runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-02-07:
Jeg har læst det her forslag til vedtagelse, som blå blok står bag.
Det er stramninger, stramninger og stramninger.
Der er jo ikke nogen løsninger med hensyn til integrationen.
Jeg hørte, at ordføreren italesatte integration som noget positivt.
Der er ingen integration med i den her vedtagelsestekst.
Vi står i en situation, hvor der er kommet nogle nye flygtninge, som er blevet placeret ude i kommunerne, og hvor der sådan set er et potentiale, for at man kan lave noget god integration og sikre, at de mennesker bliver boende i den kommune, som de er blevet anvist til.
Nu kunne jeg høre, at ordføreren havde noget erfaring fra sin bopælskommune med noget, der ikke var lykkedes, så jeg vil da gerne høre, hvordan ordføreren ser at vi kan sikre en bedre integration for de nyeste flygtninge, som er kommet til Danmark, og hvordan vi kan sikre, at de ikke med det samme flytter til Brøndby Strand eller andre boligområder, fordi de ikke har kunnet finde beskæftigelse der, hvor de er blevet placeret.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-02-07:
Jeg havde håbet på et simpelt spørgsmål, men i takt med at hr. Mikkel Dencker talte i længere og længere tid, blev detaljeringsgraden større og større.
Altså, så vidt jeg husker, er hr. Mikkel Dencker også selv lokalpolitiker et sted, eller han har i hvert fald været det, og så ved hr. Mikkel Dencker også, at man har en mulighed for gennem lokal boligplanlægning at sørge for, at mængden af folk af anden etnisk herkomst ikke nødvendigvis er overrepræsenteret i en vis boligtype, altså at boligsammensætningen ikke har en særlig karakter.
Det vil jeg opfordre alle kommuner til at gøre, og er der noget lovgivningsmæssigt, det strider imod det, vil vi gerne kigge på det.
Samtidig har vi jo indført 225-timersreglen, kontanthjælpsloftet og en række andre tiltag, der motiverer folk til at komme ud på arbejdsmarkedet.
Mikkel Dencker (DF), 2017-02-07:
Jeg glæder mig til at høre svaret på det næste spørgsmål, og det kommer så her.
Nu får ordføreren så en lejlighed til at svare mere præcist, og så vil jeg også prøve at formulere mig mere præcist.
Hvad vil Venstre gøre for at undgå dannelse af parallelsamfund?
Altså, vi har flere tiltag, bredt politisk funderet, for at undgå, at folk med massive sociale problemer samler sig – det kan også være danskere med massive sociale problemer – i bestemte boligområder.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-02-07:
Der har jeg ikke nogen opgørelse over, men jeg tror ikke, der er nogen tvivl om, at Enhedslisten meget gerne ser, at langt de fleste af de stramninger bliver rullet tilbage.
Vi vil gerne arbejde for, at der bliver flertal for det, selv om det ser lidt sort ud indtil videre, men meningsmålinger kan jo ændre sig.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-02-07:
Det lyder allerede nu, som om der bliver lagt et heftigt pres på en eventuel socialdemokratisk regering, det måtte komme på et eller andet tidspunkt.
Men det må vi jo se til den tid.
Vi må sige, at der har været en åben port, der bl.a. har betydet, at der er 54 områder i Sverige, hvor svensk politi ikke kan rykke ud.
Og hvis man skal rykke ud, skal man have utrolig stor styrke og slagkraft med sig, for ellers bliver man simpelt hen lokket i baghold og dynget til med sten.
Hvis Enhedslisten havde 90 mandater i Folketingssalen, kunne vi så regne med, at man fra dansk side ville føre den samme udlændingepolitik som den, vi har set ført i Sverige over de sidste 20 år?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-02-07:
Men jeg kan sige, at der også dengang har været store spændinger mellem landene, for de nordiske lande var ikke bare på fredelig fod, så det har ikke været uden problemer.
Jeg synes, vi skal lægge vægten på at udnytte, at man har forskellige kulturelle baggrunde, at man skal få det bedste ud af det.
Og jeg er meget imod, at man bare sådan sætter folk i bås og siger, at så kan det ikke lykkes fordi de tilhører de og de nationaliteter.
