runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2018-02-07:
Vi skal ikke være mere katolske end paven selv, slet ikke når vi lever i et protestantisk land, for så ville det jo være vanskeligt.
Men vi skal overholde de regler, der er, for de er til gavn for Danmark, og de er til gavn for vores skatteborgere, og de er til gavn for de danske virksomheder, for det betyder, at der er lige konkurrencevilkår.
Det er til gavn for vores virksomheder, som kan byde ind på opgaver i hele Europa.
Når det er sagt, kan man jo ikke forsvare, hvis der kommer fuldstændig tåbelige snubletråde ind i forhold til nyt bureaukrati og vanvittige krav og alt muligt andet, men det stiller jo bare et ekstra krav til udbudsgiver for at sikre, at der bliver plads til, at danske virksomheder selvfølgelig kan byde ind.
Der har vi sagt, at vi også vil være med til at kigge på nye innovative løsninger, der skal spille ind som kriterie, og hvad man kan gøre osv.
Men der er altså ikke nogen, som har et andet formål end det, jeg har, og som jeg også forstår spørgeren har, fordi det kæmper han for på fornemste vis, nemlig at sikre, at de danske værfter selvfølgelig kan levere til danske opgaver i Danmark.
Bjarne Laustsen (S), 2018-02-07:
Nu ved vi, at Europa-Kommissionen aldrig nogen sinde har været efter Danmark eller for den sags skyld noget andet EU-land, fordi man betragter det som en national selvbestemmelse, at man kan gøre det, som man vil.
Vi gør for en sikkerheds skyld det fra Danmarks side, at vi laver det både på vores modersmål og også på engelsk – altså, vi hjælper, vi giver det til alle de andre.
Det gør de f.eks. ikke hos os.
Man stiller også krav om en lang, lang række andre ting.
Det er jo bare det, der gør, at danske værfter er helt uden for i forhold til konkurrencen.
Det er derfor, at jeg gerne vil være med til at sikre, at vi også har danske værfter.
Hvis man kigger på afløbet i forhold til den her liste over, hvad det er, danske værfter er gået glip af på grund af tåbelige regler, og hvor mange bådebyggerier og ting og sager og ganske almindelige lønmodtagere, der kunne have tjent en indkomst og betalt skat til vores fælles velfærd, som vi bare har sendt ud af landet, som nu ligger som skrot nede i Svendborg Havn, så synes jeg, at det er tudetosset.
Brian Mikkelsen (KF), 2018-02-07:
Jeg tror nu ikke, at det er det, at der også er udbudsmateriale på engelsk, der gør, at man taber opgaverne, for det giver da noget transparens, og jeg synes kun, det er godt, for det er sundt, at der er konkurrence.
Hvis et udenlandsk værft ville vinde på baggrund af, at det var bedre og billigere, er det da godt for Danmark, men det er ikke godt for Danmark, hvis det er på grund af bureaukrati, og hvis det viser sig, at det danske værft er mindst lige så godt.
Så bør det danske værft selvfølgelig have en enestående mulighed for at vinde.
Derfor skal man selvfølgelig se på, om man kan gøre det mindre bureaukratisk.
Man skal se på, om man kan tænke andre løsninger ind i det.
Men det er altså vigtigt, at der er de samme spilleregler i Europa, fordi ellers kan vores virksomheder ikke vinde nogen som helst konkurrencer rundtomkring i Europa, fordi vi er sådan et lille land, og der har vi gavn af at EU sætter nogle fælles spilleregler.
Eva Flyvholm (EL), 2018-02-07:
Mener ministeren, at det er tilfredsstillende, at forskere oplever, at ytringsfriheden er svækket, og at ministerier og myndigheder ændrer i deres rapporter?
nr. S 480
Pia Adelsteen (DF), 2018-02-07:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Er ministeren indstillet på at lukke nærpolitiet i Frederikssund og Helsingør og centralisere i Hillerød, og hvad vil det i givet fald betyde for responstiden for eksempelvis Skibby, Frederikssund og Helsingør?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Tak for det.
Jeg vil begynde med at slå helt fast, at det, jeg arbejder for hver dag som justitsminister, er, at borgerne oplever et synligt og et nærværende politi, der er til stede i lokalområdet, et politi, der gør alt, hvad der er tænkelig muligt, for at skabe tryghed for borgerne.
