runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2019-02-05:
Men problemet med lige præcis det der med, at vi bliver ældre, som ordføreren taler om, og at man tager et gennemsnit af hele befolkningen.
Men virkeligheden er bare, at kigger vi på nogle af dem med de korte uddannelser eller ingen uddannelse, kan vi se, at de har 4 til 7 år mindre efter pensionsalderen, fordi vi har lavet et gennemsnit, hvor dem, der er heldige at have en rigtig lang levealder, så kan have et dejligt otium, mens dem, som har knoklet hårdt og er kommet tidligt på arbejdsmarkedet, gennemsnitligt har en kortere levetid.
Det vil sige, at dem, der har arbejdet mest, flest år, altså også får færrest år som pensionister.
Det er da knald urimeligt, det er da notorisk uretfærdigt, og det er lige præcis det, som Socialdemokratiet med deres forslag forsøger at imødekomme, den uretfærdighed, som de så også selv har været med til at skabe med det pensionssystem, som er skabt.
Hvorfor vil De Konservative ikke være med til at løse det problem?
Anders Johansson (KF), 2019-02-05:
Vi har jo den tilgang til det, at man selvfølgelig som udgangspunkt i det her samfund skal forsørge sig selv og klare sig selv og bidrage til fællesskabet.
Så er der selvfølgelig nogle, som ikke kan det, og det er der, vi skal sætte ind.
Altså, det her med generelt at give en rettighed til, at man, selv om man ikke er nedslidt, kan trække sig tilbage før tid, er rigtig, rigtig dyrt.
Det var det, vi prøvede med efterlønnen, og det ville have kostet 16 mia. kr. om året, hvis vi havde fortsat det til i dag.
Det ville være penge, som vi så ikke kunne bruge på vores sundhedsvæsen f.eks. eller alle mulige andre steder i vores velfærdssamfund.
Der synes jeg, det er vigtigere, at vi fokuserer brugen af vores penge på dem, som har behovet.
Men det er en anden diskussion om ulighed i sundhed.
Det synes jeg også er en relevant diskussion.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Tak for ordførertalen.
Jeg bliver desværre nødt til lige at rette ordføreren i forhold til, hvordan det er med de unge mennesker og pensionsalder.
Det er jo sådan, hvis man kigger på Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekrutterings fremskrivning af, hvad pensionsalderen bliver, at en 17-årig i dag først kan gå på pension, når hun er 75 år.
Det, som det vil medføre, hvis man gennemførte Socialdemokratiets forslag med 2 eller 3 år tidligere, var, at det jo så i bedste fald ville være 72 år.
Men det, jeg egentlig ville spørge ordføreren om, var noget andet.
Jeg synes, at det, det ordføreren sagde, om, at hvis man er nedslidt som 48-årig, skal man kunne få en seniorførtidspension, var interessant.
Så skal man ikke vente til et eller andet senere tidspunkt.
Så skal man kunne få den dér, når man er 48 år.
Betyder det, at De Konservative er parate til at ændre på det princip, der er i seniorførtidspensionsordningen i dag, som jo siger, at den kan du først få 5 år før folkepensionsalderen?
Anders Johansson (KF), 2019-02-05:
Jeg synes bestemt, at vi skal tage hånd om de udfordringer, der er, for dem, som bliver nedslidt.
Det tror jeg sådan set også jeg har givet udtryk for at vi meget gerne vil kigge på.
Jeg tror også bare, at man skal passe på med at sige, at det lige præcis er én type arbejde, som gør, at man bliver særlig nedslidt.
F.eks. diskuterer vi jo meget det med at få ligestillet psykiske og fysiske sygdomme, og jeg tror altså også, at man nødt til at anerkende, at der også er andre brancher eller andre fag, hvor man bliver nedslidt, uagtet om man har arbejdet fysisk hårdt, siden man var 14 eller 20 år, eller hvornår man nu startede.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-02-05:
Tak for det.
Jeg tager en smule anstød af, at spørgeren mener, at det er Radikale Venstres hensigt at snyde danskerne.
