Nick Hækkerup (S), 2020-06-18:
Tak for ordet, og igen tak til Dansk Folkeparti for at have fremsat den her forespørgsel om politisk misinformation.
Det er et uhyre vigtigt emne, og det er jo også et emne, som Folketinget har beskæftiget sig med i forskellige sammenhænge.
Jeg kan på stående fod erindre at have været kaldt i samråd om emnet, at vi har haft beslutningsforslag til diskussion om emnet.
De sociale mediers rolle i samfundet og de udfordringer, som det har givet, fylder meget, ikke bare i debatten her, men jo også i den offentlige debat og i den politiske debat udeomkring.
Det, regeringen har gjort, er, at vi har nedsat et par arbejdsgrupper, som skal se på spørgsmålet om de sociale mediers rolle, de sociale mediers ansvar, muligheden for at fjerne ulovligt indhold og i øvrigt, hvordan vi kan styrke børns digitale liv og dannelse på internettet.
Men de udfordringer, som de sociale mediers indflydelse rejser, er store, komplekse og forskelligartede, og var de ikke det, havde vi også for længst trukket af på det her i Folketinget og fundet ud af, hvordan den regulering i givet fald skulle være.
Der er både skadeligt indhold for børn og for voksne, digitale sexkrænkelser, hadefuld tale, politisk misinformation for bare at nævne nogle af dem, og det er jo rigtigt, som hr. Morten Messerschmidt sagde: Det bliver mere og mere sofistikeret.
Det bliver sværere og sværere at konstatere ved det blotte øjekast, at det her i hvert fald er noget, som ikke passer.
Der findes givetvis heller ikke én fælles løsning på det hele, og der findes slet ikke nemme løsninger.
For som jeg også tidligere har givet udtryk for her i Folketinget, kommer vi ikke uden om, at de sociale medier på godt og ondt har revolutioneret den måde, vi kommunikerer på.
Det er på den ene side positivt, at sociale medier som udgangspunkt har gjort det nemmere at deltage i den offentlige debat, men samtidig ser vi også på den anden side, at den nemme adgang til at udtrykke holdninger udnyttes til at sprede ulovligt materiale.
Det var faktisk det emne, som vi for nylig havde til debat her i Folketinget.
Jeg tror, at alle os, der er folketingsmedlemmer, og dem af os, der måtte færdes på de sociale medier, hvilket jeg gør i meget, meget begrænset omfang, holder os fra at læse kommentarfelterne til de opslag, man måtte lave, fordi man simpelt hen bliver i dårligt humør af det, og fordi folk bruger en tone, som man aldrig nogen sinde ville byde et menneske, som man fysisk samtaler med.
Folk skriver og siger og påstår ting, som er langt forbi den sådan almindelige sociale kodeks for, hvordan vi opfører os over for hinanden.
Jeg har været, og det har alle medlemmerne af Folketinget, i utallige paneldebatter – jeg har i øvrigt også været det med flere af de tilstedeværende – og i utallige debatter, og der er alligevel en kodeks for, hvordan man opfører sig.
Der er dog et niveau, som vi holder os på.
På de sociale medier er der overhovedet ingen nedre grænse for, hvad man udsætter sig selv for, og hvordan folk vil opføre sig der.
Det kan betyde, at der er nogle af dem, som ellers ville ytre sig på de sociale medier, der holder sig tilbage fra at gøre det, fordi man ikke gider den omgang, som man bliver udsat for, og dermed bliver de jo et rum med ubegrænset ytringsfrihed, som i virkeligheden kommer til at være en ytringsfrihed, hvor man så bliver selvbegrænsende.
Oven i det kommer så den politiske misinformation, som efter min mening udgør en potentiel trussel mod vores demokrati og mod vores samfundsmodel.
Altså, det er usand eller vildledende information, som er egnet til at gøre samfundsmæssig skade, f.eks. påvirke den politiske meningsdannelse, som indebærer en risiko for, at personer kommer til at handle anderledes, end de ellers ville have gjort, og som er med til at skærpe sociale spændinger i samfundet og på den måde jo er med til at skabe et mere polariseret samfund.