Jeg har selv arbejdet som tømrer, og vi havde en irakisk kurder som tømrerlærling – kan kom igennem sin uddannelse, han bor stadig væk i den samme by, han har en datter, der er ved at uddanne sig til læge; jeg synes, det er dejligt, når man møder ham, at se, at hans og hans kones liv er lykkedes, selv om han har haft en periode i sit liv, hvor han var nødt til at flygte.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-02-07:
Jeg vil gerne spørge ordføreren om, hvorvidt ordføreren mener, at der er en større kulturel distance mellem det eksempel, ordføreren nævnte før, nemlig at hans forfædre – som jeg forstod det – rejste fra Danmark til Sverige og så til Norge, og det, man oplever i dag, hvor folk rejser fra Mellemøsten til Grækenland og Italien og så hele vejen op igennem Europa og ender i Danmark.
Kan det eventuelt have en indflydelse på, hvordan integrationspotentialet er?
Det er meget vigtigt at forstå, at man selvfølgelig kan være en enormt velkvalificeret og veluddannet læge, ingeniør eller andet og leve fint i Danmark og blive en velintegreret del af det danske samfund, men kan ordføreren give mig ret i, at integrationspotentialet ofte er afvejet på sådan en kulturel vægt, hvor jo mere forskellig ens hverdag er, jo mere forskellig den måde, man er opvokset på, er, desto vanskeligere kan det være at tilpasse sig et nyt sted at bo med en ny kultur?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-02-07:
Vi vil meget gerne sikre en god integration til de flygtninge, som er kommet sidst til Danmark, og som i høj grad er blevet placeret ude i Yderdanmark, hvor de kan være med til at sikre, at der ikke fortsat sker en affolkning.
Vi ser frem til, at den integration lykkes.
Vi ville sådan set gerne have, at Danmark modtog flere flygtninge.
Det er helt sikkert.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-07:
Men det her handler ikke om sociale problemer.
Det her handler først og fremmest om, at der i mange årtier har været en indvandring til Danmark fra lande, som ligger langt væk fra dansk kultur og vestlig kultur.
Mener Enhedslisten, at det er et problem – ja eller nej?
Det er fint nok, at Enhedslisten vil ordne det sådan, at man kan henvise nogle flere til boliger uden for socialt udsatte boligområder og ghettoområder.
Men altså, vi skal godt nok henvise mange væk fra Brøndby Strand, hvis vi skal løse problemerne.
Så jeg kunne godt tænke mig at vide, om Enhedslisten helt grundlæggende mener, det er et problem, at der er områder i Danmark, hvor danskere kommer i mindretal.
Og hvis Enhedslisten mener, at det er et problem, må Enhedslisten jo også drage den konklusion, at så bliver man nødt til at begrænse det antal, der kommer til Danmark.
Hvis ikke man vil være med til det, accepterer man jo, at der kommer flere og flere områder, hvor danskere er i mindretal.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-02-07:
Jamen jeg tror, man kan finde mange områder i Danmark, hvor integrationen er blevet hæmmet af, at der har boet alt for mange mennesker uden tilknytning til arbejdsmarkedet.
Og blandt de mennesker har der jo også været indvandrere og flygtninge i perioder.
Så jeg er helt sikker på, at vi har haft en bosætning i Danmark, som har medført, at det i nogle områder har været sværere at sikre en integration.
Vi har jo heller ikke en politik om, at man igen skal bygge boligforeninger med mange hundrede boliger.
Vi går sådan set ind for at have en blandet by, hvor man sikrer, at der i nye boligområder kan være 25 pct. almene boliger.
Vi går ind for, at der kan være en anvisningsret for kommunen til den private udlejning.
Så vi er sådan set for at give kommunen bedre redskaber til at kunne lave en spredning af de mennesker, som har sociale problemer.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-07:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at stille ordføreren nogle spørgsmål, for forespørgselsdebatten handler jo om, at der er flere steder i Danmark, hvor danskere er kommet i mindretal.
Mener Enhedslisten, at det er et problem, eller mener Enhedslisten, at det er helt i orden, at der er områder i Danmark, hvor danskere er kommet i mindretal?
Ser Enhedslisten gerne, at der kommer flere sådanne områder?
Hvad mener Enhedslisten egentlig om det her spørgsmål, for det er jo faktisk et ret principielt spørgsmål?
Det handler sådan set om, hvorvidt nationen på sigt skal overleve i den forstand, at vi har noget fælles kultur og nogle fælles traditioner, som vi er enige om.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-02-07:
Det er da klart, at man er båret af, hvilken kultur man kommer fra, og hvilke erfaringer man har, og jeg synes, at Dansk Folkeparti typisk ser alt for snævert på det.
