runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-01-30:
Ja, sådan kan man jo blive verdensmester i at snakke udenom og ikke svare på det, der bliver spurgt om.
Jeg spørger til det lovforslag, der ligger og er til behandling her i dag, og som er et regeringsforslag om at genindføre en registreringsafgift på fly, og som omfatter, at der kommer registreringsafgift på svævefly.
Så spørger jeg bare: Hvad er grunden til det?
Altså, der må vel være en eller anden begrundelse for det, altså noget, man gerne vil gøre noget ved.
Typisk er det, fordi man gerne vil have noget, der forurener mindre, eller fordi man vil have, at folk drikker mindre med alkohol eller ryger mindre.
Jeg spørger bare stilfærdigt: Hvad er det for et formål, det skal tjene, at man lægger registreringsafgift på svævefly?
Morten Bødskov (S), 2020-01-30:
Regeringen synes, at den prioritering, som den tidligere regering lavede, er forkert.
Vi synes, det var forkert at sætte afgifterne ned på privatfly, herunder svævefly.
Derfor har vi sat den op, og pengene bruger vi til at styrke vores velfærd, styrke børns og unges uddannelse.
Det er det, der er baggrunden for det.
Lars Christian Lilleholt (V), 2020-01-30:
[Lydudfald].
Morten Bødskov (S), 2020-01-30:
Hvis der spørges til tinglysningsafgiften, er det de faste afgifter på tinglysning, som bliver indekseret her.
Det er dem og ikke så at sige den samlede tinglysningsafgift.
Det er de faste afgifter, altså det gebyr, som man betaler, der bliver indekseret her.
Morten Bødskov (S), 2020-01-30:
Den procent, man betaler af sit lån i tinglysningsafgift, bliver der ikke rørt ved.
Søren Søndergaard (EL), 2020-01-30:
Nogle tror på mirakler, andre prøver at fremme dem.
Det er jo ligesom forskellen her, nemlig hvad vi kan gøre for at fremme, at der sker en ændring i Tyrkiet.
Og okay, jeg forstår, at Venstre ikke synes, at de her forslag er gode, og at det er bedre at meddele Tyrkiet, at de formentlig aldrig nogen sinde bliver medlem, men kunne hr. Jan E. Jørgensen måske forestille sig nogle mellemveje, som kunne gøre lidt mere end det, vi gør i dag, for at fremme miraklerne?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2020-01-30:
Jeg er rigtig glad for, at der er så mange fra Socialdemokratiet, der er interesseret i den her debat i dag.
Det ville ikke komme bag på mange af dem, hvis de havde fulgt med i debatten, både i efteråret og i de sidste mange år her i Folketinget, hvor vi står politisk i forhold til den reaktion, der er nødvendig over for Tyrkiet.
Det er meget på linje med det, som Europa-Parlamentet har lagt frem her.
Det er en balance mellem ikke at være tandløs og bare stå og sige, at vi er kritiske, og så sætte handling bag ordene.
Jeg synes, det er fornuftigt, hvis man i Rådet kan blive enige om hele eller dele af det, der står i den her resolution.
Det er det, beslutningsforslaget beder om, nemlig at regeringen arbejder aktivt for det her i Rådet.
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-30:
Men når man f.eks. – og ordføreren var jo lidt inde på det tidligere i debatten – begynder at inddrage embedsmænd, så er der jo nogle af samarbejdskanalerne, der forsvinder – altså i stedet for at holde fokus på den tyrkiske regering og de udfordringer, der er med dens handlinger.
Hvorfor ikke i det mindste holde linjen åben til embedsmænd?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2020-01-30:
Man har åbenbart ikke forstået, hvad der står.
Der står netop, at relationerne skal være der, men at vi skal vise, at de angreb, der er på menneskerettighederne i Tyrkiet, ikke er i orden; de angreb i forhold til demokratiske spilleregler og det militære angreb i Nordsyrien.
