runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Olsen (SF), 2026-02-25:
Vi ser jo det billede, vi har nu, med et par millioner breve om måneden, som dao håndterer lige nu.
Så skal de så oven i det også lige håndtere ekstra 4 millioner valgkort her potentielt om et par uger.
Så tror jeg godt, at vi måske kan ende i en situation, hvor 10 pct. af posten ikke når frem og borgere ikke får at vide: Der er truffet den her afgørelse i kommunen, og du har den her frist til at klage.
Jeg synes egentlig også, at den nuværende socialdemokratiske finansordfører, hr. Benny Engelbrecht, sagde det meget fint.
Han sagde nemlig, at nu har dao og højrefløjen igen og igen sagt, at hvis bare vi privatiserer og liberaliserer det her område, så kommer det hele på magisk vis til at blive meget bedre – og det er ikke det, vi ser lige nu.
Nu har den her virksomhed budt ind på opgaven og i årevis sagt, at de ville kunne gøre det meget bedre.
Så er det også tid til at bevise det.
Sascha Faxe (ALT), 2026-02-25:
Nu henviser ministeren igen til 2016, og det er altså 10 år siden, og verden har sandelig rykket sig en del siden, og vi står også med en regering, der gør noget andet i dag.
Så jeg spørger på det grundlag, og det synes jeg jeg gjorde meget tydeligt i mit tidligere spørgsmål.
Jeg kommer ikke med en forestilling om, at vi skal prøve alle mulige ting på den her måde, men der vil være enkeltsager, hvor det kan give en bedre retning for de danske domstole og også give en bedre retning for, hvordan vi håndterer det her uden at være nødt til at tage sager ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, hvis vi på forhånd kan få en vejledende afgørelse fra domstolen i Strasbourg.
Det er derfor, jeg spørger.
Kan ministeren ikke se, at det med det, vi står med i dag, og på baggrund af en udvisningsreform vil lette sagsgangen og lette dilemmaet for danske domstole?
Peter Hummelgaard (S), 2026-02-25:
Nej, det kan jeg ikke, for når det handler om sagsbehandlingstider ved domstolene, når det handler om sagsophobning, selv om vi har gjort meget og agter at gøre mere, så står vi samlet set stadig væk et vanskeligere sted.
Så jeg tror sådan set, at det høringssvar, Højesteret gav tilbage i 2016, stadig væk er meget, meget aktuelt.
Det er den ene del, og så er der det mere principielle.
Jeg synes, det er vigtigt, at man ikke laver nye processer, hvor det er, at internationale domstole skal ind at vurdere dansk lovgivning mere, end hvad vi har i forvejen.
Sascha Faxe (ALT), 2026-02-25:
Det, jeg tager ned fra det her, er, at man i bund og grund ikke er interesseret i at gøre det, som flere dommere og jurister i dag går ud og siger er det fornuftige, men at man faktisk gerne vil sende et signal op til et valg og bruge det i sin kampagne frem for at gøre det, som egentlig kunne lette sagsgangen.
Hvad vil ministeren sige om det?
Peter Hummelgaard (S), 2026-02-25:
Regeringens udvisningsreform handler hverken om valg eller valgkampagne.
Det handler om det helt, synes jeg, elementære, afgørende ønske, vi har både som regering, men jo også som land, om at være i stand til at udvise udlændinge, som har begået grov kriminalitet.
Hvis man har fået en fængselsstraf af en varighed længere end 1 år, er kriminaliteten også af en sådan beskaffenhed og grovhed, at det er helt legitimt, at et samfund siger, at der sådan set er nogle højere hensyn til kollektivet og kollektivets menneskerettigheder, end der er til den enkelte kriminelle.
Det er det, udvisningsreformen handler om.
Carl Valentin (SF), 2026-02-25:
Det var da heldigt, at både ministeren og jeg var i god tid så.
Jeg vil spørge: Mener ministeren, at det er rimeligt, at borgerne på Amager og Christianshavn oplever omfattende gaslignende lugtgener, og er ministeren villig til at søge en hurtig afklaring på, hvor lugtgenerne stammer fra?
Magnus Heunicke (S), 2026-02-25:
Jeg skal lige have vejret her, men spørgsmålet er alvorligt, og jeg vil indledningsvis sige, at nej, det er ikke rimeligt.
