runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-01-20:
Jeg er ikke sikker på, at lovgivning altid er den bedste måde at løse de problemer på.
For som hr. Søren Espersen sagde før, må man jo ikke sige, at noget er et problem, men jeg synes, det her er problemer.
Jeg synes, at tørklæder, niqabber og burkaer er udtryk for et syn på kvinder, som jeg i den grad ikke deler.
Hr. Søren Espersen brugte jo et billede før og sagde, at man simpelt hen ønsker at dække kvinder til for at beskytte mændene.
Jeg synes, det er en fuldstændig vanvittig måde at se på både kvinder og mænd på.
Jeg føler mig enormt fornærmet på vegne af mit køn.
Det skal vi gøre op med.
Der skal vi gøre alt, hvad vi kan.
Jeg mener bare ikke, det er en lovgivningsopgave at sige til folk: Det her må du have på, og det her må du ikke have på.
For der er altså også en personlig frihed i, at vi kan gå klædt, som vi vil.
Så er der det her med svømning og kønsopdelt svømning.
Jeg synes, det er noget pjat – og det talte hr. Søren Espersen også om før, altså det her frisind, som vi har i Danmark – at sætte det frisind til side og sige, at der er noget farligt, der er noget amoralsk, der er noget anstødeligt i, at drenge og piger kan gå i svømmehallen sammen.
Jeg synes bare ikke, at vi her skal blande os i det kommunale selvstyre.
For det er jo en debat, der også foregår i kommunerne.
Hvad angår det første, som hr. Søren Espersen nævnte, vil jeg sige, at når jeg svarede, som jeg gjorde, var det, fordi hr. Martin Henriksen specifikt spurgte til regeringen: Hvad vil regeringen gøre?
Og det er jeg bare retfærdigvis ikke den rette til at spørge om.
Vi har adskilt den lovgivende og den udøvende magt her i landet.
Det her med, hvad vi vil finde os i og ikke vil finde os i, er jo nogle af de ting, som vi særlig sidste forår satte os sammen med bl.a. Dansk Folkeparti for at finde nogle løsninger på, for det er ikke nok bare at sige, at det vil vi ikke acceptere.
Og der har vi lavet en lang række stramninger på områder som familiesammenføring, optjeningsprincipper, velfærdsydelser, statsborgerskab, forkyndere, udsendelse, tålt ophold osv.
Alle de her opstramninger er jo med til at sende et meget stærkt signal om, hvad der er acceptabelt, og hvad der ikke er acceptabelt.
Vi har ofte her i huset drøftet det her med tålt ophold, hvad der er tåleligt, og
hvem det skal være tåleligt for
Det er jo os, der som samfund tåler, at nogle mennesker, vi bestemt ikke er interesseret i er her, er her alligevel
Men det behøver ikke nødvendigvis være vanvittig tåleligt for dem.
Det er et af de områder, hvor vi meget klart kan sætte ind og vise, at det her går for vidt.
Rune Lund (EL), 2017-01-24:
Det er vel egentlig på plads at ønske skatteministeren tillykke.
Tillykke med det, som regeringen selv kalder en historisk stor sænkning af skatten for erhvervslivet; en sænkning på omkring 3 mia. kr. om året; en sænkning, som bliver betalt af almindelige mennesker, og hvor regningen ovenikøbet blive sendt til dem, der har mindst.
Det er en finansiering, der vender den tunge ende nedad.
Jeg tror, jeg bliver nødt til at rose regeringen for at have lavet et godt stykke arbejde, som jo også indledningsvis er blevet krydret med nogle usandheder om, hvad PSO'en egentlig er for en størrelse, og i hvilket omfang den var lovlig eller ikke lovlig.
I den forbindelse vil jeg gerne spørge skatteministeren om én ting: Er udsagnet om, at PSO-aftalen var i strid med EU's regler, sandt eller falsk?
Karsten Lauritzen (V), 2017-01-24:
Jeg vil takke for den nuance, at man selvfølgelig godt kan udfordre den her regerings grønne ambitioner, men hvis man sammenligner vores grønne ambitioner og de midler, vi i det danske Folketing allokerer til den grønne omstilling og til vedvarende energi, med, hvad der sker i en lang række andre lande omkring os og i resten af Europa, så er Danmark ganske ambitiøs.
