runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2017-02-10:
Nu har jeg ikke bedt ministeren om at forholde sig til noget med en socialpolitisk katastrofe, for jeg ved, at ministerens hoved slet ikke er i stand til at rumme sådan nogle begreber.
Jeg beder bare ministeren om at forholde sig til den kendsgerning, at man argumenterer med, at hvis vi tager nogle ydelser fra nogle arbejdsløse mennesker, som er fattige i forvejen, så kommer de i arbejde.
Men ministerens egne tal viser, at det ikke holder – for antallet af mennesker, der bliver ramt af 225-timersreglen, og som altså ikke har været i stand til at få 225 timers arbejde for at kunne opfylde det krav, er næsten fordoblet, efter at man indførte reformen.
Det viser jo bare, at det er det rene vrøvl at sige, at folk kommer i arbejde, når man tager nogle penge fra dem.
Vil ministeren ikke gerne forholde sig til det?
Karsten Hønge (SF), 2017-02-10:
Jeg skal ikke forlænge debatten unødigt, men blot sige, at vi i SF selvfølgelig støtter den ligestilling, der ligger i det.
Vi støtter lovforslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-02-10:
Altså, det gode ved den her debat i forhold til mange andre debatter her i Folketingssalen er jo, at vi her er fuldstændig politisk uenige, og det er jo det smukke ved at diskutere politik.
Det, som Finn Sørensen nævner vedrørende nogle svar, jeg har givet til Folketingets Beskæftigelsesudvalg, er jo helt rigtigt, og jeg tror endda også, det var til hr. Finn Sørensen: at antallet af personer, der bliver omfattet af kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen, er større, end det var skønnet, da man havde behandlingen i Folketingssalen.
Men det gør jo ikke for mig, at det her er en socialpolitisk katastrofe, eller at det er forkert.
Jeg mener jo netop, at det her – hvilket jeg også har argumenteret for i min relativt lange besvarelse til det her beslutningsforslag – gør, at der nu bliver en forskel på dem, der er på passiv overførsel, og dem, der er på arbejdsmarkedet.
Og der må man jo sige at vi bare er dybt uenige, altså i forhold til hvem der skal have, om man så må sige, muligheden for at have mere til sig selv.
Der synes jeg jo det er vigtigt at slå fast, at der skal være en mærkbar forskel for de personer, der er i beskæftigelse.
Jeg tror, det både er godt, sundt og rigtigt, at flest mulige mennesker er en del af vores arbejdsmarked.
Det tror jeg også har noget gøre med den sociale sammenhængskraft, som er så vigtig i det her samfund, og som jeg ved, at Enhedslisten jo nogle gange har været optaget af, også her i Folketingssalen.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-10:
Tak til ministeren.
Ministeren hæfter sig ved, at antallet af kontanthjælpsmodtagere har været stigende, og det er jo korrekt.
Men vil ministeren bekræfte, hvad der fremgår af et svar, jeg har fået, om, at der er to vigtige årsager til det: Vi kender ikke dem alle sammen, men der er to vigtige årsager, og den ene er, at man har lukket døren for højere ydelser, altså strammet op der, og den anden er, at den tidligere regering, RSSF-regeringen, sammen med Enhedslisten jo afskaffede nogle fattigdomsydelser?
Så vil jeg gerne henholde mig til hele ministerens argumentation for kontanthjælpsloftet.
Den har ministeren jo selv givet materialet til at vise er fuldstændig hul og falsk.
Jeg har spurgt, hvor mange der rent faktisk er blevet ramt af 225-timersreglen – og ministerens svar er, at det næsten er dobbelt så mange, som man forventede i lovforslaget.
Disse mennesker er blevet sat væsentligt ned i indtægtsgrundlag, og alligevel er de ikke kommet i arbejde – tværtimod er der endnu flere i den gruppe, der ikke er kommet i arbejde.
Så det hænger jo ikke sammen.
