runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Malte Larsen (S), 2022-09-28:
Tak for ordet.
I august måned lå inflationen på 8,9 pct. Det er blevet markant dyrere at varme hjemmet op, at tanke bilen eller at købe ind til familien.
I sidste uge blev der indgået en vinterhjælpepakke, og det er den, vi behandler i tre forslag i dag, og den indeholder f.eks. indefrysning, sænkelse af elafgiften, forhøjelse af børnepenge og flere andre gode ting.
For der er ingen tvivl om, at den høje inflation er dansk økonomis største udfordring.
Prisen på gas og almindeligt elforbrug er mere end fordoblet i løbet af 2022, og det er desværre noget, som rammer danskerne hårdt på pengepungen.
Frygten for at få en regning, som sprænger budgettet, giver ondt i maven i både danske husholdninger, virksomheder og kultur- og foreningsliv.
Det er regeringens fokus, at inflationshjælp ikke skubber unødigt til inflationen, men vi ser ind i en tid, hvor energipriserne er ekstraordinært høje, og derfor er vi nødsaget til at sætte ind, så vi kan skabe ro om de høje energiregninger.
Med lovforslaget foreslås det at indføre en midlertidig og frivillig indefrysningsordning for husholdninger, virksomheder og kultur- og foreningsliv.
Det betyder helt konkret, at de husholdninger, som vælger at benytte ordningen, får 1 års afdragspause for den del af deres energiregning, som er højere end sidste års.
Herefter har husholdningerne op til 4 år til at tilbagebetale lånet.
På samme vis vil lovforslaget give virksomheder samt kultur- og foreningsliv mulighed for at benytte en midlertidig og frivillig indefrysningsordning.
Ordningen bygger på de samme principper, som gør sig gældende for husholdningerne.
Men modsat af, hvad der foreslås for husholdninger, vil der for virksomhedernes ordning blive indført et EU-fastsat loft over de enkelte virksomheders samlede indefrysning.
Derfor etableres der med lovforslaget to ordninger: en generel virksomhedsordning og en ordning for energiintensive virksomheder.
Gennemførelsen af indefrysningsordningen for både husholdninger og virksomheder forudsætter, at ordningen statsstøttegodkendes af EU-Kommissionen.
På den baggrund har partierne bag aftalen vurderet, at lovforslaget bør hastebehandles, således at de danske husholdninger, de danske virksomheder og vores kultur- og foreningsliv, som vælger at benytte sig af indefrysningsordningen, snarest kan få ro i maven.
Med lovforslaget ønsker vi at hjælpe danskere godt igennem vinterkulden og afbøde risikoen for, at de ikke kan betale deres energiregninger.
Derfor støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
René Christensen (DF), 2022-09-28:
Tak for det.
Når man skal hastebehandle noget på den her hurtige måde, må det være, fordi det virkelig er noget, der hjælper.
Mener ordføreren virkelig, at det, at man får udskudt en regning, man ikke kan betale, hjælper danskerne rigtig meget?
Man skal huske, at dem, man taler om her, er dem, der har de laveste indkomster.
Jeg har selv været ude at besøge en borger i Faxe, som sad og kiggede på sine regninger, og som sagde: Jeg har min husleje, jeg har min elregning, og jeg har min varmeregning.
De oversteg langt hans indkomst.
Nu kan han så få lov til at udskyde sin regning.
Mener ordføreren, at det er den rigtige måde at hjælpe på?
Er ordføreren ikke bange for, at der er rigtig mange af de her familier, der simpelt hen kommer til at give op?
Så står vi ikke bare lige pludselig med en energikrise og en økonomisk krise; så står vi med en social krise.
Det her ender jo med, at der er folk, der bliver sat på gaden.
De har ikke det beløb til rådighed til at betale deres regninger med.
Malte Larsen (S), 2022-09-28:
Jeg deler fuldstændig hr. René Christensens bekymring og har selvfølgelig også haft kontakt med rigtig mange mennesker, som enten er på piller, gas eller el til opvarmning.
Vi har jo allerede med forskellige hjælpepakker forsøgt at tilgodese dem, der er hårdest stillet.
Det er nogle af de svar, der er.
Det, der umiddelbart er brug for her, er en tryghed for lige nu at kunne betale regningen og kunne blive siddende i sit hus – at man altså ikke er nødt til at sende mennesker fra hus og hjem – ved at energiregningen lige nu ikke kan blive højere end det, den var for et år siden.
