runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-16:
Når jeg spørger, er det naturligvis, fordi det er den argumentation, som Moderaterne som parti har fremført igennem længere tid, altså at det er symbolpolitik, at det ikke opfylder nogen egentlige integrationspolitiske mål, og at det er til skade for patientsikkerheden og øger uligheden i sundhed.
Så blot for at være helt sikker på, at jeg forstår det: Det er vel stadig væk Moderaternes politik, må vi antage, men Moderaterne vil så stemme imod deres egen politik og deres egen overbevisning i salen, fordi de er en del af en regering.
Er det sådan, man skal forstå ordførerens tale?
Henrik Frandsen (M), 2024-05-16:
Nej, nu kan det jo aldrig være Moderaternes politik at sige, at det er symbolpolitik.
Og der er det jo, at jeg i mit første svar sagde, at på baggrund af den debat, der har været i Folketinget i dag, er jeg egentlig overbevist om, at det langt hen ad vejen er et udtryk for eller et ønske om at motivere folk med udenlandsk baggrund til at lære dansk.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-16:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg ved jo, ordføreren er en tålmodig mand, og ordføreren bliver bare lige en gang til nødt til at forklare mig, hvad Moderaternes politik egentlig er.
Det er jo en føljeton, jeg har haft med Moderaterne, siden første gang jeg hørte en fra Moderaterne gå på talerstolen –
det giver overhovedet ingen mening, faktisk aldrig nogensinde.
Så kom Stinus Lindgreen med et spørgsmål, og så blev svaret faktisk anderledes end talen også.
Det kan godt være, jeg har brug for en tolk, simpelt hen sådan en Moderaternetolk – jeg ved ikke, om jeg kan få tilbudt sådan et sted, men det tror jeg jeg har brug for.
Jeg synes da ellers, jeg snakker sådan rimelig godt dansk, men jeg vil sige på nordjysk: Jeg forstår ikke, hvad Moderaterne siger.
Moderaterne synes, at det faktisk er lidt givtigt, og at der godt kan være en gulerod i, at man skal betale.
Men Moderaternes politik i talen er, at man faktisk vil være lidt imod det her, fordi det er symbolpolitik.
Det er bare ikke officielt, at Moderaterne mener, det er en symbolpolitik, så hvad pokker mener Moderaterne egentlig om at afskaffe tolkegebyret i sundhedsvæsenet?
Henrik Frandsen (M), 2024-05-16:
Jamen altså i Moderaterne bakker vi op om regeringen, og vi bakker op om regeringens politik, og regeringens politik på det her område er, at vi stemmer imod beslutningsforslaget.
Det tænker jeg egentlig er meget nemt at forstå.
Jeg tænker ikke, det kræver en tolk at forstå det.
At vi så lige præcis i den her sag måske har lidt et særstandpunkt i forhold til de to andre partier, tænker jeg er meget naturligt.
Det er jo sådan, at når man danner en regering med tre partier, er det tre forskellige partier, der går ind i et lokale og forhandler, i det her tilfælde i halvanden måned, og kommer ud på den anden side med et regeringsgrundlag, og der bøjer man jo enderne mod hinanden.
Jeg synes egentlig, det er meget smukt, at man ser tre partier her, som virkelig tager ansvar, og som jo bare en gang imellem må erkende, at der var noget her, vi ikke kom igennem med.
Jeg synes, jeg er ærlig om det.
Til gengæld kommer vi igennem med rigtig mange andre gode ting fra regeringsgrundlaget, så jeg synes faktisk bare, at det her er et udtryk for ærlighed og oprigtighed.
Og så må vi se, om det kan oversættes, så det kan forstås på nordjysk.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-16:
Nu tager jeg det så, som det lyder i hovedet på en nordjyde, og det er: Moderaterne fik vetoret på udlændingepolitikken, og til gengæld kan Moderaternes vælgere fuldstændig regne med, at Moderaterne giver køb på resten.
Alt det der med sundhedspolitik og symbolpolitik på udlændingeområdet osv. giver man køb på.
Jeg ved ikke, hvor mange ministerbiler man fik, men jo nogle stykker, så man kan simpelt hen pr. stemme regne ud, hvad en ministerbil hos Moderaterne koster, for de har givet køb på deres holdninger.
Og det er superdejligt, tusind tak for oversættelsen.