Så kunne man selvfølgelig ønske, at regeringen var endnu mere ambitiøs, men jeg er glad for, at hr. René Gade og Alternativet anerkender, at sammenlignet med andre lande gør vi faktisk en hel del.
I forhold til at svare på spørgsmålet kan jeg sige: Mit ressort er jo sådan set kun finansieringsdelen.
Udmøntningen, hvordan man bruger pengene, ligger hos klima- og energiministeren og hos finansministeren.
Men det, der er aftalt, er jo aftalt, nemlig at der fortsat skal være ganske meget støtte til den grønne omstilling.
Hvordan man vil prioritere det om 10 år, om 15 år og om 20 år på kommende års finanslove, synes jeg er noget, fremtidens politikere skal have lov til at beslutte.
Vi skal ikke binde dem på hænder og fødder i forhold til det.
René Gade (ALT), 2017-01-24:
Jeg vil meget gerne stå ved, at jeg mener, at Danmark er ambitiøs i forhold til mange andre lande.
Det, vi kan være nervøse for, er, om vi er ved at erodere det fundament, der er blevet skabt for vores position, for det er jo noget, der tager lang tid at skabe.
Så hvis vi træffer de forkerte valg nu, kan vi meget hurtigt komme til at stå i en situation, hvor vi er meget langt fra at være førende.
Og det er det, jeg er lidt nervøs for at regeringen faktisk er på vej ind i med nogle lidt flottere ord, end jeg egentlig synes er berettigede.
Så jeg vil godt spørge skatteministeren igen: Er det skatteministerens ønske at fastholde den samme støtte til den grønne omstilling, som PSO-afgiften indtil nu har leveret?
For det, der ligger i de formuleringer, vi har hørt indtil nu, når det gælder finansiering, er, at det er det, der bliver fastholdt.
Karsten Lauritzen (V), 2017-01-24:
Det kan jeg desværre ikke svare på, for det falder uden for min opgave.
Altså, min opgave som skatteminister – det er lidt kedeligt – er at få pengene ind, og på det her område som på en lang række andre er det de andre ressortministres opgave at fordele dem.
Og det vil jo nu være underlagt den almindelige prioritering.
Men sådan som flertallet er i Folketinget, og med den danske førerposition på det grønne område har jeg da en forventning om, at vi fortsat vil prioritere det i mange år frem.
Men i hvilket omfang det bliver, og om det bliver mere eller mindre end i dag, kan jeg ikke svare på.
Rune Lund (EL), 2017-01-24:
Grunden til, at jeg spørger til citatet om, at PSO-afgiften var i strid med EU's regler, er, at de af os, som sad og så Detektor den 1. december 2016, kunne høre landets statsminister udtale lige præcis den sætning.
Men nu kan jeg forstå af skatteministerens udlægning af statsministerens udtalelse, at det, som statsministeren i virkeligheden mente, var, at selve finansieringen var okay, men at det var udmøntningen af midlerne, som der så var et problem med.
Er det sådan, det skal forstås?
Karsten Lauritzen (V), 2017-01-24:
Jamen selv om jeg sporer lidt sarkasme i hr. Rune Lunds ros til regeringen, så har jeg det sådan, at det er så sjældent, regeringen bliver rost, at selv om det kommer fra Enhedslisten, vælger jeg at opfatte det konstruktivt og positivt.
I forhold til svaret på spørgsmålet vil jeg sige, at det er sådan, at finansieringsmekanismen ikke, som jeg har forstået det, er traktatstridig, men at den måde, vi ligesom har valgt at udmønte finansieringen på, er.
Derfor er der jo nogle flere nuancer i det spørgsmål, som hr. Rune Lund stiller, der gør, at jeg ikke blot kan svare, om det var sandt eller falsk.
Men det er hævet over enhver tvivl, at Kommissionen har vurderet, at det danske PSO-system ikke er foreneligt med EU-traktaten.
Så var der forskellige måder, hvorpå man kunne have sikret det, og én måde er den måde, regeringen har valgt at gøre det på sammen med en bred kreds af partier.
En anden måde er åbningsordningen, som nogle partier i forhandlingerne også har argumenteret for, men det har så ikke været det, man er blevet enig om i sidste ende.
