runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2017-05-18:
Naturligvis er der det.
Når vi ser den samlede verdensflåde af store tankskibe osv., tror jeg ikke, det er de 50 småfærger, der sejler i de indre danske farvande, der flytter miljøregnskabet.
Det ikke dem, der er skyld i, at Grønland smelter, tror jeg.
Men selvfølgelig: Alle bække små, og vi skal også være bevidste om miljøet i Danmark.
Men vi har stadig væk den overbevisning, at vi ikke skal understøtte en hær af elfærger med skattekroner.
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-18:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg beklager, hvis jeg har udtrykt mig forkert før.
Rapporten fra Siemens handler om, at der i dag er 52 færger på vores indenrigsruter, og deres rapport melder, at syv ud af ti færger er mere profitable som elektriske færger.
De har beregnet det ud fra den norske færge, altså bilfærge, der er blevet indsat, som er 100 pct. elektrisk.
Men jeg vil egentlig følge lidt op på, hvad min kollega fra SF siger.
Jeg ved, at DF's ordfører er meget interesseret i, at Danmark får styrket vores kloge hænder, kloge hoveder inden for alle erhverv.
Er det her ikke en god anledning til at få sat gang i den udvikling, at vi er på forkant?
Kim Christiansen (DF), 2017-05-18:
Der er sikkert mange steder, man kunne drive noget frem med statsmidler.
Men der er jo nogle statsstøtteregler, som vi i hvert fald skal overholde.
Det er derfor, vi har et uddannelsessystem, hvor man kan få en SU hver måned for at tage sig en gratis uddannelse.
Vi ofrer store millionbeløb på innovation og forskning, så den del er vi med på.
Men vi tror ikke, det rykker noget, at vi begynder at understøtte med skattekroner, at der skal sejle elfærger i de danske farvande.
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-18:
Men markedet er jo en variabel størrelse, og markedet opererer også på de vilkår, som markedet får tildelt.
Når jeg siger marked, er det kommuner, producenter og investorer.
Det er ordføreren ikke enig i?
Kim Christiansen (DF), 2017-05-18:
Danmark har en førerposition på rigtig mange områder, især inden for knowhow, og det kan vi også få inden for udvikling af elfærger.
Det minder mig om noget i Østeuropa for mange år siden, som man må sige de i hvert fald ikke lykkedes med, så det tror jeg ikke vi skal stræbe efter.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-18:
Det var hr. Kim Christiansens bemærkninger om Søby Værft, og det, at man ikke skulle understøtte en udvikling – tror jeg der blev sagt – med statslige midler.
Forslaget tager jo ikke sigte på at gå ind med driftsmidler til værftet, det tager sigte på at skaffe en udvikling inden for teknologi, inden for færgedrift, som bl.a. Søby Værft så kan tage sig af.
Det er sådan lidt en selektiv betragtning, at man ikke skal understøtte en udvikling på vores øer med statslige midler.
Det er jo sådan set det, vi gør, når vi giver tilskud til nedsættelse af færgetakster.
Så er det jo statslige midler, fordi vi ønsker at fremme bosætning og turisme osv. på vores øer.
Når vi udflytter statslige arbejdspladser og bruger 400 mio. kr. på det – hvilket ikke er nok, vi bruger 1 mia. kr. på det – er det jo også statslige midler, fordi vi ønsker en bestemt udvikling.
Vi har en økortordning, og jeg kunne nævne rigtig mange forskellige ordninger, hvor det er statslige midler, vi anvender på at prøve at få en bestemt udvikling.
Ordføreren har selv været med i en forligskreds om en tidligere færgepulje, og det var jo også statslige midler, fordi man ønskede et bedre produkt.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-05-18:
Vi ser meget frem til at forhandle.
Altså, når vi kommer med et udspil til at opfylde de mål, der bl.a. står i regeringsgrundlaget, så ser jeg meget frem til en forhandling om en bred vifte af virkemidler for, hvordan vi kommer i en grøn retning med transporten.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-18:
Det er lige til ordførerens spørgsmål om, hvorfor man fokuserer på lige den her lillebitte del.
Når ordføreren ligesom efterlyser en strategi, kunne man jo spørge: Hvad er regeringens strategi?
Nu har man været med til at lave en aftale om elbiler, som sætter elbilsalget i stå.
Det kan selvfølgelig også være en del af en strategi.
