runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2019-04-09:
Tak for det.
Det er altid rart, hvis man har et spørgsmål, at få afklaret det.
Det er da muligt, at hr. Leif Lahn Jensen kan sende et skriftligt svar på et tidspunkt – det kan jo godt være – om den her ydelseskommission og hvilke ydelser, der skal behandles der.
Men det er så det, der er.
Det synes jeg egentlig er fair nok at se på.
Jeg har jo også fået stillet spørgsmål fra nogle, der var i gang med en uddannelse og var over 30 år, og det var om det her med, at de ikke kunne få frit medlemskab af en a-kasse eller fagforening, som de unge kan som dimittender, hvor de bare lige kan melde sig ind.
Det kan også være, at det var noget, hr. Karsten Hønge måske skulle se på, men det er så en anden snak.
Men forslaget som sådan synes jeg egentlig er rimelig sympatisk, og det kunne godt være noget, der skulle ses på.
Men når man så kigger på finansieringen, er den alene noget, der gør, at vi i Dansk Folkeparti ikke kan være med til at støtte forslaget, for vi er med i den aftale om rabat på boafgift til virksomhederne; så alene af den grund kan vi ikke støtte forslaget.
Bortset fra det mener jeg, at beløbet her er så stort, at det er noget, som vi ikke kan klare med et beslutningsforslag, og jeg mener, at hr. Karsten Hønge i stedet burde tage det op i en finanslovsforhandling med en kommende regering.
For at finde en milliard, deromkring, med et beslutningsforslag her og nu tror jeg kan være lidt vanskeligt.
Men vi vil ikke afvise, at vi kan være med til at se på det her, for de her satser er ikke en del af dagpengeforliget – de ligger sådan set uden for forliget.
Men finansieringen, som den er her, kan vi ikke være med til, og vi mener, at det er noget, der burde tages op i en finanslovsforhandling – eller i hvert fald i forhandlinger med en regering om at løse det her problem.
Så til den tid vil Dansk Folkeparti også være klar til at være med til at se på, om der kan findes en fornuftig løsning.
Så vi afviser ikke på den måde forslaget, men vi kan ikke stemme for det på grund af finansieringen.
Karsten Hønge (SF), 2019-04-09:
Jeg synes, det er helt fair og helt i orden, at man er uenig i finansieringen – selvfølgelig er det det.
Det er jo også mange penge at knytte an til et beslutningsforslag, det er jeg helt enig med hr. Bent Bøgsted i.
Det er et ønske fra SF om at vise, at vi faktisk kan anvise en finansiering – men jeg hørte det jo som et ønske om at få finansieringen sat sammen på en anden måde, for så vil Dansk Folkeparti faktisk være positive over for det.
Men kunne hr. Bent Bøgsted lige sætte et par ord på det der argument, som ministeren bruger: at fordi man laver en lille forbedring i 2 måneder, skulle det betyde, at folk ligefrem vandrer fra beskæftigelse over i arbejdsløshed?
Altså, hvad mener hr. Bent Bøgsted om den måde at argumentere på, herunder også, at hvis det virkelig var rigtigt, hvad skulle de her private forsikringer så ikke føre med sig?
Så skulle de også medføre den her march.
Bent Bøgsted (DF), 2019-04-09:
Nej, det er det ikke.
Men nu vil jeg så også være venlig over for hr. Leif Lahn Jensen – og så må vi se, om jeg får et ekstra spørgsmål; nu stillede jeg kun ét spørgsmål.
Men jeg hørte jo hr. Leif Lahn Jensen sige, at han syntes, det var fornuftigt at drøfte det med arbejdsmarkedets parter.
Vi ved jo, at der har været en ret stor debat om, at dækningsgraden af dagpengene er blevet lavere og lavere.
Og der kunne det være fornuftigt at tage en debat med arbejdsmarkedets parter – det var det, jeg hørte hr. Leif Lahn Jensen også var inde på – altså at tage den diskussion med arbejdsmarkedets parter om dækningsbidraget af dagpengene.