Det er grobund både for frustration og utryghed og med god ret, for det kan være meget belastende og utrygt at bo i et lokalområde, hvor man gentagne gange påvirkes af gener.
Københavns Kommune er jo myndigheden her, og de vurderer det sandsynligt, har jeg fået oplyst, at lugtgenerne kan stamme fra en virksomhed, der ligger ved Prøvestenen; det er det nordlige Amager, vi taler om her.
Den virksomhed har jo en miljøgodkendelse, som er meddelt af Københavns Kommune, og det betyder, at så er det også myndigheden her, som er den ansvarlige for at føre det tilsyn, som skal til for at sikre, at man overholder den tilladelse, man har at operere under, bl.a. om luftkvalitet og også om lugtgener.
Jeg har fået oplyst, at Københavns Kommune på flere tilsyn ved virksomheden har konstateret lugten, og at lugtpåvirkningen øges, jo tættere man kommer på virksomheden.
Det er en konkret sag, hvor kommunen er miljømyndighed, og det har jeg selvfølgelig respekt for.
Det er dermed også Københavns Kommunes opgave at få identificeret kilden til lugtgenerne og bragt generne til ophør for lokalområdet og beboerne.
Derfor kan jeg også meddele Folketinget, at jeg har fået oplyst, at kommunen har meddelt et påbud den 30. januar til virksomheden om, at den skal leve op til vilkåret i miljøgodkendelsen om, at virksomheden ikke må give anledning til lugtgener uden for virksomhedens område, der er væsentlige for omgivelserne, og det er så det, Københavns Kommunes vurdering er.
Meddelelsen fra virksomheden er, at den vil følge påbuddet.
Der har den en frist, og det skal være inden den 1. maj i år.
Virksomheden siger ikke selv, at de er kilden, men det er jo underordnet.
Det er jo myndigheden, der er afgørende her, og de har altså givet et påbud med en frist, der hedder den 1. maj.
Carl Valentin (SF), 2026-02-25:
Jeg er jo lige kommet tilbage fra barsel, og som så mange andre nybagte forældre har jeg brugt rigtig meget tid på at trille rundt med barnevognen i de måneder, jeg var hjemme.
Det er jo meget hyggeligt, men jeg må nok også sige, at det faktisk har været sådan lidt en blandet fornøjelse.
For jeg bor på Amagerbro, og jeg har oplevet gang på gang, hvordan der simpelt hen bare stinker i området.
Første gang jeg oplevede det, kontaktede jeg min andelsforening, fordi jeg troede, det var meget lokalt.
Det virkede som et gasudslip eller sådan noget, fordi det var så intenst.
Men det blev altså ved med at stå på, og jeg står jo ikke bare her, fordi jeg selv har oplevet det meget og oplevet det i min hverdag på barsel, men fordi der siden april sidste år er kommet over 1.000 klager fra borgere i lokalområdet, som har været trætte af den her sag.
Det er altså ret mange – 1.000 klager.
Jeg har ikke været inde at udfylde en klage, og det tror jeg der er rigtig mange af os, der bor der, der ikke har, selv om vi er generet af det.
Man kan jo ikke andet end at tænke, når det lugter så meget: Er det her sundhedsskadeligt?
Hvordan skal jeg reagere på det?
Kan jeg tillade mig at lade min baby sove udenfor, når der lugter sådan her?
Så jeg synes, det er meget, meget ubehageligt, og april sidste år er ved at være længe siden.
Altså, det er lang tid, at det kommer igen og igen, og derfor vil jeg også høre ministeren, om det ikke er ved at være på tide, at miljøministeren også træder ind i den sag her.
Jeg ved godt, at Københavns Kommune arbejder på det, og at man har lavet et påbud.
Så siger ministeren noget med en deadline den 1. maj osv., men altså, alt imens Københavns Kommune arbejder stille og roligt med det her, oplever vi, der bor der, jo, at det simpelt hen bare stinker.
Er det ikke på tide, at vi også gør noget herinde fra Christiansborg for at få løst problemet?
Magnus Heunicke (S), 2026-02-25:
Det kan jeg sagtens forstå, og jeg ved udmærket godt, at det langtfra kun er ordføreren selv.
Det er en stor, stor gruppe.
Der er meget, meget sjældent så stort et antal klager.
Hvis vi skal gå ind i det her fra Folketingets side, skal vi jo have en lovgivning, der skal strammes eller ændres, og som det er nu, i hvert fald på det foreløbige grundlag, har kommunen vurderet, at lovgivningen er tilstrækkelig, og at påbuddet er givet inden for lovgivningen.
