runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-05-11:
Det var heller ikke mig, der var ordfører på det, men jeg sad derovre, hvor der nu ligger en jakke, og lyttede med på debatten, da den blev taget her i Folketingssalen.
Jeg vil sige det sådan, at det er klart, at der er en tilvænning til nogle nye navne, men jeg tror ikke, at klarheden bliver større af, at man ændrer det en gang til, fordi det jo er tilvænningen til nye navne, der tager tid.
Altså, det, der var forvirrende, og det, man med den aftale rettede op på, var jo, at nogle kunne kalde sig dagplejere, der ikke var det.
Det er jo, ligesom man ikke bare kan kalde sig for en børnehave, hvis ikke man er det, fordi der knytter sig nogle helt bestemte kvalitetsstandarder og andre krav og regler til en børnehave.
Man kan jo heller ikke bare kalde sig en friskole eller en folkeskole, hvis ikke man er det, simpelt hen fordi det jo skaber forvirring.
Det vil sige, at det er klart, at når navnet så bliver forandret, vil det i sig selv skabe en forvirring i en periode.
Men det er vigtigt, at der er den forbrugerinformation, så at sige, til forældrene om, at det her eksempelvis er et sted, hvor barnets pasning fra den ene dag til den anden, eller i hvert fald med meget kort varsel, kan opsiges, eller om det er noget, der falder ind under pasningsgarantien, så man ikke bare umiddelbart kan sige et barns pasning op.
Så den forbrugerinformation mener jeg simpelt hen er vigtig.
Men selvfølgelig undgår man ikke forvirring, i forbindelse med at man skifter navn på noget.
Så man tog den altså med fuldstændig åbne øjne.
Der er ikke noget, der er uhensigtsmæssigt, eller som vi ikke har været klar over i forbindelse med de beslutninger og de ting, der er fremført, hverken i beslutningsforslaget eller i de her indledende bemærkninger.
Signe Munk (SF), 2021-05-11:
Tak til ordføreren for talen og vedtagelsesteksten.
Der er ingen tvivl om, som ordføreren jo sikkert også er bekendt med, at der nu er en masse byrådspolitikere, som oplever, at der er mange, der gerne vil sætte solcelleanlæg op, landmænd, der indgår aftaler med nogle af de store operatører, vi har på solcelleområdet, men der er også nogle kommunalpolitikere, som står lidt rådvilde tilbage og spørger: Er det nu klogt, at det kommer på den og den mark?
Var det ikke bedre, at det var der, hvor der var nogle lavbundsjorde, og på nogle store tage osv.?
Derfor oplever jeg et klart signal fra i hvert fald de kommunalpolitikere, jeg taler med, om, at vi som energiordførere herinde tager opgaven lidt på os og sætter nogle klare rammer for, hvordan solcelleudbygningen skal være ude i landet.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-05-11:
Jeg tror i hvert fald lige, jeg skal have en mulighed for at blive endnu klogere på det sikkert udmærkede forslag, som fru Signe Munk og SF har stillet.
Men som der også tidligere er blevet sagt af ministeren, vil vi som udgangspunkt nødig fratage kommunerne muligheden for at planlægge deres solcelleanlæg.
Men det er klart, at vi, når der er røre derude – og jeg har fået henvendelser fra flere kommuner og fra lokalpolitikere – jo så må se på, hvad vi så kan gøre.
Signe Munk (SF), 2021-05-11:
I SF forestiller vi os, at vi fra Folketingets side udpeger nogle områder, der er oplagte i forhold til at tage en lokal beslutning om, hvorvidt man vil opstille solceller.
For SF at se er det en fuldstændig lokal vigtig opgave, at man i sin kommune selv planlægger og har en dialog med borgerne om både vindmøller, biogasanlæg og solceller
Jeg hører bare et klart signal fra kommunalpolitikerne om, om vi herinde fra Christiansborg ikke kan give dem nogle bedre rammer, ikke detailstyring, men bare en bedre rammesætning, så de kan træffe de endelige beslutninger derude på en god måde.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-05-11:
Det glæder jeg mig til at vi skal tage en snak om.
For jeg synes jo, at SF har helt ret i, at det ikke er et spørgsmål om enten eller.
Jeg tror, det er et spørgsmål om både og, når vi taler om den grønne omstilling, og derfor ser jeg frem til, at vi kan tage en snak om det.