Der skal reageres på det, og der beder man om, at det bliver en håndfast reaktion fra et samlet EU.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-01-30:
B 52 tager udgangspunkt i, at vi i det danske Folketing skal følge en resolution, der er vedtaget i Europa-Parlamentet.
Man kan godt føle sig fristet til at indføre tiltag mod Tyrkiet.
I Nye Borgerlige så vi eksempelvis gerne, at det blev slået fast, at Tyrkiet aldrig bliver medlem af EU.
Tyrkiet har ingen plads i EU og skal aldrig være medlem.
Argumentet om, at det skulle trække Tyrkiet i en mere vestlig retning at blive kandidatland, har mildest talt
heller ikke vist sig at holde stik.
Men vi skal ikke lade Europa-Parlamentet bestemme over vitale områder i dansk udenrigspolitik og for den sags skyld heller ikke over dansk udlændingepolitik.
Tyrkiet er et NATO-land, og derfor er det naturligt, at sagen håndteres der, og at regeringen giver Danmarks holdning til kende i det forum.
Vi politikere skal sikre, at Danmarks udenrigspolitik bestemmes i Danmark og ikke i Europa-Parlamentet.
Det kan vi heldigvis stadig, og det er godt, at Europa-Parlamentet ikke har indflydelse på det.
Derfor støtter vi ikke B 52.
Henrik Dahl (LA), 2020-01-30:
Tak for ordet.
Jeg skal selvfølgelig straks beklage, at jeg faldt i snak med min sidemand nede i den fjerneste ende af Folketingssalen.
Det skal ikke gentage sig – før næste gang.
Og tak for en god debat.
I maj 2017 var SF's daværende udenrigsordfører, Holger K. Nielsen, og jeg i regi af Udenrigspolitisk Nævn på et besøg i Istanbul.
Det omfattede bl.a. en lang række samtaler med demokratiske politikere, forskere og repræsentanter for ngo'er.
Jeg bringer den her rejse op, for jeg kan fuldt ud bekræfte det, hr. Lars Aslan Rasmussen har fremhævet, nemlig at der er et andet Tyrkiet.
Det andet Tyrkiet bakker op om demokratiske og retsstatslige principper og afviser Erdogan i de store byer.
Fra de kredse, vi besøgte, var beskeden til Holger K. Nielsen og mig også helt klar: I kan ikke bare lade mørket sænke sig over Tyrkiet; det går simpelt hen ikke.
Jeg kan også tilslutte mig det, hr. Jan E. Jørgensen har sagt om risikoen for en nærmere alliance mellem Tyrkiet og Rusland.
Resultatet af en sådan en alliance ville jo blive, at Sortehavet blev sådan et russisk-tyrkisk indhav.
Det ville jo være en fuldstændig utålelig situation for rigtig mange lande, ikke mindst gode EU-lande som Rumænien og Bulgarien.
Vi støttede ikke forslag til vedtagelse nr. V 7, som udenrigsministeren omtalte, da det blev sat til afstemning.
Det gjorde vi ikke, fordi vi synes, at tiden er kommet til at være mere tydelig i forhold til EU og ikke foregøgle, at Tyrkiet er på vej som medlemsland.
Det er Tyrkiet ikke.
Til gengæld bakkede vi op om forslag til vedtagelse nr. V 3, som udenrigsministeren også nævnte, som fordømte Tyrkiets handlinger i Syrien.
De blev begge to sat til afstemning i starten af november sidste år.
Men på trods af uenigheder i EU-spørgsmålet forstår vi os som en del af den brede Tyrkietkonsensus, der er i Folketinget, både på grund af vedtagelsen af forslag til vedtagelse nr. V 3 og på grund af vores opfattelse af, at Tyrkiet hører til i NATO.
