runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-10-03:
Altså, man kunne jo også have taget det med i det forståelsespapir, man lavede med regeringen.
Hvis vi har mulighed for at forbedre offentlighedsloven, lægger vi gerne op til det, men jeg tror, man skal passe på med at komme fra regering og bevæge sig over i opposition og så lige pludselig mene, at der skal være en større gennemsigtighed, end da man selv sad i regering.
Så det vil jeg i den grad afholde mig fra.
Men jeg synes, at der også her skal være en balance mellem, at befolkningen og vi som Folketing har krav på at kunne kigge regeringen i kortene – og det skal vi kunne gøre ordentligt – og at man som regering også skal have et arbejdsrum, hvor man kan tale sammen på en fornuftig måde.
Hvis ikke vi har ramt den balance fuldstændigt i offentlighedsloven, jamen så lad os se på det.
Men forudsætningen for det her er også, at man som regering har et rum, hvor man kan tale sammen uden at blive kigget over skulderen, for ellers kommer det til at foregå på alle mulige andre måder, og det tror jeg ikke nogen af os har en interesse i.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2019-10-03:
Der er jo flere, der har bemærket, at Venstre har fået ny formand, så formålet med mit spørgsmål er at efterprøve, om der måske også er kommet en ny politik nogle steder.
Det, jeg gerne vil spørge til, er offentlighedsloven.
Jeg synes jo, det er en god demokratisk værdi, at man i et samfund som det danske kan kontrollere, hvad magthaverne laver.
Og der er det jo sådan, at den nuværende offentlighedslov på en række punkter indskrænker mulighederne for det.
Det har også været kritiseret, og det er en kritik, som vi i SF har lyttet til.
Jeg vil jo gerne høre, om Venstre også har lyttet til den kritik.
Altså, vil Venstre stille sig sammen med det efterhånden ret store kludetæppe af partier, som er imod den nuværende offentlighedslov og vil have lempet den, så vi igen kan få indseende med, hvad det er, magthaverne laver?
Jeppe Bruus (S), 2019-10-03:
Jeg opfattede det egentlig ikke som et drillespørgsmål, og det er det spørgsmål, jeg stiller nu, heller ikke.
Så jeg håber ikke, at der også kommer et arrogant svar til mig.
Spørgsmålet er egentlig meget enkelt.
Sådan som jeg hører det, Venstres formand svarer, er det sådan, at hvis aftalen er tilstrækkelig god, så kan man gå ind for at bevare regionerne.
Det var mit forsøg på at fortolke det lidt lange og måske også lidt uldne svar, som kom.
Men var det rigtigt forstået?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-10-03:
Jeg har selv været i den situation i årevis ikke at være blevet udpeget til minister, før jeg blev det.
Jeg er sikker på, at det samme sker for hr. Christian Rabjerg Madsen på et tidspunkt.
Så er der regionerne.
Det, jeg prøvede at svare før, var, at det, der er vigtigt for mig, er patienterne, og det er sammenhængen.
Hvis man, som sundhedsministeren lægger op til, kan finde de gode løsninger, som vi lagde op til i vores sundhedsudspil, med en bevarelse af regionerne, jamen så er det ikke vigtigt for mig, at regionerne bliver nedlagt.
Det er ikke et mål i sig selv.
Debatten kom til at handle meget om det, og det syntes jeg var ærgerligt, for den burde handle om patienter, den burde handle om sammenhæng.
Så nej, jeg er ikke stålsat på at skulle nedlægge regionerne.
Jeg bekender mig meget gerne til en model, hvor regionerne består, hvis regeringen kan præsentere en sådan løsning.
Det er derfor, jeg egentlig prøver at gå ind i det her med et åbent sind.
Det var derfor, jeg lavede den sondring før mellem en sundhedsminister, som faktisk siger, at jamen prøv at høre, vi har en løsning på det her, skal vi tale om den, og så noget, jeg egentlig synes sådan lidt var et drillespørgsmål.
Jeppe Bruus (S), 2019-10-03:
Tak for det.
Nu kan jeg forstå, at det ligger Venstres formand meget på sinde at snakke om hr. Jakob Ellemann-Jensen.
Det var i hvert fald det, han sagde til Socialdemokratiets ordfører tidligere.