Karsten Lauritzen (V), 2017-01-24:
Hvis hr. Rune Lund vil være helt sikker på, hvordan det skal forstås, og jeg skal undgå, at jeg går i en af hr. Rune Lund veltilrettelagt fælde i forhold til min besvarelse, så vil jeg hellere henvise til det fremragende svar, som klima- og energiministeren gav hr. Christian Poll fra Alternativet den 5. december 2016, hvor man stillede præcis det samme spørgsmål, og hvor der var en redegørelse for, hvilken dialog der har været med Kommissionen, og hvad Kommissionen mener er lovligt og ulovligt inden for PSO-systemet.
René Gade (ALT), 2017-01-24:
Jeg synes, at det nogle gange kommer til at lyde, som om regeringen – ligegyldigt hvilken regering det er, vi taler om, men en af de seneste to – faktisk kommer til at være meget, meget ambitiøs med den grønne omstilling.
Det er den nuværende regering også i forhold til mange andre lande, men jeg vil godt lige spørge helt konkret ind til, om det er regeringens ønske fremadrettet at fastholde det niveau af støtte til den grønne omstilling, som PSO-aftalen har givet indtil nu.
For det er jo lidt det, vi får at vide her, man vælger bare en anden finansiering.
Jesper Petersen (S), 2017-01-24:
Tak, og tak for svaret.
Hvad betyder det her egentlig for Liberal Alliances syn på, hvor meget man efter partiets synspunkt bør lette topskatten i den her valgperiode?
Liberal Alliance har ment, at det var meget vigtigt, at den blev sænket med de her 5 pct. for alle topskattebetalere.
Har det her betydning for, at man nu mener, at der bør man gå endnu videre, og er det et synspunkt, man forfægter internt i den regering, partiet er blevet en del af?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-01-24:
Lad mig gøre det helt klart, at Liberal Alliance synes, at man skal afskaffe topskatten, fordi der også er et stort samfundsøkonomisk tab forbundet med topskatten.
Der er en utrolig stor dødvægt i forbindelse med topskatten, der er en meget høj selvfinansieringsgrad på at afskaffe den, den koster velstand.
Den bør man afskaffe fuldstændig.
Men Liberal Alliance er en del af en regering, som har skrevet i sit regeringsgrundlag, at man ønsker at sænke marginalbeskatningen i Danmark.
Men regeringen ønsker fortsat – det må skatteministeren jo bekræfte – at sænke marginalskatten.
Det står i regeringsgrundlaget.
Andreas Steenberg (RV), 2017-01-24:
Radikale Venstre er grundlæggende imod det her lovforslag, men vi stemmer for alligevel, fordi det er en del af en større aftale, som vi har fået sat nogle aftryk på.
I Radikale Venstre vil vi gerne sætte skatten på arbejde ned, og vi har ikke noget imod at lægge skatter på forurening til at finansiere lavere skat på arbejde.
Lavere skat på arbejde vil have den effekt, at lønningerne ikke stiger så meget, og høje lønninger en af de største udfordringer for dansk erhvervsliv, uanset branche, for at skabe job og fremgang i Danmark.
Det her lovforslag går den modsatte vej.
Man fjerner en grøn afgift og finansierer den bl.a. ved at hæve skatten på arbejde.
Når man ser på eludgifterne for danske virksomheder, som er i konkurrence internationalt, så har priserne ligget lige under EU-niveau, så vi syntes ikke, der var nogen grund til at afskaffe af PSO-afgiften af den grund.
Som jeg sagde i starten, er det her en del af en større aftale, hvor vi fik nogle andre ting igennem.
Bl.a. fik vi fastholdt den grønne omstilling på det niveau, som vi har aftalt, selv om Venstreregeringen mere eller mindre gerne vil ud af den aftale fra 2012, som er den mest ambitiøse klimaaftale, verden har set til dags dato.
Vi fik fastholdt de kystnære havvindmølleparker, som man ellers gerne ville fjerne.
Vi fik også en ny grøn klimapulje på 350 mio. kr. indarbejdet, så der stadig vil være finansiering til grøn omstilling i årene, der kommer.
Og sidst, men ikke mindst, fik vi også ind i aftalen, at erhvervslivet også skal betale en del af PSO-afskaffelsen, ved at man fjerner det, der hedder ordningen for vedvarende energi til proces.
Så vi fik sat nogle aftryk.
Der er finansiering til den grønne omstilling i fremtiden, og det er vi rigtig glade for, selv om vi ikke er så glade for lige præcis det her lovforslag.
Men vi stemmer for det, da det er en del af den samlede aftale, som vi kan støtte.