Jeg har forstået, at ledelsen i Nordsjællands Politi i sidste uge præsenterede den fremtidige organisering af kredsen for kredsrådet i Nordsjælland, og vil gerne sige helt tydeligt, at det er min klare forventning, at Nordsjællands Politi sikrer, at omorganiseringen vil betyde en bedre betjening af borgerne, ikke en dårligere betjening.
Den nye organisering ændrer ikke ved, at der fortsat vil være stationer i Helsingør, Frederikssund, Hillerød og Gentofte, ligesom jeg kan forstå, at ekspeditionerne vil være åbne for borgerne i samme omfang som hidtil.
Desuden har jeg forstået, at der fortsat vil være udkørselssteder i Helsingør, Hillerød og Gentofte.
Jeg hæfter mig også ved, at Nordsjællands Politi vil styrke arbejdet med forebyggelse og nærhed og bl.a. gøre det, ved at hver kommune får en såkaldt områdebetjent, og derfor vil jeg også gøre opmærksom på, at de skriverier, der har været i pressen på baggrund af en arbejdsrapport fra Nordsjællands Politi, altså ikke afspejler, hvordan man er endt med at organisere kredsen.
Jeg ved, at der har været en dialog mellem politidirektøren og borgmestrene, og at der har været holdt møder i kredsrådet, og det er sådan set vigtigt for mig, at det er sådan, at vores politi arbejder i tæt dialog og kontakt med deres lokalområde.
Så vil jeg afslutningsvis bemærke, at det siger sig selv, at politiet skal rykke hurtigt ud, når borgerne har brug for politiets hjælp, det gælder i hele landet, og derfor følger vi i politiforligskredsen udviklingen tæt, herunder hvordan responstiderne udvikler sig på tværs af landet og dermed naturligvis også i Nordsjælland.
Pia Adelsteen (DF), 2018-02-07:
Tak for det, og tak for svaret til justitsministeren.
Jeg stillede spørgsmålene i sidste uge, hvor de blev trukket, så jeg er klar over, at Helsingør er røget ud, men når jeg spørger, er det jo, fordi der er en lidt speciel – hvad kan man sige – dårlig infrastruktur i Nordsjælland og specielt i Frederikssund Kommune, hvor man har hele Hornsherred.
Det betyder, at når politiet skal ud på udrykning – eller ambulancer for den sags skyld – skal de over en gammel bro fra 1935, en gammel klapbro, og man må da håbe, at de kan ringe til brovagten, så broen ikke går op, når de skal over, for ellers går der rigtig lang tid.
Det er derfor, at jeg også spørger ind til responstid, fordi det må jo nødvendigvis have en betydning, og det håber jeg at ministeren sådan lige kan uddybe.
Tak for det.
Blot til sidst: Jeg synes jo, at det er lidt interessant, når ministeren spørger, hvor dybt vi skal gå ned i materien.
Det skal vi vel ud fra vores politiske holdning, og det er vel også derfor, at vi med regeringens hjælp på nuværende tidspunkt decentraliserer en masse arbejdspladser og trækker dem ud fra København for at få dem ud i provinsen, hvor de kan gøre mindst lige så god gavn, som de kan her i København.
Politiet skal være der, hvor der er mennesker, og det er der jo netop også ude i de tyndtbefolkede områder eller der, hvor der er langt til stationerne.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Det skal man altid lytte til.
Jeg synes, at vi som politikere også skal passe på med, hvordan vi agerer her, for i en sammenhæng, hvor man laver noget om i en organisation, så mener jeg jo som princip, at det er noget, medarbejdere og ledelse selvfølgelig skal tale med hinanden om.
Det er jo hele tiden en balance for os politikere, altså hvor dybt skal vi gå ned?
Jo dybere, vi vil ned, jo tættere, vi vil på, og jo mere, vi vil styre det, desto flere helt, helt nye opgaver vil det selvfølgelig give os.
Og jeg tror, hverken spørgeren eller jeg vil til at lave beredskabsplaner for de enkelte politikredse, for det tror jeg alligevel bliver for voldsomt.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-07:
Den sidste ting er jeg enig med ministeren i, for vi har brug for en debat om, om der er de ressourcer, der skal til for at løse de problemer, som vi har en klar forventning om selvfølgelig bliver løst.