Radikale Venstre har jo som bekendt ikke været en del af den regering og dermed også de finanslove, der har hersket de sidste 3-4 år og har dermed ikke haft afgørende indflydelse på finansloven i den tid, den nuværende statsminister har siddet.
Det havde vi gerne haft.
Derfor vil jeg heller ikke tage ansvaret for de økonomiske prioriteringer, der er sket, bl.a. i forhold til skat og i forhold til uddannelsesbesparelser og i forhold til meget andet godt.
Jeg er af den faste overbevisning, at hvis vi ikke med tilbagetrækningsreformen havde taget fat i pensionsalderen, havde vi i dag haft ganske store økonomiske problemer.
Vores råderum havde været helt anderledes.
Vores arbejdsmarked havde haft et helt anderledes arbejdskraftudbud.
Vi havde formentlig ikke haft den glæde af opsvinget, som vi har haft.
Der var nogle selvstændige grunde til at reformere ikke mindst efterlønsordning og andet og også i øvrigt sikre en stigende folkepensionsalder.
Pelle Dragsted (EL), 2019-02-05:
Så lad mig prøve at spørge på en måske lidt anden måde og mere fremadrettet.
Vismændene kom med en rapport for et år siden, som viste, at der er 22 mia. kr. i overholdbarhed, når vi ser ud over de mellemfristede planer.
Det vil sige, at vi har gennemført en forøgelse af pensionsalderen, ud over hvad der var nødvendigt for at have holdbarhed.
Så der ligger altså en enorm sum af penge ude i fremtiden, fordi vi har hævet pensionsalderen mere end nødvendigt.
Vil De Radikale ikke være med til som minimum at garantere, at de penge skal bruges på f.eks. en lavere pensionsalder for dem, som er kommet tidligt ind på arbejdsmarkedet, eller hvad skal de penge bruges til ifølge De Radikale?
Skal de bruges til nye selskabsskattelettelser eller nye topskattelettelser som under den seneste regering med radikal deltagelse?
Eller bør de føres tilbage til danskerne i form af en f.eks. lavere pensionsalder for dem, der har været rigtig mange år på arbejdsmarkedet?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-02-05:
Tak for det.
Jamen jeg er da rigtig glad for, at der er snak om, at vi begynder at være på plads med en holdbarhed i dansk økonomi.
Jeg anfægter, at der skulle være tale om en overholdbarhed.
Jeg ville personligt, hvis jeg skulle disponere et råderum i dansk økonomi lige nu, se meget, meget positivt på den grønne omstilling.
Hvis vi f.eks. antager, som hr. Pelle Dragsted gør, at man kunne bruge pengene på en lavere pensionsalder, så ville pengene meget hurtigt være brugt op.
Hvis spørgsmålet er, hvordan jeg ville prioritere et stort antal milliarder i fremtiden, så ville jeg sige grøn omstilling.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-02-05:
Tak for det, og også tak fra mig til Enhedslisten for at indkalde til den her forespørgselsdebat, som jeg synes er rigtig, rigtig vigtig.
Pensionsalderen bliver mere og mere uretfærdig – det er et faktum – og særlig i takt med at nogle skal starte tidligt på arbejdsmarkedet og andre skal starte sent.
Den samme pensionsalder for alle betyder bare en ekstrem ulighed.
Har du haft et barsk arbejdsliv, skal du sådan set også forvente nogle barske seniorår.
Ja, minister, levetiden stiger.
Men der er desværre ingenting, der tyder på, at det samtidig betyder, at vi kan holde til at arbejde i længere tid – tværtimod.
Nedslidning er stadigvæk udtalt.
Seniorførtidspensionen, som flere har nævnt i løbet af den her debat, er jo bare en nødløsning.
Den skal være differentieret i forhold til antallet af år, som vi er på arbejdsmarkedet, men vi er også enige i, at det ikke kan stå alene.
Arbejdsmiljøet skal forbedres og sikre, at vi i fremtiden måske kan arbejde noget længere, men det forudsætter altså en stor opprioritering af indsatsen lige præcis i forhold til arbejdsmiljøet, fordi det faktisk først virker i fremtiden.
