runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2024-04-04:
Nej, det tror jeg faktisk ikke.
Når jeg mærker stemningen og lytter til de meldinger, der kommer nu, tror jeg faktisk, at det er meget godt – det er heldigt timet, kan man sige – at lægge det her ind i forbindelse med fiskeriforhandlingerne.
For det hænger jo meget godt sammen, kan vi også høre på det.
Politik er jo det muliges kunst, og for mig er det fint, at vi klarer det i forbindelse med fiskeriforhandlingerne, hvis det kan lade sig gøre.
Signalerne synes jeg er ret tydelige, og jeg kan da også forstå på nogle af de partier, som der er blevet refereret til, og som ligger et stykke fra os, kan man sige, at de da også går ind for, at man skulle prøve at gøre noget for fiskebestandene.
Så skulle man jo netop melde sig positivt på banen for at prøve at være med til at regulere det her, men vi får så at se, hvor mange der møder op til kaffen.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-04:
Det er jo korrekt, og det er også derfor, at det er så overraskende, at der slet ikke snakkes om sæler eller skarver i den del af Folketinget.
En anden problematik er, at det meget bliver en skarvdebat, og det er helt fair.
Det er et supergodt forslag.
Det kan vi jo kun selv sige fra Danmarksdemokraternes side.
Men virkeligheden er jo også, at sæler og sælpopulationen også fører en anden problemstilling med sig i forhold til fiskeriet, nemlig sælorm.
Så vil ordføreren ikke bare bekræfte mig i, at vi har behov for en regulering af sælerne?
For vi kan se, at den skadevirkning, de har, rækker ud over den skadevirkning, der er med den yngel, de spiser, og de torsk, de spiser.
Så selve sælormproblematikken skal vi også forholde os til.
Erling Bonnesen (V), 2024-04-04:
Det er jo nogle af de samme problemstillinger, jeg selv har været inde på på de sociale medier, sådan som der lige blev refereret til.
Jeg har f.eks. også været nogle gange på havnen i Bagenkop, hvor man jo er ude for nøjagtig de problemstillinger.
Så der er et behov for at få set på det, og så er det jo vigtigt, at man så finder, om man så må sige, balancerne i det, som jeg var inde på tidligere, og det er bare det, jeg så også appellerer til.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-04-04:
Tak, formand, og jeg vil også godt kvittere for, at der nu kommer mere fokus på det her problem, som jo har været noget, både jægere og fiskere og rigtig mange andre af dem, der sørger for, at vi har en god natur i Danmark, har råbt op om i mange år.
Der er jo mulighed for at regulere skarven, hvis man søger om tilladelse inden for nogle afgrænsede områder og i afgrænsede perioder osv.
Jeg tror faktisk, at den lige er udløbet her med udgangen af marts.
Jeg har set, at Danmarks Sportsfiskerforbund f.eks. har igangsat en informationskampagne til sine medlemmer for at gøre opmærksom på, hvilke muligheder der faktisk er, og måske skulle vi også fra regeringens side, Folketingets side og det offentliges side gøre lidt mere for at udbrede kendskabet til, hvordan man faktisk lovligt kan regulere i hvert fald bestanden af skarv.
Erling Bonnesen (V), 2024-04-04:
Hvad gør man i dag?
Hvad er det så, man kunne gøre mere, sådan at vi stadigvæk finder balancerne, og sådan at der stadigvæk på en afbalanceret måde kan være både skarver og sæler derude i vores samlede natur og hav osv.?
Det skal der være, men der er bare blevet alt for mange nu.
Ministeren tror jeg brugte ordene, at det var gået i ubalance.
Det er jeg fuldstændig enig i, og det er derfor, at vi jo har til opgave at prøve at få genskabt de her balancer.
Men jeg er enig i, at så skal vi også efterfølgende prøve at få bredt kendskabet ud, sådan at vi gennem et godt samarbejde med fiskeriorganisationer, og hvem der ellers er interesseret i at deltage i det her, på en passende, god måde kan bruge de forhåbentlig kommende nye muligheder.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-04-04:
Det er jeg glad for.
For det kunne jo være, at man, hvis man oplyste noget mere om tingene, rent faktisk kunne gøre mere, også inden for de gældende regler.