Bent Bøgsted (DF), 2017-02-10:
Tak, formand.
Det her er et forholdsvis lille lovforslag, men det har en stor betydning, fordi det sidestiller søfarende med øvrige lønmodtagere i forbindelse med information og høring og inddragelse i europæiske samarbejdsudvalg i forbindelse med varsling og i forbindelse med afskedigelse, virksomhedsoverdragelse og den slags.
Da det er helt naturligt, at de selvfølgelig skal have samme rettigheder som andre lønmodtagere, støtter Dansk Folkeparti forslaget.
Jamen altså, det, jeg kan konstatere, er jo, at da Socialdemokratiet var ved regeringsmagten, placerede man de mennesker på kontanthjælp i stedet for at give dem en afklaring i forhold til førtidspension og fleksjob.
Men jeg kan bare konstatere, at det, som Socialdemokratiet ønskede, dengang de havde regeringsmagten, var, at de mennesker skulle placeres på kontanthjælp – de skulle ikke have lov til at komme videre; de skulle ikke have lov til at få en førtidspension; de skulle ikke have lov til at få et fleksjob; de skulle bare placeres på kontanthjælp.
Derfor fik vi det igennem, at vi skulle have vendt bunken og hjulpet dem, der var syge.
Karsten Hønge (SF), 2017-02-10:
Jeg var selvfølgelig glad for at høre ordføreren åbne en lille mulighed for, at man ville se på en justering af loven.
Jeg kunne godt i den sammenhæng tænke mig at høre hr. Bent Bøgsteds holdning til det, eller om det måske skyldes den forrykning af grundlaget for loven, der er sket, ved at man skønnede, at det skulle være 9.000 mennesker, der skulle rammes af 225-timersreglen
, til det nu i december måned er 14.100.
Er det en af de ting, der kan være med til at gøre, at man vil være med til at se på en revidering af loven?
Og en tredje ting: Hvad er hr. Bent Bøgsteds forklaring på, at i hvert fald 1.500 kvinder på barsel er ramt af loven, uanset at det jo ikke giver mening at tale om, at de kvinder skal ind på arbejdsmarkedet, når de netop har fået fri fra arbejdsmarkedet for at være på barsel?
Bent Bøgsted (DF), 2017-02-10:
Som jeg sagde i min ordførertale, kan der altid være behov for justeringer, og de her 1.500 kvinder på barsel er måske et af de områder, hvor vi skal se på, om der skal justeres, når vi har nogle flere data om det.
Der står, at hvis man er på barsel, er man undtaget 225-timersreglen.
Jeg erkender blankt, at der så er det problem, at der er spørgsmålet om, hvordan man tolker det.
Skal de tilbage på det normale beløb i kontanthjælp, når de går på barsel, eller skal de blive på det, de er sat ned til, inden de går på barsel?
Det er altid en diskussion.
Men vi er ikke afvisende over for, at der kan komme nogle områder, hvor vi skal have justeret loven.
Som politiker skal man altid være klar til at erkende, at der kan være behov for justeringer af lovgivningen.
Karsten Hønge (SF), 2017-02-10:
Jeg synes, at jeg savner hr. Bent Bøgsteds holdning til den udvikling, som loven om kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen har sat øget fart på, nemlig at der er kommet flere fattige i Danmark.
Hvad er Dansk Folkepartis holdning til den fordobling af antallet af fattige i Danmark, og har man tænkt sig at lade stå til, eller har man tænkt sig at tage initiativer til, at der kommer flere fattige, eller at der måske kommer færre fattige?
Bent Bøgsted (DF), 2017-02-10:
Det, jeg forstår på hr. Karsten Hønge, er, at han mener, at udviklingen har givet flere fattige, efter at kontanthjælpsloftet er trådt i kraft.
Det var sådan, jeg forstod det.
