24:
Når man hører hr. Kenneth Kristensen Berths svovlsydende svada mod EU, kunne man godt få den tanke, at man i Dansk Folkeparti sådan nærmest er imod EU og måske endda ville anbefale danskerne at stemme nej til EU, hvis der kom den folkeafstemning, som hr. Kenneth Kristensen Berth i sin tale fortalte man ønskede.
Går jeg ind og overfortolker hr. Kenneth Kristensen Berth, eller har jeg ret i min analyse?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-03-24:
Man kan sagtens vælge den indgangsvinkel og tilgang, Alternativet har til politik, altså læne sig tilbage og tro på det gode i alle mennesker.
Jeg er bare ikke ganske sikker på, at det nødvendigvis er befordrende for at få et godt resultat til slut.
Jeg må bare konstatere, at det allerede i dag er sådan, at man jo kan eksportere sine ydelser, og at det allerede i dag er sådan, at det er meget vanskeligt for kommunerne at følge op på de borgere, som søger job i andre lande, eller angiveligt søger job i andre lande.
I Danmark har vi det altså sådan, at man skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet for at kunne få del i offentlige ydelser.
Det synes jeg er et rigtigt princip.
Men det er jo bare lidt problematisk, hvis det er sådan, at man reelt kan undslå sig det ved at drage udenlands.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-24:
Jeg deler nok ikke den store mistillid til borgerne, nemlig at de skulle tage på badeferie, når det handler om, at de søger arbejde, fordi de gerne vil skabe sig en fremtid.
Så det er i hvert fald bl.a. der, hvor vores veje skilles.
Så er det da et interessant spørgsmål, ordføreren rejser, og vi må da spørge ind til, om det er så stort et problem at holde tjek på de kontrolmetoder, der er i forhold til jobsøgning, i stedet for at stå og lave fantasier om, at danske jobsøgende, der prøver at finde arbejde i andre EU-lande, lige pludselig skal ligge på strande under parasoller.
Altså, jeg synes, at det er en underlig mistillidsdagsorden at have i forhold til danske borgere, som tager ud for at prøve at finde sig et arbejde.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-03-24:
Formelt er det, som hr. Rasmus Nordqvist siger, jo korrekt.
Men jeg ved ikke, om hr. Rasmus Nordqvist er bekendt med, hvilket besvær som danske kommuner måtte have med at kontakte bulgarske kommuner i relation til at tjekke op på, om en dansk ledig eller en person, der har optjent ret til danske arbejdsløshedsdagpenge, nu er aktivt jobsøgende i Bulgarien.
Jeg tror faktisk ikke, det er helt nemt.
Jeg tror faktisk, at det er en uoverstigelig opgave at bede danske kommunalt ansatte om at holde øje med, hvad danske og andre europæiske borgere, der har ret til danske ydelser, foretager sig i relation til jobsøgning uden for landets grænser.
Jeg må bare sige, at jeg godt kan forstå, hvis man på forhånd opgiver at ringe til Siófok og tale med en eller anden østeuropæisk embedsmand , som hverken kan engelsk, dansk, tysk eller noget andet sprog.
Det er bare ikke nemt.
Det siger jo noget om, at den måde, EU er orkestreret på i dag, ikke er hensigtsmæssig.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-24:
Og tak til ordføreren for en farverig og dramatisk tale.
Jeg har et meget simpelt spørgsmål.
For ordføreren var inde på, at man jo gerne vil se på de her regler om, hvad folk har ret til i forhold til sociale ydelser; det her med, at folk kan søge job i andre lande, hvis det er svært at finde job der, hvor man er, og at folk så kan tage til et andet EU-land og leve op til de regler, der er omkring jobsøgning, i 6 måneder i stedet for 3 måneder.
Ordføreren var sådan lidt ude i, at folk tog på badeferie.
Men er det ikke rigtigt, at alle borgere, hvad enten vi snakker om Danmark eller EU, skal overholde de regler?
