runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Samira Nawa (RV), 2025-04-09:
Mange tak.
Det er blevet nævnt, at det her lovforslag er at betragte som et bunkebryllup, og det er sådan set rigtigt, men det er et af de bedre, vil jeg sige, fordi det indeholder en række elementer, som vi i Radikale Venstre godt kan se os selv i.
Som det er blevet fremhævet af andre ordførere før mig, så handler et af elementerne bl.a. om befordringsfradraget for studerende i yderkommuner.
Det drejer sig om skattefritagelse af mangfoldighedsstipendiet, så flere unge får mulighed for at få et højskoleophold.
Det er noget, der udspringer af ungeløftet, som var en del af aftalen om en ny kontanthjælpsreform.
Det er noget, der bl.a. skal bidrage til, at vi hjælper de her 43.000 unge, der i dag står uden job og uden uddannelse.
Vi er i Radikale Venstre rigtig glade for, at flere får mulighed for at få et højskoleophold.
Så er der den del, der handler om skattefritagelse for kulturpasset.
Der er det næppe nogen hemmelighed, at vi i Radikale Venstre er begejstrede for kultur og også for fleres mulighed for at opleve kultur.
Endelig er der den del, der handler om at ligestille sociale genetiske forældre med retlige forældre, når det kommer til arv og gaver mellem barn og forælder.
Det er et ligestillingsspørgsmål, som jo grundlæggende handler om at anerkende, at familier i dag kommer i alle regnbuens farver og ikke er, som da lovene første gang blev designet med far, mor og børn.
De kan være sammensat på mange forskellige måder.
Der er sociale forældre, retlige forældre, genetiske forældre og medforældre, og alt sammen skal anerkendes i lovgivningen.
Det glæder mig, at vi gør det med dette lovforslag.
Så Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Christina Olumeko (ALT), 2025-04-09:
Tak for ordet.
Det er som tidligere sagt lidt en blandet landhandel i det lovforslag, vi behandler her i dag, så jeg vil tage lovændringerne enkeltvis.
Det kan vi i Alternativet støtte.
Samtidig mener vi, at det vigtigste for at styrke mobiliteten i yderområderne er at investere i samkørsel og cyklisme, herunder et supercykelstinet, og også vores kollektive transport.
Så det håber vi jo at se fra transportministeren i et andet lovforslag; det er så ikke skatteministerens ansvar lige i den her sammenhæng.
Den anden del af lovforslaget udmønter et forslag fra regeringens flerforældrefamilieudspil fra 2024.
Det bakker vi meget varmt op om i Alternativet.
Det er godt og vigtigt, at sociale forældre anerkendes i bo- og gaveafgiftsreglerne.
Familier kommer i mange former i dag, og det er på tide, at vores lovgivning opdateres til den virkelighed.
Men frem for at regeringen laver en masse krumspring i mange forskellige love for at anerkende sociale forældre hist og her, ville det altså være en del nemmere, hvis regeringen bare anerkendte flere juridiske forældre.
Så den opfordring vil jeg igen gentage fra talerstolen i dag.
Så vil jeg springe lidt videre ned i den del af lovforslaget.
Det er ikke noget, vi har haft tidligere.
Normalvis bruger man det, der hedder pater est-reglen, hvor man altså antager, at ægtemanden til moderen er genetisk beslægtet med og faren til barnet.
Det er en antagelse; det er ikke noget, man tester for.
Det vil altså sige, at vi nu får en forskel: Sociale forælder skal bevise, at de er genetisk beslægtede, men det skal juridiske forældre ikke.
Det synes jeg grundlæggende er lovsjusk.
Jeg synes, det skal hænge sammen på tværs.
Jeg kan også være i tvivl om den definition af genetisk forældreskab, som Skatteministeriet lægger op til, altså om den er nem at implementere.
Er det deres ansvar, eller vil der blive lavet en form for register, hvor man kan se, hvem der er genetisk beslægtet?
Den tredje del af lovforslaget gør midlerne fra mangfoldighedspuljen skattefri.
Det er jo fantastisk, og det støtter vi selvfølgelig i Alternativet.
Endelig foreslås det at gennemføre et forsøg med et kulturpas for de næsten 45.000 unge, der hverken er i uddannelse eller beskæftigelse.
Værdien af det her kulturpas skal være skattefri for modtagerne.
Det er vi også vilde med i Alternativet.