Hvis nu indsatsen ude i kommunerne bliver gjort, som den skal være, at de skal ud og hjælpe folk med at komme videre, at de skal hjælpe dem med at finde et job, kunne den udvikling også bremses, og vi kan se, at der er mange kommuner, der gør en stor indsats for at hjælpe kontanthjælpsmodtagere i job, og at de kan få de timer, der gør, at de kan arbejde sig ud af kontanthjælpsloftet og ud af 225-timersreglen.
Så indsatsen er jo på vej.
Det er spørgsmålet, om det går stærkt nok.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-10:
Jeg synes virkelig, det er deprimerende at høre ordførerens argumentation.
Det sidste er vi helt enige om, når vi taler om førtidspension, for ellers er vi jo ikke enige, hr. Bent Bøgsted.
Hr. Bent Bøgsteds parti har medvirket til alle de reformer, der har ramt lønmodtagerne i det her land, når de bliver arbejdsløse og syge – undtagen reformen af førtidspension og fleksjob.
Det er dagpenge, efterløn, sygedagpenge, Mette Frederiksens kontanthjælpsreform.
Dansk Folkeparti har været med hele vejen, undtagen med reformen af førtidspension og fleksjob.
Alligevel bruger man det som en undskyldning for at forsvare et lovforslag, der helt klart straffer nogle mennesker, som ikke har ret meget i forvejen, og som også straffer mennesker, som er sygdomsramte og har forskellige handicap og dermed ikke har en jordisk chance for at forsvare sig imod de her regler.
Bent Bøgsted (DF), 2017-02-10:
Jamen jeg mener nu ikke, jeg har brugt det som en undskyldning for være med til at lave kontanthjælpsloft og 225-timersregel.
Det, vi snakker om, er, at efter at fleksjobreformen blev indført af Socialdemokratiet, var det ressourceforløbet, der gjorde, at folk ikke kunne få en afklaring.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-10:
Jo, for det begynder ordføreren at snakke om, hver gang vi stiller spørgsmål.
Når ordføreren bliver lidt trængt, begynder han at snakke om alle de ulykker, Socialdemokratiet har lavet.
Det er jeg helt med på, jeg er jo enig i den kritik.
Det er bare ikke det, vi taler om her.
Vi taler om, at ordførerens parti har været med til at lave en lovgivning, der rammer alvorligt syge mennesker og sætter enlige mødre og andre i fare for at blive presset ud af deres bolig.
Nu taler ordføreren om, at der måske skal laves nogle småjusteringer.
Vil ordføreren løfte sløret for, hvad det er for nogle småjusteringer?
Og har ordføreren talt med partiet Venstre om det, for Venstre har jo vetoret i forhold til at blokere for enhver ændring af den her lovgivning?
Bent Bøgsted (DF), 2017-02-10:
Jamen nu er det sådan, at Dansk Folkeparti også har været bannerfører for, at vi skulle have gjort en indsats for dem, der er langtidssyge, og det er kommet igennem via satspuljen.
Om det så er godt nok, er noget andet, men vi har fået det igennem, at vi skal have vendt bunken og set på dem, der er syge, for de skal slet ikke være på kontanthjælp.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-10:
Jeg sagde i min ordførertale, at jeg ikke tror, man er i tvivl om vores ønsker og hensigter på det her område, medmindre man helst vil være i tvivl.
Jeg er bare nødt til at tro på, at hr. Finn Sørensen helst vil være i tvivl.
Hr. Finn Sørensen gør en sport ud af at være i tvivl.
Jeg forstår ikke, man er i tvivl, for jeg ved, at hr. Finn Sørensen var meget aktiv sammen med mig i forbindelse med det her både ved samråd og alt muligt andet, og hr. Finn Sørensen hørte alt, hvad jeg sagde.
Medmindre hr. Finn Sørensen sad og snorksov til møderne, hvad jeg aldrig mener Finn Sørensen gør, så er hr. Finn Sørensen ikke et sekund i tvivl om, hvad jeg mener på det her område.