Men nej, jeg går ikke tilbage til ledelsen og siger, at nu skal vi droppe det her i den forbindelse, men jeg vil komme med en henstilling til hr. Karsten Hønge; et udmærket forslag om, at SF så måske skulle tage det op i forbindelse med en finanslovsforhandling, måske – hvis det er hr. Leif Lahn Jensen, der sidder ved bordenden.
Så er det jo dér, det skal løses.
Det må ministeren selv svare på.
Jeg tror ikke umiddelbart, at det er det helt store.
Det kan da godt være, at der er nogle enkelte, der siger: Jeg har ikke så travlt med at komme i beskæftigelse, jeg har udsigt til at få et job.
Men jeg tror ikke, at det alene skulle være på grund af de der 25 pct. ekstra.
Det har jeg svært ved at bedømme.
Og hvis der endelig er nogle, tror jeg det er få, der vil bruge det som argument.
De fleste vil, hvis de får tilbudt et job og ved, at det her vil bortfalde efter 2 måneder, tager de imod det eller går i gang med at søge – plus at vi skal lige huske på, at med den indsats, som vi laver med aktiv beskæftigelse, hvor vi også giver a-kasserne de første 3 måneder, så vil de her være omfattet af den indsats, som a-kasserne skal gøre i 3 måneder, hvor de aktivt er ude at se på, hvordan de kan hjælpe deres medlemmer i job.
Så alene det, at a-kasserne skal lave den ekstra indsats, vil gøre – forhåbentlig – at der ikke er ret mange nyledige, der kommer til at gå i så lang tid.
Det vil i hvert fald være med til nedbringe antallet af dem, der går ledige.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
I modsætning til hr. Karsten Hønge studser jeg lidt over, at det er finansieringen, det kommer til at hænge på.
Jeg synes jo, at det er noget af det rigtig fornuftige i det her forslag.
Når vi skal forbedre vilkårene for arbejdsløse mennesker, der jo sådan pr. definition – generelt set i hvert fald – ikke har ret mange penge, så er det fornuftigt at lægge den byrde på de bredeste skuldre, i det her tilfælde ved at skrue på arveafgiften for virksomhedsejere.
Det er da en fornuftig ting.
Bent Bøgsted (DF), 2019-04-09:
Nej, det har ikke noget med det at gøre.
Det har alene noget at gøre med, at vi er med i den aftale om boafgiften.
Og så kan jeg ikke stå her på talerstolen og sige, at nu dropper vi den aftale.
Det kan jeg simpelt hen bare ikke, fordi det er en aftale, som Dansk Folkeparti har været med til at indgå.
Det er sådan set det vigtigste argument, plus at det er så stort et beløb.
Jeg mener, at det skal findes i forbindelse med en finanslovsforhandling.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Tak for svaret.
Det har jeg så en vis forståelse for.
Hvis det kolliderer med en aftale, man har skrevet under på, så kan det være svært.
Men så vil jeg gerne spørge om to ting: Det ene er, om ordføreren sådan rent holdningsmæssigt synes, at det var en god idé at bruge pengene på den måde, som det bliver foreslået her, altså finansiere det ved den arveafgift.
Og hvis ordføreren ikke vil det, hvilken anden finansiering ville ordføreren så foreslå?
Bent Bøgsted (DF), 2019-04-09:
Nu er det så ikke mig, der skal finde finansieringen til det her, og som sagt mener jeg, at finansieringen til sådan et forslag skal findes i forbindelse med en finanslovsforhandling.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-04-09:
Det vil så sige, at ordføreren ikke ser på finansieringen, men det lyder til, at ordføreren og Dansk Folkeparti er så glade for det her forslag, og vil det så sige, at vi kan forvente, at ordføreren går tilbage til ledelsen og siger, at det skal man finansiere og finde pengene til i fremtiden?
Er det det, vi hører ordføreren sige?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-04-09:
Der er lige præcis nul danskere, der er dømt for utryghedsskabende tiggeri.