Kulturpas er en gammel mærkesag for os, og selvfølgelig bakker vi op om, at kulturpasset skal være skattefrit for modtagerne.
Samlet set kan Alternativet støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Christina Olumeko (ALT), 2025-04-09:
Tak til ministeren for talen.
Som jeg også bebudede i min tale, vil jeg jo gerne spørge ind til det her med genetisk slægtskab, som er et nyt begreb, vi får introduceret i vores bo- og gaveafgiftslovgivning, som lovforslaget ligger lige nu.
Som det er i dag, skal juridiske forældre ikke bevise, at de er genetisk beslægtede; det antager vi.
Men det skal sociale forældre, hvis en lavere arvebeskatning skal gøre sig gældende.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at nogle forældre bliver antaget at være genetisk beslægtede, men andre skal bevise det og bliver pålagt en dokumentationsbyrde?
Rasmus Stoklund (S), 2025-04-09:
Det, jeg mener er rimeligt, er, at vi jo her skaber en situation, som gør, at hvis der er et kvindeligt par, som får et barn ved hjælp af en mandlig sæddonor, som gerne vil have en eller anden form for relation til barnet, så har vedkommende mulighed for at lade barnet være arving på lige vilkår med familier, hvor man har stedbørn eller adoptivbørn eller på anden måde har børn i en familie, som man er knyttet til og har et meget tæt familiært forhold til.
Christina Olumeko (ALT), 2025-04-09:
Der er ikke nogen tvivl om, at Alternativet er enig med ministeren i, at det er godt, at sociale forældre får den her rettighed, og det er noget, vi bakker op om hele vejen igennem.
Vi står jo i en situation nu, hvor der bliver indført et nyt begreb i bo- og gaveafgiftslovgivningen.
Jeg er ikke bekendt med, at man andre steder i dansk lovgivning beskæftiger sig med genetisk forældreskab.
Så forestiller ministeren sig, at juridiske forældre fremover også skal bevise, at de er genetisk beslægtede, eller er det kun sociale forældre?
Rasmus Stoklund (S), 2025-04-09:
Det er sådan, som jeg har fremlagt det her, og som det fremgår i lovforslaget.
Det er det, vi lægger op til med det her lovforslag.
Det er sådan, vi forestiller os at modellen skal være.
Hvis der er yderligere spørgsmål omkring definition, også noget, der går uden for mit eget ressortområde, så må vi vende tilbage skriftligt, eventuelt med bidrag fra andre ministerier.
Birgitte Bergman (KF), 2025-04-09:
Tak for det.
Det her lovforslag er jo noget af et bunkebryllup, må man sige.
Jeg har nok aldrig oplevet så mange forskellige ting i et lovforslag.
Jeg har forståelse for, at man ønsker at lovbehandle flere sager på en gang, men det gør altså også, at jeg bliver nødt til at bede om at få lovforslaget delt op.
Lad mig lige gå igennem den konservative holdning til de centrale elementer.
Vi er selvfølgelig for, at flere nære relationer anerkendes som dette, nemlig nær familie.
At tætte biologiske relationer har skullet betale en høj arveafgift, er en grundlæggende uretfærdighed, som vi nu gør op med.
Vi så selvfølgelig gerne, at afgiften helt blev afskaffet, men vi glæder os over, at denne ændring bevæger os i den rigtige retning.
Vi er selvfølgelig også for, at puljemidlerne, der uddeles til unge, der tager på højskole, skal være skattefri.
Det er en god idé, selv om vi også gerne så, at man gav puljen et andet navn.
Vi er positive over for at give befordringsfradraget til unge studerende i udkantskommunerne, da vi forstår, at de qua den utilstrækkelige offentlige transport i visse områder ikke kan opnå samme fordele og bekvemmeligheder, som unge i større lokalsamfund opnår gennem et ungdomskort.
Men så kommer vi til kulturpasset.
Kulturpasset er på mange måder en sympatisk idé, men det kommer ikke til at få den ønskede effekt, hvis man virkelig vil hjælpe de socialt udsatte unge.
Vi mener, regeringen bruger alt for mange penge på et kulturpas, som ikke kommer til at virke efter hensigten.
Det, der virker, er at arbejde målrettet med de unge menneske sammen med de aktører, som i forvejen har godt fat i dem.
Så vi vil som minimum gerne have splittet forslaget op, så dette element udskilles, og det imødeser vi gerne at ministeren også gør.
