runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2019-02-05:
Vi er optaget af, at man, hvis man er nedslidt og ikke kan arbejde, skal have mulighed for at kunne træde ud af arbejdsmarkedet.
Men jeg må omvendt også spørge Socialdemokratiet, om det er rimeligt, at man, hvis man har været murer i 17 år og dernæst folketingsmedlem, så også dernæst skal have en ret til at træde ud og gå på folkepension.
Det må jeg jo forstå er en del af Socialdemokratiets forslag, og der synes jeg måske i hvert fald, vi skal tale lidt mere med hinanden.
For hvordan sikres det, at man, hvis man er nedslidt og ikke kan arbejde, får en mulighed for at træde ud, ikke bare, når man er fyldt 65 år, men måske også, når man er 45 år?
Det synes jeg ikke fremgår så tydeligt af Socialdemokratiets forslag.
Laura Lindahl (LA), 2019-02-05:
Nej, det er der ikke.
Vi er fuldstændig enige i, at et værdigt seniorliv er et seniorliv, hvor man stadig væk har livskvalitet, når man går fra.
Derfor synes jeg jo heller ikke, at Socialdemokraternes forslag er en løsning på det problem, vi har, for det vil bare betyde, at man træder ud af arbejdsmarkedet, men stadig væk er nedslidt.
Det er jo derfor, at jeg indledningsvis sagde, at vi også skal have gang i en forebyggelsesproces, altså hvordan vi kan sikre, at man ikke er nedslidt, så man går på pension, når man når pensionsalderen, og stadig væk har gode år tilbage.
I forhold til Arbejdstilsynet vil jeg igen sige, at så længe Arbejdstilsynet roder rundt nede på mit kontor og fortæller mig, at der er en ledning, jeg skal passe på ikke at falde over, så har jeg meget svært ved at tage det seriøst, at Arbejdstilsynet er så presset.
For hvis de er så presset, skal de lade være med at besøge kontorarbejdspladser som min og tage ud der, hvor der faktisk er nogle mennesker, der rent faktisk har brug for, at de er der.
Troels Ravn (S), 2019-02-05:
Ordførerens kollega kaldte som nævnt i et debatindlæg forslaget her for en bombe under den danske velfærd.
Er det ikke netop ordentlig velfærd at tage hånd om de mennesker, der er utrygge ved deres alderdom, fordi de er nedslidte, lang tid inden de kan gå på pension?
Og kan Venstre ikke være så konkret at tage stilling til spørgsmålet: Vil Venstre være med til at sikre en ret til tidligere folkepension for de mennesker, der er nedslidte på arbejdsmarkedet?
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-05:
Jamen finansieringen tror jeg ikke vi har udtalt os negativt om, så vidt jeg lige husker.
Hvis jeg husker det hele, har vi ikke udtalt os negativt om finansieringen.
Når vi snakker om en ret, har det at gøre med spørgsmålet om de her 3 år før folkepensionen, altså om man skal have ret til at gå på folkepension 3 år før.
Spørgsmålet er, om det er den absolut rigtige løsning.
Vi vil jo ikke hindre nogen i at blive på arbejdsmarkedet, men vi kan også godt se, at de kan være nedslidte.
Men det kan være, det er en seniorførtidspension, de skal have i stedet for, eller en førtidspension, de skal have i stedet for at blive sat over på folkepension; det er også noget, som vi mener vi skal se på.
Christian Juhl (EL), 2019-02-05:
Tak for det.
Jeg kan forstå på Dansk Folkeparti, at de bakker op om Socialdemokratiets forslag, som hr. Leif Lahn Jensen sagde lige før.
Men er det ikke hr. Bent Bøgsteds opfattelse, at det forslag er på kollisionskurs med velfærdsforliget fra 2006?
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-05:
Det er jeg ikke sikker på det er, for velfærdsforliget siger, at hvis der er grundlag for det, så skal pensionsalderen stige med gennemsnitslevealderen.
Det er det, det siger.
Velfærdsforliget siger ikke, at man ikke kan indføre en ordning, der gør, at man kan træde tilbage tidligere, hvis det er det, man vil.
Det er i hvert fald ikke den opfattelse, jeg har, altså at man så ikke kan lave det, som Socialdemokratiet har foreslået.
Men det er noget af det, vi skal have kigget nærmere på.
Og det vil sige, at hvis den så stiger fra de nuværende 67 år til 68 år i 2030, kan man stadig gå fra 3 år før den pensionsalder, og når den stiger til 69 år, så er det også 3 år før.
