runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-25:
Selv om jeg godt nok er af svensk afstamning, priser jeg mig lykkelig for, at den danske regering ikke agerer som den svenske regering i en lang række forhold, også når det gælder det her område.
Vi er optaget af, at det foregår miljømæssigt forsvarligt og bæredygtigt, og det er selvfølgelig også derfor, at den daværende SR-regering vedtog, at man kunne fortsætte med at have råstofindvinding.
Så er det naturligvis morsomt, at den tidligere minister i den regering nu pludselig har set klarhedens lys, og nu skal det hele forbydes.
Martin Lidegaard (RV), 2018-01-25:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg synes, man bliver nødt til at sige det ligeud: Den udvinding af råstoffer, der har været i Øresund, har været katastrofal.
Det er korrekt, at det er vi flere der har et medansvar for.
Man tager jo sandet og gruset fra de banker, hvor fiskene yngler – for det er der, man kan få fat i det.
Det får konsekvenser for hele økosystemet, og det er ikke en hypotese; det er desværre noget, vi ved, og som de lokale fiskere ved, fordi fiskene ikke er der, og som marsvinebestanden også bliver påvirket af osv.
Derfor er det centrale spørgsmål selvfølgelig: Kan vi ikke gøre det på en anden måde?
Har vi nogen alternativer?
Det har vi jo også undersøgt, og det er rigtigt, som ministeren siger, at der er en beskeden meromkostning.
Den er blevet opgjort af andre til 10-15 mio. kr., som så vil fordyre, kan man sige, de mange projekter, vi i øvrigt alle sammen er enige om skal være i København.
Men jeg har altså den opfattelse, at de 10-15 mio. kr. kan erhvervslivet omkring Øresund hente hjem på mange andre måder – via turisme, fiskeri osv.
Så jeg håber, det også vil indgå i den undersøgelse, som ministeren nu siger han vil foretage, hvor meget vi kan vinde på at gå den her vej.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-25:
Tak for det.
Jeg er meget bevidst om, at vi også skal have kortlagt den økonomiske ressource som merudgift.
Jeg har slet ikke noget privat ønske om, at vi nødvendigvis skal finde råstoffer alle mulige steder til havs.
Det er bare min regerings opgave at sikre, at der er en råstoftilførsel til hovedstaden.
Det skal vi selvfølgelig sørge for foregår på en miljømæssig og bæredygtig måde.
Og ja, det er jo helt rigtigt, som ordføreren også siger, at det har nogle miljømæssige konsekvenser der, hvor det foregår.
Det, jeg så siger, er, at det foregår på 0,5 pct. af området, og det er det, man har besluttet at det godt kan bære, som det er i øjeblikket.
Men hvis vi kan kortlægge ressourcer andre steder – og det er så det, vi gør nu her – skal vi selvfølgelig se ind i det.
For jeg er da selv meget bevidst om, at der er unikke tilstande, også i Øresund.
Martin Lidegaard (RV), 2018-01-25:
Men så tror jeg egentlig, at jeg vil forsøge lidt konstruktivt lige at opridse, hvad det er, regeringen har givet tilsagn om her.
I indeværende år vil man dels foretage en undersøgelse, hvor man samler al den viden, vi allerede har – og jeg er enig med Enhedslisten, det mener jeg sådan set vi har, men det er fint, at vi får samlet det hele: Hvad er de naturmæssige belastninger og konsekvenser af den udvikling, der er foregået og foregår?
Dels vil man til bunds undersøge alternativerne til at skaffe de mængde råstoffer, der skal bruges i hovedstadsområdet, og hvad det vil koste, og også alternativt, hvad man kan vinde på at få det andre steder fra, og det vil ske i indeværende år.
Er det korrekt forstået?
Trine Torp (SF), 2018-01-25:
Jamen tak for den positive tilkendegivelse med hensyn til at få stoppet sandsugning.
Jeg skal bare være fuldstændig sikker på, at jeg også har hørt det rigtigt, altså, om det er rigtigt forstået, at Socialdemokratiet er indstillet på dels at stoppe sandsugning og anden råstofindvinding i Øresund, dels at arbejde hen imod at få et internationalt beskyttet naturområde.
