runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2020-05-29:
Tak for det.
Vi skal nu tage stilling til, om pensionister må arbejde alt det, de vil, uden at de skal modregnes i pension.
Jeg vil faktisk først takke Liberal Alliance for at tage dette tema op, da det er et super vigtigt emne.
Hvordan forholder vi os egentlig til folks tilbagetrækning?
Hvordan sikrer vi, at flere både kan og vil arbejde mere?
Og hvordan sikrer vi, at dem, som ikke kan og har knoklet hele livet, har mulighed for at stoppe før?
Det er faktisk, synes jeg selv, super gode spørgsmål, som jeg mener vi politikere skal stille os selv og også have svar på.
For jeg mener, at vi har brug for, at endnu flere kan og vil arbejde længere, samtidig med at vi har brug for et retfærdigt system, som sender dem, som har bidraget hele deres liv og bare ikke kan mere, hjem.
Dette beslutningsforslag drejer sig om at sikre, at flere vil arbejde længere.
Det er der heldigvis også flere og flere, der både vil og kan, men jeg skal da ikke afvise, at der er flere hænder at hente, hvis vi gør det rigtige.
Derfor har vi også de seneste år lavet en del gode ændringer på tværs af partierne, som netop skal gøre det mere attraktivt for pensionisterne at blive lidt længere tid på jobbet.
Samtidig kan man faktisk også få opsat pension og få pensionen senere med et ekstra tillæg til den tid.
Så efter Socialdemokratiets mening har vi gjort en del, og vi mener bestemt, at det er attraktivt at blive lidt ekstra tid på arbejdsmarkedet.
Men selvfølgelig kan man også, som ministeren sagde, altid gøre mere.
Jeg anerkender gerne, at reglerne også kan virke uoverskuelige, og at det kan betyde, at færre rent faktisk gør brug af ordningerne.
Og her skal vi selvfølgelig også tage den diskussion op og følge Seniortænketankens anbefaling og gøre dem mere forståelige.
Hvis man skal kigge på, hvem der vil få noget ud af det her beslutningsforslag, er der mange af dem, som rent faktisk vil få noget ud af det, som tjener godt og er på topskatteniveau.
Det vil sige, at en afskaffelse af den her modregning ikke som nu vil sikre, at vores velfærdssystem målrettes dem, som har brug for det, men faktisk også målrettes dem, som ikke har.
Og hvis man kigger på finansieringen, er jeg bare nødt til at sige, at det bliver mere og mere tydeligt, at det er typisk Liberal Alliance-politik.
For hvem er det, der skal betale gildet?
Ja, det er de børnefamilier, der har mindst, det er de arbejdsløse, og det er de studerende.
Så nej, vi kan ikke støtte det her forslag, men vi mener bestemt, og det var også derfor, jeg takkede for at tage temaet op, at det er vigtigt at diskutere, hvordan vi sikrer, at endnu flere vil og kan arbejde længere, men også hvordan vi passer godt på dem, der ikke kan.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-29:
Jeg er glad for, at man kan genkende Liberal Alliance i forslaget, for det er rigtigt, at vi helt konsekvent står på det arbejdende folks side, og vi mener, at det er vigtigt, at folk, der går på arbejde, kan have lidt mere til sig selv, i stedet for at vi skal bede folk, der går på arbejde, om at aflevere endnu mere til dem, der ikke gider at arbejde eller ikke kan arbejde.
Så det tager jeg udelukkende som et kompliment.
Nu hører jeg både ordføreren og ministeren for den sags skyld nævne det her med, at vi jo har gjort meget, og så nævner man alle de ting, som er gennemført som følge af den aftale, som Socialdemokratiet ikke var med i i sidste valgperiode om seniorpension.
Og det er rigtigt, at der gjorde man nogle gode ting, og ordføreren nævner også, at man skal se på det her kommissionsarbejde, bl.a. Seniortænketankens anbefalinger i forhold til kompleksiteten i reglerne.
Er det noget, som Socialdemokratiet også vil kigge på, men hvor man lige er lidt uenige i nogle detaljer i forslaget?
Karsten Hønge (SF), 2020-05-29:
Det var godt igen i dag at høre, at regeringen har fokus på at spille ud med en pensionsreform for de nedslidte og de mennesker, som har haft rigtig mange år på arbejdsmarkedet.
Der er store forventninger derude, og i den her sammenhæng har regeringen fokus det rigtige sted.