Men det skal selvfølgelig være på den måde, at man stadig væk har et incitament til at spare på energien, og at man ikke bare får resten som en gave, men får udskudt betalingen via en indefrysningsordning i første omgang.
Det løser problemet lige nu, men det er jo ikke svaret til tid og evighed.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-09-28:
Tak for talen.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om han synes, at regeringen har handlet rettidigt.
Her tænker jeg særlig på, at man brugte 6 måneder på at lave en varmecheck, som kun ramte nogle.
Den ramte ikke dem, der bruger træpiller, og den ramte især heller ikke de arbejdende børnefamilier.
Det tog 6 måneder fra februar, til den kom i august.
Det, vi står over for i dag, er netop et udtryk for, at der ikke er gjort nok, og derfor er det en meget, meget alvorlig situation.
Synes ordføreren, at regeringen har handlet rettidigt med varmechecken?
Malte Larsen (S), 2022-09-28:
Jeg synes omvendt, at det, vi behandler i dag, er et ganske udmærket eksempel på noget, der har været på vej, og som i dag bliver vedtaget.
Når vi så kigger ind i, hvor store problemerne er, og hvad det gør for helt almindelige mennesker i det her samfund, skal der selvfølgelig også være løsninger på det.
De udsving, der hele tiden sker, er vi jo nødt til at tage bestik af, inden vi lover, hvilke løsninger der kommer på banen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-09-28:
Med al respekt vil jeg sige, at det ikke kommer som nogen overraskelse, at priserne stiger, og at inflationen har været høj, for det har den faktisk også været siden sidste efterår.
Og regeringen har været ude i 2-3 måneder nu at sige, at der er mere på vej.
Så stiller jeg et simpelt spørgsmål til ordføreren: Hvad er det så, man har på vej?
Skal jeg forstå det sådan, at svaret til danskerne er: Jamen vi holder lidt øje med det, men har reelt set ikke mere på vej; det var bare noget, man sagde her op til valget, altså at man har mere på vej?
Reelt set har man ikke mere på vej.
Da man fremlagde den her plan og de her tiltag, sagde man, at man havde mere på vej, der var mere i pipelinen.
Kan ordføreren ikke løfte sløret for, hvad det er, regeringen har på vej, og som skal hjælpe danskerne?
Malte Larsen (S), 2022-09-28:
Vi er os også smertelig bevidst, hvor store ekstraregninger det her medfører.
Derfor er her og nu-løsningen og hastebehandlingen netop begrundet i, at man kan sige til danskerne, at lige nu bliver regningen ikke større, for vi skubber den foran os.
René Christensen (DF), 2022-09-28:
Ja, det ved man jo ikke, men jeg forstod godt, hvad ordføreren sagde.
Men det viser meget godt, hvad udfordringen er, og det er jo derfor, at vi i Dansk Folkeparti er noget forundrede over, at vi skal haste det her forslag igennem.
Og den formulering, man bruger for at få forslaget igennem, får det jo nærmest til at lyde, som om det er et forslag, der skulle være løsningen på en krig, der er ved at starte.
Det her hjælper jo ikke danskerne derude.
Det her udskyder det bare.
Det betyder, at de kommer ind i en gældsfælde.
Det, de skubber foran sig, bliver endda forrentet med 2 pct., og det vil sige, at de kommer til at skylde endnu mere væk, end hvis de havde betalt upfront.
Nu nævnte ordføreren folk, der eventuelt benyttede træpiller, og der snakker vi altså om prisstigninger, der er gange tre og gange fire.
Så der er nogle, der får en varmeregning, der går fra at være på 20.000 kr. til måske at være på 60.000-70.000 kr.
Malte Larsen (S), 2022-09-28:
Som jeg for et øjeblik siden sagde, er det noget med at skabe et overblik over, hvad det er for nogle problemer, vi helt konkret står over for, hvem det er, det virker problematisk for, og ikke, at vi lover at betale en del.
Andre steder i verden betaler man en stor del af energiregningen fast og siger, at den ikke kan være højere, men der er jo ikke garantier for yderligere prisstigninger, eller at andre skummer fløden, og derfor bliver vi jo nødt til at se hele problemstillingen her, sådan at vi helt konkret løser problemstillingen for de mennesker, som trænger mest og er svagest stillede i det her samfund.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2022-09-28:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Det, vi behandler nu, er jo altovervejende en pakke, der drejer sig om at håndtere dette års energiregninger.