Det er bare et lille opfølgende spørgsmål, og det er, om Socialdemokratiet også er enig i, at den markedsføringsværdi og det turismepotentiale, der vil være i at stoppe råstofindvindingen, faktisk godt og vel kunne opveje de merudgifter, der vil være ved det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-01-25:
Jeg har selvfølgelig læst bemærkningerne til forslaget, og jeg tror, at det er ganske sandsynligt, at det hænger sådan sammen, som ordføreren siger, og som der også står i bemærkningerne, vil det altså være en stor økonomisk fordel at gøre noget for at styrke havmiljøet.
Jeg kender jo ikke regnestykket bag ved det, så jeg kan ikke svare bekræftende på, om det er præcis sådan, det er.
Men man må bare sige, at som tingene er i øjeblikket, er de erhvervsøkonomiske konsekvenser ved at begrænse sandsugning ganske begrænsede, hvorimod der kunne være noget spændende potentiale – både turistmæssigt og naturmæssigt – i at arbejde sammen med f.eks. svenskerne og kommunerne omkring Øresund om at løfte naturog havmiljøet i området.
Martin Lidegaard (RV), 2018-01-25:
Først og fremmest vil jeg gerne takke Socialdemokraterne for deres konstruktive tilgang.
Jeg er helt indstillet på, vi prøver at tage det, vi kan få.
Men det, jeg ville spørge om, var egentlig: Mon ikke det er muligt at foretage en form for, kan man sige, etablering af en park, hvor man altså ikke fuldstændig har udelukket, at man kan foretage infrastrukturplanlægning, så længe det ikke går ud over naturen?
Det kender vi jo fra land, hvor det godt kan lade sig gøre, selv om der er en fredning, at bygge en bro hen over, hvis der er brug for det, eller en tunnel under, eller hvad ved jeg.
Altså, det burde vel ikke være helt umuligt.
Grunden til, at vi omvendt gerne vil have en park, er selvfølgelig, at vi med den netop vil få den fulde værdi, også i forhold til turisme og fiskeri osv.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-01-25:
Tusind tak.
Det er jo smigrende at blive tiltalt med minister.
Det er jo bestemt muligt, at man kan lave en bedre beskyttelse, uden at det kommer på tværs af fornuftige og grønne investeringer i infrastruktur og lignende, og det er bare det forhold, vi skal have undersøgt.
I forhold til om beslutningsforslaget har haft en positiv konsekvens, vil jeg da sige klart ja til det.
For jeg hører sådan set ministeren have en relativt konstruktiv tilgang til det, jeg hører også Det Konservative Folkeparti tale for et stop for råstofudvindingen, og som jeg forstår ministeren, vil vi nu blive inviteret til forhandlinger om konsekvenserne af den her råstofudvinding, og der vil vi kigge på, hvordan vi kan indrette os smartere i fremtiden.
Det synes jeg ville være et fantastisk udkomme af en meget lang debat omkring råstofudvindingen i Øresund.
Trine Torp (SF), 2018-01-25:
Vi er jo forpligtet til at udpege det, som man kalder beskyttede marine områder – eller oversat MPA'er – og havstrategiområder under havstrategidirektivet, og det skal faktisk ske inden 2020.
Så jeg vil bare høre, hvad regeringen har af planer for at leve op til den forpligtelse.
Christian Poll (ALT), 2018-01-25:
Det er jo den sammenhæng, som spørgsmålene også allerede har handlet om, nemlig at det jo ikke er et spørgsmål om enten-eller og om, at det er 0,5 pct., men et spørgsmål om, at det sammenhængende naturbillede bliver bevaret, for sandsugning i de små områder påvirker selvfølgelig økosystemet.
Det er det, vi skal have bragt i balance ved at stoppe de her aktiviteter.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-01-25:
I forhold til om man skal gå hele vejen og lave en egentlig fredning, skal vi være helt sikker på, hvad fredningen betyder for de aktiviteter, vi kan foretage i Øresund.
Altså, jeg vil ikke være med til at lave en totalfredning, som betyder, at man i fremtiden f.eks. ikke vil kunne lave en ekstra forbindelse til Sverige, eller lave en fredning, som betyder, at man ikke vil kunne lave opfyldning i lighed med det, vi ser i øjeblikket i forbindelse med udvikling af København.
