runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2024-11-27:
Tak for det.
Igen vil jeg sige – og på den måde beklager jeg, at jeg ikke kan give præcis det svar, som hr. Peter Kofod gerne vil have – at jeg er tilbageholdende med at gå ind i konkrete sager, men som jeg forstår det, er der altså også en efterforskning af den konkrete sag i gang.
Jeg har generelt, og det ved jeg i øvrigt også at hr. Peter Kofod har, meget stor tillid til vores dygtige politi.
Det er jo altid sådan, at politiet i sagens natur skal tage alle anmeldelser af kriminalitet alvorligt, og det har jeg også tillid til at man gør.
Hvad der så præcis er foregået i den konkrete sag, har jeg ikke nærmere kendskab til, men jeg har stor tillid til, at politiet forfølger den her sag og andre sager, ligesom vi også har haft brug for at give nogle flere værktøjer til, hvordan vi kan forhindre det store omfang af butikstyveri, som vi ser i de her år.
Mike Villa Fonseca (UFG), 2024-11-27:
Tak for det til formanden.
Der må jeg bare erkende, at jeg er meget uenig med ministeren.
Så sent som i dag har jeg snakket med flere oversygeplejersker og afdelingssygeplejersker, som får henholdsvis 10, 20 og 30 ansøgninger, og som er nødt til at afvise sundhedspersonale i døren.
De står og mangler personale, men på grund af at økonomien i regionerne åbenbart bliver prioriteret på en meget mærkelig måde, kan de ikke få lov til at ansætte mere sundhedspersonale.
Men lad mig så prøve at spørge lidt anderledes.
Er der gennemført konsekvensanalyser, der viser, hvordan besparelserne påvirker sundhedspersonalets arbejdsvilkår og patientbehandlingen?
Hvis ja, vil ministeren så dele dem offentligt?
Sophie Løhde (V), 2024-11-27:
Spørgeren siger i Folketingssalen, at nu kan der ikke ansættes sundhedspersonale i vores sundhedsvæsen.
Det er ikke korrekt.
Eller skal man også tage ansvar for at forsøge at få de økonomiske rammer til at holde stik bedst muligt, vel vidende at det i konkrete situationer er svært?
Dernæst vil jeg også anbefale spørgeren måske at beskæftige sig lidt med, hvordan det er, vi styrer og driver vores sygehusvæsen.
For det virker, som om spørgeren måske burde være mere interesseret i at stille op til regionsrådet eller søge ansættelse på et sygehus og forsøge at få indflydelse på, hvordan man sidder og drifter ude på sygehusene.
Mike Villa Fonseca (UFG), 2024-11-27:
Jeg tror godt, ministeren ved, at jeg har arbejdet i sundhedssektoren.
Men jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan besparelser og mangel på personale hænger sammen.
Det er mig meget uforståeligt.
Så her til sidst vil jeg spørge ministeren, hvordan ministeren vil sikre, at der måske prioriteres endnu flere midler.
For det, jeg hører, og det, jeg oplever på sygehusene, fra sundhedspersonalet og patienterne, er, at der er pressede afdelinger, på grund af at der er et øget pres fra besparelserne.
Så jeg kommer nok også til at følge op med nogle spørgsmål til ministeren og ministeriet.
Regionsrådet er nok ikke noget for mig, når jeg ønsker at nedlægge regionerne.
Sophie Løhde (V), 2024-11-27:
Jeg tror ikke, jeg har sagt nogen steder i Folketinget, at man ikke kan gøre flere ting på samme tid.
Det ville ligge mig fjernt, og vi kvinder er jo også kendt for at kunne multitaske, så mon ikke også, det kan lade sig gøre her?
Det, jeg tror jeg fik sagt i Europaudvalget, er, at man jo skal se hele EU's revision af lægemiddellovgivningen som et supplement til, hvad der bliver lavet og også allerede i dag er af miljølovgivning, som jo også i dag indeholder tiltag i forhold til at reducere de lægemiddelrester, som bliver udledt af industrien.
For så vidt angår EU's revision af lægemiddellovgivningen – med respekt for at jeg allerede kan se på formanden, at det er tid til at runde af – er det jo et fokus for os at begrænse de negative miljømæssige virkninger af lægemidlerne, og vi går også til forhandlingerne med en ambition om at sikre, at vi får taget relevante og effektive miljøtiltag i lovgivningen.
