runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
May-Britt Kattrup (LA), 2018-03-15:
Jeg mener, som jeg sagde i min ordførertale, og som jeg har sagt ufattelig mange gange før, at ansvaret for børns opdragelse er forældrenes.
Hvis man ikke selv er gammel nok til at tage et ansvar, er det forældrenes ansvar.
Det er ikke politikere eller staten, der skal opdrage børnene, det er forældrene.
Og det har jeg vist sagt rimelig mange gange før.
Så mener jeg i øvrigt også, at unge mennesker har et ansvar selv.
Vi skal lade være med hele tiden at tale hen over hovedet på unge mennesker.
Vi skal tale til og med unge mennesker.
Hvordan skal unge mennesker nogen sinde blive ansvarlige voksne, hvis de aldrig nogen sinde i hele deres barndom eller ungdom lærer selv at tage et ansvar?
Livet er fyldt med udfordringer og fristelser, og vi er nødt til at lære at forholde os kritisk til det og tage nogle beslutninger i livet, som vedrører os selv.
Jeg mener, at beskyttelse mod passiv rygning, som er formålet med rygeloven, skal man holde fast i.
Jeg mener, at man ikke skal være udsat for passiv rygning, når man er indendørs i offentlige lokaler eller andre steder, hvor der er mange mennesker samlet.
Der mener jeg at man skal være fritaget for passiv rygning, og derfor synes jeg, det er rigtig fint, at der er rygeforbud i alle offentlige lokaler.
Julie Skovsby (S), 2018-03-15:
Tak for det svar.
Så vil jeg gerne gentage spørgsmålet om tobaksreklameloven fra 2001.
Skal den rulles tilbage, hvis det står til Liberal Alliance?
Pernille Schnoor (ALT), 2018-03-15:
Mit spørgsmål gik mere på, om ordføreren anerkender, at eksperter og dem, der ligesom forsker og har med sundhedsområdet at gøre i forhold til sygdomme, kræft osv., påpeger, at det mest effektfulde redskab i forhold til at få børn og unge til ikke at ryge er at hæve prisen, hæve afgiften på cigaretter.
Jane Heitmann (V), 2018-03-15:
Set fra min stol er der mange initiativer, som skal i spil, hvis vi skal nå målsætningen om den første røgfri generation i 2030.
Jeg synes faktisk, jeg sagde flere gange i min ordførertale, at det ikke er ét initiativ, at det ikke er én aktør, og at det ikke er én regering, men at det i virkeligheden er en mangfoldighed af initiativer, og at hele paletten skal i spil, hvis vi skal sikre den første røgfri generation i 2030.
Det er jo alting lige fra de initiativer, som regeringen kan tage, de initiativer, som vi kan tage sammen i Folketinget, de initiativer, som man tager i kommunerne og regionerne, på skoler, og det handler om forældre, og jeg kunne tale meget længe endnu.
Men det er bare lige for at give ordføreren et indtryk af, at paletten er ret bred.
Stine Brix (EL), 2018-03-15:
Tak for det.
Det gjorde mig i hvert fald en lille smule klogere, altså at der kunne være et perspektiv i fremtiden for, at Venstre ville være med til at imødegå det faktum, at cigaretter er meget billige i Danmark i forhold til andre lande.
Jeg forstår ikke, hvorfor man lægger så stor vægt på grænsehandel, for det, vi har med at gøre her, er jo på den ene side hensynet til, at vi kan nå målet om en røgfri generation, og at vi forebygger, at børn og unge begynder at ryge, altså børns sundhed, og på den anden side et økonomisk hensyn.
Jane Heitmann (V), 2018-03-15:
Jeg nævnte grænsehandel som det ene punkt, og at det skal være balanceret, så vi ikke tilskynder til øget grænsehandel, og på den anden side nævnte jeg også muligheden for, at vi vil kunne se flere illegale cigaretter på det danske marked, hvis vi hæver priserne markant, og ingen af delene er hensigtsmæssige, og da slet ikke, hvis vi holder os det mål for øje og den ambition for øje, at vi ønsker den første røgfri generation i Danmark i 2030.
Det er en ualmindelig ambitiøs målsætning, og den ønsker vi at opfylde.
Julie Skovsby (S), 2018-03-15:
Jeg hørte ordføreren rose initiativet til den her forespørgselsdebat i dag og glæde sig over, at vi taler om den målsætning og det mål, som regeringen har sat om en røgfri generation i 2030, og ordføreren sagde jo også, at man støtter det forslag til vedtagelse, som man sammen har fremsat.
