runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-07:
Der er vi igen inde i analysefasen, for det er jo det, vi er ved at prøve at finde ud af.
Vi skal jo først og fremmest have de her nødvendige analyser af mulighederne, og det vil også ske i en dialog med andre lande.
Der skal vi selvfølgelig kigge på, hvilke lande der gør det i dag.
Da jeg hørte den tidligere justitsminister tale om Rumænien, syntes jeg også umiddelbart, at det da lød glimrende.
Det tror jeg lige ville være passende.
Men vi vil i hvert fald inden sommeren 2017 komme med en rapportering tilbage, fordi vi jo har noget, der står i vores finanslovsaftale.
Jeg kan bare ikke sige, om det bliver inden sommeren 2017, at vi har sådan en fuld analyse, for der er vi jo tilbage ved, hvad det præcis er, og der er vi altså også nødt til at analysere, hvilke lande der er mulighed for at se på.
Malte Larsen (S), 2016-12-07:
Jeg vil bare takke ministeren for svarene, og jeg glæder mig til i fremtiden at gå ad en fælles vej for at få sikret et mere grønt Danmark.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-12-07:
Jamen det er fair nok, at vi selvfølgelig holder fast i den aftale, i forhold til at man lever længere.
Det var velfærdsaftalen fra 2006.
Det er fair nok.
Men der mangler vi sådan set at give et svar til de mennesker, som er nedslidt.
Og derfor siger jeg, at det jo ikke hjælper bare at sige, at det har man ikke løst, at de bare kan arbejde ½ år mere eller 1 år mere, eller hvad det er, regeringen kommer med.
Det ved vi ikke engang.
Altså, jeg kan bare godt være bekymret for håndværkeren, for SOSU-assistenten, for ham, der bærer vores bagage ude i lufthavnen, dem, der knokler hver eneste dag og har gjort det, siden de var rimelig unge.
Hvor er de henne i det her system?
Jeg er meget bekymret for, at de bliver tabt, og jeg mener politisk, at vi er nødt til at komme med et bud.
Det var så det, jeg havde håbet på at ministeren ville gøre i dag, og jeg håber, at regeringen måske snart vil komme med det.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-12-07:
Men det er jo også vigtigt, at man tager tingene i den rigtige rækkefølge, og jeg kan helt klart betrygge hr. Leif Lahn Jensen med, at når regeringen præsenterer et udspil, er det et både godt og gennemarbejdet udspil ligesom alle andre udspil, som regeringen præsenterer.
Og det håber jeg selvfølgelig også at Socialdemokratiet vil drøfte med regeringen.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-12-07:
Er ministeren enig i den nye transport-, bygnings- og boligministers udsagn om, at man skal se ned på arbejdsløse nassere?
Skriftlig begrundelse
Er ministeren enig i den nye transport-, bygnings- og boligministers udsagn om, at man skal se ned på arbejdsløse nassere?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-12-07:
Tak for spørgsmålet.
Til at starte med må jeg sige, at jeg ikke er opdateret på alt, hvad den nye transport-, bygnings- og boligminister har udtalt gennem sit politiske liv; heller ikke noget, der måske ligger i kort afstand fra nu.
Adspurgt om, hvorvidt jeg som beskæftigelsesminister mener, at man skal se ned på arbejdsløse, er svaret nej.
Som Venstremand og som beskæftigelsesminister mener jeg, at det altid skal kunne betale sig at arbejde.
Jeg mener også, at ledige, der modtager offentlige ydelser, skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det er ikke bare sund fornuft, det er også ret og rimeligt over for de mennesker, der hver dag står op og går på arbejde og over skatten finansierer vores fælles velfærdssamfund.
Det er baggrunden for, at regeringen har gennemført en lang række initiativer netop for at sikre, at det bedre kan betale sig at arbejde.
Det er initiativer, som jeg jo også håber at Socialdemokratiet vil være med til at støtte, fordi vi på den måde sikrer, at folk, der er aktive, også får en økonomisk tilskyndelse til at være det.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-12-07:
Nu forventer jeg jo heller ikke, at ministeren er opdateret på alt, hvad hans kollegaer har sagt, men det var sådan set et bilag til spørgsmålet, så jeg går ud fra, at ministeren har læst det nu.
