runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-11-14:
Vi har bl.a. brug for nu at få lavet en dansk kongerigestrategi for at have en fælles platform at diskutere vores egne prioriteter på, når vi går ind og påtager os formandskabet i 2025.
Det er også derfor, at det tærer på min tålmodighed, at vi ikke har et grønlandsk bidrag endnu, så vi kan komme i gang med det.
Hele klimadelen er central.
Det, at tingene står lidt stille nu, har også betydning for FN's arbejde med klima, altså at få datagrundlag frem.
Så hele det aspekt, hele forskningsaspektet, det med civilbefolkningen, det med udviklingsrum i Arktis er jo altså nogle af de ting, der træder, synes jeg, spontant tydeligst frem.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-11-14:
Kan udenrigsministeren gøre os lidt klogere på, hvad Danmarks strategi og regeringens strategi er for at bevare Danmarks tilstedeværelse i Arktis?
Jeg har spurgt statsministeren tidligere om hendes holdning til rigsfællesskabet, og hun vil ikke svare på det.
Hun vil ikke fortælle, om regeringen arbejder for at bevare rigsfællesskabet, eller om man arbejder for at hjælpe Grønland og Færøerne med at blive selvstændige.
Jeg synes, det er et meget, meget vigtigt spørgsmål, og jeg synes også, at det fortjener, at regeringen fortæller danskerne, hvad det er, vi vil i Arktis på lang sigt og med Danmarks tilstedeværelse.
Vil Danmark understøtte arbejdet frem mod selvstændighed?
Vil man fortsat betale efter eventuel selvstændighed?
Kan udenrigsministeren svare på det spørgsmål?
Jeg ved ikke, om han ikke vil svare på regeringens vegne – det ville jeg foretrække – men kan han ellers i hvert fald fortælle, hvad Moderaterne mener om det?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-11-14:
Når jeg står her som landets udenrigsminister, taler jeg jo på regeringens vegne, og det er en debat, der handler om Arktis; det er ikke en rigsfællesskabsdebat.
Men jeg har ikke anden viden, end at den regering, jeg er en del af, sådan set aktivt går ind for rigsfællesskabet.
Det er en sådan helt grundlæggende præmis, i øvrigt også for min egen deltagelse i den her regering.
Men altså, vi går ind for rigsfællesskabet.
Vi forsøger sådan set også at levendegøre det her rigsfællesskab.
Det er det, der er afsæt for skiftende regeringers engagement i at fremme den mellemfolkelige forståelse inden for rigsfællesskabets grænser osv.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-11-14:
Ordføreren går også lidt ind på debatten, der nogle gange kan være lidt hård eller karsk.
Jeg kan huske, at en importør engang sagde: Uden Grønland ville Danmark ikke være andet end en pornokiosk i Nordtyskland.
Sådan kan ordene nogle gange falde.
Man kan næsten få den tanke, at ordføreren helst ville være fri.
Er det således? Ville ordføreren helst være fri for den byrde, som Grønland er?
Karsten Hønge (SF), 2023-11-14:
Der ligger også nogle andre ting i det i forhold til at søge efter olie og bore efter olie i arktiske områder.
Der vil risikoen for uheld være stor og konsekvenserne helt uoverskuelige.
Men det, jeg kaldte det, var »tragikomisk», for jeg tror, at det, der er på dagsordenen overalt i verden, er, at vi skal søge væk fra fossile brændstoffer.
Vi skal simpelt hen finde andre måder at lave energi på.
Og så er det bare, jeg siger: Set i det billede synes jeg det er tragikomisk – det var det ord, jeg brugte – at man netop det sted i verden, hvor man måske er hårdest ramt af klimaforandringerne, overvejer at bore efter olie.
Det er da klart, at det jo ikke er, fordi det som sådan, altså afbrændingen af olie eller andre fossile brændstoffer, er værre, afhængigt af hvor de kommer fra – det er jo ret indlysende.
Ja, det synes jeg ville være grotesk, vil jeg nok sige; men afbrændingen af det ville selvfølgelig ikke i sig selv være værre.
Det er jo ret indlysende.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-11-14:
Jeg skal gøre det ultrakort.
Det har været behandlet i Inatsisartut, og der har været fuld opbakning.
