runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-27:
Der bliver sagt meget sludder i den udlændingepolitiske debat, men den tyske forsker, som spørgeren henviser til, er ikke en af dem, der spreder sludder; det er tværtimod en af dem, jeg også selv læser med stor interesse.
Når jeg selv skal forholde mig til de her spørgsmål, prøver jeg også nogle gange at kigge lidt rundt i min egen hverdag, altså hvem kender jeg, som fungerer i det danske samfund, og på hvilke vilkår fungerer de?
Det lægger jeg til grund for, at det godt kan lade sig gøre for folk med muslimsk baggrund at blive en aktiv og velfungerende del af det danske samfund.
Tak for spørgsmålet, som jeg synes rejser en relevant diskussion.
Og jeg forstår også godt spørgerens interesse for religionens betydning for integrationen, for religion må ikke stå i vejen for integration.
Men jeg mener samtidig ikke, at det, at man som udlænding tager sin religion med til Danmark, i sig selv er problematisk.
Det afgørende er, at man bliver en del af det fællesskab, vi har i Danmark, og tager de værdier, vi har om demokrati og frihed og ligestilling, til sig.
Og for mig går skillelinjen ikke mellem trosretninger, f.eks. kristendom og islam, men den går mellem mennesker med et moderat og pragmatisk syn på tilværelsen og så reaktionære mennesker, der har et meget dogmatisk forhold til deres religion.
Jeg vil godt advare imod, at vi f.eks. skubber moderate muslimer fra os baseret på misforståelser.
Dette sikrer vi bedst ved at være meget tydelige og stå meget klart fast på de demokratiske værdier, vi har i Danmark.
Det gælder f.eks. kvinders ret til at tjene deres egne penge, unges ret til selv at vælge ægtefælle og mediers og kunstneres ret til at kritisere religion, også selv om det ikke lige behager alle i samfundet.
Når Gud og demokrati støder sammen, må det være Gud, der har vigepligt.
Hvis mennesker er kommet til Danmark på grund af vores velfærdsstat, men på trods af vores værdier, duer det selvfølgelig ikke – det er helt indlysende.
For demokrati, frihedsrettigheder og alle de liberale værdier, der er vokset ud af oplysningstiden, er jo ikke en tilfældig tilføjelse til velfærdsstaten, de er selve grundlaget for det samfund, vi bygger på.
Hvis det var kirken, der styrede vores universiteter, havde vi nok ikke haft Novo Nordisk i dag; hvis det var kvinder, der stadig stod hjemme ved kødgryderne og ikke kom ud på arbejdsmarkedet, ville vi slet ikke være så velstående et samfund; hvis lønmodtagerne ikke havde ret til at organisere sig, ville vi også være et langt mere ulige og konfliktfyldt samfund.
Og det er en kamp, der blev startet af bl.a. Socialdemokratiet, men ikke kun af Socialdemokratiet, for efterhånden mange år siden, og den skal vi selvfølgelig stå meget hårdt fast på, både for demokratiets og velfærdens skyld og for frihedens og fællesskabets skyld, og den kamp er både jeg og regeringen klar til at fortsætte.
Marie Krarup (DF), 2019-11-27:
Mener ministeren, at en persons religion er uden betydning for personens evne og vilje til at blive integreret i det danske samfund?
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-27:
Jeg har ikke blot før ment, at det kan have betydning for asyltilstrømningen.
Det er fortsat mit synspunkt.
Det, jeg bare også siger, er, at vi også kan afskaffe adgangen til sundhedshjælp eller fri og gratis uddannelse, eller at vi kan afskaffe hele velfærdsstaten.
Så er jeg helt sikker på, at vi ikke ville få så stor en asyltilstrømning, men det vil vi jo heller ikke, fordi vi også holder af det her samfund.
Derfor handler det om at finde balancerne.
Vores synspunkt har været, at balancerne på ydelsesområdet har vi ikke fundet, hverken fra 2011-2015, da Socialdemokratiet sidst var i regering, eller fra 2015-2019, da den tidligere borgerlige regering sad i kontorerne.
Stén Knuth (V), 2019-11-27:
Socialdemokraterne var i valgkampen ude at fortælle borgerne, at de ville holde fast på den stramme udlændingepolitik, og ministeren har før ment, at ydelserne har en effekt på tilstrømningen af flygtninge.