Jens Rohde (KD), 2021-05-11:
Det er jo, fordi jeg ikke synes, jeg kan se, at ordføreren har brækket fingrene, og så ville jeg bare lige minde om, at man måske godt kunne tage telefonen og ringe og spørge nogle af de borgerlige partier, om de ville være med.
Nu skal jeg jo passe på, hvad jeg siger, for jeg har selv hånden i gips.
Med hensyn til det indholdsmæssige: Hvordan stiller Socialdemokratiet sig til begrebet teknologineutral klimapolitik?
Bjørn Brandenborg (S), 2021-05-11:
Jeg kan starte med at sige, at jeg ved, hvordan spørgeren har det.
Jeg har selv brækket armen fire gange, så jeg er klar over, hvor bøvlet det kan være at rende rundt med sådan en arm.
Og tillykke med medlemskabet af det nye parti og jeres nye plan.
Altså, jeg tænker jo, at vi i den her kreds har haft flere møder, hvor vi har diskuteret 2025-målet, og det var også, før spørgeren selv bekendte kulør, og derfor ligger der, tænker jeg, ikke andet bag det, end at spørgeren også har mulighed for at tilslutte sig den aftale, som jeg også håber at spørgeren deler, nemlig en rigtig god og ambitiøs aftale.
Jeg vil sige, at vi jo fra starten har sagt, at vi har brug for nogle teknologier, som vi ikke kender endnu, og derfor har vi jo, som jeg også sagde i min tale, afsat store milliardbeløb til teknologier, som endnu ikke er færdigudviklet.
Jeg må indrømme, at jeg ikke er ekspert i nogen af de teknologier, som spørgeren refererer til, og derfor kan jeg ikke blive skarpere på det.
Men lad os endelig tage en snak om det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-05-11:
Jeg er glad for, at ordføreren ikke rodede sig ud i noget forfærdeligt noget der.
Men nu nævnte ordføreren, at Socialdemokratiet ligesom presser sig selv – jeg synes, det var det, der var formuleringen – og det er ikke helt det, jeg har oplevet.
Jeg oplever sådan set mange forløb, hvor Socialdemokratiet og regeringen kommer med et udspil, og så skal vi godt nok kæmpe for at få ambitionerne hevet op.
Altså, det har vi jo set ved den grønne boligaftale, vi har set det i forhold til 2025-målene, vi har set det med udspillet omkring bæredygtigt byggeri, og nu har vi så landbruget.
Ordføreren refererede også til landbrugsforhandlingerne, hvor man kommer med noget, som er reelle reduktioner på 1,6 mio. t, og så er der et eller andet teknologihalløj i 2029, som måske kan redde regeringen, og så skal vi til at presse på endnu en gang, for at Socialdemokratiet kommer højere op i sine ambitioner.
Kan ordføreren ikke se, at det ville være meget nemmere, hvis man kom med nogle mere ambitiøse udspil, der ligesom matchede det, som det parlamentariske grundlag har af gode idéer?
Dan Jørgensen (S), 2021-05-11:
Det gjorde jeg ikke, fordi jeg, siden vi kom med det første udspil, som hr. Morten Messerschmidt ganske rigtigt roste, jo har fundet ud af, at grunden til, at hr. Morten Messerschmidt roste det, var, at hr. Morten Messerschmidt har forladt de 70 pct. Dansk Folkeparti
går jo nu kun ind for 65 pct. Der må jeg bare sige at vi har forskellige ambitionsniveauer.
Vi kommer til at fortsætte med at have målsætninger og føre politik, som skal presses i den rigtige retning.
Det er ikke nogen nem vej, vi har valgt, det indrømmer jeg gerne.
Det er bestemt ikke nogen nem vej, og vi ved ikke præcis endnu, hvordan vi skal nå de 50-54 pct.
Det er noget af det, vi skal forhandle i det kommende år selvfølgelig og årene efter.
Tommy Ahlers (V), 2021-05-11:
Tak til ministeren, og tak for redegørelsen.
Det er jo rigtigt nok, som andre også har været inde på, og som fru Signe Munk også var inde på, at den her redegørelse emmer af glæde.
Det, som også er glædeligt i den, er de her store brede aftaler.
Den glæde forsvandt lidt torsdag eftermiddag og fredag formiddag i sidste uge, hvor der pludselig blev indgået en meget smal aftale kun med røde partier om 2025-målet, og hvor de øvrige partier, de blå partier, der også står bag klimaloven, ikke var inviteret til de fortsatte forhandlinger om det.
Skal det tages som et udtryk for, at det her var den sidste redegørelse, som ministeren vil aflevere, hvor vi ligesom kigger på det brede samarbejde om klima- og energipolitikken?
