runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-01-26:
Vi kan godt bruge en masse krudt her i salen på at skyde skylden på hinanden.
Jeg kunne også stå og sige, at de her problemer virkelig opstod, da vi begyndte at få selvejende gymnasier og det fuldstændig frie optag på gymnasierne.
Vi har i udgangspunktet ikke noget problem med det frie gymnasievalg, men man bliver bare nødt til at gribe ind, når man ser, at der er noget, der ikke fungerer.
Og om det er Bernhard Baunsgaards skyld, at alt er så forfærdeligt i dag, må stå for hr. Henrik Dahls egen regning.
Jeg tror bare ikke, at det hjælper nogen forældre eller nogen gymnasieelever, at vi står her i Folketingssalen og diskuterer, om det er Bernhard Baunsgaards skyld, at vi har de problemer, som vi oplever i dag.
Jeg synes, det er alt for let bare at sige, at det er, fordi noget gik galt i 1980'erne, og at det i øvrigt også er Radikale Venstres skyld.
Det er det svar, som vi bør sætte os ned sammen og diskutere.
Hvad er det for et svar, vi skal give dem?
Henrik Dahl (LA), 2018-01-26:
De meget store integrationsproblemer, vi har i Danmark, opstod i 1980'erne, fordi Det Radikale Venstre dengang – navnlig anført af Bernhard Baunsgaard – pressede på med at få en ændring af udlændingeloven.
De er så blevet værre og værre, som årtierne er gået, eller det blev de i hvert fald indtil 2001.
Vi har kunnet bremse udviklingen, men vi har ikke rigtig kunnet vende den.
Nu, hvor problemerne har ramt fru Marlene Borst Hansens gamle gymnasium, kommer der et beslutningsforslag om, at nu er det også for galt med den mangelfulde integration.
Er det sådan, at Det Radikale Venstre først for alvor kommer ud af hullerne, når det går ud over medlemmerne af Det Radikale Venstres børn, nevøer og niecer?
Eller hvordan skal man forstå forsinkelsen mellem skabelsen af problemerne i 1980'erne og beslutningsforslaget nu i 2018?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-01-26:
Men selv om man gjorde det på Langkaer, fordi man vurderede, at det var det rigtige at gøre på det tidspunkt, kan jeg stadig væk være principielt uenig i den måde at fordele elever på, og det er jeg fortsat.
Derfor mener jeg også, at vi hellere skal ind og løse noget på den korte bane her.
Ved at sige ja eller nej i dag skal vi finde en løsning, som er holdbar.
Det kan godt være, vi ikke kan implementere den til sommer, men det er noget, vi så ligesom på den lange bane kan arbejde med, sådan at vi får fordelt vores elever hensigtsmæssigt og efter, hvad der tiltrækker dem.
Hvad skal vi så have for kriterier?
Altså, vi har jo sådan set ikke noget imod de nuværende kriterier.
Det er så rigtigt, at det ikke fungerer nogen steder, men optimalt set havde man et afstandskriterium, hvis man også havde nogle boligområder, som var mere mangfoldigt sammensat.
Det er jo i sidste ende en boligpolitisk problemstilling, fordi vi har boligområder, som er så homogene både på den ene og på den anden side, altså både hvide og mørke, ikke?
Så hvis vi vil det her, skal vi have en anden boligpolitik og så et afstandskriterium.
Så får vi i hvert fald fordelt vores elever på en anden måde.
Hvis man endelig skulle tale om andre fordelingskriterier, kunne man kigge på karakterer fra 9. klasses afgangseksamen.
Det er ikke noget, som nødvendigvis duer.
Det er en tanke, det kunne man kigge på, for det rammer socialt mere lige, ved vi, fordi vi ved, at karakteren jo også afspejler, kan man sige, sociale udfordringer og de sociale sammensætninger i vores samfund.
Så måske var det en mulighed, men det er ikke noget, jeg vil stå og plædere for i dag.
Det er bare en tanke.
Jacob Mark (SF), 2018-01-26:
De gjorde det jo på Langkaer, fordi de oplevede, at eleverne søgte væk.
Nej, jeg synes ikke, det var en god løsning, men det var den bedste løsning i den situation, de var i – det er jeg sikker på, når de vurderede sådan.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvad det så er for nogle kriterier, vi skal fordele ud fra.
