runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Bendixen (DF), 2019-02-28:
Ja, så står vi her igen.
Det er jo ikke første gang, vi har talt om børnenes vilkår på Sjælsmark, og Dansk Folkeparti har ikke ændret holdning siden sidst eller forrige gang eller de andre gange, vi har diskuteret det her.
De børn, der er på Sjælsmark, er forældrenes ansvar – punktum!
Når man bliver ved med at fremsætte de forslag om at forbedre de her forhold og gøre det bedre for de her familier, er det jo helt utroligt, at man ikke godt kan indse, at hvis man gør forholdene bedre og bedre, så fjerner man incitamentet til overhovedet at ville rejse ud.
Det giver næsten sig selv.
Så vi opfatter egentlig forslaget som en slags belønningsadfærd til folk, der ikke retter ind efter de danske myndigheder.
Hvordan man kan synes, det er en god idé at belønne folk, der ikke vil rette sig ind efter, hvordan reglerne er, er jo helt håbløst.
Dansk Folkeparti støtter naturligvis ikke nærværende forslag.
Mads Fuglede (V), 2019-02-28:
Tak for ordet.
I Venstre mener vi, at det er meget trist, at børn skal vokse op på et udrejsecenter.
Man må ikke glemme, at årsagen til, at de opholder sig på et udrejsecenter, er, at forældrene ikke vil rejse hjem, selv om de ikke har ret til at opholde sig i Danmark.
De har fået endeligt afslag på asyl, hvilket også betyder, at alle relevante instanser har slået fast, at de ikke har behov for beskyttelse i Danmark, og at de efter dansk lovgivning har pligt til at rejse hjem.
Hvis forældrene ville, kunne de fleste af dem rejse hjem i morgen og dermed tilbyde deres børn et bedre liv.
Det er altså forældrene, der tager børn og skubber dem foran sig, og det er ufattelig trist.
Sådan er det ofte på udlændinge- og integrationsområdet, som berører svære skæbner, og især, når der er børns trivsel på spil, men vi bliver nødt til at finde en balance.
Det bedste ville selvfølgelig være, hvis familierne rejste hjem.
Når nu situationen er den, at de ikke vil rejse hjem, så er vi opmærksomme på den svære situation, det sætter børnene i.
Derfor tilbydes børnene bl.a. muligheder for skolegang og fritidsaktiviteter.
Giver vi i stedet afviste asylfamilier lov til at bo uden for centrene, vil det være det samme som at sige, at afviste asylansøgere med børn ikke er lige for loven
Det vil også gøre det mere attraktivt at søge asyl i Danmark.
Det vil vi ikke være med til.
Derfor støtter Venstre ikke forslaget.
Tak for ordet.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-28:
Tak for det.
I starten af januar besøgte min kollega hr. Mads Fuglede og jeg Sjælsmark.
Sådan en kold januardag synes Sjælsmark at være et lidt trøstesløst sted, ikke så meget på grund af de fysiske rammer, men fordi der bor mennesker, som ikke har fået deres drøm om et liv i Danmark opfyldt.
Men der er tale om mennesker, som har fået behandlet deres sag af myndighederne, og de har ikke ret til beskyttelse i Danmark – de skal rejse hjem, og det vil de ikke.
Deres hjemlande vil ikke modtage dem, hvis de ikke rejser frivilligt.
Hvordan skal vi så forholde os til det?
Skal vi sige: Okay, så får I lov til at bo ude i samfundet?
Skal vi indrette lovgivningen på, at folk ikke følger myndighedernes afgørelser?
Nej, det skal vi naturligvis ikke.
Det ville skabe et incitament til, at folk kom hertil, fik afslag på beskyttelse, og så havde det ikke nogen konsekvens i den virkelige verden.
Det går ikke – det burde være indlysende, også selv om det er tragisk, at der er mennesker, som ikke følger myndighedernes afgørelser, og at det selvfølgelig har konsekvenser for deres børn.
Jeg ser det her som en af den slags sager, hvor vi er nødt til at udvise ansvarlighed, og hvor vi har sympati for de konkrete mennesker – og det tror jeg vi alle sammen har – men hvor vi er nødt til at bruge vores sunde fornuft, for naturligvis skal vi ikke indrette lovgivningen på, at folk ikke følger myndighedernes afgørelser.
