runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-17:
Jeg vil starte med at sige, at jeg er glad for, at det kun er begyndelsen, for jeg har kun en interesse i at diskutere det her lovforslag.
Men jeg vil godt understrege, at der jo ikke er nogen af de her grupper, der vil være omfattet af de her undtagelser, som i fremtiden vil få bedre muligheder for at blive i Danmark og få deres asylsag behandlet, end de har i dag.
Det er jo kun et spørgsmål om, at for hele den resterende hovedgruppe er hovedreglen, at de ikke vil have muligheden for at være i Danmark, mens de får deres asylsag behandlet.
Så der er jo ikke en eneste paragraf i det lovforslag, som i sig selv ville betyde, at flere mennesker – heller ikke de her specifikke grupper – ville søge mod Danmark for at søge asyl.
Victoria Velasquez (EL), 2021-03-17:
Det er Enhedslisten; men det er fint nok.
Jeg skal læse spørgsmålet højt, og det er som følger: Hvad vil ministeren gøre nu, hvor vurderingen fra Rådets juridiske tjeneste vedrørende EU-bestemt mindsteløn er kommet?
Tak til ministeren for besvarelsen.
Det ligger jo også fint i tråd med de diskussioner, vi har haft, hvor vi i Lissabontraktatens artikel 153, stk. 5, kan se, at bestemmelserne i den her artikel ikke gælder for lønforhold, organisationsret, strejkeret eller ret til lockout, og efter vurderingen fra Rådets juridiske tjeneste kan vi konstatere, at hverken tjenesten eller Kommissionen mener, at den artikel står i vejen for det her direktiv.
Det er vi ikke enige i i Enhedslisten, og jeg er også glad for at høre, at ministeren heller ikke er enig i det.
Der er tidligere givet besked om, at ministeren ville afvente tjenestens vurdering i forhold til at vurdere hjemmelsgrundlaget, og der kunne jeg godt tænke mig at vide lidt mere præcis, hvad ministeren mener om lovhjemmelen i den del, og her tænker jeg også på noget af det, som ministeren tidligere har sagt, bl.a. i et interview med Politiken den 29. januar 2021, og jeg citerer: »Lige nu undersøger EU's juridiske tjeneste, om direktivet er lovligt, for i EU-traktaten kan EU ikke diktere løn.
Det bestemmer landene selv.
Så for at komme rundt om det har Kommissionen gjort lønnen til et arbejdsvilkår, hvor EU har kompetencen.
Her synes jeg, at man har været lige lovlig kreativ«.
Det er vi jo i Enhedslisten fuldstændig enige i, selv om direktivet jo så stadig indirekte handler om lønforhold.
Derfor er jeg nysgerrig på at høre lidt mere præcis, om ministeren stadig er af den overbevisning, eller om vurderingen fra den juridiske tjeneste har spillet ind dér.
Men derfor vil jeg spørge: Hvad vil ministeren gøre nu og med de gode møder og alt det, der kommer?
Vil man gøre sådan, at direktivet gør så lidt skade som muligt?
Eller vil man gøre sådan, at direktivet ikke bliver til noget?
Hvad prioriterer regeringen og ministeren nu?
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-17:
Det var jo nogle lange spørgsmål, men hvis jeg ligesom skal komme ind til kernen, må jeg først og fremmest sige, at den fortolkning, som Kommissionen har, og som Rådets juridiske tjeneste, må jeg jo også medgive, giver Kommissionen medhold i, efter min opfattelse og med de forudsætninger, hvor vi i Danmark har diskuteret, hvorvidt der i EU-traktaten er hjemmel til at gribe ind i den måde, som vi aftaler lønninger og arbejdsvilkår på, er lige lovlig kreativ.
Når det er sagt, er det klart, at jeg heller ikke synes, at det er et enten-eller, altså at vi enten arbejder på at forhindre direktivet eller vi sørger for at begrænse skaderne mest muligt.
Det, der er afgørende for os i første omgang, er jo at blive ved med at holde fast i alliancen af lande, der stiller sig skeptiske over for det her forslag, og sørge for, at vi står på så fælles et grundlag i de videre diskussioner som muligt.
Victoria Velasquez (EL), 2021-03-17:
I forhold til hvad ministeren vil gøre nu, kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad ministeren tænker om den seneste opgørelse, der er kommet over overenskomstdækningsgraden, som er lavet af FAOS.