Så undrer jeg mig egentlig bare over, at man ikke har nævnt målet om en røgfri generation i 2030.
Jane Heitmann (V), 2018-03-15:
Det er da fuldstændig korrekt, at jeg er rigtig glad for, at de røde partier her rejser forespørgselsdebatten.
Jeg er også rigtig glad for at høre Enhedslistens ordfører melde klart ud, at man støtter regeringens ambitioner om en røgfri generation i 2030.
Jeg har da også en forventning om, at vi måske ovenikøbet kan høre fra Socialdemokratiet i dag, at man støtter ambitionen om en røgfri generation i 2030.
Vi har fremsat et forslag til vedtagelse, og den tekst er vi enige om.
Jeg er fuldstændig sikker på, at hvis man kigger på vedtagelsesteksten fra rød blok, er det også en tekst, man er enige om.
Julie Skovsby (S), 2018-03-15:
Nu er vi jo nået dertil i debatten, hvor vi har fået fremlagt begge tekster til forslag til vedtagelse.
Og ja, der er jo i den fra rød blok nævnt målsætningen om en røgfri generation i 2030, men at Folketinget også bemærker, »at det ikke virker realistisk at nå denne målsætning med de meget begrænsede tiltag, som regeringen indtil nu har fremlagt«, og så er der videre en længere tekst.
I den meget, meget korte tekst, som man har fremlagt fra regeringens side med støtte fra Dansk Folkeparti, nævner man ikke målsætningen.
Hvorfor ikke?
Hvorfor har Venstre ikke sørget for det?
Jane Heitmann (V), 2018-03-15:
Altså, vi har i vores tekst et fokus på børn og unge.
Det står også i sidste linje, hvis jeg ikke husker helt forkert, nu har jeg ikke lige teksten foran mig her.
Det, der sådan set er vigtigt for mig, er jo lige præcis, hvad det er for nogle initiativer, der er taget, og regeringen har jo taget en stribe initiativer.
Og nu får jeg teksten sneget ind her fra højre, jeg ville ønske, det var fra venstre, men tak for det, formand.
Regeringen har jo taget en stribe initiativer.
Nogle af dem nævnte jeg i min ordførertale og jeg vil også gerne føje lidt til.
Jeg kunne jo nævne partnerskabet om en røgfri fremtid – det nævnte jeg ikke her – jeg kunne også nævne det udprægede tobaksfokus, som der jo er i sundhedsfremmepuljen.
Nu har jeg jo nævnt initiativerne om et ændret udtryk på pakningerne, og jeg har nævnt Sikkerhedsstyrelsen i forbindelse med håndhævelse.
Det er bare for at sige, at der er en vis mangfoldighed i de initiativer, som regeringen jo har taget.
Så jeg bliver bare nødt til at sige, at det simpelt hen er faktuelt forkert, når fru Julie Skovsby sådan fremfører, at der ikke er taget nogen initiativer.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-03-15:
Først og fremmest vil jeg gerne sige tak til ordføreren for at nævne, at ordføreren ikke ville nævne, at Alternativet gerne ville sætte priserne på cigaretter op og sætte afgifterne op.
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren anerkender, at en prisstigning, altså en afgiftsstigning, på cigaretter er det mest effektive redskab i forhold til at få børn og unge til at undlade at ryge.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-03-15:
Tak for det, formand.
Som formanden netop har nævnt, er det her et lovforslag, som rummer redigeringer og ændringer af ikke mindre end tre forskellige love.
Med andre ord er det sådan lidt en samling på sundhedsområdet af nogle ting, der skal justeres og rettes til.
Det første punkt i lovforslaget her omhandler det, at der skal gives en autorisation til osteopater.
Osteopater er en faggruppe, som arbejder inden for sundhedsvæsenet.
Osteopaterne undersøger og forebygger dysfunktioner i hele kroppen og behandler led, muskler, bindevæv, kar og nerver med osteopatisk manipulative teknikker for at normalisere kroppens funktioner.
Dette nævner jeg blot for at give et billede af, hvad osteopater er.
Vi synes i Socialdemokratiet, at det er helt rigtigt at give en autorisation her, også fordi osteopaterne altså arbejder med ting i kroppen, som kan medføre en risiko for patienterne, og derfor er det helt rigtigt, at man får det lagt ind i nogle faste rammer med en autorisation.