Det er i øvrigt et meget kendt citat.
Må jeg spørge, om ministeren tager afstand fra den måde at tale om andre mennesker på.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-12-07:
Altså, jeg kan forhåbentlig betrygge spørgeren med, at jeg har læst det, som er lagt ved, trods alt.
Men jeg tror også, at spørgeren helt sikkert har udtalt mange ting gennem år og dag.
Så nu tillader jeg mig blot at sige, at jeg ikke er bekendt med alt, hvad transportministeren måtte have udtalt sig om.
Jeg har jo givet udtryk for min holdning, i forhold til hvordan jeg ser på arbejdsløse.
Det er det, jeg er blevet spurgt om, og det er nu engang sådan, som jeg ser på det som beskæftigelsesminister.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-12-07:
Jeg prøver igen: Det vil sige, at det simpelt hen er umuligt at få ministeren for beskæftigelse og dermed også for arbejdsløse til at tage afstand fra, at man stigmatiserer en hel gruppe og omtaler dem på den måde, altså som nassere, som det jo er blevet sagt af ministerens nye kollega.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-12-07:
Jeg har stor respekt for Lars Aslan Rasmussen.
Som jeg sagde, og jeg vil gerne repetere det
: Adspurgt om, hvorvidt jeg som beskæftigelsesminister mener, at man skal se ned på arbejdsløse, hvad var svaret der
Der var svaret naturligvis nej.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2016-12-07:
Okay, så man kan ikke få en afstandtagen fra Venstre til det her.
Såfremt der igen skulle komme et udsagn, hvor man stigmatiserer arbejdsløse eller en bestemt faggruppe i det her land, kan vi så forvente, at ministeren reagerer?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-12-07:
Jamen jeg må kvittere for, om man så må sige, manglen på vilje til at lytte til, hvad jeg siger – det er jo fair nok.
Det, jeg siger om, hvorvidt man skal se ned på arbejdsløse, er, at mit svar er, at det skal man ikke.
Det er lige præcis det, jeg har gentaget tre gange nu.
Jeg vil gerne gentage det
fire og fem og seks gange, og vi kan også tage diskussionen igen i næste uge.
Jeg synes ikke, at man skal se ned på arbejdsløse.
Men det, jeg synes er vigtigt, er, at man sørger for at sikre, at flest mulige mennesker ikke er uden for arbejdsmarkedet, men kommer ind på arbejdsmarkedet, og det er jeg faktisk også overbevist om er et synspunkt, som hr. Lars Aslan Rasmussen deler.
Det plejer Socialdemokratiet at dele, nemlig vigtigheden af, at folk får et arbejde.
Det er en vigtig kvalifikation – både for den enkelte, men ikke mindst også for samfundsøkonomien.
Benny Engelbrecht (S), 2016-12-07:
Når regeringen i regeringsgrundlaget lægger op til en realvækst i det offentlige forbrug på 0,3 pct. om året, hvilket ifølge beregninger fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd vil betyde en reduktion i antallet af offentligt ansatte på 14.000, vil ministeren så bekræfte, at regeringens mål om en realvækst på 0,3 pct. i det offentlige forbrug vil betyde 14.000 færre offentligt ansatte?
Jeg læser spørgsmålet op: Når regeringen i regeringsgrundlaget lægger op til en realvækst i det offentlige forbrug på 0,3 pct. om året, hvilket ifølge beregninger fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd vil betyde en reduktion i antallet af offentligt ansatte på 14.000, vil ministeren så bekræfte, at regeringens mål om en realvækst på 0,3 pct. i det offentlige forbrug vil betyde 14.000 færre offentligt ansatte?
Kristian Jensen (V), 2016-12-07:
Finansministeren.
Tak for spørgsmålet.
Det er Socialdemokratiet.
Kært barn har mange navne, og det har I så også.