Så kunne jeg også høre det seneste svar til min partifælle, og det opfattede jeg egentlig som rimelig arrogant, altså noget med forskellen på, hvem der blev minister og ikke blev minister.
: Mener Venstre i dag, at man skal bevare regionerne, eller mener Venstre fortsat, at man skal nedlægge regionerne?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-10-03:
Det var egentlig mit indtryk, at det var det, jeg svarede på før, og det var også mit indtryk, at det var det, jeg sagde i min tale.
Nu har ordføreren desværre brugt begge sine korte bemærkninger, men et spørgsmål tilbage herfra kunne jo være, om Det Radikale Venstre er interesseret i også at bruge af råderummet for at sikre den her finansiering frem for de løsninger, som bare peger på skatter og afgifter og byrder for befolkningen.
Vi er klar på de 70 pct., men vi stemmer altså ikke om selve lovteksten her og nu.
Jeg synes, det var en god fortolkning.
Altså, jeg kan jo konstatere, at vi indtil videre er dem, som har fremlagt et forslag om det her, og jeg har forstået på regeringen, at man vil fremsætte sit eget forslag om det her, som tager udgangspunkt i den tidligere regerings forslag, og at man her mener, at man kan nå frem til en model, som bevarer regionerne.
Og hvis man har sådan en model, som løser de udfordringer, vi har på det her område, jamen så støtter vi meget gerne op om den.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Altså, vi vil selvfølgelig stemme for, fordi vi har et forlig; vi har en aftale med andre partier, og de aftaler, som Dansk Folkeparti indgår, holder vi.
Man kan regne med Dansk Folkeparti.
Så det er klart, at når vi ikke op til valget har sagt, at vi ikke vil være en del af den aftale længere, så er vi en del af den aftale i den her valgperiode – sådan er det.
Så siger vi bare, at hvis man skal leve op til det løfte, man der har givet til danskerne, så kræver det jo, at man starter med at lægge på bordet for alle os andre, hvad det er, man gerne vil have gennemført.
Altså, hvad er det for en model?
For det er jo nemt nok at sige – som hr. Karsten Hønge – at man vil lave sådan en model, altså at man vil give flere rettigheder for nogle udvalgte grupper til at kunne gå tidligere på folkepension.
Det svære er at forklare den murer, der ikke får den rettighed, eller den tømrer, der ikke får den rettighed, eller den sygeplejerske, der ikke får den rettighed, at de ikke lige kom med i gruppen.
Det ansvar bliver man nødt til at påtage sig, synes jeg, når man er gået til valg på sådan en ordning, og når det muligvis har været medvirkende til, at man har vundet valget, at man har lovet det her.
Så derfor er min utålmodighed ikke bare på Arnes vegne, men også på ganske mange andres.
Pernille Skipper (EL), 2019-10-03:
Man rejser land og rige rundt.
Jeg fulgte godt med, da hr. Kristian Thulesen Dahl nærmest rejste hele Danmark tyndt og snakkede om, hvordan pensionsalderen ikke skulle stige mere end allerede aftalt, som det vist lød.
Altså, man er så optaget af, at den model mangler.
Og jeg er enig, for jeg er også virkelig optaget af, at den model mangler.
Jeg vil gerne se den, uh, hvor er jeg spændt, og jeg tror, at der er rigtig mange mennesker udenfor, der er rigtig spændte.
Men jeg tror også, at de har rigtig svært ved at forstå, hvordan det kan være, at Dansk Folkeparti er så meget efter nogle andre for at få dem til at bringe den model på banen og så fuldstændig uden overhovedet at knække i stemmen eller ryste på hånden siger: Ja, vi sætter bare pensionsalderen op for alle, den kommer til at stige.
Er der ikke nogen mennesker der, som fortjener en forklaring?
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Sådan lige at udstede garantier for al uendelig fremtid tror jeg man skal være varsom med, men vi står ved alle de aftaler, vi har lavet.
Tommy Ahlers (V), 2019-10-03:
Tak for det klare svar.
Bare for at gøre det lidt klarere: Vil det sige, at hr. Morten Østergaard godt vil love her i dag, at Det Radikale Venstre ikke kommer til at stemme for at stoppe indfasningen af aktiesparekontoen og investorfradraget, og at Det Radikale Venstre aldrig kommer til at stemme for at øge aktieindkomstskatten?