For det her beslutningsforslag handler om at gøre det endnu bedre for mennesker, som har en arbejdsindkomst ved siden af pensionen, på trods af at vi har en række incitamenter, der i forvejen belønner dem.
Forslaget koster 600 mio. kr., og dem vil jeg helt ærligt hellere bruge på de dårligst stillede pensionister.
De fattigste pensionister har både brug for et økonomisk løft, og rigtig mange af dem har brug for bedre og mere hjemmehjælp.
De 600 mio. kr. skal så bl.a. hentes ved at tage dem fra de allerfattigste børn.
Så beslutningsforslaget går altså ud på at give mere til pensionister, som jo allerede i dag klarer sig, ved at tage pengene fra de børn, som har det allersværest, og fra medlemmerne af a-kasserne.
Jo, jo, så kender vi Liberal Alliance igen.
Samira Nawa (RV), 2020-05-29:
Tak for invitationen – jeg drikker te.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-29:
På den måde ligger man jo, som man har redt, kan man sige.
Man kan jo stille finansieringsforslag, der er spændende at debattere, eller der er realistiske at komme igennem med.
Det, jeg også hører – uden at skulle foregribe begivenhedernes gang; vi mangler at høre fra De Konservative og Nye Borgerlige – er jo egentlig, at de små partier i blå blok gerne vil stemme for det her forslag, og at Dansk Folkeparti, Venstre og Radikale Venstre siger: Det vil vi måske egentlig også, hvis finansieringen er en anden.
Det kunne da lige pludselig gå hen og blive en rigtig sjov afslutning på den her folketingssamling.
Det var bare for at komme med en kvittering herfra.
Samira Nawa (RV), 2020-05-29:
Tak, formand.
Tak til Liberal Alliance for at stille det her forslag.
Det er ikke fremmede tanker for mig eller for Radikale Venstre.
Vi havde selv forslaget med som en del af finanslovsforhandlingerne sidste år.
For arbejdet er vigtigt for rigtig mange af os, og mange seniorer ønsker også at arbejde videre, også når de har nået pensionsalderen, og det er jo godt for vores samfundsøkonomi, og det er også godt for de seniorer, der ønsker at arbejde.
Vores pensionssystem er imidlertid indrettet på en måde, så nogle folkepensionister kan opleve en marginalskat på helt op til 80 pct. som følge af modregningsreglerne, hvis de arbejder.
Vi ønsker et pensionssystem, som fremmer deltagelse på arbejdsmarkedet.
Så stor ros til Liberal Alliance for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Men når jeg så ser på, hvordan afskaffelse af modregning ønskes finansieret, så er det jo bl.a. ved annullering af en række radikale mærkesager.
Det er f.eks. det midlertidige børnetilskud, som kommer mere end 14.000 udsatte familier til gode; det er ved at genindføre opholdskravet for dagpenge, som vil betyde, at vi igen stiller de danskere, som vælger at opholde sig og arbejde i udlandet, ringere i forhold til dagpenge; og endelig kan vi heller ikke være med til at stille de studerende ringere.
Så tak for beslutningsforslaget, men nej tak fra Radikale Venstre.
Hans Andersen (V), 2020-05-29:
Udfordringen med finansieringen er jo ikke, fordi vi støtter højere kontanthjælp, men det er, fordi vi har brugt den finansiering til andre tiltag i vores finanslovsforslag, som det ligger for 2020.
Vi vil gerne drøfte med Liberal Alliance i udvalgsarbejdet, hvordan vi kan lave ændringsforslag til det her beslutningsforslag, så vi også kunne støtte det, men det kræver jo en skarp prioritering, og jeg står ikke her i dag og siger, at vi støtter afskaffelsen fuldstændig i morgen, for vi har også andre prioriteter, vi gerne vil gå efter.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-29:
Tak, og tak for de rigtig mange gode argumenter for at stemme for vores forslag.
Dem vil jeg tage til mig.
Jeg synes, de var fantastisk velargumenterede.
Jeg kan forstå, det er finansieringen, man er uenig i, men det undrer mig sådan set lidt, for jeg tror ikke, Venstre går ind for højere kontanthjælp og diverse ting og sager.