Vi anerkender fuldt ud, at en veludbygget offentlig sektor som den danske kræver hænder – hænder til at løse konkrete opgaver, hænder til udføre konkret pleje, undervisning, sundhedsbehandling og lignende.
Men det ville være forkert at stille det op på sådan en akse, hvor man siger, at der skal være et bestemt antal offentligt ansatte, for at man kan få et bestemt serviceniveau.
Det er nemlig sådan, at ude i den enkelte kommune og den enkelte region kan man selv vælge, hvorledes man udmønter det inden for de rammer, der er for ressourcerne.
Jeg bor selv tilfældigvis i Region Midtjylland, som er en region, der ledes af en partifælle til spørgeren, og hvor man på det seneste har udbudt en lang række behandlinger til private sygehuse, sådan at private sygehuse og privatansatte udfører nogle opgaver, der tidligere blev udført af offentligt ansatte på offentlige sygehuse.
Betyder det, at jeg som borger i Region Midtjylland har fået en dårligere behandling eller en bedre behandling?
Ja, det afhænger jo af, hvad kvalitetsniveauet er på de ydelser, der bliver udført.
Men man kan ikke sætte lighedstegn mellem antallet af offentligt ansatte og den service, som vi måtte få.
Det er i øvrigt også sådan, at spørgeren tager fat i et hjørne af regeringsgrundlaget, men ikke i det fulde regeringsgrundlag.
Regeringsgrundlaget lægger nemlig op til, at man kan veksle offentlige overførselsindkomster til højere offentlige udgifter og højere offentligt forbrug, hvis der er en politisk vilje til at lave det skifte.
Vi har konkret målrettet det og sagt, at vi fra regeringens side vil gennemføre en SU-reform, der ændrer på overførselsindkomsterne, men til gengæld øge kompetencen i vores uddannelsesystem.
Det vil teknisk set
betyde, at overførselsindkomsterne falder, men at antallet af offentligt ansatte stiger.
Det er ikke taget med i den beregning, som Arbejderbevægelsens Erhvervsråd har lavet, og dermed er den ikke dækkende for regeringsgrundlaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-12-07:
Jeg tror, jeg igen må repetere det, jeg har sagt.
Vi har jo også en bred politisk aftale om, at vi faktisk gerne vil have folk til at blive længere tid på arbejdsmarkedet, fordi vi for år tilbage lavede en aftale i et politisk samarbejde, hvor vi tog højde for udviklingen i levetid, og der må man også anerkende Socialdemokratiet for det medansvar, der er taget.
Jeg kommer ikke til i dag at offentliggøre 2025-planen.
Jeg er glad for den store opmærksomhed, der er i forhold til regeringsgrundlaget.
Det er rigtigt set.
Det er et godt regeringsgrundlag, og det er jeg glad for at Socialdemokratiet er enig i.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-12-07:
Så står der også i regeringsgrundlaget: »Vi vil bede dem, der kan, om at blive lidt længere tid på arbejdsmarkedet.
Personer, som er nedslidte, vil fortsat have gode muligheder for at trække sig tilbage«
– altså »... vil fortsat have gode muligheder for at trække sig tilbage«.
Nu har ministeren jo nævnt, hvilke muligheder der er, men hvor nedslidt skal man være?
Der er nogle, der er fuldstændig nedslidt, og det skal man efterhånden være i dag for at få førtidspension.
Jeg har også selv været med til at forhandle førtidspensionsreglerne, så det anerkender jeg fuldstændigt.
Der er nogle mennesker, der ligesom falder lidt mellem to stole, og som tænker: Okay, hvor er det så, jeg står?
Hvad skal jeg?
Og der tænker jeg bare, om det så er nok med en seniorfleksjobordning, der gør, at der kommer 100 mennesker flere i arbejde.
Bjarne Laustsen (S), 2016-12-07:
Er ministeren enig i, at når der i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats står, at en jobansøgning skal underskrives af en medarbejderrepræsentant, så er der tale om en af medarbejderne valgt person som f.eks. en tillidsrepræsentant, og mener ministeren i den forbindelse, at det er rimeligt, at virksomhederne stiller som forudsætning, at de kan få et tilskud for at få et løntilskudsjob?