Derfor kan vi selvfølgelig heller ikke støtte det her forslag, for det vil skabe et incitament til, at folk ikke respekterer myndighedernes afgørelser; folk vil komme hertil og sige, at man bare skal bo på Sjælsmark i 12 måneder, og så er man ude i samfundet igen, og så kan man etablere sig der.
Det går ikke – det gør det simpelt hen ikke.
Søren Søndergaard (EL), 2019-02-28:
Jeg skal bare høre, om det er hr. Joachim B. Olsens opfattelse, at spørgsmålet om udrejsebestemmelsen er lænket til stedet, hvor man bor.
Altså, hvis man har fået en udrejsedom eller -beslutning, skal man vel udrejse, uanset hvor man bor?
Udrejsedommen eller -beslutningen bliver vel ikke annulleret af, at man bor et sted, hvor ens børn selv kan lave mad eller kan være med til at være mad?
Det er i hvert fald nogle andre regler, jeg kender.
Jeg har ikke set den paragraf, der hedder: Hvis man bor et sted, hvor man selv må lave mad, så ophæves udrejsebeslutningen.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-28:
Nej, det er fuldstændig korrekt.
Men hvis man ikke ønsker at rejse, hvis man ikke medvirker til sin hjemsendelse, vil ens hjemland ikke tage imod en, medmindre vi selvfølgelig har en aftale med hjemlandet, men det har vi ikke i mange af de her tilfælde.
Derfor vil der opstå den situation, at folk selvfølgelig vil sige: Jeg ønsker ikke at rejse.
Det er jo alt andet lige klart, at hvis man så får lov til at etablere sig ude i samfundet, hvilket jo er den drøm, man har – og det kan jeg ved gud godt forstå at man har – så vil man da naturligvis ikke komme til den konklusion, at man siger: Nu rejser jeg hjem.
For det, man gerne vil, er at bo her.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-02-28:
Tak for det.
Er ministeren enig med mig i, at alle børn, der opholder sig i Danmark, og også de her børn af afviste asylansøgere er de danske myndigheders ansvar?
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-28:
Allerførst vil jeg sige, at forholdene på Sjælsmark ikke er utålelige, for man skal se forholdene på Sjælsmark i forhold til det, det er lavet til.
Det er lavet som et midlertidigt sted, hvor folk bor i en kort periode, inden de rejser hjem til deres hjemland.
Vi har indrettet Sjælsmark efter, hvordan lovgivningen er.
Så er der nogle mennesker, der ikke vælger at følge myndighedernes beslutning.
Så er spørgsmålet, om vi så skal sige: Det er da egentlig ærgerligt, at folk ikke vil følge myndighedernes beslutning, men så må vi bare give efter og lade folk bo ude i samfundet.
Nej, almindelig sund fornuft tilsiger selvfølgelig, at det betyder, at flere rejser frivilligt, når man ikke opfylder drømmen hos de her mennesker, som jeg godt kan forstå at de har, og at de skal blive boende på Sjælsmark.
Det er da klart.
Inger Støjberg (V), 2019-02-28:
Altså, det, fru Sofie Carsten Nielsen siger, er jo ganske enkelt fuldstændig forkert.
For det første er de ikke spærret inde på Sjælsmark.
De bor på Sjælsmark.
De er ikke spærret inde.
Og det nytter simpelt hen ikke noget at prøve på at give et fuldstændig vrangbillede af, hvordan virkeligheden er.
For det andet, fru Sofie Carsten Nielsen, kan de her mennesker rejse hjem.
De vil ikke rejse hjem.
Og det nytter ikke noget at prøve at stille sådan et falsum op her.
Børn er forældres ansvar.
Forældrene har ikke ret til at opholde sig i Danmark.
Vi gør alt, hvad vi overhovedet kan, for at give de her børn den bedst mulige hverdag.
De går i skole.
De går i børnehave.
Der er fritidsaktiviteter.
Men vi kan ikke tage fra dem, at deres forældre nægter at udrejse af Danmark, på trods af at de ikke har ret til at være her.
Hans Andersen (V), 2019-02-28:
Jeg synes, at inden vi eventuelt så fjerner de sten, som hr. Karsten Hønge nævner, vil det være meget fornuftigt, at vi måske lige afventer de evalueringer, der er i gang.
Der er både en evaluering af det konkrete projekt i Aarhus, og så er der også et projekt, som vi har sat i gang i fællesskab i forbindelse med satspuljeaftalen, som jo er i den samme boldgade.