Det er altså dem, der er dømt, har fået fængselsstraf i de her sager.
Så jeg er ikke enig i det.
Jeg tror også godt, spørgeren kan huske, hvordan København så ud i sommeren 2017, da vi lavede den her lovgivning.
Man så jo indslag på tv om kirketjenere ved en kirke, der måtte have vaccination mod hepatitis B.
Tilrejsende tiggere, der ernærede sig ved sådan meget professionelt tiggeri, har jeg lyst til at sige, kom hertil.
Afføring lå på gaden, man var i lejre.
Det satte vi ind over for, og loven gælder for alle, uanset nationalitet.
Derfor er jeg selvfølgelig ked af, hvis vi også kommer til at ramme danske hjemløse.
Men loven er lige for alle.
Men indtil videre er der altså ingen danskere, der er dømt.
Torsten Gejl (ALT), 2019-04-09:
Og når jeg taler om symbolpolitik, så er det netop, når der er et meget, meget lille behov i befolkningen, som man forsøger at løse på en måde, der er fuldstændig ude af proportioner.
Torsten Gejl (ALT), 2019-04-09:
Men nu er det jo lovgivning, vi har lavet herfra – zoneforbuddet, hedder det – som det handler om i dag, og som er skyld i, at hjemløse ikke må have lov til at sove flere ad gangen for f.eks. at søge tryghed og sikkerhed.
Nu siger ministeren, at det bare er nogle ganske få enkeltsager.
Altså, der har været 30 hjemløse, der har overnattet her på Slotspladsen i dag.
Der har været endnu flere på besøg.
Anerkender ministeren ikke, at det også fortæller os, at det her er et kæmpe stort problem for danske hjemløse?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-04-09:
Jeg anerkender, at der bestemt er danske hjemløse, som kan føle, at de kommer i klemme i en lovgivning her, fordi loven jo gælder for alle.
Men så er spørgsmålet så, hvordan vi løser det.
Er det ved at sige, at så dropper vi loven, som i den grad har virket?
Eller er det ved at sige: Så må vi da gøre en social indsats for de mennesker, der er hjemløse?
Jeg mener det sidste.
Torsten Gejl (ALT), 2019-04-09:
Jamen når nu ministeren er ovre i det konstruktive mode – løsningsorienteret – tænker jeg, at jeg godt vil høre ministerens mening om et par af de gode løsningsforslag, jeg synes der har været fremme, hvor man måske kan løse det her på en anden måde.
De hjemløses egen organisation SAND foreslår, at der kan være zoner rundtomkring i byerne, hvor man gerne må være flere, der overnatter på en gang.
Og så kan det måske kombineres med et forslag om, at man kunne sige, at fire – tre eller fire – mennesker kunne få lov til at overnatte sammen.
Så undgår vi jo de store lejre, og vi sikrer, at de hjemløse kan ligge sammen nogle stykker, så der i hvert fald er sikkerhed og tryghed.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-04-09:
Udfordringen er jo – det tror jeg faktisk også hr. Torsten Gejl går ind for – at vi har et ligebehandlingsprincip.
Så det vil sige, at hvis det gælder for danske hjemløse at måtte ligge et antal sammen, så gælder det for alle andre, der også måtte komme hertil.
Det er jo ikke sådan, at der er en forskellig lov for danskere og for andre.
Hvis man gjorde det, som der foreslås her, så ville det gælde for alle, og det, jeg bare ikke vil, er at få åbnet den dør for, at vi igen får rigtig, rigtig mange rejsende hertil, som laver lejre alle steder i København.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-04-09:
I Socialdemokratiet mener vi, at det absolutte fokus må være, at ingen danskere skal være henvist til at overnatte på gaden.
Vi er derfor helt enige med forslagsstillerne i, at der skal ske en øgning i den sociale indsats for at få reduceret hjemløshed.
Vi har et ansvar for at sørge for, at der er tilstrækkelig med herbergspladser til vores hjemløse.