Så vi skal stadig væk tage os af dem, som allerede er nedslidte.
Det betyder, at vi skal opprioritere indsatsen i forhold til Arbejdstilsynet, men det kunne også godt betyde, at vi skulle opprioritere indsatsen i forhold til de arbejdsmedicinske klinikker, og det betyder også, at vi skal kræve af erhvervslivet, at de også skal bidrage og tage arbejdsmiljøet ganske alvorligt.
Ja til mere uddannelse, også når det er sådan, at det midt i livet bliver nødvendigt at skifte spor, altså foretage det sporskifte, som jeg hører bl.a. Liberal Alliance henvise til.
Det giver ganske god mening for dem, som ikke holder i så lang tid, men det skal være på et økonomisk grundlag, hvor voksne også ser sig i stand til at tage en uddannelse.
Det kunne f.eks. være, at man skulle tage revalideringsredskabet i brug igen.
Så skal vi selvfølgelig have ryddet op i lov om førtidspension og fleksjob, for det kan godt betale sig at arbejde med fastholdelse i forhold til eget job, men vi skal også have et arbejdsmarked, som udviser en større tolerance bl.a. i forhold til alder.
Det giver rigtig god mening, der er brug for en ekstraordinær indsats, hvis vi også i fremtiden skal kunne rekruttere til erhvervsuddannelserne.
Det er meget svært, synes jeg, at forestille sig, at forældre i fremtiden vil sige til deres børn, at den uddannelse er en rigtig god idé, hvis vi herinde i Folketinget ikke kan finde ud af at tage den her situation ganske alvorligt.
For hvem har lyst til at sige til sit barn: Du skal tage en uddannelse, hvor du ikke skal forvente, at du kan holde til pensionsalderen, men skal risikere, at du faktisk i stedet for må gå fra og direkte i sygesengen?
Det her er et vigtigt indsatsområde, som vi bliver nødt til at tage ganske alvorligt.
Så tak til Enhedslisten for at tage debatten, og SF bakker op om det forslag til vedtagelse, som Enhedslisten har fremsat.
Anders Johansson (KF), 2019-02-05:
Tak for det.
I Danmark spiller pension en afgørende rolle for en tryg fremtid, når vi bliver ældre og skal trække os tilbage fra et langt arbejdsliv.
For at sikre tryghed har alle borgere i Danmark ret til folkepension – en pension, som vi i forbindelse med finansloven her for 2019 i øvrigt har givet et generelt løft.
Ud over med folkepension er der heldigvis rigtig mange danskere, som sikrer sig yderligere gennem private pensionsordninger, så de dermed også kan fortsætte et højere leveniveau, når de når deres otium.
I den senere tid er bølgerne gået højt her i den politiske debat – også her i dag – om danskernes pensionsalder.
Det er sket med forslaget om en differentieret pensionsalder og en tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet baseret på antal år på arbejdsmarkedet.
Det lyder jo sådan set alt sammen meget godt og sympatisk, men hvordan skal det så fungere i praksis?
Som udgangspunkt mener vi fra Konservatives side ikke, at sunde og raske mennesker skal gå tidligere på pension, og vi er bange for, at det, hvis man nu følger Socialdemokratiets forslag og fører det ud i livet, fører til en ny ordning, en dyr ordning, ligesom vi havde det med efterlønnen, som jo løb løbsk.
Vi skal tage det alvorligt, at der er nedslidte, men det drejer sig måske først og fremmest om, at vi skal kigge på arbejdsmiljø, arbejdsforhold og meget mere i den retning – forhold, som kræver, at vi får en ordentlig snak med arbejdsmarkedets parter netop om de forhold.
Det kan jeg også forstå på ministerens tale at der allerede er et forløb i gang om.
Nu sidder jeg i øjeblikket ikke i beskæftigelsesordførerkredsen, så jeg har ikke været med til det møde, men jeg kan i hvert fald forstå, at man er i gang med en proces, hvor man faktisk diskuterer det her i ovre ministeriet.