Men kan ministeren pege på et eller andet beløb i kroner og øre, som man kunne modtage i integrationsydelse, og som kunne være med til at sikre, at vi ikke får flere asylansøgere i Danmark?
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-27:
Hvis jeg selv skulle arbejde i sådan en kommission, ville jeg synes, det var helt naturligt at inddrage relevante forskningsartikler.
Med det forbehold, at jeg ikke har læst undersøgelsen, men kun har læst om den i medierne, virker den da til at være et meget relevant og sagligt indlæg i debatten.
Så ja, det ville jeg da synes var naturligt.
Stén Knuth (V), 2019-11-27:
Jeg tænker, at ministeren peger på den ydelseskommission, som skal i gang med at arbejde forhåbentlig om et øjeblik.
Og der kan være rigtig meget fornuft i at få kigget på det.
I forhold til det arbejde er ministeren så enig i, at Princeton Universitys undersøgelse skal være en del af det arbejde, som ydelseskommissionen skal i gang med at lave?
Marie Krarup (DF), 2019-11-27:
Tak for svaret.
Grunden til, at jeg stiller spørgsmålet, er jo, at jeg netop flere gange har hørt ministeren komme med den her påstand om, at det ikke er religion i sig selv, der er en stopklods eller et problem for integrationen, men at det er, om man er moderat eller dogmatisk.
Og det er man selvfølgelig nødt til at give ministeren ret i, altså at det er en del af det.
Men hvis man ser på forskningen, og hvis man ser på de erfaringer, man har gjort sig i Europa i de seneste 50 år, så er der ikke noget sted, hvor det er lykkedes at integrere muslimer.
Og når man så går ned i det og studerer det nærmere, finder man jo ud af – som f.eks. Ruud Koopmans, en anerkendt hollandsk-tysk forsker, har gjort – at det er lige præcis religionen, der står i vejen for, at man kan blive integreret i de vesteuropæiske samfund.
Det skyldes, at den islamiske religion indeholder nogle elementer, som gør, at man ikke kan omfavne de smukke værdier, som ministeren lige har remset op, med frihed, demokrati og ligestilling osv., fordi der af de religiøse opfattes at ligge noget i religionen, som går imod det.
Og så kan det godt være, at der findes en eller to moderate, som er i stand til at gå op imod mainstreamreligionen, og de kan blive integreret, men langt de fleste kan ikke, og især ikke, hvis man er i store grupper.
Grunden til, at jeg synes, det her er interessant og vigtigt, er jo, at vi har de her integrationsproblemer i Danmark, og vi ser, at det knytter sig særlig til islam og muslimer, og derfor er man nødt til at tage bestik af det og bruge den viden og de erfaringer til at formulere en klogere udlændingepolitik.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-11-27:
Jamen jeg har forståelse for, at ordføreren jo ikke kan folde de decentrale forhandlinger fuldstændigt ud på økologiområdet, men jeg synes, at alene det, at vi har debatten, er med til at synliggøre, at der er et problem i det finanslovsforslag, der er fremsat af regeringen, for der kommer jo ikke en fordobling af økologien, hvis ikke man gør noget.
Man har jo en erfaring for, at da man understøttede f.eks. omlægningen i de offentlige køkkener til økologi, hvor der tidligere har været en pose med 28 mio. kr. om året, havde det en enorm effekt, men den støtte sluttede i 2016, og siden er der ikke sket noget ude i kommunerne.
Kan ordføreren ikke se, at der er behov for mere?
Samira Nawa (RV), 2019-11-27:
Med det her lovforslag, som gør det frivilligt for kommunerne at indhente lægeattest til første sygedagpengeopfølgning, foretager vi en fornuftig justering af proceduren, da lægeattesten i en række situationer slet ikke er relevant at indhente.
Samtidig er det jo også sådan, at den sygemeldte fortsat kan anmode om, at lægeattesten indhentes til opfølgningssamtalen.
Så det er ikke kun op til kommunen at vurdere, om en lægeattest er relevant i et tilfælde.
Den her rettighed indebærer også en forpligtelse for kommunerne til at vejlede om mulighederne i forbindelse med opfølgningssamtalen, så den sygemeldte er klart orienteret.
Det skal dog fortsat være kommunens opgave at sikre, at en sag er tilstrækkeligt oplyst.