Anders Johansson (KF), 2017-01-24:
Lovforslaget udspringer af en rigtig fornuftig og bred aftale, nemlig afskaffelsen af PSO-afgiften, som Det Konservative Folkeparti naturligvis kan bakke op om.
Det lovforslag, vi behandler her i dag, handler om dele af finansieringen af den her omlægning.
Det har længe været et ønske fra os at afskaffe PSO-afgiften, fordi den er med til at gøre Danmark fattigere og i visse tilfælde måske er en hæmsko for den grønne omstilling.
Danske virksomheder, særlig de energitunge, stilles ringere i konkurrencen med deres udenlandske konkurrenter på grund af PSO-afgiften.
Det er logisk og velkendt, og det er vi selvsagt rigtig glade for at der bliver lavet om på nu, så vi giver de danske virksomheder bedre muligheder for at bevare produktionen og arbejdspladserne i Danmark.
Derudover har PSO-afgiften også en anden negativ effekt, nemlig at den er en hæmsko for den grønne omstilling i visse tilfælde.
Det vil jeg godt give et eksempel på inden for elektrificering af søtransport.
Det er sådan, at på Ærø, hvor jeg bor, er vi i gang med at bygge verdens største elfærge, og i den forbindelse har PSO-afgiften faktisk været en stor hæmsko.
Det har været en modspiller i forsøget på at få elektrificeret vores søtransport.
Det er sådan, at olie inden for søtransport er afgiftsfrit.
Både heavy fuel og dieselolie kan man købe, handle afgiftsfrit, men det kan man ikke med el.
Så det har faktisk gjort, at indtil nu har fremdrift med el ikke kunnet betale sig i forhold til afgiftsfri olie.
Og det bliver der heldigvis lavet om på nu.
Med den aftale, der er indgået bredt mellem Folketingets partier, den aftale, der ligger til grund for lovforslaget, gør vi Danmark rigere, og så gør vi det også grønnere i visse tilfælde.
Vi sikrer bedre konkurrenceevne for vores erhvervsliv og dermed flere danske job, samtidig med at vi fastholder og endda inden for visse områder forbedrer vilkårene for den grønne omstilling.
Det kan vi naturligvis bakke op om.
Og så glæder jeg mig over, at vi måske i dag laver den største erhvervsskattelettelse i historien.
Så det bliver et stort ja her fra Det Konservative Folkeparti.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-01-24:
Det kan godt være, at skatteministeren ikke mener, at regeringen har misinformeret, men der er jo et hav af citater, hvor statsministeren, Venstres ordfører hr. Jacob Jensen og tidligere finansminister hr. Claus Hjort Frederiksen siger, at den er ulovlig og i strid med EU's regler osv.
Så er det bare lidt sjovt, at Europa-Kommissionen via deres talsmand, Ricardo Cardoso, siger: Nej, for at gøre det klart har vi aldrig konkluderet i en statsstøttesag, at PSO-tariffen var ulovlig.
Professor i energiret på Syddansk Universitet, Bent Ole Gram Mortensen,
Så jeg mener simpelt hen, at der har været ført en misinformationskampagne, og det vil jeg holde fast i.
Jeg tror ikke, vi bliver enige her, og derfor vil jeg gerne stille et konkret spørgsmål til skatteministeren, for jeg synes, det efterhånden står ret klart, at regeringen har ønsket PSO-afgiften fjernet, uanset om der var en krog eller ej.
Er det korrekt?
Karsten Lauritzen (V), 2017-01-24:
Kommissionen har vurderet, at PSO-systemet ikke er foreneligt med EU-traktaten.
Så er der jo forskellige løsningsmodeller, man kunne have valgt, det er fuldstændig rigtigt.
Når regeringen ikke har ønsket at vælge åbningsløsningen, som jeg tror var den løsning, fru Lisbeth Bech Poulsen pegede på tidligere i debatten, handler det om, at efter regeringens opfattelse og efter min opfattelse som skatteminister har jeg svært ved at forklare danske forbrugere, danske skatteborgere, at de over deres elregning skal betale for massive solcelleanlæg, kæmpe vindmøller i Tyskland.
Det er svært at forklare, hvorfor vi skal finansiere det.
Det var jo alternativet, altså at vi skulle åbne op for, at man via den her ordning kunne få støtte i udlandet, og det har regeringen af politiske årsager ikke ønsket.