Det er nogle rammer, som jo også vil betyde, at der stilles nogle bestemte krav til uddannelse, at der stilles krav til, at der også bliver udført tilsyn med osteopaternes arbejde, og at der naturligvis også kan klages over deres faglige arbejde.
Der er ét punkt, som vi i Socialdemokratiet tager forbehold over for, og det er det samme, som Lægeforeningen også har givet udtryk for i deres høringssvar.
Det er et forbehold over for, at osteopater også skal kunne manipulere rygsøjlen.
Det andet punkt i det her lovforslag drejer sig om, at for tandlæger, mundkirurger og kæbekirurger ansat på de offentlige sygehuse skal der rettes op i forhold til deres virksomhedsområde, sådan at de ikke fremover skal arbejde efter delegation fra læger, men kan gøre det ud fra deres eget faglige skøn.
Det er simpelt hen, fordi det her område har udviklet sig over årene, og derfor er der nu behov for at lave en tydeliggørelse.
Det tredje element i lovforslaget drejer sig om regler for tilbageholdelse af inhabile somatiske patienter.
Det er også et område, hvor vi for nylig har lavet nye love, og her har man altså efterfølgende fundet ud af, at der simpelt hen er nogle direkte forkerte henvisninger i forhold til betingelserne i loven, så loven faktisk ikke kan opfyldes.
Med andre ord kan Socialdemokratiet støtte de her tre elementer i lovforslaget, og jeg har lovet at sige fra min kollega fra Det Radikale Venstre, som er blevet forhindret på grund af forhandlinger i et andet ministerium, at de også støtter lovforslaget, som det ligger her.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2018-03-15:
Jeg vil sige til hr. Rasmus Nordqvist, at jeg lige har redegjort for, hvordan status er, og hvad det er, man ikke kan i medfør af lovgivningen her.
Der er ikke for Center for Cybersikkerhed en oplysningspligt, en indsigtsret og en indsigelsesret.
Og alle kan jo sige sig selv, at når det har noget med efterretningstjenester at gøre, at når det har noget med angreb, der kommer fra udlandet, at gøre, kan man nok ikke lade det være undergivet de almindelige aktindsigtsregler, så man kan søge og få ting at vide.
For det, der er alfa og omega i sådan et arbejde, er jo, at man ikke afslører, hvor man får oplysningerne fra, og hvilke metoder man har til at afsløre de her angreb.
Så det er jo den naturlige ting, der følger af en efterretningstjeneste.
Men jeg vil gerne gentage – igen – at der er et intensivt tilsyn på det her område.
Annette Lind (S), 2018-03-15:
Tak for det, formand.
Vi ønsker nemlig ikke at støtte skoler, der hæmmer integrationen eller modarbejder danske værdier som frihed, folkestyre og lighed mellem kønnene, og derfor bakker vi op om forslaget, lovforslag nr. L 178.
Overordnet set indeholder lovforslaget to dele.
Dels en ny godkendelsesprocedure for oprettelse af nye skoler, dels en række initiativer, der skærper det eksisterende statslige tilsyn med de frie grundskoler.
For os at se er det både rigtigt og rimeligt, at vi får mere kontrol med de friskoler og privatskoler, der opstår, og derfor er vi også tilfredse med, at nye skoler, der skyder op, skal igennem en skærpet godkendelsesprocedure
I proceduren skal det bl.a. vurderes, hvorvidt skolen forventes at tillempe sin virksomhed, så den lever op til kravet om frihed og folkestyre, ligesom personkredsen bag skolen skal undersøges for at sikre, at den ikke kan forventes at påvirke skolens arbejde i en retning, som ikke stemmer overens med disse krav.
Samtidig styrkes tilsynet med friskolerne og privatskolerne gennem en række initiativer.
Vi er særlig glade for forbuddet mod at modtage anonyme donationer på over 20.000 kr., så vi kan sikre, at skolerne er uafhængige af eksempelvis ikkedemokratiske organisationer eller lande.
Derudover etableres en whistleblowerordning, som giver enhver mulighed for at underrette Undervisningsministeriet, hvis der er mistanke om, at en skole ikke overholder loven, eller hvis man er vidne til andre bekymrende forhold.
