runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-24:
Men nu er jeg ramt af virkeligheden, og jeg har jo siddet som chef i en virksomhed, og det er meget sjældent, at man lige præcis rammer 8 timer – hvis ikke man var på arbejde på Aalborg Værft i gamle dage og ventede på, at sirenen lød, så man kunne gå.
Virkeligheden er jo, at man arbejder måske 7 timer og 30 minutter den ene dag og 8 timer og 30 minutter den anden dag, for hovsa, vi har et system i Danmark, hvor vi sådan får det til at virke, men nu skal vi så måles og vejes på grund af en EU-implementering.
Kan ordføreren lige gøre mig klog på, hvad det render op i?
Nu har vi jo tidligere sat lønnen ned for ministre, så hvis ordførerens formand er minister og han er i en højere lønklasse, så synes jeg da, at vi skal have et lovforslag og så sætte det ned, sådan at du er i samme lønklasse.
For du står som ordfører for et regeringsparti, og så havde jeg bare et helt simpelt spørgsmål.
Man påfører kommunerne en udgift.
Det er kommuner, der i forvejen skærer, fordi de ikke kan få det til at gå op.
Det er helt simpelt.
Ordføreren behøver jo ikke at love en krone.
Ordføreren skal bare sige, at regeringen naturligvis kompenserer kommunerne for de udgifter, de får med det her lovforslag.
Karin Liltorp (M), 2023-11-24:
Jeg er glad for, at ordføreren mener, at det er en nem opgave at stå her og love et givent beløb.
Jeg er sikker på, at vi sammen med kommunerne kigger på, hvordan vi får løst problemet, hvis det viser sig, at der kommer store uventede udgifter.
Så når problemet opstår, kigger vi på det.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-11-24:
Ordføreren kan jo kigge ned i høringssvarene fra bl.a. Dansk Arbejdsgiverforening, som er nogle af dem, der har været allermest kritisk over for det her.
Der er enighed om, at man gør, hvad man kan i Danmark for at lave en minimumsimplementering, og at man ikke kan komme uden om det her.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-11-24:
Jeg synes, at ordføreren spørger om to forskellige ting.
Det første er, om jeg er enig i, at Danmark har godt af EU-samarbejdet, og det andet er, om det er godt, at vi følger EU-Domstolen, selv om det ikke var Danmark, EU-Domstolen afsagde en dom over for.
Jeg synes ikke, at vi ukritisk skal parere ordre og implementere domme, som ikke kommer fra Danmark.
Vi skal kigge på, om det kan sammenlignes en til en.
Selvfølgelig skal vi ikke stille os fuldstændig på bagbenene og sige, at vi ikke har lyst til at følge det, men der er nogle ting i andre lande, som ikke kan sammenlignes en til en med det danske arbejdsmarked, og det har vi også i Danmark før kritiseret, og det er helt i orden.
Hvor er redegørelsen for, at det ikke kunne lade sig gøre at bestride det her?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-11-24:
Jeg vil bare spørge, om ordføreren for Liberal Alliance ikke er enig i, at det er godt for et lille land som Danmark, at landene i EU efterlever EU-Domstolens afgørelser, også i de tilfælde, hvor man ikke er enig i de afgørelser, og at det er en forudsætning for, at vi har et indre marked, der kan fungere og dermed også kan fungere for danske virksomheder.
Charlotte Munch (DD), 2023-11-24:
Det betyder, at man også har lov til at stå på sine danske værdier, og det her er en meget vigtig ting for det danske arbejdsmarked, og den bakker vi op.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-11-24:
Hvis alle lande havde den tilgang, som ordføreren har, at man bare lader være med at implementere domme fra EU-Domstolen, så havde man jo ikke noget indre marked.
Så kan ordføreren ikke godt se, at det jo reelt ville betyde, at Danmark blev nødt til at melde sig ud af det indre marked, hvis ordføreren fik sin vilje og et flertal stemte på samme måde som ordføreren og valgte at sige nej her i Folketinget til at implementere en afgørelse fra EU-Domstolen?
Det må jo reelt betyde, at man ikke ønsker at være medlem af EU.
Charlotte Munch (DD), 2023-11-24:
Nej, det er det sådan set ikke, og jeg synes egentlig, at ordføreren med sit spørgsmål selv svarede på det, for det her drejer sig jo om, at vi nogle gange simpelt hen bare må sætte foden ned, og det her er så tåbeligt et forslag, at det kan vi simpelt hen ikke støtte.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-11-24:
Jeg vil spørge Danmarksdemokraterne, om det betyder, at Danmarksdemokraterne så går ind for, at vi skal melde os ud af det indre marked, når man ikke vil følge EU-Domstolens afgørelse længere.