Men jeg vil gerne spørge ministeren: Gør det ikke indtryk, når der er politibetjente, der udtaler i medierne, at de er fagligt bekymrede over det, der er lagt op til?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Nu tror jeg bare, at det er vigtigt at minde om, at vi har haft nogle år her, hvor politiet har været dybt presset af en række opgaver.
Så har jeg sagt, at det er gået ud over noget rundtom i hele landet, for når folk skyder i gaderne, rykker vi jo politiet derhen, hvor folk skyder.
Nu skulle vi jo gerne med den opnormering, som regeringen og Dansk Folkeparti i fællesskab har aftalt, komme derhen, hvor vi får et politi, der er tættere på borgerne.
Når jeg siger det andet – altså det med, hvor meget vi skal ned i det – er det mere til det med, at vi, når vi har givet en økonomisk ramme, og hvis vi så ikke kan lide det, man udfører lokalt i den enkelte kreds, politisk skal tage det på os at gå ned og lave den enkelte planlægning og fordeling af tingene.
Det synes jeg i hvert fald giver anledning til en lidt dybere diskussion.
Det tror jeg vil være noget af en garanti at give, for uanset om man intet havde gjort i Nordsjælland, så ville ingen jo kunne vide, om responstiden ville stige eller falde.
For det kommer igen an på, hvor kriminaliteten sker, i forhold til hvor patruljen er.
Det er godt, og det er vigtigt for vores samfund, og jeg synes også, at vi har en opgave her, som vi skal have kigget nærmere på.
Nu må vi jo følge det, men som udgangspunkt har jeg jo tillid til, at man løser sin opgave med de ressourcer, man har.
Så må det være op til os herinde at holde øje med det, og hvis man ikke kan løse opgaven med de ressourcer, man har, så må vi jo kigge på, om tingene stemmer overens med hinanden.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-07:
I Dansk Folkeparti har vi jo det klare og meget stærke ønske, at vi gerne vil have mere politi ud til danskerne, for det synes vi danskerne fortjener.
Vi tror, at der ligger en meget stor kvalitet og tryghed i, at politiet er tæt på, at politiet er lokalt forankret i hele vores land, uanset om det har en forskelligartet geografi og befolkningstæthed.
Derfor er vi selvfølgelig også meget bekymrede, hver gang vi hører, at politiet vil samle noget, og at politiet vil rykke noget væk, og særlig hvad angår det område, som min kollega, fru Pia Adelsteen, spørger ind til, nemlig Frederikssund, fordi vi jo ved, at Frederikssund faktisk er et af de steder, hvor vi i forligskredsen har holdt meget øje med responstiden, fordi responstiden er høj i det område.
Når responstiden er høj, betyder det, at danskerne skal vente længe på hjælp, når de ringer og har et helt akut problem og har brug for politiets hjælp.
Derfor er tiden heller ikke til de her eksperimenter, når det kommer til politiets arbejde.
Så jeg vil bare spørge justitsministeren, om man fra Nordsjællands Politis side kan garantere, at responstiden i Frederikssund ikke kommer til at stige, hvis man gennemfører de her påtænkte omrokeringer.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Det kan jeg godt forstå.
Det her er jo sådan en generel diskussion, der er over hele landet, for vi har på baggrund af sidste politiforlig, hvor vi tilførte penge, men hvor vi også havde en del økonomi nedenunder, oplevet, at man har lavet tilpasninger i mange kredse.
I mange kredse har man jo været udsat for, at der er lavet meget om.
Men som jeg har forstået det, vil politiet fortsat være til stede i nærmiljøet, for lokalkendskabet er bare rigtig, rigtig vigtigt.
Og jeg har hæftet mig ved, at Nordsjællands Politi vil styrke arbejdet med netop forebyggelse og nærhed, og man har også villet tilknytte områdebetjente i bl.a. nogle områder omkring Frederikssund.
Pia Adelsteen (DF), 2018-02-07:
For der er jo næsten noget, der tyder på det.
Uanset hvordan man vender og drejer det, er der stadig væk langt fra Hillerød til Skibby – der er 35 km.
Det betyder, at hvis der ikke er en fast patrulje i Hornsherred, så vil der for borgerne i Skibby nødvendigvis gå umådelig lang tid, før der kommer nogen, næsten uanset hvad der sker, og det er jo det, jeg er bekymret for.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Responstiden er jo altid et produkt af det, der er sket, fordi det jo er sådan noget, der er meget svært at regne ud, på den måde at forstå, at har man tre patruljer, der kører i et vist geografisk område, og hvis så ulykken sker eller folk får brug for politiet tilfældigvis lige tæt på, hvor patruljen er, får vi en meget kort responstid.
