runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-02-09:
Tak, formand.
Fra Dansk Folkepartis side skal der lyde et stort tillykke til Færøerne og til Lagtinget for, at vi forhåbentlig om nogle dage kan vedtage straffuldbyrdelsesloven for Færøerne.
Det var en overraskelse for mig, at man stadig ikke har den lov på Færøerne, men at det i stedet har været administreret ved hjælp af forskrifter, cirkulærer og administrative beslutninger.
Selvfølgelig skal der være en straffuldbyrdelseslov, også på Færøerne.
Det er jo en stor fornøjelse, når man møder et folk, der både kan og vil, og fra Dansk Folkepartis side skal der lyde den varmeste opbakning til loven og til Færøernes arbejde for at kunne håndtere mere og mere selv i et rigsfællesskab, som vi jo alle sammen sætter højt.
Der skal jo bare være gensidig respekt for hinanden i dette fællesskab, og så skal det nok gå alt sammen.
Vi kommer til at stemme for og glæder os til arbejdet i udvalget.
Søren Søndergaard (EL), 2023-02-09:
Det her er jo en vigtig sag, så jeg vil da bruge lidt længere tid.
Enhedslisten støtter den principielle opfattelse af straffuldbyrdelse, at det er noget, der har en så indgribende karakter for den enkelte, at det skal reguleres ved lov og ikke bare ved administrative regler.
Det er også baggrunden for det forslag, vi behandler, og det hilser vi derfor velkommen.
Og så gør det det jo ikke støtten fra os mindre, at det er et ønske fra de færøske myndigheder, at der bliver udarbejdet sådan en lov.
Lovforslagene fastsætter jo langt hen ad vejen den gældende praksis, og det synes vi sådan set der kan være en vis ræson i.
Der er det jo, Amnesty gør opmærksom på, at det svækker muligheden for besøg, det svækker muligheden for udgang, det svækker i det hele taget muligheden for kontakt til familie og venner, og det kan også svække muligheden for resocialisering og en tilbagevenden til samfundet, der jo må være den væsentligste effekt af en fængselsstraf.
Hvordan det præcis forholder sig med det her, er jo noget af det, vi kan få afklaret i udvalgsbehandlingen.
Vi har bare bemærket, at Amnesty skriver det her i høringssvaret.
Den her lov skal jo gælde på Færøerne, og derfor er det også Enhedslistens princip sådan set, at vi opererer i overensstemmelse med, hvad den færøske befolkning ønsker gennem deres valgte repræsentanter.
Der er så det særlige ved det her, at da det var til behandling på Færøerne – det var i 2021, i december, så vidt jeg lige husker – blev det vedtaget på Færøerne med et flertal på 14 mod 12.
Siden har der været valg på Færøerne, og der er et nyt flertal, og de 12, som dengang udgjorde oppositionen, udgør nu flertallet.
Derfor rejser det selvfølgelig spørgsmålet om, om det stadig væk er et udtryk for, hvad Færøerne ønsker.
Vi har forstået, at der sket nogle ændringer i forhold til noget af det, man diskuterede på Færøerne, som gør, at man stiller sig mere positivt, og det kan vi jo kun være glade for.
Vi vil selvfølgelig i udvalgsbehandlingen få undersøgt det her lidt nærmere for at være sikre på, at den lov, vi gennemfører her, er en lov, som har opbakning i det færøske samfund.
Afslutningsvis skal jeg hilse fra Alternativet og meddele, at de støtter de to forslag.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-02-09:
Jeg opremsede nogle af punkterne før, og jeg kan godt gøre det igen.
Jeg og Alternativet mener f.eks., at det er for hårdt et krav, at man skal kunne dansk på et højt akademisk niveau, som danskprøve 3 er på.
Vi mener også, at det er for hårdt et krav, at man skal have været i beskæftigelse i så lang tid, som cirkulæret foreskriver nu, og at man ikke – hvis man lige pludselig kommer ud for, at man bliver fyret, eller andre omstændigheder i ens liv gør, at man skal trække sig ud af arbejdsmarkedet i en rum tid – af den grund kan få statsborgerskab.
Peter Kofod (DF), 2023-02-09:
Så at tale dansk og have et arbejde er for høje krav at stille til folk, hvis de vil opnå dansk statsborgerskab.