Jeg kan godt forstå, at man vil prøve at tage det her op med Kommissionen, fordi man synes, det er at gå for vidt, men konsekvensen af det, Danmarksdemokraterne siger ved at stemme nej til en dom fra EU-Domstolen, er jo, at man vil ud af det indre marked.
Er det sådan, det skal forstås?
Charlotte Munch (DD), 2023-11-24:
I Danmarksdemokraterne er vi dybt bekymret over lovforslaget.
Med forslaget pålægges arbejdsgiverne krav om at indføre et tidsregistreringssystem for deres medarbejdere.
Vi frygter især konsekvenserne for små og mellemstore virksomheder, som bliver pålagt store administrative omkostninger med lovforslaget.
Desuden har vi i Danmark et arbejdsmarked, der er baseret på tillid.
Det giver mulighed for, at medarbejderne kan placere deres arbejdstid, så privat- og arbejdsliv kan gå op i en højere enhed.
Den mulighed for fleksibilitet bliver desværre stærkt begrænset af L 68.
Af disse grunde kommer vi i Danmarksdemokraterne ikke til at støtte forslaget.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-11-24:
Jeg mener ikke nødvendigvis, at 1 mia. kr. er lavt sat, for de virksomheder, der har indberettet her, har taget udgangspunkt i, at alle medarbejdere skulle registrere arbejdstiden hver dag.
Sådan er vores forståelse af lovgivningen ikke.
Jeg har været i dialog med ministeriet, og i forhold til dit spørgsmål vil jeg præcisere, at vores forståelse af lovgivningen er, at hvis du f.eks. har aftalt en daglig arbejdstid på 8 timer og du arbejder de 8 timer, behøver du ikke at tidsregistrere.
Så det er det, vi vil have præciseret.
Og så tror jeg også, at de her omkostninger kommer under 1 mia. kr.
Så jeg mener ikke, at 1 mia. kr. er lavt sat.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-24:
Jeg synes faktisk, at ordføreren fra Liberal Alliance sagde det rigtig godt, hvor man sagde – og jeg håber nu, at jeg citerer det nogenlunde korrekt i fri fortolkning – at der jo ikke er nogen lovgivning, vi kan lave herindefra, som kan ophæve de biologiske køn og de begrænsninger, vi har med vores biologiske køn.
Og det kunne jo være skønt, hvis det var et grundlæggende princip i den ligestillingsdebat, som vi konsekvent har, og også den lovgivning, som vi har lavet på ligestillingsområdet.
Vi har nu endelig fået rettet op på det i serviceloven, som f.eks. gav kvinder andre rettigheder end mænd i forhold til at have psykologhjælp osv., hvis de var på krisehjælp, og det her er så endnu et sted, hvor vi kan gøre op med en diskrimination, og det synes jeg er rigtig fornuftigt.
Jeg synes ofte, at det i debatten omkring ligestilling bliver sådan et forfærdeligt nulsumsspil, altså at det er sådan, at man, hvis man forbedrer rettighederne for det ene køn, så automatisk forringer rettighederne for det andet køn, og det er overhovedet ikke sådan, jeg ser ligestillingsdebatten.
Jeg mener faktisk godt, man kan forbedre rettighederne for begge køn, og det skal vi konstant kigge på, og det her er et sted, hvor vi lovmæssigt kan gå ind og forbedre rettighederne for kvinderne.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-24:
Tak for det, formand.
Der har været mange personlige fortællinger, og jeg kan ikke fortælle, hvordan jeg ville reagere, hvis mine æg ikke kunne fryses ned, og det skal jeg heller ikke.
For det er ikke i orden, hvis der ikke er noget sundhedsmæssigt, men man selv finansierer det, så det her lovforslag skal naturligvis stemmes igennem.
For naturligvis skal kvinder også have den mulighed.
Som mand har jeg haft den glæde, er jeg blevet orienteret om, at jeg tilsyneladende kunne få frosset min sæd ned i al den tid, jeg ønskede.
Jeg og Nye Borgerlige går ind for ligestilling – ligestilling er en ret, som mennesker har, og der skal køn ikke være en diskriminerende faktor – så naturligvis stemmer Nye Borgerlige for lovforslaget.