Godt, jeg hører, at der fra spørgeren er et ønske om, at der skal sættes flere penge af til sundhedsvæsenet.
Så er det godt, at der nu er en regering i Danmark, som sikrer, at det rent faktisk sker.
Prøv at høre, vi har lige landet en økonomiaftale med landets regioner, der har driftsansvaret for vores sygehuse, altså den bedste økonomiaftale i 14 år; det er den, man ser ind i.
Vi gav sågar også et ekstraordinært løft i indeværende år på 600 mio. kr., bl.a. jo som en konsekvens af, at vi også havde set ind i en tid med stigende medicinpriser.
Så vi handler.
Er det en garanti for, at hvis der sker en budgetoverskridelse på en afdeling, skal man aldrig nogen sinde selv drage omsorg for også at sørge for at få rettet op?
Nej, men det er jo et ledelsesansvar ude på de enkelte sygehuse, ude på de enkelte afdelinger, og vi står på mål for at levere det største løft i vores sundhedsvæsen i mange, mange år.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-11-27:
Jeg har spørgsmålet: Hvad er ministerens holdning til at samtænke en stram miljølovgivning med EU’s lægemiddellovgivningspakke i en one health-tilgang, og mener ministeren i denne forbindelse, at en miljørisikovurdering i forbindelse med en ansøgning om en markedsføringstilladelse for ny medicin i EU er omfattende nok, hvis produktion og livscyklus af medicinen ikke er inddraget i vurderingen?
Sophie Løhde (V), 2024-11-27:
Tak for det.
Jeg er enig med spørgeren i, at det er vigtigt at begrænse lægemidlers negative påvirkninger af miljøet.
Det gælder særlig udledningen af antimikrobielle stoffer i miljøet, som kan øge risikoen for antimikrobiel resistens.
Derfor støtter regeringen, at der i EU's lægemiddellovgivning indføres hensigtsmæssige og proportionale miljøkrav.
I forhold til forslaget til revision af EU's lægemiddellovgivning skærpes kravet om, at en ansøgning om markedsføringstilladelser skal indeholde en miljørisikovurdering og tiltag til at begrænse miljørisici.
Forslaget omfatter miljørisici forbundet med udledningen af lægemiddelrester fra brug og bortskaffelse af lægemidler.
Det skyldes, at udledningen af lægemiddelrester i miljøet primært kommer herfra.
Det skyldes, at antimikrobiel resistens er et globalt problem, uanset hvor udledningen i øvrigt kommer fra.
Det er selvfølgelig vigtigt at være opmærksom på, at tiltagene i lægemiddellovgivningen ikke kan stå og ej heller står alene.
De skal jo ses som et supplement til miljølovgivningen, som indeholder en række tiltag til at begrænse lægemiddelrester i miljøet.
Fremstillingen af lægemidler er omfattet af de samme miljøkrav som andre industrier, og EU's lægemiddellovgivning kan ses som en del af en one health-tilgang sammen med andre EU-politikker om miljølovgivning og bekæmpelse af antibiotikaresistens.
Det er jo i den sammenhæng også vigtigt at undgå overlappende miljøtiltag, der øger kompleksiteten i lovgivningen og medfører unødige omkostninger, men det er samtidig vigtigt, at der er fokus på, at skærpede miljøkrav ikke går ud over tilgængeligheden af lægemidler til patienterne i Europa.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-11-27:
Udgangspunktet er jo, at det er godt, at vi er enige om den her overordnede tilgang.
Jeg er også glad for, at ministeren støtter Kommissionens fokus på at have den her one health-tilgang, hvor man netop samtænker både sundheds- og miljøpolitik, men også andre tilgange.
Kommissionens videnskabelige rådgiver har netop også lige understreget det her i forbindelse med de her behandlinger af lægemiddelpakken.
Så det er jo et rigtigt udgangspunkt, og det er rigtig godt.
Det er jo også derfor, at vi i formålsparagrafferne for det her direktiv og forordningen har, at det netop også handler om at sikre en bedre miljølovgivning.
Men det, der jo er spørgsmålet, er: Hvordan gør vi det konkret?
Grunden til, at jeg stillede det her spørgsmål, var netop, at ministeren i Europaudvalget sagde det her med, at vi ikke laver miljølovgivning, mens vi laver lægemiddellovgivning.
Jeg synes, at det er det, der er det interessante at diskutere.