Desuden bliver det muligt at frakende en skole det statslige tilskud, uden at skolen har været under skærpet tilsyn.
Det er alt sammen meget fornuftige tiltag, men det er vigtigt at understrege, at der er grænser for, hvor mange gange vi kan skærpe tilsynet med alle friskolerne og alle privatskolerne, for sandheden er jo, at langt de fleste skoler fungerer godt og uden problemer.
Derfor så vi også hellere, at man droppede den symptombehandling og i stedet tog fat om nældens rod, nemlig at der stadig er alt for mange friskoler, der hæmmer integrationen, og som vil blive ved med at gøre det, næsten ligegyldigt hvor meget vi strammer reglerne.
Socialdemokratiet har foreslået at lave et helt nyt tilskudssystem for friskolerne og privatskolerne, så vi ikke længere støtter de muslimske friskoler, der ikke giver elever en chance for at blive integreret.
Det kræver en gennemgribende ændring af den måde, vi indretter systemet på, og et nyt kriterium for, at man ikke kan få offentlig støtte til private skoler, hvor mere end halvdelen af eleverne er tosprogede.
Det er også sådan, at vi går til parallelsamfundsforhandlinger, og i den forbindelse synes vi også, det er godt at have en fordeling af eleverne, men desværre er det bare sådan, at regeringen har sagt, at det kun skal være på institutionsområdet og på gymnasieområdet.
Det ændrer dog ikke ved, at vi i dag behandler et forslag, som vi støtter.
Jeg har fået sådan et lille kort i hånden, hvor jeg skal sige, at Det Radikale Venstre også stemmer for L 178.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-03-15:
Jeg bed mærke i ordførerens betragtninger om forslaget om maksimalt 50 pct. tosprogede i friskoler.
Hvordan kan det være, at Socialdemokratiet så ikke har lavet et forslag, som man kunne forholde sig til hernede i salen?
Jeg tænker på det forslag om maksimalt 50 pct. tosprogede i friskoler, som Socialdemokratiet har foreslået i medierne, men som vi endnu ikke har set et politisk forslag om.
Det er faktisk sådan, at det er Dansk Folkeparti, der må fremsætte det, fordi Socialdemokratiet ikke har kunnet finde af det, selv om jeg endda indkaldte til et møde om det.
Så hvorfor er det, at man ikke har lagt det ned i salen?
Annette Lind (S), 2018-03-15:
Vi har en helt klar holdning til, hvor mange elever der maksimalt må være i en skoleklasse.
Det kommer ned i salen, og så kan vi diskutere det dér.
Nu har Dansk Folkeparti fremsat det, og vi diskuterer det i næste uge eller næste uge igen.
Annette Lind (S), 2018-03-15:
Det står i vores ghettoudspil, som vi har fremført fra Socialdemokratiets side.
Det er der faktisk rigtig mange i det her land som har bidt mærke i, så hvis Dansk Folkeparti ikke har gjort det, er der ikke nogen tvivl om, at så kan man i hvert fald godt komme op på mit kontor og få det forslag at høre.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-03-15:
Men kan ministeren så ikke forklare mig, hvad det betyder, at forsvarsministeren kan bestemme, at kapitel 8-10 i persondataloven helt eller delvis finder anvendelse for Center for Cybersikkerhed, altså den her del om, at ministeren kan bestemme det?
For så kan ministeren vel også bestemme, at det ikke skal finde anvendelse.
Altså, hvad er det så, man mener med den paragraf, hvis det ikke er, at det er den til enhver tid siddende minister, der kan gå ind og bestemme, hvorvidt persondataloven, altså borgernes retssikkerhed i forhold til deres data, dækker det her område eller ikke gør det?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2018-03-15:
Det er jo ikke sådan, at jeg kan indskrænke lovgivningen; det ligger der ikke i den bemyndigelse.
Men jeg vil gerne sige til Rasmus Nordqvist, at jeg slet ikke forstår den der sondring mellem retssikkerhed og så det at gå ind i en patientjournal.
Det er faktisk det, jeg opfatter som retssikkerhed: at andre ikke kan gå ind og se folks patientjournaler.
Så jeg synes faktisk, at man lige skulle prøve at læse tilsynets årsrapporter og se, hvor grundigt der egentlig bliver ført tilsyn med det her.