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2023-11-24:
Som ung kvinde går jeg hver dag og frygter tanken om, at jeg ikke får børn.
Samtidig drømmer jeg om at få en vild karriere, hvor jeg arbejder hele tiden, og hvor børn nok ikke lige er det, der er plads til.
Derfor undrede det mig også, at vi har regler i Danmark, som gør, at kvinder har sværere ved at vente med at få børn end mænd.
Mænd kan få nedfrosset deres sæd eller gemt deres sæd nærmest til evig tid, og kvinder må få gemt deres æg i 5 år, og så skal de gøre det igen, selv om vi ved, at kvindernes æg forværres på de 5 år, der går.
Det er en glædelig dag for alle de unge kvinder, der drømmer om at gøre noget med deres karriere, men samtidig også drømmer om at få et familieliv til at fungere senere i livet, og jeg er en af dem.
Så derfor betyder det meget, at vi er nået hertil, og at hele Folketinget kan støtte op om, at vi sikrer bedre ligestilling for kvinder.
For det her er faktisk et af de steder, hvor vi har været bagud, og det sker nogle gange i vores lovgivning, at vi opdager steder, hvor vi mangler ligestilling.
Det gælder for alle køn, også for kvinder.
Det gælder også på forskningsområdet, hvor vi i høj grad på tværs af partier begynder at sætte fokus på, at kvindesygdomme er et af de områder, vi har glemt, og det bliver vi nødt til at rette op på for at sikre, at kvinder trives bedre i sundhedssystemet og bliver behandlet på de bedst tænkelige måder for at leve sunde liv.
Men vi stopper ikke her i forhold til kvinder og alt det med æg.
Vi fortsætter kampen for, at flere mennesker får ligestilling i det her land.
Det gør vi bl.a. ved sammen med LA at fremsætte et beslutningsforslag om at lovliggøre partnerægdonationer, for at flere får muligheden for at stifte familier på trods af forskellige måder at skabe og danne familier på.
Det er vigtigt for Alternativet, og derfor er vi selvfølgelig også med her.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-11-24:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti er med i den politiske aftale om dette lovforslag, og vi anerkender, at der for nogle kan være behov for at få nedfrosset æg, og at det giver mening, at disse kan opbevares i mere end de 5 år, som er tilfældet i dag.
Familiepolitik er meget vigtig for Dansk Folkeparti.
Vi ser sådan set gerne, at danskerne får nogle flere børn og også gerne lidt tidligere.
Vi mener, det er vigtigt, at vi som samfund skaber de rette rammer for et godt og sundt familieliv, for familien er samfundets vigtigste enhed.
Den skal vi styrke og værne om.
For os var det særlig vigtigt, at der med i aftalen også er fokus på oplysning vedrørende fertilitet, for alder, jo ældre moren er, har altså en betydning, f.eks. i forhold til sundhedsmæssige komplikationer og sandsynligheden for, at barnet mister sin mor i en tidlig alder.
Det er vigtigt, at vi oplyser om dette.
Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Runa Friis Hansen (EL), 2023-11-24:
Det er virkelig en fornøjelse at stå her nu med et samlet Folketing, der vedtager det her lovforslag.
Frem til den 1. januar 2024 er det strafbart at have sine menneskelige æg nedfrosset i mere end 5 år.
Kun hvis en læge har sagt god for det, kan en kvinde få taget dem ud af medicinske årsager, og det er jo fuldstændig absurd.
Til sammenligning er det ikke strafbart at have sin sæd opbevaret på frys.
En mand kan endda testamentere sin sæd ved sin død.
For hvorfor i alverden har vi lavet forskellige regler for æg og sæd?
I min forberedelse til i dag har jeg fundet et spørgsmål frem fra Enhedslistens daværende sundhedsordfører, Stine Brix, fra 2018.
Dengang spurgte hun den daværende sundhedsminister fra Venstre, Ellen Trane Nørby, om lige netop dette, men ministeren havde ikke planer om at ændre reglerne.
I 2020 fik vi et borgerforslag om at fjerne 5-årsgrænsen for nedfrosne æg.
Det fik 50.000 underskrifter, og tak til forslagsstillerne.
Det betød, at vi fik lavet en politisk aftale om at ændre den tilladte opbevaringsperiode for nedfrosne menneskelige æg, der bliver taget ud på baggrund af medicinsk indikation.
Vi fik altså skudt bolden halvvejs i mål.