Er patruljen længere væk, får vi en længere.
Det, der er vigtigt, er jo, at i stedet for, at alle patruljerne normalt skal køre ud, kunne det jo være, at ved at man ikke bandt dem så meget, kunne man være heldig, at responstiden kunne komme ned, fordi det er patruljer, der er ude hele tiden.
Men det kan vi jo først sige, når vi har set resultaterne af det.
Det er jo svært på forhånd at sige, hvordan responstiderne vil være.
Selvfølgelig skal det være sådan, at hvis der sker en kriminel handling, skal politiet rykke ud.
Så ved spørgeren lige så godt som jeg, at der jo kan ske samtidige hændelser.
Det er jo desværre det, der sker.
Det kan ske, uanset hvor vi er henne i landet, og uanset hvor mange patruljer vi har.
Men det skulle jo gerne være sådan, at politiet kommer, når borgerne ringer.
Det har jeg som helt klart udgangspunkt at man selvfølgelig gør.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-07:
Det er en interessant pointe, ministeren kommer med.
Det vil jeg gerne snakke mere om, men vi har heldigvis et spørgsmål mere.
Jeg vil bare lige høre om den store vinkel og så den lokale vinkel i Nordsjællands Politi: Hvis det er det, der er ministerens ønske, er det logiske så ikke at sige, at de ting, vi har åbnet nu, lader vi have åbent?
Altså, vi lukker ikke udkørselssteder, hvis der virkelig er et politisk ønske om, at politiet skal være mere lokalt, skal være tættere på borgerne og mere rodfæstet i lokalsamfundene.
Burde man ikke gøre det modsatte og så sige: Så lukker vi selvfølgelig ikke udkørsler?
Marlene Harpsøe (DF), 2018-02-07:
Det, som jeg godt kunne tænke mig vide, er, hvad det er, der skal til, for at ministeren ligesom tager et engagement og siger, at nu sætter vi hælene i, for nu er den her centralisering alligevel kommet for vidt; vi oplever, at borgerne får en forringet service – for det gør de.
Så hvornår er det, at ministeren begynder at sætte hælene i?
Hvad skal der til?
Mange tak.
Jeg er glad for at høre, at ministeren er optaget af, hvordan vi får politiet tættere på borgerne.
Så vil jeg gerne høre ministeren, om ministeren mener, at forslaget om en omstrukturering i Nordsjællands Politikreds er lig med at få politiet tættere på borgerne.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Det synes jeg er rigtig godt, for der kommer man i nærmiljøet og er til stede.
Derfor mener jeg ikke, at man bare kan sætte lighedstegn mellem, at hvis der er et udkørselssted, der lukker, så kan man ikke komme tættere på dem, for jeg mener, at man med nogle af de andre initiativer her faktisk anstrenger sig for at komme tættere på borgerne.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-07:
Tak for det.
Finder ministeren det hensigtsmæssigt, at kommunerne på eget initiativ kun kan opsætte kameraer, hvis det er i forbindelse med beskyttelse af offentlig ejendom såsom skoler, daginstitutioner, rådhuse, busser og biblioteker for at forebygge kriminalitet, men at de ikke kan det på f.eks. en kommunalt drevet parkeringsplads, medmindre politiet giver tilladelse til det, og agter ministeren at ændre loven, så kommunerne får større råderum til frit at vælge, hvor kameraerne skal opsættes?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Som jeg har nævnt i forbindelse med en besvarelse tidligere, er det vigtigt, at vi hurtigst muligt finder brugbare og fornuftige løsninger til at dække de lokale behov i forbindelse med bekæmpelse af kriminalitet og sikring af borgernes tryghed.
Det er også derfor, Dansk Folkeparti og regeringen i finanslovsaftalen for 2018 er blevet enige om, at vi vil øge brugen af tv-overvågning i områder, hvor der er behov for en særlig tryghedsskabende indsats.
Det forudsættes, at politiet ved udvælgelsen af de ca. 50 lokationer bl.a. er lydhøre over for, hvilke kommuner der har haft særlige ønsker om tryghedsskabende tv-overvågning, og hvor der er politifaglig grund til at opsætte kameraer.