Når man kører forbi de her store marker, hvor der bare sidder skarver overalt, og man kan se, at det er ødelæggende for vegetationen og for vildtet osv., så kan jeg godt forstå den magtesløshed, som mange føler.
Så det er bare en tak til ordføreren for, at man også vil inddrage organisationerne ved at udbrede kendskabet til, hvad man allerede i dag kan.
Erling Bonnesen (V), 2024-04-04:
Tak for det.
Det er vi meget enige om.
Magnus Heunicke (S), 2024-04-04:
Der er ingen tvivl om, at det, hvis det handler om vores indre farvande og vores fjorde, så er iltsvind, og det vil også sige, at det er kvælstofproblemet, der suverænt er det største problem.
Men nu er torsken blevet nævnt, og torsken lever jo ude på dybt vand, og den trækker så ind på lavere vand, og der er ikke nogen levesteder, og der mangler vi jo så ålegræs.
Hvorfor kommer det ikke?
Ja, det er også på grund af udledningen af kvælstof.
Men der mangler jo også stenrev, som den kan gemme sig i, og som den kan jage i, fordi vi har ødelagt havbunden, bl.a. via stenfiskeri, men jo også bundslæbende redskaber.
Så der er jo en lang række elementer.
Vi kommer bare heller ikke uden om, at vi også skal se på skarven, og jeg vil derfor fra min side bare tilkendegive, at det bliver helt databaseret og fuldstændig fagligt rådgivet af de eksperter, vi nu har i Danmark, der har tal på det her, at få fundet ud af, hvad vi så kan gøre for at løse det problem, således at vi får hjulpet de fiskebestande, som i øjeblikket er i store problemer.
Anne Paulin (S), 2024-04-04:
Tak, og jeg ser frem videre drøftelser om det her med jer.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-04:
Tak for det, og tak til ordføreren for lige at minde om, at det her handler om skarv og sæl.
Jeg vil bare lige hurtigt benytte lejligheden til at sige, inden her Torsten Gejl kommer videre med at lægge op til, at lystfiskere ikke bakker op om det her, at det her beslutningsforslag har offentligt fået fuld støtte fra Dansk Fritidsforskerforbund, Dansk Amatørfiskerforening og Danmarks Sportsfiskerforbund, så lystfiskerne bakker op om det her.
Jeg er glad for, at ordføreren igen minder om, at det er skarv og sæl, vi diskuterer her.
Vi snakker ikke hele havplaner.
Jeg anerkender også, at der er andre presfaktorer end sæl og skarv, men det her er noget, vi kan gøre noget ved meget hurtigt, hvis det er det, vi vil.
Jeg vil sige tak til ordføreren for at lægge op til at indgå i en fælles beretning om det her, så vi rent faktisk kommer videre med at få kigget på det her problem, som er et problem, også set fra de instanser, der offentligt støtter op.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-04:
Jeg går også ind for, at det skal være meget mere databaseret, meget mere videnskabeligt baseret, og at der skal være et meget større samarbejde, hvis man overhovedet skal kigge på det her.
Mener ministeren, at det, hvis det er sådan, at vi skyder hver eneste skarv og hver eneste sæl, der er i det her land, vil genoprette fiskebestandene omkring Danmark?
Magnus Heunicke (S), 2024-04-04:
Nej, det mener jeg ikke.
For det vil jo være ulovligt i forhold til EU, og det vil være politisk katastrofalt, når vi har fået arter, som for skarvens vedkommende var væk fra Danmark, tilbage, og hvor bestanden af sæler, som jeg lige nævnte tidligere, for ganske få år siden var helt nede på et virkelig kritisk niveau.
At der er kommet flere af dem, er jo kun glædeligt.
For det er jo godt, at vi får flere af dem.
Problemet er så, at vores natur er i så store problemer, at det skaber ubalancer, og at det nu ikke er glædeligt, at der er for mange skarver, der ødelægger nogle af vores fiskebestande.
Så den ubalance er kommet, og den må vi så hjælpe med at rette op på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-04:
Jeg synes, at ministerens modtagelse af de her to beslutningsforslag var afbalanceret, fordi vi ikke ligesom skal ende i at lave sådan nogle nationale handlingsplaner for det her.
Altså, jeg savner egentlig mere en national handlingsplan for, hvordan vi redder vores hav.
Og der nævner ministeren jo, at der er nogle ting, vi skal i mål med.