Men skal vi i fællesskab udarbejde et ændringsforslag til udvalgsbehandlingen, hvor finansieringen i stedet for sker ved et mindreforbrug på offentlige konsulenter, og så kan Venstre og Liberal Alliance stemme for forslaget, eller er der andre årsager end finansieringen til, at man ikke kan støtte det?
Hans Andersen (V), 2020-05-29:
Tak for det.
Som beskæftigelsesordfører hører jeg alt for ofte, at folk omtaler vores ældre som en byrde.
Lad mig slå fast en gang for alle: I Danmark har vi ikke en ældrebyrde, vi har en ældrestyrke.
Vores seniorer besidder erfaringer og knowhow, som ofte er uvurderlig i en virksomhed eller i en institution.
De er en styrke og lever fuldt ud op til betegnelsen det grå guld.
De danske seniorer bidrager i høj grad til et økonomisk bæredygtigt velfærdssamfund.
Derfor er det også Venstres ambition, at der skal være et klart incitament til at arbejde mere og længere som senior.
I den tidligere VLAK-regering var Venstre med til at tage en række initiativer til at styrke den økonomiske tilskyndelse til fortsat beskæftigelse som senior.
Vi har bl.a. været med til at hæve bundfradraget markant og indføre en ny seniorpræmie, så der er en klar økonomisk gevinst ved at arbejde, selv om man har nået folkepensionsalderen.
Vi har også haft en seniortænketank nedsat, og der er kommet en lang række anbefalinger, som jeg finder rigtig interessante.
Den har f.eks. foreslået at nedsætte en kommission, som skal se på en forenkling af pensionsreglerne.
Det mener vi i Venstre er meget nødvendigt, og derfor haster det jo også med at få den kommission, der skal nedsættes i forlængelse af aftalen om seniorpension, sat i gang med at arbejde og gerne også kigge på anbefalingerne fra Seniortænketanken, især fordi mennesker risikerer en meget høj marginalskat, hvis de fortsætter med at arbejde efter pensionsalderen.
Det er jo ikke holdbart, hvis vi vil have flere til at udskyde interessetimerne med børnebørnene og fortsætte lidt længere i arbejdet.
Formålet med dette beslutningsforslag fra Liberal Alliance er jo også netop at skabe en enklere og mere rimelig ramme omkring folkepensionisters erhvervsdeltagelse, og det er vi i Venstre store tilhængere af.
Desværre er finansieringsmodellen, som den ligger i beslutningsforslaget, jo ikke forenelig med de prioriteter, vi har lavet i vores finanslovsforslag for 2020, og man kan som bekendt ikke bruge pengene mere end en gang, heller ikke i disse coronatider.
Så for mig er det helt oplagt, at der skal arbejdes med øget fokus på forenkling af pensionsreglerne, og det arbejde skal den kommende kommission i hvert fald kigge på.
Derfor kan Venstre ikke støtte forslaget i den nuværende form, men vi er meget enige i intentionerne bag og ser frem til også at drøfte disse tiltag i forlængelse af en kommissions arbejde.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-05-29:
Det, jeg bare kan konstatere, er, at her er der cirka 17.000 mennesker, altså en fjerdedel af alle dem, der bliver modregnet, som rent faktisk er på topskatteniveau og tjener rigtig meget, og dem vil Liberal Alliance give endnu flere penge, og det vil man lade de fattigste børnefamilier, dem på uddannelse og de arbejdsløse betale.
Der er vi slet ikke i vores politik.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-29:
Ganske kort.
Dem, der, som jeg har forstået det, bliver allerhårdest ramt, er jo dem, som har en indkomst mellem 360.000 kr. og 435.000 kr. om året.
Det er jo ikke, fordi det er super mange penge, og når de bliver ramt særligt hårdt, er det, fordi de bliver modregnet i både grundbeløb og pensionstillæg.
Så hvis nu Liberal Alliance går tilbage i værkstedet og laver et beslutningsforslag, hvor man fjerner modregningen for den gruppe, hvis man kan det på en teknisk mulig måde, vil Socialdemokratiet så stemme for?
Leif Lahn Jensen (S), 2020-05-29:
Det er sådan i dag, at hvis du tjener omkring 600.000 kr., bortfalder grundbeløbet, og det vil sige, at fremover kan man sådan set få pension, selv om man tjener mere end det.
Jeg mener sådan set, vi har brug for at bruge velfærdspenge på nogle andre end dem, der i forvejen har rigeligt.