Dengang foreslog Enhedslisten, at det skulle omfatte alle menneskelige æg, uanset om de var udtaget med eller uden medicinsk indikation, men der stod vi helt alene.
For at runde af vil jeg sige, at Enhedslisten støtter lovforslaget, der fjerner reglerne om en 5-årig opbevaringsperiode for menneskelige æg, som tages ud uden medicinsk indikation, ligesom vi støttede op om at fjerne 5-årsgrænsen for at få taget æg ud med medicinsk indikation.
Tak for ordet.
Per Larsen (KF), 2023-11-24:
Tak for det, formand.
Lovforslaget her er jo en udmøntning af den aftale, der blev indgået af alle Folketingets partier den 31. marts 2023.
Her ligestiller vi de kvinder og familier, der har gemt æg uden medicinsk indikation, med dem, som har nedfrosne æg med medicinsk indikation, så æggene kan gemmes, til kvinden fylder 46 år.
Det giver selvfølgelig rigtig god mening, at kvindernes æg ikke skal destrueres efter 5 år, men kan gemmes længere, så en række kvinder kan undgå at skulle i hormonbehandling igen for at få udtaget æg efter de 5 år, hvis ikke det er lykkedes at blive gravid i mellemtiden.
Resultatet bliver alt andet lige, at der bliver født nogle flere børn, hvilket jo altid er både lykkeligt og glædeligt.
Vi Konservative støtter selvfølgelig, at den 5-årige tidsbegrænsning for nedfrosne æg uden medicinsk indikation ophæves.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-11-24:
Der skal snart være plads til dem også.
Med den aftale, som alle vi partier indgik i foråret, er vi enige om, at den nuværende tidsbegrænsning på 5 år for nedfrysning af kvinders æg udtaget uden medicinsk indikation skal ændres til at være tidsubegrænset, indtil kvinden er fyldt 46 år, svarende til aldersgrænsen for fertilitetsbehandling.
Jeg tror egentlig, det overraskede mange – det overraskede i hvert fald mig – at der var den her regel om, at æg skulle destrueres efter 5 år, når man nu reelt selv havde betalt for udtagningen og selv betaler for opbevaringen, når der ikke er nogen sundhedsfaglige problemer i det.
Risikoen for skader eller forringelser af æggene er primært ved nedfrysning og optøning, og den periode, de bliver nedfrosset, har sådan set ikke nogen betydning.
Derfor giver det for Danmarksdemokraterne rigtig god mening at forlænge muligheden, så længe det svarer til aldersgrænsen for fertilitetsbehandling.
Danmarksdemokraterne stemmer for forslaget.
Monika Rubin (M), 2023-11-24:
Tak for ordet.
Nu er det jo ikke mange måneder siden, jeg senest stod her på talerstolen og talte om præcis samme emne, da vi behandlede et beslutningsforslag fremsat af Sólbjørg Jakobsen på baggrund af et borgerforslag, der blev fremsat af Julie Grove.
Derfor bliver det her lovforslag jo virkelig vel mødt af mange.
Siden 1960 er vi kvinder blevet godt 7 år ældre, når vi føder vores første barn, og sidste år kom gennemsnitsalderen for førstegangsfødende op på knap 30 år.
Jeg var faktisk selv 30 år, da jeg fødte mit første barn.
Og hvorfor er det så lige, jeg står her fra Folketingets talerstol og nævner statistik?
Det gør jeg for at vise, at verden har forandret sig; vores samfund har udviklet sig.
Hvor kvinder førhen fik børn i en tidlig alder, og hvor en mand måske mente, at kvindens plads var i hjemmet og sågar måske især primært i køkkenet, er vi så heldige, at kvinder i dag selv bestemmer.
Med prævention og fri abort kan vi selv bestemme, om en graviditet er en glædelig begivenhed, eller om den eventuelt skal afbrydes.
Altså, vi bestemmer selv, om vi vil have børn, og i så fald hvornår vi vil have børn.
For der kan være utallige grunde til, at man vælger at udskyde en graviditet.
Og uanset årsagen er det altid min ret som kvinde at bestemme over mit eget liv og min egen krop.
Det skulle man i hvert fald tro.
Men det kommer Moderaterne nu til at være med til at ændre.
For selvfølgelig skal jeg som kvinde selv kunne bestemme over mine egne æg.