Vi skal have reduceret landbrugets kvælstofudledninger, og vi skal have fundet ud af, hvor der skal være nogle trawlfri områder, så vi kan komme frem til en situation, hvor havet har det bedre, og hvor fiskebestandene kan genoprettes, og så er det jo nemmere at have plads til skarv og sæl, hvis det er sådan, at vores fiskebestande har det bedre.
Så hvis ministeren lige var nervøs et øjeblik, vil jeg sige, så er der ingen grund til det.
Nu nævner ministeren Fiskerikommissionen, og at der skal forhandles.
Hvornår er det, der skal forhandles?
Hvornår indkalder regeringen til forhandlinger om at komme i mål med en aftale?
Magnus Heunicke (S), 2024-04-04:
Ja, det er rigtigt, at Kommissionen med de her eksperter og grønne organisationer og tænketanken Hav kom med deres rapport lige omkring årsskiftet.
De afleverede den jo til min kollega, ministeren for landbrug, fødevarer og fiskeri, som er ressortminister der, og der har været nogle møder rundtomkring med nogle interessenter.
Jeg må også sige, at jeg synes – det har jeg sagt før, og det siger jeg så også her fra talerstolen – det var en god og gennemarbejdet rapport, men det var ikke en rapport, hvor man kan sige, som jeg har hørt nogen gøre, at man bare tager den en til en og indfører den, altså den rapport fra Kommissionen.
Der er også nogle elementer, som kræver mere politisk overvejelse.
Det er jo det job, vi så har – at tage det politiske ansvar for, hvad vi så skal gøre.
Der er nogle spørgsmål og nogle ting, hvor det ikke er sådan en til en, at her er vores forslag, og så er det bare at gøre det.
Det er mere sådan, at man kan overveje det her, og man kan også overveje nogle flere steder, og de steder, jeg taler om, er jo steder, som skal være trawlfri.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-04:
Jamen det er da helt korrekt, og hvis ministeren dér tænker på, at det trawlfri område omkring Fyn, altså i Bælthavet, skal være helt trawlfrit, og at der ikke skal være tilladelse til at lave muslingeskrab, som der står i Fiskerikommissionens anbefalinger, så er vi jo helt med på, at det er en god linje at køre.
Så vi er helt med på, at der skal justeres nogle steder, og at det skal gøres endnu bedre.
Er det her en forhandling, som ministeren forventer kan blive afsluttet inden sommerferien?
Magnus Heunicke (S), 2024-04-04:
Det vil jo i praksis være både mig og min kollega ministeren for fødevarer, landbrug og fiskeri, som står for de her forhandlinger.
Vi ser frem til at indkalde bredt og håber, at Folketinget vil være med til at bringe fiskeriet tilbage i en bæredygtig tilstand, og det gælder både miljømæssigt bæredygtig og selvfølgelig også økonomisk bæredygtig for vores fiskere.
Og der kommer vi ikke uden om, at der spiller skarven også en rolle, og det gør den også i forhold til lystfiskere, og derfor er det der, den debat hører hjemme, synes vi.
Marianne Bigum (SF), 2024-04-04:
Mange tak.
Mit spørgsmål handler egentlig også om, at ministeren siger, at spørgsmålet om skarver kommer til at være en del af forhandlingerne omkring Fiskerikommissionens anbefalinger, hvornår vi så kan forvente det; måske før sommer,
kan jeg forstå.
Men ministeren betinger lidt det sidste svar af, at det også kommer an på, om oppositionen vil være med til det.
Det er ikke få måneder siden; det er efterhånden lang tid siden, men åbenbart venter vi på, at regeringen bliver klar med hinanden på at indkalde til de her forhandlinger, eller hvordan?
Magnus Heunicke (S), 2024-04-04:
Som jeg nævnte, kom der en rapport.
Jeg synes, det var et glimrende og grundigt arbejde.
Det er slet ikke for på nogen måde at kritisere deltagerne.
Det er dygtige mennesker, der har siddet og lavet den rapport.
Men der er også ting, som lidt fik mig til at spærre øjnene op og sige, at nogle af deres konklusioner var lidt overraskende, og det har jeg også hørt fra ordførere her i dag, altså at der er ting, som man synes skal undersøges mere, og som måske også lige skal tænkes efter, i forhold til om det virkelig er det rigtige, der foreslås.