Derfor og i overensstemmelse med den konsensus, jeg synes man kan tale om, kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Jens Rohde (RV), 2020-01-30:
Vi kommer for det meste alle sammen herned med vores fastlåste positioner, og så diskuterer vi ud fra dem, og der kan ikke rokkes ved noget.
Men der er jo dybest set ikke noget værre end argumentresistens, så jeg vil egentlig godt give det en tur mere i den radikale gruppe, for jeg syntes, der kom mange gode argumenter for, at man måske skulle tage det med ombord i en eller anden form.
Så jeg vil sådan set bare meddele, at vi lige vil forbeholde os ret til at gøre det, så vi kan træffe den endelige afgørelse, for så dybt har vi ikke været inde i diskussionerne.
Jeg synes faktisk, der er kommet meget på bordet her i dag, som gør, at man skal overveje sin stilling grundigt, for jeg er helt enig i, at vi jo skal finde en vej at komme videre ad.
Så det er bare en kvittering for det, og så tager vi lige en runde mere, uden at jeg dermed kan sige, hvor vi lander.
Søren Søndergaard (EL), 2020-01-30:
For siden vi i stor enighed vedtog den resolution, som udenrigsministeren talte om – vi var jo med til at vedtage den – har vi jo set, hvordan Tyrkiet ikke alene har fortsat sine angreb i Rojava, men også har taget 2.000 jihadister i Idlib i Syrien og flyttet dem til Libyen og interveneret i den libyske borgerkrig med det formål at støtte de islamistiske kræfter.
Altså, man skal jo ikke være ekspert for at se, hvilke konsekvenser det kan få for Europa, at Erdogan nu også sætter sig på den anden flygtningerute til Europa, og at han understøtter islamistiske kræfter, ikke bare i Syrien, men også i Nordafrika.
Så jeg har det lidt på den måde, at dem, som ikke vil være med til at diskutere, hvad mere vi kan gøre, lukker øjnene.
Vi ska l gøre mere – spørgsmålet er hvad.
Vi er åbne for diskussionen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-01-30:
Det her lovforslag omhandler en række ting, som man kort fortalt kan opsummere i, at danskerne skal betale mere i skat.
Her handler det om, at husejerne skal betale mere, ejerne at svæveflyvere skal betale mere, folk, der bruger vand osv. – de skal alle sammen betale noget mere i skat.
Det ene element er helt konkret en indeksering af faste tinglysningsafgifter, og man kan kun, når man sidder og læser det, tænke: Hvad er formålet egentlig med det?
For typisk, når vi har skatter og afgifter i Danmark, er det, fordi der er noget, man gerne vil have mindre af.
Det kan være en afgift på cigaretter, fordi man gerne vil have, at folk ryger noget mindre, men vil vi gerne have, at folk handler mindre hus?
Skal der være mindre mobilitet på f.eks. arbejdsmarkedet?
For det er jo det, der bliver konsekvensen, hvis man gør det dyrere at handle hus.
Er det, fordi vi gerne vil have, at folk ikke skal handle hus?
Jeg har svært ved at forestille mig sådan en politisk målsætning om, at folk ikke skal handle hus mere, og at det er sådan fornuftigt.
Hvad vil man gerne opnå?
Det synes jeg da er rigtig svært at se.
Tag et andet element, som er registreringsafgiften på fly, som man vil genindføre, men det rammer jo f.eks. også svæveflyvere.
Altså, det kunne jo være et godt argument at sige, at man gerne ville have en afgift på fly, fordi man gerne vil have, at folk flyver noget mindre for at få mindre CO 2 , men der er ingen motor på en svæveflyver.
Den udleder ikke CO 2 .
Hvad er målsætningen med, at der skal være en afgift på svæveflyvere, som folk bruger til sport?
Der er omkring, jeg tror det er 38 svæveflyveklubber i Danmark.
Det handler jo bare om, at man skal have penge i kassen.
Lad os lige kigge på den her registreringsafgift på fly.