Når vi får stemt det her lovforslag igennem, kan vi kvinder selv bestemme, hvor længe vi ønsker at opbevare de æg, som nogle kvinder vælger at få udtaget til eventuel fremtidig brug i forbindelse med fertilitetsbehandling – æg, de får udtaget, fordi de ikke er klar til at få børn her og nu, men samtidig gerne vil sikre, at de har gode og sunde æg den dag, de bliver klar til det.
For indtil nu har det været sådan, at de æg automatisk blev ødelagt efter 5 år, men der er absolut ingen sundhedsfaglig begrundelse for, hvorfor de her ubefrugtede æg ikke skal kunne opbevares i mere end 5 år.
Og hvad værre er, ved at destruere sunde og raske æg går man faktisk ind og bestemmer over kvinden og træffer et valg for hende: Brug dine æg nu, eller mist dem.
Ved at lave den her lovændring, som vi behandler i dag, begrænser vi dét, at kvinder behøver at udsætte sig selv for det ubehag unødvendigt igen efter 5 år.
Og kvinderne risikerer ikke at stå tilbage med færre æg, der desuden er af lavere kvalitet, fordi de er blevet ældre og dermed med dårligere chancer for at blive gravide.
Derfor er jeg utrolig glad for det her lovforslag, og det støtter Moderaterne selvfølgelig.
Sophie Løhde (V), 2023-11-24:
Tak for det, formand, og tak for bemærkningerne og modtagelsen af lovforslaget om at ophæve den 5-årige tidsbegrænsning på nedfrysning af æg, som udtages uden medicinsk indikation.
Lovforslaget udmønter jo den politiske aftale, som vi indgik tilbage i maj måned, og som alle Folketingets partier står bag.
Jeg er glad for, at vi kunne lande en bred aftale om at ophæve den 5-årige tidsbegrænsning, og jeg vil samtidig også i dag benytte anledningen til at takke og anerkende de borgere, som har medvirket til at sætte fokus på spørgsmålet omkring nedfrysningen af æg.
Tak for at være med til at sætte gang i debatten og åbne vores øjne også her på Christiansborg for den her problematik.
Jeg synes, det er et godt eksempel på, hvordan I har været med til at gøre en konkret forskel.
Jeg har som minister i hvert fald det princip, at man altid skal være lydhør, når det er sådan, at der er gode forslag, som man også gerne vil være med til at søge indflydelse på.
For os som regering er det vigtigt, at vi giver kvinder mest mulig selvbestemmelse over muligheden for at få børn.
Jeg har stor forståelse for, at der kan være mange grunde til, at en kvinde ikke nødvendigvis ønsker at få børn på det tidspunkt i livet, hvor man er mest fertil, og generelt er der jo desværre også rigtig mange mennesker, som gerne vil være forældre, men som i dag er udfordret af fertilitetsproblemer.
Derfor er det også vigtigt for os som regering og en vigtig prioritet, at vi sørger for at hjælpe barnløse danskere igennem deres fertilitetsbehandling.
Som en ordfører også var inde på i sin tale, er det jo velkendt, og det følger ligesom biologien, at kvinders fertilitet begynder at falde i takt med alderen, når de er 20 år, og at den er halveret, når man som kvinde fylder 30 år.
Vi ser i Danmark også fortsat et fald i antallet af fødte børn, og der bliver i gennemsnit kun født 1,7 barn pr. kvinde i Danmark.
Vi mener, at den her lovændring er vigtig, så vi kan styrke flere kvinders mulighed for at kunne få børn på det tidspunkt, hvor de ønsker at få børn.
Derfor er jeg også glad for, at vi har kunnet samle opbakning til så bred en aftale, og her vil jeg også gerne benytte anledningen til at takke alle Folketingets partier for et godt samarbejde omkring den her lovændring.
Med de ord vil jeg takke for Folketingets opmærksomhed.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-24:
Jeg vil godt lige vende tilbage til to ting.
Den ene er det, ordføreren sagde om, at man samlet set lempede afgifterne for erhvervslivet.
Det kom fuldstændig bag på mig, for for 2 dage siden stod klimaministeren og øgede udgifterne for erhvervslivet med 13 mia. kr., og det blev stemt igennem.
De eneste, der fik noget ud af det, var statskassen; den havde et merprovenu på 2,5 mia. kr.
Så jeg vil gerne lige en gang til høre ordførerens forklaring på, hvordan regeringens politik er, i forhold til hvordan regeringens ordførere står og siger den er.
Den anden ting er, at vi hele tiden vender tilbage til det med tidsregistrering, altså at vi kun skal registrere, når noget er anderledes end normalen.