På nuværende tidspunkt kan vi ikke.
Tak for ordet.
Samira Nawa (RV), 2025-04-09:
Man kan jo prøve at forestille sig, at man har købt en grund og pludselig bliver mødt med et krav om at betale skat for ikke bare sin egen grund, men også sine 13 naboers.
Det holder naturligvis ikke, at det skal være sådan.
Ikke desto mindre var det det, der mødte Gitte Ravn fra Odense, som stod meget alene tilbage.
Men nu får vi løst den situation, og det er jeg rigtig glad for.
For man skal ikke stå med en grundskyldsregning, som ikke er ens egen, og man skal ikke overtage regninger fra andre, når det er helt urimeligt.
Det er det, der ligger til grund for, at man kan have tillid til vores skattesystem, og den tillid skal vi opretholde.
Det er et af de elementer, vi får løst med det her lovforslag, og både det og de øvrige elementer i lovforslaget bakker vi i Radikale Venstre op om.
Tak, formand.
Birgitte Bergman (KF), 2025-04-09:
Tak for det, formand.
Jeg er her også i dag som vikar for Frederik Bloch Münster.
Det her lovforslag kommer i hvert fald til at ændre flere ting til det bedre, og det er jo godt.
Vi får lappet nogle huller i ejendomsbeskatningssystemet, som aldrig skulle være opstået, og som vi nu håndterer.
De sager, der har været beskrevet i medierne, vidner om en dyb urimelighed, og det mangler bare, at der bliver rettet op på det.
Ydermere pålægges skattepligten af en udstykket byggegrund i første omgang den, der udstykker grunden.
Det er en god ændring, da vi ikke ønsker at se flere sager som den om den stakkels kvinde i Odense, der skulle hæfte for hele nabolaget.
Det er jo helt grotesk.
Sager som den slider på vores tillid til systemet og i forlængelse heraf vores folkestyre, og det kan ingen jo leve med.
Det er også derfor, at vi ser frem til, at der bliver rettet op på det.
Derudover kan vi bakke op om forslagets øvrige elementer, der alt andet lige forbedrer tingenes tilstand, og derfor bakker Det Konservative Folkeparti op om dette lovforslag.
Mohammad Rona (M), 2025-04-09:
Den del er jeg sådan set enig i.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-04-09:
Så vil jeg spørge ordføreren, om ikke ordføreren synes, at det er en kende underligt, at vi har et Folketing, hvor man tilsyneladende synes, at det er okay, at man med loven i hånden kan tvinge nogen til at betale andre personers personlige gæld.
Jeg er udmærket klar over, at vi betaler solidarisk med skat og arbejdsmarkedsbidrag, og at vi har pensionsordninger og alt muligt andet.
Men det her jo vitterlig noget andet.
Der må det vel være sådan, at man ikke kan modtage eller arve andre personers private gæld.
For det er jo altså efter min bedste vurdering meget, meget imod almindelige grundlæggende retsprincipper i et retssamfund.
Jeg går ud fra, at det er her, jeg skal stille mig.
Det her meget dyre anlæg, vi har købt her i Folketinget, fungerer jo faktisk overhovedet ikke.
Men det er så en anden sag.
Det er sådan set rigtigt.
Hr. Mohammad Rona kan næsten regne ud, hvad jeg vil spørge om.
For jeg er meget interesseret i, at man har vægret sig gevaldigt ved at levere håndholdte løsninger fra den her regerings side og også fra skatteministerens side.
Derfor er mit spørgsmål, ligesom det var til andre ordførere: Selv hvis vi nu kommer i mål med de her rettelser osv. og det viser sig, at der er nogle danske boligejere eller grundejere, som kommer til at havne med at arve tidligere ejers eller afdøde ejers regninger fra en tidligere ejertid, vil Moderaterne så garantere, at de får deres egne penge retur?
Preben Bang Henriksen (V), 2025-04-09:
Tak for det.
Men så vidt forstår jeg godt min kollega, nemlig at det i hvert fald er mange elementer, der er blandet sammen her, og det er måske også lige lidt vel rigeligt.
Men nok om det.
Det drejer sig, som det blev nævnt, om befordringsfradraget, det drejer sig om genetiske forældre, det drejer sig om skattefri højskoletilbud, uddelinger fra mangfoldighedspuljen, som det hedder, og det drejer sig om kulturpas til unge mennesker, som skattefrit kan komme ind at se lidt mere kultur.