Den siger jo, at organiseringen er på enten 64,3 pct. eller 68,4 pct., alt efter hvordan man opgør det.
Og direktivforslaget indeholder jo en fritagelse fra visse forpligtigelser ved en dækningsgrad på over 70 pct.
Er der i forhold til den her konkrete del noget, som ministeren særlig tænker man kan bruge i forhold til afsættet for at få endnu flere til at være opmærksomme på, hvad det er, der sker her, eller til at lægge et pres på det, så der bliver nødt til at blive gjort noget ved det her?
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-17:
Jamen det er klart, at jo større det samlede asyltal er, jo større vil den andel være – det er mit bedste gæt – som alligevel skal have behandlet deres asylansøgning i Danmark.
Det er også derfor, det er relevant, at når man laver sådan et system her, vil det samlede asyltal alt andet lige falde – alt andet lige – fordi incitamentet til at bevæge sig hele vejen herop jo vil være væk.
Og derfor er der også en indre sammenhæng mellem det samlede asyltal, og hvor mange der vil være i den her undtagelsesbestemmelse.
Det er rigtigt, at antallet af uledsagede mindreårige, der søger asyl i Danmark, svinger ret meget, og vi har ikke konkrete tal på det, for det ville være helt umuligt og useriøst at estimere et tal på det, men så langt, som jeg er kommet, kan jeg i hvert fald sige, at det vil være meget få, og at det vil være den absolutte undtagelse.
Jeg tror også, at noget af det, der bliver helt afgørende, er, at den periode, hvor vi laver den indledende behandling, bliver så kort som overhovedet muligt, at vi holder det nede på nogle få uger, for hvis det alligevel bliver til nogle måneder, så begynder folk at hænge fast i Danmark.
Det bliver helt afgørende, at den der indledende screening går så hurtigt som overhovedet muligt.
Her har vi heldigvis i forvejen nogle gode erfaringer – men det ved spørgeren jo også – med åbenbart grundløs-proceduren, hvor vi har en ret hurtig sagsbehandling, og det er afgørende, at vi kan gøre det, lige så snart folk er trådt ind over grænsen.
Hvis jeg skal være helt ærlig, synes jeg faktisk, at spørgerne slår et tomt hul i luften her.
Socialdemokratiet har i årtier været tilhænger af, at vi skulle overholde de internationale konventioner.
Det fremgår tydeligt af det program, vi har lagt frem.
Vi har sagt det på pressemødet, og jeg har selv nævnt det i utallige interviews.
Der er ikke på noget tidspunkt nogen socialdemokrat, der har sagt, at vi vil realisere det her nye asylsystem uden for rammerne af de internationale konventioner.
Victoria Velasquez (EL), 2021-03-17:
Men det er jo, fordi du, hvis du er selvstændig, skal lukke din virksomhed, for du kan ikke lægge den i dvale.
Så det er jo en kombination af flere ting, der gør, at det gav mening.
Men jeg tænker bare, at ministeren vel så også er enig i, at vi står med et enormt vigtigt grundlæggende sikkerhedsnet, men at det også er enormt sårbart.
Hvis dem, som er de højtlønnede, ikke kan se meningen i at være medlemmer og melder sig ud af det, så kommer det til at være dem, der oftest har brug for sikkerhedsnettet, som skal betale til det, og det bliver dyrere, og så risikerer vi, at vi faktisk ikke har dagpengesystemet i fremtiden.
Er ministeren ikke bekymret for det?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-17:
Tak, formand.
Hvordan forestiller ministeren sig at hans nye forslag om asylbehandling i tredjeland kan »bidrage til at stoppe den livsfarlige, risikable og ukontrollerbare flugt over Middelhavet«, som Socialdemokratiet skrev i udspillet »Retfærdig og realistisk«, når det forslag, regeringen har fremlagt, bygger på, at asylansøgere alligevel skal henvende sig i Danmark – og kun en del af disse efterfølgende sendes til det pågældende tredjeland?
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-17:
Mange tak for spørgsmålet, som går på, hvorfor regeringen egentlig har fremlagt sådan et forslag, der bygger på, at asylansøgere skal henvende sig i Danmark for at søge asyl.