I Socialdemokratiet har vi også foreslået at afsætte midler til de eksisterende herberger og overnatningstilbud, så de kan udvide deres åbningstider, så de mest udsatte har et sted at være hele døgnet.
Da vi gjorde det ulovligt at etablere utryghedsskabende lejre, var det, fordi vi oplevede store problemer med sådanne lejre, specielt i København.
Særlig tilrejsende slog sig ned i det offentlige rum i permanente lejre og stjal bybilledet.
Når politiet meddeler, at zoneforbud i forbindelse med overtrædelse af ophold i en utryghedsskabende lejr er et krav, er der en grund til at tro, at den pågældende ellers vil gentage overtrædelsen inden for det område, som forbuddet vil omfatte.
Det er vigtigt for mig at understrege, at forbuddet ikke har haft til hensigt at ramme personer, som har opstillet en enkelt madras eller en sovepose, og det er også skrevet ind i loven.
Det vil sige, at personer, der ligger i en gruppe og blot har opstillet madras eller sovepose for natten, ikke skal rammes af zoneforbuddet.
Formålet er alene at ramme utryghedsskabende lejre.
Efter indførelsen af forbuddet mod utryghedsskabende lejre kan vi se, at der har været en nedgang i antallet af anmeldelser om utryghedsskabende lejre og sigtelser.
Så derfor: Det er ikke kriminelt at være hjemløs, og danske hjemløse skal ikke straffes for at være hjemløse.
De skal have et sted at sove, og de skal have hjælp til at komme ud af hjemløsheden.
Det er en social opgave.
Når Socialdemokratiet i dag ikke kan støtte forslaget, er det, fordi vi kan se, at loven har medvirket til at dæmme op for utryghedsskabende lejre, som særlig er blevet etableret af tilrejsende.
Men det er samtidig helt afgørende, at der skrues op for den sociale indsats, så ingen danske hjemløse er nødsaget til at overnatte på gaden.
Torsten Gejl (ALT), 2019-04-09:
Tak for det.
Ordføreren siger, at danske hjemløse ikke skal rammes af det her zoneforbud, hvis man er et par stykker, der vil sove sammen, sådan forstod jeg ordføreren.
Altså, hvordan skal vi undgå, at de bliver ramt, og samtidig bibeholde den her lov?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-04-09:
For os handler det ikke om symbolpolitik på den måde.
Det handler om, at der bliver skabt en ordentlig social indsats, så der helst ikke er nogen hjemløse overhovedet.
Men det, der nok er forskellen på os og Alternativet, er, at jeg ikke føler, at ordføreren for Alternativet anerkender, at der er et problem med østeuropæere, der kommer herop og etablerer lejre.
Det har vi set masser af steder i København.
Vi har set en nedgang i det fra 2017 til 2018, til trods for at 2018 var en af de varmeste somre nogen sinde og det som regel er i den periode, hvor der er et stort problem med romaer fra Østeuropa, der etablerer lejre.
Det vil sige, at det har haft en eller anden virkning, og derfor er det to forskellige problemstillinger, men målet er absolut ikke at ramme danske hjemløse.
Peter Kofod (DF), 2019-04-09:
Jeg tror, at det er en hån mod sådan typiske arbejdstagere, der rejser fra land til land, at definere de lejre, der har været, af sigøjnere fra Østeuropa som potentiel arbejdskraft.
Det er simpelt hen at skyde så meget forbi målet.
Det er ikke folk, der har brug for et arbejde, i hvert fald ikke i Danmark.
Det er folk, der er rejst hertil med en helt anden baggrund.
Der er ikke tale om arbejdskraft.
Jeg vil bare spørge hr. Torsten Gejl: Hvad vil Alternativet gøre?
Hvis man ruller det her tilbage, så står vi i den samme situation, som vi gjorde tilbage i sommeren 2017.
Den har jeg ikke lyst til at genopleve.
Hvad vil Alternativet gøre?
Skal vi bare åbne grænserne og sige velkommen?
