runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-11-04:
Alle gode gange tre, det var dejligt, så får man lov til at sætte sig lidt ind i boligområdet.
Det er jo et rigtig spændende område, og det er jo rart med lidt afveksling fra sine daglige sager.
: Den 19. maj indgik vi jo sammen med regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti, Radikale Venstre, SF, Enhedslisten, Alternativet og Frie Grønne – ja, stort set alle sammen – den her grønne boligaftale, og vi synes jo, det er en rigtig god aftale.
For vores fokus er jo ligesom også andres på, at det skal være grønt, og at vi skal sikre energibesparende renoveringer af den eksisterende boligmasse.
For 40 pct. af alt vores energiforbrug i EU går f.eks. til at opvarme og nedkøle bygninger, og 75 pct. af boligmassen er ineffektiv.
Så når vi får løst tingene her, er der måske også nogle ting, vi kan eksportere udadtil.
Men fokus her er på, hvordan vi kan sætte gang i en grøn renovering, bl.a. af den almene boligmasse, og for at sikre det grønne er vi glade for, at aftalen indeholder en prioritering af de energieffektive løsninger.
Formuleringen i bemærkningerne er, at der skal være et større potentiale for energieffektiviseringer for de valgte projekter end de øvrige projekter på ventelisten.
Der skal i den forbindelse laves en grøn revurdering, som er mere vidtgående end den grønne screening, som projektet fra 2020 skal gennemgå.
Vi synes, det er meget tilfredsstillende, at der stilles større krav til energieffektiviseringer fremadrettet.
Derved vil vi sikre et grønt fodaftryk, der er så stort som muligt, i forbindelse med Landsbyggefondens investeringer.
Vi er også rigtig glade for, at der er stort fokus på øerne og også på at bevare mindre og billige boliger i de større byer.
Byerne skal være for alle.
Vi har som ordførere samtidig modtaget en bekymring vedrørende en udbygning af de almene boliger på øerne, hvis det bliver krævet, at kommunerne skal stå for 100 pct. af udlejningen.
Vi vil gerne i det kommende udvalgsarbejde kigge på hensigtsmæssigheden i denne del.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-04:
Nu behøver jeg ikke at justere på den der pult, så jeg kan ikke engang sige noget morsomt om det.
Nye Borgerlige støtter ikke det her lovforslag.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-11-04:
Jo, det er jeg enig i, og som jeg sagde i min indledning, er jeg også forundret over, at man ikke har løftet den her sag, hvis man 31 gange har været ude og gøre ekstraordinært rent på den her beboers hoveddør.
Jeg kender ikke sagen, og jeg kan ikke sige mere klart, hvad der præcis er foregået – det ved spørgeren og medspørgeren nok bedre – men der er ingen tvivl om, at vi er ude på at få løst spørgsmålet om at sikre ro og orden i en opgang og i et boligområde og at få sikret, at man kan få eksekveret udsmidningen af de her ballademagere hurtigere, end det sker i dag.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-04:
Årsagen kunne jo være, at boligselskabet er nervøs for at henvende sig til den pågældende voldsperson, og det er derfor, at det kunne være interessant, at man ændrede skyldsforholdet sådan, at medmindre der er noget, der taler imod, så mister man sit lejemål, hvis man begår vold eller andre lignende handlinger over for dem, som man bor i opgang med.
Det med at gøre det bagudrettet er jo ikke at lovgive med tilbagevirkende kraft; det er som sådan set bare eksempelvis at sige, at hvis man inden for 2 år, forud for at loven træder i kraft, har begået den slags handlinger, så vil man også kunne miste sit lejemål.
Jeg håber, at ministeren vil overveje de forslag, vi kommer med fra Dansk Folkepartis side.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-11-04:
Det vil jeg bestemt, og jeg vil indkalde ordførerne – og hr. Morten Messerschmidt kan såmænd også godt få lov at være med – til en diskussion af de her sager, for jeg kender ikke præcis til de juridiske forhold i forbindelse med det at lave en speciel regel for folk i en opgang.