Det her er ikke en pakke, der altovervejende adresserer omstillingen.
Det er egentlig meget sigende for ordførerens spørgsmål.
Vi skal have andre hjælpepakker, ja.
Jeg tror ikke, vi er uenige i denne sag.
Men hvis jeg kom til at fremstille det, som om det vigtigste i den her pakke økonomisk og vægtningsmæssigt er omstillingen, er det i hvert fald ikke korrekt; det vigtige for mig er, at vi fortsætter den grønne omstilling på alle fronter, både her og uden for denne behandling.
Tak for det.
Vi behandler her et forslag, som det desværre er nødvendigt at behandle.
Vi ser ind i privatøkonomier og virksomhedsøkonomier, der bliver kvæstet af voldsomt høje energiregninger, som man ikke har haft mulighed for at forberede sig på, fordi prisspringene har været så store.
Den ordning, vi arbejder med i dag, hvor man altså får lov at låne det beløb, der ligger ud over et normal års varmeregning,
støtter vi.
Der er mange, der vil blive hjulpet af det med likviditeten.
Det vil selvfølgelig ikke fritage folk for at betale deres energiregninger, men det bliver i hvert fald muligt at sprede dem ud over nogle år.
Jeg har talt med mange, og jeg er sikker på, at der er mange, mange flere, som vil få god hjælp af det her.
Så jeg synes, det er et meget fornuftigt forslag.
Vi fastholder incitamentet til at spare, når folk selv skal betale deres regninger, og vi fastholder incitamentet til at omlægge til andre energikilder, og netop det her med at omlægge synes jeg er det vigtigste.
Vi hjælper selvfølgelig med at håndtere dette års regninger, men samtidig har det været meget vigtigt for Radikale Venstre, at vi også adresserer omstillingen, sådan at vi, om jeg så må sige, hjælper folk til at undgå næste års regning.
Det sker med opfyldning af de her puljer til at pille gasfyr ned og sætte fjernvarme op.
Det eneste langsigtede svar, der er på den her krise, er at komme grundlæggende væk fra fossile brændstoffer.
Problemet her er gasregninger affødt af fossile brændstoffer.
Det, vi skal gøre, er ikke kun at adressere regningerne.
Vi skal også adressere de fossile brændstoffer.
Så det absolut vigtigste for os, når vi ser ud over den her pakke, er, at vi systematisk og fuldstændig kommer væk fra fossile brændsler i den danske energiforsyning.
Det har vi heldigvis også adresseret.
Radikale Venstre støtter forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-28:
Nu når vi et vist stykke med den her hjælpepakke, og vi medtager jo kommunale institutioner og kulturelle institutioner, men vi har ikke kommuner med i aftalen.
Og de har måske en ekstraregning på 1½ mia. kr.
Hvad ser ordføreren af muligheder for, at vi kan komme frem til noget, hvor kommunerne også bliver kompenseret?
For der er jo nogle, der har ekstra høje regninger, fordi de har gasopvarmning i en del institutioner.
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-28:
Tak for det.
Jeg vil også gerne kvittere for, at partiet er med til, at vi f.eks. beskatter rige oliefonde, og at de penge nu kan bruges til at hjælpe de børnefamilier, som er hårdt ramt, og til den grønne omstilling.
Vi synes jo, at der skal være meget mere af den retfærdige omfordeling.
Jeg har et konkret spørgsmål i forhold til den her indefrysningsordning, og jeg vil høre, om ordføreren vil hjælpe med at få det båret ind.
Vi er meget bekymrede for den her låneordning i forhold til nogle af dem, som har rigtig svært ved at få enderne til at mødes, og jeg ville høre, om ordføreren vil være med til at kigge på nogle forskellige forslag, og noget af det, vi kigger på, er bl.a. Ankestyrelsen.
Sådan nogle tiltag kunne være, at man kunne sige, at dem, der klager over afslag på tilskud til forbrugsudgifter, får mulighed for at få deres sag hastebehandlet.
Vil ordføreren hjælpe med, at vi får båret det frem og får det udmøntet?