Men det er, som om man argumenterer med, at Danmark er et lille land, så det kan egentlig være lige meget, hvad vi gør.
Vi må da alle sammen give vores bidrag.
Vi giver vores bidrag efter den størrelse, vi nu har, og med den indflydelse, som det så giver.
Vi indgår da samtidig i internationale aftaler, Parisaftalen osv., som jo netop er et forsøg på at brede det ud på globalt plan.
Men jeg efterlyser søreme også, hvad der er regeringens strategi for fortrængning af fossile brændstoffer.
Anders Johansson (KF), 2017-05-18:
Jeg synes måske ikke helt, ordføreren svarede på mit spørgsmål.
Er ordføreren ikke enig i, at det i virkeligheden er afgiftsstrukturen på driften, som absolut har allermest at sige?
Frem for at få et tilskud til at købe en ny færge her og nu er det jo meget bedre at få en god og solid fremtidig drift, og det er jo netop det, vi får med en afskaffelse af PSO-afgiften.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-18:
Nej, det er jeg bestemt ikke enig i.
Jeg synes ikke, at det var en god idé at afskaffe PSO-afgiften, og Enhedslisten var såmænd også imod det, og det er jo selvfølgelig, fordi PSO-afgiften lige nøjagtig var den af vores energiafgifter, som blev anvendt til den grønne omstilling.
Den fjernede man så ud fra en betragtning om, at der sker en almindelig vækst i andre virksomheder osv. osv., og det er vi i princippet ikke enige i.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-05-18:
Hr. Henning Hyllested taler jo meget om en grøn udvikling, og det kan jeg fuldstændig stemme i.
Det er i hvert fald langt at foretrække frem for en rød udvikling.
Men jeg synes, det er lidt mærkeligt, at hr. Henning Hyllested ligesom er hoppet på at lægge sig fast på en bestemt teknologi.
For nu taler ordføreren jo selv om brint, og det synes jeg selv er meget spændende, f.eks. i togdriften, og det kunne også være i færgedriften, og man kunne lade vindmøllerne snurre om natten og producere strøm.
Så hvorfor er det lige, at man vil lægge sig fast på en bestemt teknologi her?
Hvorfor er det kun elfærger, der er det eneste saliggørende?
Det andet spørgsmål handler om, at det jo er fair nok, at nogle partier siger, at de gerne vil tage noget støtte og så fremme en udvikling.
Det er jo fair nok, især hvis man peger på, hvor pengene skal komme fra, og det kan jeg ikke sådan lige se her.
Men er det ikke en eller anden form for formynderi over for de kommuner, som jo har ansvaret for færgerne og køber deres egne færger?
Henning Hyllested (EL), 2017-05-18:
Man kunne jo i virkeligheden også ønske sig en rød-grøn udvikling.
Men jeg synes jo ikke, at det, fordi der også er andre teknologier, der presser sig på, ligesom skal blive en undskyldning for, at vi så ikke nødvendigvis skal støtte el.
Jeg har også tidligere sagt her, at elteknologien i den grad er inden for rækkevidde.
Den er allerede sat i gang, og vi ser det allertydeligst inden for hele elbilmarkedet.
Vi ser f.eks. også, at man i Norge, hvis man fra statens side målrettet går ind og støtter op om den udvikling, så faktisk også kan få en volumen i det der, og det er jo en volumen, der skal til for at sikre, at markedet kan klare det selv hen ad vejen.
Det er nu den opfattelse, jeg har af markedsøkonomi.
Så jeg synes også, der lidt i hr. Kristian Pihl Lorentzens spørgsmål ligger det der med, at det, fordi der er andre teknologier, som brint osv., bliver en undskyldning for ikke at satse på el.
Men jeg er da, som jeg sagde før, helt enig i, at der er mange teknologier.
Men de skal også være for hånden.
Ja, det er hr. Henning Hyllested udmærket klar over, og det synes jeg er rigtig godt, og det kan vi jo ikke kritisere.
Det burde være gældende på alle have rundtomkring i hele verden.
For de store skibe, som også sejler både i vores farvande og i Østersøen osv. osv., kan jo sagtens lave de der scrubbere og andre former for rensningsteknologier og anvende brændstof, som er mindre miljøbelastende end det, de gør.
Så det er fint nok, men jeg siger bare, at når det der med andre teknologier ligesom ikke er nævnt ... Nå, okay, så tager jeg den lige med hr. Kristian Pihl Lorentzen lidt senere.