Jeg har forfædre, der udvandrede til Sverige, og som bagefter hovedsagelig indvandrede igen til Danmark, og så var der nogle, der drog op til Norge.
Den der vandring mellem lande er helt naturlig som en del af vores kultur.
Jeg kan som håndværker slet ikke se noget ufornuftigt i, at man ikke skulle vandre rundt og finde arbejde i andre lande.
Christian Langballe (DF), 2017-02-07:
Enhedslisten har ikke givet et eneste bud på, hvor mange man mener der kan komme her til landet, og som landet kan bære – ikke et eneste, jeg har aldrig nogen sinde hørt det.
Jeg har aldrig nogen sinde hørt Enhedslisten være kritisk i det her spørgsmål.
Når ordføreren lidt surt vrænger ad ordet kultur, synes jeg, det er mærkeligt.
Betyder kultur ikke noget?
Betyder historie ikke noget?
Betyder religiøse forudsætninger ikke noget?
Er der forskel på en, der vokser op i Saudi-Arabien, og en, der vokser op i Foulum, hvor jeg bor?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-02-07:
Jeg tror ikke, at jeg har sagt, at der ikke er nogen problemer.
Jeg har sådan set stået og rost, at man vedtager helhedsplaner, som er nuancerede, som forsøger at løfte en lokal befolkning, prøver at lave tingene fra neden af, prøver at skabe bedre vilkår for børn, prøver at sikre, at der er beskæftigelse for de unge mennesker, der vokser op i et udsat boligområde, og som måske ikke lige har kontakter til at finde et fritidsjob.
Christian Langballe (DF), 2017-02-07:
Jeg bliver bare nødt til at sige til Enhedslisten, at min erfaring med Enhedslisten og deslige, dvs. venstrefløjen, i 1980'erne jo var, at der ikke var nogen løsninger.
Der var ingen løsninger.
Enhedslisten har ikke produceret en eneste løsning på integrationsproblematikken, som overhovedet er værd at skrive om.
Man har nogle abstrakte idealer om noget, så sætter man kikkerten for det blinde øje, og så siger man, at der ikke er nogen problemer.
Der er ikke nogen problemer med kultur; der er ikke nogen problemer med sharia; der er ikke nogen problemer med slør.
Så hører vi den samme sang om, at det er Enhedslisten, der sidder inde med løsningerne.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-02-07:
Jeg er da glad for uddybningen.
Det var nu ikke det, jeg hørte, men jeg kender ordføreren og partiformanden som en hæderlig mand.
Jeg mener faktisk, at det er et problem, når vi oplever, at der er steder, hvor vi har ghettodannelser, og det ved jeg at ordføreren også gør, men samtidig ved jeg også, at ordføreren for sit parti er fortaler for en helt anden udlændingepolitik end den, jeg er fortaler for.
Bare ganske kort: Hvor mange flygtninge er det egentlig plads til her i landet?
Morten Østergaard (RV), 2017-02-07:
Er det sådan, at hr. Jakob Engel-Schmidt og det parti, han repræsenterer, som har haft magten nu i 2 år, og som kom til magten på et løfte om et komplet asylstop, har leveret det?
Nej, det har man ikke, for man kan ikke bestemme, hvor mange flygtninge der kommer til Danmark.
Jeg har stået i debatter med hr. Kristian Thulesen Dahl og fru Mette Frederiksen og fået det samme spørgsmål, hvor ingen ville sætte tal på.
Men jeg vil gerne sige endnu en gang, at antallet af flygtninge, der kommer til Danmark, betyder noget.
Jo flere der kommer, desto større er integrationsopgaven.
Jeg kæmper for en verden, hvor færre mennesker behøver at flygte for at leve.
Jeg vil opfordre Venstre til at holde op med at skære ned på udviklingsbistanden, hvis man virkelig ønsker, at der skal være færre flygtninge i verden.
Inger Støjberg (V), 2017-02-07:
Jeg kan bare sige, at deri er jeg fuldstændig uenig.
Nu er det faktisk ikke hr. Mattias Tesfaye – det skal jeg være den første til at sige – som jeg hentyder til her med hensyn til debatten her i Folketingssalen.