Jeg tror, at man kan sige, at det er et grundigere tilsyn, end der er på Transportministeriets område, på Erhvervsministeriets område, på Sundhedsministeriets område; der sidder der ikke en uafhængig tilsynsmyndighed, der hele tiden er inde at kontrollere.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-03-15:
Men i et retssamfund laver man jo lovgivning, der afgrænser, hvordan specielt meget magtfulde myndigheder kan agere inden for lovens rammer.
Og det handler ikke om, om de har eller ikke har en interesse i folks tarmproblemer eller en interesse i personfølsomme oplysninger.
Det er helt klart nogle meget, meget dygtige og samvittighedsfulde mennesker, der arbejder i Center for Cybersikkerhed, men det kan man jo sige om så mange dele af det danske samfund.
Derfor laver vi jo stadig væk lovgivning, der klart afgrænser mulighederne for at bruge data og dele data.
Der var mit oprindelige spørgsmål bare, om ministeren ikke er enig i, at den nye databeskyttelsesforordning fra EU netop sætter et højere niveau med et grundlæggende princip om, at man skal beskytte borgernes data mest muligt og afgrænse, hvad der præcis er mandatet, f.eks. for Center for Cybersikkerhed.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2018-03-15:
Jeg prøver bare at gøre opmærksom på, at det, der er Center for Cybersikkerheds opgave, er at beskytte vores systemer mod hackerangreb, og det er jo det, der ligesom er essensen i det.
Når jeg hører venstrefløjen debattere her i dag, er det, som om Center for Cybersikkerhed interesserer sig for alle mulige persondata, der måtte være forskellige steder.
Det interesserer dem slet ikke.
Eva Flyvholm (EL), 2018-03-15:
Altså, noget af det, jeg synes er helt afgørende her, er, at vi lægger strukturen for Center for Cybersikkerhed på en fornuftig og hensigtsmæssig måde, og det mener jeg simpelt hen ikke at vi har gjort på nuværende tidspunkt, når vi har lagt den under Forsvarets Efterretningstjeneste.
Jeg undrer mig over, at forsvarsministeren kan være så skråsikker i forhold til at sige, at det her er den rigtige måde, når vi har andre lande som f.eks. Norge, Finland, Frankrig, Holland, som faktisk gør det her på en helt anden måde; de har lagt det som civile myndigheder og scorer i øvrigt noget højere end Danmark, hvad angår cybersikkerhed.
Det var mere en betragtning om, at jeg synes, det er mærkeligt.
Men sådan, som jeg hører forsvarsministeren tale om den lov, vi behandler i dag, så giver det også et lavere beskyttelsesniveau i forhold til f.eks. indsigtsretten osv. i forhold til at kunne lave tilsyn på centerets områder, sammenlignet med at man bare udrullede, hvad skal man sige, den persondatalov, vi også behandler sideløbende, altså hvis man bare udrullede den fuldt hen over centerets arbejde.
Er det korrekt forstået?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2018-03-15:
Vi har altså en uafhængig institution her i Danmark med en landsdommer i spidsen, der kan gå ind og kontrollere de her ting.
De har oven i købet medarbejdere siddende i efterretningstjenesten, som kan sætte sig over til en medarbejder og gå ind på den pågældende medarbejders it og tjekke, hvad det er, der bliver behandlet der.
Så det, jeg prøvede at sige, var, at der faktisk er et meget mere intensivt tilsyn på det her område, end der egentlig er på alle andre områder.
Det er derfor, jeg mener, at placeringen er den rigtige.
Vi får adgang til oplysninger om, hvad der sker, fra andre efterretningstjenester; vi kan selv fortælle andre, når vi sporer et angreb, at de lige skal være opmærksomme osv.
Og der vil jeg bare sige, at i virkelighedens verden er det ikke sådan, at efterretningstjenester går rundt og deler deres viden med alle mulige andre myndigheder.
Eva Flyvholm (EL), 2018-03-15:
I virkelighedens verden tror jeg der foregår rigtig mange ting i efterretningstjenesterne, som vi ikke rigtig ved noget om.
Og det er jo også et af problemerne her.
Jeg synes helt grundlæggende ikke, at der er nogen grund til, at Center for Cybersikkerhed – eller den myndighed, der skal stå for vores meget, meget afgørende sikkerhed omkring infrastruktur – skal mørklægges mere end højst nødvendigt.
Derfor vil jeg gerne høre forsvarsministeren: Er det ikke korrekt forstået, at det her tilsyn altså ikke bare kan tilgå alle de oplysninger, det gerne vil?
