runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-26:
Tak for det.
Tæller den så ikke her?
Ja, det er jo en lidt anderledes ramme at svare i.
Men for nu at holde fast i det, som hr. Søren Egge Rasmussen spurgte til – der blev spurgt til, hvad der er naturligt – vil jeg sige, at jeg i hvert fald ikke synes, at det er naturligt, at vi gennemgår et forhandlingsforløb på over 2½ måned.
Vi bøjer os mod hinanden, finder et kompromis, som giver mening for folk, og så bagefter skal vi i Folketingssalen beslutte ekstra tiltag, som nogle af dem, der forhandlede, syntes gav mening.
Det er i hvert fald ikke umiddelbart sådan, jeg finder det naturligt at gøre.
Jeg synes, at det er et godt kompromis, vi har.
Noget af det, der blev diskuteret undervejs, var også nybyggeri og spørgsmålet om, om man kunne lave livscyklusanalyse på det, og det blev klart, at det ikke blev en del af aftalen.
Derfor mener jeg ikke, at man efterfølgende kan komme og få det ind i aftalen gennem et beslutningsforslag.
Jeg mener, at kommunerne har mange muligheder for at spille en aktiv rolle, også i forhold til CO 2 -udledning.
Men jeg må også sige noget andet.
Nu bliver det nævnt, at det er naturligt.
faldt lyden ud her?
[Lydproblemer].
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-26:
Det er jo helt korrekt, at vi lægger op til, at man skal forholde sig meget aktivt til anlægsloftet i de kommende forhandlinger med KL, og jeg synes jo det er helt naturligt, at regeringen har en dialog med Folketingets partier og har en dialog med sit parlamentariske grundlag om, om der er et eller andet, vi kan gøre bedre.
For jeg noterer mig jo, at regeringen har lidt svært ved at finde samtlige redskaber for at nå i mål med klimadagsordenen om en 70-procentsreduktion i 2030, og der synes jeg, det er vigtigt at forsøge at få kommunerne med i den proces.
Vi mener sådan set, at man med vores beslutningsforslag her kan komme videre ved at give kommunerne friere rammer til at bruge flere penge.
Og der er sådan set kommuner, der har penge, så jeg kan ikke rigtig forstå, hvorfor ministeren bare sådan afviser vores beslutningsforslag.
Går ministeren ikke ind for, at kommunerne skal have en mere aktiv rolle i klimakampen?
Peter Juel-Jensen (V), 2021-04-26:
Altså, det tror jeg godt at ordføreren kan få svar på.
Måske skulle ordføreren have rejst det spørgsmål i forhandlingsforløbet: Hvorfor ville Venstre ikke være med?
For det må jo være vigtigt for netop at sikre en kontinuitet, og den politiske ballast har ordføreren forhåbentlig også, at vi, når vi starter gode forhandlinger om ting, der skal være med til at bringe Danmark fremad, har så stort et flertal fra Christiansborg som overhovedet muligt med i bagagen.
Men når det kommer til vores landdistrikter, er Venstre altid med, også foran De Radikale.
Kathrine Olldag (RV), 2021-04-26:
Så undrer det mig bare, at Venstre skrev sig ud af den bilaftale og derved faktisk også skrev sig ud af at være med til at sætte sin underskrift på den samlede grønne vækstplan for Danmark.
Men det må så være det.
Og jeg har stadig væk til gode at finde ud, hvorfor Venstre egentlig trak sig ud af den bilaftale, men det skal jeg nok lade være med at spørge ordføreren om.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-04-26:
Jeg er helt klar over, at Venstre ikke var med i bilaftalen, men at en aftale omkring vores biler og beskatningen af dem skulle have noget af gøre med, hvordan vi skal sparke gang i vores landdistrikter, er to ting, jeg ikke lige kan få til at svinge sammen.
Det svarer til det eksempel, vi havde under det forrige punkt, hvor nogle mente, at man ikke kan støtte billigere færgebilletter til øerne, fordi vi også skal tage kvoteflygtninge.
Altså, det er ikke god argumentation i min bog.
Venstre er med alle steder, hvor vi kan være med til at fremme vækst og udvikling og dermed skabe arbejdspladser og bosætning i vores landdistrikter.