Jeg tror, hele Folketinget og vælgerkorpset derude forstår det nu.
Jeg tror, de kommer til at trykke på knapperne lige om lidt, for de må være meget overraskede over, at Moderaterne har den holdning.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-16:
Tak for det.
Tak for en kort, klar tale – det var måske ikke så overraskende, hvad budskabet var, men alligevel.
Ordføreren nævner, at man bare kunne hæve gebyret og derved komme over det problem, som hr. Per Larsen, jeg selv og andre har peget på, nemlig at vi bruger flere penge på at administrere den her ordning, end vi får ind af gebyrer.
Hvad tænker ordføreren så det vil betyde for de andre konsekvenser, som der bliver peget på – ulighed i sundhed, at man tilsidesætter patientsikkerheden, og at man risikerer at over- og underbehandle og fejlbehandle, fordi man ikke forstår hinanden?
Vil det problem blive større eller mindre, hvis man sætter gebyret op?
Louise Brown (LA), 2024-05-16:
Tak, formand.
I 2018 vedtog VLAK-regeringen sammen med Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet at indføre et tolkegebyr i sundhedsvæsenet.
Nu er der så fremsat det her forslag om at afskaffe tolkegebyret, og det er jo, som vi har hørt tidligere i dag, en snak, der har været oppe flere gange siden 2018, og den her gang handler det så om, at der rent faktisk er en hel del udgifter forbundet med indkrævningen af gebyret.
Det er jo et argument, der sådan set godt kan være noget fornuft i, men i Liberal Alliance mener vi altså, at tolkegebyret har sin berettigelse.
Hvis man ikke er etnisk dansk og efter 3 år i landet stadig væk ikke kan tale og forstå dansk, mener vi altså ikke, at det er for meget forlangt, at man også betaler et gebyr for at få en tolk.
Hvis det, som noget tyder på, tilfører vores sundhedsvæsen ekstra udgifter, kunne en løsning jo være, at borgeren så bare betaler det fulde beløb og ikke kun et gebyr for at få den tolkebistand, der er nødvendig.
Hvis man ikke af sig selv som ny borger i et fremmed land føler trang til at lære det sprog, der bliver talt der, hvor man befinder sig, så er det her da et incitament, og det incitament skal vi altså ikke fjerne, og derfor kan Liberal Alliance ikke bakke op om det her forslag.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-16:
Så kan man sige: Er det fornuftigt, at den danske skatteborger skal betale for det, når vi har brug for at sende tolke ud?
Nej, det mener jeg jo ikke.
Det mener jeg som person ikke.
Jeg mener, at man er et voksent menneske, og så skal man bruge den tid, det tager, og det bliver fru Kirsten Normann Andersen jo ikke glad for.
Man kunne jo så bare sige, at ud over tolkning skal du også betale for den ekstra tid, det koster til at tage blodprøver osv., hvis det er dine dårlige danskkundskaber, der gør, at du er fordyrende for de danske skatteborgere.
Der forholder vi i Danmarksdemokraterne os jo til forslaget, og lige her kører vi ikke stramninger på, men siger bare, at man selvfølgelig skal betale efter 3 år.
Per Larsen (KF), 2024-05-16:
Tak for det, og tak til hr. Kim Edberg Andersen for talen.
Jeg tænker lidt på det her med økonomien.
Nu når man laver integrationspolitik, som jo vitterlig hører til i kommunerne, er vi så ikke i en situation, hvor vi måske får mere for pengene i kommunerne, end hvis man bruger sundhedsvæsenet til at lave integrationspolitik?
For vi ved godt, at det ikke er voldsomt meget integration, der foregår på hospitalet; det er andre ting, der foregår der.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-16:
Jeg ved så ikke, om Konservative mener, at vi skal sætte en eller anden form for strafbøde.
Regionerne kan jo ikke udskrive skat selv.
Vi ved jo i forhold til kommunerne og de indvandrere, der har brug for det, når det kommer dertil, hvad de skal bruge, når vi har en helt nødvendig praksis med tolke.
Den er jeg helt sikker på at vi i Danmarksdemokraterne er med på, og så bruger vi det, og så sender vi regningen til hjemkommunen, hvis ikke de sørger for at løfte deres indvandrere til et niveau, der kan forstås på sygehuset.
Det tror jeg da.