Det er der en meget enkel grund til.
Først og fremmest er det, fordi det ville være for katastrofalt for både Danmark og Europa, hvis vi igen oplevede den flygtningekrise, vi så i 2015, hvor mennesker gik på motorvejene.
Derfor er vi nødt til at tænke nyt og innovativt i udlændingepolitikken, og det er det, regeringen forsøger.
Selv om antallet af asylansøgere i 2020 er det laveste i al den tid, tallet har været registreret på den nuværende måde – dvs. siden 1998 – ser udfordringen med illegal migration nemlig ikke ud til at blive mindre.
Vi kigger ind i en verden, hvor migranter fortsat bevæger sig imod Europa i håbet om et bedre liv uden nødvendigvis at have brug for beskyttelse.
De udnytter asylsystemet for at komme ind i Europa
, selv om mere end halvdelen af dem ikke har krav på beskyttelse som flygtning.
Det udfordrer vores sikkerhed og vores samhørighed i Danmark.
Samtidig sidder mange flygtninge i lejre i nærområderne og har ikke mulighed for at springe køen over ved at betale en menneskesmugler for at komme til Europa; de har brug for hjælp.
Det koster så i gennemsnit den danske stat ca. 300.000 kr. om året at indkvartere én afvist asylansøger, og de penge mener vi kunne være brugt bedre andre steder, f.eks. på at hjælpe flere mennesker tættere på konflikterne.
Derfor foreslår vi at flytte asylbehandlingen ud af Danmark.
Hermed ville vi fjerne incitamentet til overhovedet at bevæge sig herop.
Jeg tror ikke på, at en asylansøger vil betale en stor sum penge til en menneskesmugler for at rejse tusindvis af kilometer med stor fare for overgreb undervejs, hoppe i en overfyldt gummibåd tværs over Middelhavet, udsætte sig selv for livsfare, søge mod Danmark, hvis en asylansøgning ikke giver en adgangsbillet til et længerevarende ophold i en velfærdsstat som Danmark.
Derfor forventer jeg også, at vi kommer til at se et markant fald i antallet af spontane asylansøgere i Danmark med en modtagecenterordning.
Hermed bliver bekymringen om antallet af undtagelser til ordningen, som spørgeren har givet udtryk for, også forsvindende lille.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-17:
Tak, formand.
Men det giver jo ingen mening, minister.
Altså, det, ministeren lægger op til, er, at der i de flygtningeproducerende lande sidder nogle folk, som gerne vil prøve lykken.
Og det er bare mere bekvemt at være asylant i Danmark end i f.eks. Grækenland.
Så mon ikke man stadig væk tager turen op over Middelhavet og videre op til Danmark.
Så står der så direkte i det forslag, regeringen har fremsat, at man skal have en individuel behandling.
Det vil sige, at det skal vurderes, om man kan komme ind gennem de her gigastore huller, som regeringen har lagt op til: Har man et familiemedlem, er man for syg, er man mindreårig osv.?
Først hvis man så ikke kan komme ind under en af de undtagelsesbestemmelser, skal man så sendes tilbage til et tredjeland, som vi endnu ikke kender – det er så en anden diskussion.
Men hvordan i alverden skulle det setup føre til det, som Socialdemokratiet og ministeren har stillet vælgerne i udsigt, nemlig, og jeg citerer: »Et modtagecenter kan bidrage til at stoppe den livsfarlige, risikable og ukontrollerbare flugt over Middelhavet.
Det vil ødelægge menneskesmuglernes forretningsmodel.«?
Hvordan i alverden kommer det i stand, når forudsætningen for, at man kommer til det her center i et eller andet tredjeland, er, at man indfinder sig i Danmark?
Det giver da ingen mening.
Det, der til gengæld bliver tydeligere og tydeligere her, er, at Socialdemokratiet har prøvet at skræve over to stole.
Man har prøvet at sige til Dansk Folkepartis vælgere: Bare rolig, I kan sagtens stemme på os, for kommer der flygtninge til Danmark, sender vi dem af sted til et eller andet tredjeland; der er godt nok en hel masse undtagelser, men det fortæller vi ikke vælgerne om, for det er bare forstyrrende før et folketingsvalg.