Den brede enighed i høringssvarene taler sit tydelige sprog, og jeg ser også lovforslaget som en forenkling af beskæftigelsessystemet, uden at der bliver gået på kompromis med borgernes retssikkerhed.
Jeg kan derfor meddele, at Radikale Venstre agter at stemme for lovforslaget.
Malte Larsen (S), 2019-11-27:
Jeg er meget glad for ordførerens fokus på økologi.
Jeg har også selv tidligere drevet økologisk landbrug og har jo, som jeg siger, en veneration for området.
Jeg er rigtig glad for, at Enhedslisten selvfølgelig sørger for at få styrket den her sag i forbindelse med finanslovsforhandlingerne, men jeg sidder der ikke selv, og jeg ved ikke, præcis hvor langt man er nået.
Vi må afvente og se, hvad der sker.
Halime Oguz (SF), 2019-11-27:
Tak for ordet.
Jeg vil lige starte med at sige, at jeg jo ikke er ordfører på området, men dækker førstebehandlingen for hr. Karsten Hønge, som er på rejse med Det Udenrigspolitiske Nævn.
Med lovforslaget lægges der op til en enklere proces i sygedagpengesystemet, fordi der ikke længere vil være et krav til kommunerne om, at der indhentes en lægeattest, medmindre kommunen eller borgeren på sygedagpenge vurderer, at det er nødvendigt.
Der er således tale om en forenkling af de gældende regler.
Samtidig kan den sygemeldte kræve, at der skal indhentes en lægeattest, uagtet at kommunen vurderer, at det ikke er nødvendigt.
Så der værnes om borgerens retssikkerhed.
SF er en del af sygedagpengeforligskredsen og støtter lovforslaget.
Som flere høringssvar dog gør opmærksom på, er det vigtigt, at borgeren er tilstrækkeligt vejledt om sine rettigheder af kommunen, herunder retten til at få indhentet en lægeerklæring.
Det er jeg sikker på at ministeren kan forsikre os om i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-27:
Jeg kan ikke huske tallene i hovedet, men jeg har ikke nogen grund til at antage, at det, som fru Sophie Løhde læser op, er forkert.
Jeg vil bare gerne understrege, at Socialdemokratiet før valget sagde, at vi ville nedsætte en ydelseskommission, der skal komme med anbefalinger til, hvordan et nyt ydelsessystem skal se ud, og indtil da vil vi kompensere de børnefamilier, der er kommet i klemme på grund af de ydelser, som vi mener ikke har fundet den rette balance mellem hensynet til børnene og så de andre hensyn, som vi også anerkender, nemlig at det skal kunne betale sig at arbejde, og at vi ikke skal have et ydelsessystem med satser, der er markant højere end i vores nabolande.
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-27:
Tak, formand.
Det her lovforslag skal vi ikke tale længe om, for det er jo et spørgsmål om, at vi gør det muligt for kommunerne at undlade at indhente lægeattest ved første opfølgningssamtale i sygedagpengesager og dermed også gør det frivilligt for kommunerne at indhente en lægeattest til brug for de her samtaler.
Det, der gør, at vi siger ja til det, er selvfølgelig, at vi har kunnet se, at det har været unødvendigt at indhente lægeattest i alle tilfælde.
Kommunerne har selvfølgelig mulighed for at indhente lægeattest der, hvor det er nødvendigt, og det betyder altså også, at borgeren selv kan sige: Jeg vil gerne have, at der kommer en lægeattest med i betragtning.
Men det bliver frivilligt.
Det giver også en besparelse for kommunerne i den situation, og det skal gøre hele arbejdsgangen noget lettere, så man ikke skal vente på en lægeerklæring, hvis den ikke er nødvendig.
Hans Andersen (V), 2019-11-27:
Tak for det.
Som sagt lægger lovforslaget op til en opdatering af lov om sygedagpenge, og mens vi tidligere har lavet store reformer af området, må dette lovforslag gå under betegnelsen en mindre opdatering – ikke desto mindre har den også sin berettigelse.
Med lovforslaget lemper vi som sagt reglerne om kommunernes pligt til at indhente lægeerklæringer i samtlige sager om sygedagpenge.
Det sker med baggrund i, at kommunerne m.fl. har påpeget, at det ikke i alle tilfælde er nødvendigt – og det har vi lyttet til.