Villum Christensen (LA), 2017-05-18:
Tak for det.
Med beslutningsforslaget her vil SF, som vi har hørt, pålægge regeringen at fremme brugen af elfærger.
For ikke ret mange uger siden havde vi den samme diskussion om elbusser, og vi har også hørt, at diskussionen her har ført til, at vi har diskuteret elbiler, altså Teslaer.
Og når jeg nævner det, er det, fordi der er sådan lidt deja vu over de her diskussioner, vi har om energiteknologier.
Det er jo egentlig det, hele diskussionen består i.
Det er ikke så meget, hvilke mål vi skal nå, men selvfølgelig mere, i hvilken grad vi kan blive enige om midlerne.
Her er vi i den situation, at vi har overladt det til kommunerne at drage omsorg for valget af færger.
Så har vi, i hvert fald i Liberal Alliance, utrolig svært ved at se, at det skulle være en fornuftig debat, at vi herinde skal kloge os på, hvordan man bliver mest miljørigtig.
Jeg skal hilse og sige, at der bliver brugt rigtig meget tid på at diskutere, hvordan man finder de mest grønne løsninger i kommunerne.
Derfor synes jeg også, det er en smule absurd, at vi skal bruge så meget tid på at diskutere den slags ting herinde, når vi jo har et lokalt demokrati, som tager sig af det.
Og som hr. Kristian Pihl Lorentzen har nævnt rigtig mange gange, hvorfor i alverden skulle man være mere miljørigtig herinde, end man er derude i kommunerne?
Man kan jo sige, at det er ude i kommunerne, man får osen i hovedet, hvis man kan udtrykke det på den måde.
Så debatten herinde er mere blevet sådan et heppekor om, hvem der kan kræve mest, for så er man ligesom det bedste menneske.
Så vælger man altid én ting ud, for der er altid en hypet teknologi, der er sådan lidt finere i den her miljødiskussion end andre.
Åh, man bliver så træt!
Det er jo den samme rille, vi kører i igen og igen i energidebatten: Hvem vil gøre mest?
Hvem vil bruge flest penge?
Hvem vil være mest specifik?
Det ser vi så også nu her i sagen om elfærger, som skal transportere os rundt mellem de danske øer.
Der er ikke så meget nyt under solen.
Det afgørende for os er, at vi selvfølgelig skal lade de mennesker træffe den her slags afgørelser, så det passer ind i de lokale forhold.
Det var ministeren også inde på.
Det er jo netop det, der gør det lokale selvstyre så mangfoldigt, nemlig at man kan gøre det mest fornuftige og ikke bare det, der måske mere ideologisk fremtræder som det mest ræsonnable.
Vi har tillid til det lokale selvstyre; vi har tillid til de lokale færgeselskaber.
Vi kan jo se, man er i fuld gang.
Det er jo det, der er så underligt med det her, for man er i fuld gang med at gøre det, man vil gøre noget mere af.
Hvad har vi så debatten for?
Så klarer de det jo rigtig godt derude, så lad os nu vise dem den tillid ude lokalt, og så håber jeg ikke, at vi for 17. gang skal have en energidebat om 14 dage igen, hvor der kommer en ny ting, som vi skal diskutere, med hensyn til hvem der vil mest inden for et lille specifikt område.
Lad det være ordene.
Tak for debatten.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-18:
Jeg blev helt bekymret.
Jeg vil da starte med at beklage, men det ser ud, som om ordføreren overlever også den her omgang.
Jeg tror, at det, vi skal prøve at se på, er det her med, at man forsøger at skyde ansvaret fra sig fra Liberal Alliances side og sige, at det er en lokal beslutning, og i øvrigt er det også bare sådan en lille ting.
Må jeg ikke bede ordføreren om at forholde sig til, at for det første består en strategi jo netop af mange små elementer, som tilsammen udgør en seriøs indsats over for miljøet, og at man på den måde jo ikke bare kan sige, at fordi det er så lille et element, behøver man ikke at forholde sig til det.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-05-18:
For mig bekendt er både brint og biogas faktisk temmelig langt fremme, også hos danske firmaer, som går en lysere fremtid i møde på det marked.
For vi er jo enige om CO2-reduktionen og fortrængningen af fossile brændstoffer, men så begynder man at tale om partikler, altså det der, der kommer ud af skorstenen og gør os syge og sådan noget.