Det er de elementer, der er heri.
Jeg kunne godt underholde om alle fire elementer, men jeg vil koncentrere mig om et enkelt, nemlig det element, der hedder, at det nu bliver billigere for studerende i landdistrikter at pendle til deres uddannelsessted.
De får altså samme fradrag, som lønmodtagere får, kørselsfradrag, og det synes jeg er en ganske glimrende idé, fordi lovforslaget sikrer, at studerende i yderområderne har mulighed for at tage uddannelse og i den forbindelse kunne blive i deres lokalsamfund.
I hvert fald har de økonomisk set et lidt bedre incitament til at blive der, for for mange studerende i yderområderne er det altså ikke bare en cykeltur på 20 minutter.
Det er dyrt, tidskrævende og besværligt, for nu at sige det rent ud, at komme fra hjemmet og så til det pågældende uddannelsessted.
Vi vil i væsentlig grad gerne have, at de pågældende bliver boende i de yderområder, hvor de bor, og derfor er det en ganske glimrende idé at støtte på den her måde.
Men som sagt er det, hvad jeg vil knytte af kommentarer til det hele.
De tre øvrige elementer, genetiske forældre, skattefri højskoletilbud og kulturpas, har min kollega fra Socialdemokratiet gennemgået, og det skal jeg ikke trætte nogen med at gentage, for jeg kan tilslutte mig, hvad der blev sagt.
Mohammad Rona (M), 2025-04-09:
Tak, formand.
Tak for ordet, og tak for debatten.
Jeg tror ikke lige, jeg kommer ind på de forskellige elementer i lovforslaget.
Det synes jeg mine ordførerkollegaer fra de forskellige partier sådan set har gjort meget fint.
Det er selvfølgelig også et forslag, som vi bakker op om.
Jeg vil også sige, at jeg synes, det er rigtig godt at se, at vi har en skatteminister, der hurtigt tager skeen i den anden hånd, når der skal rettes fejl, og der bliver rettet en del fejl her i forhold til forslaget her, især bl.a. omkring udstykning, som vi også kender til i forhold til den sag, der var.
Så det er sådan set rigtig godt.
Og jeg synes, det er rigtig godt at følge den her proces, også i forhold til de nye ejendomsvurderinger, for som mine kollegaer også har sagt i dag, er det jo ikke gået gnidningsfrit.
Så vil jeg også sige til hr. Hans Kristian Skibby, at ja, jeg vil også gerne være med til at kigge på, om der er andre elementer i det her, som skal rettes, lidt ligesom mine to ordførerkollegaer fra S og V også har sagt.
Men alt i alt er det et godt forslag, som vi støtter.
Jeg synes, at det er svært at sige, at jeg vil garantere, at folk får deres penge tilbage.
Jeg vil i hvert fald garantere, at jeg vil gøre, hvad jeg kan, for at vi får rettet op på nogle af de her ting, lidt ligesom vi har fået rettet op på en masse andre ting, som bl.a. også står i lovforslaget.
Det vil jeg gerne garantere at jeg vil hjælpe med.
Det vil jeg.
Men at garantere sådan direkte og decideret love folk, at de får deres penge tilbage, tror jeg bliver svært.
Christina Olumeko (ALT), 2025-04-09:
Tak for ordet.
I Alternativet har vi endnu ikke taget stilling til hele det samlede lovforslag, og det skyldes, at vi har brug for mere tid til at sætte os ordentligt ind i lovforslaget og de konsekvenser, det kan få.
Men på lige fod med de andre ordførere her i salen mener vi også, at der er en række positive elementer i lovforslaget, herunder at vi jo løser nogle af de mange udfordringer, der har været med implementeringen af ejendomsskattereformen.
Vi mener, at lovforslaget kan være med til at gøre det mere gennemsigtigt, når ejendomshandler og ejerskifter foretages.
Det finder vi positivt.
Men lovforslaget er også mere komplekst end bare det, og derfor har vi brug for at bruge den nødvendige tid til at dykke ned i lovforslaget og ikke mindst høringssvarene.
Så Alternativet kommer til at tage endelig stilling til lovforslaget i løbet af udvalgsbehandlingen.
Pause Pause (Pause), 2025-04-09:
Mødet er udsat.
Anders Kronborg (S), 2025-04-09:
Tak for det.