Er det karakterer?
Er det sprog?
Det er nogle af de ting, vi har været igennem at overveje.
Hvad skal man så fordele ud fra?
Jeg er meget med på at finde en bedre løsningsmodel end den, der lige præcis ligger her, men for mig er det faktisk vigtigt, at det er noget objektivt, og for mig er det faktisk vigtigt, at vi får hjulpet de gymnasier, der er rundtomkring.
Men hvad er det så for nogle kriterier, man skal fordele ud fra?
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-01-26:
Det glæder mig, for jeg tror nemlig, det er vigtigt, at den her debat falder ud på en sådan måde, at man ikke bare konstaterer, at der ikke er flertal for noget.
For så har vi nemlig et kæmpestort problem.
Derfor tror jeg bare, at jeg vil glæde mig over, at det er sådan, og jeg vil sige, at jeg opfatter det som et tilsagn om, at det er muligt at få en dialog blandt alle de partier, som har talt for, at man kunne finde en distriktsmodel.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-01-26:
For at starte med det sidste: Ja, det er principielt en forkert beslutning, for vi skal ikke opdele på baggrund af etnicitet.
Det skal vi simpelt hen være for store til i vores land, og det vil jeg da håbe at også et parti som Socialistisk Folkeparti bakker op om, altså at det principielt er forkert at opdele vores borgere på baggrund af etnicitet.
I forhold til det andet forstår jeg godt forvirringen.
Men min pointe var, at nej, vi ser sådan set ikke, at det i sig selv er et problem for integrationen.
Selvfølgelig skader det ikke integrationen, alt andet lige hjælper det bl.a. på integrationen, men integration handler jo netop ikke kun om at sidde ved siden af hinanden.
Det er en aktiv værdi i vores samfund, som vi skal arbejde med.
Vi skal udfordre vores elever på, hvad det vil sige at respektere hinanden.
Hvad vil det sige, selv om vi ikke ligner hinanden eller spiser den samme mad?
Men samtidig skal vi respektere, at vi agerer forskelligt, og at vi lever forskelligt.
Det er en dannelsesværdi, og den dannelsesværdi arbejder vi aktivt med i vores uddannelsessystem.
Så derfor handler det også om uddannelse.
Integration, tolerance og respekt er en aktiv samfundsværdi, som vi skal arbejde med, og som vi skal forsvare.
Det kommer ikke af sig selv.
Det er derfor, at jeg mener, at det hænger sammen med uddannelse.
Jacob Mark (SF), 2018-01-26:
Selv tak.
Jeg tror, at jeg mener, at man går lidt for langt, hvis man så vil bestemme, præcis hvornår man bruger hvilke navne, og hvordan skulle man overholde den regel i praksis?
Hvem skulle holde øje med, at de gør det på de rigtige tidspunkter, og hvad skulle straffen være, hvis de ikke gør det?
Det, som jeg er optaget af, er, at navnene ikke er misvisende.
Det er det, der allerede står i loven.
Men jeg tror, at det bliver svært at gå ind at bestemme, og jeg mener heller ikke, at man skal gå ind at bestemme, præcis hvornår man skal bruge hvilket navn.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-01-26:
Det er et kæmpe problem for integrationen med skoler, hvor mange elever med anden etnisk baggrund klumpes sammen.
Derfor er jeg sådan set også glad for Socialdemokratiet, SF og Radikales forslag.
Det viser nemlig, at der her er en bred opbakning til at løse et forhold, som er uholdbart.
Elever skal respektere gymnasiet som en uddannelsesinstitution baseret på vestlige værdier, og vi er nødt til at rette op på de problemer for at sikre integrationen.
Det her er ikke nemt at løse, for så havde vi gjort det for længe siden.
Når vi imidlertid ikke kan støtte beslutningsforslaget her, skyldes det, at vi ikke kan se, hvordan elevfordelingsmekanismerne vil fungere i praksis.
Vi kan ikke se, hvilken rolle det vil have i forhold til fordelingsudvalgets rolle, elevernes valgfrihed og institutionernes økonomi.
Dertil kommer, at ændringen af reglerne for eleverne skal gennemføres inden for rammerne af internationale forpligtelser, herunder forbuddet mod diskrimination.