Vi ser det her som et stjerneeksempel på et godt samarbejde, også mellem Grønland og Danmark, men også i forhold til Canada, og derfor støtter vi beslutningsforslaget.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-11-14:
Tak for det, tak for bemærkningerne, og først og sidst jo tak for støtten, som er helt uniform, bag det her beslutningsforslag.
Det er jo dejligt, at der er helt bred opbakning til forslaget her.
Jeg skal også gøre det kort.
Vi skal diskutere Arktis om lidt, men jeg vil sådan set bare på linje med ordførerne også sige, at det jo er ekstremt positivt, at vi får den her aftale på plads omkring afklaringen af suveræniteten over Tartupaluk, Hans Ø, og videre end det.
For det, vi fastlægger her, er jo verdens længste, samlede maritime grænse på i alt 3.962 km, som så også inkluderer den her 1,4 m² store ø Tartupaluk – eller Hans Ø, som vi har benævnt den tidligere.
Af den grund vil jeg også gerne takke for at fremhæve det gode samarbejde, vi har haft med Grønlands Selvstyre om forhandlingerne med Canada.
Det glæder mig, at aftalen nu har udsigt til at blive enstemmigt vedtaget her, men allerede er enstemmigt godkendt af Inatsisartut tilbage den 31. maj.
Vi holder faktisk i næste uge i Canada et canadisk-nordisk dialogmøde, hvor vi bl.a. skal diskutere Arktis, og det er et møde, jeg ser frem til.
Så ved jeg, at vi gennem tiderne har haft alle mulige overvejelser om, at det også kunne være rart at holde et møde på Tartupaluk for ligesom at få symbolikken på plads, men det tillader vist hverken kalendere eller rejsebudgetter.
Men vi kan have det med i hjertet, når vi mødes i Canada.
Med det vil jeg sige, at jeg ser frem til en hurtig og positiv udvalgsbehandling, så vi kan få vedtaget det her inden alt for længe.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-11-14:
Tak til Socialdemokratiets ordfører for en god tale.
Det er rigtig positivt at høre, at Socialdemokratiet er åbne for en dialog.
Der har jo ikke været den store opbakning i forhold til at sikre en formel struktur omkring et tæt samarbejde på det udenrigspolitiske område, men der er et ønske om at fortsætte dialogen.
Så det er rigtig godt at høre, at Socialdemokratiet også er åbne for det.
Ordføreren er også inde på det her med forskning i Arktis.
Noget, der er vigtigt for os i IA, er, at forskning i Arktis foregår i Arktis og ikke alle mulige andre steder.
Der er en undersøgelse, der er lavet tidligere, som viser, at rigtig meget forskning om Arktis foregår uden for Arktis.
Så jeg tænker, at der ligger en fælles opgave, særlig når man tænker på et kommende forpersonskab i Arktisk Råd.
Science diplomacy bliver rigtig vigtigt.
Forskning er generelt vigtigt i Arktisk Råd-samarbejdet.
Så hvordan kunne man være med til at styrke det i forhold til et kommende forpersonskab, når Danmark, Grønland og Færøerne skal overtage?
Jesper Petersen (S), 2023-11-14:
Det er rigtigt.
I tidligere sammenhænge har det også været en drøftelse, vi har haft.
Det er jo absolut sådan, at megen arktisk forskning ikke sker i Arktis eller i Grønland.
Det ville ikke være rigtigt at give et egentligt tilsagn om, præcis hvor meget der så kan gøre det.
Men det, at der også foregår det, og at der er samarbejde med vidensinstitutioner og forskere i Grønland, synes jeg er vigtigt.
Jeg vil så ellers sige, at skal man sådan nærmere konkret ind på egentlige løfter fra regeringen eller aftaler om, hvordan det skal gøres, så må det være uddannelses- og forskningsministeren, som kan gøre det.
Det ville jeg ikke kunne her.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-11-14:
Tak for svaret.
Noget af det, som vi ved der egentlig allerede er indgået aftale omkring i forhold til et kommende forpersonskab, er også, at Grønland skal spille en fremtrædende rolle.
Man kan sige, at vi står uden en arktisk strategi.
Vi står uden en arktisk ambassadør.
Vi står med et Arktisk Råd, som er udfordret på grund af krigen i Ukraine.
Jesper Petersen (S), 2023-11-14:
Det er jo gode betragtninger at få frem.
Det er godt, at man forbereder det – trods de omstændigheder, der er – og at man i Udenrigsministeriet i optakten til det har den dialog, der skal til, for at det kan komme til at køre godt.