På den anden side vidste man udmærket godt, at hele venstre side ville blive enormt sure over, at man lige pludselig var så ond over for de her små, søde flygtninge, så derfor måtte man hellere også sige: Jamen altså, det handler kun om at gå imod alle de her menneskesmuglere.
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-17:
Igen er vi i en situation, hvor det for spørgeren ikke giver mening, men for mig er det fuldstændig indlysende og logisk, at vi, hvis folk kommer til Danmark og søger asyl, siger: Mange tak for din asylansøgning, men i Danmark er det sådan, at du ikke vil bo på et asylcenter i Danmark, mens vi behandler den.
Du vil bo uden for Europa.
Og i det omfang du har brug for beskyttelse, vil du også få beskyttelse uden for Europa.
Og i det omfang du ikke har brug for beskyttelse, vil du skulle hjemsendes fra det land, hvor du opholder dig, uden for Europa.
Så tror jeg på, at antallet af asylansøgninger i Danmark vil nærme sig nul, for hvem skulle dog bruge alle de penge og al den tid og alle de ressourcer og løbe den risiko at bevæge sig hele vejen til Danmark og søge asyl?
Hvem skulle dog gøre det?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-17:
Det har jeg et rigtig godt svar på.
Det kunne være mindreårige; det kunne være syge; det kunne være folk, der har et familiemedlem i Danmark; det kunne være dem, der er omfattet af de mange undtagelsesbestemmelser, som ministeren lægger op til.
Altså, al erfaring de seneste år viser jo, at de folk, der prøver at komme ind i Europa, faktisk er rimelig godt orienteret om, hvordan de skal gøre det, hvor de skal hen osv.
Ministeren er jo ikke i almenhed kendt som er en naiv type, så hvordan kan han så tro, at vi – men fred være med os – eller i hvert fald hans vælgere kan tro på det her?
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-17:
Den absolutte hovedregel vil være, at man vil opholde sig uden for Europa, mens ens asylansøgning bliver behandlet, og så står vi tilbage med, at det vil være den absolutte undtagelse, at man skal være i Danmark, mens ens asylansøgning bliver behandlet her.
Og som jeg sagde i mit svar til det foregående spørgsmål, vil det være meget, meget få sager, det handler om.
Jeg synes selv, det giver meget god mening, at hvis et modtagecenter ligger i et specifikt tredjeland, og at det er fra præcis det tredjeland, man er udvandret og er kommet til Danmark og søgt asyl, så skal man selvfølgelig ikke kunne blive udsendt til sit eget hjemland.
Det giver jo sig selv, ligesom jeg også synes, at det giver sig selv, at hvis man er så syg, at man f.eks. ikke vil kunne klare transporten, så vil asylansøgningen blive behandlet her.
Jeg synes, vi skal glæde os over, at vi nu står og kigger på et lovforslag, som gør det juridisk muligt at realisere det her.
Det synes jeg da at vi skal glæde os over.
Jeg er med på, at det er helt legitimt at have en politisk diskussion om hullerne i osten, men der er altså også en ost.
Inger Støjberg (UFG), 2021-03-17:
Jeg kunne godt tænke mig at vide lidt om, hvor store hullerne i den ost så er, når man nu skal ud og købe den – hvis man skal det.
Har ministeren tal på, hvor mange man forventer der vil benytte sig af muligheden for så rent faktisk at være her, f.eks. mindreårige?
Altså, mig bekendt har der jo været lange perioder, hvor der er kommet rigtig mange mindreårige til Danmark.
Godt så, men nu er det jo sådan set ikke lige den gruppe, vi taler om; vi taler f.eks. om dem, der er syge, og der kan asylbehandlingen mig bekendt være meget lang
Så det modsiger jo fuldstændig det, ministeren står og siger her.
Og jeg kan da ikke forestille mig, at man vil fremsætte et lovforslag om en så gennemgribende ændring af hele asylsystemet – hvis det ellers var rigtigt – og så ikke har kigget lidt på, hvor stort omfanget egentlig er af de huller i osten, om man så må sige, alle de undtagelser, der er.
Hvor stort er omfanget af det?
Det kan jeg simpelt hen ikke forestille mig at man ikke har gjort.
Det er faktisk lige præcis de grupper, som der er undtagelser for, og derfor mener jeg simpelt hen heller ikke, at det hænger sammen.