Så vi skal have en grundig drøftelse af, hvordan vi kan forbedre havmiljøet med et stop for sandsugning, men vi skal ikke lave en fredning, som betyder, at andre fornuftige tiltag ikke kan gennemføres.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-25:
Med al respekt for den tiltrækningskraft, som det vil have for Øresund, at vi stopper sandsugning på 0,5 pct. af arealet, tvivler jeg på, at det får det til at blive en turistmagnet.
Hvis man skulle stoppe sandsugning på de 0,5 pct., er det udelukkende af naturhensyn og selvfølgelig også det, at der kan være nogle andre aktiviteter.
Men jeg tror ikke, at det er det, der gør Øresund til en turistmagnet.
Mig bekendt har vi i Danmark allerede udpeget mere beskyttet havbund, end vi er forpligtet til.
Jeg tror, vi har udpeget 17 pct., men det kan jeg oplyse fru Trine Torp om skriftligt, så jeg ikke siger noget, der ikke er rigtigt, fra talerstolen.
Men jeg mindes, at det er cirka der, vi ligger.
Hvordan vi kommer til at lancere det i forhold til Havstrategi II, vil vi selvfølgelig præsentere, når vi når dertil.
Trine Torp (SF), 2018-01-25:
Det næste spørgsmål ligger lidt i forlængelse af noget af det, som hr. Martin Lidegaard sagde, nemlig det her med, hvad det er for nogle muligheder, der ligger i at markedsføre bl.a. MPA i det her område.
Tænk, hvis vi kunne gå sammen med HELCOM om det her projekt – hvilke potentialer der kunne ligge i globalt at få sat lige præcis det her område på dagsordenen.
Hvad tænker ministeren om det?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-25:
Det har jeg ikke gjort mig mange tanker om, det vil jeg gerne sige.
Vi har en forpligtelse, som vi sidder og varetager i den danske regering, og det er det, vi kommer med i arbejdet omkring Havstrategi II i forhold til direktivet, og det involverer vi ikke andre regeringer i.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-01-25:
Tak for det.
Når man læser sig ned i de naturmæssige konsekvenser af råstofudvindingen, kan man jo meget nemt blive tændt af sådan en hellig miljøild og med det samme springe til at foreslå, at sandsugning skal forbydes.
Det er sådan set også den holdning, jeg selv har.
Men det er jo klart, at miljøpolitik og miljøhensyn skal gå hånd i hånd med hensyn til arbejdspladser og byggeri og lignende.
Men vi har jo undersøgt, hvad konsekvenserne for byggeriet vil være af et sandsugningsstop.
Hr. Martin Lidegaard sagde det tidligere: Det er omkring 10-15 mio. kr., det vil koste ekstra for bygge- og anlægssektoren.
Det er jo så lille en udgift, at jeg ikke tror man kan måle det i procent for bygge- og anlægssektoren.
Vil ministeren ikke prøve at forholde sig til den balance – altså den naturgevinst, der vil være, sat over for den meget, meget lille ekstra belastning, det vil være for bygge- og anlægssektoren?
For jeg er sådan set enig i logikken i balancen, men vi har jo viden om, hvordan balancen ser ud – hvilken realkonsekvens det vil have for bygge- og anlægssektoren, og den er altså marginal.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-25:
Jamen jeg kan jo ikke stå her og spå om, hvor meget hovedstaden kommer til at udvikle sig de næste 20 år i forhold til mere byggeri og lignende.
Jeg håber da i den grad, vi vil se en eksplosiv vækst her.
Så bliver man nødt til at forholde sig til, at hvis ikke man skal hente den ressource til havs, skal den hentes på land.
Så betyder det øget lastbiltransport ind i hovedstaden, og mig bekendt er nogle af de her venstrefløjspartier arge modstandere af lastbiltransport i hovedstaden.
Hvad med de borgere, der bor i de områder i Region Sjælland, der så skal have endnu mere lastbiltrafik, og som skal leve med konsekvenserne af det?
Det er, som om man bare sidder og tænker på Øresund og natur og ikke tager nogen som helst hensyn til de mennesker, det går ud over på land.
Det er vi bare optaget af i regeringen.