I dag er det jo i forvejen sådan, at hvis man begår kriminalitet inden for 1 km fra ens bopæl, så gælder der nogle særligt skærpede omstændigheder, og det kunne være, at der kunne være nogle af de samme muligheder.
Så det synes jeg da at vi skal tage en drøftelse om.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-11-04:
Derfor bliver vi også nødt til at beskytte beboerne.
Vi bliver også nødt til at støtte boligselskaberne og lægge et pres på dem, så de foretager det nødvendige, nemlig at få smidt de her voldelige beboere ud.
Er ministeren ikke enig i det?
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-11-04:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen har modtaget en fælles henvendelse fra FN's tre specialrapportører om bl.a. racediskrimination, bolig- og leveforhold og minoritetsspørgsmål.
Henvendelsen drejer sig om forskellige tiltag, der følger af udspillet om parallelsamfund.
Et af punkterne tager afsæt i den konkrete sag om salg af boliger i Mjølnerparken og den stævning, som Transport- og Boligministeriet har modtaget i den forbindelse.
Den slags henvendelser gør indtryk.
I regeringen vil vi forholde os til indholdet og svare på rapportørernes spørgsmål.
Men vi sætter ikke arbejdet, som er vedtaget i Folketinget af et bredt flertal, i stå, på grund af en kritik fra FN's specialrapportører, som regeringen endnu ikke har haft mulighed for at forholde sig til.
Det er jo Folketinget, der vedtager lovene her i Danmark, ikke FN's rapportører.
Jeg mener også, at der er flere misforståelser i henvendelsen.
F.eks. ser det ud til, at rapportørerne er af den opfattelse, at folk sættes på gaden og bliver hjemløse, når udviklingsplanerne gennemføres.
Rapportørerne vil derfor blive oplyst om, at det er et helt utvetydigt krav, at beboerne skal genhuses, når almene boliger sælges eller nedrives – et faktum, som spørgeren også er bekendt med.
Desuden er det ikke staten, der gennemfører en udviklingsplan.
Boligorganisationer og kommuner bestemmer selv, hvilke redskaber der bruges til at omdanne boligområder, og de skal i den forbindelse følge reglerne om genhusning.
Rosa Lund (EL), 2020-11-04:
Tak for det.
Jamen det er jo fuldstændig korrekt, at der er en ghettolovgivning, som er vedtaget her i Folketinget af et bredt flertal.
Men der er jo heldigvis, vil jeg sige, også her i Folketinget et bredt flertal for, at vi bakker op om FN, og at vi bakker op om at være en del af det internationale fællesskab, forpligtende fællesskab, vil jeg sige, som det er at være en del af FN, og det må jo gøre indtryk på både ministeren og regeringen.
Derfor har jeg svært ved at forstå, at regeringen endnu ikke har reageret på det her.
Så derfor er mit spørgsmål jo, om det slet ikke gør noget indtryk, at det andet brede flertal, som Danmark er en del af, nemlig FN, kritiserer det her.
Så det vil jeg gerne høre ministeren om, altså om ikke ministeren anerkender, at der er et bredt flertal i Folketinget, som bakker op om, at Danmark er en del af FN, og som bakker op om de ting, som FN kommer med.
Og nu kommer FN jo så med en kritik af netop de her ghettoplaner.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-11-04:
Jeg vil sige først, at det er forkert at kalde noget for en ghettolov – det hedder den jo ikke.
Og jeg synes heller ikke, der er nogen grund til at bruge det begreb mere end højst nødvendigt.
Nu har vi jo fået den her skrivelse – jeg mener, den er på 60 sider, det kan være, jeg tager fejl – og er ved at gennemgå de enkelte punkter, men det, der er udfordringen, som jeg har fået det oplyst i hvert fald, er, at man antager nogle ting, som ikke er tilfældet.