Så jeg er ikke sikker på, at det er i strid med velfærdsforliget.
Men det er jo noget af det, der skal undersøges.
Christian Juhl (EL), 2019-02-05:
Men hvis nu det er i strid med velfærdsforliget eller et af de to andre forlig, som handler om, hvornår man går på pension, er det så Dansk Folkepartis opfattelse, at vi bare skal galopere derudad og fortsat have længere og længere tid til vores pensionsalder?
Eller er der også en grænse for, hvornår Dansk Folkeparti synes det er rimeligt, at folk, der har arbejdet hårdt, siden de var omkring 20 år – eller måske før – skal kunne trække sig?
Det er jo ikke grænseløst, hvor længe en krop kan holde til f.eks. at kravle på tage eller grave kloakker eller gøre rent og den slags ting.
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-05:
Jamen hvis man kigger på folkepensionsalderen, er der selvfølgelig mange forskere, der siger, at gennemsnitslevealderen vil blive ved med at stige.
Men jeg er slet ikke sikker på, at vi vil se den store stigning i gennemsnitslevealderen og dermed den store stigning i folkepensionsalderen, som der er mange, der mener.
Så kommer der lige et ryk opad, så står den stille i nogle år, og så kommer der et ryk opad igen.
Men vi har jo et problem, som vi er nødt til at tage alvorligt, og det er netop dem, der er nedslidte.
Vi ved også, at lægevidenskabens fremskridt jo gør, at man bliver i stand til at helbrede flere og flere.
De får at længere liv, men måske ikke et arbejdsliv.
Det er også noget af det, vi kommer til at skulle se på og tage højde for i forbindelse med de forhandlinger, vi skal ind i.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Mange tak, og tak til ordføreren.
Dansk Folkeparti siger, at de også går ind for differentieret folkepensionsalder, og at de bakker Socialdemokratiets model op.
Det er de ord, der er blevet brugt.
Vi har jo så til gode at finde ud af, hvad det egentlig præcis er for en model, som Dansk Folkeparti går ind for.
Det, der undrer mig, er, at i det forslag til vedtagelse, som ordføreren lige læste op her i sin ordførertale, står der altså ikke noget om differentieret folkepensionsalder.
Det undrer mig nu stadig væk, at man, i betragtning af at Dansk Folkeparti har været ude at melde ud, at nu skulle vi have en differentieret folkepensionsalder, så ikke sørger for at få det skrevet ind i vedtagelsen.
Hvad vil Dansk Folkeparti egentlig gøre, hvis det nu viser sig, at der ikke kan gennemføres en differentieret folkepensionsalder, fordi et eller flere af forligspartierne blokerer for det?
Er Dansk Folkeparti så parat til at opsige forliget inden folketingsvalget og indlede forhandlinger med de partier i Folketinget, som vil diskutere rettigheder til tidlig tilbagetrækning?
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-05:
Jamen der er det sådan, at vi har været ude at sige, at hvis ikke der sker noget, er vi klar til at forhandle videre om Socialdemokratiets forslag.
Hvad der sker i de forhandlinger, kan jeg ikke sige på nuværende tidspunkt.
Pelle Dragsted (EL), 2019-02-05:
Så vil jeg måske alligevel gerne følge lidt op på det.
Det er selvfølgelig bekvemt at sige, at man ikke rigtig vil svare på noget før forhandlingerne, men lad mig så formulere det på en anden måde.
Det var sådan, hr. Kristian Thulesen Dahl udtalte, da han gik ud og bakkede op om Socialdemokratiets forslag.
Så hvis vi kommer i den situation, at der er blevet trykket på knappen og er valg, og at forudsætningen for at kunne indgå en ny aftale i næste valgperiode er, at man har opsagt forliget, er det så noget, Dansk Folkeparti er klar til at gøre, eller vil man så bare sige, at det var ærgerligt, og at der så ikke bliver lavet om på det i næste valgperiode?
Det er nemlig også det, jeg har hørt.
Og så sagde hr. Kristian Thulesen Dahl også, at det jo ville forudsætte, at forliget blev opsagt før et valg.
Jeg kan måske også prøve at formulere mit spørgsmål på en anden måde: Hvis ikke der er fundet en aftale om at lempe i den her meget høje og stigende pensionsalder inden 2020, vil Dansk Folkeparti så stemme for at hæve pensionsalderen til 69 år i 2020?