Men det er jo først noget, som Enhedslisten kom i tanker om, da hr. Naser Khader kom på talerstolen.
Alternativet kom først i tanke om, da hr. Naser Khader kom på talerstolen, at lige nøjagtig det her er et problem – i stedet for simpelt hen at koncentrere sig om det, som det her handler om, nemlig at der er boligområder i Danmark, hvor vi faktisk er nogle, der har svært ved at bevæge os rundt.
Er det ikke et problem?
Det er da et kæmpe problem, sådan som jeg ser det.
Det er da også et kæmpe problem, at vi har områder i Danmark, hvor det netop ikke er det danske værdisæt, der hersker, hvor man ikke respekterer frihedsværdierne, ligestillingen og det fundament, som generationer før os har lagt.
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-07:
Nu er det ikke noget, der er kommet undervejs i debatten.
Det er noget, som jeg gjorde Venstres ordfører opmærksom på i går, og som jeg også nævnte i min ordførertale, fordi jeg synes, at det er vigtigt.
Jeg synes, det er vigtigt, hvis jeg skal kunne rejse mig op for en gruppe unge i Brøndby Strand, fordi jeg kan høre, at der er nogle af dem, der sidder og sviner Danmark til, og kunne sige til dem, at nu må de simpelt hen tie stille, og så må de kigge på alle de mange mennesker, der godt kan fungere i det her samfund, som godt kan få et arbejde, som ikke klynker over, at de hele tiden bliver diskrimineret, som kaster sig ind i det danske samfund, som lærer dansk, som søger det danske statsborgerskab, som tager Danmark til sig, og som nu er at betragte som danskere.
Det, der jo er helt, helt afgørende for, at vi kan få integrationen til lykkedes, er, at den mulighed, den dør, står åben.
Jeg synes ikke, det er ligegyldigheder.
Jeg synes, det er helt centralt, og det er derfor, at jeg har sagt det i min ordførertale, og det er derfor, at jeg undervejs har spurgt alle ordførerne.
Og jeg er lidt skræmt over, at ordførerne for fire partier nu siger, at der er områder i Danmark, hvor danskerne er i mindretal.
Men hvilke områder?
Der er ikke noget område i Danmark, hvor danskerne er i mindretal.
Der er masser af folk med dansk statsborgerskab, som ikke er i nærheden af at være danskere, fordi de ikke har taget den danske kultur og de danske værdier til sig.
Det er vi helt enige i.
Men vi er nødt til at kunne sige, at selv om man er efterkommer af indvandrere, kan man godt være dansker.
Det er helt afgørende for integrationen, og det er derfor, at det er helt skudt forbi og ret voldsomt, at et flertal i Folketinget siger det modsatte – hvis du spørger mig.
Inger Støjberg (V), 2017-02-07:
Nej, det kan jeg garantere dig for at vi ikke kan overveje – nej, det kan jeg garantere ordføreren for; efter så mange år i Folketinget burde jeg have lært det.
Det kan jeg garantere hr. Mattias Tesfaye for at vi ikke gør.
Det er da et problem, ligegyldigt hvordan man vender og drejer det, at der er områder i Danmark, hvor der f.eks. bor ikkevestlige indvandrere, som jo godt nok for nogles vedkommende godt kan have dansk statsborgerskab, men som alligevel ikke har taget Danmark til sig.
Det er da et problem, og det synes jeg faktisk at man skulle kaste sig over i stedet for at begynde at pille i det her og begynde at tolke på et eller andet, som et flertal i Folketinget vedtager her i overmorgen.
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-07:
Da jeg op til folketingsvalget stemte dørklokker i Brøndby Strand, gik jeg også og spekulerede lidt på, at beboersammensætningen ikke var god, og når jeg har besøgt den lokale folkeskole, har jeg tænkt det samme.
Selv om de gør et fremragende stykke arbejde, kan jeg jo godt se, at det ikke er godt for en skole, når der er så mange, der har deres rødder i et ikkevestligt land.
Når vi ikke kan stemme for forslaget, er det på grund af den sætning, hvor der står, at det er Folketingets opfattelse, at danskere ikke bør være i mindretal i boligområder i Danmark, for det sender det signal, at alle de mennesker, jeg kender i Brøndby Strand, og som jeg anser for at være danskere, men som er efterkommere, ikke er danskere.