Så ja, man må trods de udfordringer, der er omkring rammerne for det, se frem til det og få skabt de forbindelser og det forarbejde, der gør, at det kan fungere godt, når den tid kommer.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-11-14:
Tak for det.
Som det fremgik af ordførerens tale, tales der meget om lavspænding osv., men virkeligheden beskrives også i rapporten, og det er ikke det, vi står med.
Der henvises i redegørelsen til EU's papir fra 2021 om arktisk politik, hvori der står, at der lægges vægt på forholdet til Grønland og Færøerne, men der siges ikke helt, hvad der menes med det.
Det er sådan noget, regeringen ønsker, altså at Færøerne bliver tættere knyttet til EU gennem en bedre handelsaftale.
Det er også et meget, meget stærkt ønske fra Færøernes side.
Tror ordføreren, at man fra parlamentarisk side kan påvirke den proces, således at regeringens og Færøernes vilje bliver fremmet i den sammenhæng?
Jesper Petersen (S), 2023-11-14:
Vi er måske ikke de udslagsgivende, men det er vigtigt at holde fast i, at det gerne skal være sådan, både fra regeringens side, på parlamentarisk niveau og i vores partier med det arbejde, som parlamentarikere gør, både her og på europæisk niveau.
Det synes jeg er en god fordring at give med fra den her debat; det er vigtigt at have det opmærksomhedspunkt.
Carsten Bach (LA), 2023-11-14:
Så tak for den erkendelse.
Vi var så sent som i fredags i Grønlandsudvalgets og Færøudvalgets regi på besøg i Statsministeriet, og jeg hørte en statsminister give udtryk for nogenlunde den samme holdning.
Venstres holdning minder måske mere om statsministerens holdning end udenrigsministerens holdning.
Hvordan kan det være?
Godt nok venter vi jo alle sammen på kongerigets arktiske strategi, men hvad med SVM-regeringens interne strategi – hvad er den på Arktisområdet?
Michael Aastrup Jensen (V), 2023-11-14:
Tak for det.
Til første del af spørgsmålet vil jeg sige, at jeg ikke har hørt en uenighed i regeringen.
Det kan være, at det er mig, der er døv, men jeg har ikke hørt en uenighed i regeringen på det her område.
Jeg deltog i de samme møder i fredags med statsministeren, og jeg tror, at vi alle sammen ønsker lavspænding, men vi må også bare erkende, hvordan virkeligheden er, og det er så det, jeg har prøvet at give udtryk for.
I forhold til hvad vores interne strategi er, vil det tage lidt længere at svare på end 32 sekunder, som jeg har tilbage her.
Men jeg prøvede også at give udtryk for, hvad det er, Venstre mener, altså at vi mener, at vi skal opprioritere dialogen, og at vi skal opprioritere inddragelsen og samtidig også være mere opmærksomme, alle parter, på de konkrete trusler, der er fra udefrakommende.
Det var meget kort, men det var de sekunder, jeg havde.
Carsten Bach (LA), 2023-11-14:
Jeg skal jo ikke vurdere ordførerens hørelse her, men jeg hører en intern uenighed.
Jeg synes, jeg hører en manglende intern afklaring i SVM-regeringen om den arktiske strategi.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-11-14:
Ja, jeg kan gøre mit bedste.
[Taleren talte grønlandsk].
Jesper Petersen (S), 2023-11-14:
Tak for det.
Beslutningsforslaget handler jo om at skulle godkende og behandle den aftale eller overenskomst mellem på den ene side kongeriget, altså den danske regering og naalakkersuisut i Grønland, og på den anden side Canada vedrørende maritim afgrænsning og landeafgrænsning mellem Grønland og Canada.
Det støtter Socialdemokratiet selvfølgelig, og jeg synes, det er glædeligt i en verden, der jo er tiltagende præget af konflikt og splid og ufred, at vi her kan lave en aftale om grænsedragning og afslutte forhandlinger, der har pågået siden 2005 og mere intensivt pågået siden 2018.
Man kan gå det nærmere igennem i forslaget og læse om den her overenskomst, men overordnet er det jo tre grænsedragninger: en maritim grænse inden for 200-sømilsområdet, en afgrænsning af kontinentalsoklen i Labradorhavet ud over de 200 sømil og endelig en landegrænse på Hans Ø eller Tartupaluk – sådan tror jeg man siger det på grønlandsk.