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Nu er der vist endnu ikke konstateret liv uden for Jorden, men altså, forskerne arbejder på det, og derfor skal man lige passe på med at garantere, hvad der er universets højeste skatteniveau.
Men ikke desto mindre kan jeg erklære mig enig i intentionen.
Intentionen om at gøre Danmark til et grønt iværksætterland kræver også, at iværksættere kan få den kapital, de skal bruge, og at dem, der har fået de gode ideer og er i gang med at udvikle dem, kan få den kapital, de skal bruge til at bringe dem ud i verden.
Det var derfor, vi lavede erhvervsaftalen, dengang hvor vi var i opposition.
Det er derfor, vi inviterer Venstre – nu hvor Venstre er i opposition – til at tage ansvar og være med til at sørge for, at vi også på det her område rykker Danmark fremad.
Tværtimod synes vi, at der er grund til at tage nye initiativer for at styrke iværksætteriet i Danmark, herunder også at anerkende, hvor vigtig kapital er for det.
Og vi overvejer selvfølgelig i finansloven, om vi skulle lave det, man kunne kalde en lille Henrik Sass-pakke, for at styrke investeringsklimaet i Danmark.
Tommy Ahlers (V), 2019-10-03:
Tak, og tak til hr. Morten Østergaard for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at samle op på det grønne, for jeg tror, at vi har en fælles passion for det grønne – for klimaet – og så også for iværksættere.
Og vi har nok også en fælles tro på, at vi kan kombinere de ting, så danske iværksættere kan gå ud i verden og hjælpe med at løse klimaudfordringerne.
Iværksættere har brug for kapital, og derfor har vi også indgået en aftale med Radikale Venstre tilbage i 2017 om at sørge for, at vi indførte en aktiesparekonto og investorfradrag.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Morten Østergaard, om Radikale Venstre kan garantere, at aktiesparekontoen fortsætter og får grænsen hævet til op til 200.000 kr., som var aftalen dengang, og at investorfradraget bliver hævet op til 800.000 kr., som også var aftalen.
Og derudover vil jeg gerne spørge, om Radikale Venstre med næb og kløer vil kæmpe imod, at aktieindkomstskatten hæves fra verdens højeste niveau på 42 pct. til universets højeste niveau på 45 pct., for det er jo en skat på investeringer i de her grønne iværksættere, vi gerne skulle hjælpe med adgangen til kapital.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Altså, vi har den holdning, at når man afleverer sine børn i daginstitutionen, skal man have sikkerhed for, at barnet har det godt.
Og der så vi i valgkampen, men vi har jo også set det tidligere, at der i dag er steder, hvor tingene ikke fungerer godt nok, og det vil vi meget gerne være med til at sikre bliver anderledes.
Vi tog også selv den diskussion op i valgkampen om, hvor ofte en pædagog er alene på vagt, fordi det er en særlig udfordring, hvis man i ydertimer har mange situationer, hvor man står alene med en børneflok.
Når tingene så skrider, kan det somme tider blive for meget, og så er det, vi kan se nogle dumme situationer.
Der er jo forskellige måder at løse den her opgave på.
Nu har SF jo sin model, og vi er meget spændte på at høre nærmere.
Vi har jo forstået, at det er et meget vigtigt krav for SF, ligesom der jo er andre ting.
Der var også ultimative krav i valgkampen i forhold til den første finanslov, der skulle gennemføres.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2019-10-03:
Jamen jeg har jo en konkret model, og den kan ordføreren jo passende forholde sig til.
Det er den model, vi håber bliver gennemført.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Vi vil se, hvad der bliver lagt frem, og hvad der kommer til at ske.
Vi har jo en meget, kan man sige, uideologisk indgang til det der med, hvordan man styrer den offentlige sektor.
Det afgørende for os er jo, hvad det er for et resultat, man kommer frem til, og hvorfra pengene skaffes til det.
Så vi er meget spændte på den forhandling, der nu kommer til at være i forbindelse med finansloven, og hvor vi har forstået, at SF vil komme med et krav om 0,5 mia. kr. til området til næste år.