Og hvis han alligevel er, er det, fordi hr. Finn Sørensen vil være i tvivl.
Det er klart, at når vi bliver inviteret til boligforhandlinger, kommer vi selvfølgelig med nogle ønsker på boligområdet.
Man kan da bare invitere os til kontanthjælpsforhandlinger nu, så skal man bare se, så kommer vi da også med vores forslag til, hvad vi vil på kontanthjælpsområdet.
Det skal man da bare gøre.
Ministeren ringede sådan set også til mig på det tidspunkt, hvor der skulle laves det her kontanthjælpsloft, og da fortalte jeg også, hvad vi kunne være med til, og hvad vi ikke kunne være med til.
Vi kom i øvrigt ikke med til bordet.
Så kan det være, hr. Finn Sørensen bedre kan huske det.
Hans Andersen (V), 2017-02-10:
Tak for det.
Jeg skal blot høre om noget.
Man har som enlig forsørger med to børn med kontanthjælpsloftet 17.600 kr. efter skat om måneden, men hvor meget højere mener Enhedslisten det beløb skal være?
Med kontanthjælpsloftet har vi faktisk sikret nu, at der er en forskel på at være i arbejde og på at være på kontanthjælp, også når det handler om at tage job til den løn, man kan få.
Hvis man går ned på Strøget her i København eller på en anden gågade og går ind i en butik og får et job i en butik til overenskomstmæssige vilkår, får man normalt 17.500 kr. om måneden i løn.
Og der sikrer vi med kontanthjælpsloftet, at det faktisk kan betale sig.
Jeg skal bare spørge Enhedslisten: Hvor meget højere ønsker Enhedslisten det rådighedsbeløb, altså de 17.600 kr., skal være for en enlig forsørger med to børn?
Hans Andersen (V), 2017-02-10:
Bestemt ikke.
Det her handler om både-og.
Det handler både om at sikre, at vi hele tiden får flere mennesker i arbejde og ikke bliver ved med at have de nu omkring 700.000 i den arbejdsdygtige alder, som ikke er i arbejde, og så handler det selvfølgelig også om, at det da er en gevinst for den enkelte at komme ud og blive en del af det arbejdende fællesskab.
Men det er selvfølgelig også en hjælp for den enkelte, den enkelte arbejdsløse, hvis man kan få et job.
Karsten Hønge (SF), 2017-02-10:
Det er jo et interessant skift i argumentation, Venstre foretager her.
For argumentationen var jo for kort tid siden, at vi stod på en brændende platform, hvor det var nødvendigt at få de her mennesker ud på arbejdsmarkedet, fordi man havde brug for arbejdsudbuddet – at det var det, man ønskede at stimulere.
Det var argumentationen, og det var derfor, der skulle være større afstand mellem overførselsindkomster og lønindkomst.
Der byggede hele argumentationen på, at det var den afstand, der skulle gøres større, fordi man skulle have flere hænder ud på arbejdsmarkedet.
Når nu økonomerne siger, at det faktisk slet ikke er det, der er aktuelt – slet ikke det, der vil kunne lade sig gøre i de her reformer – så skifter Venstre over til nu øjensynlig at have et, synes jeg da sådan glimtvis, socialt ansigt.
Det er måske derfor, jeg har svært ved at genkende det og se, hvad det er, der er på spil.
Men nu er det slet ikke det med økonomien, det kommer an på mere.
Nu skyldes det en eller anden omsorg for mennesker, der skal ind på arbejdsmarkedet.
Sådan skifter man så argumentation, afhængigt af hvad der passer til situationen.
Hans Andersen (V), 2017-02-10:
Der er 30.000 jobparate kontanthjælpsmodtagere, der – kan man sige – alene har den udfordring, der handler om, at de mangler et job.
Så jeg er bestemt ikke enig i, at nu kan vi ikke gøre mere med flere reformer på beskæftigelsesområdet.