Men der tror jeg godt, at hr. Per Larsen ved, at der lige straks er valg, og så skal man da have hjelm på, hvis du går forbi en, der skal stå på mål for det i kommunen.
Men jo, jeg mener, at integration er et kommunalt problem, men virkeligheden er, at vi rammer det i regionen på hospitalet – man kan jo også ramme et sundhedsvæsen, der er kommunalt – og så er virkeligheden jo bare: Hvor ligger aben?
Ja, det ved jeg ikke, men den skal jo ikke ligge ved skatteborgeren, bare fordi der er nogle, der ikke kan snakke dansk efter 3 år.
Per Larsen (KF), 2024-05-16:
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at vi selvfølgelig skal sørge for at stille nogle krav til dem, der kommer her, og som ikke kan tale dansk.
Det siger sig selv; det skal man.
Når vi skal have regnebrættet frem, tænker jeg bare, at det koster, sådan som jeg lige kan anskue de tal, tre gange så meget at administrere det som at få pengene ind, og det er en dårlig forretning.
Vi ved godt, at en tolkning på video eller telefon koster 191 kr., og det udløser så en faktura, og det er nok lige knap nok, at man i det offentlige er helt fuldstændig skarpe på at inddrive de der penge i forhold til den administrative byrde, det er.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-16:
Jeg forstår det godt.
Jeg kender jo hr. Per Larsen, så jeg ved godt, hvad han siger, og det er lidt argumentet om at kaste gode penge efter dårlige.
Virkeligheden er bare, at så bliver vi bare nødt til at fortælle Konservative, at det gør vi altså rigtig, rigtig mange gange om dagen i det danske samfund på grund af den manglende integration, vi har haft.
Så jo, vi kyler gode penge efter dårlige, fordi vi ikke har været gode nok til bare at stille simple krav til de mennesker, der kommer hertil.
Og så er der den med, at det offentlige ikke er gode til at inddrive penge.
De må så lære at inddrive de penge, de har til gode, ligesom alle andre mennesker har en forpligtelse til.
Vi må jo som politikere have en forventning om, at dem, vi har ansat i stat og kommuner og regioner, sørger for at inddrive de penge, som de har til gode hos danske borgere.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-16:
I en tid, hvor det er moderne at tale om danske værdier, giver det jo ærlig talt mening at huske på lige præcis den frie og lige adgang til sundhedsbehandling.
Brugerbetalingen skaber ulighed og rammer de svageste, for den, der ikke har råd, søger at undgå undersøgelser og behandlinger, der koster penge.
Det gælder også tolkegebyret, et bureaukratisk misfoster, som rammer patienter, som efter 3 år desværre stadig væk ikke behersker det danske sprog på en måde, der gør dem i stand til at kommunikere med sundhedsvæsenet.
Omkostninger til tolk kan for den enkelte patient være uoverstigelige, og derfor vil nogle patienter også vægre sig mod udgiften og forsøge sig med alternative løsninger, f.eks. at prøve at lade en pårørende tolke, hvis det er en mulighed.
Det sætter dog også lægen under pres, for det er stadig lægens ansvar at forstå patienten, og at patienten forstår lægen.
Lægen skal kunne stole på, at tolkningen er korrekt, og derfor er professionelle tolke i sundhedsvæsenet rasende vigtigt, når sprog bliver en barriere for at forstå hinanden.
Korrekt og professionel tolkning er både mere effektivt og mere sikkert både for lægen og for patienten.
Selvfølgelig skal borgere i Danmark lære det danske sprog.
Det er der næppe nogen der er uenig – nogle gange lykkes det bare ikke.
Men kommunikationen er stadig væk afgørende for den rigtige udredning og behandling.
Den lægefaglige udredning af patienten tager længere tid, hvis lægen ikke kan kommunikere med patienten, og det kan både resultere i flere blodprøver og flere scanninger, og det tager også tid fra andre patienter, som venter på behandling.
Men flere scanninger er heller ikke en garanti for den rigtige diagnose, og manglende sproglige kompetencer kan have fatale konsekvenser for patienten og desværre også for lægen, som har ansvaret for at stille den rigtige diagnose og sikre den nødvendige behandling.
Lige og fri adgang til sundhed klinger ærlig talt hult, når de svageste patienter risikerer, at de ikke får den rigtige behandling på grund af nogle partiers symbolpolitik om forventninger til integration som forudsætning for den rigtige behandling.