Det er dog, synes jeg, helt vildt.
Kan ordføreren give mig nogle eksempler på lande, bare sådan generelt, hvor man ikke behøver at kunne sproget, hvor man ikke behøver at have et arbejde, hvor man ikke behøver at gøre sig umage, og hvor man har den slags regler for tildeling af statsborgerskab?
Kan ordføreren i samme omgang sige, hvis der findes sådan nogle lande, om det overhovedet har været nogen succes?
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-02-09:
Nu tror jeg, at ordføreren misforstår det, jeg siger.
Jeg ved ikke, om det er intentionelt eller ej.
Jeg siger ikke, at man ikke skal kunne dansk, eller at man ikke skal have et arbejde.
Det, jeg siger, er, at kravet til, hvor godt dansk man skal kunne, er for højt, og at kravet til, hvor lang tid man skal have været i beskæftigelse, inden man kan søge om statsborgerskab, er for højt.
Der skal også være plads til, at man f.eks. kan være væk fra arbejdsmarkedet i en rum tid.
Peter Kofod (DF), 2023-02-09:
Tak for det.
Det er jo en interessant debat at følge, for alle stiller spørgsmål til hinanden, men I stemmer jo det samme.
Uanset om man er fra Danmarksdemokraterne eller alternativist, stemmer man for lovforslaget.
Det er jo det, der er det tankevækkende.
Det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er det her med de stramme krav.
Hvad er det egentlig for nogle krav, der er for stramme at stille til dem, der vil opnå statsborgerskab?
Er det den del, der handler om, at man faktisk skal have opholdt sig i Danmark i en periode af sit liv?
Er det den del, der handler om, at man ikke skal have begået kriminalitet?
Hvad er det egentlig for nogle krav, der gør det svært at opnå dansk statsborgerskab?
Jeg vil jo sige, at det er alt for nemt, fordi det skal være en ekstraordinær præstation at opnå dansk indfødsret.
Det må ikke være nemt.
Så hvad er det, der gør det for svært?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-09:
Der var en ting ved ordførerens indlæg, som jeg ikke forstod, og som jeg derfor gerne vil have uddybet, nemlig hele det her spørgsmål om diskrimination.
Diskrimination er jo selve forudsætningen for det, som vi taler om i dag, altså at der er nogle, der er danske statsborgere, og at der er nogle, der ikke er det, at der er nogle, der er »dem«, og at der er nogle, der er »os«.
Derfor er diskrimination jo ikke noget, som vi skal undgå, men det er det, som vi skal bygge på.
Derfor synes jeg jo, at det ville være rart at høre fra Alternativets ordfører her, om man ikke er enig i, at det, vi gør med indfødsretten, er, at vi byder folk velkommen i den danske familie.
Så stiller vi vel også nogle krav, fordi vi netop siger, at han eller hun nu er en af vore, at det er en af dem, som vi holder af, og som vi har tillid til, og vi taler det samme sprog.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-02-09:
Nej, det er jeg godt nok ikke enig i, og jeg deler slet ikke ordførerens retorik omkring »dem« og »os«.
Nej, det er jeg ikke enig i.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-09:
Men vil fru Helene Liliendahl Brydensholt så ikke delagtiggøre os i sine overvejelser om indfødsretten?
Betyder det, at alle krav og kriterier og al diskrimination skal fjernes, sådan at der ikke er en forskel på »dem« og »os«, og sådan at vi bare er én stor frit i luften svævende verdensfamilie, der alle har ret til de samme lande?
Er det det, der er ambitionen?
Er det det, der er målet?
Og ophæver man så ikke enhver tanke om nationalstat, førstefødselsret og alt det, der sådan set er fundamentet under ikke bare indfødsrettens lære, men også hele det demokrati og det tilhørsforhold, som det er at være dansk?
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-02-09:
Som jeg sagde tidligere, er vi jo enige i, at der skal være nogle krav til at blive dansk statsborger, og det er selvfølgelig ikke noget, som man får, så snart man krydser grænsen.
De kriterier mener vi er alt for stramme.
Peter Seier Christensen (NB), 2023-02-09:
Tak for det.