De kan kun se det, der – hvad skal man sige – kan blive lagt frem.
Det er kun enkelte dele, de kan komme til at få indsigt i.
Tilsynet har heller ikke mulighed for ligesom at gå åbent ud med de oplysninger, de så får, fordi meget af det skal drøftes i et lukket rum.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2018-03-15:
Jamen hør nu her, fru Eva Flyvholm: Der offentliggøres en årlig beretning, og fru Eva Flyvholm henviser ofte i debatter til den, hvis der er blevet begået fejl i efterretningstjenesten; hun henviser til den årlige trykte beretning, der bliver sendt ud, hvor tilsynet jo offentliggør de tilfælde, hvor der er sket nogle fejl.
Det er jo sådan, at der i alle store systemer sker fejl.
Det afgørende er jo, at når man bliver forelagt fejl, retter man de fejl.
Så altså, jeg synes, det er lidt hyklerisk, når fru Eva Flyvholm bliver ved at tale om, at der ikke er noget, når fru Eva Flyvholm selv offentligt henviser til de fejl, som der bliver redegjort for i tilsynets årsberetning.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-03-15:
Jeg synes sådan set, det er lidt ærgerligt, at ministeren sådan nonchalant slynger ud, at de i Center for Cybersikkerhed selvfølgelig ikke har lyst til at kigge i forskellige patientjournaler om diverse tarmsygdomme.
Det er jo et andet spørgsmål, vi rejser her; det er spørgsmålet omkring retssikkerheden for den enkelte borger.
Det er altså principielt, og det er det, vi beder ministeren om at forholde sig til.
Der er noget, jeg egentlig godt kunne tænke mig et svar på.
Ministeren var inde på, at man er fuldt dækket ind, i forhold til at persondataloven er på samme niveau, og at det er rigtig godt, hvad ministeren ønsker at vi skal vedtage her, men er det ikke rigtigt, at ministeren til enhver tid kan sige, hvilke dele der skal være omfattet af persondataloven, og hvilke der ikke skal, altså at det er op til den til enhver tid siddende minister at bestemme de her ting?
Annette Lind (S), 2018-03-15:
Kan undervisningsordføreren bekræfte, at vi, Socialdemokratiet, i parallelsamfundsforhandlingerne har bedt om at forhandle om muslimske friskoler og de her ting, altså når vi skal have hele det store forhandlingsforløb om parallelsamfund?
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-03-15:
Jeg citerer ikke fra forhandlinger.
Men hvis Socialdemokratiet gerne vil have, at vi tager det op nu, kan vi godt gøre det.
Jeg har lagt mærke til, at Socialdemokratiet i de forhandlinger er meget nølende.
Der er egentlig en række gode forslag på undervisningsområdet, som man umiddelbart burde kunne sige ja til, når man har hørt de udmeldinger, der har været i medierne.
Det, jeg bare siger, er, at Socialdemokratiet siger alle de rigtige ting i medierne.
Jeg forventer også, at der følger handling efter.
Det er simpelt hen for dårligt, at Dansk Folkeparti skal lægge et beslutningsforslag ned på Socialdemokratiets eget forslag om maksimalt 50 pct. tosprogede i en friskole, selv om jeg har holdt møde med Socialdemokratiet om, at vi gør det sammen.
Og nogle gange kan jeg ikke rigtig finde ud af, hvilken linje der er, for der er én linje fra hr. Lars Aslan Rasmussen, der er en anden linje fra hr. Mattias Tesfaye, der er en tredje fra fru Annette Lind.
Vi vil gerne samarbejde med Socialdemokratiet om det her, men I bliver nødt til at blive lidt bedre til at skride til handling.
Nu er det jo Socialdemokratiets forslag, som vi bringer ned i salen, fordi de ikke selv kan finde ud af det.
Der er jo ingen, der tvinger forældrene til at sende deres børn i en friskole.
Det eneste, vi bare siger, er, at så får de ikke noget statstilskud.
Men det er Socialdemokratiets løsning på et problem.
Vi har haft et andet forslag nede i salen, som Socialdemokratiet stemte nej til, og vi vil jo blive ved med at presse både denne regering og den kommende regering til hele tiden at få strammet op på friskoleloven, så vi i sidste ende ikke har flere muslimske friskoler i dette land.
Det er vores mål, og det lægger vi ikke skjul på.