Dog er det for Venstre vigtigt, at særlig borgeren er i sin gode ret til fortsat at kræve, at kommunen indhenter en lægeerklæring.
Derved sikrer vi, at borgeren står stærkest over for systemet.
Dernæst laver vi også et par mindre justeringer af loven.
Det handler bl.a. om den midlertidige arbejdsmarkedsydelse, som er en ordning, der ikke længere er i brug, og derfor er der ikke nogen grund til, at det fortsat står i lovgivningen.
Afslutningsvis justerer vi ordlyden i loven, så der tages højde for, at der i kommunerne i dag bruges et andet it-system end tidligere.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-27:
Tak for det.
Vi har et meget komplekst beskæftigelsessystem, som vi altid skal sikre er så smidigt og fleksibelt som overhovedet muligt, uden at det selvfølgelig får konsekvenser for behandlingen af sagerne og for den enkeltes retssikkerhed.
I dag er det sådan, at der altid skal være aflagt et besøg ved lægen inden det første opfølgningsmøde hos kommunen i sygedagpengesager, og der skal også efterfølgende ligge en lægeattest klar.
Det betyder, at selv om man er på vej til at blive rask eller alvorligt syg, og hvor det ikke giver mening at afvente lægeattest, skal man alligevel gøre det.
Det giver selvfølgelig en meget ufleksibel sagsbehandling, som ikke er til gavn for nogen som helst.
Derfor foreslår man her at gøre lægeattesten frivillig, men at kommunen kan forlange en attest, hvis den mener, det er nødvendigt.
Den syge borger kan så også anmode om det, hvis vedkommende mener, at det kan have betydning for hans eller hendes sag.
Her vil jeg dog lige bede kommunen om at huske at vejlede den enkelte om den mulighed, da det selvfølgelig er supervigtigt, at borgeren ved, at man også godt kan anmode om at få en lægeattest med ind i sagen, hvis man mener, det er nødvendigt.
Denne ændring vil betyde en hurtigere og billigere sagsbehandling, som stadig skal sikre den syges rettigheder, og derfor stemmer Socialdemokratiet for forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-27:
Vi betragter det ikke sådan, at de penge, som folk får lov til at beholde, er et hul i statskassen.
– arh, vi kan vist få lov til at beholde vores tandbørste, tror jeg Enhedslisten har sagt på et tidspunkt.
Men sådan er vores tilgang til politik bare ikke og slet ikke til skattepolitik.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-11-27:
Jeg håber da, at det er ret præcist, hvad der er i finanslovsforslaget.
Der er i hvert fald udgivet sådan nogle tykke bøger, og der er jeg ret sikker på at det står.
Jeg kan forstå på ordføreren, at det der med at lave huller i statskassen sådan er en disciplin, som Liberal Alliance dyrker, og det synes jeg ikke er særlig sympatisk.
Nu vil de her besparelser jo så ramme andre, og ligesom at den der udbetalte regning på 300 mio. kr. efter sænkelse af registreringsafgifterne jo ligger og flyder rundt i de her finanslovsforhandlinger, synes jeg ikke, det er særlig sympatisk, at der er partier, der sådan går efter at lave flest mulige huller i statskassen.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-27:
Det har jeg svært ved at forstå hvorfor hr. Søren Egge Rasmussen ikke forstår.
Det er jo helt generelt sådan, at det, når vi foreslår skattelettelser til folk, belaster det statskassen på den måde, at man jo så har et hul der, hvor der tidligere kom en skat ind.
Så det er en helt generel problemstilling omkring det at ville sænke skatten i samfundet, at man skal finde noget finansiering, og det gør vi også gerne her.
Det siger hr. Søren Egge Rasmussen at de gør.
Jeg havde troet, at regeringen allerede havde sparet det i sit finanslovsforslag, men det må finanslovspartierne jo finde ud af.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-11-27:
Jeg havde egentlig forventet, at Liberal Alliance ville forholde sig lidt mere kritisk.
Jeg synes jo ikke, det er særlig liberalt, at man vil indføre en lovgivning omkring sælgerpantebreve, som medfører, at det belaster statskassen.
Hvorfor ikke bare have nogle vilkår ude i erhvervslivet, så erhvervslivet kunne klare sig selv?
Hvorfor er det nødvendigt at komme frem til en model, hvor statskassen skal belastes med 70 mio. kr.?