Vi skal videre ad den vej.
Det at give op i forhold til mennesker og sige, at det nok er lidt svært og det gider vi ikke mere, er ikke en vej, Venstre ønsker at gå.
Karsten Hønge (SF), 2017-02-10:
Jeg er spændt på at høre hr. Hans Andersens vurdering af, at flere økonomer jo på det seneste har været fremme og sige, at det er spild af tid og spild af kræfter, spild af politisk kapital, at forsøge at presse flere af de her udsatte mennesker ind på arbejdsmarkedet – at det simpelt hen er et forkert fokus at have.
Og den der såkaldt brændende platform: Hvem bryder sig om at stå på en brændende platform?
Det er der jo ingen der kan lide, så den vil man gerne væk fra.
Hvad er hr. Hans Andersens vurdering af det?
Hans Andersen (V), 2017-02-10:
I beslutningsforslaget, B 32, foreslår SF en tilbagerulning af både kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen.
Regeringen kritiseres for at presse kontanthjælpsmodtagere længere væk fra arbejdsmarkedet.
Nu skal vi lige huske på, at formålet med kontanthjælpsloftet er at sikre, at det bedre kan betale sig at arbejde.
Venstre ønsker færre på offentlig forsørgelse og flere med i det arbejdende fællesskab.
Og det er kun rimeligt, at der er en mærkbar forskel på at tage et job til en mindsteløn og så at være på en overførselsindkomst.
Kontanthjælpen er et rimeligt, midlertidigt forsørgelsesgrundlag.
En enlig forsørger med to børn har et månedligt rådighedsbeløb på mere end 17.600 kr. efter skat, og et par på kontanthjælp med to børn har et rådighedsbeløb på 23.600 kr. efter skat hver måned.
Det mener vi er rimelige beløb, men det er jo også beløb, der kræver klare prioriteringer i hverdagen.
Siden 225-timersreglen blev genindført, har mere end 1.000 personer taget småjob ved siden af kontanthjælpen.
Det er en stigning på næsten 25 pct., og det viser, at reformen virker.
Den rykker personer på overførselsindkomst tættere på arbejdsmarkedet.
Kontanthjælpsloftet giver også incitament til at tage et arbejde.
Siden kontanthjælpsloftet blev vedtaget, er der kommet 4.000 færre personer på kontanthjælp.
Det glæder vi os over i Venstre.
Det var jo det modsatte, vi så i perioden fra 2011 til 2015, hvor antallet af mennesker på kontanthjælp faktisk steg.
Så i Venstre mener vi ikke, der er behov for at slå hul i kontanthjælpsloftet.
Det er kun rimeligt og fair for alle os i Danmark, der ønsker, at vi får vækst og fremgang og flere med i det arbejdende fællesskab.
På den baggrund vil Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-10:
Men selv om de mennesker nu er her, fordi hr. Bent Bøgsted mener, at Socialdemokratiet har gjort noget forkert, behøver man vel ikke at tage penge fra dem.
Og det er jo sådan set det, Dansk Folkeparti gør.
Er vi enige om, at hvis Dansk Folkeparti ikke havde stemt for kontanthjælpsloftet, havde alle de her syge mennesker ikke mistet penge?
Det kan vi da kun være enige om, altså at hvis Dansk Folkeparti ikke havde stemt for kontanthjælpsloftet, havde de ikke mistet penge – så havde de haft nøjagtig det beløb, som de havde, dengang Socialdemokratiet var ved regeringsmagten.
Er vi ikke enige om det?
Bent Bøgsted (DF), 2017-02-10:
For det første fik Dansk Folkeparti igennem, at så længe man var syg, var man ikke omfattet af 225-timersreglen.
Det er det, der ligger i det her.
