runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-09-08:
Vi kigger også ind i nogle skatteforhandlinger om bilafgifter, og jeg håber, at Dansk Folkeparti vil stå sammen med Nye Borgerlige og stå vagt om danskernes ret til at kunne køre i bil, således at det ikke bliver dyrere for danske bilister at eje eller købe biler derude.
Er det noget, Dansk Folkeparti vil stå vagt om sammen med Nye Borgerlige?
René Christensen (DF), 2020-09-08:
De gange, hvor bilafgifterne er blevet sat ned i Danmark, har Dansk Folkeparti været en del af det, og vi mener jo også, at privatbilismen er utrolig vigtig, særlig for at få Danmark til at hænge sammen.
Vi er jo et geografisk stort land med nogle få metropoler, hvor arbejdspladserne ligger, og derfor er det jo vigtigt, at det ikke kun er dem i metropolerne, som kan komme frem og tilbage – eksempelvis som i København, der har metro, A-busser og S-tog.
Men man skal kunne komme frem og tilbage igennem hele landet.
Og der er privatbilismen altså stadig væk ret vigtig, også når man ser på, at man – på trods af at der har været store investeringer i offentlig transport – ikke kan komme rundt i Danmark.
Så ja, vi vil stå vagt om, at det ikke bliver dyrere at have bil, men vi vil også gerne have en grøn omstilling.
Jesper Petersen (S), 2020-09-08:
Tak for det.
Jeg synes måske, hr. René Christensen kommer lidt hurtigt hen over, hvad der egentlig ligger i sådan en finanslov, når vi f.eks. ser på ældreområdet.
For det er jo rigtigt, at noget af det, der så har været råd til ud over at stimulere beskæftigelse, at sørge for, at der er gang i arbejdspladser, at færre bliver arbejdsløse, er at sætte nogle penge af til at højne kvalitet, kompetencer på ældreområdet.
Det er ikke et større beløb end det, hr. René Christensen nævner, men det er en af de prioriteter, der er.
Men ud over det ligger der jo altså også i den økonomiske politik, at det nu simpelt hen er helt rodfæstet, at når der bliver flere ældre, også i den kommune, hvor hr. René Christensen sidder i byrådet, bliver der sat flere penge af.
Det skete i to økonomiaftaler med kommunerne.
Ligesom der er lavet en udligningsreform, som også gavner kommunerne – dem, der har haft svært ved at få det til at løbe rundt, og som er mere ramt på deres økonomi end andre.
Der kunne jeg bare godt tænke mig at spørge hr. René Christensen til hans egen kommune, om ikke det er korrekt, at det har været muligt der at gavne ældreområdet, og at man har fået hele 120 mio. kr. mere som følge af udligningsreformen.
René Christensen (DF), 2020-09-08:
Jo, det kan jeg bekræfte.
Jeg kan også bekræfte, at sådan noget som klippekortsordningen er kommet tilbage, fordi det ønskede Dansk Folkeparti skulle ske i den pågældende kommune.
Men alligevel, når vi kigger på, hvad det er for nogen besparelser, der er sket ude i kommunerne, så må man sige, at på trods af de intentioner, der har været fra Folketinget på tværs af partier – det vil jeg gerne sige, for det skal Dansk Folkeparti ikke alene have ros for; som sagt tidligere satte den tidligere socialdemokratisk ledede regering jo 1 mia. kr. af, og vi satte 1 mia. kr. af sammen med den blå regering – så vi alligvel massive nedskæringer.
Så snart pengene kom over blokken, blev der trukket, også i de penge, som var givet til de ældre.
Det giver sådan en vis frustration, når man er glad for det kommunale selvstyre, og derfor siger vi jo, at vi nok er nødt til at diskutere, hvordan vi får låst pengene mere, og det kunne eventuelt være ved at bruge den model, som SF har foreslået på børneområdet, altså at have en minimumsnormering, i forhold til hvor mange penge der skal være på området.
Men det er i frustration over, at de intentioner, som er bredt forankret i Folketinget, ikke bliver anerkendt ude i kommunerne.
Jesper Petersen (S), 2020-09-08:
Det er en supervigtig debat, hvordan man højner kvaliteten.
I det tilfælde, der har været på tv, handlede det nu ikke så meget om, hvor mange hænder der var, men mere om, hvordan man så på den ældre, man havde ansvaret for.