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-17:
Først og fremmest vil jeg sige i forhold til den FAOS-rapport, der er lavet, at jeg synes, det er stærkt bekymrende med den tendens, vi har set, og at jeg jo i virkeligheden også synes, der er nogle af de tal, der ligger nedenunder, som er endnu mere bekymrende, nemlig hvor stor en andel der så ikke er overenskomstdækket, men er medlemmer af de organisationer, som rent faktisk er med til at forhandle overenskomsterne.
Det ser jo endnu dårligere ud.
Det, som vi har tænkt os at gøre og vil gøre, er, at vi i videst muligt omfang sammen med de øvrige skeptiske lande, såfremt de deler vores position, vil gøre alt, hvad vi kan, for at forsøge at forhindre, at det her forslag bliver til noget.
Vi har ikke ønsket det.
Vi ønsker ikke nogen som helst form for indblanding i den måde, vi aftaler vores lønninger og arbejdsvilkår på i Danmark.
Men det er jo også klart, at vi, hvis ikke de andre lande er med på det eller begynder at gå ind i forhandlingslokalet, på et eller andet tidspunkt bliver nødt til at diskutere og tage stilling til, hvordan vi så griber det smartest an.
Tak til fru Victoria Velasquez for spørgsmålet.
Det er en sag, som i den grad optager os alle sammen – jeg ved, det også gælder for Enhedslisten, men i virkeligheden for stort set alle partier i Folketinget – og også med rigtig god grund.
Vi har nu modtaget den længe ventede juridiske vurdering fra Rådets juridiske tjeneste, og det er en vurdering, som Rådets juridiske tjeneste bl.a. på dansk foranledning havde fået i opdrag at udarbejde.
Fra dansk side vil vi fortsat kæmpe for, at ingen regulering kan underminere den danske arbejdsmarkedsmodel direkte eller indirekte.
Den kamp kæmper vi heldigvis ikke alene, da der her i Folketinget er bred opbakning til at værne om den danske model.
Vi kæmper desuden sammen med arbejdsmarkedets parter, som rækker ud til deres europæiske kollegaer.
For det er jo parternes autonomi, vi kæmper for at værne om, og derfor har jeg løbende kontakt med DA og FH om sagen.
Vi kæmper også kampen sammen med andre medlemslande, der deler vores skepsis over for direktivforslaget om passende mindstelønninger af den ene eller den anden grund.
Vi ønsker at samle så mange lande som muligt.
Som jeg tidligere har orienteret om, kører jeg et tæt parløb med min svenske kollega, og det gør vi fortsat, og jeg har indkaldt gruppen af skeptiske medlemslande til et videomøde for at drøfte vurderingen og den videre proces.
Lige nu afventer jeg yderligere oplysninger om det portugisiske EU-formandskabs planer for den videre proces.
Men kampen for at beskytte den danske model fortsætter med samme styrke og ufortrødent.
Victoria Velasquez (EL), 2021-03-17:
Tak for den klare tale.
Jeg vil så spørge uddybende til det, og så kan ministeren også få mulighed for at runde det af
: Vurderer ministeren, at der er opbakning til, at der kan dannes et blokerende mindretal i Rådet?
Jette Gottlieb (EL), 2021-03-17:
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens vision og målsætning på dagpengeområdet, og vil ministeren herunder oplyse sin holdning til, hvad længden af dagpengeperioden bør være, hvad niveauet af dagpengesatsen skal være – kompensationsgrad og loft – samt hvad optjeningskravet skal udgøre?
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-17:
Tak til fru Jette Gottlieb for spørgsmålet.
Dagpengesystemet er en hjørnesten i den danske flexicuritymodel.
Det giver sikkerhed for arbejdstagerne og fleksibilitet for virksomhederne.
Derfor skal dagpengesystemet fortsat være en attraktiv forsikringsordning og et grundlæggende værn mod tab af indkomst i forbindelse med arbejdsløshed.
Det er en klar målsætning for mig, at dagpengesystemet og den danske model er stærk og solid, også om 100 år.
Hvad angår dagpengeperiode og optjeningskrav, er det områder, som Dagpengekommissionen også kiggede på.
De fandt ikke anledning til at ændre på de grundlæggende betingelser om, at dagpengeperioden ved indplacering er 2 år, og at optjeningskravet er 1 års fuldtidsbeskæftigelse.