Skal det nu være smalle røde aftaler, der ligesom bærer det her område videre?
Dan Jørgensen (S), 2021-05-11:
Det håber jeg sandelig da ikke.
Når vi har lavet en bred aftale om de 70 pct. i 2030, var det jo heller ikke sådan, at vi sagde til Venstre: Vil I være med?
Vi sagde, at 70 pct. ligesom er adgangsbilletten for at være med.
Så gik I heldigvis med, og det er jo godt.
Nu er jeg så meget spændt på, om I også vil gå med til de 50-54 pct. i 2025, for faktum er jo, at I, uanset hvor mange møder jeg har holdt med jer, ikke er kommet tættere på at melde ud, hvad I mener.
I har sagt, at det, vi oprindelig kom med, ikke var højt nok.
Men hvad betyder det?
Nu ligger der så et tal, der ligger alle de beregninger, I har stillet massevis af spørgsmål, og vi har svaret på dem ned i meget nidkære detaljer.
Så nu er spørgsmålet jo til jer: Vil I være med, eller vil I ikke være med?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-05-11:
Tak for det.
Tak for redegørelsen.
Det har i sandhed været et historisk år.
Jeg vil prøve at pakke to spørgsmål sammen i ét.
Jeg går ud fra, at vi efter det her historiske år skal tage hul på endnu et historisk år, og derefter endnu et historisk år, for det høje tempo, vi nu har sat i gang, er stadig væk ikke nok, og vi skal accelerere.
Jeg går ud fra, at vi bliver indkaldt til forhandlinger en elektrificeringsstrategi, og at det bliver en ting, der skal forhandles om i den kommende periode.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er, at man, når man kigger på den her gode redegørelse, også tænker på de bump, der har været på vejen, og alle de ting, der ikke er blevet til noget.
Vil ministeren energisk engagere sig i en dialog med Kommissionen for at prøve at få en undtagelse, så den alligevel kan etableres?
Dan Jørgensen (S), 2021-05-11:
Til det første kan jeg sige: Ja, vi skal have lavet en elektrificeringsstrategi i år.
Det følger i øvrigt også af den aftale, vi lavede i sidste år, med forskellige scenarier osv., men derudover er vi jo allerede i de her uger i gang andre, meget vigtige forhandlinger om den fremtidige indretning af vores elsektor – også med glimrende bidrag fra spørgerens parti.
I forhold til den konkrete sag er vi også i dialog med hinanden om det.
Der er jo klare EU-regler her, som vi skal følge.
Det tænker jeg vi er enige om.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-05-11:
Tak til ministeren.
Det er jo en meget fin redegørelse.
Der står en masse, masse gode ting og en masse planer, og vi er nået rigtig langt, sagde ministeren.
Men et område, som ministeren også nævnte, var power-to-x.
Synes ministeren, vi er nået langt, når man stadig diskuterer en strategi og vi sakker længere og længere bagud på Europas liste over lande, der både har strategier og projekter?
Selv Polen har en power-to-x-strategi.
Dan Jørgensen (S), 2021-05-11:
Det er klart et af de steder, hvor vi skal levere mere.
Det er også lidt vigtigt, hvad der står i den strategi.
Jeg tror, at de fleste, der har fulgt debatten, også om sammenhængen mellem CCS og CCU og ptx – det bliver en masse forkortelser her – nok vil være enige i, at det er meget smart, at vi finder ud af, hvad vi egentlig har adgang til af det, nogle kalder grøn carbon.
Jeg ved ikke, om man skal bruge det udtryk – men det er carbon, der kan tages via fangst fra f.eks. biomasse, og som skal bruges i ptx.
Så der er en række ting, der skal på plads i CCS-strategien, førend vi kan lave en ptx-strategi.
Men jeg kan forsikre for, at vi arbejder på de høje nagler, for at også den skal være klar så hurtigt, som vi kan, og vi kommer til at skulle forhandle den i år.
Jens Rohde (KD), 2021-05-11:
Nu kan jeg i hvert fald sige, at når vi ikke er en del af den mellemaftale eller delmålsaftale, er det, fordi vi aldrig er blevet inviteret.
Så det er jo ikke, fordi vi har sat os på bagbenene.
Men jeg vil godt følge op på det, ministeren siger til hr. Tommy Ahlers.
For jo, det handler om kompromiser.
Det handler kun om kompromiser, for ellers får vi ikke alle med, og det er det, der er vigtigt her.