Det er en kompleks sag, som kræver en løsning, og derfor er det også godt, at regeringen arbejder på et forslag til håndtering af problemet med kultursammenstød på uddannelsesinstitutionerne.
Det forslag vil jeg glæde mig til at se og drøfte med de øvrige partier.
Derfor kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte beslutningsforslaget.
Jacob Mark (SF), 2018-01-26:
Jeg kan i hvert fald love, at mit parti gerne vil sætte sig sammen med andre med henblik på en sådan model, jeg får lyst til at sige, mens vi venter, for problemet er jo i virkeligheden, at vi har ventet og ventet på en regering, der i lang tid – helt tilbage fra 2016 – har sagt, at nu kommer der snart en model eller en diskussion om en model.
Og vi har jo hele tiden troet, at så ville vi alle sammen, også Enhedslisten, blive kaldt over for at skulle diskutere det.
Så jeg vil meget gerne arbejde videre med en model, men det afhænger også lidt af, hvor realistisk det er at få det igennem, og af, hvad regeringen snart gør, og om den snart vil foretage sig noget.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-01-26:
Det glæder mig.
Det er fremgået, at vi synes, det er meget problematisk, at man alene tager udgangspunkt i etnicitet.
Man kan sige, at som debatten er faldet, er det heller ikke aktuelt, for det er der simpelt hen ikke flertal for.
Så det glæder mig, at der er rum for at finde andre modeller.
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-01-26:
I Radikale Venstre vil vi rigtig gerne skabe de rammer, der skal til, for at dem, der vil, også kan få lov.
Det vil sige, at hvis man er udlænding og gerne vil arbejde og gerne vil betale skat i Danmark, skal man have lov til det.
Det er afgørende, at de unge mennesker får mulighed for det, netop for at vi ikke skal få et parallelsamfund.
For at vi ikke om 10 år skal have en statsminister, der bliver nødt til at bruge hele sin nytårstale på at tale om parallelsamfund, bliver vi jo nødt til at bryde de omtalte parallelsamfund ned.
Og det gør vi kun, ved at vi mødes og vi lever sammen.
Derfor er vi ikke bare glade for det her forslag, men vil gerne se på endnu flere forslag, som kan være med til, at vores unge mennesker får lov til at mødes og leve sammen i et ungdomsliv.
Marie Krarup (DF), 2018-01-26:
Det, jeg gerne vil have fru Marlene Borst Hansen til, er selvfølgelig at gøre klart for resten af Det Radikale Venstres folketingsgruppe, hvor stort et problem det er, som vi har at gøre med her som alle mulige andre steder i samfundet, og derefter få Det Radikale Venstre til at føre en udlændingepolitik, der sikrer, at det her problem ikke vokser i fremtiden.
Det vil sige, at vi skal føre en fast udlændingepolitik, hvor vi ikke får flere udlændinge til Danmark, som via de store kulturforskelle, der eksisterer, skaber uløselige problemer rundtomkring i det danske samfund – en stram udlændingepolitik, der sørger for, at der ikke kommer flere til Danmark fra de områder, hvor vi erfaringsmæssigt ved, at folk ikke kan integrere sig.
Det er det, jeg beder fru Marlene Borst Hansen om at gøre, efter at hun tydeligvis selv har fattet pointen, at det her er et meget, meget stort problem.
Så derfor spørger jeg igen: Vil fru Marlene Borst Hansen forklare resten af Det Radikale Venstres folketingsgruppe det og sørge for, at Det Radikale Venstre sadler om på udlændingepolitikken, så vi ikke får en forstørrelse af problemet i fremtiden?
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-01-26:
I Radikale Venstre tager vi ansvar, og det gør vi også for udlændingepolitikken.
Det er ikke det samme, som at vi mener det samme som Dansk Folkeparti om udlændinge og integration.
Men jeg har jo drøftet det her forslag.
Det er jo ikke mit forslag.
For det første er det et, som vi har fremsat sammen i tre partier, og for det andet er det jo et forslag, som vi har drøftet i den radikale gruppe.
Og det er selvfølgelig en enig radikal gruppe, der står bag det her forslag, og dermed også den radikale ordfører for udlændinge og integration.