Det er ikke kun skævt, det er ganske enkelt ikke i overensstemmelse med danske værdier set fra min side.
Køber man ikke ind på det argument, så lad mig da bare tilføje, at sundhedsvæsenet er under pres, og det giver ingen mening at pålægge sundhedsvæsenet integrationsopgaver, men det er ret beset det, man gør, når sundhedsvæsenet på den ene side har ansvaret for den rette behandling og samtidig også skal bruge ressourcer på at sikre tolkning til borgere, som ikke kan betale for det.
Igen og igen hører vi regeringen pege på, at vi skal afskaffe unødvendigt bureaukrati, for vi mangler arbejdskraft og skal bruge ressourcerne på den mest hensigtsmæssige måde.
Her er endnu et eksempel på unødvendigt bureaukrati, som let kan fjernes ved, at vi blot opgiver den her regel en gang for alle og sørger for, at integrationen foregår der, hvor man er bedst til det, og ikke i sundhedsvæsenet.
Derfor stemmer SF fortsat for, at vi dropper tolkegebyret.
Tak for ordet.
Maria Durhuus (S), 2024-05-16:
Tak, og tak til ordføreren for en god tale.
Jeg bliver lidt nysgerrig på, hvad ordføreren foreslår ud over at fjerne tolkegebyret.
Da jeg svarede på talerstolen, kom jeg med et eksempel fra min tid som sygeplejerske, hvor en patient havde været her i 13 år og havde tre børn i danske skoler, men havde arbejdet i en kiosk på Nørrebro i 13 år, så derfor havde patienten ikke haft brug for at lære dansk.
Hvad mener ordføreren der skal til?
For det er vel ikke rimeligt, at skatteborgerne skal betale til uendelig tid?
Og mener ordføreren ikke, at der også er en mulighed for at kigge ind i, om det er bureaukratiet, der er for tungt, når man skal skrive sig ud af, om der skal betales for et tolkegebyr, snarere end at det er tolkegebyret, vi skal diskutere?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-16:
Jeg forstår ikke, at man kan holde ud at bo i et land i 13 år uden at lære sproget.
Det er den ene del.
Men jeg synes også, at der er nogle kommuner, der har svigtet nogle familier, hvis det er sådan, at der er mange børn, der har forældre, som ikke formår at kommunikere på dansk.
Jeg synes bare, integrationen skal foregå et andet sted end i sundhedsvæsenet.
Min pointe her er, at det koster regionerne penge at administrere den her ordning, fordi der både er dispensationsmuligheder og pligt til at dispensere i nogle givne situationer og pligt til at opkræve gebyrer, som man måske ikke kan få betalt igen efterfølgende.
Det koster regionerne penge.
Regionernes egne opgørelser er, at det koster dem 5 mio. kr. om året, og det genereres jo år efter år efter år.
Det synes jeg er en ærgerlig måde at bruge pengene på.
For lige præcis i sundhedsvæsenet er det vigtigt, at man kan tolke korrekt, og det er også vigtigt, at vi bruger ressourcerne på en fornuftig måde til gavn for patienterne.
Maria Durhuus (S), 2024-05-16:
Men er det så ikke opkrævningen af gebyrer og det bureaukrati, der er lagt på som et dokumentationskrav, snarere end det er selve gebyret, vi skal tage en snak om?
Og så vil jeg bare afslutningsvis høre ordførerens holdning til velfærdsteknologi.
For det er jo sådan, at hvis du sidder i fængsel og ikke kan tale det danske sprog, har du ikke ret til en tolk.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-16:
Jeg holder rigtig meget af velfærdsteknologiske løsninger, vil jeg sige.
Men når vi kommer til sundhedsvæsenet, er det bare ret vigtigt for mig, at lægen kan stole på, at det, som patienten siger, også er det, der bliver oversat, og omvendt, sådan at man kan finde ind til den rigtige udredning og behandling hurtigt og effektivt, fordi det er bedst for ressourceanvendelsen.
Og så vil jeg blot understrege igen: Jeg synes ikke, at det er sundhedsvæsenets opgave at tage sig af integrationsopgaven.
Den synes jeg skal foregå andre steder.
Det er i virkeligheden bare min pointe.
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-05-16:
Tak for det.