Det blev givet den 30. januar.
Peter Hummelgaard (S), 2026-02-25:
Jeg er faktisk ikke helt enig i den konklusion, at det vil stille domstolene et dårligt sted.
Tværtimod pegede Højesteret jo i sit høringssvar tilbage i 2016 på en række udfordringer, ved at Danmark tiltræder den 16. tillægsprotokol til menneskerettighedskonventionen, f.eks. at tiltrædelsen formentlig vil føre til en ekstra belastning for domstolene, og for det andet, at det sandsynligvis vil føre til længere sagsbehandlingstider.
Det er jo generelle udfordringer, som desværre stadig gør sig gældende.
Selv om vi har lavet en meget, meget stor og omfattende flerårsaftale for domstolene, hvor vi investerer mere i domstolene for at nedbringe sagsbehandlingstiderne, så er de desværre stadig væk meget høje.
Så jeg er ikke enig i forklaringen med, at det skulle lette sagsgangene eller tage byrder fra domstolene.
Sascha Faxe (ALT), 2026-02-25:
Tak, og tak til ministeren for svaret.
Som verden så ud i 2016, forstår jeg egentlig godt det, man kom frem til i 2016, men nu henviser ministeren jo også selv til den reform, som regeringen har lagt frem i forhold til udvisning, og det giver i min optik en vis grad af aktualitet i forhold til det her, for det vender på en eller anden måde byrden om i forhold til det bureaukratiske system omkring det.
Så jeg kan godt se, hvorfor det var mindre bureaukratisk dengang, men vi står i en situation, hvor vi kan nå til en situation, hvor vi når at lave en masse: Nogle bliver sendt ud; så bliver det måske afvist ved domstolen; så skal vi hente nogle tilbage; og så skal der laves noget andet i forhold til det.
Så i det her tilfælde kan det give en del forskellige bureaukratiske gnidninger, og samtidig har vi jo også hørt, at der er flere domstole, der mener, de bliver sat i et dilemma.
Nu er det sådan, at protokollen ikke står over dansk lov.
Det er frivilligt, om man vil spørge.
Så det er ikke noget, der skal gøres ved alle afgørelser.
Det vil være i absolutte tvivlstilfælde, at man giver en domstol den her mulighed.
Det, der kommer fra domstolen i Strasbourg, vil aldrig stå over dansk lov.
Det vil være vejledende, men det kan spare os for nogle sagsgange og også for nogle menneskelige konsekvenser, og i min optik er det i høj grad vigtigt at se på sagsgangene.
Så jeg bringer det frem i dag for lige at sætte det i kontekst.
Så det stiller jo for så vidt også vores domstole ringere end domstole i andre lande, der har tilsluttet sig protokollen.
Hvis vi ser på det i det perspektiv og ikke på det, ministeren har sagt,
Lars Løkke Rasmussen (M), 2026-02-25:
Tak for det.
Nu er jeg jo i arbejdstøjet og ikke i valgkamp, selv om jeg formentlig tager det samme tøj på, når der er en dag skal være valgkamp.
Jeg må bare konstatere, at regeringen jo ikke har nogen planer om at trække det her anker op.
Det er klart aftalt i den udviklingspolitiske strategi, vi har lavet, og det synes jeg man skal stå ved, for hvis man først trækker det anker, er der jo ikke noget holdepunkt, og så kan man lige så godt spare en som to som fire som otte som et eller andet tænk på et tal-milliardbeløb – og man sender også de signaler til omverdenen, som spørgeren antyder.
Det er klart, at afhængigt af hvor man i givet fald vil reducere, vil det jo have en katastrofal betydning, specielt i de her år, hvor vi jo sådan set forsøger at dreje vores ressourcer derhen, hvor en krone bliver til mere end en krone.
Altså, når vi investerer via Verdensbanken, bliver en dansk krone til fire kroner.
Når vi investerer via Impact Fund Denmark, og det gør vi mere af i fremtiden, så bliver en krone til fire og en halv krone.
Så der er jo en kæmpe multiplikatoreffekt.
Trine Pertou Mach (EL), 2026-02-25:
Så er der vel at tilføje til det også, at hvis vi diskuterer sikkerhedspolitik, er udviklingsbistanden jo også et meget vigtigt sikkerhedspolitisk redskab.