For ét er, at vi kan have en overordnet ambition om, at vi skal samtænke det, men hvordan gør man det så helt konkret, når vi er nede på artikelniveau?
Der er det jo sådan, at der i det nuværende forslag til direktivet står i definitionen i artikel 4, pkt. 33 – og det er også noget af det, ministeren refererer til – at man skal have en miljøkonsekvensvurdering omhandlende anvendelse og bortskaffelse, men så i artiklerne 22 og 23, som omhandler miljøkravene, og hvor vi skulle have en mere specifik definition af, hvad der foregår, står der ikke noget om, hvad anvendelse og bortskaffelse dækker over.
Og når jeg så graver videre i de henvisninger, der er, finder jeg ud af, at det primært er henvisninger til nogle videnskabelige retningslinjer, som er 20 år gamle, og som blev lavet i en tid, hvor det meget handlede om gmo.
Det vil sige, at jeg bliver lidt bekymret for, at den regulering, der bliver lavet i det her direktiv, slet ikke er den stramme miljølovgivning, som ministeren også giver udtryk for at vi måske egentlig bør have i den her sammenhæng.
Det er derfor, det er interessant at diskutere Europa-Parlamentets forslag til en ændring, hvor de siger, at det her ikke kun handler om at kigge på bortskaffelse – i øvrigt den her meget upræcise formulering om, at vi skal have noget mere konkret, bl.a. også produktion og livscyklus, for at have en mere dækkende miljøregulering af vores medicin i både forbrug og produktion.
Peter Kofod (DF), 2024-11-27:
Tak for det gode svar.
Jeg synes egentlig, at det var et meget imødekommende svar og også et ret nuanceret svar på det her.
Lad mig starte et helt andet sted.
Jeg havde aldrig troet, at jeg som folketingsmedlem skulle stå her i spørgetiden og tage noget op om et juleoptog i Sakskøbing, men jeg ser det som et udtryk for, at vores stat efterhånden er ved at sande til i bureaukrati og overforsigtighed og regler, der skal tolkes i et omfang, så man tror, det er løgn.
Tænk sig, at der har været gang i et juleoptog – noget, der ellers bringer glæde og hygge, og ja, i sådan en provinsby, som jeg selv kommer fra, betyder det jo noget, at der er de her ting – i 97 år, og det har ikke været et problem.
Jeg prøver sådan at kigge lidt rundt og læse mig ned i, om der nogen sinde skulle have været et problem eller et eksempel på nogen, der var kommet til skade, eller om man kunne finde et eller negativt om det, men det var der ikke.
Derfor synes jeg, at det er centraliseringsstaten, DJØF-staten, skrankepavestaten, der stikker sit hoved frem her og siger: Der har været nogle regler i mange år.
Det har ikke givet anledning til problemer.
Nu tolker vi så lige på en helt anden måde, og det eneste, vi får ud af det, er, at vi generer en hel masse mennesker, som passer deres, som ikke har ondt i sinde, og som i øvrigt ikke gør andre skade.
Det kan jeg ikke forstå.
Så jeg vil gerne kvittere for, at ministeren siger, at det her skal vi gøre noget ved.
Jeg skal nok lige ringe op til dem i Holstebro – det er jo tæt på ministerens egen valgkreds – og sige: Nu skal I høre her, gutter.
Vi er jo nødt til at sørge for, at det hele ikke går i stå.
Kan vi ikke gøre noget mere?
Kan man ikke udstede en eller anden garanti for, at nu falder tingene selvfølgelig i orden?
Vi kan godt arbejde på at gøre regelsættet bedre, og vi stiller i Dansk Folkeparti meget gerne op til at hjælpe regeringen med det arbejde.
Men der skal jo findes en løsning nu og her, forestiller jeg mig, så man kan fortsætte med de ting, man har gjort i 97 år – i øvrigt uden problemer.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-27:
Hvorfor skal Danmark være parkeringsplads for kriminelle udlændinge, der har svindlet ældre borgere for at adskillige millioner kroner?
Hvorfor skal vi være parkeringsplads for de udenlandske borgere?
Hvorfor er regeringen ikke enig i det?
Peter Hummelgaard (S), 2024-11-27:
Dansk Folkeparti er absolut ikke det eneste parti i Folketinget, der ønsker at udvise flere kriminelle udlændinge.