Er hr. Henning Hyllested klar over, at der lige netop i danske farvande er meget skrappe krav til, hvilke partikler der kan komme ud af skorstenen på skibe?
Henning Hyllested (EL), 2017-05-18:
Det er klart, at støtten til udvikling af f.eks. elfærger kan have mange ansigter, om jeg så må sige.
Det her forslag, som nu ligger fra SF, er et godt og efter min mening velgennemtænkt forslag, som jeg måske i øvrigt synes i debatten pustes lidt mere op end det, det er.
Det er trods alt et forslag om en analyse eller en vurdering af, om en omlægning er økonomisk ansvarlig, og om man skal undersøge og man skal genforhandle nogle eksisterende kontrakter og sådan noget.
Så på den måde synes jeg, at forslaget er godt, og at den retning, der er i forslaget, om, at man også hen ad vejen kan understøtte med statsmidler, er udmærket.
Anders Johansson (KF), 2017-05-18:
Ordføreren var lidt inde på afgifter på elbiler.
En af de allervigtigste ting i forhold til elfærger er jo også driften, og der har man jo i Folketinget bredt lavet en aftale om PSO-afgiften.
Anerkender ordføreren ikke, at en af de væsentligste ting i forhold til at fremme elfærgedrift faktisk er at kigge på afgiftsstrukturen, altså f.eks. sådan noget som en fjernelse af PSO'en?
Er det i virkeligheden ikke det, der fremmer den her teknologi allerbedst i forhold til elfærger?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-05-18:
Skiftende regeringer – både blå og røde regeringer – har jo drevet en grøn dagsorden frem.
Derfor ligger vi i front i Europa.
Det tror jeg ikke at der er nogen der vil bestride.
Det skal vi selvfølgelig også, når det gælder den grønne transport.
Der skal vi ud over rampen.
Men det kræver altså lige, at vi får lavet en strategi for, hvordan fordelingen skal være mellem boliger, bønder og biler – det er jo de tre b'er, som vi skal til at i gang med, og vi skal gøre det på en måde, så vores samfund ikke bliver fattigere af, at vi skal i en grøn retning, men at vi faktisk gør det på en måde og i et passende tempo, så vi bliver rigere af det, bl.a. fordi der kan skabes nogle arbejdspladser, der er med til at producere de her grønne løsninger.
Så jeg tror egentlig ikke, at vi står så langt fra hinanden.
Det eneste, der skiller os ad, er måske, at venstrefløjen er en lille smule mere utålmodig for at komme ud over rampen med det her, uanset hvad det koster skatteyderne af penge.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-18:
Det er netop rigtigt, at vi har drevet en udvikling frem.
Det har vi jo gjort på baggrund af politiske beslutninger, som har bestået i, at vi har stillet nogle krav til f.eks. energiforsyningen.
Vindmøllerne er jo det allerbedste eksempel.
Der var også en frygtelig skepsis til at begynde med.
Var det virkelig noget, vi skulle understøtte fra statslig side?
Vi har skabt et erhvervseventyr.
Så er det bare, at jeg spørger: Hvorfor må det ikke gælde for f.eks. elfærger?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-05-18:
Det tror jeg også kommer til at gælde for færger, og der er som sagt kommuner, der er i fuld gang med at købe grønne færger.
Det er det, jeg undrer mig mest over med det her forslag, og derfor kan vi desværre ikke støtte det.
Kim Christiansen (DF), 2017-05-18:
Tak for det.
Det, der lige triggede mig ved hr. Henning Hyllesteds ordførertale, var, at hr. Henning Hyllested pointerede det med, at salget af elbiler nu er gået helt i stå, fordi man har fjernet statstilskuddet.
Skal jeg forstå det sådan, at hr. Henning Hyllested mener, det er et succeskriterie, at man i hele Nordsjælland hos de sådan, hvad skal vi sige, bedre bemidlede er udstyret med en Tesla på andre skatteyderes regning?
Er det et succeskriterie for Enhedslisten, at alle de rige kan køre i en afgiftsfri Tesla?
Jeg spørger bare.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-18:
Der skal i virkeligheden en fire-fem kloder til at imødekomme det forbrug, som danskerne har på alle fronter i deres dagligdag.
Så det her handler om, om vi vil have den grønne udvikling, som i sidste ende skal sikre den her klode.
Den består i øjeblikket i at udvikle elbiler, og at elbilerne bliver tilgængelige også for almindelige danskere.
Den består også i at udvikle elfærger.