Hvis det, man oplever som store problemer, er, at mennesker sætter sig i bevægelse – det er et problem, hvis folk skal på flugt – og hvis man tilmed mener, at mennesker, der migrerer efter bedre liv, også udgør store problemer og politiske kriser for Danmark og Europa, så er der vel kun grund til at sige, at hvis man kan bruge sine midler på at skabe bedre livsvilkår dér, hvor folk fødes, så de ikke behøver sætte sig i bevægelse, så er det vel også en eller anden form for sikkerhedspolitik – ikke for os selv alene, men også for resten af verden.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2026-02-25:
Der er jo langt imellem, at jeg får et spørgsmål, der er så let at svare på, for det er jo bare et ja, også i forhold til den her tænkning om, at udviklingspolitik også er sikkerhedspolitik.
Vi prioriterer jo bl.a. også at understøtte, kan man sige, indsatser rundtomkring i verden, som har det her migrationsperspektiv i alle aspekter.
Når vi inviterer unge afrikanere til Danmark for at uddanne sig, er det jo, med henblik på at de kan returnere og berige deres samfund, så der kommer en udvikling, der gør, at vi om en generation ikke har i hundredtusindvis af afrikanere, der står og banker på en dør, hvor de ikke er velkomne.
Så det er jo et aspekt af det.
Lige sådan er noget af det jo også, kan man sige, benhård migrationsforebyggelse.
Så spørgeren og jeg deler jo en analyse af, at det er klogt, at vi bliver på FN-sporet.
Det er i øvrigt også klogt, at vi så har lavet det her drej fra sådan en ren – nu siger jeg det lidt sort-hvidt, for tiden er løbet ud – altruisme og fattigdomsbekæmpelse til i højere grad også at fokusere på ligeværdige partnerskaber og i øvrigt også at indtænke den tanke, at der også gerne må være noget i det for os selv, altså at det kan understøtte dansk erhvervsliv.
Trine Pertou Mach (EL), 2026-02-25:
Det er jo en luksusdag i Folketingssalen.
Så vil jeg egentlig bare takke ministeren for at bekræfte, at det stadig væk er vigtigt, at Danmark fastholder den her fane.
Jeg er helt enig med ministeren i, at hvis man først trækker det anker op, som jeg tror ministeren kaldte det, så er der ingen grænser for, hvor langt ned man kan gå, eller at man i virkeligheden helt kan stoppe med at tale om udviklingsbistand.
Det er vel den tid, vi står i, at rigtig mange af de redskaber og principper og standarder, vi har haft, er nogle, der bliver kastet på møddingen, og så står vi vel i virkeligheden i en verden, der er meget dårligere stillet, fordi vi ikke har nogen pejlemærker og standarder at holde hinanden op.
Der er det her jo et af de væsentlige for Danmark.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2026-02-25:
Det er jeg meget enig i.
Derfor noterer jeg mig jo også, at der altså i 45 år har været ret bred politisk opbakning til at holde det her anker i vandet.
Så har der været regeringer over tid, der har foretaget besparelser på udviklingsbistanden alligevel, men det har så været i situationer, hvor Danmark – i gåseøjne – har overleveret, altså hvor Danmark har ydet mere end det, vi internationalt har forpligtet os til.
I min optik er der jo forskel på det, altså at reducere på noget, som man ikke er forpligtet til, og så reducere på steder, hvor vi sådan set egentlig advokerer i resten af verdenssamfundet for, at andre burde nå de 0,7 pct.
Sascha Faxe (ALT), 2026-02-25:
Mener ministeren, at Danmark bør tiltræde den europæiske menneskerettighedskonventions protokol 16 snarest muligt, så Højesteret kan forelægge principielle spørgsmål for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol?
Peter Hummelgaard (S), 2026-02-25:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo i dag en betingelse for at kunne indbringe en klage for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, at klagen angår en sag, der er endeligt afgjort i det danske domstolssystem.
Der blev i den forbindelse lagt særlig vægt på en udtalelse fra Højesteret om den ressourcemæssige merbelastning og forlængelse af sagsbehandlingstiden, som ordningen vil kunne føre til, fordi der i en del sager må forventes at blive fremsat anmodninger om, at der stilles spørgsmål til Menneskerettighedsdomstolen.