Eksempelvis er jeg jo enig i, at hvis man sagde til 260 familier i Mjølnerparken, at nu sælger man deres hus og de får ikke nogen mulighed for genhusning, så ville det da være et voldsomt overgreb, altså at sige til folk, der har en bolig, at de ikke får noget andet sted at bo.
Men det er jo heller ikke det, der er tilfældet.
Rosa Lund (EL), 2020-11-04:
Dagens spørgsmål fra mig til boligministeren er: Gør det ikke indtryk på ministeren, når menneskerettighedseksperter i FN kritiserer, at udviklingsplanerne for de almene boligområder ikke midlertidigt stoppes, når der er en verserende sag ved domstolene om udviklingsplanerne?
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-11-04:
Jeg har kendskab til lignende sager, fordi jeg får underretninger.
Jeg har også selv været på besøg i Vapnagaard i det konkrete boligområde i Helsingør og bl.a. talt med beboerformanden der.
Jeg tror, at det her er en ret ekstrem sag, men der er jo mange tilsvarende sager rundtomkring, og det er jo lidt firkantet sagt sådan, at boligorganisationerne opfatter det på den måde, at man stort set kun kan eksekvere en udsmidning hurtigt, hvis folk ikke betaler deres husleje.
Hvad angår alle de andre grunde til at få folk, der på en eller anden måde gør livet surt for andre beboere, ud, så er det en ret lang vej at gå, og det er den, vi nu har sat os for at gøre kortere.
Og jeg vil selvfølgelig også meget gerne drøfte det her forslag med ordførerne.
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-04:
Lige med forbehold for, at jeg ikke kender situationen i den konkrete kommune, som den her konkrete sag handler om, vil jeg sige, at det er rigtigt, at i coronaland har det haft konsekvenser for danskundervisningen mange steder i landet.
Og vi har også i forlængelse af beslutningen om, at det ikke er muligt at afholde prøver alle steder i landet, besluttet os for at give mulighed for, f.eks. når man søger familiesammenføring, og det kan også være andre ting, man søger i henhold til udlændingeloven, at der skal være en forlænget fristmulighed for at leve op til de prøvekrav.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-04:
Tak, formand.
Vil ministeren kommentere artiklen »Ægtepar lever i konstant frygt for voldsdømt overbo« fra Frederiksborg Amts Avis den 8. oktober 2020, og hvad er ministerens holdning til Boliggårdens håndtering af sagen, og mener ministeren ikke, at en boligforening bør opsige en beboer, der har fået dom for at have udøvet vold mod en anden beboer i foreningen?
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-11-04:
Allerførst vil jeg sige, at jeg bliver både oprørt og ked af det, når jeg læser om, hvordan et ægtepar lever i utryghed på grund af en overbo, der er dømt for vold imod manden, og som løbende chikanerer dem.
Min klare holdning er, at hvis en lejer udøver vold mod en anden lejer, her endda i den samme opgang, og dømmes for dette, så bør boligorganisationen som hovedregel forfølge, at den voldsdømte lejer får ophævet eller opsagt sin lejekontrakt.
Lovgivningen indeholder flere værktøjer, der kan tages i brug over for lejere, der udøver fysisk vold eller på anden måde tilsidesætter god skik og orden.
De konkrete værktøjer kan eksempelvis være at ophæve eller opsige lejeforholdet, at gøre lejeforholdet betinget eller at give en advarsel.
Endvidere har udlejerne forpligtigelse til efter almenlejelovens § 80 at sørge for, at der hersker god orden i ejendommen, og om fornødent at ophæve lejeforholdet, hvilket kan ske, når lejeren har tilsidesat god skik og orden og forholdet er af en sådan karakter, at lejerens fraflytning er påkrævet.
På baggrund af oplysningerne i artiklen, herunder at Boliggården 31 gange har rekvireret ekstra rengøring af ægteparrets dør, er jeg overrasket over, at den tydelige chikane af ægteparret ikke mere aktivt søges stoppet af Boliggården.