Der er også nogle nye forslag, som er lidt mere på skitseplan, men ikke rigtig en til en, og det arbejde, der så foregår nu i de relevante ministerier, er selvfølgelig at kunne omgøre det til, hvordan en politisk forhandling og dermed jo også i sidste ende en aftale vil skulle se ud.
Det tager noget tid lige at få lavet det, for man skal også udregne, hvad det så vil have af biologisk betydning m.m., men det arbejde er i gang.
Marianne Bigum (SF), 2024-04-04:
Vi har et havmiljø i absolut akut krise.
Jeg bryder mig ikke supermeget om at vente.
Kan vi ikke bare komme i gang, og så kan vi jo snakke med?
Vi kan jo høre her, at salen er fyldt med gode idéer og forslag, vi gerne vil være med til, så jeg tænker da, at den mest effektive proces er, at vi får indkaldt til det, og så kan vi alle sammen forhandle samtidig.
Magnus Heunicke (S), 2024-04-04:
Jeg ser også frem de drøftelser.
Jeg er ret optimistisk, i forhold til at Folketinget godt vil være med at tage ansvaret for det.
Jeg synes også, debatten i dag viser, at der ikke er noget med skyttegrave eller høje heste.
Vi er alle optaget af at få løst de her problemer, men jeg ved også, hvordan det er, nemlig at der så kommer mange spørgsmål fra ordførere, og de spørgsmål skal man svare på som ministerium; det er de landingsbaner, der er i gang med at blive afsøgt, i forhold til hvordan sådan en aftale kan se ud.
Det arbejde ser jeg frem til at blive klar med, så vi kan indkalde til drøftelser.
Anne Paulin (S), 2024-04-04:
Tak for det, og en tak til Danmarksdemokraterne for det her relevante beslutningsforslag, som vi drøfter her i salen i dag.
Noget, der ofte går igen, når man snakker med fritidsfiskere, er det jo det her med, at de siger: Husk nu også at få kigget på skarv og sæl.
Derfor synes jeg også, det giver rigtig god mening, at det er noget, som vi drøfter i dag, og jo især også, når der også er data, som støtter op om, at der er nogle klare udfordringer for fiskebestandene forskellige steder i Danmark som følge af især skarven.
Så jeg vil egentlig gøre det relativt kort, for jeg synes, at ministeren har redegjort godt og grundigt for det.
Socialdemokratiet har den samme holdning, altså at vi har de her forvaltningsplaner, og vi synes, det er fornuftigt, at der også bliver kigget yderligere på, hvad man yderligere kan gøre i forhold til regulering, og at man også tager det med ind til drøftelserne som opfølgning på Fiskerikommissionen.
Vi lægger ikke op til at støtte beslutningsforslaget, som det ligger her, men vi vil rigtig gerne være med til at kigge på en fælles beretning, og vi glæder os til at komme videre med at kigge på det her spørgsmål sammen.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-04:
Nu siger ordføreren, at ordføreren taler med lystfiskere.
Jeg er selv lystfisker og har tilbragt tusinder og tusinder af timer derude, og jeg synes, det er lidt unuanceret, hvis ordføreren kun hører, at lystfiskerne er trætte af skarven.
Det er da klart, at det ikke er det fedeste som lystfisker at være for tæt på en skarv, men når jeg står og fisker, ved jeg jo godt, at det, jeg kigger ud over, er en havbund, der er lagt øde af iltsvind år efter år efter år, så alt liv forsvinder på tusinder af hektar havbund i de indre farvande og mange andre steder.
Forstår ordføreren godt, at vi som lystfiskere nok synes, det er et større problem, at alt dør i hele fjorde f.eks., end at der er skarver?
Anne Paulin (S), 2024-04-04:
Hr. Torsten Gejl lægger mig jo ord i munden, når han får det til at lyde, som om det her skulle være det eneste, som lystfiskerne siger.
Jeg er fuldstændig med på, at der er rigtig mange andre faktorer, som presser vores fjorde og vores vandmiljø og dermed også muligheden for at fange fisk.
Det, som jeg sagde, var jo sådan set bare, at det her også er en af de ting, som nogle gange bliver nævnt nogle gange, altså husk nu også det her.
Men det er klart, at det også handler om kvælstof, det handler om miljøfarlige stoffer i vores vandmiljø, og det handler om den måde, som vi fisker på.