Og dem vil jeg gerne afvente resultaterne af, inden jeg, hvad skal man sige, vil være med til at anbefale kommuner at bruge det her værktøj.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-28:
Det er jo fair nok, for jeg synes da også, at det er et godt argument at sige, at vi skal se på de evalueringer, der er.
Jeg synes bare, at det her er noget, som så åbenlyst inviterer til en ting, som vi så tit snakker om, nemlig at investere i borgerne.
Og det her handler ikke om, at staten skal investere penge i borgerne, men at vi lader det være op til kommunerne at beslutte, hvorvidt de vil gå den her vej.
Så i den forstand behøver hr. Hans Andersen jo ikke at være bange for den nationale økonomi – ingen kvaler, kommunen betaler.
Hans Andersen (V), 2019-02-28:
Jo, men i sidste ende er det jo fællesskabet, der betaler.
Og inden vi på vegne af fællesskabet kan anbefale kommunerne at bruge det her værktøj, synes jeg, det ville være fornuftigt at have en større sikkerhed for, at det faktisk har en effekt.
For det kan vi jo faktisk ikke sige noget om i dag.
Det lyder positivt, men vi ved jo ikke, om de pågældende mennesker, der i dag er kommet i job på baggrund af projektet, alligevel ville være kommet i job, selv om de ikke var blevet omfattet af det her projekt, men havde fået en ordinær indsats af kommunen.
Det ved vi jo faktisk ikke.
Laura Lindahl (LA), 2019-02-28:
Liberal Alliance støtter ikke SF's forslag.
Det er der primært to årsager til.
For det første synes jeg, at det er rigtigt, som både ministeren og foregående ordførere var inde på, at der er en evaluering af projektet i Aarhus i gang, og det bliver interessant at se resultatet.
Vi ved, at der er 32 borgere i gruppen, som er kommet ud af kontanthjælpssystemet, men vi ved ikke, om det er på grund af det her initiativ eller noget andet.
Dernæst er der, som også tidligere nævnt, et satspuljeprojekt, som jo også går på det her med, at man afslutter det i slutningen af 2019.
Det skal vi også kigge på og have evalueret i slutningen af dette år, inden vi går videre ad den her vej.
Så det er årsagen til, at jeg ikke støtter, at vi går videre med borgerstyrede budgetter sådan helt generelt.
Men i forhold til SF's forslag synes jeg også, man rammer skævt, når man taler om de jobparate kontanthjælpsmodtagere, for hvis SF havde fremsat forslag om, at det var de aktivitetsparate, og forudsat, at vi havde evalueringerne, der viste, det er positivt, så havde jeg været indstillet på at kigge den vej.
Men for de jobparate kontanthjælpsmodtagere synes jeg ikke, at det konkret vil være en god idé, for jobparate kontanthjælpsmodtagere er altså mennesker, som er klar til at tage et arbejde, fordi kommunen har vurderet, at det eneste, der er årsagen til, at de er på kontanthjælp, er, at de ikke har et arbejde.
Så jeg synes, det er skævt, i forhold til at man taler jobparate, og selv hvis man havde talt om de aktivitetsparate, hvilket ville give det mere mening, synes jeg, at vi skal vente på at se evalueringerne dels af Aarhusprojektet, dels af det satspuljeprojekt, vi har sat i gang, før vi overvejer, om det er en vej, vi skal gå videre ad.
Så Liberal Alliance støtter ikke forslaget.
Jo, men nu har vi i Liberal Alliance et stort hjerte, der banker for skatteyderne i det her samfund, og vi er ikke indstillet på, at man bare skal uddele blankochecks til borgere, der står uden for arbejdsmarkedet, for naboens regning.
Så uden at vide, om det har en effekt, så man på den lange bane vil kunne spare nogle penge til udgifter i det offentlige, som så kunne føres tilbage til de skatteydere, vi har, er vi altså ikke indstillet på bare at dele ud af pengene efter forgodtbefindende.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-28:
Nej, men det ville også være fuldstændig tosset.
Kunne man da forestille sig, at nogen sad og skrev checks ud til borgerne og bare sådan delte dem ud?
Det giver jo ingen mening.
Det her handler helt konkret og præcist om at fjerne de snubletråde, de sten, der er på vejen, for at kommunen selv kan afgøre det sammen med borgeren og lave en klar aftale om en handlingsplan for, hvordan borgeren bliver bragt tættere på arbejdsmarkedet.