Nabostridigheder er altid ulykkelige og har ofte også mudrede omstændigheder, men at begge parter f.eks. klager, friholder ikke udlejeren for føromtalte ansvar og forpligtigelse.
Jeg skal afslutningsvis bemærke, at der lige nu pågår et arbejde, som har til hensigt at gøre det muligt at opnå en hurtigere udsættelse fra deres bolig af kriminelle dømt for særlige forhold, sådan at trygheden blandt de øvrige beboere kan øges.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-04:
Det er jo godt at vide, at der er nye regler på vej, som så forhåbentlig gør det lettere at udvise kriminelle og opsige kriminelle fra lejemål og den slags ting.
Men der er jo det dilemma i det, at reglerne kan være nok så hårde og konsekvente og klare, men hvis de ikke bliver forvaltet og brugt ude i boligforeningerne, er det jo ét fedt.
Og det, at man har mulighed for at gribe til nogle værktøjer, som ministeren nævner, og som ministeren åbner for skal være flere, er, som jeg forstår det, jo ikke en pligt for boligselskaberne til så også at gøre det.
Der kunne vi i Dansk Folkeparti godt tænke os, konkret her i forhold til hr. og fru Warburg, men også generelt, at det blev sådan, at hvis man har overfaldet dem, man bor i opgang med, og er inde i de grove voldsbestemmelser i straffeloven, skal det ikke bare være en mulighed, at man bliver udsat af sin lejlighed; så skal vi simpelt hen vende det om, sådan at der skal være nogle overbevisende argumenter for, at man ikke bliver udsat af sin lejlighed.
Det vil jo i virkeligheden være det eneste værktøj, vi har, til at sikre, at dem, der administrerer de her regler, altså boligforeningerne, så kan gå til eksempelvis voldsmænd og sige, at det egentlig ikke er deres afgørelse, at det bare er sådan, loven er.
De bliver jo lidt fanget mellem to stole her, hvor det er dem, der til en eller anden måske grov voldsperson skal ud og sige: Nu er du altså smidt ud af din lejlighed.
Det har man måske ikke lyst til, og så bliver det som i den her sag hr. og fru Warburg, som i virkeligheden bliver allermest klemt, og det er uacceptabelt.
Derfor vil vi gerne høre, om ikke ministeren i den pakke, han lægger op til skal vedtages, vil åbne for, at udgangspunktet bliver, at voldspersoner, der altså udøver vold over for dem, de bor i opgang med, mister retten til at leje deres lejlighed, uden at man skal foretage sig noget yderligere, altså at det følger af sig selv af loven.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-11-04:
Jamen det synes jeg da er et forslag, som er interessant.
Jeg kan ikke sige præcis nu her, hvordan juraen er i forhold til det.
Altså, i dag er det på den måde, at værktøjerne sådan set er der.
Der går flere år, nogle gange op til 5 år, før det bliver eksekveret.
Det er den del af det.
Yderligere har beboerne også selv en mulighed for at rejse det, eksempelvis i huslejenævnet.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-04:
Jeg tror, vi er enige om, hvor vi gerne vil hen – spørgsmålet er, hvordan vi når derhen.
Vi vil gerne have, at sager som den fra Helsingør umiddelbart fører til opsigelse af lejemålet, og det hører jeg også ministeren sige.
Men betyder det så også, at den stramning, som ministeren varsler, kommer til at gælde for hr. og fru Warburg?
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-11-04:
Nej, jeg kan ikke lave en lovgivning, som virker med tilbagevirkende kraft – det er i hvert fald ikke mit udgangspunkt at gøre det her.
Det pågældende ægtepar har en række muligheder for selv at løfte sagen, hvis Boliggården ikke foretager sig noget.
Man kan indbringe det for beboerklagenævnet; man kan, hvis man oplever huslejenævnsoverskridelser, indbringe det for Boliggården med et ønske om at få et afslag i lejen; man kan kræve erstatning.