Derfor er det også godt, at vi både ser ind i at genbesøge landbrugsaftalen og opfølgning på Fiskerikommissionen.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-04:
Nej, det er ikke at lægge ordføreren ord i munden, når ordføreren starter sin tale med at sige: Jeg har også talt med lystfiskere, som siger, at skarven er et problem – og så ikke nævner noget som helst andet.
Det kan ordføreren se på det bånd, der bliver optaget her.
Men jeg er glad for, at ordføreren nuancerer det nu, for skarven og sælen er jo det mindste problem i forhold til vores fiskedød i havet.
Anne Paulin (S), 2024-04-04:
Grunden til, at jeg nævner skarven, er jo, at det er det, som det her beslutningsforslag handler om, og grunden til, at jeg henviser til ministerens tale og siger, at jeg er enig i de ting, er, fordi ministeren også lige har stået og redegjort for en række andre ting, som også presser vores havmiljø.
Vi kan godt have den her diskussion om, at det er det eneste, som jeg vil anerkende, men det passer ikke.
Frederik Vad (S), 2024-04-05:
Der er masser af forskere, der gider at beskæftige sig med racisme.
Der er masser af forskere, der forsker i diskrimination.
Der er masser af ngo'er, som laver samtalekort, og som taler om, hvordan vi kan få mere diversitet ind i de offentlige institutioner.
Der er ingen, der interesserer sig for æreskulturen.
Der er ingen, der grundlæggende interesserer sig for antisemitisme.
De gør det ikke af sig selv, og min påstand vil være, at der ikke er nogen ngo, der beskæftiger sig med børn, der har besøgt Carolineskolen på Østerbro de sidste 5-10 år – det er min påstand – hvor de 210 mest truede børn i Danmark befinder sig.
Kan fru Zenia Stampe ikke se, at det ngo-billede gør det meget, meget svært for os at få løst det her problem?
Zenia Stampe (RV), 2024-04-05:
Jeg synes, det er lidt underligt at placere ansvaret hos ngo'erne.
Det er rigtigt, som hr. Frederik Vad peger på, at der ikke har været nok opmærksomhed omkring det her, men det er jo os i Folketinget, der beslutter, hvad det er for nogle projekter, vi skal sætte i gang, og hvem vi gerne vil give penge.
Jeg har selv stillet et spørgsmål til justitsministeren og regeringen om, om man vil være med til at lave en 10-årig plan eller strategi for det jødiske liv i Danmark, ligesom man i øvrigt har gjort i Sverige.
Vi vil gerne være med til at prioritere det her område højere, men jeg synes, det er en lidt uordentlig måde at gå til det her på ved at gøre det til et angrebspunkt mod de ngo'er, der findes.
Jeg mener nu også, at der bliver forsket i det, men vi skal gøre endnu mere, for jeg er netop af den overbevisning, at vi skal ind at arbejde i de familier.
Vi skal ikke acceptere det, vi skal ikke lade det gå under radaren, vi skal derind og ændre det.
Steffen Larsen (LA), 2024-04-05:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Radikales holdning er til lige nøjagtig det her med kønsopdelt svømmeundervisning, som også med Radikale Venstre i Københavns velsignelse foregår her i København.
Når man ved, hvor principielle Radikale normalt er omkring, at religion ikke skal have indflydelse på offentlige institutioner, kan det jo godt undre mig, at man så tager en offentlig institution og siger: Nej, her skal vi da søreme have et religiøst særkrav, der adskiller drenge og piger og gør, at fædre f.eks. ikke kan komme og se deres døtre svømme i en svømmehal.
Det synes jeg er en meget mærkelig holdning at have.
Men det kan være, at De Radikales ordfører kan forklare mig, hvorfor man sidder på den holdning.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-05:
Jeg personligt er imod kønsopdelt svømning, når det er ud fra et religiøst særkrav.
Når jeg siger »jeg personligt«, er det, fordi det er vores holdning, at det skal være en decentral beslutning, og der kan sikkert være lidt forskellige balancer i det her, alt afhængig af hvilken radikal du spørger.
Det tænker jeg egentlig der kan være i alle partierne.
Jeg er imod at tillade, at man kønsopdeler ud fra et religiøst særkrav.
Jeg synes ikke, man skal lukke resten af svømmehallen, for jeg synes ikke, det er i orden at motivere det ud fra, at man ikke må se mænd, eller at mænd ikke må se kvinder.