Jeg kan tilføje, at Justitsministeriet er i dialog med Rigspolitiet om selve udmøntningen af puljen.
Herudover har jeg taget initiativ til at igangsætte et arbejde med at undersøge kommunernes behov for at foretage tv-overvågning.
Vi har i Justitsministeriet anmodet KL om at foretage en undersøgelse af kommunernes behov for tv-overvågning, og det forventes, at vi får en tilbagemelding fra KL vedrørende resultaterne af den undersøgelse til februar.
Det tror jeg også jeg har nævnt ved en tidligere besvarelse her.
Når vi har modtaget KL's tilbagemelding, skal det nuværende samarbejde om tv-overvågning med kommunerne og politiet ses efter i sømmene.
Så kan vi jo der diskutere og se på, hvilke rammer og om det i tilstrækkeligt omfang lever op til de lokale behov, og jeg kan tilføje, at det i dette arbejde vil være naturligt at inddrage kommunerne og politiet.
Men der er to ting: Nu skal vi have de enkelte kameraer på plads, hvor skal de hen?
Det er man jo på vej med lige nu.
Så får vi svaret fra KL, og så synes jeg, at vi har grobund for en ny god drøftelse af, om det her område så skal revideres.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-07:
Tak for besvarelsen.
Men grunden til, at vi står her i dag – og det gjorde vi også den 24. januar, hvor vi stillede det samme spørgsmål til ministeren – er, at ministeren på spørgsmålet om, om ministeren vil give tilladelse til, at kommuner kan opsætte kameraer der, hvor de føler behov for det, svarede: Når jeg så ikke giver det tilsagn om at lave om på det her, altså at kommunerne bare kan det, er det jo, fordi kommunernes forhold hører til i et andet ministerium. Derfor rejser vi det her spørgsmål igen.
For den anden minister, som vi så havde i spørgetiden onsdagen efter, sagde jo, at det netop hører under justitsministeren i forhold til det her.
Så kan ministeren ikke klargøre det lidt mere i forhold til, om ministeren har en holdning til, at det vil ministeren gerne, frem for at sige, at det hører under en anden ministers ressortområde?
Vil ministeren give tilladelse til det?
Og hvorfor har ministeren ikke rettet henvendelse til sin ministerkollega, som siger, at det hører under justitsministeren?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Jeg er mere optaget af, hvordan vi løser det her, i stedet for alle mulige fiksfakserier ministre imellem.
For det her er komplekst.
For det handler på den ene side meget om, hvad det er, kommunerne må, og når vi er inde på kameraer, og hvor vi må hænge kameraer op, så er det på den anden side politiets område, og derfor kan det her ikke undgå at komme lidt på kryds og tværs af hinanden.
Det, der er vigtigt for mig – og det har jeg sådan set også sagt i dag – er, at vi nu har spurgt KL, og lad os så høre, hvad KL siger.
Hvis KL melder tilbage, at kommunerne simpelt hen mener, at det her skal laves om, og at vi må have en ny snak med politiet og KL om hele overvågningsdiskussionen, så synes jeg, vi skal tage den.
Og så må vi tage den politisk i Folketingssalen, men også med kommunerne og politiet.
Så jeg er sådan set ret afslappet med hensyn til det.
Jeg synes bare, at der skal gælde ens regler for alle.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-07:
Ministeren siger, at han er meget afslappet med det, og at den her undersøgelse kommer til februar.
Vi er i februar måned, så kan ministeren komme det lidt nærmere med en dato i forhold til undersøgelsen?
Baggrunden for, at vi står her, er, som jeg tidligere sagde, at ministeren tidligere i sine svar, hver gang vi har spurgt om det her, har sagt, at diskuterer vi overvågning generelt og kommunernes rettigheder, kommer vi meget hurtigt til at skulle tale med en anden minister.
Derfor er det jo vigtigt at få fat på den rigtige for at få løst den her problemstilling.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-07:
Tak for det.
Ministeren har jo ret i det sidste: Det er en politisk overvejelse, hvor meget videoovervågning man ønsker i det offentlige rum.
Det er jo også derfor, det er mærkeligt, at det i dag er noget, man alene lader politiet tage hånd om.