Så må man jo gå ud fra, at der skal være flere penge, en fordobling eller noget, der ligner, i årene efter.
Så vi vil se på den konkrete model, der bliver lagt på bordet, og tage stilling til den.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2019-10-03:
Det er jo rigtig dejligt, at vi lige kan nå mig, for det næste spørgsmål er meget vigtigt for SF.
I valgkampen støttede Dansk Folkeparti minimumsnormeringer, og jeg vil egentlig bare høre, om det betyder, at Dansk Folkeparti også kommer til at stemme for minimumsnormeringer.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Men nu samarbejder vi med dem, der er, for vi har grundlæggende respekt for demokratiet og for folkets valg.
Der er kommet en ny regering, og kan vi få noget indflydelse på den førte politik, tager vi den indflydelse.
Så det er i hvert fald et tilsagn om, at vi i den her valgperiode vil byde os til.
Og de steder, hvor vi kan få noget indflydelse på politikkens retning – og det er jo med det som udgangspunkt, at jeg siger her, hvor vi gerne vil hen – jamen så er vi helt parate til det.
Rasmus Stoklund (S), 2019-10-03:
Nu var demografien jo underkompenseret de 3 foregående år ifølge Finansministeriet, og derfor synes jeg alligevel, at det giver anledning til så at spørge, om ikke hr. Kristian Thulesen Dahl kunne forestille sig, at der er et bedre grundlag for at samarbejde om udbygning af velfærdssamfundet i de kommende år med den nuværende regering end med den forrige.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Tak for det.
Nu er stafetten jo gået videre, og det må vi have respekt for, for sådan fungerer det danske demokrati.
Det betyder, at Radikale Venstre nu sidder i en nøglerolle og jo bl.a. har fået igennem, at det med øen Lindholm, som man opfatter som ren symbolpolitik, er blevet skrottet.
Og så er spørgsmålet jo: Hvad skal der så ske med de mennesker, der er i Danmark på tålt ophold?
Vi taler jo om folk, der er dømt for mord.
Vi taler om folk, der er dømt for at udgøre en risiko for rigets sikkerhed, altså noget med terror.
Vi taler om folk, der har begået voldtægt.
Det er folk, som i forbindelse med dommene for drab, risiko for rigets sikkerhed, voldtægt osv. er blevet dømt til udvisning af Danmark, men ikke vil respektere den udvisningsdom.
Nu er stafetten altså gået videre, så nu spørger vi hr. Morten Østergaard: Hvad skal der så ske med de her mennesker i fremtiden?
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Miseren her starter jo faktisk, da hr. Kristian Thulesen Dahl har nøglerollen, for man beslutter sig for at samle alle – både dem, der er på tålt ophold, og dem, der er afviste asylansøgere, alle dem, der er enlige – i det tidligere åbne fængsel Kærshovedgård i Midtjylland.
Det var imod alle anbefalinger fra folk, der har forstand på det, for der kommer ikke noget godt ud af at samle alle folk det samme sted.
Det tror jeg man kan tale med om i Bording i Midtjylland, og hr. Kristian Thulesen Dahl er nok ikke helt ubekendt med det midtjyske.
Jeg tror ikke, at man får meget ros dér for den indsats, Dansk Folkeparti gjorde.
Jeg skulle hilse og sige nede fra Stegekanten, at man heller ikke får meget ros for forslaget om at flytte hele problemet til en anden del af Danmark.
Derfor tror jeg, at man er nødt til at gøre to ting.
For det første skal man det, hr. Kristian Thulesen Dahl jo ikke ville være med til, f.eks. med Marrakeshaftalen, nemlig sørge for, at lande helt grundlæggende bliver bedre til at leve op til det ansvar, det er, at deres egne borgere opholder sig ulovligt i et andet land; så skal de tage dem tilbage.
Det kræver mere internationalt samarbejde, ikke en grænsebom.
For det andet skal man altså sørge for her at håndtere dem, der er her, på en måde, så man ikke koncentrerer problemet ét sted, men sådan at lokalsamfundet kan sætte sit præg på dem, i stedet for at de tager ét lokalsamfund som gidsel.