Kan ordføreren ikke se det?
Hvor er det liberale i det her forslag?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-27:
Tak for det.
Allerede i dag er det jo sådan ved et generationsskifte, f.eks. i et landbrug, at den afstående generation, altså dem, der sælger f.eks. gården, hvis de vil, kan vælge at yde et lån til køberen, som så kan være den næste generation, via et sælgerpantebrev.
Problemet er dog, at man, når man f.eks. sælger en gård, så skal betale sin ejendomsavanceskat med det samme, og at man jo faktisk ikke har pengene fra den del af salgsprisen, som man har ladet blive i gården hos køberen sammen med sælgerpantebrevet, så derfor tvinges man altså til at lægge en skat af et beløb, som man endnu ikke har til rådighed.
Det er derfor, at det med det her lovforslag foreslås, at man kan udskyde at betale skatten af den del af salgssummen, som bliver tilbage i virksomheden, i op til 10 år.
Det synes vi er en rigtig god idé, og det vil vi meget gerne stemme for.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-27:
Nye Borgerlige sad ikke i Folketinget, da det her lovforslag blev behandlet første gang, og vi sidder heller ikke med i finanslovsforhandlingerne, så vi kan med ro i stemmen sige, at vi vil kunne støtte det her forslag.
Det ligger Nye Borgerlige på sinde at beskytte det danske landbrug – det konventionelle danske landbrug samt det økologiske landbrug – og hvis det her kan sikre bedre finansiering og bedre generationsskifter, så er vi absolut tilhængere af det.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-11-27:
I Alternativet støtter vi ikke forslaget af to grunde, dels fordi det er med i finanslovsforhandlingerne, dels fordi der er nogle principielle ting deri, vi ikke bryder os så meget om.
Det vil give skattelettelser til sælgere af de store gårde, når betalingen bliver spredt ud over 10 år, og det vil sige, at de går til det rigere segment i vores befolkning.
Det fremgår af forslaget, at modellen primært vil blive anvendt ved salg af større gårde.
Vi mener ikke, at det er den bedste måde at hjælpe unge landmænd på.
De 70 mio. kr. kunne bruges bedre, og vi ønsker ikke nødvendigvis, at landbruget skal forblive i familieeje.
Vi vil gerne have flere små landbrug, og derfor vil vi gerne arbejde for statsgaranterede lån til førstegangskøbere med en betingelse om, at der er økologisk drift.
Så vi støtter ikke forslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2019-11-27:
Enhedslisten synes, at L 52 er et vældig fornuftigt forslag.
Specielt er vi jo tilfredse med, at de syges retssikkerhed er sikret, ved at kommunen har pligt til at indhente en lægeattest, når den syge ønsker det.
I lighed med både FH og Lægeforeningen mener vi, at det er meget vigtigt, at de syge bliver oplyst om den rettighed.
Derfor bør det indføjes i lovteksten, at kommunerne ved første opfølgningssamtale skal vejlede den sygemeldte om, at der kan indhentes lægeattest, hvis den pågældende ønsker det.
Vi vil støtte forslaget.
Naser Khader (KF), 2019-11-27:
Lovforslaget udspringer af den aftale, vi var med til at lave, da vi sad i regering.
I De Konservative er vi tilfredse med det lovforslag, beskæftigelsesministeren på den baggrund har fremsat.
Det er vigtigt, at vi forenkler beskæftigelsesindsatsen.
Den er i dag alt for dyr og bureaukratisk.
Med lovforslaget sikres det, at der ikke trækkes unødvendigt på lægernes og kommunernes ressourcer i forbindelse med den første opfølgningssamtale i sygedagpengesager.
Vi ser derfor meget positivt på, at kommunerne kan spare 41,7 mio. kr., ved at indhentning af lægeattesten ikke længere er obligatorisk, men kun indhentes efter behov, hvis borgeren anmoder om det.
Det er jo penge, som i stedet kan prioriteres til skattelettelser eller til den offentlige sektors kerneopgaver.
Lovforslaget viser, at det kan lade sig gøre at spare penge i den offentlige sektor ved at gøre tingene mere effektivt og hensigtsmæssigt, uden at det går ud over kvaliteten i den service, som borgeren modtager.
Derfor hilser vi lovforslaget velkommen.
Peter Hummelgaard (S), 2019-11-27:
Tak for det.