Så det hilser vi selvfølgelig velkommen fra Konservatives side.
For os Konservative er det vigtigt, at så mange som muligt er en del af det arbejdende fællesskab.
Men vi skal selvfølgelig også samtidig sikre, at der er gode løsninger for dem, der ikke kan holde til at arbejde frem til pensionsalderen.
Hvis man af helbredsmæssige årsager ikke kan arbejde, skal man selvfølgelig have mulighed for at arbejde mindre eller gå fra tidligere.
Her må vi se på, om de muligheder, vi har i dag, er gode nok.
Det vil vi meget gerne kigge på.
Det gælder specielt seniorførtidspensionen, hvor færre har benyttet sig af ordningen end forudsat, og hvor der er stor forskel på, hvor mange der får seniorførtidspension tilkendt, afhængigt af hvilken kommune man bor i.
Men det gælder sådan set også førtidspensioner for personer, der ikke lever op til kravet om en langvarig beskæftigelse.
Vi skal altså både understøtte, at de, der kan arbejde, skal blive lidt længere på arbejdsmarkedet, men vi skal samtidig forebygge, at man bliver så nedslidt, at man må forlade arbejdsmarkedet før tid, fordi man er slidt op.
I 2015 var der bred opbakning til princippet om levetidsindeksering i velfærdsaftalen fra 2006, hvilket indebærer, at den stigende levetid i befolkningen afspejler sig i flere år på arbejdsmarkedet.
Tak for ordet.
Benny Engelbrecht (S), 2019-02-05:
Så først og fremmest kunne jeg egentlig bare godt tænke mig at få bekræftet, at udgangspunktet for De Konservative for en forhandling er, at man ikke vil sikre en sådan rettighed baseret på, hvornår nogen er begyndt på arbejdsmarkedet.
Men derudover er der bare et enkelt spørgsmål, nemlig om den afvisning af den del af Socialdemokratiets forslag også betyder, at De Konservative afviser finansieringen, som Socialdemokratiet er kommet med i den her konkrete sammenhæng.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-05:
Nu er det ret spændende at høre, hvad Konservative vil, for Konservative er jo en del af regeringen.
For vi er nødt til lige at vurdere, om det forslag, vi er kommet med, kan lade sig gøre i forhold til at give en rettighed til tidlig pension.
Nu skal man jo så, hører jeg, i gang med nogle forhandlinger, og så er det ret interessant at se, hvor regeringen står.
Og regeringen er jo ikke kun Venstre; regeringen er tre partier.
Så jeg er nødt til at spørge: Vil Konservative helt afvise at indgå en aftale om at give nedslidte en ret til tidlig folkepension?
Anders Johansson (KF), 2019-02-05:
Jeg synes, det er meget vigtigt, og det synes jeg egentlig også jeg sagde i min ordførertale, at sondre mellem nedslidte og ikke nedslidte.
For det er klart, at hvis man er nedslidt, skal der selvfølgelig være nogle ordninger, der gør, at man kan trække sig ud af arbejdsmarkedet.
Og i min verden handler det ikke om, at man skal kunne trække sig ud af arbejdsmarkedet 2 år før tid, fordi man er nedslidt.
Hvis man er nedslidt som 48-årig, skal der jo også være mulighed for det på det tidspunkt.
Så derfor synes jeg, det er vigtigt, at vi holder fokus på, at dem, vi skal hjælpe med en eventuel ny ordning – eller ved at lave om på de eksisterende ordninger – skal være dem, der er nedslidte.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-02-05:
Jeg tror simpelt hen, vi færdes helt forskellige steder.
Altså, jeg opfatter ikke sådan en bred folkeligt funderet frustration over, at man ikke har stemt om Nicetraktaten og Lissabontraktaten.
Jeg tror, at hvis vi går ned på Strøget og laver en voxpop og spørger folk, om de er utilfredse med, at de ikke har stemt om Nicetraktaten og Lissabontraktaten, vil hr. Nikolaj Villumsen være meget, meget ensom med sit synspunkt om, at der er sådan et stort folkeligt ønske om det.