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-05:
Det er et udtryk for, at det er et forslag til vedtagelse, der fastlægger, at vi går ind i en forhandling med partierne i velfærdsforliget, og i den forbindelse var hr. Kristian Thulesen Dahl ude at sige, at han opfordrede statsministeren til at indkalde til forhandlinger.
Det har statsministeren så gjort, og det forslag til vedtagelse er på baggrund af, at der er indkaldt til forhandlinger.
Når der så er et forslag til vedtagelse om, at der er indkaldt til forhandlinger, skal man jo ikke begynde at sætte punkter på med det og det, som vi skal have, for så bliver det forhandlingsmiljø måske lidt ødelagt.
Så det her er et forslag til vedtagelse, der går på, at nu bliver der indkaldt til forhandlinger, og så skal vi finde en løsning i forbindelse med de forhandlinger.
Nu er det sådan, at vi skal mødes i 2020, og der kan ske meget inden 2020.
Troels Ravn (S), 2019-02-05:
Det er jo ganske rigtigt, at der er uafklarede spørgsmål, men der er også noget, der er konkret.
Og jeg vil gerne have, at ordføreren forholder sig helt konkret til det her med en ret.
Altså, vi mener jo, at nedslidte skal have en ret til at få en folkepension, altså til at kunne gå tidligere fra arbejdsmarkedet, hvis man er nedslidt efter et langt liv på arbejdsmarkedet.
Det samme har Kristian Thulesen Dahl været ude at sige i sidste uge: at Dansk Folkeparti ønsker, at det her skal være en ret.
Kan ordføreren ikke bekræfte mig i det og samtidig sige noget om finansieringen, for der har vi faktisk også været meget konkrete.
Hr. Kristian Thulesen Dahl har også her givet os ret i et ønske om, at det er bankerne, der skal være med til at betale for, at nedslidte kan komme på en tidligere pension, altså sagt det meget konkret.
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-05:
Jeg tror egentlig, at det ligger lidt i det svar, som jeg gav til hr. Leif Lahn Jensen, om, at vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig står ved det, der er blevet meldt ud i forbindelse med det udspil, der kom fra fru Mette Frederiksen.
Vi har også sagt, at vi er enige i principperne i det udspil, som er kommet.
Jeg tror, at både Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet går meget op i, at vi skal have fundet en løsning på nedslidning.
Det er ikke det, der kommer til at spænde ben for noget, for der tror jeg vi er enige langt hen ad vejen.
Det gælder mere i spørgsmålet om, hvad det skal indeholde, hvilke instrumenter det skal indeholde.
Der er nogle forskellige udspil, men samlet set har vi jo ikke en færdig løsning.
Jeg tror da, at vi i et godt samarbejde kan finde en løsning på det hele.
Jamen altså, i Dansk Folkeparti står vi ved, hvad der er blevet sagt.
Og hvordan vi finder løsningen, og hvem vi finder løsningen med, har vi ikke låst os fast på, så det, som hr. Kristian Thulesen Dahl har været ude at sige, står helt til troende.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-05:
Vil det også sige, at svaret så er, at hvis nu vi har en borgerlig regering efter næste valg – når man jo peger på Lars Løkke som statsminister, selv om han ikke rigtig ønsker noget på det område – så vil man faktisk også på det tidspunkt vælge at lave en forhandling med andre, hvis den borgerlige regering på det tidspunkt ikke ønsker at lave noget på det område?
Det er det, jeg hører.
Det vil jeg også godt lige have bekræftet.
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-05:
Jamen nu er det sådan, at Dansk Folkeparti har meldt ud, at vi gerne vil finde en løsning på nedslidningen, men jeg synes heller ikke, at vi skal tage sorger eller glæder på forskud.
Det kunne jo være, at regeringen godt vil være med til at finde en løsning.
Nu har statsministeren indkaldt til forhandlinger, og vi skal jo ikke have en forkert indstilling til det, før vi har erfaret, hvad der kommer til at ske under de forhandlinger.
Det kunne jo være, at beskæftigelsesministeren måske får forhandlet noget på plads, som hr. Leif Lahn Jensen og jeg selv kan se os selv i.
Det ved vi jo ikke endnu, for vi har ikke startet de forhandlinger.
Men jeg synes, at vi skal give det en chance.
Bjarne Laustsen (S), 2019-02-05:
Jeg kan godt forstå, at Dansk Folkeparti efter en uges betænkningstid var ret hurtige – i politisk forstand – til at tilslutte sig Socialdemokratiets syv principper om, at der skal være en differentieret pensionsalder.