Vi behandler i dag endnu et lovforslag om at give statsborgerskab til et stort antal udlændinge, og det kan Nye Borgerlige naturligvis ikke støtte.
I løbet af de sidste fire årtier er der givet over 200.000 statsborgerskaber i Danmark, og det er alt, alt for mange.
Vi har haft en uansvarlig udlændingepolitik i de tilsvarende godt fire årtier, og vi har set, hvilke problemer det har medført.
Tildelingen af et statsborgerskab er naturligvis også en vigtig del af det, fordi det betyder, at de, der får tildelt et dansk statsborgerskab, får nogle rettigheder, bl.a. en rettighed til at stemme til vores folketingsvalg, og det bliver vanskeligere at udvise kriminelle udlændinge, når de så ikke er udlændinge længere, men får tildelt et statsborgerskab.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-02-09:
Jo, hvis det er relevant for grunden til, at vi skal kigge på sagen i Indfødsretsudvalget, at personen har begået en eller anden kriminel handling, og at det er det, vi skal dispensere for
Så skal vi selvfølgelig forelægges den oplysning.
Sofie Lippert (SF), 2023-02-09:
Tak for ordet.
Det er ikke min opfattelse, om end jeg også tidligere har udtrykt sympati for Alternativets forslag om at arbejde med et eller andet niveau af anonymisering, at det kommer til at være vejen frem.
Og derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, hvilke andre ønsker Alternativet i virkeligheden måtte have til, hvordan vi måske kan skabe en bedre proces og nogle bedre vilkår for folk, der ønsker at være en del af fællesskabet om det danske statsborgerskab.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-02-09:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg også sagde i min tale, ønsker vi en række lempelser i forhold til kravene til at få statsborgerskab.
Og der deler vi jo SF's og Radikale Venstres og også Enhedslistens, tror jeg, holdning til, at når man er født og opvokset i Danmark, skal man have statsborgerskab, når man bliver 18 år.
Vi så også gerne, at uddannelse og beskæftigelse blev ligestillet.
Når nu vi skal have krav til beskæftigelse i forhold til at få statsborgerskab, mener vi også, at uddannelse må være tilstrækkeligt, altså at hvis man har været under uddannelse i en række år, kan man få statsborgerskab.
Og hvis jeg skal nævne et sidste punkt – hvis jeg har tid til det, det har jeg vist – mener vi også, der er alt for høje krav til dansk.
Altså, det kan ikke være rigtigt, at man skal kunne dansk på et akademisk niveau for at kunne få statsborgerskab.
Så det er tre punkter, jeg kan nævne.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-02-09:
Når Alternativet kommer med det her og siger, at det skal anonymiseres så meget, og at man gerne vil lempe mange af reglerne, er jeg bare nødt til at spørge: Ønsker Alternativet at lempe reglerne så meget og anonymisere så meget, at vi faktisk lige så godt bare kunne stille et bord op nede ved grænsen og lægge et pas, og så kan man bare tage det, når man rejser ind i landet?
For det er jo lidt der, vi er på vej hen, lyder det til.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-02-09:
Nej, det er så ikke helt der, Alternativet er.
Vi synes, det er fint, at man skal leve op til en række krav.
Vi synes, de er alt for stramme, som de er nu, men vi synes, det er fint, at man skal have boet her i nogle år, og at man skal opfylde nogle krav.
Så nej, det er ikke der, vi er.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-02-09:
Når ordføreren så mener, at der er diskrimination her, kan man vel også vende den om og sige, at det vel også lidt er diskriminerende i forhold til vores rettigheder, at vi rent faktisk ikke må vide noget som helst om, hvem det er, der gerne vil have et statsborgerskab her i landet.
Det føler jeg da i hvert fald er et problem.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-02-09:
Når vi bliver forelagt sager om dispensation i udvalget, handler det jo langt hen ad vejen om folk, der f.eks. har handicap eller lider af ptsd eller noget andet.
Så i Alternativet mener vi ikke, at oprindelsesland eller navn osv. er relevante for den vurdering, vi skal lave i udvalget.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-02-09:
Jeg må sige, at jeg altså godt nok også synes, det er lidt voldsomt, at ordføreren siger, at der diskrimineres i udvalget.
Jeg har personligt brugt tre weekender på at læse de her sager.