I de konkrete sager er det jo domstolene, der både udmåler straffe og i øvrigt også tager stilling til, om de pågældende straffede skal udvises af Danmark.
Når det er sagt, er det også mit og i øvrigt også regeringens politiske ønske, at flere, der begår alvorlige forbrydelser i Danmark, også skal udvises af Danmark for bestandig.
Det er et udspil, vi arbejder på lige nu for at stramme de regler op og øge mulighederne for udvisning, og som vi glæder os til, og som jeg ved at udlændingeministeren glæder sig til at drøfte med Folketinget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-27:
Tak for det, og tak til ministeren for at komme.
Spørgsmålet er egentlig ret simpelt: Hvad er ministerens overvejelser bag, at Danmark går enegang, når vi indfører en CO 2 -afgift som det eneste land i verden, men ikke, når vi indfører kvælstofreduktioner?
Jeppe Bruus (S), 2024-11-27:
Selv tak for invitationen til at komme ned i Folketingssalen.
Jeg holder af det, så det gør jeg meget gerne.
Som bekendt står landbruget for en markant del af udledningen af drivhusgasser og næringsstoffer, og landbruget har derfor naturligvis også et stort ansvar for at bidrage til reduktionen.
På kvælstofområdet ønsker regeringen også at foretage en klog og ambitiøs indsats.
Det gør vi nu sammen med en bred række af partier.
Det ændrer ikke på, at vores mål og forpligtelser skal indfries både på klimaområdet og på kvælstofområdet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-27:
Altså, jeg bliver nødt til igen at minde ministeren om, at jeg er nordjyde, og det der forstår vi ikke i Nordjylland.
Når vi siger, at CO 2 er noget, som påvirker hele verdens klima, så mener ministeren for grøn trepart, at det er godt, at vi kun laver den aftale i Danmark.
Så bliver jeg bare nødt til at spørge en gang til: Hvordan kan ministeren sige, at Danmarksdemokraterne og Kim Edberg Andersen må forstå, at det er dansk kvælstof, der kommer ud, men at det skal vi selvfølgelig samarbejde med vores naboer om, men at det med CO 2 er fuldstændig anderledes?
CO 2 kommer kun som en søjle over Danmark, siger man, så det regulerer vi som det eneste land i verden, vel vidende at CO 2 'en fra de mælkebønder, som nu flytter til Polen, også vil flyve ind over Danmark.
Det tror vi i hvert fald på i Jylland.
Så kan vi ikke lige tage den en gang til
: Hvad er grunden til den forskel, at man kun vil regulere nationalt og som det eneste land i verden på CO 2 , men at vi på kvælstofområdet skal ud at spørge svenskerne og tyskerne?
Jeppe Bruus (S), 2024-11-27:
Jeg er simpelt hen ikke sikker på, at jeg kan forstå det for spørgeren, men jeg kan forsøge at bidrage til at forklare det.
Jeg er helt med på, at ordføreren er fra Nordjylland, hvilket jeg synes er meget sympatisk.
Jeg tror simpelt hen også, at der er noget, der er blevet misforstået her.
For vi laver en CO 2 -afgift på landbruget for at nå vores klimamål.
Ja, vi bygger som det første land i verden – og det er vi stolte af – en CO 2 -afgift på landbruget ind.
Det betyder ikke, at vi ikke arbejder sammen med andre lande for, at de skal øge deres indsats for at gøre noget ved klimaet.
Vi har lige været på klimatopmøde, og den danske position er jo, at vi er meget, meget ambitiøse og går forrest, så jeg forstår det ikke helt.
Vi laver også CO 2 -afgifter i samarbejde med andre lande på industriområdet osv.
På kvælstofområdet tager vi nu faktisk en større andel af den indsats, der skal til i forhold til den minimumsimplementering, der er i vandrammedirektivet.
Men vi sørger så også for, at andre lande tager deres del af ansvaret for det vand, vi har tilfælles.
Jeg forstår egentlig ikke helt, hvorfor de to ting skulle være forskellige fra hinanden.
Peter Kofod (DF), 2024-11-27:
Men i den her sag er der jo ikke brug for flere værktøjer.
Der er jo ikke brug for, at man kan etablere overvågning, aflytning eller noget som helst andet, for i den her sag er alt materialet jo leveret af butikken selv, endda efterforskningen.
Det er så, hvad det er.