Hvis Danmark indfører en afgift på fly, og der ikke er en i Sverige, der ikke er en i Norge, der ikke er en i Irland, hvad tror man så der sker?
Ja, så indregistrerer man jo nok temmelig sikkert flyveren i Sverige – måske.
Så kan man sige, at det jo selvfølgelig er fair nok, så er det svenskerne, der har et problem med den CO 2 , den udleder, men der er altså også nogle arbejdspladser, der følger med.
For hvad med dem, der arbejder som flymekanikere, og som reparerer og servicerer de her fly?
Ja, de flytter jo nok temmelig sikkert med til Sverige.
Så selv om det kan være en lille sag med en registreringsafgift på fly, fordi det trods alt giver et begrænset provenu, synes vi altså ikke, at det lyder som en særlig god idé.
Og det er rimelig uigennemtænkt, at man trods alt synes, at det er fantastisk, at man skal have afgift på svæveflyvere, som ikke har noget CO 2 -udslip eller andet.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-01-30:
Den er gravalvorlig.
Det er jo Tyrkiet på den ene side og Syrien på den anden side, og Syrien er jo også en stor eksportør af islamisme.
Det har jeg selv set meget i Centralasien, hvor der er sponsoreret moskeer nærmest på 1 kilometers afstand i flere af Stanlandene.
Vi er stadig imod sanktioner som sådan, for sanktioner bliver altid det der dobbeltsidede sværd.
Det er så nemt altid bare at bruge det instrument.
Problemet er bare, hvad der egentlig er kriterierne for at tage dem op, og hvad der er den demokratiske undertrykkelse, og den bliver jo ved.
Men vi vil i hvert fald være åbne for, at man taler om Tyrkiet, og hvad man kan gøre i Tyrkiet sikkerhedsmæssigt og udenrigspolitisk, i en større kontekst, og at man ser, hvad det er for nogle instrumenter, man har fra NATO og fra EU, og hvad man kan gøre.
Søren Søndergaard (EL), 2020-01-30:
Det er ikke det, der lægges op til her.
Det, der lægges op til her, er, at de særlige begunstigelser, som Tyrkiet får, skal afskaffes.
Det er jo sådan, at Tyrkiet næsten er – hvad bliver det – det 28., 29. EU-land.
De har jo nogle helt særlige ordninger, som ingen andre lande har i forhold til EU.
De har nogle helt særlige aftaler, der giver dem nogle særlige fordele, og der har jeg det lidt sådan, at hvis man skal give nogle særlige fordele til nogen, synes jeg, at man skal give dem til nogle, som f.eks. ikke understøtter islamistiske kræfter.
Altså, det er bare min holdning, og den kan vi være uenige om, og det kan vi da diskutere.
Men det er altså sådan, som jeg har det, og derfor: Nej, det er ikke traditionelle handelssanktioner og naturligvis heller ikke afbrydelse af de diplomatiske forbindelser, som det næsten blev antydet, men målrettede sanktioner mod embedsmænd, der har begået forbrydelser, plus at vi selvfølgelig ikke giver dem begunstigelser.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-01-30:
Jeg tror bare lige, jeg vil huske ordføreren på, at invasionen i Afrin, i Rojava, jo var under den tidligere regering.
Så det tænker jeg ikke at den nuværende regering har så meget ansvar for, altså i forhold til hvordan man reagerede på det.
For jeg synes egentlig, at den nuværende regering har været ret tydelig i forhold til den invasion, der skete i efteråret.
Når det så er sagt, kan vi godt lade være med at kalde det handelssanktioner, men jeg ved jo, at ordføreren også kender den tyrkiske opposition, og jeg ved også godt, at den mener nogle forskellige ting, men kan ordføreren ikke medgive, at der i den tyrkiske opposition også er folk, der oprigtigt ønsker, at man ikke skal skubbe landet for langt væk – at det skal vi passe på med?