For det var jo netop Dansk Folkeparti, der med aftalen i 2011 de facto var med til at afskaffe efterlønsordningen.
Men så vil jeg godt høre om noget andet, for jeg forstår godt de ting, som ordføreren siger med hensyn til Arbejdstilsynet, og jeg tror, at der på både den korte og den lange bane er brug for, at Arbejdstilsynet får en ordentlig basisbevilling, så vi ikke oplever stop and go.
Det, jeg så vil spørge om, er, om Dansk Folkeparti vil være med til det.
Den anden del af det er der, hvor Dansk Folkeparti står uden for.
For da man sagde ja til at forringe efterlønsordningen, fik man jo det halmstrå, der hedder seniorførtidspensionsordningen, og det er jo bare retten til et hurtigere afslag; man havde estimeret, at det måske var op til 8.000, der kunne få den ordning, men der er kun 700, der bruger den i dag.
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-05:
For er der nogen, jeg husker der har lovet noget, må jeg sige, at jeg mindes hr. Bjarne Laustsen under vores debat i Aalborg, hvor hr. Bjarne Laustsen lovede, at det her med tilbagetrækning 3 år før folkepensionsalderen var uafhængigt af ægtefællens indkomst.
Det er ikke det, jeg hørte fra hr. Leif Lahn Jensen heroppe fra talerstolen, så der er mange ting i spil i den forbindelse.
Til det her med seniorførtidspensionen: Da vi lavede en ordning i 2011, blev der også lavet en seniorførtidspension, men der var man jo så venlig i hr. Bjarne Laustsens parti, at man lagde det ind under den store hat, så det egentlig blev den samme ordning som ordningen med almindelig førtidspension, og derfor kom seniorførtidspensionen jo ikke til at virke.
Jeg så gerne, at vi kunne trække den ud.
Den skulle have sin egen platform, den skulle være helt for sig selv og ikke være inde under paraplyen med førtidspension og fleksjob.
Så hvis hr. Bjarne Laustsen er klar til at trække det ud, kunne vi finde en løsning på seniorførtidspensionen.
Bjarne Laustsen (S), 2019-02-05:
Nu skal vi jo ikke snakke forbi hinanden, men ordføreren nåede så ikke at svare på det hele, fordi han hellere ville svare på noget andet, og sådan er det jo.
Men det, jeg sagde i Vejgaard Hallen under det ganske udmærkede møde, der var der, var, at hvad angår de partier, der ville være med til de syv principper, vi fremlagde, da vi forhandlede differentieret folkepension, kunne jeg ikke forestille mig andet, end at de også kunne få indflydelse på, hvordan det skulle arrangeres.
Det var det, der var ordene.
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-05:
Men de problemer, der er – og nu nævner hr. Bjarne Laustsen også delvis tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet – har man jo nedsat Seniortænketanken til at kigge på, og den skal til sommer komme med forslag til, hvordan man kunne indrette arbejdsmarkedet på ny, og delvis tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet er noget af det, der skal kigges på.
Det tror jeg ikke vi kommer til at se på i forbindelse med det forslag til vedtagelse, som Socialdemokratiet nu har fremsat her.
Og jeg har ikke mere tid til at svare, beklager.
Jan Johansen (S), 2019-02-05:
Jeg vil gerne kvittere for, at Dansk Folkeparti har været ude offentligt og sige, at de støtter, at vi skal hjælpe de nedslidte.
Jeg har selvfølgelig også været hjemme at sige på gader og stræder, at vi ser ud til at have et flertal nu for at hjælpe de mennesker, som er slidt op – som har været lang tid på arbejdsmarkedet og slidt sig selv op på det arbejde, de har.
Men de er somme tider lidt i tvivl: Holder det nu?
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-05:
Jeg håber da, vi kan forhandle os frem til et godt resultat.
Det er selvfølgelig svært at sige endnu.
Nu giver vi det chancen, hvor kredsen omkring velfærdsforliget kan sætte sig sammen og se, hvad vi kan finde ud af der.
Det er jo det første skridt.
Vil det ikke lykkes, er vi klar til at forhandle videre.
Det er det, vi har sagt i Dansk Folkeparti, og så håber jeg da, at vi kan få et godt resultat igennem de forhandlinger.
Men jeg kan jo ikke sige på nuværende tidspunkt, hvad forhandlingerne ender med.