Jeg er jo meget glad for – og det har jeg sagt til ministeren på adskillige europaudvalgsmøder – at vi har en minister, som jeg synes hele tiden tilstræber en balance: ambition-balance, ambition-balance.
Det vil jeg gerne rose ministeren for.
Men det opnår man jo kun, hvis man hele tiden søger det brede kompromis, for ellers er der nogle, der løber om hjørner eller i hvert fald løber af med ministeren.
Derfor vil jeg meget kraftigt anmode om, at ministeren finder tilbage til sin ambition-balance-strategi, som jeg synes både har været klædelig og fornuftig.
Dan Jørgensen (S), 2021-05-11:
Det er heller ikke, fordi jeg ikke deler den grundlæggende opfattelse, at energipolitik i Danmark er bedst, når den laves bredt.
Men Venstre, Konservative og andre borgerlige partier, som har presset på over for regeringen og sagt, at vi ikke arbejdede hurtigt nok, har ikke selv villet melde ud, hvad de mener.
Nu er det så et mål, og mindst lige så vigtigt eller endnu vigtigere er jo, hvordan vi når det mål, og der går vi selvfølgelig også efter brede aftaler, når det overhovedet kan lade sig gøre.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-11:
Jeg er jo nok den, der måske føler sig mest forsmået i dag.
I forhold til det der udspil, regeringen var kommet med – med et delmål på mellem 46 og 50 pct. – havde jeg i hvert fald forstået, at det var kommunikeret sådan nogenlunde klart til ministeren, at det var noget, vi kunne se os selv i.
Og så lige pludselig som en tyv om natten får man en ritzaubesked ind om, at nu er der indgået en eller anden skør aftale med venstrefløjen, som ikke engang er regeringens egen politik.
Men sådan er det selvfølgelig.
Ministeren må jo behandle os, som han vil.
Det er jo ikke os, der gør ministeren til minister.
Men kan ministeren ikke godt forstå os, der rent faktisk fra start af har sagt, at det er en god idé for landet efter corona med alle de problemer, økonomien har, at man ikke laver en meget snæver aftale, hvor man så potentielt springer 8 pct. i forhold til regeringens egen politik?
Vi plejer da at kunne finde ud af det.
Hvorfor ringede ministeren ikke?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-05-11:
Jamen det er da godt, at Socialdemokratiet lytter til det parlamentariske grundlag.
Så har jeg et godt forslag, og det handler om den aftale, der skal laves mellem KL og regeringen, om kommunernes vilkår.
Jeg har noteret mig, at hvis man lemper på anlægsloftet – og der kan ordføreren roligt være positiv over for gode idéer – vil kommunerne sådan set have råd til at lave en langt større indsats i den her energiomstilling i klimaomstillingen.
Så det var bare et godt råd til, hvad ordføreren kunne tage med, og det koster ikke engang noget, så det må være nemt at gennemføre hurtigt, så det ikke tager et halvt år, før man laver den aftale.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-05-11:
Jeg tager altid imod gode råd, især når de kommer fra hr. Søren Egge Rasmussen, så tak for det.
Tommy Ahlers (V), 2021-05-11:
Ja, vi tager så meget på vej i forhold til det her, fordi det jo er inden for et område, hvor vi har lavet en bred klimaaftale, og hvor vi alle sammen praler af det brede samarbejde, fordi vi tror, det er det brede samarbejde, der skal få alle danskerne med i den grønne omstilling.
Vi kender jo alle sammen nogle, der går og kritiserer den grønne omstilling.
Vi kan være bange for grønne veste.
Vi kan være bange for gule veste.
Det er forskelligt, hvordan man ser det.
Men ved at have det her brede samarbejde omkring klimapolitikken prøver vi at sikre, at alle danskere er med: land, by, dem, der kører i en elbil, dem, der stadig vil have en dieselbil i mange år endnu, dem, der kører i en lastbil, dem, der kører i en traktor; alle dem vil vi gerne have med.
Det er jo det, vi er forbitrede over, altså at vi ikke kunne stå sammen om så vigtig en ting, som et delmål i 2025 trods alt også er.
Signe Munk (SF), 2021-05-11:
Tak til ordføreren for talen.
Der er jo mange vigtige opgaver at gøre, bl.a. at få færdiggjort en power-to-x-strategi, men der er også bare en vigtig ramme, der skal sættes.
Det handler jo om det her 2025-mål.
Og De Konservative skal jo vide, at det er en aftale, der er åben for De Konservative.