Det er i hvert fald nyt for mig, at oppositionen skulle trygle og bede om: Kan vi ikke lade være med at have nogle gunstige handelsaftaler, og kan I ikke nok straffe os økonomisk?
Det er da i hvert fald ikke et argument, jeg synes jeg hører særlig meget, og jeg tænker også, at ordføreren medgiver, at der faktisk er en opposition, der vandt kommunalvalget, ikke kun langs kysten, men også rigtig mange andre steder, og i en alliance med sekulære kræfter og kurdiske kræfter lykkedes med at vælte Erdogan under meget svære vilkår.
Søren Søndergaard (EL), 2020-01-30:
Jo, der er heldigvis en stærk opposition i Tyrkiet – det kan jeg fuldstændig bekræfte – og den har bl.a. overbevist Enhedslisten om, at det var en rigtig dårlig idé at kræve, at Tyrkiet skulle udelukkes fra Europarådet, på trods af at de handler i modstrid med Europarådet på alle mulige områder, fordi man netop siger, at det vil forhindre kontakten til oppositionen.
Så det er jeg enig i.
Jeg har hørt dem udtale sig om EU-medlemskabet, og der har vi jo fra Enhedslistens side også klart sagt: Vi går ikke ind for at afbryde forhandlingerne om EU-medlemskabet.
Det har jo været en af vores uenigheder med Dansk Folkeparti.
Vi har sagt, at de skulle sættes på hold eller på en eller anden form for standby, indtil nogle bestemte betingelser var opfyldt.
Jeg har ikke hørt oppositionen udtale sig om, at specielle embedsmænd, der lavede overgreb, ikke skulle have indrejsetilladelse i Vesten.
Det må jeg indrømme at jeg ikke har hørt.
Det er muligt, at hr. Lars Aslan Rasmussen har det, og så kan vi jo få det afklaret.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-01-30:
Jeg spurgte sådan set slet ikke til det med embedsmændene – den har vi taget tidligere; vi kan godt tage den igen nu – men det, jeg spurgte om, var handelsbetingelserne.
Altså, er det sådan, at man i Enhedslisten hører noget, jeg ikke har hørt, når jeg snakker med mine kollegaer i den tyrkiske opposition, altså at de virkelig ønsker, at de ikke skal have særlig gunstige handelsbetingelser?
Og: Kan I ikke nok afstraffe os økonomisk, for det ville hjælpe?
For det er i hvert fald nyt for mig.
Jeg anerkender, at man i Enhedslisten kan have nogle andre møder, også i forhold til Europarådet, hvor man hører nogle ting, men det med handelspolitikken er det i hvert fald nyt for mig bliver brugt som argument af den tyrkiske opposition.
Søren Søndergaard (EL), 2020-01-30:
Det har den tyrkiske opposition ikke udtalt sig om som opposition.
Jeg tror, der er forskellige holdninger, og at der er nogle, der vil gå ind for det og tror, at det kan hjælpe, og at der er andre, der ikke vil gå ind for det.
Det, som man ikke ønsker, er, at Tyrkiet bliver isoleret, og vi ønsker ikke at isolere Tyrkiet.
Så vil jeg lige svare på det fra før med Afrin: Ja, det er rigtigt, at det var den tidligere regering, og vi fordømte det – arh, det var ikke særlig klart fra den tidligere regering.
Men jeg tror, at et flertal i Folketinget i dag ville fordømme invasionen i Afrin, og siden da har man etnisk udrenset kurdere, så der stort set ikke er nogen tilbage.
Derfor må vi jo sige, at vi må gøre mere end det, vi hidtil har gjort.
Dorthe Hindborg (S), 2020-01-30:
Tak for ordet.
Det her lovforslag består af to elementer.
Den ene del er en række forskellige afgifter, eksempelvis på emballage, på tinglysning, på spildevand og på råstoffer.