Det tog rigtig lang tid, fordi der jo var oparbejdet den her kæmpe pukkel af alle de her sager.
Men det tager tid netop at kunne sætte sig ind i hver enkelt sag og tage stilling til, om man skal dispensere eller ej.
Og der synes jeg faktisk, det er vigtigt, at så mange parametre som overhovedet muligt indgår i den her vurdering, for at man ligesom kan få det her helhedsindtryk.
Kan ordføreren slet ikke se, at hvis man anonymiserer det, kan du ikke give det her en ordentlig behandling, for så ved du jo ikke rigtig, hvad det er, du har med at gøre?
Kan ordføreren slet ikke se, at det er et skråplan at komme ud på, at man siger: Jamen så anonymiserer vi i forhold til oprindelsesland?
Jeg tror også, jeg har hørt ordføreren sige, hvis jeg husker rigtigt, at både alder og køn og alt muligt skulle fuldstændig anonymiseres.
Hvordan skal vi så overhovedet kunne tage stilling til det her?
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-02-09:
Tak for det.
Bare lige for at præcisere vil jeg sige, at det ikke er, fordi jeg anklager alle medlemmer af Indfødsretsudvalget for at diskriminere – det gør jeg bestemt ikke.
I forhold til dit spørgsmål omkring anonymisering svarede jeg Danmarksdemokraternes ordfører, at mange af de sager, vi har, jo f.eks. handler om folk, der har et handicap, eller som lider af ptsd, og der mener jeg ikke, at parametre som køn eller alder eller navn eller oprindelsesland er relevante for den vurdering, vi skal sidde og lave.
Og du skal have stor respekt for, at du har sat tre weekender af til det store arbejde – jeg har også brugt rigtig lang tid på det.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-02-09:
Så er jeg lidt nysgerrig på, hvordan ordføreren så ser på det i forhold til kriminalitet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-09:
Tak for det.
Først og fremmest tak for dagens debat om indfødsrets meddelelse til de 1.216 personer, som nu får mulighed for at få dansk statsborgerskab.
Det er noget helt særligt, og det skyldes først og fremmest, at tildeling af dansk statsborgerskab er en stor tillidserklæring fra det danske samfund.
Derfor synes vi også i regeringen, at det er helt naturligt, at vi stiller en række krav, man skal opfylde for at blive dansk statsborger.
Jeg vil gerne understrege, at dem, der er optaget på det her lovforslag, opfylder de krav, som et flertal i Folketinget har fastsat, eller de er blevet meddelt dispensation af Folketingets Indfødsretsudvalg ved opfyldelse af et eller flere krav.
Der er 1.084 personer, som er optaget med krav om deltagelse i en grundlovsceremoni.
Jeg håber, de får en mindeværdig dag, når de deltager i deres hjemkommunes grundlovsceremoni.
Og jeg vil også lykønske de 132 andre personer og sige, at jeg håber, at de bliver glade og stolte danske medborgere.
Afslutningsvis vil jeg sige tak til Indfødsretsudvalget for jeres hårde arbejde.
Der har været en del debat om Indfødsretsudvalgets arbejde her på det seneste, og jeg synes egentlig, at det, man glemmer, er, at det udvalg er det hårdest arbejdende udvalg her i Folketinget.
Der er lagt mange timers læsning i at vurdere de enkelte sager, og det synes jeg man skal have respekt for og også huske at sætte pris på.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-09:
Tak for det, og tak til ministeren.
Nu havde vi en lille debat i går om det her med svenskere, der har fået tildelt dansk statsborgerskab, og den kunne jeg godt tænke mig at følge lidt op på.
For som jeg kundgjorde i går, har Sverige på få år givet over 100.000 mennesker statsborgerskab.
Deres børn – og lad os sige, det hurtigt over en årrække kan blive til måske 200.000-300.000 mennesker – har derigennem privilegeret adgang til dansk statsborgerskab i Danmark, fordi svenske borgere har særlig adgang og lempelige vilkår til at få et dansk statsborgerskab i Danmark.
Derfor kunne jeg godt tænke mig igen at få ministeren til at uddybe, hvorfor Socialdemokratiet ikke mener, at det her er en substantiel trussel mod det danske samfund.