Samira Nawa (RV), 2021-04-26:
Netop i forhold til de øvrige modeller er vi i Radikale Venstre klar til at lægge hovederne i blød, for vi er jo helt enige i, at det offentlige bør gå foran.
Vi stiller os bare tvivlende over for, om en lempelse af anlægsloftet er den rette vej at gå, bl.a. fordi det netop vil stille kommuner og regioner i en position, hvor de frivilligt kan vælge, om de så vil indføre de her bæredygtigheds- og klimakrav.
Kathrine Olldag (RV), 2021-04-26:
Tak, formand.
Jeg har svært ved at genkende, at det her er en velbevaret hemmelighed, men det må ordføreren jo så tage på sin egen kappe.
Det var jo den samlede krigskasse og det, vi endte med at kalde det grønne råderum, som var rammen for det, vi lavede på det tidspunkt.
Kan ordføreren be- eller afkræfte, at grunden til, at Venstre trak sig ud, var, at Venstre ikke kunne se sig selv i den bilaftale, vi lavede på det tidspunkt?
Heidi Bank (V), 2021-04-26:
Men vi ønsker også, at man skal se på det i et lidt længere perspektiv, og det er der, hvor vi synes, at anlægsloftet har et formål.
Det har det formål, at det holder hånden under danske arbejdspladser i nedgangstider, og at det er med til at sikre, at der er en jævn beskæftigelse i byggeriet, hvor det ikke stikker fuldstændig af og vi ville blive nødt til at importere masser af arbejdskraft, for at det arbejde kan blive udført?
Så vi synes, at der er brug for en balance dér.
Men vi er sådan set enige i det fokus, som forslagsstillerne har, i forhold til at det er vigtigt, at vores børn kan gå i skole, hvor der er sundt og godt.
Og det mener jeg nu altså også at der er et stort fokus på udeomkring i kommunerne, om end vi godt kunne tænke os, at der er blevet skubbet endnu mere på.
Jamen er det, ordføreren siger, at de redskaber, der er lagt an til i den nationale strategi for bæredygtigt byggeri, skal man ikke vente på i det kommunale og regionale?
Det er sådan, jeg hører det.
Og er det, ordføreren siger, også, at uanset størrelsen på det byggeri, der er, skal man effektuere på det, og at man skal gå så langt ned, som man overhovedet kan, men uden at ordføreren sætter en grænse?
Det undrer mig lidt, må jeg sige.
Samira Nawa (RV), 2021-04-26:
Mange tak, formand.
Også tak til Enhedslisten for at fremsætte det her beslutningsforslag.
I Radikale Venstre er vi helt med på at stille klimakrav til offentligt byggeri, og det gælder selvfølgelig også for kommuner og regioner.
Vi synes egentlig, det er en fornuftig tilgang, at kravene strammes gradvis frem mod 2030.
Vi har også netop vedtaget klimakrav til alle bygninger, men man kunne sagtens forestille sig – og det kunne vi i Radikale Venstre sagtens forestille os – at kravene til offentligt byggeri var endnu strammere end de generelle krav.
Hvad jeg så ikke helt forstår, er lysten til at koble klimakrav sammen med anlægsloft.
Man kan jo sagtens have klimakrav til kommuners og regioners byggeri uden at lempe på anlægsloftet, ligesom vi allerede har besluttet at have det for alle byggerier på over 1.000 m² fra 2023.
Anlægsloftet har jo netop sin gode begrundelse i muligheden for at styre den offentlige økonomi.
Nu har vi i en krisesituation, nemlig her under pandemien og coronakrisen, valgt at fravige anlægsloftet, men i fremtiden vil det igen blive relevant at have styr på de offentlige finanser og måske endda også i endnu højere grad, når regningen for coronakrisen skal betales, og det her forslag i dag rækker jo helt frem til 2030.
Forslagsstillerne peger på, at der skal mere gang i dansk økonomi, og det har jeg jo svært ved at være uenig i, men lige præcis byggeriet er måske et af de områder, hvor der lige netop nu ikke er behov for mere kul på kedlerne – nok snarere tværtimod. Jeg er ret sikker på, at der er mange, der oplever udfordringer med at kunne få fat i en håndværker.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor det skal være frivilligt for kommuner og regioner at leve op til klimakrav, hvilket det jo reelt vil blive med det her beslutningsforslag.