Det kunne man godt have valgt, det kunne man sagtens, og have løst problemet ad den vej, men det var ikke en farbar vej for regeringen at gå og heller ikke for et flertal af de partier, som der forhandles med, som jeg har forstået det.
Men det er hævet over enhver tvivl, at Kommissionen har rettet henvendelse og sagt: Den ordning, man har i øjeblikket, kan I ikke fortsætte med, for den vil være uforenelig med EU-traktaten.
Louise Schack Elholm (V), 2017-01-24:
Tak, og først vil jeg rose Socialdemokratiet for dog ikke at stemme imod det her ganske udmærkede lovforslag.
Jeg synes sådan set, at Socialdemokratiet selv har bidraget til festen ved ikke at ville melde noget som helst ud om vores boligudspil, før vi havde sat det på pause.
Først da meldte Socialdemokratiet ud, at de ville lave en brandbeskatning af ejendomme, boliger, på over – sådan som jeg husker det – 3,4 mio. kr., hvorefter Socialdemokratiet trak det i land igen.
Vil Socialdemokratiets ordfører her være venlig lige at forklare, hvad baggrunden var for den her udmelding, og hvor Socialdemokratiet egentlig står i forhold til den her dagsorden på nuværende tidspunkt?
Jesper Petersen (S), 2017-01-24:
Det ved spørgeren jo godt.
Fru Louise Schack Elholm kender godt svaret på det spørgsmål.
Jeg ved godt, at man har forsøgt at lave polemik og små videofilm til sociale medier og sådan noget og alle mulige skræmmekampagner.
Vi har ikke lagt noget konkret udspil frem.
Det, det må handle om i en ny aftale, er jo dels at finde en balance, hvor man både justerer på procenterne og på grænsen for, hvornår der er en progressivitet i beskatningen, som gør, at det er fair, dels at finde frem til en model, hvor der er en forudsigelighed i, hvordan beskatningen vil udvikle sig.
Det skal vi klare sammen.
Så vi afventer, at regeringen kommer med et nyt udspil, og kan egentlig ikke forstå, at vi fik at vide, at man skulle fortsætte umiddelbart efter beslutningen om det nye ejendomsvurderingssystem.
For det er så ikke noget, man lever op til nu, men man lader det ligesom hænge.
Få det genoptaget, og så diskuterer vi det.
Andreas Steenberg (RV), 2017-01-24:
I Radikale Venstre stemmer vi også nej til det her lovforslag.
Det her er udmøntningen af en finanslovsaftale, hvor man skærer ned på alle ungdomsuddannelser – smedeuddannelser, gymnasier, handelsskoler; der indføres et uddannelsesloft, så det bliver direkte forbudt at tage en ekstra uddannelse, hvis man vil skifte branche senere i livet; man skærer ned på ulandsbistanden for at forhindre flygtningestrømme og for at hjælpe nogle af de mennesker, der er i nød; og så laver man altså en boligskattelettelse, som kommer nogle af de allermest velhavende til gavn.
Det er vi ikke enige i.
Vi synes, det er en dårlig prioritering.
Skulle man endelig lave en lettelse af skattetrykket, synes vi, det ville være meget bedre for Danmark og meget mere rimeligt, hvis man lavede en skattelettelse på arbejde.
Derfor kan vi godt være med til at kigge på skatten på arbejde, for det mener vi at Danmark og danskerne får meget mere ud af, end hvis man letter boligskatten.
Vi synes også, det vil være mere rimeligt, at man bliver belønnet for at gå på arbejde og skabe værdi for andre end sig selv, nemlig for samfundet, end at man får en skattelettelse for at eje en bolig i nogle bestemte områder.
Derfor stemmer vi nej til lovforslaget og håber, at der på et tidspunkt kan komme et andet flertal, der prioriterer pengene anderledes.
Anders Johansson (KF), 2017-01-24:
Det er jo et fremragende forslag, som vi behandler i dag, og det er det jo ikke mindst på grund af de tusindvis af danske familier, som sidder med ondt i maven ude i deres boliger på grund af bekymring om stigende boligpriser.
Vi fik i den daværende VK-regering fastfrosset ejendomsværdiskatten, men desværre fik vi ikke løst problemet med grundskylden, så den har fået lov til at stige markant igennem en årrække.