Tak, hr. formand.
Spørgsmålet lyder: Er ministeren enig i, at når der i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats står, at en jobansøgning skal underskrives af en medarbejderrepræsentant, så er der tale om en af medarbejderne valgt person som f.eks. en tillidsrepræsentant, og mener ministeren i den forbindelse, at det er rimeligt, at virksomhederne stiller som forudsætning, at de kan få et tilskud for at få et løntilskudsjob?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-12-07:
Tak for spørgsmålet.
I forhold til den første del af spørgsmål er svaret nej.
Det er ikke et krav, at der skal være tale om en repræsentant, der er valgt af medarbejderne, f.eks. en tillidsrepræsentant.
I de regler, der er på området, står der alene, at det skal være en repræsentant for medarbejderne.
Det er arbejdsgivernes ansvar at sikre, at den medarbejder, der skriver under, repræsenterer de ansatte, og det er kommunernes ansvar, at reglerne bliver overholdt.
I forhold til den anden del af spørgsmålet er svaret, at der ikke er en garanti for, at en arbejdsgiver fastansætter en person efter udløbet af en løntilskudsansættelse.
Løntilskuddet gives til ledige, med henblik på at de skal opnå en række kvalifikationer, som efterfølgende kan bruges i en virksomhed.
Jeg er mest optaget af, at ledige hurtigst muligt hjælpes i job.
Det skal selvfølgelig ske på en ordentlig måde og i overensstemmelse med reglerne.
Bjarne Laustsen (S), 2016-12-07:
Tak for svaret.
Og der bør jo være tale om, at det er merarbejdskraft, således at man ikke bare ansætter folk i løntilskudsjob til at køre butikken, om jeg så må sige.
Derfor vil jeg da godt spørge ministeren, om han til trods for sin korte periode i ministeriet har kendskab til, at man taler om, at der er supermarkeder, der er på støtten, altså at der er rigtig mange af dem i forhold til antallet af løntilskudspersoner.
De bliver netop brugt af en bestemt branche.
Der er også et andet udtryk, der bruges, nemlig kæderygning af langtidsledige, altså at man simpelt hen tager den ene, og når tilskuddet holder op, ansætter man den anden, uden at det giver det, som ministeren også taler om – og som jeg slutter op om – nemlig en ordinær ansættelse, som det selvfølgelig er godt at der er mange der kan komme ud og få efterfølgende.
Er ministeren ikke enig i, at det er det, der er målet med at bruge samfundets midler, når man understøtter virksomheder i, at de kan få arbejdskraft, altså at det skal føre til en ordinær beskæftigelse?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-12-07:
Også tak for det spørgsmål.
Det, som jeg er opmærksom på, er, at HK har tilsendt Beskæftigelsesudvalget et notat vedrørende deres oplevelser i forhold til misbrug af praktikanter og af løntilskudsjobbere, som de kalder det.
Det er heldigvis også sådan, at hr. Bjarne Laustsens gode kollega hr. Leif Lahn Jensen den 1. december har stillet et spørgsmål på baggrund af den henvendelse, der er kommet.
Og jeg finder det mest rigtigt, at jeg nu får mulighed for at gennemgå den henvendelse, som er kommet fra HK, med henblik på at svare Beskæftigelsesudvalget, og det har jeg altså ikke tænkt mig at gøre her i dag i Folketingssalen.
Bjarne Laustsen (S), 2016-12-07:
Det er lidt trist, for jeg står jo her med en række kontrakter.
Jeg tror også, ministeren har dem.
Heri skriver man, at bevilling af løntilskud er en væsentlig forudsætning for denne ansættelsesaftale.
Altså, man er fuldstændig ligeglad med, hvilke andre kvalifikationer vedkommende har.
Normalt siger man jo, at i et ansættelsesforhold er det et spørgsmål om, at vedkommende har nogle bestemte kvalifikationer for at kunne få jobbet.