Fra Radikale Venstres side ser vi hellere, at der bliver vedtaget krav til alt offentligt byggeri og for vores skyld sådan set også gerne strammere krav end de generelle.
Med de ord kan Radikale Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Halime Oguz (SF), 2021-04-26:
Vi ser gerne, at vi fremrykker processen i forhold til at stille krav til vores byggerier.
Det har vi faktisk også sagt tidligere i forhandlingerne, da vi netop snakkede om det her.
Vi ser gerne, at vi går all in i forhold til at stille krav til nybyggerier.
Jeg har ikke et konkret CO 2- tal på, hvor meget det skal være, men vi går all in, i forhold til at vi skal stille krav til vores nye byggerier – og også til de eksisterende.
Heidi Bank (V), 2021-04-26:
Tak for det.
Ordføreren nævner, at man godt kan støtte den del, der handler om at sætte yderligere krav, i forhold til hvad vi allerede nu har aftalt i den nationale strategi for bæredygtigt byggeri.
Kan ordføreren redegøre lidt nærmere for, hvad man tænker om de krav, der skal være til kommunale bygninger?
Hvilket CO 2 -aftryk skal der være?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-26:
Tak for det.
Jeg synes også, at man sagtens kan kigge på at stille skrappere krav til kommuner og regioner og også staten, når man skal renovere og lave nybyggeri, sådan at det offentlige går foran.
Det synes jeg faktisk er naturligt, også når Folketinget har vedtaget ambitiøse klimamål.
Jeg noterer mig også, at i de forhandlinger, vi havde om bæredygtigt byggeri, kom der nogle tal frem, der faktisk indikerede, at kommunerne i deres nybyggeri allerede ligger pænt og sådan set ligger over det krav om CO 2 -reduktion, vi nu er på vej til at indføre, og som vel kommer i 2023.
Så kommunerne viser allerede, at de er på vej.
Hvis ikke vi lemper på anlægsloftet, vil der jo komme til at ske mindre.
Det er jo derfor, vi stiller forslag om at ophæve anlægsloftet, når man laver fornuftige renoveringer og nybyggeri, som sådan set går længere rent miljømæssigt.
Jeg kan godt se, at der kunne være forskellige modeller for det regionalt, så man ikke havde den samme regel over hele landet.
Halime Oguz (SF), 2021-04-26:
Tak for det.
Tak til Enhedslisten for at fremsætte dette beslutningsforslag, der har til formål at stille et bæredygtighedskrav om et maksimalt CO 2 -aftryk på kommunale og regionale byggerier.
I SF er vi glade for Enhedslistens engagement, da den grønne omstilling af byggesektoren er afgørende for, at vi når klimalovens målsætninger.
Der bliver bygget og renoveret rigtig mange kommunale og regionale bygninger, og det er kun rimeligt og fair, at det offentlige går forrest i kampen for den grønne omstilling.
Under de tidligere forhandlinger om en strategi for bæredygtigt byggeri kæmpede vi i SF for at give kommuner og regioner mulighed for at sætte et CO 2 -krav til nybyggeri og renoveringer.
Det skylder vi vores klima og de generationer, som i fremtiden skal bo her på jorden.
Derfor vil vi gerne støtte den del af beslutningsforslaget, som omfatter et bæredygtighedskrav til kommunernes og regionernes nybyggeri og renoveringer, men delen om, at byggeri og renoveringer, som overholder bæredygtighedskravet, helt skal fritages for anlægsloftet, kan vi ikke støtte.
I SF mener vi, at fokus bør være på energirenoveringer.
Anlægsloftet er med til at sætte renoveringer af eksisterende bygninger under pres, og vi har derfor også tidligere foreslået, at energirenoveringer skal fritages for anlægsloftet.
Det vil give en klimamæssig gevinst, og så vil de renoverede bygninger også gavne indeklimaet og vores alle sammens sundhed.
I anledning af dette beslutningsforslags del om nybyggeri foreslår vi, at det udelukkende er ekstraomkostningerne ved at bygge inden for bæredygtighedskravet, som fritages for anlægsloftet.
Dermed er det kun de merudgifter, som man har haft i forbindelse med at leve op til bæredygtighedskravet, der undtages anlægsloftet, og altså ikke hele byggeriet.
Ved at fritage hele byggeriet risikerer vi at ramme skævt, da vi ikke løser vores klimamæssige udfordringer ved at give kommunerne incitament til at bygge en masse nyt.