Mange tak til ordførerne for bemærkningerne til lovforslaget.
Der er tale om et teknisk lovforslag, som har til formål at foretage nødvendige ændringer, rettelser osv. af reglerne om den obligatoriske pensionsordning og af reglerne, der udmønter aftalen om en forenklet beskæftigelsesindsats.
Lovforslaget indeholder for det første en række tilføjelser og ændringer vedrørende den obligatoriske pensionsordning, som blev vedtaget i foråret, og som træder i kraft den 1. januar 2020.
En af de ændringer sørger for, at reglerne om bidrag til den obligatoriske pensionsordning af flekslønstilskud m.v. kommer over i den nye lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, så den kan træde i kraft den 1. januar 2020.
En anden ændring giver mulighed for at udskyde ikrafttrædelsen af reglerne om bidrag til den obligatoriske pensionsordning og sygedagpenge, indtil det nye it-system på sygedagpengeområdet er indført i kommunerne.
Det er her værd at bemærke, at alle de, der i perioden fra januar 2020 indtil ikrafttrædelsen har modtaget sygedagpenge, ikke bliver snydt for indbetaling af bidrag.
For når reglerne sættes i kraft, vil kommunerne få pligt til at samle op på indbetalingerne for den periode.
Med lovforslaget bliver der også foretaget tilretninger og præciseringer af den nye lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, som skal træde i kraft den 1. januar 2020.
Endelig viderefører lovforslaget en ordning fra trepartsaftale II fra 2016 om tilstrækkelig og kvalificeret arbejdskraft.
Ordningen giver dagpengemodtagere, der tager et uddannelsesløft inden for et mangelområde, adgang til at få 100 pct. i dagpengesats frem for 80 pct. af den hidtidige sats.
Jeg ser frem til den videre drøftelse af lovforslaget, og jeg stiller mig naturligvis til rådighed for den forestående udvalgsbehandling.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-27:
Tak for det.
Grundlæggende mener Nye Borgerlige, at vi skal have gentænkt vores beskæftigelsessystem.
Det her lovforslag er dog en klassisk god forbedring, så det kan vi godt støtte.
Torsten Gejl (ALT), 2019-11-27:
Tak for det, formand.
I Alternativet stemte vi faktisk imod lovforslaget om en aktiv beskæftigelsesindsats, dengang det var på, og det gjorde vi, fordi vi ikke til gengæld for nogle småforbedringer ville blåstemple et beskæftigelsessystem baseret på tvang og kontrol og sanktioner.
Vi vil hellere sætte borgerne, sagsbehandlerne og systemet frit, for vi stoler faktisk på, at folk gerne vil arbejde og bidrage til samfundet.
Ledighed og arbejdsløshed er ikke de lediges skyld, det er en del af markedsøkonomien.
Så du kan ikke fjerne ledigheden ved at tvinge ledige rundt på jobmarkedet.
Når det er sagt, vil vi alligevel stemme for de små forbedringer, der er i dette lovforslag.
Og en anden ting, jeg glæder mig til at stemme for, er, at den ordning fra trepartsaftale II om tilstrækkelig og kvalificeret arbejdskraft, hvor dagpengemodtagere, der tager et uddannelsesløft inden for et mangelområde, kan få 100 pct. af dagpengesatsen frem for 80 pct. af den hidtidige sats, videreføres.
Det synes vi i Alternativet er rigtig fin logik.
Så vi stemmer for hele pakken.
Naser Khader (KF), 2019-11-27:
Tak for det.
Jeg har noteret mig, at beskæftigelsesministeren ønsker at forlænge en midlertidig ordning, der giver dagpengemodtagere 100 pct. af dagpengesatsen, hvis de tager en uddannelse inden for et mangelområde.
I Det Konservative Folkeparti er vi overordnet positive over for tiltag, der kan bidrage til uddannelsesløft inden for de områder, som arbejdsmarkedet efterspørger.
Men det er også vigtigt, at de indsatser, vi sætter i gang, bliver evalueret, så vi ved, om de virker efter hensigten.
Som det fremgår af et af høringssvarene, mangler der en evaluering af indsatsen, og vi vil derfor opfordre ministeren til at få offentliggjort en evaluering, inden den nye forlængelse af udløber.
Når det er sagt, støtter vi naturligvis lovforslaget.