Det kan da godt ske, at man ikke er det i SF og Enhedslisten, men det er vi altså.
Så for mig er det ikke kun et spørgsmål om 10-15 mio. kr. som merudgift; det er også transport, det er også hensynet til der, hvor man skal indvinde ressourcer.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-01-25:
Det er jeg sådan set enig i, og derfor bakker jeg heller ikke op om en total fredning, der vil begrænse Københavns udvikling.
Men for nuværende ville det være klogt at stoppe sandsugning af naturmæssige hensyn, og den mulighed har vi jo under SR-regeringen givet ministeren.
Så hvorfor ikke få indkaldt til reelle politiske forhandlinger om at stoppe sandsugningen?
Jeg er enig i, at vi ikke skal lave en fredning, som i al fremtid begrænser os, men sandsugningen og den økonomiske gevinst, der er ved den aktivitet, står for nuværende simpelt hen ikke mål med de miljømæssige konsekvenser.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-25:
Det er jo helt i orden, at den socialdemokratiske ordfører har den vurdering.
Christian Poll (ALT), 2018-01-25:
Tak for det.
Jeg synes også, at det blev lidt polemisk i ministerens sidste svar, for det er jo klart, at hvis man flytter noget sandsugning fra Øresund til et sted på Sjælland, får man en øget vejtransport – det er rigtigt – men man får også en mindre skibstransport, så det går i en eller anden grad lige op.
Jeg synes måske, at vi mangler at snakke om balancen over mod en højere grad af genanvendelse af materialer, som man kan bruge i de her byggeprojekter, for det er jo den vej, vi skal i stedet for.
Men jeg vil egentlig gerne høre, om ministeren ikke kan se de her fantastiske potentialer, der ligger i det.
Ligesom vi har et fantastisk naturområde på Amager, nemlig Amager Fælled,
vil vi også her kunne få udpeget et fantastisk naturområde i vores hovedstad, der hænger sammen, som folk bor lige op ad, og som folk vil valfarte til, fordi det f.eks. får en international udmærkelse.
Marie Krarup (DF), 2018-01-26:
Selvfølgelig er det et problem.
Det er et kæmpestort problem, og det burde ikke være der.
Men det er der, og så må man forsøge at skabe den bedst mulige uddannelse og den bedst mulige undervisning, altså den, som eleverne får mest udbytte ud af.
Hvis man gør det og er i stand til at skabe et miljø, hvor også den danske minoritet har lyst til at være der, så er det, at opgaven lykkes så godt, som den nu kan lykkes, og det er det, som jeg mener at vi bør sigte efter.
Og lykkes det ikke – men det tror jeg det kan, fordi der er eksempler på det – kan det være, at man er nødt til at gå tilbage til systemet med skoledistrikter.
Jacob Mark (SF), 2018-01-26:
Jeg er faktisk glad for, at ordføreren siger, at målet stadig må være at integrere de mennesker, som kommer til at bo i Danmark fremover, som ikke er flygtninge.
Så kan vi godt være uenige om det andet, men det synes jeg bare er lidt vigtigt.
Hvis vi så lægger 1980'ernes og 1990'ernes fejlslagne udlændingepolitik lidt væk og kigger på, hvad vi gør nu, nu, hvor vi har nogle problemer, så kunne jeg godt tænke mig at høre: Mener ordføreren ikke, at det er et problem, at vi har gymnasier i Danmark, hvor mere end halvdelen er af anden etnisk herkomst?
Mener ordføreren ikke, at det er et problem for integrationen, at vi har sådan en fordeling på gymnasierne?
Marie Krarup (DF), 2018-01-26:
Ordføreren er jo udmærket godt klar over, at det, vi står for i Dansk Folkeparti, er at sørge for, at flygtninge behandles som flygtninge og ikke som indvandrere, og det vil sige, at de ikke automatisk kommer til at være i Danmark på livstid.
De skal selvfølgelig tilbage til de lande, som de kommer fra, når der er fred i de lande, og derfor skal de folk, som skal tilbagesendes, ikke integreres i Danmark.
Det er faktisk børnemishandling at sørge for, at børn, der kommer fra arabiske lande, ikke får lært arabisk, men kun får lært dansk, når de nu skal tilbage til et arabisk land, eller hvad det nu er, de kommer fra.