Men jeg synes egentlig, at det, der kommer ud af hr. René Christensens svar, er en anerkendelse af, at også den kommune, hr. René Christensen repræsenterer, har en bedre økonomi nu, fordi der er kommet en ny regering, der laver økonomiaftaler, hvor midlerne følger med, en udligningsreform med 120 mio. kr. mere.
Jeg tror faktisk, at Guldborgsund Kommune var den, der havde det største ekstra beløb.
Er det ikke korrekt, at det faktisk er kommet ud af det?
René Christensen (DF), 2020-09-08:
Det er korrekt.
Det, jeg så bare håber, er, at når en minister går på tv og siger, at der nu skal ske en revolution, så sker der også noget.
Så sætter man ikke bare nogle penge af og siger: Nu sender vi 2 mio. kr. – jeg ved godt, at det ikke er sådan – ud til hver kommune.
Så er jeg home safe
Nu har jeg lavet en revolution.
Så håber jeg virkelig, at vi bliver indkaldt til forhandlinger, der handler om: Hvad et det egentlig for en ældrepleje, vi vil have i Danmark?
Hvad er det egentlig for nogen daginstitutioner, vi vil have i Danmark?
Hvorfor er der 15 pct. af dem, der forlader folkeskolen, der ikke har fået 02 i dansk og 02 i matematik?
Vi kan da ikke være det bekendt.
Vi bruger så mange penge, og vi anerkender også, at der er kommet flere ud, så skal vi da søreme også bruge dem rigtigt ude i kommunerne.
Ellers må vi jo hjælpe dem til det.
Det er en kombination af begge dele.
Altså, vi kan godt multitaske, og selvfølgelig kommer vi til forhandlingerne også med udlændingestramninger, som vi altid gør – særlig fordi der er sket så mange lettelser, som der er sket i den meget, meget korte periode, vi har haft med en socialdemokratisk regering.
Men jeg vil gerne sige, at vi jo har en helt anden model.
Det var, da vi snakkede udligningsreform, og da spurgte vi: Skal kommunerne egentlig overhovedet opkræve skatter, eller skal vi ikke sørge for, at fællesskabet betaler for de ydelser, som borgerne bør have?
Og så skal det ikke være en diskussion om, at man er født i København og har boet herinde og er blevet førtidspensionist – og det er fair nok – og at så skal man stå nede på Lolland og pibe over, at nu kommer man til Lolland som førtidspensionist.
Man har selvfølgelig som borger ret til at flytte rundt i hele Danmark, og det ville vi komme ud over, hvis kommunerne ikke havde retten til at opkræve skat.
Men vi sagde: Pengene følger borgeren.
Og jeg tror måske heller ikke, at vi ville have så stort behov for at have de her mange værnsregler, hvis pengene fulgte med, for der er vi jo enige med Enhedslisten – pengene har jo ikke fulgt med, hverken i faktiske tal eller over kommunegrænserne.
Rune Lund (EL), 2020-09-08:
Tak for det.
Da Dansk Folkeparti havde sommergruppemøde, var man ude at lancere, at det her var den måde, man så på tingene på, og mit spørgsmål er så i virkeligheden: Hvor vigtigt er det her for Dansk Folkeparti?
Altså, kommer Dansk Folkeparti til forhandlingsbordet med alle mulige krav om, at der skal ske udlændingestramninger, som vil være fuldstændig uspiselige for Enhedslisten f.eks., eller vil Dansk Folkeparti fokusere på, at vi får genoprettet velfærden, og bruge kræfterne på det?
For så tror jeg ærlig talt, der kan komme mere ud af det, end hvis Dansk Folkeparti kommer med alle mulige udlændingekrav, som vil være uspiselige for en lang række andre partier, i finanslovsforhandlingerne.
Så hvad er det egentlig, der er vigtigst for Dansk Folkeparti – er det ældre, eller er det udlændinge?
René Christensen (DF), 2020-09-08:
Jo, det er sådan set positivt, men jeg vil gerne holde fast i det, som ministeren sagde, nemlig at man skulle lave en revolution.
Det vil vi sådan set også gerne, for det, vi har set på de billeder fra ældreplejen, hvor der står tre og bliver enige om, at de ikke skal give en borger service, bliver jo ikke bedre af, at der står fire og kigger på borgeren og siger, at de ikke vil give den service til borgeren, som borgeren har krav på.