Der er en række muligheder, man selv kan afprøve, og det er i hvert fald altid et meget godt udgangspunkt at afsøge de muligheder først.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-11-04:
Det er jo en kedelig sag fra Helsingør.
Har ministeren kendskab til andre sager, der ligner den, vi har set i Helsingør?
Rosa Lund (EL), 2020-11-04:
Men er det ikke det, der er tilfældet?
Det, man er i gang med nu, er jo at sige til familier, at de skal flytte, uden at man egentlig kommer med nogen realistiske bud på, hvor de skal flytte hen.
Der er jo meget specifikt tale om f.eks. Mjølnerparken, som ligger i København.
Det er ikke nemt at få en lejlighed til den samme pris som i Mjølnerparken alle andre steder, så det er måske egentlig lidt det, der er tilfældet.
Det er jo også det, som FN netop går ind og kritiserer.
Så hvis ikke ministeren kan svare på FN's kritik, så må ministeren kunne svare de her familier på, hvor de så skal flytte hen.
Henrik Møller (S), 2020-11-04:
Tak for det.
Det har jo været sådan en kendt sag, kan man sige, at vi især i området omkring Lolland har set og oplevet, hvordan der er blevet spekuleret i folks behov for en bolig.
Nogle gange har der også været meget, meget tydelige og konkrete eksempler på, at lige præcis de her boliger bestemt ikke har været egnet til at bo i.
Det er sådan set også det, der er årsagen til lovforslag nr. L 5 her om en anmeldelsesordning for boliger, der lejes ud.
Det er jo en aftale, der er indgået mellem den tidligere regering, Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti, og det er et spørgsmål om, at vi nu giver nogle af de kommuner, som især er ramt af den her problematik, nogle redskaber til at prøve at forebygge det her problem med menneskeuegnede boliger.
Det, vi snakker om, er boliger, som har 40 år på bagen.
Det er boliger, som ikke har været udlejet inden for det seneste år.
Den type af boliger vil man, hvis kommunen vælger at benytte sig af den her anmeldelsesordning, skulle anmelde til kommunen, som så har en mulighed for at lave et tilsyn på den her bolig for at kunne konstatere, om den er egnet eller ikke er egnet til bolig.
Og der er sådan forskellige muligheder.
Det er klart, at hvis den er egnet ud fra kommunens vurdering, er den egnet.
Det kan også være, at man er lidt i tvivl, og så er der nogle muligheder for at kunne gå ind at lave et § 80-forbud for at lave en yderligere uddybning af, hvorvidt boligen sådan set er egnet eller ej.
Det kan også være, at der er nogle ting, man kan anvende i forhold til huslejenævnet, omkring det her, og der kan man sige, at der vil udlejer så være forpligtet til at efterleve de krav, der bliver stillet.
Man kan leje ud i perioden.
Det er ikke sikkert, at det her hundrede procent løser alle problematikker omkring det her, men man kan sige, at det er et godt skridt på vejen til at prøve at forebygge de situationer, som vi har oplevet, hvor borgere bliver placeret i nogle boliger, som ikke er menneskeegnede.
Det, der jo har været problemet, er, at når kommunen har kunnet komme ud og konstatere det her, er det kommunen, der har hængt på regningen i forhold til genhusningen.
Så fra Socialdemokratiets side skal vi varmt anbefale, at vi nu tager det her skridt i forhold til at give kommunerne en mulighed for anmeldelsespligt.
Heidi Bank (V), 2020-11-04:
Tak for ordet.
Det er jo ganske rigtigt, som Socialdemokratiets ordfører siger, at det her er, fordi vi står med et problem i yderkommunerne.
Og det lovforslag, vi behandler i dag, er en udmøntning af den politiske aftale om anmeldelsesordning til at modvirke udlejning af ubeboelige boliger af 28. december 2018, som den Venstreledede regering sammen med Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance indgik sammen med Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti.