Altså, hvad mere kan man ønske sig end at have skabt håb og forventning langt ud over egne rækker, helt ind i den konservative hjertekule, hvis det er det, man har.
Det er så stort, som det kan blive.
Men når det kommer til spørgsmålet om bo- og arveafgiften, var vi jo ikke en del af det flertal, som valgte at bruge en millard kroner, godt og vel, på at sænke den.
Og det er jo, fordi vores prioritet er at sænke skatten på arbejde.
Det har større samfundsgavnlig betydning.
Man sænkede alle mulige andre skatter under den tidligere regering.
Det var lidt ærgerligt, for det, der var brug for, var at sænke skatten på arbejde, og det var derfor, vi ikke var med.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-10-03:
Tak for det, og tak for en god tale med en masse engagement.
Jeg har jo ufattelig store forhåbninger til hr. Morten Østergaard og hans parti.
For jeg har jo et håb om, at når vi synes, der skal holdes fast i den ene ende af tovet, i forhold til hvordan økonomien skal styres i det her land, med det flertal, der nu er, så satser jeg på, at hr. Morten Østergaard som en del af det flertal, der har peget på den nuværende statsminister, vil holde fast i, at økonomien skal være i orden.
Og når vi nu snakker om økonomi og der var meget engageret tale om erhvervslivet, vil jeg selvfølgelig spørge til generationsskiftebeskatning.
For det er mig simpelt hen en gåde, hvorfor det er så vigtigt, at det er lige dér, når virksomheden bare skal fortsætte.
Der skal ikke ske noget med den, den skal bare have lov at fortsætte.
Som den er i dag, skal den også være i morgen med en ny ejer, så man ikke tager kapital ud af virksomheden, men bare lader den fortsætte, så folk kan have deres arbejde.
Jeg har forstået det sådan, at Det Radikale Venstre også bakker op om den skattestigning, men jeg hører jo gerne, hvis der er kommet nye tanker.
Mens ellers forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor det er så vigtigt.
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Jeg kan garantere – det tror jeg ikke engang jeg behøver – at vi selvfølgelig står fuldstændig på mål for det, vi gik fælles frem med i valgkampen om en 70-procentsreduktion af drivhusgasser i 2030.
Ikke mindst fordi det jo spreder sig som ringe i vandet her, og senest har Venstre ved deres nye formand tilsluttet sig.
Og jeg vil også gerne – apropos finansiering – svare på det: Ja, vi er da helt klar til at bruge råderum til at investere i den grønne omstilling.
Hr. Jakob Ellemann-Jensen var inde på det tidligere.
Og det er da en fantastisk stemning, der er ved at brede sig.
Noget af det råderum findes jo, fordi vi har været med til at tage nogle beslutninger, som Enhedslisten ikke var så glade for, men til gengæld plejer vi jo at være glade for så at bruge af råderummet sammen bagefter.
Mai Villadsen (EL), 2019-10-03:
Tak for det, og der skal heller ikke herske nogen tvivl om, at vi i Enhedslisten selvfølgelig gerne vil rose de store ambitioner, der er i planen.
Men vi er meget uenige i finansieringskilden.
For vi hører jo i de her dage rigtig mange partier sige, at klimaindsatsen ikke må gå ud over væksten.
Deler hr. Morten Østergaard den prioritering, at væksten kommer før klimaet?
Eller kan hr. Morten Østergaard garantere, at Radikale Venstre stadig står bag en klimaindsats med 70 pct.s CO 2 -reduktion i 2030, til trods for at det måske kommer til at koste nogle virksomheder lidt?
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Jeg skal ikke tages til indtægt fra a til z for, hvad der står i det.
Men jeg synes egentlig, det fortjener ros, også fra den yderste venstrefløj, at man har et erhvervsliv, der er så offensivt på den grønne omstilling.
Så synes jeg også, at hvis man kigger på tværs af, hvad Radikale Venstre står for – og jeg ved godt, man nogle gange har et ønske om at skyde os noget andet i skoene – så synes jeg ikke, at det er et korrekt billede.
Når vi kæmper imod fattigdomsydelser, er det jo for at bekæmpe fattigdom hos dem, der har det sværest i Danmark.
Når vi grundlæggende arbejder for lavere skat på arbejde og til gengæld højere skat på f.eks. bolig eller forbrug, er det jo også noget, som sagtens kan laves på en socialt ansvarlig måde.