Marie Krarup (DF), 2018-01-26:
Jeg er så glad for, at Det Radikale Venstres ordfører på undervisningsområdet har forstået, hvilken katastrofe der har ramt Danmark – at integrationsproblemerne er massive og ikke bare kan løses.
Det er jeg utrolig glad for at fru Marlene Borst Hansen har forstået, og hun må dermed selvfølgelig også have forstået, at partiet bærer en meget, meget stor skyld.
Jeg håber, at fru Marlene Borst Hansen ønsker at afhjælpe problemerne i fremtiden, og derfor vil jeg spørge fru Marlene Borst Hansen, om hun vil henvende sig til ordføreren for Det Radikale Venstre på udlændingeområdet og bede vedkommende om at føre en stram og konsekvent udlændingepolitik, så det her problem, som vi står med nu på gymnasieområdet, ikke forstørres ud i fremtiden.
Så vil jeg takke for, at Det Radikale Venstres ordfører har fornemmet det her problem nu, hvor problemet også berører de bedre bemidlede dele af den danske befolkning og ikke kun dem, som bor i de sociale boligbyggerier i de mindre økonomisk velstillede områder.
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-01-26:
Jeg vil se frem til, at vi skal drøfte det her i fremtiden, også med Enhedslisten, og jeg håber så, at også regeringen har lyst til at drøfte det her, så det kunne være et bredt flertal i Folketinget, som gik sammen om at finde måske ikke én model, men flere forskellige tiltag, som kunne afhjælpe problematikken.
Mattias Tesfaye (S), 2018-01-26:
Nu siger Venstres ordfører, at vi lige må ryste hovedet og være tålmodige.
Jeg har det egentlig selv sådan, at jeg synes, vi har været for tålmodige.
Det er over et år siden, at den her diskussion var oppe og der blev indkaldt til det første samråd, hvor vi accepterede, at regeringen lige havde brug for at falde på plads, efter at to nye partier var blevet optaget i regeringen, altså at finde ud af, hvor den nye regering stod henne.
Nu står vi her så et år efter, og klokken er to minutter i tolv, hvis vi skal have fordelt eleverne til det nye gymnasieoptag.
Der skal jo starte nye elever her til august.
Ordføreren siger så, at vi lige må vente på regeringens parallelsamfundsudspil, og han siger også, at man ikke kan få et vide, hvad indholdet er.
Men kunne vi måske få løftet sløret for, hvad tidshorisonten er, så vi kan få en vurdering af, om vi på grund af for meget rundkreds i regeringen nu risikerer, at der kommer endnu et gymnasieoptag med endnu større skævvridning af fordelingen af gymnasieeleverne?
Eller er der faktisk muligheder for at få ændret bekendtgørelsen, så eleverne bliver fordelt efter nogle mere fornuftige principper allerede fra den her sommer?
Jacob Mark (SF), 2018-01-26:
Det tror jeg nu faktisk det har.
Jeg tror, at for at man kan integrere folk, skal folk som udgangspunkt mødes og høre, hvad hinanden mener og tænker, og hvilke værdier hinanden har.
Jeg har læst en overskrift, der sådan bare har sat sig fast i mit sind – og jeg forestiller mig, at ordføreren kan have det på samme måde.
Den hed: Der er noget, vi liberale må snakke om.
Det synes jeg er ret godt.
Der stod så en masse ting i indlægget, men jeg mener faktisk, der er noget, vi liberale må snakke om, for jeg mener også, at socialister er liberale, for vi går ind for frihedsrettigheder.
Men problemet er, at nogle gange kan det, der kan ligne frihed, skabe ufrihed for nogle.
Det er også det, jeg hører hr. Mattias Tesfaye sige.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig bare at høre ordføreren: Mener ordføreren, at det frie skolevalg er ubetinget godt, eller er der nogen negative sider af det frie skolevalg?
Kan det faktisk være med til at skabe ufrihed for nogle?
Henrik Dahl (LA), 2018-01-26:
Hverken Folketinget eller regeringen bør beslutte sig på baggrund af anekdoter, som hr. Mattias Tesfaye står her og fortæller.
Vi må have en samlet tilgang til problemerne, og vi skal også have den rigtige tilgang til problemerne.