Men hvordan ved man det, hvis man ikke registrerer det hver dag?
Hvordan ved man, om man skal registrere det, når man går et kvarter tidligere eller et kvarter senere hjem?
Hvornår ved man, at normalen ikke er der længere?
Der kunne man sagtens finde ud af det.
Men det er jo ikke det, vi får at vide.
Vi får at vide, at vi skal registrere arbejdstiden.
Så vil ordføreren ikke godt lige en gang til forholde sig til, at 1 mia. kr. nok er lavt sat som udgift for erhvervslivet med det her?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-11-24:
Jeg synes, at minimumslønsdirektivet er mere principielt i forhold til et opgør med den danske model.
Hvordan man tidsregistrerer, eller om man tidsregistrerer, er jo trods alt, kan man sige, en mere bureaukratisk eller en mere administrativ ting end en grundlæggende debat om, hvordan løndannelsen foregår.
Derfor skal man bruge forskellige redskaber i forskellige sammenhænge.
Jeg er heller ikke helt enig i, at det, EU-Domstolen har gjort her, er i direktivets ånd, men derfor siger jeg bare, at jeg tror, at vi i den grad har en fordel af, at europæiske lande implementerer de her domme, og jeg synes også, at alle økonomiske beregninger viser, at det samlet set er en kæmpe fordel for Danmark, at vi har det her system.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-11-24:
Fortolkningen af direktivet?
Direktivet er fra starten af 2000.
Jeg tror ikke engang, de kunne forestille sig, at der var systemer, der kunne det, som den her dom lægger op til.
Hvordan i alverden skulle de have tænkt, at det var sådan her, det skulle være, når der ikke engang var de muligheder dengang?
Alt det skriger til himlen om, at vi skal råbe vagt i gevær her.
Jeg vil gerne lave en sammenligning med mindstelønsdirektivet, som regeringen har valgt at sige er i strid med nærhedsprincippet, og hvor de gerne vil anlægge et annullationssøgsmål.
Jeg ser det sådan, at du i et ansættelsesforhold giver tid til arbejdsgiveren og arbejdsgiveren giver dig løn i stedet for.
EU regulerer her tid.
Hvorfor er det ikke samme problem?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-11-24:
Vi har jo kigget på, hvordan det er, at man kunne minimumsimplementere det her og få det til at fungere i en dansk kontekst.
Jeg synes personligt ikke, at det er en fornuftig præcisering af det her direktiv.
Jeg synes faktisk, det er fint, at der bliver nogle ensartede regler på tværs af lande for, hvordan man kan gøre det på en ensartet måde, hvis man skal opgøre arbejdstiden.
Det har faktisk været svært at føre sager på tværs af Europa, hvis man har overtrådt reglerne, f.eks. hvis medarbejdere er blevet udnyttet, fordi man har gjort det på rigtig, rigtig mange forskellige måder.
Det afledte bureaukrati, man så mener at det her fører til, hvis der skal tidsregistreres, når man afviger fra den aftalte arbejdstid, er der, hvor vi synes problemet kommer ind.
Så må vi se, hvordan det kommer til at fungere i Danmark, og så kan man jo sideløbende dermed prøve enten i Parlamentet eller over for Kommissionen at tage det op, hvis det ikke fungerer på en ordentlig måde i Danmark.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-11-24:
Tak, og tak for talen – for tredje gang!
Nu lykkedes det heldigvis.
Jeg hører Venstres ordfører sige, at man ikke er helt tilfreds med det her.
Det er jo noget bureaukratisk bøvl at lægge over på vores virksomheder.
Og så siges det, at det er det samme, som hvis vi har en dom fra en dansk domstol.
Jeg er helt enig i, at vi skal følge EU-lovgivningen, men her er det et direktiv, der er 20 år gammelt, som vi ikke har fortolket på den her måde, og som vi ikke har forvaltet på den her måde, og det er jo en dom, som ikke kommer fra det danske arbejdsmarked, hvor vi tit siger, at det på det danske arbejdsmarked er så velfungerende, at EU ikke skal komme ind og diktere.
Hvad har man fra regeringens side gjort for at forsøge at udfordre det her?
Har man forsøgt andet?
Jeg hører ordføreren sige, at fremadrettet skal vi gå ud og se på internationalt plan, om der er noget, vi skal gøre, men har I først tænkt, at vi bare følger det blindt, før I overhovedet har overvejet at kigge på, at fortolkningen måske ikke finder anvendelse i Danmark?