Den består af en lang række ting.
Vi er langt foran, virkelig i front, med at have udviklet vindmøllestrøm osv., så det er først og fremmest derfor.
Det er ikke af hensyn til, at nogle skal køre i den ene slags bil eller den anden slags bil, en dyr bil eller en billig bil.
Det er først og fremmest det miljømæssige sigte, vi skal have for øje, når vi snakker grøn omstilling.
Kim Christiansen (DF), 2017-05-18:
Men det er bare den her fokusering på el.
Problemet med brint er, at det måske er lidt dyrere at producere i øjeblikket, men kunne Enhedslisten ikke forestille sig være med til, at man brugte noget af al den her vindmøllestrøm, som vi jo forærer væk om natten og køber dyrt tilbage på andre tidspunkter?
Det kunne man faktisk udnytte til at lave brint, som så kunne blive brændselscelle til biler.
Det synes jeg da er en lidt klogere teknologi, i stedet for at man bare konstant tænker i større og større batterier – eller mindre batterier, hvis det kan lade sig gøre.
Men udviklingen har været ret begrænset, hvad angår aktionsradius på elbiler.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-18:
Nej, det sidste er jeg ikke enig i.
Jeg synes, vi har set en ganske pæn udvikling.
Men i øvrigt er jeg enig.
Det er ikke et enten-eller, og jeg synes, vi skal sætte fuldt drøn også på udviklingen af hele brintteknologien og bruge lige nøjagtig vindmøllestrøm til det.
Det er helt vildt fornuftigt at få sat noget elektrolyse i gang rundtomkring og få nogle brændselsceller osv.
Det er rigtig, rigtig fornuftigt.
Så det er ikke et enten-eller.
Jeg siger bare, at batteriteknologien umiddelbart er så langt udviklet nu, at den er anvendelig, både i biler og i færger.
Og brintteknologien bliver helt klart også anvendelig inden for en forholdsvis kort årrække i forhold til både biler og færger.
Men det må så komme.
Carsten Bach (LA), 2017-05-18:
Hvis man besværliggør det for tatovørbranchen i Danmark, gør man det også relativt mere fordelagtigt at være tatovør i et andet land, og derfor vil der jo alt andet lige være bedre muligheder for at blive tatoveret i et andet land.
Men man kunne så håbe på, at der også kunne opstå en positiv tatoveringsturisme, vil jeg kalde det, og at danskere kunne tage til Sverige og Tyskland, som ordføreren for forslagsstillerne jo i hvert fald, som jeg hører det, mener har en strammere regulering, end vi har i Danmark.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-05-18:
Tak for det, formand, og også tak til fru Pia Adelsteen og Dansk Folkeparti for at fremsætte forslaget.
Jeg er helt enig med Dansk Folkeparti i, at den stigende tendens i antallet af rotteanmeldelser er bekymrende, og at det derfor er vigtigt, at vi ser på initiativer til forebyggelse og bekæmpelse af rotter.
Beslutningsforslaget skal sikre, at landets kommuner opsætter rottespærrer på samtlige kloakledninger, der fører ind til hospitaler, skoler, plejehjem og daginstitutioner, offentlige såvel som private, medmindre det er teknisk umuligt.
I regeringen er vi enige i, at der bør stilles et øget krav til opsætning af rottespærrer i kommunerne.
Det bør dog præciseres, hvornår der kan dispenseres fra kravet om opsætning af rottespærrer.
Regeringen støtter derfor forslaget, og det gør vi ud fra følgende begrundelse: Rotter er skadegørere og smittespredere og påfører det danske samfund store økonomiske tab, hvis ikke de effektivt holdes nede.
Derfor stilles der allerede i dag krav om, at kloakledninger ind til skoler, plejehjem og daginstitutioner skal forsynes med rottespærrer, men kun der, hvor kommunen er grundejer.
Imidlertid er problemstillingen den samme for private skoler, plejehjem og daginstitutioner.
Her er der i dag intet krav om, at rottespærrer skal opsættes, og derfor er indsatsen mod rotter helt afhængig af den enkelte institution.
På hospitaler kan kommunen med regionens eller den private grundejers tilladelse opsætte rottespærrer, men der er ingen forpligtigelse til det.
Med forslaget sikrer vi, at der på alle følsomme institutioner som skoler, børnehaver og hospitaler systematisk opsættes rottespærrer, uanset om disse er offentlige eller private.