Så det siger sig selv.
Men de folk, som er i Danmark, og som ikke har nogen mulighed for at komme tilbage, skal selvfølgelig integreres.
Det er jo soleklart.
Det er da noget af det, vi i den grad ønsker på alle områder, og hvor vi fører en politik, der går frem mod det mål, at de selvfølgelig bliver danske og på lang sigt bliver assimileret ind i det danske.
Det er da klart.
Det her beslutningsforslag tror jeg bare ikke løser det.
Det er jo en lillebittebitte sektor, man har taget ud og sagt, at her skal børnene så køres rundt.
Det, man vil se, er, at der vil blive oprettet privatskoler i højere grad.
Jeg tror ikke, man vil få den blanding, som man ønsker.
Jeg tror ikke, at vi kommer uden om at sætte ind på det pædagogiske område, hvis vi ønsker, at både danskere og ikkedanskere får en ordentlig gymnasial uddannelse.
Det skal man også gøre i alle andre institutioner, altså på folkeskoleniveau osv.
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-01-26:
Det kunne jeg godt tænke mig fru Marie Krarup vil uddybe.
Er det, at vi skulle gå tilbage til skoledistrikter, en holdning, som Dansk Folkeparti har på gymnasieområdet?
Jacob Mark (SF), 2018-01-26:
Jeg tror ikke, der er nogen af forslagsstillerne, der bilder sig ind, at det her forslag isoleret set vil løse integrationsproblemerne i Danmark.
Det hørte jeg også ministeren antyde.
Det her er ét af mange tiltag, som jeg tror der skal til, for at man får hjulpet integrationen på vej.
Jeg tror, vi skal gøre noget i daginstitutionerne, i folkeskolen, på ungdomsuddannelserne, og jeg tror, vi skal gøre noget på arbejdsmarkedet.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre noget.
For jeg har faktisk en tese om, at Dansk Folkepartis udlændingepolitik har ændret sig lidt over de sidste 10 år, altså fra i starten at være en udlændingepolitik, hvor man stillede ret hårde krav til, hvordan de skulle integrere sig, til at man nu har et ønske om, at de ikke skal integreres overhovedet.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren:
Mener ordføreren egentlig, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at integrere de her mennesker?
Mener ordføreren, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at integrere de mennesker, der kommer til at bo i Danmark?
Marie Krarup (DF), 2018-01-26:
Socialdemokratiet svigtede en historisk opgave ved ikke at gå imod den udlændingepolitik, der blev ført i 1980'erne og frem.
Det var et kæmpe svigt.
Det er det, der har ført til, at vi står i den situation, som vi står i i dag, som er en kæmpe ulykke.
Det er fuldstændig rigtigt.
Men den kan man ikke løse med et beslutningsforslag, der laver kvoter på de almene gymnasier, som er en lillebitte del af det danske samfund.
Det er fuldstændig grotesk at tro, at det er løsningen.
Nej, vi står i et kæmpe kultursammenstød.
Det gør man overalt i Europa, hvor det samme desværre er sket, nemlig at de partier, som burde have taget ansvaret for at sørge for, at Danmark blev ved med at være dansk, svigtede, og de sørgede så for, at en stor del af Danmark i dag ikke er dansk.
Annette Lind (S), 2018-01-26:
I 2016 var der 13 gymnasier, der havde flere elever med anden etnisk baggrund end dansk.
Nu taler ministeren om, at der er 15.
Det her er et problem, som vokser.
Det er ikke længere kun i de store byer.
Det er også i mellemstore byer, at der er det her problem, at man klumper sig sammen.
Rektorerne beder om hjælp til det her.
De kalder det selv for brune og hvide gymnasier.
Mener ordføreren, at det er godt eller skidt, at vi har brune og hvide gymnasier?
Marie Krarup (DF), 2018-01-26:
Det er svært at forstå spørgsmålet.
Går spørgsmålet på, at man skal få elever med andre kulturelle værdier til at opføre sig efter danske værdier i deres fritid og frikvartererne?
Det ville være dejligt, hvis man kunne det, men det kan man ikke.