For sagen er jo, at vi burde have en helt anden debat om det her – en debat, som vi også kunne indlemme vores byrådsmedlemmer i, som jeg tror er ansvarlige nok til også at kunne løfte den her opgave med at vurdere den slags sager.
Jeg synes bare, der er noget meget paradoksalt i det, ministeren svarer.
Men det kan han jo så kommentere om lidt.
Jeg kan ikke lade være med at spørge: Hvad synes ministeren selv?
Nu afventer vi noget fra KL, og vi har ventet i snart hundrede år og en sommer, føles det som om – det er i hvert fald lang tid siden, den her sag var oppe første gang.
Hvad mener ministeren selv?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Om hvad?
kunne jeg så have lyst til at spørge.
Nej, jeg skal nok svare.
Jeg har det jo sådan, at når det kommer til det at have overvågning, er det ikke sådan noget, der pr. definition skræmmer mig.
Jeg vil nu godt have en diskussion om, om vi skal have overvågning alle steder eller ej.
Jeg mener heller ikke, at der bare skal være frit slag for en hvilken som helst kommune til at sige: Her i vores kommune tæppemarkerer vi simpelt hen hele kommunen med kameraer.
Og i den næste kommune må man ikke.
Jeg synes, der skal være en eller anden form for fælles retning for det.
Men jeg er ikke overvågningsforskrækket, det er jeg ikke.
For det handler også om borgernes tryghed og sikkerhed.
Det er også derfor, vi nu i fællesskab kommer til at se noget mere overvågning på nogle steder, der er udsatte.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-02-07:
Så kan jeg heller ikke dy mig, for ministeren sagde, at man var ved at dele de her penge ud, som vi jo i fællesskab afsatte på finansloven til, at der kunne komme noget mere videoovervågning, bl.a. i vores provinsbyer.
Jeg vil da bare høre, om der er noget på vej til os, der bor i det sønderjyske, og som jo i høj grad har mærket konsekvenserne af, at der ikke har været overvågning.
Så det kunne måske være rart nok at få ministerens syn på den sag.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Nu er det jo noget, der bliver vurderet i politikredsene sammen med Rigspolitiet.
Jeg er ikke nærheden af at være i tvivl om, at man i Kolding og Haderslev har et særligt ønske i den her sammenhæng.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-07:
Tak for det.
Nu fik vi i hvert fald i dag placeret, hvis ansvar det er med kameraovervågning.
Justitsministeren siger til min kollega, at overvågning ikke skræmmer.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren: Når en kommune kommer til ministeren og spørger angående overvågning,
hvad er ministerens holdning så?
Hvad er ministerens holdning til, at f.eks. Kolding Kommune ikke kan få lov til at sætte deres kameraer op, som er indkøbt?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-07:
Jo, men så er vi lidt tilbage igen.
Jeg synes jo bare, at politiet skal ind over.
Jeg synes, det vigtigt at have en vurdering af – når vi nu har en lovgivning, som vi har – om man bare skal kunne hænge kameraer op alle steder, eller om det skal være noget, vi gør i samarbejde, altså kommunen og politiet, som nogle særlige ønsker?
Det synes jeg man skal tale sig frem til.
Jeg er helt med på, at der er et stærkt ønske i Kolding.
Jeg har også haft fornøjelsen af at modtage underskrifter.
Jeg er helt med på det.
Nu vurderer man så lige i øjeblikket nogle specifikke steder.
Lad os nu se, hvordan det går.
Men vi trænger selvfølgelig til en mere generel debat om, hvor det er, vi vil have overvågning i det her samfund.
Det synes jeg er en helt relevant diskussion, og jeg er såmænd ikke så bange for det.
Bjarne Laustsen (S), 2018-02-07:
En tidligere udenrigsminister, som vi begge kender, hr. Per Stig Møller, fik et svar fra Europaudvalget på et spørgsmål på det militære område: Hvem bestemmer egentlig, hvordan vi skal gøre det?
Svaret er klart og tydeligt: Det gør vi selv.
Det er en national bestemmelse.
Vi har jo set alle udbud.
Danske Maritime har jo gennemgået alle de udbud, som de andre sender ud.
Der siger de f.eks., at vi sender det da i EU-udbud, og det ser godt ud på papiret.
Det er kun på deres lands sprog, og – siger de så – det skal foregå præcis på den strækning, på den engelske kyst eller et andet sted.
Så kan Danmark jo ikke være med.