Det har betydet, at mange helt almindelige familier oplever, at ejendomsskatterne udgør en meget væsentlig del af deres udgifter, samtidig med at de i forvejen bliver ramt af en masse andre skatter, indkomstskat og forskellige forbrugsafgifter osv.
Så mange sidder med deres børn derhjemme og spekulerer på, om de kan blive boende i det hus i det område, hvor børnene går i skole, og hvor de har tænkt sig at blive boende i mange år.
Og så er der den anden del.
Dem, der bliver boende, indtil de ikke kan blive boende længere, altså pensionister, som efter et helt arbejdsliv, hvor de har slidt og slæbt, har glædet sig til at blive boende i deres egen bolig, som de har købt og betalt.
Jeg har selv været ude og besøge sådan en familie.
De havde købt og betalt deres hus og var nu gået på pension, men selv om de havde betalt huset ud, vidste de, at de ikke kunne blive boende.
Årsagen var boligskatterne.
Det var et godt hus, det var velholdt, og der var en fin have, som parret gik meget op i at passe, men derudover var det et ganske almindeligt hus.
Det var et ganske almindeligt pensionistpar, som vidste, at der var en slutdato for, hvornår de måtte forlade deres hjem på grund af boligskatter.
Og man kan altså ikke leve af mursten.
I Det Konservative Folkeparti har vi fokus på dette problem, fordi det rammer helt almindelige, hårdtarbejdende danskere, men også, fordi vi synes, der er noget principielt forkert i den måde, vi har indrettet vores boligskattesystem.
Vi synes, det er forkert, at man beskatter borgere af urealiserede og fiktive gevinster.
Og så bør man jo huske på, at huset er købt og betalt – det er ren dobbeltbeskatning, når boligejere skal betale skat blot for at leve i deres eget hjem.
Derfor ønsker vi at gøre op med den måde, vi beskatter boligejerne på.
Det vil skabe tryghed for landets mange boligejere – og gennemsigtighed.
Dertil når vi ikke med det forslag, vi behandler i dag, så jeg vil bare afslutningsvis sige, at vi selvfølgelig er meget tilfredse med det her resultat, der er opnået.
Det vil skabe tryghed for boligejerne, så det bliver et stort ja herfra til forslaget.
Jesper Petersen (S), 2017-01-24:
Jeg vil bare spørge om, hvornår regeringen fremlægger et nyt udspil, så forhandlingerne kan fortsætte.
Karsten Lauritzen (V), 2017-01-24:
Det gør regeringen, når regeringen er klar til det.
Man skal selvfølgelig iagttage det, der står i regeringsgrundlaget, og jeg tror, der står i starten af 2017.
Så det tidspunkt nærmer sig i hvert fald, men regeringen skal lige være klar, før man kan fremlægge det.
Men vi står naturligvis ved det, der står i regeringsgrundlaget.
Jesper Petersen (S), 2017-01-24:
Jeg synes, det er ærgerligt, som jeg har talt en del om fra talerstolen, for der er behov for at få en afklaring på de ting.
Jeg synes egentlig også, vi var nået langt og var i en god gænge i de forhandlinger, der var, og den besked, vi fik dengang i november måned, var jo, at vi nærmest umiddelbart efter aftalen om ejendomsvurderingssystemet kunne fortsætte med boligskattedelen.
Det sker så ikke rigtigt, og regeringen er ikke rigtig klar endnu, så mit spørgsmål skal så være: Er der opstået nogle tekniske forhold, der gør, at man ikke er klar endnu, eller er det en politisk afklaring, der nu mangler i regeringen?
Karsten Lauritzen (V), 2017-01-24:
Jeg ved ikke, hvad vægtningen er mellem de to ting, men jeg synes, det er naturligt, at en regering, der nu består af tre partier i stedet for et parti, har mulighed for at finde ud af, hvad forhandlingspositionen, når man går ind til forhandlingerne, er.
Jeg er helt enig med hr. Jesper Petersen i, at forhandlingerne var i en god gænge, og i det lys er det selvfølgelig ærgerligt, men der var også en grund til, at vi ikke nåede i mål med det hele, og den var, at der var en række partier, der sagde: Uh til det med boligbeskatningen.
Så valgte vi at dele tingene op.
Så når regeringen har lagt sig fast på både det tekniske såvel som det politiske, vil vi indkalde til forhandlinger, og vi vil naturligvis respektere det, der står i regeringsgrundlaget på det her punkt.