Her siger man som det første i den første linje, at det er en forudsætning, at der er et løntilskud med, ellers har man ikke noget at bruge vedkommende til.
Om det andet, altså når vedkommende skal ud af butikken, skriver man: Jævnfør din ansættelseskontrakt er bevilling af løntilskud en væsentlig forudsætning, og da bevilling af løntilskud ophører den og den dato, siger vi også farvel til dig ved samme lejlighed.
Det dokumenterer jo klart, at virksomhederne kun er interesseret i folk, hvis de har et tilskud.
Og den dag det stopper, ryger de ud af biksen.
Det er derfor, det her forekommer, altså kæderygning af langtidsledige.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-12-07:
Jeg kender spørgeren udmærket, og jeg har også stor respekt for den ihærdighed, som spørgeren går til den her vigtige sag med.
Jeg har bare den holdning, at jeg ikke kommer til at stå og sagsbehandle den her henvendelse fra HK i dag.
Jeg har netop sat mig i stolen som beskæftigelsesminister.
Jeg skal svare Folketinget på baggrund af det, som er vedlagt henvendelsen fra HK, og det vil jeg selvfølgelig gøre.
Det er klart, at jeg selvfølgelig ser med stor alvor på, hvis der er ting, som ikke går efter reglerne.
Det er jo bl.a. det, som HK hævder, og det kommer jeg selvfølgelig til at analysere fuldstændig til bunds.
Så jeg vil gerne betrygge spørgeren ved at sige, at jeg også er optaget af, at det her skal gå efter reglerne, og at det ikke skal misbruges.
Hvis der finder et misbrug sted, skal det selvfølgelig stoppes.
Men på baggrund af den henvendelse og den viden, jeg har i dag, så er jeg endnu ikke i stand til at besvare hr. Leif Lahn Jensens spørgsmål.
Det kræver også møder internt i mit eget departement, og det kommer jeg til at have, så der kan svares.
Jeg ville aldrig kunne forestille mig, at hr. Bjarne Laustsen kunne finde på at tage fat i en konkret sag – det ville falde langt uden for den opfattelse, jeg har, af hr. Bjarne Laustsens parlamentariske arbejde, selv om jeg har respekt for, at man gør det, for det er bl.a. derfor, man er folketingsmedlem.
Jeg tror ikke, vi kommer det nærmere.
Der er nu rejst spørgsmål fra HK's side i den forbindelse, det har hr. Leif Lahn Jensen bedt om at få et svar på, og det får hr. Leif Lahn Jensen, men det bliver ikke her i Folketingssalen i dag.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-12-07:
Mener ministeren, at det er nødvendigt med yderligere initiativer for at sikre, at personer, som er nedslidte, har gode muligheder for at trække sig tilbage, ud over regeringens planlagte seniorfleksjobordning, der vil få en meget begrænset effekt?
Tak for det.
Mener ministeren, at det er nødvendigt med yderligere initiativer for at sikre, at personer, som er nedslidte, har gode muligheder for at trække sig tilbage, ud over regeringens planlagte seniorfleksjobordning, der vil få en meget begrænset effekt?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-12-07:
Tak for det.
Udviklingen i levetid går heldigvis i den rigtige retning, det kan man jo starte med at glæde sig over.
Danskerne bliver mere sunde, og vi lever længere.
Det er i bund og grund positivt.
Faktisk er levealderen steget så meget, at reguleringen af folkepensionsalderen er, om man så må sige, kommet bagud.
Derfor planlægger regeringen at komme med et nyt oplæg om tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet med afsæt i 2025-planen, som det også fremgår af regeringsgrundlaget.
I oplægget vil vi også se på balancen mellem et længere arbejdsliv og fleksible tilbagetrækningsmuligheder.
Jeg vil gerne understrege, at vi allerede i dag har en bred vifte af muligheder for fleksibel tilbagetrækning.
De hårdest ramte, der slet ikke har mulighed for en meningsfuld tilknytning til arbejdsmarkedet, kan få tilkendt en førtidspension.