Det, jeg gerne vil spørge ind til, er, om ministeren synes, det er tilfredsstillende, at der kan gå flere måneder, fra man leverer det materiale, til vi står her i dag og der tilsyneladende stadig ikke er sket noget.
Peter Hummelgaard (S), 2024-11-27:
Jamen som jeg forstår det, er det en sag, der er under efterforskning, og jeg har naturligvis både en forventning om og en tiltro til, at der også bliver konkluderet på det.
Jeg vil gerne have, og jeg har det grundlæggende ønske, at de forbrydelser, der anmeldes, selvfølgelig også bliver taget alvorligt og bliver behandlet så hurtigt, som det overhovedet kan lade sig gøre.
Men vi må også erkende, og det ved jeg hr. Peter Kofod er bekendt med, at vi i de her år står over for et kriminalitetsbillede, der er under forandring.
Det gør jo også, at der er en sagsophobning på en række forskellige områder, og det gør vi, hvad vi kan for at afhjælpe.
Det er også en af de ting, vi i fællesskab bliver nødt til at adressere, når vi skal forhandle et nyt politiforlig næste år.
Peter Kofod (DF), 2024-11-27:
Men jeg vil egentlig gerne tilbage til den sag, jeg har rejst her, for jeg synes virkelig, det på alle måder er beskæmmende, uacceptabelt og dybt urimeligt, at man som borger i det her land udsættes for den her behandling og ikke føler, at man kan få hjælp.
Kan ministeren sige noget om, hvornår ministeren vil sige det er rimeligt, at Kim Petersen og Matas i Haderslev får hjælp til at håndtere den her helt håbløse situation, hvis det kommer til at fortsætte?
Peter Hummelgaard (S), 2024-11-27:
Jamen altså, det, jeg er blevet orienteret om, er, at den her sag efterforskes af politiet, og jeg har ligesom i alle andre sager både en stor tillid til politiet og store forventninger til politiet om, at man tager anmeldelser om kriminalitet alvorligt, og at man følger op på det.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-27:
Det er da dejligt, at justitsministeren pludselig blev et menneske her i salen, men spørgsmålet er jo, hvad regeringen vil gøre ved det.
Ministeren siger, at han synes, det er beskæmmende, at det overhovedet kan lade sig gøre, men det er jo regeringen, der tilrettelægger lovgivningen her i landet.
Det er jo regeringen, der tilrettelægger den lovgivning, som gør, at det her kan lade sig gøre.
Man kunne jo i morgen vedtage en ny lovgivning, hvis man ville, der sørgede for, at udenlandske kriminelle ikke kan svindle ældre borgere for flere millioner kroner og samtidig blive ved med at opholde sig her i Danmark.
Det er det, vi i Dansk Folkeparti synes er mærkværdigt.
Ja, det er ovenikøbet decideret absurd, at man accepterer, at mennesker, der svindler ældre borgere for mange millioner kroner, kan blive ved med at svindle videre, uden at det har nogen form for konsekvens.
Peter Hummelgaard (S), 2024-11-27:
Tak for ordet.
Lad mig starte med at slå fast, at bedrageri ikke hører nogen som helst steder hjemme i vores samfund.
Vi skal kunne stole på hinanden, og folk skal ikke frygte at blive bedraget.
Bedrageri og databedrageri er en del af straffelovens berigelsesforbrydelser, og begge dele har som udgangspunkt en strafferamme på fængsel indtil 1 år og 6 måneder.
Straffen kan dog stige til fængsel indtil 8 år, hvis forbrydelsen er af særlig grov beskaffenhed, og det kan f.eks. være på grund af udførelsesmåden, at forbrydelsen er udført af flere i forening, eller som følge af omfanget.
Der er på den måde mulighed for at fastsætte en ganske høj straf for bedrageri og databedrageri, og det afspejler også sagernes alvor.
Udmålingen af straffen i konkrete sager vil jeg overlade til domstolene.
Jeg kan bare konstatere, at der i sagen, som bliver omtalt i spørgsmålet, er blevet udmålt straffe på helt op til 6 års fængsel.
Det er vigtigt, at vi gør, hvad vi kan for at stoppe de it-kriminelle.
Der er i de seneste år iværksat mange tiltag for at styrke indsatsen mod it-relateret økonomisk kriminalitet.
Vi etablerede i 2022 en helt ny politikreds, nemlig NSK, altså vores Nationale enhed for Særlig Kriminalitet, der bl.a. er specialiseret i at håndtere komplekse sager om it-relateret økonomisk kvalitet.