Det er sådan, hele vores samfund er bygget op, nemlig at der skal være penge til dem, som ikke har meget selv, og dem, som vi er nødt til at passe på.
Derfor er vi ikke tilhængere af det her forslag om at fjerne modregningen fuldstændig.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-29:
Er hr. Karsten Hønge enig med Harald Børsting i, at der er utrolig store udfordringer med at få raske ældre i folkepensionsalderen til at arbejde noget mere, hvilket i høj grad skyldes de modregningsregler, der er i dag?
Eller anerkender hr. Karsten Hønge slet ikke de problemer?
Tak for det.
Vi kan bakke op om at imødekomme det grønlandske ønske om, at de kan få udvidede beføjelser til at håndtere coronasmitten.
Så kan man jo altid bevæge sig ud i større diskussioner af, hvordan smitten bedst bekæmpes, om man burde følge sundhedsmyndighedernes anbefalinger eller man skal følge en mere stram kurs og frem og tilbage.
Men det må trods alt først og fremmest være det grønlandske selvstyre, der har mulighed for at gøre det på den måde, som de politisk efter de lokale forhold finder bedst.
Derfor er der blot kort en opbakning herfra, og så glæder jeg mig da i øvrigt til de diskussioner, der venter i de næste mange måneder om, hvad der er gjort godt og skidt i Danmark.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-29:
Tak for ordet.
Coronavirussen har skabt en helt ny situation også i Grønland.
I Nye Borgerlige har vi fuldt ud forståelse for lovforslagets udgangspunkt, som er beskyttelse af borgernes sundhed.
L 192 giver kompetence til at iværksætte en række tiltag mod indførsel og spredning af farlige smitsomme sygdomme, herunder covid-19.
De vigtigste elementer er, at lovforslaget giver bemyndigelse til fastsættelse af bestemmelser, som hjemler vidtgående indgreb, herunder også i form af begrænsninger af grundlæggende rettigheder, hvilket skal ses i lyset af den trussel, som coronakrisen udgør i forhold til landets borgere og sundhedsvæsen.
Trusselsbilledet ændrer sig med stor hast.
Der kan jo komme en anden bølge.
Jeg har noteret, at lovforslaget med få afvigelser svarer til den ændring af lov om foranstaltninger mod smitsomme sygdomme og andre overførbare sygdomme, som Folketinget vedtog omkring midten af marts i år.
Jeg har også noteret mig, at lovforslaget har været i høring hos en række i lovforslagets bemærkninger nærmere angivne høringsparter.
Der ses enkelte indvendinger mod lovforslaget, men der har været en fornuftig dialog i lovudvalgene.
Grønlands Råd for Menneskerettigheder havde nogle bemærkninger vedrørende adgang til lokaler i kontroløjemed.
Det er nu præciseret i L 192, at adgangen ikke omfatter adgang til private hjem.
Nye Borgerlige kan derfor støtte vedtagelsen af L 192.
Christian Juhl (EL), 2020-05-29:
Men når nu vi har haft en situation, hvor Grønland har kunnet håndtere det inden for de rammer, de har, er der så grund til at placere yderligere magt hos danske ministre, som så kan gribe ind?
Når man begrænser folks ret til at beslutte, bevæge sig osv., så må det vel være de mennesker, det går ud over, eller som bliver begrænset, som har retten til at sige: Ja, sådan vil vi leve.
Eller de kan sige: Nej, sådan vil vi ikke leve.
Det har de jo kunnet finde ud af under coronaen på eksemplarisk vis efter min mening, for jeg synes, de har været rigtig gode til at inddæmme coronaen.
Kasper Roug (S), 2020-05-29:
Tak for det.
Det er jo klart, at der i forhold til selvstyrelovgivningen er en meget, meget klar opgavefordeling imellem Grønland og Danmark, og det her er jo et af de områder, som Danmark stadig væk har ansvaret for, og det kan Grønland selvfølgelig i fremtiden godt hjemtage, hvis de ser sig nødsaget til det, eller hvis de har mulighed for det.
Så det er jo klart.
Christian Juhl (EL), 2020-05-29:
Jeg synes, at der er to ting i det her lovforslag, som rejser et par spørgsmål.
Det ene er: Er det ikke grønlænderne, der skal beslutte de der ting, fordi det er dem, det går ud over?
Det andet er: Har Grønland ikke inden for de nuværende rammer faktisk kunnet regulere det, de ville, og skabt nogle rammer, som passer til deres samfund?