Vi taler om så mange borgere, som i Sverige udgør et substantielt problem for den svenske tryghed og sikkerhed, og vi har set i de seneste år, at Sverige nærmest er ved at kollapse i utryghed og ghettosamfund.
Så det kunne jeg godt tænke mig at ministeren uddybede: Hvad har Socialdemokratiet tænkt sig at gøre ved den udfordring?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-09:
Jeg er egentlig ked af det, hvis det lød som noget andet.
Men jeg prøvede at være ærlig og sige – for jeg synes, det er et meget relevant spørgsmål, også i den diskussion, der er – at vi har en grundlov.
Og vi kan jo ikke ændre vores grundlov, eller det kan vi godt, men det er en meget omstændig proces.
Så vi bliver selvfølgelig nødt til at have den grundlov, vi har, og den står vi på.
Men samtidig ved vi også, at der er et hensyn at tage, i forhold til at der i hvert fald for en stor del af ansøgerne er en vis systematisering af og objektive kriterier for, hvordan man får et statsborgerskab.
Og det er det, som vi har forsøgt at lave med den aftale, som er lavet med partierne i Folketinget for et par år siden.
Anders Kronborg (S), 2023-02-09:
Tusind tak for det, formand.
Det er jo en fornøjelse at få lov til at behandle to lovforslag.
Det er jo sådan to tredjedele af et kinderæg heroppe fra Folketingets talerstol og endda med udvidet taletid på hele 10 minutter.
Jeg vil allerede afsløre nu, at jeg ikke tror, at jeg kommer til at bruge alle 10 minutter, men det skal ikke være udtryk for, at det her lovforslag ikke er spændende, interessant og vigtigt.
Det, som lovforslaget har til formål, er at indføre lovgivning på straffuldbyrdelsesområdet på Færøerne.
Det har hidtil været reguleret af administrative forskrifter, og eftersom der er tale om retsområdet, kan det være indgribende for de berørte borgere, og så er det fornuftigt, at det bliver reguleret i forhold til fastsat lov.
Lovforslaget er udarbejdet sammen med de færøske myndigheder og i tæt samarbejde med det færøske landsstyre.
For undertegnede som færøordfører har det været vigtigt, at den dialog har været til stede, også i forhold til et ligeværdigt partnerskab med Færøerne.
Jeg forstår efter en samtale med en af Færøernes repræsentanter her i Tinget, at vi skal være særlig opmærksom på noget af det, der står om den opdaterede, om man så må sige, udarbejdelse af undersøgelserne i selve lovforslaget.
Så det er bare en kvittering for, at skulle det blive nævnt her på talerstolen, vil vi være meget opmærksom på det i forbindelse med det kommende udvalgsarbejde.
Og jeg tænker også, at Socialdemokratiet selv lige vil sikre, at vi er helt skarpe på opdateringen i forhold til det i udvalgsarbejdet.
I det hele taget anser jeg det som yderst vigtigt, at både de danske og de færøske parlamentsmedlemmer er til stede, og at de bidrager rigtig konstruktivt til en tæt dialog om det her lovforslag, for som der er nogle kloge folk, der har sagt til mig: Sig, hvad du mener, og gør det, du siger.
Det er også derfor, jeg har nærstuderet det og set, at det understreges, at dialogen med det færøske hjemmestyre og myndighederne har været til stede.
Med lovforslaget bliver der f.eks. hjemmel til at indføre forsøgsordninger om udgang til deltagelse i f.eks. uddannelse eller beskæftigelse, som vi jo også kender det i Danmark.
Det er meget fornuftigt.
Eksempelvis bliver reglerne, som jeg læser lovforslaget, generelt også ligestillet med reglerne i Danmark, hvilket jo også er fornuftigt, i forhold til at vi er i et rigsfællesskab sammen.
Med alle de her ord kan jeg kun meddele, at vi i Socialdemokratiet støtter lovforslaget, og at vi også glæder os til dialogen med både retsordførerne og i særdeleshed mine kollegaer i Færøudvalget.
Tak for ordet.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-02-09:
Tak for det, formand.
Jeg skal ikke trække debatten længere tid ud.
Vi har også mange andre ting på programmet.
Når jeg nu er hundrede procent enig med den foregående taler i, hvad der blev sagt, behøver jeg jo ikke at gentage det, men kan referere til det.