Det var den famøse førtidspensions- og fleksjobreform, som hr. Leif Lahn Jensens parti var med til at lave under Mette Frederiksen, hvor man egentlig lavede det så stramt, at folk, der var syge, folk der var handicappede, ikke kunne få førtidspension – de havde svært ved at få et fleksjob i det hele taget; de blev sendt igennem det ene ressourceforløb efter det andet, hvor de bare blev placeret på kontanthjælp, fordi hr. Leif Lahn Jensens parti havde lavet det så stramt, at der ikke var nogen mulighed for at komme væk derfra.
Det er den gruppe, vi så også står med i dag og har et problem med.
Og dengang sagde Dansk Folkeparti klart til ministeren, at der var et problem med ressourceforløb og førtidspension og fleksjob.
Det var der ikke nogen hemmelighed i, men hr. Leif Lahn Jensens parti har jo ikke været bannerfører for at ville ændre det.
Det er netop hr. Leif Lahn Jensens parti, der var bannerfører for at indføre så stramt et ressourceforløb og førtids- og fleksjobreformen.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-10:
Det, der er sket her, er faktisk rigtig stort.
Jeg hørte hr. Finn Sørensen fra Enhedslisten sige: Jeg er ikke i tvivl om, at S er imod kontanthjælpsloftet.
Det er jeg superglad for.
For det har jeg faktisk været i tvivl om om hr. Finn Sørensen vidste eller ikke vidste.
Så jeg er superglad for det udsagn, og det skal jeg virkelig huske.
Så er der bare den forskel på Socialdemokratiet og Enhedslisten, at vi ikke bare lover og lover en masse uden egentlig at stå med finansieringen.
Vi er simpelt hen nødt til både at have finansieringen på plads og at sikre, at det politisk kan lade sig gøre.
Det ved vi jo ikke.
Vi ved jo ikke, om det politisk kan lade sig gøre efter et valg.
Derfor vil jeg bare sige til alle de mennesker, der er derude: Uanset hvad det her beslutningsforslag ender med, er det fuldstændig ligegyldigt.
Lad os nu se, hvad vi gjorde sidste gang, og lad os sætte os sammen næste gang og sørge for, at de her mennesker får et bedre liv.
Det håber jeg at vi gør.
Bent Bøgsted (DF), 2017-02-10:
Jeg lagde mærke til, at hr. Leif Lahn Jensen talte om, at der er syge og handicappede i kontanthjælpssystemet, og jeg vil give Leif Lahn Jensen medhold i, at de slet ikke skulle være der.
Men hvorfor er de der så, og hvorfor kan de måske blive ramt af 225-timersreglen og kontanthjælpsloftet?
Det er netop på grund af den lovgivning, som hr. Leif Lahn Jensens parti lavede i forbindelse med førtids- og fleksjobreformen med ressourceforløb.
De kan ikke få lov til at få en afklaring, så de kan komme væk fra systemet.
Så hvis nu hr. Leif Lahn Jensen gik tilbage til sit eget parti og sagde, at der skal ske en afklaring for dem, der går der, og som Socialdemokratiet ikke mener skal være på kontanthjælp, og at ressourceforløbet skal laves om, så de kan få en afklaring, så var vi kommet et langt skridt.
For jeg går ud fra, at hr. Leif Lahn Jensen mener, at det er o.k., at folk på kontanthjælp, der er raske og rørige, selvfølgelig skal ud på arbejdsmarkedet, og at de også skal tage de timer, de kan.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-10:
Nu kender jeg simpelt hen Dansk Folkeparti bedst, når de prøver at vaske hænder foran alle andre.
Det er, når Dansk Folkeparti er bedst.
For hvad var det, der skete, dengang man skulle lave det her kontanthjælpsloft?
Der vidste Dansk Folkeparti udmærket godt, at alle de her mennesker ville blive berørt af det.
Jeg kender hr. Bent Bøgsted så godt, at jeg ved, at han ved rigtig meget om det her område, og Dansk Folkeparti vidste udmærket godt, at hvis man indførte det her kontanthjælpsloft, blev de her mennesker ramt.