Det er da kun i den situation, hvor der er en klar aftale mellem borgeren og jobcenteret, at man så kan gå ind og understøtte nogle helt konkrete mål, som kunne være den sidste hjælp til at starte egen virksomhed eller få gjort noget ved de dårlige tænder, som gør, at man ikke kan få et arbejde.
Laura Lindahl (LA), 2019-02-28:
Jeg er da glad for, at hr. Karsten Hønge mener, at alt, hvad der er snusfornuftigt, er oplagt for LA at tilslutte sig.
Men det her er jo at dele penge ud, som man ikke ved om bliver brugt fornuftigt, for vi ved ikke, om det her virker.
Det er jo derfor, det giver super meget mening, som tidligere ordførere også har været inde på, at vente på evalueringerne, så vi ved, om det her virker.
Hvis det viser sig at virke og være det mest effektfulde, man kan gøre for at få folk i arbejde, så er vi selvfølgelig indstillet på at gøre det, men lige nu ved vi ikke, om det virker.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-28:
Jeg synes, det er skuffende, at Liberal Alliance ikke her ser chancen for at være med til at fjerne noget bureaukrati ude i kommunerne.
Jeg har ellers indtryk af, at Liberal Alliance i mange sammenhænge gør et nummer ud af, at man gerne vil gøre det lettere at spørge hverdagens eksperter.
Det kan være almindelige mennesker, eller det kan være kommunerne.
Så hvorfor have sådan nogle sten liggende på vejen, sådan nogle snubletråde for kommunerne?
For det er jo ikke tilladt i dag at lave den slags forsøg, medmindre man bruger private midler, som man gør her med pengene fra VELUX FONDEN.
Hvorfor i alverden dog ikke gøre det lettere for kommunerne, som er dem, der er i øjenhøjde med borgerne, og hvorfor ikke spørge eksperterne, nemlig borgerne – for de er nemlig eksperter i deres eget liv – hvad der vil passe godt til dem?
Man kan godt falde i den der grøft, som jeg synes at fru Laura Lindahl gør, at tro, at man kan tale borgerne til rette, og at de bare skal ud at finde et arbejde.
Men hvis problemet er, at de ikke gør det, så bliver man nødt til at gribe fat i nogle instrumenter, og det her er jo et spørgsmål om at overlade det til kommunerne selv at tage den her beslutning sammen med borgerne.
Så må det da også friste fru Laura Lindahl, at en af de ting, vi nævner eksplicit, er muligheden for hjælp til at starte egen virksomhed.
Tak til hr. Hans Andersen for en, synes jeg, overvejende positiv tale igen.
Man går efter indholdet og substansen i både talen og i forhold til den udfordring, vi skal prøve at gøre noget ved, så det er rigtig godt.
Det, forslaget går ud på, er jo sådan set at fjerne nogle af de sten, der ligger i vejen for nogle af de kommuner, der ønsker at gå ned ad den her vej.
Så derfor vil jeg sige, at i forhold til den der usikkerhed, som hr. Hans Andersen siger han har over for økonomien i det, handler det her forslag jo om at fjerne de sten, der ligger for kommunerne, og at de får lov til at gennemføre de her forsøg.
Altså, grunden til, at det kan lade sig gøre i Aarhus, er jo, at man har private aktører inde, hvor VELUX betaler for det her forsøg.
Det, som det her forslag lægger op til, er at sige til kommunerne: Jamen I kan bare gøre det.
Derfor kan jeg ikke lige se, hvor usikkerheden kommer ind, for det vil jo være en kommunal beslutning: Vil vi gøre det her i vores kommune?
Og hvis vi gør det, bliver det jo op til jobcenteret.
Og vil vi så udmønte det i de her forsøg?
Så det her handler om at fjerne nogle af de sten, der ligger på vejen for de kommuner, der vil gå den vej, hvor man investerer i borgerne.
Hans Andersen (V), 2019-02-28:
Tak for det.
Jeg vil også gerne sige tak til SF for et spændende beslutningsforslag, som jo giver anledning til, at vi får drøftet nye løsninger på, hvordan vi kan hjælpe borgere i beskæftigelse.
Og lad mig være ærlig og sige, at jeg synes, at intentionen med forslaget er god.