Det kan hr. Jan Johansen jo heller ikke.
Det ved vi ikke endnu, for der mangler jo meget, også mere konkrete oplysninger om, hvordan og hvorledes et sådant system skal indrettes.
Vi ved godt i Dansk Folkeparti, at det hele ikke er konkret i det udspil, som Socialdemokratiet kom med.
Det kan man ikke lave, det er vi fuldstændig klar over.
Det er der ikke nogen partier der kan, medmindre man måske sidder i regeringen og så sidder og forhandler på plads, hvordan det skal være.
Men vi håber på, vi kan opnå et godt resultat, ja.
Jan Johansen (S), 2019-02-05:
Nu er jeg jo rigtig glad for, at ordføreren hr. Bent Bøgsted også har været ude at arbejde og ved, at det slider på folk, når man er ude i job på den måde.
Derfor vil jeg selvfølgelig gerne prøve at få en kvittering på, at Bent Bøgsted også synes, at det forslag, vi er kommet med, om, at vi vil have arbejdsmarkedets parter ind og hjælpe til med at finde de rigtige løsninger, er den rigtige måde at gøre det på – altså at vi tager arbejdsmarkeds parter med ind og finder den rigtige løsning.
For jeg kender jo mange arbejdsgivere, der går derude og godt kan se, at der er mange medarbejdere, der er slidt op før tiden.
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-05:
Man kan jo sagtens diskutere, om det er den rigtige måde.
Jeg synes også, jeg mindes et eller andet sted at have hørt DA sige, at de ikke er glade for det udspil, som Socialdemokratiet er kommet med.
Så hvor godt det er at få arbejdsmarkedets parter ind over, skal jeg lade være usagt.
Men det kan da godt være, hr. Jan Johansen kan overtale Dansk Arbejdsgiverforening til at synes godt om det forslag, som kom fra Socialdemokratiet.
Jeg synes bare ikke lige, jeg har fanget, at de synes godt om det.
Så det kan jo godt være, at det ender med, som jeg mener fru Mette Frederiksen sagde, at det så bliver en politisk løsning – at det måske snarere er det, der kommer på tale.
Troels Ravn (S), 2019-02-05:
Jeg vil også gerne kvittere for, at ordføreren siger, at det her er alvorligt for Dansk Folkeparti, altså at Dansk Folkeparti ser alvorligt på nedslidning.
Jeg er fuldstændig enig.
Det her handler om mennesker, som umuligt kan arbejde, til de er sidst i 60'erne, først i 70'erne, hvis de er nedslidte.
Ordføreren siger, at Dansk Folkeparti er klar til at se på et udspil, men kan ordføreren ikke bekræfte mig i, at Kristian Thulesen Dahl rent faktisk i sidste uge sagde meget klart, at Dansk Folkeparti ønsker at indføre en ret til tidlig pension for nedslidte, altså meget konkret ønsker at indføre en ret til tidlig pension for nedslidte?
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-05:
Jamen det er jo det, der kommer til at foregå i forhandlingerne.
Vi finder ud af, hvad vi kan forhandle på plads, og hvad der skal ske.
Kan vi finde en løsning, eller kan vi ikke finde en løsning?
Og kan vi så finde en løsning med Socialdemokratiet, og hvad gør vi så?
Det er noget, vi træffer beslutning om, når vi kommer til forhandlinger, alt efter hvad vi finder ud af ud fra de forskellige løsninger, der kan komme på tale.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-05:
Men det er da underligt, at vi er i en situation, hvor det er oppositionspartiet, der skal komme med et forslag, altså at der ikke er et eneste forslag fra regeringens side, altså at regeringen ikke mener noget som helst.
Okay, for 2 år siden ville de gerne forhøje pensionsalderen.
Eller mener de ikke noget som helst?
Det, man bruger allerflest kræfter på, er at sætte sig ned og gerne ville forstå Socialdemokratiets forslag, men man mener overhovedet ikke noget.
Jeg er nødt til at spørge, om det er, fordi viljen til at mene noget ikke er til stede.
Er det, fordi viljen til overhovedet at lave noget på det her område ikke er tilstede?
Jeg gentager: Det kun 2 år siden, at man ville forhøje pensionsalderen, og man har to venner siddende i regeringen, som ikke vil noget på det her område, så er det ikke, fordi viljen simpelt hen ikke er til stede, og at man bare har lyst til at sidde og botanisere i forslag, som andre rent faktisk tør komme med?