Desuden har vi i forvejen ret stramme krav til nybyggeri.
Vi bør i stedet fokusere på energirenoveringer, da langt de største klimamæssige problemer findes i vores eksisterende, ældre bygninger, der ofte er i rigtig dårlig energimæssig stand.
Med disse bemærkninger kan jeg meddele, at SF ikke kan støtte dette beslutningsforslag i dets nuværende form, men at vi gerne så, at delen om et bæredygtighedskrav i kommunale og regionale byggerier blev vedtaget.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-04-26:
Når man rækker Enhedslisten en lillefinger, tager de ofte hele armen.
Jeg ved ikke, om vi kan finde et flertal, men vi vil i hvert fald gerne deltage i udvalgsbehandlingen, og så kan det være, at det ender med en fin lille beretning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-26:
Men når man har et generelt anlægsloft, er man jo inde i noget, hvor man har ens regler for alle kommuner, uanset hvordan beskæftigelsessituationen er, og det finder jeg meget uheldigt.
Altså, i forbindelse med f.eks. den grønne boligaftale for den almene sektor var man inde og kigge på, at man skulle holde øje med beskæftigelsesudviklingen forskellige steder, så man kunne jo sådan set på samme vis have et lidt mere intelligent anlægsloft, som giver mulighed for, at man i nogle yderkommuner kunne sætte gang i nogle flere renoveringer, selv om der var mangel på arbejdskraft i Aarhus og København.
Kan ordføreren ikke se, at vi godt kunne have et anlægsloft, der var noget mere smidigt?
Heidi Bank (V), 2021-04-26:
Jeg synes i hvert fald, at man hele tiden skal være åben for at vurdere, hvordan man gør de her ting bedst muligt.
For det er jo vigtigt, at vi holder fokus på den her balance mellem land og by, og at vi ikke tror, at det hele bare er ens.
Så jeg synes egentlig, at der skal være åbenhed i forhold til hele tiden at debattere, om der er nogle af de her ting, vi kan gøre bedre.
Men generelt set er det sådan, at anlægsloftet faktisk tjener det formål at sikre, at vi har en jævn og god beskæftigelse i byggeriet.
Altså, jævn og jævn – det er jo med alle mulige forbehold, for der er faktisk rigtig meget tryk på i øjeblikket, og det er der jo også qua nogle af de politiske aftaler, vi har lavet, bl.a. inden for det almene byggeri.
Så det er også for at holde den balance.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-04-26:
Tak til Enhedslisten for beslutningsforslaget.
Jeg har egentlig ikke så meget at tilføje til det, som ministeren og som Venstres og Socialdemokraternes ordfører har nævnt heroppe fra talerstolen.
Jeg vil dog sige, at jeg egentlig godt kan forstå, at ministeren undrer sig lidt over, at et beslutningsforslag af denne karakter kommer så hurtigt efter en aftale, vi lige har indgået.
Det er usædvanligt, men selvfølgelig ikke forbudt.
Jeg savner dog lidt at høre, hvad det vil koste.
Der er et renoveringsefterslæb på mindst 70 mia. kr., men jeg synes, det er lidt svært at se, hvad det her egentlig vil betyde for kommunerne og dermed også for staten, for staten skal jo så på en eller anden måde også udligne kommunerne.
Jeg ved jo, at kommunerne allerede er i gang med at energirenovere.
De har været i gang i mange år.
Jeg er ikke sikker på, at det er den rigtige løsning at lave en undtagelse fra anlægsloftet, for det er jo fuldstændig rigtigt, som ministeren siger, at det bare vil gå ud over andre områder, som er lige så vigtige.
Jeg kan bare nævne skolebyggerier eller skolerenoveringer.
Der er jo rigtig mange andre ting i spil, når vi taler om bæredygtighed.
Men dermed ikke sagt, at vi ikke vil deltage i udvalgsbehandlingen, og vi vil også gerne blive klogere på, hvad det her vil koste, og hvordan man eventuelt kan skrue det sammen.
Så vi ved ikke rigtig, hvad vi skal sige til det her andet end, at vi ikke kan støtte det i den nuværende form, sådan som det er fremsat.
Vi er jo egentlig glade for den aftale, vi for nylig har indgået bredt i Folketinget om mere bæredygtighed i byggeriet samlet set.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-26:
Hvad vil det koste?