Disse og de øvrige afgifter i forslaget indekseres, sådan at værdien af afgifterne med tiden ikke bliver udhulet, så den følger den prisudvikling, der ellers er.
Indekseringen gælder fra i år og til og med 2025.
Den anden del af lovforslaget er en tilbagerulning af registreringsafgiften på fly, sådan at det bliver samme niveau og samme model som den, der var før, som den nu forrige regering afskaffede med finansloven for 2019.
Genindførelsen skal have virkning fra den 1. januar 2021.
Lovforslaget vurderes til at have et provenu på ca. 300 mio. kr., og det her provenu skal bruges til at bidrage til en styrkelse af vores fælles velfærd og den grønne omstilling.
Det var det vi sagde før valget at vi ville gå i gang med, og som vi nu efter valget er gået i gang med.
Det er for mig som socialdemokrat helt naturligt, at vi prioriterer, sådan som vi gør, og sådan som vi har gjort det lige siden valget.
Der er et stort behov for, at vi igen investerer i vores fælles velfærd.
Derudover mener vi jo også, at det er det, vælgerne sagde til os på grundlovsdag: at de ønskede, at vi skal prioritere velfærden og den grønne omstilling.
Vi støtter selvfølgelig forslaget, og jeg skal også sige, at det gør De Radikale og SF også.
Lars Christian Lilleholt (V), 2020-01-30:
Også herfra tillykke til den socialdemokratiske ordfører med den første tale på Folketingets talerstol.
Lovforslaget her er jo en del af regeringens finanslov for 2020, som hæver skatter og afgifter, gør det dyrere at være dansker.
Et af forslagene er at fjerne skattestoppet på tinglysning.
Det er med til at gøre det dyrere at handle bolig.
Det er ikke en vej, vi synes det er fornuftigt at gå.
Det er også et brud på skattestoppet, og Venstre frygter, at det her faktisk er det første skridt i forhold til lang række af nye skatter og afgifter, som vil gøre det dyrere at være dansker.
Søren Søndergaard (EL), 2020-01-30:
Ja, vi benytter alle fora, hvor vi overhovedet kan komme til orde, til at prøve at præge tingene, så de går i den rigtige retning.
Og det lykkedes så med Socialdemokratiets hjælp i Europa-Parlamentet – det er jo den socialdemokratiske gruppe sammen med andre grupper, som stillede det her forslag.
Og det er vi selvfølgelig glade for.
Vi kan så konstatere, at det samme held, vi har i Europa-Parlamentet med den socialdemokratiske gruppe, ikke er noget, vi har med Socialdemokratiet i Danmark eller med den socialdemokratiske regering.
Og det synes vi selvfølgelig er ærgerligt.
Men bare for at vi skal diskutere indholdet, vil jeg sige, at der her jo ikke lægges op til at afbryde nogen dialog.
Altså, det handler jo ikke om, at Tyrkiet skal smides ud af Europarådet, eller at der ikke skal være dialog med Tyrkiet.
Det, forslaget går ud på, er, at de særlige fordele, som Tyrkiet har, skal afskaffes.
Og det er jo det, det her handler om.
Altså, det er jo ikke handel med Tyrkiet; det er fordele i forbindelse med handel.
Er det ikke korrekt?
Susanne Zimmer (ALT), 2020-01-30:
Tak for det.
Alternativet støtter forslaget om ændring af miljøbeskyttelsesloven, som følger af det reviderede affaldsdirektiv fra EU fra maj 2018.
Vi glæder os over, at affaldsforebyggelse sættes øverst i hierarkiet med det her lovforslag.
Affaldsforebyggelse står helt centralt i Alternativets vision for et bæredygtigt samfund og en bæredygtig verden med langt mere nænsomt ressourceforbrug end i dag.
Vi ønsker at se affald som en ressource, der kan genanvendes, og ikke et problem, som skal bortskaffes.
I det her forslag er der fokus på den cirkulære økonomi, og det er glædeligt.