Og derfor tror jeg egentlig ikke, vi er så uenige, når det kommer til stykket.
Men det er rigtigt, at vi ikke er til den der knopskydning i skattesystemet, som komplicerer det.
Altså, den grønne check blev indført for at dække nogle afgifter, som siden hen er fjernet.
Og derfor skal man selvfølgelig, hvis man laver en samlet skattereform, have blik for fordelingseffekterne af dét.
Men det nytter bare ikke noget at tro, at alting skal kompenseres med en check, hvis man ønsker en adfærdsforandring.
Mai Villadsen (EL), 2019-10-03:
Tak for det, tak for talen og de fine ord om den grønne omstilling.
Jeg vil følge lidt op på den tidligere taler og også spørge ind til både den grønne omstilling, men også til, hvordan den skal finansieres, eller rettere, hvem der skal finansiere den.
For hr. Morten Østergaard nævnte jo Dansk Industri i sin tale og nævnte deres klimaplan, og jeg har også set flere radikale ordførere kalde den både ambitiøs, visionær og ansvarlig.
Og bevares, målsætningen er rigtig, rigtig flot.
Men kigger man ned i planen og ser, hvem der finansierer den, så er det jo de arbejdsløse, de studerendes su og de fattige familiers grønne check, som skal betale for den grønne omstilling.
Så derfor vil jeg gerne spørge hr. Morten Østergaard: Mener I også, at de største udledere af CO 2 skal have skattelettelser, imens det er de fattigste i Danmark, der skal betale for den grønne omstilling?
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Jeg er ikke uenig i, at det er vigtigt at holde social retfærdighed for øje.
Vi går i øvrigt også ind for et meget gerne europæisk system, hvor man altså laver en CO 2 -beskatning og giver folk pengene, som man får ind på det, igen.
Men jeg siger bare, at jeg synes, man skal adskille tingene.
Hvis man vil forsøge at kompensere folk en til en for deres udgifter til de grønne afgifter, får man jo ikke den adfærdsændring, man ønsker, og derfor vil vi have omfordelingen ad fordøren med de instrumenter, vi har til det.
Det er jo velkendt, at vi har holdninger til boligbeskatning og alt muligt andet, men så til gengæld gerne vil beskatte forurening noget mere.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-03:
Jeg lagde godt mærke til, at Det Radikale Venstre som en del af en finanseringsplan afskaffede den grønne check.
Det synes vi er rigtig ærgerligt i SF, når hele verdens klimaøkonomer netop anbefaler, at man laver CO 2 -beskatning, eller noget, der svarer til det, og så betaler en dividende tilbage til dem, der har mindst, sådan at social ansvarlighed går hånd i hånd med netop grønne afgifter, som kan påvirke os alle sammen.
Men hvis vi alene får afskaffet fattigdomsydelserne, som vi gerne vil, går vi jo bare tilbage til status quo.
Vi bliver nødt til også at lave massiv omfordeling i forhold til de grønne afgifter, der er nødvendige.
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Jeg tror for det første, at man nok skal være lidt varsom med lige at lave den hurtige analyse af, hvad det var, der foregik i Frankrig.
I hvert fald kan man sige, at det var grønne afgifter på benzin, som var en del af diskussionen dér, men det mener vi nu alligevel er en del af løsningen, altså det at have grønne afgifter.
Det er jo, fordi det skal påvirke adfærden, og det skal det jo hos alle, sådan at vi får mindre forurening.
Så den del af det er vi enige om.
Den blev indført for at dække over nogle afgifter, bl.a. PSO'en, som siden hen er blevet afskaffet.
Derfor må jeg sige, at når det handler om omfordeling, vil vi hellere gøre det ad fordøren, så vil vi hellere afskaffe fattigdomsydelserne og dermed hjælpe dem på overførsler, i stedet for at komplicere skattesystemet.
Eller, hvis det drejer sig om de ældre, vil vi hellere hjælpe dem med en større ældrecheck, eller hvad man nu kan forestille sig.
Det er bedre end med en grøn check, som vi nu kan se i virkeligheden dækker noget, som vi i mellemtiden har afskaffet.