Jeg har altid kendt Det Konservative Folkeparti som det grønneste parti i blå blok.
Derfor: Når ordføreren nu ved, at Konservative kan tiltræde aftalen om et 2025-mål på 50-54 pct., vil Det Konservative Folkeparti så tage imod det, altså sætte det ambitiøse klimamål for 2025?
Eller vil man have et lavere klimamål?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-05-11:
Tak for spørgsmålet.
Og jeg vil også rigtig gerne kvittere fru Signe Munk for at lægge godt pres på regeringen for at være ambitiøs og grøn.
Jeg siger mange tak for ambitionen, men den vil jeg gerne have lov til at gå tilbage og tale med vores klimaordfører om, da jeg ikke her kan tage den beslutning alene.
Men mange tak for invitationen.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-05-11:
[Lydudfald]
… klart er måske så meget sagt, når ikke der bliver meldt noget ud.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at spørge hr. Tommy Ahlers til nu, må jo så være: Når man så nu tager så meget på vej, i forhold til at man ikke er inviteret med til en fælles aftale, betyder det så, at Venstre nu for evigt og altid er færdige med at prøve at lave aftaler uden om regeringen?
For man må jo forstå det sådan: Hvis man er så træt af, at man ikke får lov til at være med i den her aftale, må det være, fordi man heller ikke selv har tænkt sig fremadrettet at prøve at lave flertal uden om regeringen, som man jo prøver på, ikke bare på det her område, men på rigtig mange områder.
Tommy Ahlers (V), 2021-05-11:
Tak til ordføreren.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om noget, for nu sidder vi jo i landbrugsforhandlinger, og der er et af de projekter, som vi håber giver rigtig meget, SkyCleanprojektet.
Mener ordføreren, at den pulje, vi lavede til carbon capture på klima- og energiaftalen i juni sidste år, også kunne bruges til SkyCleanprojekter inden for landbruget?
Bjørn Brandenborg (S), 2021-05-11:
Tak for spørgsmålet.
Signe Munk (SF), 2021-05-11:
Tak for talen til hr. Tommy Ahlers.
Nu skal jeg dele en hemmelighed, både med ordføreren og resten af salen: I SF, Radikale Venstre og Enhedslisten har vi lavet et forståelsespapir med regeringen, hvor der klart og tydeligt står, at der skal sættes en grøn ambitiøs retning for Danmark, og at der skal være en ambitiøs klimapolitik.
Og derfor har vi maset og moset på, ikke kun i forhold til klimaministeren, men hele regeringen, for at få et ambitiøst 2025-mål.
Men hemmeligheden er, at vi også har indflydelse på, hvor regeringen stiller sig: Vi flytter deres klimapolitik.
Og jeg holder af brede aftaler, forstå mig ret, men det, jeg holder allermest af, er ambitiøs klimapolitik.
Og derfor har jeg brug for at høre fra hr. Tommy Ahlers: Hvis hr. Tommy Ahlers var gået ind i forhandlingsrummet, var vi så endt ud med et lavere 2025-mål end 50-54 pct., det samme klimamål eller et højere?
Altså, der er tre udfald her: et lavere, det samme eller et højere – hvis hr. Tommy Ahlers havde været med i forhandlingsrummet.
Tommy Ahlers (V), 2021-05-11:
Det tror jeg er det, vi kan kalde et rigtig, rigtig godt spørgsmål.
Og det var også den information, vi gerne vil have.
Vi mangler stadig væk sådan helt at kunne sige: Hvad er det for nogle forskellige blokke, der så kunne få os hele vejen hen til 50 pct.?
Og det ville jeg da håbe at man sådan havde mødtes om, altså at vi havde spurgt ind til det og var blevet overbevist og så kunne være gået ud og have sagt: Det kan vi godt se; det kan vi godt.
Men vi skal bare lige huske ... Nej
min tid er ovre, vi tager det i næste omgang.
Nå, jeg har ekstra tid.
Vi skal bare lige huske, at vi lige er kommet ud af, at Klimarådet sagde om 70-procentsmålet i 2030, at regeringen ikke havde anskueliggjort vejen derhen.
Så er det da også fornuftigt, når vi sætter et nyt mål i 2025, at vi sådan kigger hinanden i øjnene og siger: Kan det anskueliggøres?
Og derfor glæder jeg mig til en dag at få afklaret: Er vejen hen til 2025-målet anskueliggjort?