Dog blev der indført en mulighed for, at al beskæftigelse i løbet af dagpengeperioden, også beskæftigelse af kortere varighed, kunne bruges til at forlænge dagpengeperioden i op til 1 år.
Jeg finder på den baggrund, at de nuværende regler for optjeningsperiode og dagpengeperiode grundlæggende set er fornuftige, men jeg lytter naturligvis, hvis nogen har argumenter for det modsatte.
Niveauet for dagpengesatsen optager også regeringen.
Reguleringen af dagpenge følger ikke den generelle lønudvikling.
Der sker en mindreregulering, som størstedelen af Folketingets partier har tilsluttet sig.
Jeg vil ikke afvise, at vi vil kigge på kompensationsgraden i dagpengesystemet, men vi er nok også nødt til at være ærlige om, at på den helt korte bane har regeringen fuldt fokus på at håndtere coronakrisen.
Jeg er altid lydhør, når der kommer gode forslag til at styrke den danske flexicuritymodel.
Jeg vil så også gerne have forslag til, hvordan vi finder de penge, vi har brug for, for at kunne styrke og forbedre den.
Jeg er fuldstændig enig med fru Jette Gottlieb i, at der er mange tankevækkende og også bekymrende tendenser, for så vidt angår dagpengeområdet.
Jeg synes, at fru Jette Gottlieb har nævnt et par af dem.
Jeg synes jo ikke, at problemet er de a-kasser, der tilbyder tillægsforsikringer, hvor a-kassen er et grundfundament.
Jeg synes, udfordringen ligger der, hvor fritstående forsikringer begynder at tilbyde noget, som ikke kræver en tilknytning til en a-kasse i øvrigt.
Så der er masser af bekymrende tendenser, og jeg diskuterer gerne det hele, både med Enhedslisten, men også med resten af Folketinget.
Jette Gottlieb (EL), 2021-03-17:
Men kan ministeren høre, at det er en samlet fagbevægelse, der nu er i bevægelse og foreslår, at dagpengeniveauet nødvendigvis må forhøjes, fordi dagpengene ikke mere repræsenterer det sikkerhedsnet, der forudsættes, når arbejdsmarkedets parter forhandler løn- og arbejdsvilkår?
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-17:
Vi lytter både til fagbevægelsen og andre, der ytrer sig i den her diskussion.
En af de første ting, vi jo lykkedes med i fællesskab i den første finanslov, var at fjerne en af de udfordringer, der også var i dagpengesystemet, og som indirekte medvirkede til udhuling, nemlig det skadelige opholdskrav i forhold til dagpenge, og de diskussioner tager vi jo gerne videre.
Men jeg vil igen også bare gerne sige – og det siger jeg til Enhedslisten såvel som til folk i fagbevægelsen – at jeg har stor respekt for, at man ønsker store forbedringer, og at man ønsker at højne kompensationsgraden.
Men man skylder også samtidig at bringe til bordet, hvordan vi så bedst muligt også kan prioritere i systemet at finde de penge, der skal bruges for at øge kompensationsgraden.
Victoria Velasquez (EL), 2021-03-17:
Men det er Enhedslisten jo kommet med mange forslag til, så jeg kunne godt tænke mig at høre om noget.
Hvis ministeren er enig i ambitionen om, at vi skal styrke og forbedre sikkerhedsnettet, hvad kunne det så være, regeringen synes kunne være en god måde at gøre det på og få enderne til at mødes i det, som er vigtigt for regeringen?
Ud over de finansieringsforslag, vi allerede har vist, kunne man også kigge på regnemaskinen, der laver en dovenhedsfaktor gange fem, hvilket vi jo flere gange har kunnet se simpelt hen ikke hænger sammen.
Jeg vil godt lige hive lidt fat i det her med, som ministeren siger, fuld fokus på at håndtere coronakrisen.
Men er ministeren ikke enig i, at de her ting jo netop hænger sammen?
Coronakrisen er jo netop med til at sætte spot på de steder, hvor det er så vigtigt, at vi som fællesskab går ind og griber hinanden, f.eks. når man mister sit arbejde.
Når der sker sociale begivenheder, men også begivenheder i samfundet, så er det vigtigt, at vi har et stærkt sikkerhedsnet.