I cirkulær økonomi indgår produkter med deres indholdsstoffer i et kontinuerligt kredsløb; intet er affald; ressourcerne cirkulerer fra vugge til vugge og fra brug til ny brug.
Det er den omstilling væk fra brug og smid væk-kulturen, vi er i gang med med den her implementering af EU-direktivet.
Implementeringen af affaldsdirektivet ser ud til at være et skridt i den rigtige retning.
Som miljøordfører for Alternativet vil jeg særlig gerne fremhæve, at det er godt, at medlemsstaterne sikrer, at bioaffald senest den 31. december 2023 enten frasorteres og genanvendes ved kilden eller indsamles særskilt og ikke blandes med andre former for affald.
Det er også vigtigt, at der fokuseres på byggeaffald, og at man selekterer ved nedrivning, så der etableres sorteringssystemer for bygge- og nedrivningsaffald – som minimum for træ og mineralske fraktioner som beton, mursten, tegl, keramik, sten samt metal, glas, plast og gips.
Desuden synes vi også, at der skal være mere fokus på virksomhedsaffald og emballage.
Vi så gerne, at tidsperspektivet var mere ambitiøst end de 65 vægtprocent af kommunalt affald, som skal genbruges og genanvendes i senest 2035.
Ved kommunalvalget i 2017 gik Alternativet i København til valg på, at København skal genanvende minimum 80 pct. af alt affald i 2030.
Bornholm har besluttet at være uden affald i 2032, hvilket betyder, at 100 pct. skal genanvendes.
Øget fokus på reparation af vores ting og lang produktlevetid er vigtige brikker i det her puslespil.
I forslaget nævnes der nemlig også fokus på generelle minimumskrav til udvidet producentansvar.
Alternativet foreslår her, at vi får: halv moms på reparationer; forlængede garantier for elektronik; krav om, at et produkt kan adskilles i separate dele, så genanvendelsen bliver lettere; samt forbud mod planlagt forældelse af teknologi.
Vi synes, det er et godt sted at begynde.
Vi synes ikke, at forslaget her er ambitiøst nok, men det går i den rigtige retning.
Genanvendelse og genbrug af affald er vigtigt for både klima og miljø, men der er også god økonomi i det.
Alternativets vision er, at Danmark senest i 2030 skal være global rollemodel inden for udvikling, implementering og eksport af cirkulære løsninger, og at Danmark bliver verdenskendt som et land med cirkulær økonomi.
Vi ønsker en maksimal ambitiøs lovgivning på området og ser frem til gode og involverende processer med mange aktører i forbindelse med udarbejdelsen af en affaldshåndterings- og affaldsforebyggelsesplan.
Og på den baggrund stemmer vi for forslaget.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-01-30:
Tak for det.
Lovforslaget har til hensigt at foretage lovtekniske justeringer på området; justeringer, der gør, at ministeren kan udarbejde den nationale affaldshåndteringsplan i overensstemmelse med direktivforpligtelserne.
Lovforslaget medfører ikke i sig selv konsekvenser for kommuner eller erhverv, som kunne tænkes berørt af L 94.
Vi kan derfor fra Nye Borgerliges side støtte vedtagelsen af L 94.
Henrik Dahl (LA), 2020-01-30:
Tak for ordet.
Ved Præsidiets store seminar på Bymose Hegn for 3 år siden om arbejdsformerne i Folketinget var der også eksterne deltagere.
Og en af de eksterne deltagere beklagede sig over, at der blev holdt alt for få brandtaler på Folketingets talerstol.
I den forbindelse bad jeg om ordet og sagde til den eksterne deltager, at manglen på brandtaler jo skyldtes, at nogle lovforslag var så tekniske, at det var sådan lidt svært at holde en brandtale oven på forslaget.
Og det er lige præcis sådan et forslag, som vi står med her.
Så der bliver ikke nogen brandtale, men vi støtter forslaget.