Dennis Flydtkjær (DD), 2022-09-28:
Det her lovforslag er jo en udmøntning af aftalen om vinterhjælp, en aftale, som vi i Danmarksdemokraterne er en del af, og derfor kan jeg allerede nu afsløre, at vi støtter lovforslaget.
Baggrunden er jo, som også andre har nævnt, at der er voldsomt stigende energipriser og en generel stigende inflation, som medfører, at der er høje priser på rigtig mange ting.
Det gør, at rigtig mange har svært ved at få enderne til at nå sammen.
Derfor synes jeg også, det er vigtigt, at vi politisk handler på det.
Det er ikke sådan, at vi fuldstændig kan fjerne de høje priser, men vi kan hjælpe ved at tage toppen af dem og gøre det lettere at komme igennem det for danskerne og virksomhederne.
Derfor var målet i forhandlingerne også for Danmarksdemokraterne, at det ikke blot skulle være en låneordning som den, vi behandler i det her lovforslag, men også skulle være en reel håndsrækning til danskerne, så det ville være lettere for dem at betale deres regninger.
Derfor er vi også specielt glade for, at det i et godt samarbejde med de andre borgerlige partier er lykkedes at få banket elafgiften i bund.
Afgiften sænkes jo med 68,9 øre pr. kilowatt-time i 6 måneder i 2023, og det er klart, at når det kun er i 6 måneder, er det ret oplagt, tror jeg, at man, når vi kommer tættere på skæringsdatoen, er nødt til at tage bestik af, om ikke priserne stadig væk er ret høje.
Derfor tror jeg også, at vi allerede nu kommer til at forholde os til, om vi ikke skal forlænge den periode.
Men vi synes trods alt, det er rigtig positivt, at det lykkedes at komme igennem med det i de første 6 måneder.
Så må vi jo efterfølgende se, hvad vi så gør.
Det konkrete i det her lovforslag er jo indefrysningsordningen, og det er altså, som det også er nævnt af andre, et loft over folks regninger, som folk får lov til at udskyde betalingen af til senere år.
Men det er også vigtigt at understrege, at det er en frivillig ordning.
Man kan lade være med at bruge den, hvis man ikke har behov for den, eller hvis man har det sådan, som jeg tror mange af os har det i Vestjylland, at man helst ikke vil have gæld, men gerne vil betale for sine ting.
Det er derfor også ganske fornuftigt, at ordningen er der, men også, at man nok skal lade være med at bruge den, hvis man ikke har behov for den.
Samlet set er det et kompromis, når man indgår en aftale, og vi ved godt, at vi med det her ikke løser hele problemet, men vi synes faktisk, det er et godt skridt i den rigtige retning, specielt fordi vi også får en stor luns med i form af en lavere elafgift.
Og vi er, ligesom mange andre partier nævner i dag, indstillet på, at der godt kan komme flere initiativer, for selv om man har lavet en aftale omkring det her, der er fornuftig, betyder det jo ikke nødvendigvis, at vi er helt i mål med hele paletten.
Men vi synes, det her ganske udmærket, og derfor stemmer vi for det her lovforslag.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-09-28:
Ja, vi er et mindre land, og vi har altid været gode til at omstille os og være agile.
Der er jo andre, der går hen og ser på, hvordan vi er organiseret i Danmark – bl.a. franskmændene, der gerne vil lave om på deres system, hvor det har været meget, meget svært at afskedige folk, hvis de først er på en kontrakt.
Og derfor er der også mange, der står uden for kontrakter.
Vi har et rigtig godt arbejdsmarkedssystem i Danmark, og jeg vil lige minde om, at vi Konservative altså ikke går ind for at øge dagpengene.
Vi har en kæmpe udfordring med, at vi ikke har arbejdskraft nok.
Så derfor skal der klart være et incitament til, at man finder et job og også på flere måder kan omskole sig, så vi får et større arbejdsudbud.
Christian Juhl (EL), 2022-09-28:
Jo, men jeg kender ikke nogen andre lande, hvor virksomhederne har så let adgang til arbejdskraft og så let adgang til også at lade arbejdskraften gå over på dagpenge – jeg er i øvrigt glad ved, at Konservative synes, at dagpengene er for små; det må vi have gjort noget ved sammen – og hvor man har så lav en skat på søfarten, både for de ansatte, men også for A.P. Møller - Mærsk, nemlig på 4 pct. ud af en milliardomsætning, der har tre cifre.