Jeg har bedt Strafferetsplejeudvalget om at se på en modernisering af retsplejelovens regler, så vi også fremadrettet sikrer, at politiet effektivt kan få udleveret digitalt materiale.
Derudover har regeringen indgået et samarbejde med Finans Danmark, Teleindustrien, Ældre Sagen og Forbrugerrådet Tænk i kampen mod digitale svindlere.
De første initiativer blev lanceret i november 2023, hvor det bl.a. blev aftalt at sænke loftet over straksoverførsler, og det skal gøre det sværere for svindlere at stjæle store beløb hurtigt.
F.eks. udvides beskyttelsen mod såkaldt spoofing, altså hvor svindlere eksempelvis ringer og udgiver sig for at være en bank eller myndighed.
Regeringen bliver ved med at have fokus på området, herunder også at fortsætte den gode og konstruktive dialog med branchen.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-27:
Tak for et meget kedeligt og meget langt, teknisk svar på et egentlig meget simpelt spørgsmål, nemlig hvad ministeren mener om, at fire udenlandske mænd, der har svindlet flere hundrede ældre borgere, der har sparet op hele deres liv, for samlet over 15 mio. kr., allerede om få år lukkes ud igen i det danske samfund.
Hvad mener ministeren om det?
Jeg spørger om ministerens holdning; jeg beder ikke ministeren opridse en lang lovgivningsmæssig redegørelse for, hvilke regler der gælder på det her område.
Jeg beder ministeren om at forholde sig til følgende: Hvad mener han om, at de her udenlandske svindlere ved at udgive sig for at være fra banken kan svindle ældre borgere for over 15 mio. kr. af de penge, de har sparet op hele deres liv, og at de om få år så lukkes ud igen i det danske samfund i stedet for selvfølgelig at blive udvist, sådan som Dansk Folkeparti ønsker?
Det her er udenlandske borgere.
Det er udenlandske mennesker med udenlandske navne, som har svindlet flere hundrede ældre borgere for over 15 mio. kr.
Peter Hummelgaard (S), 2024-11-27:
Bevares, nu er vi jo i Folketingssalen, og det er her, vi også diskuterer regler og rammer og lovgivning, og det er det, jeg redegør for.
Når det er sagt, er det domstolene, der udmåler straffene, og jeg kan konstatere, at der i den konkrete sag, som hr. Mikkel Bjørn spørger ind til, altså også er blevet udmålt straffe på 6 års fængsel.
Derudover arbejder vi jo i regeringen på nuværende tidspunkt på at kunne præsentere Folketinget for regler, der gør det muligt at udvise endnu flere.
Thomas Danielsen (V), 2024-11-27:
Nu er politik jo ikke bare underholdning eller for sjov.
Jeg synes faktisk, at jeg tager det ret alvorligt, at det er mig som transportminister, der laver færdselstavlerne, og det er Rigspolitiet og færdselspolitiet, som håndhæver færdselsloven.
Derfor ved ordføreren jo godt, at der er en klar rollefordeling.
Jeg er – sagt mildt – faktisk lidt pikeret over, at man lige pludselig kan fortolke en lovgivning fuldstændig anderledes, efter at den ikke har fået ændret et komma i mindst 19 år.
Det er jeg selvfølgelig træt af.
Derfor gør jeg det også klart, at uagtet hvad kommer jeg til at hjelme det, så det står mejslet i granit, at der skal være dispensationsmuligheder for sådan nogle særlige optogsparadekørsler som det her, hvor det jo altså foregår i gåtempo.
Der bør være særlige omstændigheder.
Så jeg kan ikke sige det meget mere klart og tydeligt, end at jeg nok skal sørge for, at lovgivningen på min del af området kommer på plads.
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-27:
Tak, formand.
Alternativet er også med i den her aftale, og vi glæder os over at støtte teknologier, der kan fange CO 2 .
Vi glæder os over at støtte alle de aktiviteter og teknologier og ting og sager, der kan gøre, at vi kommer tættere på vores klimamål.
Nu er der ni ordførere før mig, der har beskrevet herlighederne ved den her aftale og ved CO 2 -fangst i forsyningssektoren.
Så jeg skal undlade at gentage det hele og bare sige, at Alternativet med glæde stemmer for L 77.
Tak, formand.