Det er populært sagt ikke danske børns opgave at integrere nogen.
Det er folk, der kommer til Danmarks opgave at integrere sig.
Og der er jeg helt enig med Dansk Folkeparti i, at der er behov for et paradigmeskifte i måden, vi forstår de her ting på.
Og jeg stiller mig i øvrigt som et empirisk faktum meget, meget tvivlende over for, at mødet i sig selv har nogen integrerende effekt på mennesker, der ikke vil integreres.
Mattias Tesfaye (S), 2018-01-26:
Når den unge pige, jeg fortalte om før, ikke selv har lyst til at gå på Hvidovre Gymnasium, eller hendes forældre ikke har lyst til at sende deres barn på Hvidovre Gymnasium, skyldes det ikke social kontrol fra unge muslimers side på Hvidovre Gymnasium.
Det vil hun ikke være underlagt.
Det skyldes heller ikke, at det er en dårlig uddannelsesinstitution.
De scorer rigtig godt på alle parametre, de får videregående uddannelser, de får flotte karakterer, og de klarer sig godt i skolen.
Det her er ikke en uddannelsespolitisk problemstilling.
Det er en integrationspolitisk problemstilling, for vores opfattelse er, at vi aldrig får integrationen til at fungere, hvis ikke vi mødes.
Jeg har godt bemærket, at både ministeren og borgerlige ordførere har gjort det her til et spørgsmål om radikalisering, social kontrol og ekstremisme, men det er ikke det, det handler om.
Det, det handler om, er, at den 9.-klassepige, der nu vokser op i Avedøre, gerne vil have en gymnasietid med velfungerende fredagscafé og fester, mulighed for at få en kæreste, og som ministeren siger: korte skørter og alt det, der hører til ungdomslivet.
Det er vi enige om.
Men hvis vi skal etablere den reelle frihed til det ungdomsliv på det lokale gymnasium, kræver det politisk handling, og det er den politiske handling, regeringen afstår fra, og det er, hvad jeg opfatter som berøringsangst.
Er der ikke behov for lidt mere mod?
Henrik Dahl (LA), 2018-01-26:
Den sociale kontrol sætter ind.
Det er velkendt.
Det er et problem, vi er nødt til at løse, men man løser bare ikke problemet ved at inddrage mere frihed.
Jeg er fuldstændig imod, at disse grupper af elever tager friheden fra deres kammerater, fra dem, der skulle forestille at være deres kammerater.
Men vejen frem
er bare ikke at indskrænke friheden yderligere.
Mattias Tesfaye (S), 2018-01-26:
Jeg kunne godt tænke mig en lille diskussion med Liberal Alliance om begrebet frihed.
Hendes barn bliver derfor nødt til at hoppe på S-toget og køre væk fra sit lokalområde.
Har hun så reelt frit gymnasievalg?
Ville vi ikke netop etablere det frie gymnasievalg ved at sikre en blandet elevsammensætning og dermed sørge for, at uanset hvilket gymnasium i hovedstadsområdet de søgte ind på, ville datteren kunne vide sig sikker på, at det ville være et gymnasium, hun ville kunne føle sig hjemme på, kulturelt, socialt?
Det er jo junglelov, vi har nu.
Henrik Dahl (LA), 2018-01-26:
Tak for ordet.
Med beslutningsforslag B 48 ønsker forslagsstillerne at indføre den regel, at andelen af elever med udenlandsk baggrund på det enkelte gymnasium ikke må overstige 30 pct.
Det er jo nogle meget alvorlige problemer, der ligger bag forslaget.
Det er der også flere ordførere der allerede har været inde på.
Det danske samfund ligner jo mange andre vesteuropæiske samfund på den måde, at man kæmper med en voksende gruppe af personer, som har baggrund i Mellemøsten, Nordafrika og tilgrænsende lande, og som ikke ønsker at integrere sig.
Det præger visse boligkvarterer, det præger folkeskolen, og det præger stort set alle ungdomsuddannelser – eller jeg vil næsten sige alle ungdomsuddannelser – altså ikke bare gymnasierne, stx, som er omfattet af det her beslutningsforslag, og det præger visse videregående uddannelser.