På den lidt højere klinge vil jeg fremhæve, at det i Danmark er Folketinget og regeringen, som laver lovgivningen, og det er de danske domstole, som på den baggrund afgør konkrete sager.
En tiltrædelse af protokollen vil kunne forrykke den balance mellem den lovgivende og den dømmende magt, fordi domstolen dermed aktivt vil kunne inddrage Menneskerettighedsdomstolen.
Der er det min klare holdning, at der ikke er behov for, i endnu højere grad end tilfældet allerede er i dag, at internationale domstole skal tage stilling til og fortolke danske love og regler.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-25:
Det er altid dejligt, når socialdemokrater, især en minister, som vi jo tidligere har set f.eks. i forbindelse med udledningerne ude ved Vestkysten ikke overholder reglerne, nu skal fortælle, at det er Danmarksdemokraterne, der ikke vil passe på naturen.
Det, Danmarksdemokraterne ikke vil, er at foregøgle, at man kommer til at gøre en hel masse, når man hverken har fagligheden eller juraen på plads.
For ministeren bliver jo så nødt til at svare på, om ministeren, når man nu laver et decentraliseret forbud, altså enkelte steder, så har sørget for at have pengene klar.
For det bliver jo ekspropriationslignende vilkår.
Det ved ministeren også godt.
Så har ministeren været ovre hos finansministeren og fået lov til at stå og sige, at vi skal have et pesticidforbud?
For det, der er forskellen på Danmarksdemokraterne og ministeren, er, at vi ikke slynger ting ud for at komme i avisen.
Vi vil rigtig gerne have, at folk kan få rent grundvand, men det skal være på faglighed, og det er det, som ministeren endnu en gang viser ikke betyder noget, for der er jo snart valg.
Magnus Heunicke (S), 2026-02-25:
Den rapport, som er lavet i mit ministerium, Miljøministeriet, viser meget klart, at vi skal have et nationalt sprøjteforbud i de her områder for at sikre, at vi har rent drikkevand.
Det er i øvrigt også billigere, det er sundere, det er sikrere, end når først skaden er sket og vi skal til at rense det hele op igen.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2026-02-25:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes, det er en helt vildt vigtig dagsorden at se på, hvordan vi kan sørge for, at det er attraktivt at bo i landdistrikterne, at der er jobmuligheder, at unge har adgang til uddannelse, og at der er mulighed for at transportere sig mellem ens bopæl og arbejde eller uddannelsesinstitution.
Derfor er jeg også glad for, at vi fra og med i år har givet studerende og elever, der modtager su, mulighed for lige præcis at få sådan et befordringsfradrag, hvis de bor i en af de her 25 såkaldte yderkommuner eller på en af de 10 småøer, der er på listen.
Det er en håndsrækning til dem, der f.eks. ønsker at blive boende i en af de her 25 kommuner, mens de læser i en anden kommune.
I de her kommuner får studerende og elever det samme befordringsfradrag, som man får, hvis man arbejder.
Det betyder, at både studerende, der modtager su, og lønmodtagere har et forhøjet befordringsfradrag, hvis de har over 12 km til arbejde eller uddannelse og bor i en af de yderkommuner eller på en af de småøer, der er omfattet.
Derudover har regeringen yderligere forhøjet befordringsfradraget i de her yderkommuner i perioden 2024-2027, og det får studerende også gavn af.
Det er ca. 15.000-16.000 studerende og elever, der har glæde af befordringsfradraget.
Hvis man f.eks. bor i Sæby og studerer i Aalborg, kan man spare næsten 1.000 kr. i skat om måneden – det er mange penge, især for en studerende.
Man kan altid diskutere, hvad jeg også fornemmer at ordføreren lægger op til, om den ene eller den anden kommune burde være omfattet, men den afgrænsning, som vi har lagt os op ad med de her nye regler for de studerende, lægger sig op ad en kendt afgrænsning, som vi ved vi kan administrere, nemlig den samme, som gælder for lønmodtagere.
Betina Kastbjerg (DD), 2026-02-25:
Tak for det.
Ja, det er helt rigtigt, som ministeren siger, at jeg selvfølgelig har en agenda med det her.
Et eksempel, der er blevet nævnt, er, at studerende i Lemvig Kommune, som f.eks. læser i Holstebro eller Herning, og som rigtig gerne vil blive boende i deres hjemkommune, jo desværre har så langt til deres uddannelse, at de måske lidt føler sig tvunget til at flytte til den større by.