Signe Munk (SF), 2021-05-11:
Jamen så er vi jo grundlæggende uenige, hr. Tommy Ahlers og jeg, om, hvorfor vi sætter klimamål.
For i SF sætter vi klimamål for at presse politikken igennem, fordi klimamål er det, der binder alle politikere til masten i forhold til at tage klimahandling, også når det bliver svært.
Så jeg skal bare høre Venstre: Vil Venstre kun gå med på klimamålet på 50-54 pct., hvis der nu kan lægges en direkte vej til det med aftalte initiativer?
Tommy Ahlers (V), 2021-05-11:
Vi vil gerne sætte mål, og det er også derfor, vi gik med i 70-procentsmålet, for vi køber helt ind på logikken om at sige, at vi sætter et mål, selv om vi ikke kan nå hele vejen derhen.
Jeg synes bare, der er en forskel på et mål, vi skal nå om 10 år – dengang vi satte det – og et mål, hvor det begynder at tælle ind allerede om 2½ år.
Det kan godt være lidt en anden diskussion.
Vi kræver ikke, at vi fuldstændig kan få status på alle elementer på vejen derhen, så vi er også med til, at det skal animere os til at tænke mere ambitiøst.
Og det er også det, vi tidligere har sagt omkring regeringens udmelding om 46-50 pct.: Der var vi bange for, at det ikke gjorde os kreative og ambitiøse nok på den korte bane.
Så vi er helt med i logikken.
Men når det er om så kort tid, er vi også nødt til lige at have lidt mere, i forhold til hvad det er, der kan give det.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-05-11:
Tak for det.
Og man har jo lyst til at citere ordføreren: Hvad skal det til for?
Hvorfor kan Venstre ikke melde ud, hvad det er, Venstre mener?
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren – det kan jo være et ja-nej-spørgsmål; det kan hr. Tommy Ahlers vurdere: Vil Venstre tilslutte sig målet om et interval på 50-54 pct. for 2025?
Ja eller nej?
Tommy Ahlers (V), 2021-05-11:
Det håber jeg da vi kan komme til.
Det håber jeg da på klimaets vegne og på dansk erhvervslivs vegne, altså at vi kan få de to ting til at gå hånd i hånd, og at vi kan sørge for, at der fortsat er bred opbakning til klimapolitikken i det her land, så det ikke bliver regeringen, der sammen med de røde støttepartier skal føre klimapolitik på en måde, der gør os fattigere, og som jager arbejdspladser ud af landet, så man forpasser den mulighed, der er for at skabe nye grønne væksteventyr på baggrund af det her.
Så det håber jeg.
Men som det er i enhver forhandling – og det ved ordføreren jo også godt – stiller man nogle spørgsmål for at få afklaring.
Man går så ind til en forhandling og siger: Vi vil også gerne være ambitiøse, men vi skal lige være sikre på, at vi også kan stå på mål for det, vi nu går ud og siger efter en forhandling.
Derfor stiller man en lang række spørgsmål.
Det håber vi da – og det er også det, vi siger med vedtagelsesteksten her – at vi får lejlighed til at gøre, ved at ministeren vil invitere os over og så fortælle, hvad det er for en information, ministeren har fået, som er forskellig fra det, man sagde på samtlige møder, vi sad med til, hvor ministeren konstaterede, at der åbenbart ikke er et flertal for det.
For ministeren vil have, det skal være lavere, end alle andre partier vil have.
Nogle meldte klart ud, og andre meldte mindre klart ud – jeg indrømmer det gerne – men stort set alle er vel mere ambitiøse end regeringen.
Hvad er der så sket, siden regeringen har rykket sig?
Det vil vi da gerne forstå, så vi også kan blive overbevist om det fornuftige i det.
Dan Jørgensen (S), 2021-05-11:
Det var mange spørgsmål i det.
Til det første om, om andre skal kopiere os, vil jeg sige, at det ikke er nogen hemmelighed, at vi jo alle, tror jeg, er enige om, at biomasse i det store hele skal udfases.
Det at bruge ting, som ellers ville være affald, til faktisk at skabe energi er jo ikke dårligt.
Husk også lige på: I forhold til både FN's klimapanels, Klimarådets og, tror jeg, de fleste andre eksperters fremskrivninger er det jo klart, at hvis man skal holde sig under 1,5 grader i temperaturstigninger, skal vi have negative emissioner.
Og en af de få måder, man kan få det på, er ved at kombinere biomasse med CCS.
Biogas kommer forhåbentlig og formentlig til stadig væk at være en ret stor del af Danmarks energisystem.