Derfor står vi simpelt hen med en udfordring, og enten er det et ledelsesproblem, eller også er det et rekrutteringsproblem, og det er også et økonomisk problem, som vi har.
Vi kender alle det her med, at der på et plejecenter om natten kan være 40 eller 50 sengeliggende borgere, og så er der måske kun én på arbejde.
Det giver nogle ret store udfordringer, når man er inde hos den ene, hvis der er en anden, der så får brug for hjælp i nattetimerne.
Så der er nogle ret store udfordringer i forhold til den måde, som vil leverer vores velfærd på ude i kommunerne, og det ansvar bliver vi også nødt til at påtage os inde i Folketinget, og det har man bestemt ikke gjort med den her finanslov.
Jens Joel (S), 2020-09-08:
Vi diskuterer jo meget gerne, hvordan man sikrer kvaliteten i ældreplejen, men jeg tror, vi er enige om, at det er nødvendigt som forudsætning for at kunne skabe kvalitet, at man ikke hele tiden siger, at der skal løbes hurtigere og hurtigere, og at man skærer mere og mere ned.
Og det er vel baggrunden for, at også ordførerens formand på et tidspunkt sagde, at det ville være godt, hvis partiet Venstre kunne bakke op om det her med, at pengene skulle følge med, når der kom flere børn og ældre, og jeg beder sådan set bare ordføreren om at bekræfte, at det jo nu faktisk er det, der er reglen, og det, vi gør, og jeg vil spørge, om ikke Dansk Folkeparti så bakker op om den nye retning, som vi har sat i forhold til velfærdspolitikken.
René Christensen (DF), 2020-09-08:
Det sker så ikke alligevel, for pengene kommer jo via rammen, og hvis SF får magt, som de har agt, så får de jo indført i den her finanslov, at man får minimumsnormeringer på børneområdet, hvilket i hvert fald i en kort periode kan være positivt nok for at være sikker på, at man har de pædagoger, som der er behov for.
Det, vi har set, er jo, at pengene er gået fra ældreområdet til alle mulige andre områder.
Vi så jo, da vi indførte værdighedsmilliarden – den tidligere socialdemokratiske regering indførte jo også ældremilliarden – at der blev pumpet 2 mia. kr. ud til ældreområdet, men lige så snart de kom over bloktilskuddet, begyndte kommunerne at skære ned på de beløb, som de havde fået, og som var låst til ældreområdet.
Så man skal passe på med at tro, at fordi man sender nogle penge ud, så kommer de også derhen, hvor de skal.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Tak for det.
Jeg er jo enig med ordføreren i, at der mangler reelle grønne initiativer i regeringens finanslovsudspil – både for klimaet og naturen – så derfor vil jeg spørge Dansk Folkepartis ordfører: Er det ordførerens opfattelse, fordi ordførerens parti jo også har tilsluttet sig 70-procentsmålet, at det kan nås uden at sætte en krone af på finansloven?
René Christensen (DF), 2020-09-08:
Jeg tror, man skal passe på med, at den grønne omstilling skal gøre ondt, altså at det skal være dyrere at være bilejer, og at det skal være svært at bo i provinsen – alle de her ting, som vi så komme frem i går og i den politiske debat, der var efterfølgende.
Der er det jo meget vigtigt, at vi er med til at understøtte de virksomheder, som kan understøtte den grønne omstilling, så de dermed også synes, det er interessant at investere i Danmark og også bruge Danmark som land til at afprøve nye måder at lave grøn omstilling på.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Betyder det så, at i Dansk Folkeparti vil man sætte et råderum af?
Mener ordføreren, at der skal sættes et råderum af til den grønne omstilling?
Kristian Hegaard (RV), 2020-09-08:
Tak for det.
Tak for ordførertalen, hvor Dansk Folkeparti jo slog klart fast og også gjorde det i efterfølgende svar, at det ikke er godt nok med et forslag til finanslov, hvor der ikke er sat en eneste krone af til CO 2 -reducerende tiltag.
Det er ganske enkelt ikke godt nok, at der er sat flere penge af til at brande et klimamål end til at handle på målet.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge Dansk Folkeparti, når nu Dansk Folkeparti er enig i, at der skal ske noget nu og her, også i en finanslov som den her, for at nå klimamålet i 2030, om Dansk Folkeparti så også ville være med til at få et ambitiøst klimamål for 2025.