Der er også skabt en særlig enkel og hurtig ordning i form af seniorførtidspension for personer med en langvarig tilknytning til arbejdsmarkedet, der højst har 5 år tilbage i forhold til folkepensionsalderen.
Antallet af personer over 60 år, der påbegynder et fleksjob, er fordoblet fra cirka 600 i 2011 til cirka 1.400 det seneste år.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-12-07:
Mange tak for det.
Det er jo klart, at når en regering går ud og diskuterer, hvor lang tid der skal gå, før man skal trække sig tilbage og gå på pension, så er der rigtig mange, der tænker: Okay, hvornår gælder det mig?
Jeg har selv, dengang jeg arbejdede på Aarhus Havn, arbejdet med en del, som blev nedslidt, fordi det var hårdt arbejde.
Og mange af dem vil også tænke, at selv om der er mange, der kommer til at leve længere, så kommer de måske ikke til at leve så længe som andre, fordi de jo godt ved, at de har haft et job, der har gjort, at de er blevet nedslidt.
Mange af dem har også arbejdet, siden de var 16 år, og derfor kan de selvfølgelig heller ikke arbejde, til de er langt over 70 år, ligesom akademikere måske kan, der går ud på arbejdsmarkedet, når de er 30, eller hvad ved jeg.
Regeringen skriver i regeringsgrundlaget: »Regeringen vil med afsæt i udspillet DK2025 – Et stærkere Danmark komme med et nyt oplæg om tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet«. Statsministeren tog også debatten i mandags og var på ingen måde klar i mælet, i forhold til hvad den tilbagetrækningsalder skal være.
Kan ministeren så ikke godt forstå, at især én gruppe mennesker, altså de mennesker, som er nedslidte, de mennesker, som har knoklet hele deres liv, de mennesker, som jo godt ved, at de måske ikke kan leve lige så længe som alle andre, bliver noget bekymrede, bliver noget utrygge, og at de tænker: Hvad søren skal der blive af mig?
Hvordan har jeg mulighed for at arbejde, til jeg er langt over 70 år, når jeg har haft det job, som jeg har?
Troels Lund Poulsen (V), 2016-12-07:
Jamen altså, jeg kan sagtens forstå, at man bekymrer sig om, hvor lang tid man skal være på arbejdsmarkedet.
Det er også derfor, som jeg gennemgik i mit første svar, at der i dag er en lang række ordninger, hvis det er sådan, at man er nedslidt.
Derfor må jeg sige, at jeg godt forstår interessen for at finde ud af, hvad regeringen vil mene i den 2025-plan, der er annonceret.
Men jeg må også sige, at det heller ikke bliver i dag, jeg kommer til at offentliggøre det her i Folketingssalen.
Men jeg har jo en meget klar politisk interesse i at sikre, at er der folk, der er nedslidte, og som ikke er i stand til at være på arbejdsmarkedet, så skal de selvfølgelig heller ikke tvinges til at være der.
Men omvendt vil jeg også gerne sikre, at dem, der kommer til at leve længere, også er med til at bidrage til, at det her samfund bliver rigere.
Bjarne Laustsen (S), 2016-12-07:
Jamen jeg synes, det vil være fint, hvis ministeren måske vil kigge på det her ved førstkommende lejlighed og give det et servicetjek, for jeg synes ikke, at det, man kan se af det her, er i orden, altså at der er krusedulleunderskrifter, man ikke kan læse hvem der har sat, og at det er virksomheden, der skriver under for både medarbejdere og virksomhed.
Jeg synes, der er behov for, at man får strammet op her.
Jeg taler ikke om, at ministeren skal svare på spørgsmål om en enkelt konkret sag; jeg har netop gjort det generelt.
Det er jo et holdningsspørgsmål, om man synes, at den væsentligste forudsætning er, om man kan få et løntilskud.
Det må komme an på kvalifikationerne, og okay, så kan der i en periode være genoptræning osv., og så kan det føre til en ordinær ansættelse.
Det må være vejen frem, og det er det, mit spørgsmål går på.