Man kan muligvis finde nogle, det vil jeg ikke afvise.
Der er også omkring 8 pct., der i en meningsmåling har givet udtryk for, at de gerne vil helt ud af EU.
I øvrigt med hensyn til det konkrete spørgsmål er det en afgørelse, Danmark selv kan træffe, men det kan naturligvis så få indflydelse på, om man fortsat vil kunne være medlem af bankunionen.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-05:
Det vil sige, at selv om man har været rigtig mange år på arbejdsmarkedet, langt over 40 år, så vil Konservative aldrig gå med i en aftale om, at man skal have en rettighed til at kunne gå tidligere på pension.
Er det det, jeg hører?
Anders Johansson (KF), 2019-02-05:
Det var ikke det, jeg sagde.
Det er jo ikke fair, at nogle kan trække sig tidligere tilbage, hvis de faktisk er fuldt arbejdsdygtige, for så er det bare andre, der skal betale for dem.
Dem, vi skal fokusere på, er jo dem, som virkelig er nedslidte, og det er der, vi har vores fokus.
Jan Johansen (S), 2019-02-05:
Ordføreren sagde, at sunde og raske mennesker ikke skal gå fra arbejdsmarkedet.
Hvad mener Konservative egentlig med det?
Skal man være slidt op, inden man forlader arbejdsmarkedet?
Og hvad med dem, der er startet tidligt?
Ved ordføreren noget om, hvordan det er at være startet som 14-årig og have haft et hårdt arbejde igennem mange år og blive nedslidt ad den vej?
Man ser egentlig sådan udadtil rask ud, og så kan man ikke forlade arbejdsmarkedet, fordi det skal man være syg og slidt op for at kunne.
Er det det, ordføreren mener?
Anders Johansson (KF), 2019-02-05:
Jeg forstår bare ikke helt, hvor stor forskel det gør, hvis man er begyndt at arbejde som 14-årig, at man med udgangspunkt i det her socialdemokratiske forslag kan trække sig tilbage som 69-årig i stedet for som 71-årig.
Altså, det er jo ikke det, der løser problemet, hvis man igennem et langt arbejdsliv bliver nedslidt.
Vi skal have kigget på, hvordan arbejdsmiljøet er, hvordan forholdene ude på arbejdspladsen er; det er en ting.
Den teknologiske udvikling er en del af løsningen.
Men så skal vi selvfølgelig også have nogle ordninger, som imødekommer den 48-årige eller den 28-årige, som vi også har diskuteret i dag; der skal selvfølgelig også være nogle modeller.
Jeg tror sådan set ikke – det har jo været diskuteret flere gange i løbet af dagen – at det her med at sige, at man er i det samme job med hårdt fysisk arbejde, indtil man er 70 år eller 72 år, er løsningen; nej, det tror jeg ikke er løsningen.
Jeg tror netop også, som flere ordførere har sagt tidligere, at man er nødt til at forvente, at man må have nogle skift i løbet af et arbejdsliv, hvis man har en meget hårdt fysisk job.
Jan Johansen (S), 2019-02-05:
Vil ordføreren anerkende, at hvis man starter tidligt på arbejdsmarkedet, er der større chance for, at man bliver nedslidt hen ad vejen, altså når man har længere tid på arbejdsmarkedet?
Det er jo ligesom at have to jagthunde, hvor man tager den ene med på jagt – den er med hver dag – og lader den anden ligge hjemme i sofapuderne og hygge sig.
Så ved vi godt, hvad for en der bliver nedslidt først, og hvad for en der dør først.
Kan ordføreren anerkende, at jo længere tid man er på arbejdsmarkedet, jo mere er man udsat for opslidende arbejde og derved også for at være slidt op og ikke få et ordentligt seniorliv?
Anders Johansson (KF), 2019-02-05:
Vi går ind for, at det er en individuel vurdering, og derfor er det i hvert fald ikke vores kop te, at man skal til at lave et nyt system a la efterlønssystemet, som er rigtig, rigtig dyrt for samfundet. Men det er da klart, at der er nogle udfordringer i forhold til finansieringen af Socialdemokratiets forslag, som vi heller ikke er på linje med på nogen måder.
