Merete Riisager (LA), 2017-05-29:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til Dansk Folkeparti for beslutningsforslaget.
Beslutningsforslaget pålægger regeringen at nedsætte en kommission, der skal analysere 7-trinsskalaen og komme med forslag til en modernisering af karakterskalaen.
Men det er et meget vigtigt tema, og jeg er glad for, at forslaget giver os anledning til at debattere, om karakterskalaen fungerer optimalt.
For helt overordnet mener jeg, at karakterer og karakterskalaer er et helt uundværligt redskab i uddannelsessystemet.
Karakterer gives ikke med afsæt i social baggrund, karakterer er farveblinde, og karakterer skeler ikke til, hvor du bor.
De gives for det faglige niveau, en elev er i stand til at præstere, og de er således den mest fair måde at vurdere kundskaber på.
Beslutningsforslaget begrundes med, at der efter indførelsen af 7-trinsskalaen er sket en udvanding af den højeste karakter 12, som gives i for stort omfang.
Forslagsstillerne mener derfor ikke, at 7-trinsskalaen kan bruges til at identificere de dygtigste elever og studerende.
Jeg er enig i, at det er vigtigt at få evalueret 7-trinsskalaen.
7-trinsskalaen blev indført på de gymnasiale uddannelser i august 2006, og de øvrige uddannelser fulgte efter i 2007.
Før 7-trinsskalaen blev indført, brugte vi 13-skalaen, som havde 10 trin.
Det er den skala, jeg kender fra min egen skoletid, hvor vi alle sammen gik og drømte om det forjættede 13-tal.
Da 7-trinsskalaen blev indført, var det vigtigt, at den skulle udtrykke målopfyldelse.
Det vil sige, at man får karakterer efter, i hvilken grad man lever op til målene for faget, og så skulle skalaen kunne bruges i hele uddannelsessystemet.
Der skulle også være klare forskelle mellem nabokarakterer og mulighed for at beregne gennemsnit.
13-skalaen var problematisk at bruge i udlandet, da skalaen var relativ, og især forskellen mellem karaktererne 11 og 13 var svær at forstå i andre lande.
7-trinsskalaen er kompatibel med ECTS-karakterskalaen.
Ved indførelsen af 7-trinsskalaen i 2006 anbefalede Karakterkommissionen, at brugen af skalaen blev evalueret hvert femte år.
Undervisningsministeriet og Uddannelses- og Forskningsministeriet vil derfor iværksætte en ny evaluering, som skal gennemføres i 2017-18.
Evalueringen kan bl.a., som forslagsstillerne også peger på, undersøge brugen af 12-taller samt muligheden for at belønne den ekstraordinære præstation.
Evalueringen kan også se på spørgsmålet om karakterinflation.
Er der f.eks. specifikke uddannelser og eventuelt specifikke fag, hvor det gør sig gældende?
Det kan bl.a. indgå i evalueringen, om karakterinflation skyldes selve 7-trinsskalaens opbygning og/eller bedømmernes brug af skalaen.
Det kan f.eks. herudover indgå i evalueringen, hvordan de store spring mellem karaktererne og den negative karakter -3 påvirker bedømmelserne.
I min optik peger en egentlig kommission i retning af større ændringer af skalaen.
Det synes jeg umiddelbart ikke er hensigtsmæssigt på nuværende tidspunkt.
Vi vil i stedet sikre en grundig evaluering af karakterskalaen.
Karakterskalaer skal ikke ændres for tit.
Hver gang man ændrer skalaen, skal brugere af skalaen lære den at kende.
Det ved jeg fra mig selv.
Det tog lidt tid, inden jeg stoppede med at spørge, hvad et 7-tal er på den gamle skala, og det kan allerede være svært at huske i hovedet nu, og hvis man ændrer på karakterskalaen så ofte, skal virksomhederne f.eks. kende mange forskellige skalaer for at kunne afkode alle ansøgeres karakterbeviser, og det vil kræve en stor og unødig omstilling.
Jeg mener derfor, at vi skal afvente evalueringen, før vi konkluderer på, hvad løsningen skal være, og det er baggrunden for, at regeringen ikke støtter beslutningsforslaget.
Tak for ordet.