Ja, det ville jo give kommunerne en mindre udgift til deres opvarmning.
Og jeg synes ikke, at det er et snævert sigte.
Jeg har noteret mig, at der faktisk var et flertal for Dansk Folkepartis beslutningsforslag, hvor der jo står, at regeringen skal indkalde Folketingets partier til videre drøftelser omkring det, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren, om man i Dansk Folkeparti har hørt om en opfølgning på det beslutningsforslag, for det blev jo sådan set lovet, at der var en børne- og undervisningsminister, som ville indkalde til drøftelser for at komme videre med det her.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-04-26:
Nej, mig bekendt er der ikke sket noget.
Det gjorde det også på en eller anden måde lidt svært for os at være alt for kritiske over for det her, når der jo er noget godt i det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-26:
Jamen jeg ser da så frem til en åben drøftelse i udvalget, og der kan vi så se på, om vi igen kan finde et flertal uden om regeringen til at skrive en beretning, som prioriterer og opprioriterer indeklima og prioriterer klimaindsatsen.
Enhedslisten tilsluttede sig jo den beretning, og vi har en aktiv tilgang til, at vi skal frem til at have et langt bedre indeklima i vores offentlige bygninger.
Lea Wermelin (S), 2021-04-27:
Jeg kan sådan set sagtens følge intentionen med, at vi skal have mest mulig genanvendelse af vores råstoffer.
For det er klart, at når vi har de begrænsede råstoffer, vi har, så skal vi bruge dem klogt.
Så selvfølgelig skal der være en sammenhæng mellem det, altså at vi også bliver bedre til at genanvende.
Det, der så undrer mig, når det er, at det er en vigtig prioritet for Venstre, er, at man så ikke har løftet det i de forhandlinger omkring bæredygtigt byggeri, der har været.
Nu har jeg ikke selv deltaget i forhandlingerne på det område, men jeg har gjort mig den ulejlighed at spørge.
Og der har det jo ikke været en prioritet for Venstre.
Så man kan sige, at i og med at man selv også i det beslutningsforslag, der er skrevet her, pegede på det som et oplagt sted at diskutere det, så synes jeg da, at det havde været naturligt at løfte det der.
Men jeg vil sige, at der, hvor vi er endt, altså med den undersøgelse, der ligger her, hvor vi bliver klogere, synes jeg sådan set er et rigtig fornuftigt sted at lande med den aftale.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-04-27:
Men det er jo ikke sådan noget med, hvem der skal løfte og have æren for det.
Altså, vi har råbt meget op om det her sammen med Danske Regioner, som er helt på linje med os, altså hvad angår behovet for en national planlægning.
Det er jo ikke i modstrid med den glimrende aftale, der er lavet omkring bæredygtigt byggeri.
Det her er bare en overbygning, hvor vi får lavet et stykke praktisk arbejde.
Det er at få kortlagt, hvad vi har af ressourcer, og hvor vi skal bruge dem.
Så er der forholdene omkring naboerne, som vi også er enige om at vi skal have håndteret.
Og der er en række andre ting.
Det er et stykke praktisk arbejde, som vi bør lave hurtigst muligt.
Jeg vil bare høre ministeren, om hun er helt afvisende over for, at vi går i gang med det.
Lea Wermelin (S), 2021-04-27:
Jeg tror, vi anskuer det lidt forskelligt, forstået på den måde, at det, jeg henviser til, sådan set ikke er dem, der skal have æren for et vist initiativ.
Men jeg ved også, at Venstres ordfører har været herinde på Christiansborg i lang nok tid til at vide, at det jo også er ved forhandlingsbordet, at de vigtige ting, man har i tasken, de forslag, partiet gerne vil have igennem, selvfølgelig skal løftes ind.
Det er bare ikke blevet gjort i den her forbindelse.
Det ændrer jo så ikke på, at vi diskuterer det her i salen i dag.
Men der er jo blevet landet en aftalt der, som vi har været enige om, og hvor vi siger, at vi netop skal have det undersøgt.
Det er jo præcis det, vi kommer til at gøre med den aftale.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-04-27:
Tak for det, formand, og tak til ministeren for en forholdsvis venlig afvisning.