Jeg tror, at mange har hørt om den strid eller den situation, der har pågået i forhold til Canada, om, at man gjorde krav på det samme område, og der er der altså nu aftalt de her tre grænsedragninger.
Der vurderes på de forskellige områder at være et ganske lavt potentiale for fund af mineraler eller olie, og skulle det ske, er der også aftalt en processuel håndtering af det.
På Hans Ø bliver der jo formelt tale om en landegrænse til Schengenområdet.
Det er jo altså en gold og ubeboet ø, og der skal heller ikke være nogen grænseposter eller andet.
Men ikke desto mindre er der jo en forpligtelse over for EU, som Danmark har i den forbindelse, og det vil indgå i den arbejdsgruppe, som relevante myndigheder i kongeriget og Canada nu arbejder videre i.
Vi kan anvende forskellige undtagelser fra Schengenreglerne, men vi har altså også en opgave med lige at få den del helt implementeret, ligesom der er nogle implementeringsudeståender med Canada, som varetages i samme arbejdsgruppe.
Inatsisartut i Grønland har ratificeret overenskomsten i juni måned, og nu gør Folketinget det forhåbentlig også her denne tirsdag eftermiddag.
Så udestår Canadas ratificering, og derefter er vi altså i mål med den her overenskomst, som jeg synes at vi alle kan glæde os over er lykkedes at få forhandlet på plads.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-11-14:
Tusind tak for det, ordfører.
For inuitfolket er det land og de grænser, der er blevet lavet, jo ikke blot et territorium eller en form for ressource, hvis man kan sige det sådan.
Det er også en del af identiteten.
Det er en del af vores historie, og det bliver også en del af vores fremtid.
Det har været brugt til en form for boplads i området og til jagtmarker, og der har været kulturelle knudepunkter i generationer.
Det var blot et behov for netop også at pointere det, fordi det også lige blev nævnt, at det ikke var beboet.
Det er godt nok korrekt nu, men der er også de her nuancer, det er vigtigt at have med.
Tak for det.
Jesper Petersen (S), 2023-11-14:
Det er fuldstændig rigtigt.
Det med beboelsen handler jo specifikt i dag om Hans Ø, men som det også fremgår i bemærkningerne, er der nogle stærke historiske, kulturelle og sociale bånd mellem befolkningsgrupper i området, og som man kan læse sig til, er det jo også nogle af de ting, der er kommet frem og har været en del af de drøftelser, der har været her.
Det er absolut relevant og godt, at det også fremgår her, og at det bliver bemærket, at hensynet til de her særlige forhold bliver afspejlet i den indledning, der er til overenskomsten, og at man tager højde for de forhold.
Så det er absolut på sin plads også at få nævnt.
Michael Aastrup Jensen (V), 2023-11-14:
Tak for det, formand.
Som ordføreren for Socialdemokratiet, hr. Jesper Petersen, lige har været inde på, er det her jo faktisk en god dag.
Det er en god dag forstået på den måde, at det ikke er hver dag, at kongerigets areal bliver større.
Det gør det, så det er jo dejligt.
Men den anden gode ting, som selvfølgelig er den allervigtigste, er, at det her er en aftale, der har kunnet lade sig gøre i mindelighed.
Efter mange års diplomatiske forhandlinger mellem den canadiske regering og den danske regering og den grønlandske regering er der heldigvis landet den her rigtig, rigtig fornuftige og positive aftale.
Så selv om man selvfølgelig med et glimt i øjet kan sige, at det er lidt sørgeligt, at det danske søværns og det canadiske søværns respektive gaveudveksling på Hans Ø og den ceremoni, som det nu førte med sig i nogle år, så slutter, er det her selvfølgelig rigtig, rigtig positivt, og vi fra Venstres side støtter også varmt, at det her falder på plads nu.
Henrik Frandsen (M), 2023-11-14:
Tak for ordet, hr. formand.
Denne tale holder jeg på vegne af Moderaternes udenrigsordfører, Jeppe Søe, der desværre ikke havde mulighed for at være til stede i salen i dag.
Det er en kort tale om en lang strid om en gold klippeø på grænsen mellem Canada og kongeriget Danmark, Hans Ø eller Tartupaluk – jeg håber, jeg udtaler det rigtigt.