Hvis det ikke er en hjælp for virksomhederne, så ved jeg ikke, hvad det er.
Det er nok det land i verden, der giver den største hjælp til erhvervslivet via de her ordninger – også i de gode tider.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-09-28:
Det er jo helt korrekt, at vi i Danmark har et stærkt uddannelsessystem, og det nyder virksomheder og alle offentlige institutioner selvfølgelig godt af.
Vi har også et arbejdsløshedssystem, men udkommet kan jo på ingen måde måle sig med den løn, man får, når man er ansat.
Det er klart.
Der er jo virksomheder inden for visse brancher, der går ned, og hvordan er det så, man gør det?
Vi har et stærkt sikkerhedsnet generelt, men der er jo også rigtig mange, der står uden for arbejdsmarkedet.
Så det er ikke kun virksomhederne, der ligesom, kan man sige, skummer fløden, ved at vi har et stærkt uddannelsessystem.
Man kan ikke sige, at det kun er derfor.
Altså, uddannelsessystemet er noget, der kommer os alle til gode på alle måder.
Christian Juhl (EL), 2022-09-28:
Tak for det.
I et tidligere spørgsmål til en anden ordfører spurgte ordføreren, om man også ville give hjælp til virksomheder, når det går den anden vej, altså når de oplever kritiske situationer, eller når de har underskud.
Vi har jo verdens mest fleksible arbejdsmarked, hvor betaling fra første dag til ledige mennesker, der bliver fyret på grund af krise, er overtaget af samfundet og de ansatte selv via deres kontingent til a-kassen.
Jeg vil også spørge, om ikke uddannelse af medarbejdere, som staten betaler i vid udstrækning; om ikke en skat på kun 4 pct. til Mærsk, der har et trecifret milliardbeløb i overskud – og det gælder endda, uanset om det er gode eller dårlige tider – og om ikke f.eks. den særlige ordning, vi har, hvor Mærsks ansatte, når de sejler på internationale have, stort set er skattefritaget, er en hjælp til virksomheder.
Og hvis ikke det er det, hvad er det så?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-09-28:
Nu kom spørgsmålet, men før var det en vurdering og en analyse af vores holdning.
Der var ikke noget spørgsmål i det, ordføreren først sagde.
Jeg lyttede efter det, men nu kom spørgsmålet, nemlig hvorfor vi ikke gav mandat til det.
Det gjorde vi ikke af flere årsager.
For det første har vi hele tiden sagt – og det blev også sagt allerede tidligere i foråret – at energi er et nationalt anliggende, og det går vi også ind for.
For det andet er vi jo også enig i, hvordan vi skal håndtere krisen.
Og vi er også imod, hvis Kommissionen begynder at omfordele – der var rigtig mange uklarheder om hele problematikken – og også, hvis EU begynder at opkræve skatter.
Derfor fandt vi ikke, det var nødvendigt at gå den vej.
Det skyldes også, at vi i den økonomiske situation, vi står i, kan løse de her ting selv, og det med, hvordan vi også netop nu kan hjælpe med at styrke børne- og ungeydelsen, synes vi bl.a. også er rigtig godt.
Så det er ikke rigtigt, at vi kun taler om elafgiften.
Det er jo bare noget, der på tværs hjælper alle – også dem, som har meget høje varmeregninger, som ikke kom med i aftalen om varmechecken.
Dennis Flydtkjær (DD), 2022-09-28:
Uden at kende forslaget i detaljer synes jeg faktisk, det lyder positivt.
Det er altid godt, når man giver borgere en god klagemulighed, altså en god retssikkerhed – også gerne i den her situation – så man kan komme hurtigere igennem.
For der kan godt være lange sagsbehandlingstider i klagesystemerne på mange forskellige områder, og mange gange kan det jo åbenlyst haste, f.eks. hvis man har en kæmpe elregning eller gasregning, man ikke kan betale.
Så det vil vi se meget positivt på.
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-28:
Jamen det synes jeg er positivt.
Det kan være, at vi kan sende det rundt til nogle af de andre ordførere også og så håbe, at vi på den måde kan skabe øget optimisme hos regeringen i forhold til at få de her forslag med.