Men ligesom vi også prøver at få flere piger at gå til fodbold ved at have pigehold, synes jeg også, det kan være o.k. helt pragmatisk at lave pigesvømmehold.
Men det må ikke være ud fra en religiøs betingelse, og det må ikke være på en måde, hvor man så siger, at så må mændene ikke komme i svømmehallen den gang.
Det er min personlige holdning.
Det var sådan, jeg ville håndtere det, hvis jeg sad i Københavns Kommune eller sad endnu mere decentralt, hvis det er der, beslutningen skulle træffes.
Steffen Larsen (LA), 2024-04-05:
Jamen så er vi jo nok egentlig langt hen ad vejen enige omkring i hvert fald nogle af tingene her.
Men jeg finder stadig den kønsopdeling, der foregår her, meget mere problematisk end det, som Zenia Stampe taler om, hvor man kønsopdeler, for at man kan have en sportslig interesse eller lignende.
Det tror jeg sådan set kan være meget sundt.
Men problemet her er jo, at man også sender fædrene væk fra døtrene og mødrene væk fra sønnerne til deres sports- og fritidsinteresser.
Man skulle ellers gå ud fra, vi var interesserede i, at netop fædrene f.eks. kunne få lov til at deltage i deres døtres sportsliv, som jo burde være normalt og den fornuftige holdning at have.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-05:
Så er vi jo ikke uenige.
Det kunne være, man skulle lave pigehold, hvor fædrene så kommer med deres piger – nej, jeg ved ikke, om det er en god løsning på det.
Men det er bare for sige, at det jo på den måde er nuanceret.
Det er også derfor, at beslutningen – synes jeg – egner sig bedst til at blive truffet lokalt.
Men hvis jeg sad derude og skulle træffe en beslutning, ville jeg ikke sige ja til kønsopdelt svømning ud fra et religiøst krav.
Men jeg ville måske sige ja, hvis der kom en svømmeklub og sagde: Vi tror altså, vi kan få nogle flere piger til at svømme, hvis vi laver et pigehold.
Men jeg vil så samtidig sige: Det er bare en forudsætning, at I ikke får lov til at lukke hele svømmehallen, og de piger og deres forældre må altså finde sig i, at de måske ser en dreng eller en mand på vej ind i svømmehallen.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-05:
Ja, eller omvendt lægger vi os tit op ad f.eks. høringssvar fra Institut for Menneskerettigheder.
Så måske skal man i stedet anklage os for at lytte for meget til de ngo'er.
Jeg synes i hvert fald ikke, at det er helt fair at kalde dem for radikale eller socialister for den sags skyld.
Det kan godt være, at vi mangler nogle ngo'er.
Jeg er ikke enig i, at de ngo'er, vi har, er – hvad kan man sige – farvede i den forstand, at der er vinkler, de ikke ønsker at beskæftige sig med.
Jeg har selv haft et møde med Institut for Menneskerettigheder om netop antisemitisme og om, hvad man kan gøre mere for at bekæmpe antisemitisme, men det kan godt være, at vi skal have flere organisationer, der arbejder med antisemitisme.
Jeg synes ikke, at det er de eksisterende organisationers skyld, at det måske mangler på landkortet, men jeg synes jo, at nogle af de organisationer, vi har, arbejder med mange af de her problemstillinger.
Det er jo derfor, vi er så kede af, at nogle af de organisationer måske risikerer at miste deres bevilling.
Peter Skaarup (DD), 2024-04-05:
Tak til ministeren for at prøve at runde debatten af.
Mange af de ting, ministeren siger, synes jeg jo er meget fornuftige, men det, som ministeren så ikke rigtig svarer på, er, hvad regeringen vil gøre nu.
Vi har jo nogle gange under debatten spurgt både Socialdemokratiets ordfører og statsministeren om det, men statsministeren kommer nok umiddelbart ikke op mere her under debatten, så vi må spørge integrationsministeren.
Vi har jo talt for, at man fjerner det her princip i lovgivningen om optjening af ophold, hvis der er tale om en kriminel udlænding, og ministeren har faktisk nogle gange sagt, at det vil regeringen gerne gøre.
For der falder jo hver dag domme i retterne, som tager udgangspunkt i den gamle og for liberale lovgivning på det område.