Jeg synes ikke, jeg ser noget om, at reglen er, at man skal tage på badeferie, men faktisk søge arbejde.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-03-24:
Det er en omgang konspirationsteoretisk sludder, som hr. Holger K. Nielsen bidrager med, fuldt på niveau med når Niels Harrit rejser land og rige rundt med foredrag om, at USA's regering bestilte de fly, der skulle flyve ind i World Trade Center den 11. september 2001 – fuldstændig det samme.
Jeg har aldrig nogen sinde haft et møde med nogen som helst fra den russiske ambassade.
Derimod må jeg konstatere, at Socialistisk Folkeparti har haft et generalieblad, som siger sparto i forhold til at samarbejde med udemokratiske regimer og føre femte kolonne-virksomhed i Danmark.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-03-24:
Nu her i dag snakker vi om EU, og sandheden er, at hele den der højrepopulistiske bølge, der er i Europa i øjeblikket, og som vil have EU til at gå i opløsning, kører i helt, helt samme spor, som Rusland gør, og der er tætte forbindelser mellem den højrebevægelse, som Dansk Folkeparti også er en del af, og Rusland.
Det udtrykkes jo meget klart f.eks. af fru Marie Krarup og hendes aktiviteter, men også af Dansk Folkeparti i det hele taget, og dem, de er sammen med, så derfor synes jeg, at det er vigtigt at få sagt her, at den der politik, som Dansk Folkeparti står for, hvor Europa skal gå i opløsning, hvor vi skal tilbage til det, som vi kendte i 1930'erne, er en politik, som Rusland ønsker for at styrke Putins magt.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-03-24:
Jeg noterer mig i hvert fald, at hr. Holger K. Nielsen jo må vide noget om, hvordan det er at holde med Rusland, eftersom hr. Holger K. Nielsen tilhører et parti, hvis daværende partileder, hr. Gert Petersen, ofte gik til middag med russiske topfolk, dengang i sovjetisk forklædning.
Så man skal selvfølgelig altid være lidt opmærksom, når en person, der virkelig må vide noget om den slags ting, udtaler sig, men jeg kan sige til hr. Holger K. Nielsen, at jeg ikke ved, om Vladimir Putin lytter til, hvad jeg siger, men jeg lytter ikke til, hvad Vladimir Putin siger.
Jeg har den opfattelse, ligesom alle mulige andre lande på den her planet, at Rusland er autokrater, reelt ikke er noget demokrati, men et diktatur, men jeg har ikke en eller anden opfattelse af, at Rusland og russiske tropper nødvendigvis står nede i Købmagergade i overmorgen.
Jeg må bare sige, at jeg føler, at der af en eller anden årsag er nogle politikere i Vesteuropa, der har et ønske om at igangsætte en ny kold krig mellem Rusland og de vestlige lande.
Det tror jeg er uklogt.
Jeg tror, at det er klogt at tale med Rusland, jeg tror, at det er klogt at tale med Putin, uanset hvad man så måtte mene om Ruslands fremfærd på Krim og i Ukraine.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-03-24:
Jeg bemærker, at hr. Kenneth Kristensen Berth lægger stor vægt på at lytte til de folkelige strømninger, men sandheden er jo, at den, han lytter til, er Putin.
Dansk Folkeparti er jo fuldstændig i lommen på Rusland og på Putin.
Jeg synes virkelig, at det skal siges her, at Dansk Folkepartis politik om, at EU skal gå i opløsning – også andres partiers politik i øvrigt – jo lige ligger i forlængelse af det, Rusland ønsker i øjeblikket.
Jeg tror ikke, at det gør noget indtryk på hr. Kenneth Kristensen Berth, han er jo ligeglad, han er jo på Ruslands hold i det her, men jeg synes alligevel, at det skal siges.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-24:
Herligt.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-03-24:
Det er jeg glad for.