Venstre mener, at der er brug for en lov, der er tidssvarende, og som kan imødekomme de udfordringer, som særlig landkommunerne i dag oplever, med en række udlejere, der udlejer nedslidte og udtjente boliger, hvilket vi jo også har læst om i dagspressen.
Vi bemærker, at KL og LLO og Landdistrikternes Fællesråd også finder formålet med anmeldelsesordningen positiv.
Det er et lovforslag, som også generelt sætter kommunerne i stand til bedre at gennemføre forebyggende indsatser over for udlejning af nedslidte og udtjente boliger.
Det er en lov, der vil være med til at kunne reducere kommunernes udgifter til den genhusning, som de er forpligtet til jævnfør byfornyelsesloven.
Venstre vil særlig fremhæve, at udlejere, der forsøger at udleje nedslidte og udtjente boliger, vil kunne ifalde en bødestraf, hvis anmeldelsesordningen ikke overholdes og boligen er kondemnabel.
Begge dele mener vi er rimeligt.
Og kommunerne gives af egen drift mulighed for at indbringe spørgsmålet om vedligeholdelsespligt for huslejenævnet, såfremt det ved besigtigelsen viser sig, at der ikke er sundheds- eller brandfare, men boligen dog trods alt lider af vedligeholdelsesmangler i et omfang, der gør den mindre velegnet til beboelse.
Alt i alt er lovforslaget til gavn for både kommuner og for borgere ved at forebygge, at nedslidte og udtjente boliger udlejes.
Ved at sætte ind mod de udlejere, der ikke opfører sig ordentligt, passer vi bedre på lejerne og de mange udlejere, der gør det godt i forhold til at finde ud af at få overholdt loven og reglerne og levere fornuftige lejemål til lejerne.
Sådan afslutningsvis kan man sige, at det jo også vil være med til at aflaste de udgifter, der kan være i landkommunerne på det her område.
Det var bemærkningerne herfra.
Halime Oguz (SF), 2020-11-04:
Tak for det.
I SF er vi glade for, at regeringen er opmærksom på den meget triste tendens, hvor ubeboelige boliger særlig i landdistrikterne udlejes til borgere og familier.
Det er for mig utrolig vigtigt, at kommunerne har de rette redskaber til at kunne gribe ind over for boligspekulanters udlejning af disse boliger, som ofte udlejes til de svageste i vores samfund.
Vi er derfor positivt stemt over for regeringens lovforslag, der giver kommunerne bedre mulighed for at lave forebyggende indsatser over for udlejning af denne type boliger.
Med den nye anmeldelsesordning, hvor der føres ekstra tilsyn med ældre boliger før udlejning, vil kommunen systematisk kunne gribe ind, før der sker en udlejning af boliger, som eksempelvis er sundhedsskadelige eller brandfarlige.
Når jeg tænker på, at der er mennesker rundtomkring i Danmark, som bor i boliger, der hverken er sikre for dem selv eller for deres børn, bliver jeg meget forarget og trist.
Og når disse mennesker og familier især er blandt de mest ressourcesvage i vores samfund, er vi nødt til at gribe ind, og det gør vi med den her lovgivning.
Der er altså ingen tvivl om, at det her er et meget vigtigt punkt for SF, og derfor støtter vi selvfølgelig lovforslaget.
Dog må vi erkende, at mange af de sundhedsskadelige lejeboliger er beliggende i økonomisk trængte kommuner, og at forslaget risikerer at få en begrænset effekt, hvis det ikke gøres obligatorisk.
Kommunerne er i forvejen pålagt at sikre, at ejendommene ikke må være sundhedsskadelige, men det kan vi nu få håndhævet yderligere med dette forslag.
Vi er opmærksomme på, at det manglende tilsyn i dag i høj grad kan skyldes manglende ressourcer til kommunale tilsyn.
Derfor foreslår vi, at der i det videre udvalgsarbejde undersøges, hvad de ressourcemæssige konsekvenser af at gøre anvendelsesordningen obligatorisk er, og hvordan det kan finansieres i kommunerne.