Det er jo altid spændende at behandle de her lovforslag vedrørende skat, hvor der er enormt mange spændende elementer i.
Lad mig prøve at fremhæve nogle af de elementer, som jeg i hvert fald har dykket ned i, som jeg synes er både vigtige og spændende, og som der jo er mange mødre og fædre til herinde i Folketinget.
For det første drejer det sig om indførelse af et befordringsfradrag til su-modtagere med bopæl i yderområderne.
Det anser Socialdemokratiet for et meget vigtigt skridt, for det, vi jo ønsker, er at skabe øgede incitamenter til, at unge mennesker bliver boende i vores landdistrikter.
Det ved vi i øvrigt rigtig mange unge mennesker gerne vil.
De holder af deres hjemegn, de er med til at udvikle og vedligeholde hjemegnen med et stærkt engagement i foreningsliv og i det lokale i det hele taget.
Derfor er det også vigtigt, at vi påskønner, og at vi belønner folk, der bor i vores landdistrikter.
Så er der også et andet element, som også er enormt spændende, og det er lavere beskatning af arv og gaver for såkaldte sociale forældre, som også er genetiske forældre.
Det handler i virkeligheden om, at vi med det her lovforslag også sikrer, at vi får styrket følelsen af, at familier i alle regnbuens farver, lidt populært sagt, føler sig anerkendt.
Så er der også i det her lovforslag nogle elementer, som stammer fra kulturordførerne.
Det er aftalen omkring et ungeløft, hvor det samlet set er 40 mio. kr. over en 4-årig periode, og det handler bl.a. om stipendier til højskoleophold.
Der ved vi jo, at højskoleophold er noget, der i faktisk mere end 100 år har styrket både indlæringen, dannelsen og også givet sådan lidt ekstra kolorit og fornyelse i forbindelse med at uddanne sig som menneske.
Jeg er ikke tvivl om, det kan gavne enormt mange, og derfor vil det selvfølgelig også være en stor hammer i hovedet, hvis man så også skulle beskattes af det.
Så det er meget fornuftigt set med socialdemokratiske briller.
Så har vi også i forbindelse med kulturordførerkredsen lavet aftalen omkring kulturpas, som skal styrke de unges muligheder for at benytte sig af kulturtilbud, og også her ønsker vi at lave en skattefritagelse, så man ikke bliver dunket, om man så må sige, oven i hovedet med en store skattehammer.
Alt i alt er det nogle rigtig fine elementer.
Nogle er ikke blevet til, det må vi være ærlige at sige, i skatteordførerkredsen, men det skal udmøntes hos os, og det glæder vi os selvfølgelig til at hjælpe til med, så de brede flertal, der er omkring de enkelte aftaler herinde i Tinget, bliver godt behandlet i forhold til det skattemæssige også.
Jeg har ikke yderligere at tilføje, ud over at Socialdemokratiet, som det foreløbig ligger, kan støtte lovforslaget i sin helhed.
Rasmus Stoklund (S), 2025-04-09:
Jeg mener sådan set som udgangspunkt, at købsaftaler er et godt instrument.
Nu er det jo grundskyld, vi taler om i den her sammenhæng, og der er det så min opfattelse, at vi, som jeg også nævnte i min tale, har brug for et bedre overblik over problemets omfang, og hvilke administrative og økonomiske konsekvenser det er forbundet med, hvis man skal lave løsninger ud over det, vi løser med det her lovforslag.
Det er derfor, at jeg har inviteret forligspartierne til et møde, når vi er klar med det, hvor vi får større klarhed over det her.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-04-09:
Det kan skatteministeren jo have ret i.
Købsaftaler er jo noget, der er ret nyt.
Hvis man køber en ejendom i 2025, laver man en slutopgørelse om deling af de udgifter, der har været i løbet af det år.
Men hvad nu, hvis det er i forhold til en 2020-vurdering, som man så får i 2025, og der så ligger nogle regninger fra 2021 eller 2022 eller 2023 eller 2024, hvor man ikke har ejet den pågældende ejendom?
Det er jo meget svært at få det indpasset i en slutopgørelse hos en advokat eller hos en ejendomsmægler.
Anerkender ministeren ikke, at man er nødt til at give en garanti til dem, der ejer de pågældende ejendomme, om, at de naturligvis er fritaget for at betale andre folks regninger?
Tak, fru formand.