Så vil jeg også bare kvittere for, at man i partiet bakkede op om det mandat, som blev givet til regeringen i fredags, så vi har mulighed for fuldt finansieret at kunne lave noget ekstra akuthjælp til dem, der har rigtig meget brug for det.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-09-28:
Jeg tror ikke, det er mikrofonen, der er noget galt med.
Jeg tror, at det er hr. Dennis Flydtkjærs ræsonnement.
Altså, for et parti, der siger, at man gerne vil være der for landområderne, og at man gerne vil gøre noget for virksomhederne og borgerne uden for de store byer, er svaret på elregninger, der er flere hundrede procent højere, end de var for et år siden, at folk får lov til at udskyde betalingen af regningen og så lige betale 4 pct. mere i rente.
Det giver da ingen mening.
Dennis Flydtkjær (DD), 2022-09-28:
Man skulle nogle gange tro, at mikrofonen ikke rigtig virker her på talerstolen, men spørgsmålet kan jo skyldes, at formanden for Dansk Folkeparti først ret sent kom ind i Folketingssalen.
Jeg har jo lige svaret på præcis det samme spørgsmål fra hr. René Christensen.
Vi synes, at det her er et skridt i den rigtige retning, og jeg tror egentlig også, at man i Dansk Folkeparti skal prøve at finde ud af, hvad kursen skal være, for i går indgik Dansk Folkeparti en aftale om psykiatrien, hvor man sagde, at en lille aftale omkring psykiatrien er bedre end ingen aftale.
Det kan jeg så forstå ikke gælder på det her område.
Det er jo præcis det, der er mit svar.
Man får ikke alt, når man laver en aftale.
Det her er ikke det, der løser alting for danskerne, men vi får sænket elafgiften for 3,5 mia. kr., hvilket der ikke var lagt op til i det oprindelige udspil fra regeringen.
Det synes jeg da egentlig er ganske fornuftigt og noget, man godt kan stå på mål for.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-09-28:
Betyder det så, at Danmarksdemokraterne stemmer nej til lovforslag nr. L 212?
Jeg tror nok, at det i de flestes ører, men måske ikke ordførerens, lyder lidt underligt – især for et parti, der slår sig op på at ville noget godt for landområderne.
Det er en forøgelse på flere hundrede procent på elregningen.
Der er Danmarksdemokraternes svar til dem, at de kan få lov til at udskyde det og så lige få 4 pct. oveni.
Vil det, må jeg spørge hr. Dennis Flydtkjær om, gøre, at der kommer flere købmænd i landområderne, eller vil det gøre, at vi får flere konkurser?
Og så vil jeg gerne lige høre, om man stemmer for det lovforslag, som man siger man har lavet aftale om.
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-28:
Jo, hvorfor vil Konservative ikke bakke op om det?
Altså, det er da underligt, når vi ser, at konservative ledere andre steder i verden allerede har besluttet det eller direkte foreslår det, og når vi ser, at flere, som Konservative plejer at lægge sig op ad – bl.a. IMF – adresserer en kritik af, at der er nogle, der tjener penge på det og puster priserne op.
Hvorfor vil Konservative ikke tage ansvar og sige: De skal selvfølgelig bidrage til, at vi kan lave en hjælp, som rent faktisk batter noget.
Så det er jo konkrete spørgsmål i forhold til noget af det, ordføreren kom ind på i sin tale, og noget konkret, som handler om, at Konservative ikke har bakket op om regeringens forhandlingsmandat.
Det synes jeg da er åbenlyst at vi får svar på.
Dennis Flydtkjær (DD), 2022-09-28:
Spørgeren er jo en erfaren mand i forhandlinger herinde.
Det ved jeg, for jeg har selv været til rigtig mange sammen med ham.
Man kan jo ikke kun se på ét initiativ i en aftale, som mit parti ikke har spillet ud med.
Det er regeringens initiativ, og når man indgår et kompromis, får man noget, og man giver noget – der er plusser på vægtskålen, og der er minusser på vægtskålen.
Vores ønske var ikke den her låneordning.
Vores ønske var at gøre regningen mindre, altså en reel håndsrækning til danskerne, og det har vi fået ved at få sænket elafgiften for 3,5 mia. kr.
Det er det, vi tager som den positive del af den her aftale.
Så det med en låneordning er altså regeringens ønske og ikke Danmarksdemokraternes.