For ellers sker der jo det, som ordføreren advarede mod, nemlig at det så kan gøre rigtig ondt på danskerne, hvis det er, at man bare udskyder CO 2 -reduktionerne til 2028, 2029 eller 2030.
Så vil Dansk Folkeparti være med til at sætte et ambitiøst klimamål for 2025 som et delmål frem mod 2030?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Tak for det, og også tak for talen.
Men jeg synes jo også, det er fair nok, når vi har debatten i salen i dag, at man så har muligheden for at spørge de andre partier, hvordan de konkret vil spille det ind, specielt når de jo så er ude med en kritik, som jeg synes er helt berettiget at DF også har.
Men hvor vil DF helt konkret sætte ind?
Alle er jo enige om, at vi har ufattelig travlt, hvis vi skal nå 70-procentsmålet, og det skal vi jo, og det har DF også skrevet under på så at sige.
Så hvor skal vi sætte ind?
For alle, der ved noget om området, siger jo også, at teknologiske løsninger er vigtige, men at de slet ikke kan stå alene – ikke inden for den tidshorisont, vi har.
René Christensen (DF), 2020-09-08:
Første punkt er jo, at vi selvfølgelig fortsætter med de små, gode ordninger, som vi har i den nuværende finanslov, og som er kørt videre.
Men det er jo sådan for at kunne blive ved med at køre derudad.
Så er der noget, der selvfølgelig også er rigtig vigtigt, eksempelvis når vi snakker om elbiler.
Det er faktisk ikke så interessant at sige, hvor mange elbiler vi får.
Det er mere interessant, hvor mange af de andre biler der går ud.
For hvis vi bare øger antallet af biler, er det jo ikke sådan, at vi bliver mere grønne.
Der er også nogle andre biler, der skal ud.
Derfor tror jeg, det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi får kigget på, hvordan vi får de ældste biler ud først.
Og der er bl.a. noget som skrotningsordningen oplagt, og vi har også kunnet se, at det har kunnet hjælpe på de mest forurenende og ældste biler.
Det er sådan nogle mindre håndtag, som faktisk godt kan give noget på den korte bane.
Så er det også rigig vigtigt i forhold til den aftale omkring hele affaldssektoren, som vi desværre ikke er en del af, at man også der finder på innovative måder.
Hvordan får vi lavet det?
Det mest energikrævende, vi har i Danmark, er jo vores boliger.
Hvordan får vi gjort dem mindre energikrævende og mere grønne?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Det er jo gode forslag, men jeg vil bare mene, at det stadig væk er lidt for nemt at komme udenom.
Altså, vi har et landbrug, som står for, jeg tror, det er 30 pct. af vores udledning, og vi har en transportsektor, som også står for en meget stor andel af det.
Altså, vi har nogle sektorer, hvor vi, medmindre man siger, at de en til en skal betale for at reducere udledningen selv, også skal levere noget herindefra, uanset om det er omlægningsstøtte, opkøb af jord, konkrete belønninger for at skifte bil eller højere skrotpræmie.
Alt det koster jo penge, rigtig mange penge, og jeg synes bare ikke, at DF's ordfører har været konkret, i forhold til hvor man vil finde de penge, altså hvordan det skal finansieres.
René Christensen (DF), 2020-09-08:
Jeg tror bare, man skal se på, at det alt sammen ikke behøver være på den måde.
Når man snakker landbrug og man snakker eksempelvis lavbundsjorder, kan de så noget andet?
Hvordan kan vi gøre det mere attraktivt?
Det er faktisk sådan, at forrentningen af solceller i dag uden statsligt tilskud faktisk er ret god.
Hvordan laver vi noget lovgivning, der gør, at man får mulighed for eksempelvis at sætte solceller op på de her lavbundsjorder, man tager ud?
Så kan vi lave nogle rammer og nogle rammevilkår for, at man kan få en anden form for drift på de jorder, som så også giver grøn energi.
Der tror jeg altså, vi i fællesskab bliver nødt til at se meget mere på de løsninger.
Rune Lund (EL), 2020-09-08:
Tak for det, formand.
Tak for ordførertalen.
Og så vil jeg gerne sige velkommen i klubben, for jeg kan forstå på Dansk Folkeparti, at man nu støtter minimumsnormeringer på ældreområdet.
