Thomas Danielsen (V), 2025-05-07:
Tak for det, formand, og også tak til ordførerne for behandlingen og bemærkningerne til lovforslaget, og en dybtfølt og oprigtig tak for den måde, som ordførerne hver især tager lovforslaget seriøst i behandlingen og også reflekterer over de bekymringer, man hver især har ud fra de forskellige politiske ståsteder, man har.
Jeg håber, at jeg her i min tale vil kunne skabe ro og klarhed over nogle af de tvivlsspørgsmål, der er, og ellers skal man naturligvis bare stille spørgsmål, enten her i salen eller i den videre proces i udvalgsarbejdet, hvor jeg naturligvis stiller mig til rådighed.
Lovforslaget indgår som en del af regeringens politisk prioriterede opgavebortfald i staten og er en del af udmøntningen af regeringens »Aftale om kommunernes økonomi 2024«.
Lovforslaget er således endnu et led i regeringens initiativ om at sikre afbureaukratisering og regelforenkling – et arbejde, som jeg mener er utrolig vigtigt – og det bygger altså oven på initiativet om, at vi har ophævet 40 pct. af lovene på Transportministeriets område.
Her er det så vejloven, privatvejsloven, færdselsloven, som vi går igennem, og jeg vil prøve at give et par eksempler på, hvorfor jeg synes, det er en god idé.
Vejmyndighederne behandler f.eks. hvert år over 200.000 ansøgninger om tilladelser til gravearbejde i en vej eller ansøgninger om f.eks. at stille en container på en vej, og i hvert tilfælde skal vejmyndigheden forhandle med politiet, inden der kan gives en tilladelse.
Det krav fjerner vi nu.
Det er altså 200.000 færre sager, som politiet også skal håndtere, af den her simpel karakter, i hvert fald set objektivt, på et område, som jo så håndteres af vejmyndigheden.
Et andet eksempel er, at langs statsvejene har Vejdirektoratet små arealer, og jeg hører, at det er det, som fru Leila Stockmarr spurgte ind til i sin tale, hvorfor jeg vil prøve at præcisere, hvad det er for nogle arealer, vi taler om, og hvorfor jeg synes, det er en god idé.
Det kan være, at vi har en skov eller et lille stykke natur, som rent juridisk har status af at være en statsvej, og som altså ligger langs vores statsveje.
Der er rent faktisk også eksempler på, at vi har en nabo til en statsvej, som dyrker det her areal, altså rent faktisk juridisk set pløjer statsvejen op, fordi det ikke reelt er en vej.
Det betyder, at man kan have små lommer langs statsvejene, som har den her juridiske status.
I dag er det ikke muligt f.eks. at sælge det areal, som jo bare er natur eller en mark, til en mere relevant lodsejer, uden at Folketinget ved lov har besluttet, at det ikke skal være en statsvej længere, og det er det, som vi synes ikke er proportionalt eller hensigtsmæssigt.
Derfor gives der med lovforslaget mulighed for, at man administrativt kan beslutte, at arealet ikke længere skal have status af at være en statsvej, så de her mindre arealer kan blive defineret som det, de er.
Det kan godt være, at det er lidt svært at forstå ud fra min forklaring nu, men jeg tror, at vi prøver at finde nogle billeder og eksempler på, hvad det kan være, og så oversender vi det til udvalget, så I kan få det som en del af udvalgsbehandlingen.
Så tror jeg, det vil være åbenlyst for alle, at det er en god idé.
Vi sparer også på administrativt arbejde ved at reducere muligheden for at klage over nogle af kommunens afgørelser.
Det, jeg vil understrege, er, at der stadig væk kan klages over langt, langt de fleste af de afgørelser, som kommunen træffer efter vejloven og privatvejsloven.
Men hvis jeg også skal komme med nogle eksempler her, vil det f.eks. ikke længere være muligt at klage til Vejdirektoratet over et påbud om at beskære grene, som generer trafikken på de kommunale veje.