Jeg vil egentlig gerne spørge skatteministeren lidt ind til det, for nu har jeg prøvet at spørge de tre skatteordførere fra regeringspartierne om, hvordan retsstillingen er for folk, der ejer fast ejendom, en grund eller en bygning, her i Danmark, og som måske kan se frem til at ende med at modtage andre folks regninger, regninger på en ejendom for en periode, hvor de slet ikke var ejere af den pågældende ejendom.
Jeg har spurgt, om vi kan få en garanti for, at man, hvis der kommer den slags tilfælde fremadrettet, så vil give de folk et tilbud om en håndholdt løsning, så de får en garanti for, at man naturligvis ikke med dansk lovgivning i hånden kan pådutte nogen at betale andre borgeres private regninger, og det samme vil jeg gerne spørge skatteministeren om.
Rasmus Stoklund (S), 2025-04-09:
Tak for spørgsmålet, som jeg jo også besvarede i min tale.
Men typisk er det jo sådan, at mellemværender af forskellig art håndteres i de købsaftaler, man laver, altså de aftaler, man laver mellem køber og sælger af en bolig.
Det gør man, når det gælder vand, varme og elektricitet og forskellige andre ting, og det har man også mulighed for at gøre i forhold til grundskyld.
Det er der heldigvis rigtig mange der har gjort, og derfor er der rigtig mange, der ikke har et problem her.
Det er jeg glad for, for det mener jeg er det mest retfærdige.
Til gengæld vil jeg være mere varsom med at lave en helt bred regel, for der skal vi have klarhed over, hvad det er for et omfang, vi taler om, hvad det er for nogle proportioner, der er, i forhold til hvor mange årsværk, der skulle bruges på det, og hvad provenuet ville være osv. – ikke mindst i lyset af, at det er mit indtryk, at de fleste faktisk har løst det i købsaftalen.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-10:
Tak til Liberal Alliance for, synes jeg, en rigtig fin tale om indfødsret og det, der var grundlovens intention, nemlig at vi som folkets repræsentanter varetager folkets interesser i tildelingen af dansk statsborgerskab.
Jeg vil bare spørge ordføreren, om ordføreren og Liberal Alliance er enig i, at vilkårlighed er hele forudsætningen for at følge grundlovens intention i § 44, der siger, at vi som folkets repræsentanter er dem, der skal vælge og vrage, i forhold til om folk skal tildeles et dansk statsborgerskab, og at man slet ikke ville kunne tilrettelægge en indfødsretspolitik, som er i overensstemmelse med grundlovens § 44, uden at vilkårlighed er et helt centralt værktøj i den proces.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-10:
Tak for det.
Nu er jeg jo ofte ude at skose Socialdemokratiet, men jeg vil faktisk lige det her tilfælde sige, at jeg faktisk tror, at Socialdemokratiet, når de taler om problemet med vilkårlighed er kommet til at løbe lidt med på venstrefløjens galej uden at tænke sig om, hvad det helt præcist er, man siger, når man siger, at vilkårlighed er et problem.
Så jeg vil bare spørge ordføreren, om hun er enig i, at Socialdemokratiet lige bør genoverveje deres position i forhold til det her med vilkårlighed, fordi det faktisk er hele udgangspunktet for grundlovens § 44, at vi selv kan vælge og vrage, hvem der er danske nok til at få et dansk statsborgerskab.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-10:
Jeg er meget enig med hr. Mikkel Bjørn i, at de i Socialdemokratiet bør overveje deres holdninger til vilkårligheden, og i hvert fald i forhold til hvordan de ser det her med, om vi skal behandle ansøgerne i Indfødsretsudvalget individuelt, fordi en individuel, konkret vurdering vil altid være vilkårlig i et eller andet omfang.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-10:
Men så anerkender ordføreren vel også, at den grundlov, der blev skrevet i 1849, var skrevet med datidens formuleringer, og at det gradvis siden dengang er lykkedes at få udvidet de demokratiske rettigheder til både f.eks. kvinders valgret, til umyndiggjortes, til ikkeformuendes, til dømte kriminelles valgret, for alle de borgere har jo fået valgret efterfølgende, og det er vel et fremskridt?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-10:
Jo, jeg mener naturligvis, at det var et fremskridt, kvinderne fik valgret i 1915.
Jeg mener jo ikke, at vi indskrænker muligheden for at få stemmeret.
Det er jo ikke en rettighed at få et statsborgerskab i Danmark.