Og fra Enhedslistens side har vi jo kæmpet for velfærdsrettigheder i mange år, både til ældre og også til børn i daginstitutioner.
Det er vores tilgang til, hvordan vi mener vi kan hegne velfærdssamfundet ind og skabe nogle rettigheder for borgerne.
Jeg husker det helt tilbage fra midten af 00'erne, hvor vi begyndte at have de her tanker, og til finansloven for 2014 fremførte vi, som nogle måske også husker, også kravet om velfærdsrettigheder.
Det handler om ret til rengøring, det handler om forbud mod alenevagter – det er også noget, vi arbejder med – og nogle husker måske de to bade om ugen.
Så det er i det hele taget det, at vi laver nogle rettigheder for borgerne, som vi synes er en klog måde at se tingene på.
Så mit spørgsmål er egentlig: Hvor vigtigt er det her for Dansk Folkeparti?
Vil Dansk Folkeparti være med til at prøve at presse på for, at der rent faktisk sker en genopretning af velfærden, så det ikke bare er det rene demografiske træk, som regeringen har lagt op til, eller skal der komme alle mulige andre tossede udlændingekrav ind, som kan ødelægge arbejdet for at lægge et pres for at forbedre velfærden?
René Christensen (DF), 2020-09-08:
Jeg tror, man skal lægge meget mærke til, at det, som jeg sagde, i en periode kan være nødvendigt.
Det her opfatter vi nærmest som et værn mod det, vi ser derude.
Men vi er også et parti, som elsker det kommunale selvstyre, og man har jo de politikere, som man selv har stemt ind.
Men der er bare nogle rettigheder, man bør have.
Vi så jo gerne, at vi var det foruden.
Så jeg vil gerne sige, at det ikke er et stort ønske for Dansk Folkeparti at have minimumsnormeringer, men det kan være et middel til at få en værdig ældrepleje og en værdig børnepolitik ude i kommunerne.
Og vi håber da så sandelig, at det er noget, der kan gå væk igen, så vi kan få vores lokale demokrati tilbage, men lige nu må vi bare indse med det, vi ser rundtomkring, at der står det ikke godt til.
Jamen det er sådan en lidt mærkelig diskussion, for hvad er råderum?
Råderum er jo nogle skattepenge, som ikke er brugt endnu, og de kan jo bruges til det, vi vil politisk.
Vi er jo valgt på hver vores liste, og vi er valgt fra hvert vores parti, og vi har sat nogle dagsordener for det.
Og når vi har indgået nogle aftaler, skal vi også finansiere dem.
Vi ser ikke, at man ikke kan finansiere grønne tiltag via råderummet.
Grønne tiltag kan jo faktisk også sagtens være ting, som gør Danmark rigere, og som øger beskæftigelsen.
Nej, jeg kan bekræfte, at det har vi ikke fundet, og også, at vi har ledt efter det, så det er ikke tilfældigt, at vi har set, at det ikke er der.
Vi havde også regnet med, at man ville holde fast i, at der skulle laves et nyt udrejsecenter.
Men igen: Det er ét parti, det er Socialdemokratiet, der har fremsat finanslovsforslaget, og det handler måske om, at man ikke ønsker at have et udrejsecenter.
Det handler måske om, at man ikke ønsker, at de her mennesker skal forlade Danmark.
Det handler måske om, at man gerne vil have, at de mennesker bliver her og bliver en del af Danmark med de store udfordringer, som det giver.
Så nej, vi kan ikke se det – desværre.
Marcus Knuth (KF), 2020-09-08:
Jeg er jo glad, når jeg hører Radikale Venstre sige, at Danmark skal være både grønt og stærkt, for det lægger jo op til, at man vil styrke økonomien, samtidig med at man kører en positiv klimapolitik.
Men når man så ser Radikale Venstre støtte op om den brandbeskatning, der er af danske familievirksomheder på 15 generationer, som sønnen eller datteren gerne vil overtage, vil jeg spørge, om ordføreren så virkelig tror, at en virksomhed er i stand til at føre en grønnere og mere omstillingsparat politik, når man trækker så meget kapital ud af den, eller om det er sådan, at virksomheden bliver tvunget økonomisk i knæ og derfor ikke kan gøre lige så meget for at komme de klimatiltag i møde, som vi jo gerne vil gøre i samarbejde med erhvervslivet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Jeg er enig i, at der skal mange flere tiltag til, for at det her finanslovsforslag kommer i mål med det.