Hans Ø har nemlig lagt jord eller nærmere klippe til flag- og whiskykrige mellem Canada og kongeriget Danmark, hvor landene skiftevis har opstillet deres flag sammen med en flaske whisky på den øde ø for at gøre krav på den.
Men nu er den slut, og det glæder vi os naturligvis også over i Moderaterne.
Det kan man kun glæde sig over, og Moderaterne støtter naturligvis B 14.
Karsten Hønge (SF), 2023-11-14:
Med det her beslutningsforslag fortsætter Danmark og Grønland en fin, flot demokratisk tradition, når det gælder om at trække grænser.
Det er faktisk noget af det, vi kan være stolte af.
For grænsestridigheder har gennem tiderne kostet og koster selv den dag i dag tusinder af liv og endnu flere ulykkelige livsvilkår.
Det åbne sår i Sønderjylland blev først behandlet, da demokratiske kræfter sad for bordenden.
I 1920 lod man blyanter frem for geværer afgøre sagen, og man stod fast, selv da utallige forsøg fra reaktionære kræfter på at flytte rundt på folkets beslutning var størst.
En verdenskrig senere stod demokratiske kræfter igen fast, da man nægtede at flytte grænsen længere mod syd i ren og skær hævntørst fra nationalistiske kræfter.
I stedet forsikrede man et årti senere, at mindretallene på begge sider havde rettigheder.
Siden viste vi så igen, at grænsestridigheder kan løses på fredelig vis.
Den såkaldte snaps-whisky-krig mellem Danmark og Canada blev løst ved enighed om en landegrænse på konfliktens stridspunkt, Tartupaluk eller Hans Ø.
I en usikker verden, hvor grænsespørgsmål i de her minutter koster menneskeliv, er det et vigtigt signal, vi i dag sender her fra Folketingssalen.
Fredelige løsninger er demokratiske løsninger, og demokratiske løsninger er fredelige løsninger.
Jeg synes, at Grønland og Danmark og Canada skal være stolte over, at vi igen viser, at demokratiet er forudsætningen for at løse stridigheder, og jeg synes, vi skal tage det med os ud i verden i de her år, hvor så meget virker usikkert.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-11-14:
Tak for det, formand.
I Danmarksdemokraterne har vi ingen problemer med beslutningsforslaget, der her fastlægger grænsen i farvandet og på Hans Ø mellem Grønland og Canada, for det er bestemt glædeligt, at grænsen har kunnet fastlægges i fred og fordragelighed, ikke mindst i en tid, hvor der andre steder i verden er voldsomme krige om grænser.
Det her kunne være et eksempel for andre.
Jeg noterer mig også, at der er aftalt klare regler for, hvordan eventuelle forekomster af olie og mineraler i området skal håndteres, hvis de findes, selv om potentialet for sådanne forekomster vurderes til at være relativt lavt.
Med grænsen er det jo også, som det er blevet nævnt, sådan, at vi får en ny ydre grænse i Schengensamarbejdet, og det er jo så heldigt, at der er en undtagelsesmulighed i Schengenreglerne, så vi ikke behøver at sætte grænsehegn op på Hans Ø eller have bemandet grænsekontrol på øen.
Så der er fuld opbakning til beslutningsforslaget fra Danmarksdemokraterne.
Henrik Dahl (LA), 2023-11-14:
Det er meget positivt og et eksempel til efterfølgelse, at man kan afklare grænsestridigheder så fredeligt, som tilfældet er.
Derfor støtter vi selvfølgelig beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Helle Bonnesen (KF), 2023-11-14:
Jeg er altid ydmyg over at stå på den her talerstol, men i dag synes jeg alligevel, at det er noget helt særligt, fordi det er et forslag, der forekommer meget sjældent, da det handler om deling af land og landegrænser.
I en verden fuld af utryghed, krig og kamp om territorier og andre besiddelser, giver det her lovforslag stof til eftertanke.
For vi har en helt konkret uoverensstemmelse mellem Canada og det danske rigsfællesskab – eller nærmere, det har vi har haft – og opgaven er blevet løst i mindelighed.
Sagen vidner også om, hvor stort rigsfællesskabet egentlig er, når man rent faktisk har været uafklaret om afgrænsningerne mellem os og Canada.
Det plejer vi ellers at have godt styr på, også her i landet.
Ret beset drejer forslaget sig jo om jura, og vi har forhandlet med Canada i årtier, og der er fundet en løsning, som dækker alle de tre afgrænsninger, der har været i fokus.