Tanken om at investere i den enkelte, altså det enkelte menneske og dets behov, tiltaler mit liberale hjerte, for alle er jo ikke i samme situation og kan sættes ind i en bestemt boks.
Så banker virkeligheden dog lidt på, og den er jo mere kompliceret end som så, for en ordning med borgerstyrede budgetter indeholder jo også en række usikkerheder.
Det er uvist.
Men hvad der er mindre uvist, er jo den direkte udgift, der vil følge af forslagets indførelse.
Det vil koste en del penge, og pengene skal jo findes et sted.
Men det er jo ikke det samme, som at vi vil afvise ideen sådan pr. refleks.
I 2017 besluttede vi sammen at gennemføre et forsøg med borgerstyrede budgetter blandt udsatte borgere, og det venter vi jo på resultaterne af.
Ligeledes venter vi på de endelige konklusioner fra forsøget i Aarhus, som jo, må jeg forstå, danner baggrund for det her beslutningsforslag.
Det mener jeg er væsentligt at få med, inden vi træffer en beslutning om, hvorvidt det er et nyt og godt værktøj til at bringe mennesker i beskæftigelse.
Så er det jo ikke, fordi vi ikke har fokus på det her område.
Vi har konstant fokus på at hjælpe borgere i beskæftigelse.
Det handler om at sikre, at der er økonomiske incitamenter, at det kan betale sig at stå op om morgenen og tage på arbejde, men det handler også om, at der er nogle, der har brug for mere end det, altså at man har en mere håndholdt tilgang til det.
Det er jo også derfor, at vi ad flere omgange har afsat penge til projekterne »Flere skal med I« og »Flere skal med II«, som meget målrettet tager hånd om mennesker, der i al for lang tid har været ledige.
Så samlet set er forslaget sympatisk.
Der er noget usikkerhed omkring det.
Det kunne også være forbundet med relativt høje omkostninger – der er allerede blevet nævnt beløb.
Og på den baggrund kan vi ikke støtte beslutningsforslaget, som det ligger.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-28:
Tak til hr. Leif Lahn Jensen for en stort set positiv tale, når det kommer til substansen.
Så hørte jeg godt, at man ikke ville stemme for beslutningsforslaget.
Det synes jeg nu egentlig også selv nogle gange i virkeligheden kan være en mindre detalje, for det handler jo om substansen, altså om, om vi på en eller anden måde kan komme videre med det, som det handler om.
Der hørte jeg jo hr. Leif Lahn Jensen sige, at man fra Socialdemokratiets side gerne vil indgå i en udveksling af tanker om, hvordan vi kan få det her udbredt.
Men kunne hr. Leif Lahn Jensen løfte sløret for, hvordan vi kunne udbrede det på anden vis end ved at vedtage noget?
Nu ophører satspuljen jo inden for en overskuelig tid, så kan vi på anden vis reagere lidt hurtigt i forhold til noget, der ser ud til at virke godt både i satspuljesammenhæng og i Aarhus?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-28:
Man kan altid tage en dialog om, hvordan vi skal gøre det, men uden at jeg fuldstændig og helt præcis kender til det i Aarhus ud over det, jeg har læst, så tænker jeg bare, at hvis Aarhus kan det her, hvis Aarhus virkelig har gjort det selv, fordi de synes, det er en god idé, hvorfor kan alle andre kommuner så ikke?
Hvorfor gør de det ikke bare?
Hvorfor behøver de vores hjælp?
Hvorfor kan de ikke bare sige: Det vil vi da også?
Hvorfor siger alle de andre kommuner ikke bare: Det, der sker i Aarhus, er genialt; det gør vi også?
Det er de da velkomne til.
Jeg kan da ikke se nogen grund til, at de ikke skulle det.
Så vi kan jo starte med at opfordre dem til det herfra og sige til dem: Tag nu på besøg i Aarhus, kig på det her projekt, og se, om det ikke også er noget, I kan gøre.
Det ville jeg da gøre med det samme, hvis jeg sad derude og så det her.
Så ville jeg da tage til Aarhus og sige: Det tror jeg da at vi skal indføre i vores kommune.
Så det kunne vi jo starte med, og så kunne hr. Karsten Hønge rejse rundt til de kommuner og bede dem om at tage til Aarhus.
Det var det, han kunne gøre.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-28:
Jo, men som jeg nu forstår det, er forskellen, at man i Aarhus har indgået aftaler med private aktører, først og fremmest VELUX FONDEN, som jo sponserer en stor del af det.