Det er jo faktisk ifølge økonomer en af de måder, hvorpå der netop ikke trækkes f.eks. beskæftigelse ud af arbejdsmarkedet, altså, det trækker ikke mennesker ud af arbejdsmarkedet at ensrette arvebeskatningen, og bl.a. derfor gik vi ind for det, og vi syntes, det var mere fair, men der er en lang række andre initiativer, vi burde tage: grønt investeringsvindue, forsknings- og udviklingsfradrag, alle den slags ting, som ville gøre, at vi fik en mere dynamisk udvikling fremover.
Marcus Knuth (KF), 2020-09-08:
Jeg tror ikke, jeg kan finde en eneste virksomhedsejer i Danmark, der mener, at det er fair eller frit at brandbeskatte en virksomhed, alene fordi det er en privatejet familievirksomhed.
Det tror jeg ikke, man kan.
Men jeg vil så følge op på Troels Lund Poulsens spørgsmål om situationen, hvis regeringen kommer med tiltag, der udhuler beskæftigelsen, hvor ordføreren før sagde: Jamen det vil vi jo nok ikke være glade for i forhold til forståelsespapiret.
Men hvis regeringen holder fast i tiltag, der udhuler beskæftigelsen, vil Det Radikale Venstre så fortsat holde hånden under den regering?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Vi har et forståelsespapir, som den her regering er forpligtet på, og det siger, at hvis man fremsætter initiativer – og det kan jeg ikke forhindre regeringen i – der trækker mennesker ud af arbejdsmarkedet, skal man komme med initiativer, der får tilsvarende mange mennesker ind på arbejdsmarkedet, fordi det er rygraden i vores økonomi.
Christian Juhl (EL), 2020-09-08:
Det var lige det sidste, jeg gerne ville snakke med Radikale Venstres ordfører om.
Det er ikke så tit, at Radikale Venstre kerer sig om arbejdsmiljø og -sikkerhed, i hvert fald ikke for almindelige arbejdere.
Vi har været enige om nogle regler for psykisk arbejdsmiljø, og det er rigtig godt, men 60.000 mennesker rammes af en arbejdsskade hvert år, og sådan har det været næsten hele den tid, jeg har været voksen, uanset hvad for en regering der har siddet.
Det koster i øjeblikket samfundet 80 mia. kr., nogle af dem i produktionstab for virksomhederne, nogle af dem for sundhedssystemet, nogle af dem til pension, og det vil sige, at vi i et stort omfang trækker mennesker ud af arbejdsmarkedet, fordi vi ødelægger deres helbred.
Hvornår begynder vi lige så konsekvent, som når vi snakker om klima, at snakke om de menneskers muligheder for at blive ved og have styrke og krop til også at kunne arbejde, f.eks. efter de er fyldt 68 år?
Det kan de ikke i dag – mange må stoppe, når de er 60 eller før.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Jamen jeg er fuldstændig enig med hr. Christian Juhl i, at forebyggelse og arbejdsmiljø er afsindig vigtigt, og jeg synes da egentlig, vi sammen tidligere har lavet adskillige forslag på det område, og vi kommer i øvrigt også med forslag til det i vores finanslovsudspil.
Jeg er helt enig i, at det er en afgørende prioritet og noget, som vi bør bruge flere kræfter på.
Christian Juhl (EL), 2020-09-08:
Ja, vi lavede en reform her for ikke så længe siden, men det er jo en, der bare lapper på systemet – den tager jo ikke grundlæggende fat i det forebyggende.
Og det var på baggrund af nogle tal, der viste, at ryg- og skeletproblemerne og de alvorlige ulykker bare blev værre og værre, og at det psykiske arbejdsmiljø bare blev værre og værre.
Der var vi jo nødt til at gøre et eller andet, og jeg vil gætte på, at hvis vi er rigtig, rigtig heldige, så retter den bare op, så vi fortsætter med de 60.000.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-09-08:
Vi kommer også med forslag til det, men det er nok rigtigt, at vi er med i flere aftaler på det her område end Enhedslisten, fordi vi synes, det er afgørende at forsøge at rykke fremad på det område, også selv om det ikke er nok.
Jeg kan da godt være enig med ordføreren i, at der ikke altid sker nok.