Er det, som Socialdemokratiet og regeringen er enige om, jo ikke netop, at vi skal stille krav til dem, der kommer til vores land, om, at de skal række ud efter de danske værdier og blive danskere?
Og er det ikke netop det modsatte, der sker med det her forslag til vedtagelse, nemlig at vi smækker døren op i hovedet på dem og siger, at uanset hvad de gør, kommer de af Folketingets flertal til at blive betragtet som noget andet end danskere?
Jeg ved godt, at det kan virke lidt som detaljerytteri – eller hvad det nu hedder – men årsagen til, at jeg tager ordet, er, at jeg synes, det er et ret voldsomt signal, at et flertal i Folketinget siger, at der er områder i Danmark, hvor danskerne ikke er i flertal.
Kunne man ikke overveje simpelt hen at trække det her forslag til vedtagelse?
Inger Støjberg (V), 2017-02-07:
Ja, altså, jeg kan jo kun tale for mit eget vedkommende, men jeg mener dog nok, at jeg skulle være i stand til at multitaske.
Men jeg anser det nu alligevel som den største opgave lige for øjeblikket at få de ting igennem Folketinget, som vi allerede har aftalt med hinanden, så vi kan få det vedtaget og få det ført ud i livet.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-07:
Nu skal man selvfølgelig passe på med at komme med fordomme om det modsatte køn, men jeg har hørt, at kvinder er gode til at multitaske, og derfor kunne det jo godt være, at ministeren kunne overkomme begge dele, altså både at rulle de stramninger ud, som vi er enige om, og samtidig også begynde at forberede, at der bliver gennemført nye tiltag, som vi ikke er enige om på nuværende tidspunkt, men som vi jo godt kunne sætte os ned og se om vi ikke kunne finde en fælles løsning for.
Der er jo andre områder, hvor man må antage at det går i retning af, at danskere kommer i mindretal, og derfor har landet sådan set brug for, at vi både ruller de tiltag ud, vi er enige om, og også kommer i gang med nye tiltag.
Inger Støjberg (V), 2017-02-07:
Lad mig sige det sådan: Jeg synes først og fremmest, at vi skal få udrullet de ting, der ligger i den finanslovsaftale, som vi har aftalt.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-07:
Tak for det.
Det er selvfølgelig en mægtig god ting.
Og vi kunne godt fra Dansk Folkepartis side tænke os at komme i gang så hurtigt som muligt.
Vi har jo lavet en finanslovsaftale, som er ganske udmærket, og der skal vi så have rullet de opstramninger, der ligger i finanslovsaftalen, ud.
Hvornår tænker regeringen at der er behov for at gennemføre nye stramninger på udlændingeområdet?
For det er jo sådan set det, man lægger an til i forslaget til vedtagelse – og jo før, jo bedre.
Inger Støjberg (V), 2017-02-07:
Jeg så sådan set gerne, at der kom færre til Europa for at søge asyl, og det er mit udgangspunkt.
Det havde jeg egentlig håbet at jeg delte med hr. Kenneth Kristensen Berth, altså at der var færre, der skulle komme til Europa, både flygtninge og migranter.
Men lad os tage dem under et: asylansøgere.
Så det er sådan set det udgangspunkt, jeg har, og det er det udgangspunkt, regeringen også arbejder ud fra.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-02-07:
Jamen det er vi jo ikke, for det handler netop om, hvordan vi begrænser indvandringen til Danmark, og hvordan vi undgår den situation, som vi har i Brøndby Strand.
Jamen så glemmer vi Zoltán Kovács, og så spørger jeg bare ministeren: Mener ministeren, at det rigtigste ville være, at asylanter, der kommer til Europa, blev placeret et sted, hvor de ikke kunne færdes frit i samfundet?
Ikke noget med Kovács eller Ungarn eller noget – bare: synes ministeren, at det er en god idé?
Inger Støjberg (V), 2017-02-07:
Jeg kan sige helt klart, at jeg ikke vil forholde mig til sådan et forslag nu.
Det ville også være lidt underligt at gøre det, i og med at det så nu er hr. Kenneth Kristensen Berth, der forelægger det her, og som har læst det i The Guardian, som så har hørt en talsmand fra den ungarske regering sige, at der på et tidspunkt kommer et forslag fra en ungarsk minister.