Ordføreren bliver ved med at sige, at det her ikke er en debat, det giver mening at tage på sundhedsområdet.
Men det synes jeg sådan set det er.
For det, der reelt sker, hvis fru Kirsten Normann Andersen fik sin vilje, er jo, at der så bare bliver sendt en regning til helt almindelige skatteborgere, uden at der er et personligt ansvar.
Så derfor vil jeg bare spørge, om der ikke også er et personligt ansvar for at lære dansk.
Ordføreren har flere gange sagt, at det er de svageste mennesker, der har behov for hjælp, men de svageste mennesker, der har behov for hjælp, kan jo godt slippe uden om at betale et tolkegebyr.
Så det mener jeg faktisk ikke er helt rigtigt.
Eller kan man virkelig tillade sig efter 13 år i det danske samfund at sende en regning videre til helt almindelige danskere, som kan få lov til at betale den?
Altså, det synes jeg er lidt respektløst over for danskere, der går på arbejde og betaler skat.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-16:
Som jeg nu har sagt det nogle gange, betyder den her ordning, at vi sender en endnu større regning til skatteborgerne.
For den er bureaukratisk, den er tung, den er svær at administrere i regionerne, og der skal bruges masser af ressourcer til at administrere den, og den koster også i forhold til det sundhedsfaglige personale, som vi i forvejen har for lidt af.
Og jeg synes ikke, at det skal bruges på integration, men at det skal bruges på sundhedsbehandling, og det er jo i virkeligheden min pointe.
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-05-16:
Men så vil jeg bare, ligesom min partikollega fru Maria Duurhus også gjorde det, spørge, om det så ikke er bureaukratiet, vi i stedet skal angribe.
Altså, jeg synes da, det er et lidt vigtigt princip, at det, hvis man har været i Danmark i lang tid og ikke har haft lyst til at tilegne sig det danske sprog, så koster noget.
Er det ikke bureaukratiet, vi burde diskutere i stedet for at bruge tid på at diskutere, om tolkegebyret skal afskaffes?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-16:
Men det ændrer bare ikke ved, at jeg tror, at løsningen er at fjerne tolkegebyret en gang for alle, sådan at lægerne og det øvrige sundhedspersonale bruger tiden på det, som de skal bruge tiden på, nemlig sundhedsbehandling, og at man så løser integrationsproblemet et andet sted.
Man kunne sagtens forestille sig, at vi kunne blive enige om, at vi bare skal sende regningen til staten.
Men det er stadig væk skatteborgerne, der betaler i den sidste ende.
Og jeg er stadig væk ikke sikker på, at ordføreren svarede på, om integrationen så bliver bedre af, at den foregår i sundhedsvæsenet, hvor man så bruger en masse administrative ressourcer – også lægens ressourcer – nogle gange også på ekstra blodprøver og nogle gange på ekstra scanninger og på andet, fordi man ikke forstår hinanden og skal være sikre på, at det, man svarer eller konkluderer som læge, er rigtigt, for det har lægen jo også ansvaret for.
Er det en klog måde at bruge ressourcerne på, eller burde man bruge de her penge et andet sted, hvor man faktisk kunne forbedre sprogkompetencerne hos de her borgere?
Henrik Frandsen (M), 2024-05-16:
Ordføreren er jo en fantastisk taler og får det næsten til at lyde, som om vi løber fra alt, vi har sagt i valgkampen.
Det gør vi bestemt ikke.
Jeg mener faktisk, at vi leverer rigtig, rigtig meget af politik, vi gik til valg på.
Moderaterne havde en klar hensigt om, at vi skulle have en bred regering hen over midten, at vi skulle regere Danmark fra midten af.
Det er vi nået i mål med, og det betyder, at vi er tre partier, der er gået sammen – tre ikke ens partier, for hvis vi var det, kunne vi lige så godt slå dem sammen til ét parti.
Vi bliver ved med at være tre forskellige partier, og vi er selvfølgelig gået ind i det rum med nogle forskellige holdninger, men det er klart, at når vi så skal til at føre rigtig politik, vil man en gang imellem opleve, at der var et sted, hvor vi ikke kom igennem med det, vi sagde inden valget.
Per Larsen (KF), 2024-05-16:
Tak for det, og tak til hr. Henrik Frandsen for ordførertalen.