Torsten Gejl (ALT), 2019-04-09:
Altså, vi har nogle regler om vandrende arbejdstagere.
Man skal være aktivt jobsøgende, man skal kunne forsørge sig selv, man bliver defineret i forhold til, om man har en vis mængde penge på sig, og hvis det er udenlandske hjemløse, det handler om, hvorfor bruger man så ikke de regler – EU har jo faktisk sat nogle grænser op for det her – i stedet for at kriminalisere fattigdom.
Det er jo det, man gør her.
Christina Egelund (LA), 2019-04-09:
Det var jo den sondring, man lagde ind, dengang man indførte strafskærpelsen.
Altså, tiggeri, betleri, er jo ulovligt, ligegyldigt hvor man gør det, og det var det også, før man indførte den her strafskærpelse.
Dengang så man på, hvor det var, der havde været problemer med lejre, altså med tiggere, der slår sig ned i lejre og skaber utrygge situationer for borgerne.
Personligt har jeg det sådan, at skulle det være et problem på Christiansborg Slotsplads, vil jeg også gerne slå ned der.
Men de vurderinger, man havde dengang, var, at de steder, hvor borgerne følte sig generet af de her lejre, var de steder, som blev indskrevet i lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2019-04-09:
Nu siger ordføreren om indlægget fra den forrige ordfører, hr. Finn Sørensen, at han antydede – jeg ved ikke, hvordan jeg skal sige det, men spørgsmålet handlede om, at det kun er udenlandske hjemløse, der er blevet ramt, der er blevet arresteret.
Det er hundrede procent kun udenlandske hjemløse.
Tror ordføreren, det er en tilfældighed, for der er jo også danskere, der tigger alle mulige vegne?
Christina Egelund (LA), 2019-04-09:
Jeg har ingen grund til at antage, at politiet forvalter eller håndhæver den her lov i strid med lovgivningen.
Karsten Hønge (SF), 2019-04-09:
De to beslutningsforslag, B 92 og B 95, handler jo om den samme gruppe mennesker og nogle af de udfordringer, de står over for.
Derfor vil min tale dække begge beslutningsforslag, og jeg tager ikke ordet til beslutningsforslag B 95.
Jeg forstår udmærket, at der var brug for handling, da København havde besøg af mange udenlandske tiggere med uhumske lejre til følge, men svaret er ikke at kriminalisere en masse andre mennesker, der i forvejen har problemer nok med at finde fodfæste i det danske samfund.
Alle har ret til et godt liv, til et sted at bo, til steder, hvor man kan møde andre, til at føle tryghed og sikkerhed.
Alle har ret til mad, varmt tøj og et trygt sted, hvis man altså ikke har sin egen bolig.
Er det for meget forlangt?
Nej, vel er det da ej.
Vi er ikke ens, og heldigvis for det.
Et land befolket af kloninger af folketingspolitikere lyder både kedeligt og skræmmende på samme tid.
Livet behandler os forskelligt.
Blandt hjemløse og tiggere er der en hel del vovser, men ingen villaer og Volvoer.
Det, der giver ægte værdi, er jo ikke nødvendigvis lange uddannelser, høje lønninger og fede pensioner.
Det er nemlig ikke kun det, der kan tælles, der tæller.
Menneskelighed, kærlighed, omsorg, solidaritet og rummelighed over for andre, ja også over for ofte skæve eksistenser, møder man oftere på gaden, på værestederne end i velhaverghettoerne nord for København.
Det er samfundets pligt at række en hjælpende hånd til de mennesker, som er endt på kanten.
Vi skal gøre livet lettere for de udsatte, ikke endnu mere surt.
Ja, tiggere og hjemløse kan larme.
De kan opføre sig anderledes, og de kan udfordre vores måde at se livet på, men de er her, og de har ret til at være her, og vi skal behandle dem med værdighed og med respekt.
Ude af øje, ude af sind virker det som om overskriften på loven er.
Men det flytter jo ikke noget for fattigdommen.