Hr. Finn Sørensen stillede i øvrigt et ændringsforslag i salen, hvor man tog de aktivitetsparate væk – alle dem, som ikke kunne komme i arbejde.
Det stemte Dansk Folkeparti ikke for, det stemte man imod.
Vi stemte for.
Allerede da vi behandlede lovforslaget, kunne Dansk Folkeparti have været med til at få de her mennesker ud.
Så lad nu være med, hr. Bent Bøgsted, at sende sorteper over til os, for Dansk Folkeparti sidder med løsningen til at få de her mennesker ud af det system.
Det kunne de have gjort, og det kan Dansk Folkeparti stadig væk nå.
Bent Bøgsted (DF), 2017-02-10:
Jamen nu er det sådan, at det jo ikke er Dansk Folkeparti, der står på talerstolen og væver sig ud af noget.
Dansk Folkeparti står ved det her lovforslag, men det er hr. Leif Lahn Jensen, der står og siger, at Socialdemokratiet ikke vil give en garanti til SF, der er forslagsstillere, om, at Socialdemokratiet vil være med til at afskaffe kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen, hvis de kommer til.
Man siger, at man vil vente og se.
Det ville være så nemt for hr. Leif Lahn Jensen at melde klart ud og sige: Det her vil Socialdemokratiet af med.
Det gør man ikke.
Er det måske, fordi Socialdemokratiet, hvis de kommer til regeringsmagten, så alligevel vil beholde kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen?
Det er den måde, det kan tolkes på, når man ikke får en klar melding fra hr. Leif Lahn Jensen.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-02-10:
Jeg vil sige, at allerede nu har hr. Bent Bøgsted så givet mig en rigtig god idé til, hvad jeg kan stille af spørgsmål til hr. Bent Bøgsted, når han kommer herop lige efter mig, så det siger jeg tak for.
Så vil jeg bare sige endnu en gang: Der er ingen, der er i tvivl om, at vi er imod det her, men vi kan bare ikke, og vi vil bare ikke love noget, for vi ved ikke, hvad det er, vi har af opgaver, når vi engang kommer til.
Men igen kan jeg sige, at man skal lægge mærke til, at Mette Frederiksen har sagt: Lur mig, om vi ikke kommer til at kigge på det.
Men vi skal have et nyt flertal, for dem, der sidder på den anden side, vil bare ikke.
Og dem har vi jo siddende indtil efter et valg, som vi kan håbe på snart kommer.
Søren Gade (V), 2017-02-10:
Tak for det, formand.
Det er jo en debat, der bringer os vidt omkring.
Vi står ved kontanthjælpsloftet, og jeg er sådan set glad for at tilhøre en regering, som tænker på den næste generation og ikke nødvendigvis på det næste folketingsvalg.
Der er et par spørgsmål, som hr. Leif Lahn Jensen ikke har fået svaret på.
Det ene er: Mener hr. Leif Lahn Jensen, at der er en sammenhæng mellem antallet af kontanthjælpsmodtagere og størrelsen på ydelsen?
Det var jo således, at under den socialdemokratisk ledede regering steg antallet af kontanthjælpsmodtagere, og nu er antallet af kontanthjælpsmodtagere faldet.
Og hvilken ydelse mener hr. Leif Lahn Jensen er tilpas til to voksne og to børn, hvor begge forældre bliver ramt af kontanthjælpsloftet?
De får i øjeblikket 23.200 kr. efter skat.
Mener hr. Leif Lahn Jensen ikke, at det er et rimeligt beløb set i forhold til lavtlønnede folk på arbejdsmarkedet?
Og mener hr. Leif Lahn Jensen ikke også, at det er en del af sammenhængskraften, at det altid skal kunne betale sig at arbejde, og at der derfor skal være en rimelighed i, hvor meget man kan opnå på offentlig ydelse?