Skolerne må koncentrere sig om det, som er deres opgave, og det er at give eleverne viden om bestemte områder, og så håbe på, at denne viden efter et gammeldags oplysningsideal også smitter af på sjælen, indvendigt hos dem, således at de får lyst til at opføre sig efter de værdier, som vi har i Danmark, og som vi har haft i mange, mange år.
Men man kan ikke direkte påtvinge eleverne det.
Man kan håbe på, at det kan komme.
Selvfølgelig er det da et problem, når mange elever af en anden kulturel baggrund er det samme sted og forsøger at gennemtvinge bestemte værdier.
Der er det, at jeg siger, at man er nødt til at have nogle klare regler for, hvad der kan tillades, og hvad der ikke kan tillades, men hvad eleverne tænker og føler, om de føler sig åbne eller virker åbne, kan man desværre ikke gøre noget ved.
Annette Lind (S), 2018-01-26:
Tak for det.
Ordføreren siger, at der skal sættes ind over for pædagogikken, men er det ikke sådan, at på alle gymnasier i Danmark arbejder man med demokrati, åbenhed, fordomsfrihed, medborgerskab, og at det er kerneværdier?
Men det, der er problemet, er, at når man klumper sig sammen, så foregår det ikke i frikvartererne, så foregår det ikke i de sociale fællesskaber, og så foregår det ikke – måske heller – der, hvor man har fri.
Så jeg vil spørge fru Marie Krarup, om hun ikke synes, at det er meget andet end pædagogikken, fordi det netop er kerneværdier i alle gymnasier.
Marie Krarup (DF), 2018-01-26:
Det er ikke et forslag, vi har fremsat, men hvis ikke man kan få det her til at fungere, kan det være, man kan blive nødt til det på længere sigt.
Der er nogle skoler, som har indført klare, præcise, konsekvente adfærdsregler og klar, præcis og konsekvent pædagogik, og det ser ud, som om det virker.
Hvis vi kan få alle skoler, der har de her udfordringer, til at gøre det samme, kan det være, at vi kan få tingene til at gå så godt, som det nu kan lade sig gøre på baggrund af de kæmpestore problemer, som især Det Radikale Venstre jo er ansvarlige for med hensyn til den udlændingepolitik, der er blevet ført i mange år.
Hvis ikke det lykkes – og det ved vi jo først om et stykke tid – kan det være, at en anden løsning er at gå tilbage til skoledistrikter.
Mads Fuglede (V), 2018-01-26:
Jeg forstår, at det er oppositionens rolle at botanisere i forskellige udmeldinger fra regeringen og fremstille det som strid.
Sådan opfatter jeg det ikke.
Jeg opfatter det som et felt, hvor forskellige modeller vurderes og diskuteres, og man er ikke landet på en endelig endnu.
Fru Inger Støjberg har givet udtryk for sine synspunkter på det her område, og jeg ved, at de indgår i forhandlingerne.
Det ville simpelt hen være rigtig mærkeligt, hvis jeg stod og gjorde det.
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-01-26:
Det omkring skoledistrikter synes jeg er meget interessant, og det tror jeg vi skal diskutere nærmere.
Man kan jo tale om, hvor langt vi skal gå, før vi siger, at nu går det ikke godt mere.
Jeg anerkender, at på langt, langt, langt de fleste gymnasier i det ganske danske land går det rigtig fint, og der er det her ikke en udfordring, men der er nogle steder, hvor det er en udfordring – omkring de større byer og nu også begyndende i nogle mindre kommuner.
Så jeg synes faktisk, at vi er et sted, hvor vi bliver nødt til at stoppe op og spørge, hvad det er, der sker her.
På f.eks. Københavns Vestegn, hvor nogle af mine familiemedlemmer, pæredanske hele vejen igennem, kan vælge det lokale gymnasium, hvor der går 80 pct. med anden etnisk herkomst, eller vælge at tage over kommunegrænsen og tage til Roskilde, er spørgsmålet jo, hvem det er, det her frie skolevalg gavner.
Der er i hvert fald nogle, der ikke reelt oplever, at de har et frit skolevalg.
Jeg vil gerne bede fru Marie Krarup forholde sig til, hvornår vi skal gøre noget, hvornår Dansk Folkeparti er klar til at tale om det her og måske foretage nogle konkrete handlinger.