Den 2. marts kunne DR Kontant fortælle, at antallet af rotteanmeldelser er steget de seneste 4 år i 80 pct. af landets kommuner.
Og tirsdag i sidste uge kunne dagbladet BT berette om, at en gennemgang af sagsakter fra fem kommuner viser, at 50 ud af 121 plejehjem havde anmeldt rotter fra 2012 og frem til i dag.
Samtidig ved vi, at opsætningen af rottespærrer er en vigtig del af indsatsen mod rotter, idet de effektivt forhindrer rotter i at komme ind på bebyggelserne.
Det er dog vigtigt, at vi får præciseret, hvornår rottespærrerne skal opsættes.
Her mener jeg ikke, at formuleringen i B 124 om, at opsætningen af rottespærrer skal ske, og jeg citerer, »medmindre det er teknisk umuligt«, er hensigtsmæssig.
Som eksempel er det ikke meningsfuldt at opsætte rottespærrer de steder i Danmark, hvor der ikke er rotter, f.eks. på Fanø og Læsø.
Jeg foreslår derfor, at vi ser nærmere på, hvilke undtagelser der kan indarbejdes i en ny bekendtgørelse, således at der ikke opsættes rottespærrer der, hvor det ikke er meningsfyldt.
Regeringen kan således tilslutte sig beslutningsforslaget via en beretning, og det er vigtigt for regeringen, at vi får set nærmere på, hvor der kan være tilfælde, hvor kommunerne bør undtages fra kravet om opsætning af rottespærrer.
Derudover er regeringen ved at forberede en egentlig handlingsplan, der skal hjælpe med at knække den tendens med stigende rotteproblemer, som vi har set de seneste år.
Søren Søndergaard (EL), 2017-05-18:
Jeg forstår stadig væk ikke helt logikken.
Altså, hvad er det, der skulle få folk til at tage til et andet land, hvor risikoen for at få gift sprøjtet ind er stor, hvis de kan gøre det i Danmark, hvor der ikke er den risiko?
Altså, hvad er ideen?
Jeg forstår simpelt hen ikke logikken.
Pia Adelsteen (DF), 2017-05-18:
Tak for det.
Det var dog en positiv dag, kan man sige, når et forslag får sådan en velkomst.
Jeg er rigtig glad for, at der er blevet taget så positivt imod forslaget, og jeg er rigtig glad for, at vi sandsynligvis – alle partier i Folketinget – kan lave noget fælles omkring det her.
For mig at se har det været vigtigt at finde ud af at gøre noget ved det her rotteproblem, og når jeg sådan meget specifikt har nævnt rottespærrer – ikke nødvendigvis som det eneste – så er det, fordi det for os i Dansk Folkeparti også har været vigtigt at sige, at når man laver en giftfri rottebekæmpelse, undgår vi altså også at få det ind i en fødekæde.
Normalt er det ikke mig, der står og taler om sådan nogle ting, det ved jeg godt, så der er sikkert nogle, der bliver dybt chokerede.
Men jeg synes faktisk, at når vi nu endelig begynder at få rovfugle osv. tilbage i landet, så er det jo også vigtigt at passe på dem.
Og der er det altså vigtigt, at vi ikke bruger gift, eller at vi i hvert fald bruger det så minimalt, som det overhovedet er muligt.
Det vil være rigtig godt, hvis vi kan lave en beretning, hvor vi f.eks. sætter en eller anden form for deadline for indkaldelse til forhandlinger.
Jeg synes, det ville være rart, hvis alle var med, og så må vi selvfølgelig finde ud af at fjerne nogle af de uhensigtsmæssige ting, der er i forslaget, i forhold til visse øer, der overhovedet ikke har rotter.
Det må jo også være muligt, det er logik for burhøns, synes jeg.
Så vil jeg bare sige, at jeg jo synes, det er vigtigt, at vi får taget fat på det her nu.
Vi står lige p.t. og er i gang med at bygge f.eks. nye supersygehuse rundtomkring, hvor der rent faktisk ikke sker en dyt i forhold til rotter.
Der er så også nogle af supersygehusene, som heller ikke har køkkener, men det ene udelukker måske ikke det andet.
Men altså, det er bare for at sige, at jeg synes, det i hvert fald er væsentligt at undgå at få en smittespreder, som en rotte nu er, i forhold til de nye supersygehuse
Men tusind tak for den positive modtagelse.
Og jeg ser frem til det videre forløb.