Jeg tror simpelt hen, vi er så langt ude i led, at risikoen for, at der kan være nuancer, der er gået tabt, eller at der simpelt hen er ting, der ikke er oplyst i det her, måske er så stor, at det er bedst at lade være med at kommentere det nu.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-02-07:
Fru Laura Lindahl sagde jo i sin tale, at nu havde man opgivet asylstoppet for til gengæld at få en europæisk løsning.
Så læser jeg her i dag i The Guardian, at Zoltán Kovács, den ungarske regerings talsmand, tilkendegiver, at Ungarn nu vil stille et forslag til ministerens kolleger og dermed også til ministeren om, at der træffes beslutning om på europæisk plan at internere de asylsøgere, der kommer til Europa, og fastholde dem i lejre, hvor de ikke kan bevæge sig frit.
Hvad mener integrationsministeren om det forslag?
Er det et godt forslag, som Zoltán Kovács er kommet med, og som den ungarske regering vil præsentere ministeren og ministerens kolleger for?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-02-07:
Jeg synes, det lidt er en skam, at man så ikke bare skriver det, man mener, i sådan et forslag til vedtagelse.
Og jeg synes også, det ville være godt, hvis man havde fagligt belæg for, at det, der står der, er korrekt.
For det er den her sætning, der giver problemer: Det er Folketingets opfattelse, at danskerne ikke bør være i mindretal i boligområder i Danmark.
Blå blok kunne jo bare skrive, at man mener, at det er et problem, hvis der i et boligområde er mere end 50 pct. med ikkevestlig baggrund.
Altså, ministeren har jo ikke belæg for at sige, hvor mange danskere der er i Brøndby Strand – ikke med den definition, der ligesom italesættes.
For det er åbenbart ikke nok, at man har et dansk pas, det er åbenbart ikke nok at være dansk statsborger.
Og jeg synes, at man kommer til at træde på nogle af de unge mennesker, som stille og roligt har integreret sig i det danske samfund.
Når man sådan skal trække eksempler frem her, får man en boghandler fra Brøndby trukket frem som et eksempel.
Ja, dem er der nok ikke så mange af i Brøndby Strand.
Men hvad med alle de mennesker, som bare står op hver morgen og går på arbejde?
Inger Støjberg (V), 2017-02-07:
Jamen altså, jeg må simpelt hen sige, at vi deler os efter anskuelse, og jeg er ganske enkelt meget, meget langt fra den måde, Enhedslisten ser det her på.
Jeg har jo også hørt hyldesten af det multikulturelle samfund, som Enhedslisten står for, og jeg kan bare sige, at jeg synes, at det er et kæmpestort problem.
Nu blev det nævnt, at der er nogle, der ligesom træder andre under fode.
Jeg synes, det er et kæmpestort problem, at der lever mennesker i Danmark, også med dansk statsborgerskab, der træder de danske værdier under fode og ikke retter sig ind efter dem, ikke respekterer dem, ikke accepterer dem, ikke efterlever dem.
Så vil jeg bare sige, at det netop er boghandleren fra Brønshøj, vi taler om, og ikke boghandleren fra Brøndby.
Og jeg kan sige, at det er Sam Mansour, vi taler om – en terrordømt.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-07:
Jamen det, der står i forslaget til vedtagelse, er jo korrekt.
Altså, jeg synes, det er underligt, at man har en debat, hvor det er, som om der er nogle partier herinde, som sådan fungerer løsrevet fra virkeligheden.
Vi har områder i Danmark – og det kan så godt være, at det er derfor, der er lidt afstand imellem os – hvor dansk kultur er under pres, og hvor man får den opfattelse, når man bevæger sig ud i de områder, at man som dansker er i mindretal.
Det er et problem.
Og hvis ikke man forstår og formår fra politisk side at tage hånd om det problem og forstå de frustrationer, der er i befolkningen, så vil frustrationerne vokse på begge sider, og det tror jeg hverken er til gavn for danskere eller for indvandrere for den sags skyld.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-02-07:
Det belaster åbenbart ikke ordføreren, at det ikke er faktuelt korrekt, hvad man vedtager her i Folketinget, når man har et flertal.
Det synes jeg egentlig at man skulle gå efter og ikke bare tælle mandater og komme frem til, at man har et flertal.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-07:
Det spørgsmål gav ikke meget mening for mig, må jeg ærligt indrømme.
Det er muligt, at det giver mening for Enhedslisten, men vi er jo også i forskellige partier.