Dog vil jeg lige præcisere et par ting.
For Venstre er det i hvert fald meget vigtigt, at vi har et godt forhold til Færøerne.
Det er på den måde også meget formålstjenligt, at straffuldbyrdelsesloven bliver bragt i overensstemmelse med danske forhold, når det nu er det, man ønsker fra det færøske landsstyres side.
Det er jo ikke et tilfældigt område, det er et lovgivningsmæssigt område – det er et spørgsmål om fængsel osv. – og derfor er det kun på sin plads, at noget, der er så indgribende som det her, indføres ved lov både her og der.
De to lovforslag, der forelægges Folketinget, er så dem, der ligger på bordet her.
Jeg har ligesom min socialdemokratiske kollega forstået, at der måske kan blive tale om et ændringsforslag i anledning af visse forhold på Færøerne, og jeg kan dårligt forestille mig, at vi er uenige i det herfra.
Vi kigger positivt på ændringsforslaget, hvis det måtte komme.
Jon Stephensen (M), 2023-02-09:
Jeg forstår, at Lagtinget allerede har behandlet og vedtaget dette.
Det er vigtigt, at den lovgivning for Færøerne, som Danmark har ansvaret for, er tidssvarende og af god kvalitet.
Men endnu mere vigtigt er det for Moderaterne og for mig som færøordfører at styrke rigsfællesskabet og det gode samarbejde, der er mellem Danmark og Færøerne.
De fremsatte lovforslag er udarbejdet med udgangspunkt i den danske straffuldbyrdelseslov og efter ønske fra de færøske myndigheder.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-09:
For SF er det vigtigt, at vi har et godt og stabilt samarbejde inden for rigsfællesskabet.
Det er vigtigt for SF, at vi også i den her situation selvfølgelig går i takt, om jeg så må sige, med de færøske politikere, der jo ønsker de her ændringer.
Derfor er der fuld støtte fra SF til, at vi her i overensstemmelse med vores kolleger på Færøerne får gennemført de to love.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-02-09:
Tak for ordet.
Vi noterede os jo også, at begge lovforslag faktisk har været behandlet på Færøerne, og at der er en positiv stemning over for dem.
Vi har selvfølgelig også noteret os, at der kan være et par opmærksomhedspunkter her, så vi ser frem til det videre udvalgsarbejde.
Men som de foreligger lige nu, ser vi ikke nogen problemer i at støtte forslagene.
Tak for ordet.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-02-09:
Tak for det.
Det er en fornøjelse at stå her og skulle drøfte et lovforslag, hvor vi er så dejlig enige, og hvor vi ikke skal bruge så meget tid.
Det får vi nok rigelig brug for senere hen i dag.
Jeg kan kun tilslutte mig, hvad der er blevet sagt.
Det er selvfølgelig vigtigt, at vi her fra Folketinget sørger for at levere noget fornuftig lovgivning til Færøerne, når de har brug for, at vi bistår med det.
Som jeg også kan forstå af det, andre er blevet gjort opmærksom på af vores skarpe mandat fra Færøerne, så er der sket nogle ændringer på Færøerne, som gør, at der skal ske noget i udvalgsarbejdet, hvor vi får sørget for, at det bliver så moderniseret, som det skal være, og så up to date, som det skal være – det må jeg ikke sige, beklager.
Derfor har vi tænkt os at stemme for, men vi har også tænkt os at deltage konstruktivt i udvalgsarbejdet og høre, hvad det er, Færøerne har brug for også kommer med, herunder især fodlænkeordningen, som burde være mere belyst nu, end den var oprindelig, da man gik i gang med det her.
Mai Mercado (KF), 2023-02-09:
Tak for ordet.
Jeg skal bestræbe mig på at gøre det endnu kortere end de hidtidige ordførere, og så skal jeg skynde mig at sige, at Det Konservative Folkeparti bakker op om lovforslagene.
Almindeligvis stemmer vi også ja, når den her type lovforslag kommer, men jeg kan forstå, at der er sådan en lille detalje den her gang, hvor der er brug for en grundig udvalgsbehandling i Færøudvalget, og det vil vi selvfølgelig se frem til.
Men i udgangspunktet støtter vi lovforslagene.