Så det handler jo om, at vi gør det her til en samfundsmæssig opgave og ikke på den måde lader kommunerne opsøge enkeltsponsorater.
Det var det, der var ideen i beslutningsforslaget.
Men jeg kunne også bare sige til hr. Leif Lahn Jensen, at det da var muligt, at man skulle gøre det, som ministeren pragmatisk rækker hånden frem til, nemlig at skrive nogle formuleringer om, hvordan vi i fællesskab kan komme videre ad den her vej uden at binde os konkret til SF's beslutningsforslag, for det er ikke det vigtigste for mig.
Det vigtigste er, at vi får fart på med at komme længere ned ad den her vej og få det udbredt.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-28:
Jamen det er jeg jo sådan set enig i, og det var også derfor, jeg sagde i min tale, at vi var klar til at gå i dialog med de partier, der har lyst til at se, hvordan vi kan udbrede det her til flere kommuner.
I sit forrige spørgsmål spurgte hr. Karsten Hønge mig bare om, hvordan det kunne gå hurtigt, og det, jeg svarede på, var, hvordan det kunne gå hurtigt som i hurtigt .
Men vi kan da altid tage den dialog og diskussion, og dér vil jeg gerne sige herfra, at jeg synes, det her er fornuftigt, og at jeg gerne så det i flere kommuner, og det er jeg klar til at tage en dialog om med de partier, der har lyst til at tage den dialog med mig.
Pause Pause (Pause), 2019-02-28:
Mødet er udsat.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-28:
Tak for talen til hr. Bent Bøgsted.
Og igen vil jeg sige, at det jo ikke skal stå og falde med, om et beslutningsforslag skæres på den ene eller den anden måde.
Jeg hører Dansk Folkeparti her gå ind på præmissen om, at det er en god idé, at vi måske stoler mere på borgerne.
Men jeg kunne godt tænke mig, at hr. Bent Bøgsted kunne sætte nogle flere ord på, hvordan vi måske kunne komme derhen.
En af metoderne kunne selvfølgelig være at vente på evalueringen om 1 år.
Men er der ikke åbenlyse frugter, vi kan plukke her, ved simpelt hen at sige, at vi rent faktisk stoler på, at borgerne godt ved, hvad der er bedst i deres eget liv, og at de efter en klar aftale med jobcenteret – og kun efter en aftale med jobcenteret – får rådighed over nogle penge?
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-28:
Jeg synes jo, man først og fremmest måske skal undersøge, hvad resultatet i Aarhus er.
Hvilket indtryk har de, og har de oplysninger om de her 32 borgere, der er kommet væk fra kontanthjælpen?
Jeg synes jo, at effekten med 32 ud af 97 er lige i underkanten.
Er det på grund af det her, folk er kommet ud på arbejdsmarkedet, eller er der andre årsager til det?
For der er heller ikke meget ved, at vi bare giver 50.000 kr., der fører til ingenting.
Det skulle jo gerne være målrettet til det, der kan få folk ud på arbejdsmarkedet.
Så der er noget, der skal undersøges.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-02-28:
Det her lovforslag omhandler jo mennesker, der er på tålt ophold.
Det er jo vigtigt, at vi adskiller dem fra de mennesker, der har fået afslag på asyl.
Derfor er det vel sådan set rimeligt nok efter vores opfattelse, at der er sådan en kontrol med og styr på, hvor de er henne.
Den der meldepligt, som blev vedtaget tidligere, støttede vi og fandt i orden.
Problemet her er så, at der er en højesteretsdom, som gør, at man ikke kan gøre det på samme måde som tidligere, og derfor kommer det her lovforslag.
Man kan så sige, at den øvelse, man så går ind i, er, at når højesteretsdommen fastslår, at man ikke kan pålægge de pågældende den meldepligt eller fratage dem deres ret til at bevæge sig frit, så længe de har lovligt ophold, så er det, man med det her lovforslag gør det til ulovligt ophold.
Man kan diskutere det hensigtsmæssige i den måde at gøre det på.
Men baggrunden er jo den der sag fra Belgien, hvor det blev fastslået, at det enkelte land faktisk selv har lov til at gøre det.
Så som udgangspunkt synes vi, at det er okay, at man ændrer det på den her måde for at kunne fastholde, om jeg så må sige, den opholds- og meldepligt, som mennesker på tålt ophold skal leve op til.