Kasper Roug (S), 2020-05-29:
Tak for ordet.
Desværre må vi sige, at Grønland jo heller ikke har været sparet for covid-19.
Derfor er der også sket en nedlukning af Grønland.
Efter nedlukningen af Nuuk, ind- og udrejseforbud for hovedstaden, alkoholforbud og indstilling af landflyvninger
er landet på vej til en genåbning med den første fase fra den 15. juni.
Både søndag den 24. maj og onsdag den 27. maj blev desværre to nye smittede registreret – denne gang uden for Nuuk.
Dermed har Grønland nu 13 smittede, altså tilfælde af coronasmitte, hvoraf de 11 er raskmeldte.
Det er helt centralt for Socialdemokratiet, at rigsmyndighederne i Grønland er rustet til og har de nødvendige redskaber til at forebygge og modvirke udbredelse af covid-19 i Grønland mest muligt, hvis det bliver nødvendigt.
Med lov nr. 208 fra den 17. marts 2020 om ændring af lov om foranstaltninger mod smitsomme og andre overførbare sygdomme fik regeringen på en række områder adgang til at sikre myndighedernes handlemuligheder mod smitsomme og andre overførbare sygdomme i Danmark.
Med L 192 lægger vi op til at overføre epidemilovens § 20, stk. 3, til Grønland på henholdsvis kriminallovens og retsplejelovens område.
Det vil kunne sikre, at myndighederne på Justitsministeriets område i Grønland, f.eks. Kriminalforsorgen, har de nødvendige redskaber til at forebygge og modvirke udbredelsen af covid-19 mest muligt.
Samtidig sikres det, at der sker en harmonisering af lovgivningen for Grønland, således at de tiltag, der skal kunne indføres i følge af dette lovforslag, kan følge de tiltag, som er iværksat af Grønlands Selvstyre i medfør af den grønlandske epidemilovgivning.
Landsstyret har afgivet udtalelse til den danske regering om at godkende lovforslaget.
Forslaget vil f.eks. på kriminalforsorgens område give mulighed for at fastsætte regler om, at indsatte og tilbageholdtes ret til fællesskab og besøg m.v. kan afskæres helt eller delvis, hvis dette er nødvendigt, f.eks. for at forebygge eller inddæmme udbredelse af covid-19 i Kriminalforsorgens institutioner.
Med andre ord vil rigsmyndighederne være rustet til at forebygge og inddæmme smitte med covid-19, hvis det skulle blive nødvendigt.
Og der lægges op til, at lovændringerne automatisk ophæves ved udgangen af 2021.
Marie Krarup (DF), 2020-05-29:
Det, som Dansk Folkeparti lægger i det, er, at det skal være regulering, der fremmer større åbenhed, større mulighed for at deltage i debatten og mindre mulighed for Facebook til at udelukke folk på baggrund af smagsdommeri.
Der skal ikke sidde redaktører i mørke rum og fjerne de folk, som de ikke bryder sig om.
Og hvis Nye Borgerlige ikke kan tilslutte sig det, synes jeg det er rigtig ærgerligt.
Så det håber jeg at man finder ud af at man nok godt kan.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-29:
Det er jeg fuldstændig enig i kan være et godt redskab, som Facebook måske skal til at bruge, og det er jo noget, vi også i Nye Borgerlige vil gå fuldstændig konstruktivt ind til, hvis det er det, der ligger i det – og det ikke er en regulering, hvor der sidder nogle magtfulde mennesker i Facebooks organisation, som vi ikke kan få adgang til at se hvem er.
Og det har jo også betydning
, hvem de mennesker, som sidder og træffer de her beslutninger, er.
Er der også åbenhed og transparens omkring det, eller er det kun om, hvilke beslutninger de træffer?
Det synes jeg også er yderst relevant at vide.
Så hvis det er i den retning, man kan gå, så ser vi positivt på det.
Hvis det er en regulering, hvor man via en alliance mellem de magtfulde mennesker i centrum-venstrealliancen og så Facebook på den måde dykker den nationalkonservative debat, så er vi meget, meget bekymret for det.
Det er vi stadig væk, altså i forhold til hvad det er for en regulering, venstrefløjen lægger ind i det her.
Marie Krarup (DF), 2020-05-29:
Så det har jeg jo besvaret.