Det er jo ikke nyt, at en regering som regel afviser beslutningsforslag, men jeg følte alligevel, at der i ministerens ord var en del forståelse for forslaget.
I øjeblikket er det jo staten, der står for ressourcerne til vands.
Det er regionerne, der står for ressourcerne til lands, og de gør et udmærket stykke arbejde i den forbindelse.
Det er jo ligesom det, vi har af udbud af råstoffer.
Så har vi hele efterspørgselsdelen – vores byggeri, byggeaktivitet, kommende infrastruktur, hvor der er ved at blive forhandlet en stor aftale, der nok også vil trække på nogle råstoffer.
Og hvis man så får koblet de to ting i en national planlægning, så er det, at vi i Venstre tror på, at vi kan få reduceret transportbehovet, og at vi kan få en bedre omfordeling af råstofferne regionerne imellem.
F.eks. er Region Hovedstaden jo ved at løbe tør – eller det sker meget hurtigt.
Derfor håber jeg, at ministeren har forståelse for, at vi har brug for en national planlægning.
René Christensen (DF), 2021-04-27:
Tak for det.
Dansk Folkeparti synes, det er et rigtig spændende beslutningsforslag, som Venstre har fremsat.
Det er jo lidt ærgerligt.
Men det, jeg egentlig gerne vil spørge ministeren om, er om den her undersøgelse og kortlægning, som ministeren taler om.
Hvornår kommer det arbejde til at være færdigt?
For det er jo så der, man formodentlig kunne lave en bred aftale om, hvordan vi får lavet sådan en plan her, både til glæde for erhvervslivet, men så sandelig også for borgerne.
Altså, vi skal lige om lidt i gang med at forhandle en infrastrukturplan til 160 mia. kr. i forhold til bane og vej.
Så det er jo ikke, fordi der ikke er brug for de her råstoffer, som bliver udvundet derude.
Så spørgsmålet er altså bare, hvornår det her planlægningsværktøj ligger klar til os?
Lea Wermelin (S), 2021-04-27:
Men jeg tror sådan set ikke, at vi taler os længere væk fra hinanden, for hvis man kigger på, hvad der er ønsket, altså netop hvad det er, vi gerne vil have undersøgt, så er det bl.a., hvordan vi mest muligt kan genbruge og genanvende materialer i byggeriet, og hvordan vi kan sikre, at vi både tager hensyn til det miljømæssige og også det økonomiske.
Og det er sådan set også det, jeg hører går igen i begrundelsen, og det er jo præcis det, vi har besluttet at få undersøgt konkret.
Nu er aftalen jo lige blevet indgået, og der kommer vi til at sætte gang i det her arbejde, bl.a. i Miljøministeriet, og så vil vi meget gerne vende tilbage til spørgeren med, præcis hvilken tidsplanen vi kan forvente.
René Christensen (DF), 2021-04-27:
Ja, det er jo det, der er interessant at se, når det materiale ligger.
For der er jo rigtig meget politik i det, altså hvordan man skal kompensere folk, som bor tæt på osv. osv.
Og er der nogle råstoffer, der ligger så uhensigtsmæssigt, at man faktisk ikke skal bruge dem, fordi det generer for meget.
Så der er jo også masser af politik i det.
Det, jeg så bare lige til slut vil spørge ministeren om, er: Ønsker ministeren så at lave en bred aftale omkring det?
For jeg tror egentlig, at det vil betyde rigtig meget for danskerne, men jo også for erhvervslivet, som skal bruge de her råstoffer, at det bliver en bred aftale, der så ligger omkring det.
Lea Wermelin (S), 2021-04-27:
I regeringen kan vi godt lide brede aftaler, og det synes jeg egentlig også at strategien omkring bæredygtigt byggeri viser, for der er det jo bredt set Folketinget, som står sammen om, hvordan vi skaber en grøn omstilling af byggeriet, men jo også om at tage hensyn til de råstoffer, som er vigtige, og hvor der både er det økonomiske i det i forhold til byggeriet, men også hele det ressourcemæssige, altså på miljøsiden og omkring det genanvendelige.
Og der tager vi det egentlig i den rækkefølge.
Når vi så er færdige med det her initiativ, som jo bor i den aftalekreds, så tager vi det – det tænker jeg er helt naturligt – også dér ind i den brede aftalekreds, der er omkring bæredygtigt byggeri.