Tiggere og hjemløse har brug for en hjælpende hånd, ikke et spark bagi.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-04-09:
Nu tror jeg ikke, der er lavet en for Københavns bydelsniveau, for det er meget forskelligt fra bydel til bydel, men hvad så med de 14 pct.?
Lad os sige, at det kun er 14 pct., der føler sig utrygge.
Det er jo, som justitsministeren også siger, især østeuropæere, der har fået de her bøder.
Altså, anerkender ordføreren, at det er et problem for de folk, der bor i de områder, hvor der er store grupper af østeuropæere?
Jeg ved godt, at vi diskuterer det senere, men det er jo også i forhold til den her skærpelse af straffen for tiggeri for at undgå nogle af de her problemer.
Torsten Gejl (ALT), 2019-04-09:
Ja, det kan godt være et problem, men jeg mener, at det vil kunne løses på andre måder.
Vi har f.eks. nogle regler om vandrende arbejdstagere.
Der er nogle betingelser, man skal opfylde.
F.eks. skal man være aktivt jobsøgende, man skal kunne forsørge sig selv.
Det bliver defineret, at du skal have en vis mængde penge på dig svarende til kontanthjælpssatsen.
Hvorfor går man ikke den vej i forhold til at begrænse det her?
Peter Kofod (DF), 2019-04-09:
Tak for det.
Der er noget mageløst over venstrefløjen i de her år.
På den ene side harcelerer man over symbolpolitikken, det næste øjeblik ruller man soveposen ud på Slotspladsen eller springer i en dykkerdragt og svømmer til Lindholm for at bekæmpe symbolpolitikken.
Det synes jeg er interessant.
Men det var egentlig ikke det, jeg ville tage op med hr. Torsten Gejl.
Det, jeg gerne vil spørge om, er: Hvad vil Alternativet gøre for at undgå, at der kommer store grupper af hjemløse og tiggere fra Østeuropa, altså typisk sigøjnere, til vores land, hvis man ikke kan gøre det her?
Altså, hvis alt det her, vi har lavet de seneste år, skal rulles tilbage, hvad vil man så gøre?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-04-09:
Tak til ordføreren.
Ordføreren nævner jo de her undersøgelser over, hvor mange danskere der er utrygge ved hjemløse eller folk med sociale problemer.
Nu kommer vi fra to forskellige steder i landet, men anerkender ordføreren, at der er problemer nogle steder i København med utryghedsskabende adfærd fra østeuropæere, som skaber utryghed for børnefamilier i opgange og på legepladser, så der faktisk er et problem nogle steder?
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Det er jeg da fuldstændig enig i, men det er jo det problem, vi ikke kan løse.
Men det forhindrer os da ikke i at behandle mennesker anstændigt, når de kommer hertil.
Jeg hæftede mig bare ved en formulering, den socialdemokratiske ordfører brugte, om, at danske hjemløse ikke skulle sove på gaden.
Men hvis vi kan være enige om, at det skal udenlandske heller ikke, så burde vi også kunne blive enige om, at alle kommuner skal have mulighed for at sørge for ordentlige overnatningsmuligheder for de hjemløse, der er, så de ikke bliver udsat for de farer og risici, der nu kan være ved at sove på gaden, nemlig at blive overfaldet af mennesker, som har en – skal jeg sige det på den måde – helt anden holdning til udsatte borgere, end vi har.
Det er jo noget, vi også hører fra hjemløse, altså at de i stigende grad er udsat for overfald og røverier og voldelige overgreb fra dem, der færdes ude om natten.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-04-09:
Jeg vil bare takke ordføreren for at rejse det her.
Det er et stort problem.
Det har vi oplevet, også hjemløse, der er blevet smidt i kanalen og sådan nogle ting – og mange andre uhyggelige eksempler.
Men anerkender ordføreren, at der er utryghedsskabende adfærd fra nogle af de her folk fra Østeuropas side i nogle af de københavnske kvarterer, hvor beboerne også reagerer?