Hans Andersen (V), 2019-02-05:
Vi har den tilgang til det, at hvis man er nedslidt og ikke kan arbejde, så skal man ikke arbejde.
Så synes vi, at der skal være mulighed for at træde ud af arbejdsmarkedet.
Det kan være på en førtidspension, det kan være, når man er 45 år eller 55 år.
Vi siger så helt åbent, at der jo er ting i de her ordninger, der ikke fungerer godt nok.
Det vil vi gerne drøfte.
Og vi vil også gerne høre lidt mere om Socialdemokratiets forslag, for hvordan er det nu – er det 40 år eller 42 år eller 45 år eller 47 år, man skal arbejde?
Hvad er det for nogle grupper?
Og hvad er det for en branche, man skal være ansat i for at blive omfattet af Socialdemokratiets forslag?
Og det glæder jeg mig til vi gør.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-05:
Så det er, fordi regeringen ikke kan finde ud af det, fordi der ikke er nogen nemme svar – er det derfor, at man ikke kommer med nogen forslag; er det derfor, at man ikke mener noget?
Nu nævner ordføreren igen, at man glæder sig til at sætte sig ind i forslaget fra S, og om vores forslag siger ordføreren: Det kan være, det kan være, det kan være.
Det er jo så ukonkret.
Hvad er Venstres forslag i forhold til at løse det her problem?
Er det kun, som ministeren sagde, at kaste et blik på seniorførtidspensionen?
Er det det eneste forslag, Venstre har?
Hans Andersen (V), 2019-02-05:
Vi drøfter – og det ved jeg jo at ordføreren er fuldt vidende om – en lang række tiltag i øjeblikket hos beskæftigelsesministeren.
De skal forbedre f.eks. arbejdsmiljøet; de skal forbedre vores førtids-og fleksjobreform.
Nu tager vi også seniorførtidspensionen med.
Det er jo tiltag, der skal gøre, at hvis man ikke kan arbejde og er nedslidt, så skal man ikke arbejde længere, og så skal man have mulighed for at træde ud af arbejdsmarkedet.
Vi er meget nysgerrige på det, for vi har været der.
Vi har jo prøvet at afdække det her tilbage i 2011 og 2015, men det er bare ikke så nemt, som Socialdemokratiet får det til at fremstå som, altså at det blot er en rettighed, og så færdig med det.
Den opfattelse, jeg har af den aftale, vi har om levetidsindekseringen, er, at vi sådan set skal stemme for, at folkepensionsalderen, hvis levetiden bliver ved med at stige, skal følge med op.
Det sikrer finansieringen af hele vores velfærdssamfund, når vi kigger fremad.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Men så er vi da i hvert fald enige om, hvad det betyder.
Vi er ikke enige om, at det er godt, men vi er enige om, hvad det betyder, og det fremgår også med lysende klarhed af forligsteksten og af lovforslag nr. L 40, som blev vedtaget i 2015.
Så tak for den klargøring.
Men deraf følger vel også, hr. ordfører, at hvis man ikke bryder sig om at sætte pensionsalderen i vejret, og hvis man ikke vil anklages for forligsbrud i 2020, så skal man opsige det her forlig inden folketingsvalget, så man frigør sig fra det, og så man bliver i stand til at forhandle andre løsninger, og derfor er det, undskyld mig, noget sludder, når hr. Bent Bøgsted står og siger, at der ikke er nogen, der ved, hvad der kommer til at ske i 2020.
Hans Andersen (V), 2019-02-05:
I forhold til principperne om, at vi i takt med at vi lever længere, skal sætte folkepensionsalderen op, har vi en aftale om det.
Derfor kan vi jo godt drøfte de forslag – de syv principper – der er kommet fra Socialdemokratiet.
Men dem vil vi da gerne drøfte med Socialdemokratiet.
Troels Ravn (S), 2019-02-05:
Venstre er nysgerrige og meget lidt konkrete, synes jeg at kunne konkludere ud fra ordførerens tale.
Jeg mener jo, at det her er så vigtigt for rigtig, rigtig mange mennesker, at det er nødvendigt, at partiernes positioner bliver helt tydelige.
Forleden læste jeg i JydskeVestkysten et ovre ved mig lokalt valgt Venstremedlem af Folketinget udtale, at det her forslag om at give ret til tidligere pension, hvis man er nedslidt, både er farligt og naivt og en økonomisk bombe under vores velfærd.
Er ordføreren enig med dette folketingsmedlem, der er valgt i Billund?