Så er der afgrænsningen af kontinentalsoklen ud over de 200 sømil, og endelig er der landegrænsen på øen Tartupaluk, Hans Ø.
Jeg kan huske, at jeg som skoleelev hørte om det og syntes, at det var helt utroligt, at vi som nation ikke havde styr på vores territorium, og her stammer disputten tilbage fra 1973, hvor både vi og Canada hævdede suverænitet.
Men nu er der fundet en løsning, der deler øen over i to.
Aftalen har som bekendt allerede været behandlet og godkendt i Grønland, og i dag kan vi starte opfølgningen fra Folketingets side.
De processuelle forhold er planlagt, og vi kan arbejde hen imod en fredelig deling.
Det er vigtigt for mig at sige tak for godt diplomatisk samarbejde.
Sagen startede i en tid, hvor der var mere fred i verden, og sagen har naturligvis taget lang tid, også på grund af det faktum, at man undervejs har udviklet maritime analyser til bedre at kunne lave den her deling.
Så vi har fundet et resultat, alle parter er enige om, og det tjener os til ære, især i den her tid, og det er dejligt at kunne vise, at demokrati og diplomati kan gå smukt hånd i hånd.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-11-14:
Tak for det.
I en tid med krige og konflikter om grænser mellem lande mange steder i verden er det glædeligt, at Grønland og Danmark på den ene side og Canada på den anden side har kunnet enes om en fredelig grænsedragning i havet mellem Grønland og Canada og hen over øen Tartupaluk, der også er kendt som Hans Ø.
Ikke alene er der tale om en fredelig indgåelse af en aftale; der er også tale om en grænse, der ikke markeres med hegn og kontrolposter, toldere.
Det er der en smuk symbolik i, nemlig at grænser mellem fredelige nabolande kan se ud på den måde, og derfor kan Enhedslisten støtte beslutningsforslaget.
Christian Friis Bach (RV), 2023-11-14:
Jeg vil tilslutte mig de øvrige ordførere og glæde mig over, at vi i en tid, hvor der bliver udkæmpet en krig, en blodig krig om territorier midt i Europa, hvor der er alvorlige spændinger om grænsedragninger i det Sydkinesiske Hav, og hvor spændingerne stiger på Balkan og i dele af Nordafrika, kan indgå en helt fredelig overenskomst efter lange og fredelige forhandlinger om tre grænsedragninger.
Det er et stærkt signal til verden; vi må håbe, at verden lytter; vi må håbe, at verden lægger mærke til det.
Det er et godt resultat, og det bakker vi fuldt op om.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-11-14:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti tilslutter sig også beslutningsforslaget, støtter det, og vi glæder os selvfølgelig også over grænsedragningen og den fredelige håndtering.
Men jeg synes også, at vi skal være ærlige og sige til hinanden, at sagen nok ikke ville have været løst så gelinde, hvis der havde været massive fund af olie eller andre forekomster i jorden.
Det har jo nok hjulpet lidt på sagen, at man vurderer, at der sandsynligvis ikke er noget at finde på øen.
Ikke desto mindre glæder vi os over, at kongeriget Danmark nu har aftalt grænsedragningen med Canada, så den lille sag, som er en stor sag, er blevet løst.
Vi støtter forslaget.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-14:
Tak for det, formand.
Som udgangspunkt støtter Nye Borgerlige jo også forslaget, selv om vi må sige til udenrigsministeren, at han ikke skal blive forvænt med, at vi afgiver land og jord til udlændinge.
Havde der nu være et hegn med, havde vi nok også været glade, men det er en aftale, der er underskrevet, og vi ved godt, at kampen bliver lidt op ad bakke, hvis vi modsætter os i dag.
Så Nye Borgerlige støtter forslaget.
Michael Aastrup Jensen (V), 2023-11-14:
Altså, vi er tre forskellige partier, og vi er ikke et eller andet enhedsparti, som lige pludselig, fordi vi er gået i regering, så også ser fuldstændig ens på det.
Så selv om jeg ikke hører nogen uenighed, er vi tre forskellige partier, og derfor har vi måske også forskellige måder at sige tingene på.
Men det gode ved den her regering er, at vi nok skal få lavet nogle klokkeklare resultater, ligesom vi gør på en lang række områder, deriblandt i forhold til skattenedsættelser.