Det præger faktisk næsten alle aspekter af samfundslivet, og det beslaglægger i øvrigt også i væsentligt omfang statens finanser.
Derfor vil jeg i lighed med de forrige ordførere sige, at den uvilje mod at integrere sig, som præger dele af den befolkning, der er indvandret fra Stormellemøsten, er det største problem overhovedet for den generation af politikere, der er aktive i disse år.
Spørgsmålet er så, om det beslutningsforslag, der er fremsat, vil løse nogen af de problemer, jeg har skitseret.
Samtidig er den medicin, der bliver ordineret imod problemet, rimelig skrap, nemlig en afskaffelse af det frie gymnasievalg.
På den måde må man sige, at beslutningsforslag B 48 er ren og skær symptombehandling, som ikke for alvor vil løse noget, men som til gengæld vil tage friheden fra en lang række unge mennesker, der gerne vil have en ungdomsuddannelse.
Så jeg vil runde af med at sige, at det jo ikke er, fordi jeg ikke anerkender det problem, som forslagsstillerne beskriver, men til gengæld er det lykkedes for forslagsstillerne at fremsætte et forslag, der på samme tid er meget drastisk og ikke virker, og det er jo på sin vis flot klaret.
Derfor kan Liberal Alliance selvfølgelig ikke støtte forslaget.
Mads Fuglede (V), 2018-01-26:
Men jeg kan jo bare sige sådan i al fredsommelighed, at vi mener, at det her er et af de største problemer i vores tid, og at vi ønsker at arbejde med en række forslag, der skal løfte det her.
Det har statsministeren italesat i sin nytårstale, og det har været det, vi løbende har debatteret i regeringen.
Som et indsatsområde er det det allervæsentligste for vores tid.
Vi vil blive husket for, om vi er i stand til at løse det her i vores samfund, for vi står over for en udfordring, som kun bliver større og større.
Og det er jo også det, hr. Mattias Tesfaye giver udtryk for, når han taler om, at det er tilspidset i de senere år.
Det tilspidser sig hele tiden, og derfor skal vi finde en god og ordentlig løsning, der er langtidsholdbar.
Mattias Tesfaye (S), 2018-01-26:
Nu siger ordføreren, at det er en kompleks problemstilling, og at det er et problem, der har eksisteret i en årrække, under mange regeringer.
Det synes jeg ikke er helt rigtigt.
Altså, det, vi har set i løbet af de sidste 2, 3, måske 4 år, er, at det er gået rigtig stærkt med den etniske opdeling af elever på gymnasierne.
Hvis du besøger et gymnasium, der ligger i mit nærområde, Høje Taastrup Gymnasium, vil du kunne se, at der faktisk er et flertal af elever med dansk oprindelse i 3. g, men at der i 1. g er 80 pct. fra indvandrerfamilier.
Det er gået ret stærkt, og hvis vi skal til at lægge et år mere oveni, vil det bare blive endnu mere skævvredet.
Det kan godt være, at det her er komplekst, men det er vel ikke mere komplekst, end at vi kan forvente efter et års rundkreds i regeringen, at regeringen faktisk har et bud på, hvordan vi håndterer den her udfordring.
Nu står vi her to minutter i tolv, og vi prøver at være så tålmodige, som vi overhovedet kan være, og spørger i al stilfærdighed
Er ordføreren bekendt med det?
Mads Fuglede (V), 2018-01-26:
Løsningen på den forfejlede integration herhjemme er jo en, vi deler med mange, mange lande.
Den er pågået i en årrække, og der er ikke noget nemt svar på det.
Derfor er der heller ikke nogen hurtig proces for det.
Det må tage den tid, det tager, og det her er så komplekst, at der ikke er et hjørne, vi bare kan sætte et plaster på og så regne med, at problemet går væk.
Det indgår i en lang række forslag, som bevæger sig over en lang række ministerier, og det er en af del af baggrunden for, at der ikke er en hurtig løsning på det.
Ellers havde vi vel lavet den for lang tid siden.
Vi har jo haft det her problem i en årrække på tværs af mange regeringer.
Og det er derfor, jeg mener, at vi lige skal ryste hovedet og vente på, at der nu lander en række forslag, som skal adressere problematikken omkring parallelsamfund i samfundet.