Det vil efter min mening være noget, der kan modvirke den her venstrefløjsintolerance.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-29:
Jeg tror, jeg har en fin forståelse af, hvad Dansk Folkeparti lægger i ordet regulering.
Men nu har vi hørt debatten, og jeg vil spørge, om Dansk Folkeparti er beroliget, med hensyn til at venstrefløjen ikke lægger noget andet i ordet regulering, og at den regulering, som ordføreren ønsker, ikke er den samme regulering, som venstrefløjen ønsker, for det er jeg absolut ikke beroliget om.
Jeg frygter stadig væk, at venstrefløjen vil lave smagsdommeri, som kommer til at koste, at nationalkonservative ikke kan fungere på de sociale medier.
Marie Krarup (DF), 2020-05-29:
Jeg blev lige lidt overrasket over, at ministeren ikke ville sige noget.
Jeg håber ikke, det er udtryk for, at der så ikke sker noget på området.
Men der blev åbenbart sagt det i den første tale, som ministeren syntes var nødvendigt.
Det er ting, som jeg i den grad er enig i.
Jeg vil meget gerne takke for en spændende og god debat, og jeg håber som sagt, at der kommer til at ske noget.
Jeg synes, der var nogle ting, som vakte bekymring i løbet af debatten.
Det var det, som er blevet taget op mange gange, nemlig at det er svært at sige, hvad der ligger i ordet regulering.
Jeg var klar over, da vi gik ind i debatten, at det ville være det, som det kom til at dreje sig om, og derfor synes jeg, det er meget vigtigt at få slået fast, at fra vores side betyder den regulering, som vi ønsker at de sociale medier skal underkastes, en regulering på en måde, der giver større åbenhed, der giver større mulighed for at deltage i debatten.
Men det er også en regulering, der skal tage hensyn til, at det netop også er et medie, som har lov til at have nogle andre regler end udelukkende at skulle overholde dansk lov.
Altså f.eks. det her med, at man kan forbyde pornografi.
Det kan man godt forsvare at Facebook ønsker.
Det er noget, som jeg så vil forvente, at ministeren vil sætte i værk rimelig hurtigt, for det er en varedeklaration.
Altså, det er, at der efter alle modereringstiltag, som det hedder, altså når man sletter profiler eller lukker konti eller fjerne kommentarer, skal komme en forklaring på det, og den skal efter min mening være offentlig.
Man risikerer at få nogle områder, hvor man må diskutere, og nogle emner, som man overhovedet ikke må diskutere.
Det kan man forhåbentlig undgå ved at bruge den her minimumsløsning, som Ytringsfrihedskommissionen kommer med – og det håber jeg vil blive sat i værk meget hurtigt.
Så jeg takker for debatten, og jeg takker for, at der har været enighed om en vedtagelse, og jeg håber, at man vil forstå, hvad det er, vi lægger i ordet regulering, nemlig at der skal være større mulighed for at deltage i debatten.
Tak for debatten.
Pernille Bendixen (DF), 2020-05-29:
Bare vi er enige om, at religionskritik ikke er det samme som hadefuld tale.
Det må man vel have lov til.
I forhold til det her med, at en person kan føle, at noget er krænkende, vil jeg sige, at jeg tror, at vi allesammen her har prøvet, at der har været nogle artikler om os selv, som vi ikke syntes var særlig sjove, men det er jo ikke ulovligt.
Man har måske sagt eller gjort noget dumt eller været i en træls situation, og så er det i et eller andet medie dagen efter, og det må man ligesom leve med.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-29:
Nu nævnte spørgeren noget, som jeg ikke kan huske den præcise formulering af, men det var noget i retning af, at han var enig i, at man ikke skulle tvinge Facebook her, altså at de gerne må have deres egne fællesskabsretningslinjer.
Men spørgerens position er den, at Facebook ikke må forbyde at dele pornografiske billeder på Facebook – det vil spørgeren forbyde Facebook at forbyde så at sige – og det er jo inkonsistent.
Så vi kan jo ikke bare sige, at gældende dansk lov også gælder for Facebook.
De må da gerne forbyde deling af pornografisk materiale, hvis det er det, de har lyst til.
Det er en privat virksomhed, og de bestemmer selv, hvad der må deles, og hvad der ikke må deles på deres platform.
Og det burde også være et princip, der vægter tungt – måske ikke tungest, men dog tungt – hos et parti som Nye Borgerlige.