Jeg blev også lidt nysgerrig på, hvad det var, ordføreren mente, men jeg forstod det sådan, at ordføreren er uenig i det her, og at ordføreren nu kommer til at stemme imod det her, og det er jo lidt interessant.
Men jeg vil gerne lige spørge helt konkret: Mener ordføreren, at integrationsindsatsen ligger bedst i sundhedsvæsenet, eller ligger den bedst i kommunerne, for jeg ved jo, at ordføreren har været borgmester?
Er det mest hensigtsmæssigt, at man har integrationsindsatsen i sundhedsvæsenet, eller skal det være ude i kommunerne?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-16:
Det er jo, fordi jeg er overrasket over det.
Jeg troede, at det var Moderaterne, jeg ikke forstod, men nu er det også Konservative.
Jeg tror nu alligevel, at jeg snakker så meget nordjysk, at jeg forstår, at det, som primært gør ondt på hr. Per Larsen, er, at det er gode penge efter dumme, ikke?
Men jeg bliver bare nødt til at sige noget, for det, der åbner sig som et spørgsmål for mig i forbindelse med De Konservative, vedrører jo, at det med integration nu blev til et spørgsmål om, at bare det ikke koster for meget, og at det ikke må være for administrativt.
Og så kan jeg jo godt blive stærkt bekymret for Konservatives integrationspolitik sådan ellers.
Jeg bliver bare nødt til at spørge om noget.
Jeg ved, at hr. Per Larsen i hvert fald ved det, men jeg er ikke sikker på, om Enhedslisten gør.
Det havde gjort frygtelig ondt at blive krammet på den måde af en ellers sød Enhedslisteordfører.
Hvad er grænsen?
Altså, hvor meget må det koste danskerne, at vi forsøger at integrere de udlændinge, der kommer hertil?
Altså, hvad er grænsen?
For jeg kan forstå, at lige nu er grænsen så 14-18 mio. kr., afhængigt af hvad mankoen er i forhold til det inddrevne.
Er det virkelig der, hvor danskerne skal regne med, at De Konservatives integrationspolitik er, altså at det er fint, indtil det koster mere end 10 mio. kr.?
Per Larsen (KF), 2024-05-16:
Jeg har jo i den grad på samme måde som mine partikollegaer intentioner om, at integrationen skal fungere så godt som overhovedet muligt, og at folk selvfølgelig også skal sørge for at lære dansk og alt muligt andet så hurtigt som overhovedet muligt, sådan at de kan blive integreret.
Der er slet ingen tvivl om det.
Men det er klart, at når vi ser sådan et regnestykke som det, jeg ridser op her, hvor man bruger så mange penge på administration, så vil jeg bare sige, at jeg altså synes, at vi får meget lidt for de penge.
Jeg tror, at hvis det var sådan, at man brugte dem i sundhedsvæsenet, så ville man få noget mere for dem.
Men ellers ville jeg da også synes, at det burde være kommunerne, der tog sig af den slags ting, og at det også var dem, der fik regningen i forhold til at skulle honorere den tolkning, der er behov for, for de er jo også dem, der er mest motiverede i forhold til at sikre, at folk får lært dansk så hurtigt som muligt.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-16:
Jamen jeg er mere tryg, for jeg tror bare, at der er tale om matematik, altså dybest set en god handel.
Det ved nordjyder, det kan vi finde ud af.
Så virkeligheden er jo bare, at i forhold til det, hr. Per Larsen søger efter, så skal han faktisk bare tage regnestykket et skridt videre, for hr. Per Larsen kom jo selv med en stor besparelse, dengang vi indførte tolkegebyret; så var det sjovt, at det faldt voldsomt, hvor meget der var behov for at få tolket.
For det, jeg blev allermest bekymret for, var faktisk, da hr. Per Larsen sagde: Vi er faktisk villige til at sige, at vi så skrotter tolkegebyret.
For der bliver hr. Per Larsen nødt til at gå hjem og lave regnestykket en gang til og have en forventelig stigning til det, det var tidligere.
Så ville det jo blive dyrere, uanset hvad.
Så jeg er tryg ved hr. Per Larsen, og at det, jeg hører Konservative sige, er, at vi i hvert fald skal finde en anden løsning for, hvor regningen ligger, altså et andet sted end i regionerne og i sundhedsvæsenet.