Det skulle jo vi gerne undgå for ikke at miste beboere i de mindre byer.
Så vil ministeren være med til at give reglerne et eftersyn, så studerende, der ikke nødvendigvis bor i en yderkommune, men har langt til deres uddannelse, måske også kan få et befordringsfradrag?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2026-02-25:
Jeg er virkelig optaget af, at man også har gode muligheder for at gå i skole og læse tæt på sin bopæl i Lemvig, så vi ikke med vores uddannelsespolitik og arbejdsmarkedspolitik tvinger folk væk fra de her landdistrikter.
Men de nye regler lægger sig op ad en kendt afgrænsning.
Den blev indført i 2014, og den bygger på EU's definition af yderkommuner og blev oprindelig brugt til fordeling af EU-midler til udvikling af yderområder med særlige udfordringer.
Det vil nok gøre, at jeg tænker, at vi har nogle glimrende muligheder i dag.
Jeg kan godt forstå diskussionen.
Nu rejser formanden sig op, så det er godt, vi har en runde mere.
Betina Kastbjerg (DD), 2026-02-25:
Jeg hører jo selvfølgelig, at ministeren argumenterer for, at man skal holde fast i den ordning, der er i dag, men jeg kunne bare godt tænke mig at spørge ministeren om noget.
Der er de her studerende, som f.eks. bor i Lemvig og har mere end 60 km til deres studie.
Jeg er også godt tilfreds med, at man har givet det her øgede befordringsfradrag til studerende, der bor i yderområder osv., men som ministeren også selv siger, er den her liste lavet i 2014, og det kunne jo godt være, man skulle kigge på, om ikke den skulle opdateres, og det har jeg også stillet spørgsmål om til ministeren.
Så kunne ministeren ikke prøve at forklare mig, hvorfor man ikke kan kigge på de kommuner, der er, og eventuelt udvide kredsen med f.eks. Lemvig eller Ringkøbing-Skjern, som er steder, hvor man har langt til uddannelserne?
Carl Valentin (SF), 2026-02-25:
Til trods for det her påbud kan jeg jo i hvert fald læse, når jeg er inde på Københavns Kommunes hjemmeside, at man stadig væk ikke er fuldstændig sikker på det her, altså at man har identificeret nogle årsager, som det kan være, men at man ikke endegyldigt kan konkludere, hvor al lugten stammer fra.
Ville det ikke give mening at sætte gang i et større arbejde for at få lokaliseret, præcis hvor det her kommer fra, så vi er sikre på, at det ikke bliver ved, selv om Copenhagen Oil Service forhåbentlig snart gør noget ved det?
Magnus Heunicke (S), 2026-02-25:
Der er ingen tvivl om, at det vil hjælpe noget.
Altså, i halvdelen af vores drikkevandsboringer finder vi pesticidrester – i halvdelen af dem.
Mange steder må man blande op for at komme ned under vores grænseværdier, og i 27 år har vi ad frivillighedens vej kun formået at beskytte 1,6 pct. Jeg kan godt høre, at hos Danmarksdemokraterne vil man ikke gå videre og ikke handle her, men det vil vi, og det mener jeg vi skal gøre.
Det er min forpligtelse som miljøminister at passe på vores drikkevand, på vores grundvand, og det dokumenteres i rapporten, at der er den bedste og billigste vej et nationalt sprøjteforbud i de her områder.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-25:
Tak for det.
Så fik vi det defineret.
Det var superfint.
Inden man begynder at sige, at vi skal have et pesticidforbud, kunne det så ikke være, at man bare sådan fagligt havde styr på, om det egentlig ville hjælpe noget, minister?
Magnus Heunicke (S), 2026-02-25:
Vi har jo de her betegnelser, OML-beregninger.
Det er et vigtigt og et anerkendt fagligt redskab netop til vurdering af lugtgener og luftpåvirkninger, men ofte kan det ikke stå alene.
Og her har vi jo en situation, hvor kommunen er ude at foretage målinger, og det sandsynliggør, at der er – det siger kommunen – lugtgener fra den her virksomhed.
Men virksomheden siger jo selv, at de ikke mener, det kan være dem, der er hovedårsag eller i hvert fald eneårsag til problemstillingen.
Og derfor vil jeg sige, at Miljøstyrelsen meget gerne vil bistå kommunen i forhold til at vejlede til næste skridt.