En af de udfordringer, vi har i Danmark, er faktisk sådan noget som at rejse kapital til vores virksomheder.
Skulle vi så til at forhøje kapitalbeskatningen markant?
Det synes jeg er en helt gal vej at gå.
Vi har faktisk brug for nogle virksomheder, som er konkurrencedygtige, som kan rejse kapital, som kan konkurrere med udenlandske virksomheder, og hvis man begynder at pålægge yderligere beskatning af den del, er det i hvert fald en meget, meget forkert kurs i min verden.
Vi har faktisk OECD's højeste kapitalafkastbeskatning i Danmark, og det er så den, som Socialdemokratiet vil forhøje endnu mere.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-05:
Hvis man skraber al den politiske christiansborgpolemik væk, og det synes jeg man skal, så har jeg faktisk den opfattelse og også et håb om, at både Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Venstre og andre af de partier, der er en del af den aftale, faktisk nu ønsker at prøve at finde nogle løsninger på et tema, som betyder noget for rigtig, rigtig mange mennesker.
Så det håber jeg da vi kan.
Det er jo før set i politiske forhandlinger, at man, hvis man skal prøve at nå frem til nogle løsninger, bliver nødt til at bøje nogle ender, og det gør vi jo på daglig basis med hinanden her på Christiansborg.
Jan Johansen (S), 2019-02-05:
Jeg vil godt spørge ministeren om det samme, som jeg spurgte Konservative om.
Jeg ved ikke, om ministeren går på jagt.
Han har i hvert fald en gård eller et husmandssted.
Men vil ministeren give mig ret i, at når man har to jagthunde og bruger den ene til jagt hver dag, fra den er unghund, og den anden er en skødehund, der ikke bliver brugt til jagt, men til hygge og til at sove i sengen, så bliver den sidste ikke slidt på samme måde som den, der bliver brugt til jagt?
Vil ministeren give mig ret i, at jo mere man bliver brugt, selv om man ikke er en hund, jo mere bliver man også slidt?
For det er i hvert fald det, jeg har observeret ude i virkeligheden, nemlig at når man bliver brugt, også som menneske og i længere tid, bliver man også hurtigere slidt.
Og når man starter som ung, bliver man altså slidt i mange flere år.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-05:
Jeg tror, at jeg vil bevæge mig lidt væk fra det der hundebillede.
Jeg tror, det bliver for svært at give et svar inden for den ramme.
Jeg tror, det er vigtigt at sige, at man kan være slidt på mange måder.
Altså, jeg anerkender, at man kan være fysisk nedslidt af at have været gulvlægger i 45 eller 50 år, hvor man har kravlet rundt på knæene.
Det kan være superhårdt.
Der er også slagteriarbejderen.
Men man kan også godt være psykisk nedslidt.
Man kan være ramt af stress, man kan være ramt af ret mange andre ting.
Derfor synes jeg, at den her diskussion er for alvorlig til kun at sige, at det handler om fysisk nedslidning, for det handler om alle dele af arbejdslivet.
Jan Johansen (S), 2019-02-05:
Det er jeg helt enig i, men det er bare et eksempel.
Jeg har f.eks. selv 50-årsjubilæum på arbejdsmarkedet til næste år.
Jeg startede som 14-årig.
Og jeg kan ikke lade være med at bringe det ind.
Når jeg vågner om morgenen og ikke har ondt flere steder, så undskyld, for så tror jeg sgu, at jeg er død.
For man er slidt op, når man er kommet på arbejdsmarkedet så tidligt.
Jeg har kollegaer, jeg har arbejdet sammen med i rigtig mange år.
Jeg har været forskånet de sidste 7½ år.
Det siger jeg, og det kan jeg mærke.
Men de arbejdskollegaer, jeg har været sammen med, og gået på skibene ude på Lindø Værftet og været rengøringsmand sammen med, er slidt op i dag, når de har samme alder som mig.
Så derfor ved jeg af erfaring, at man hurtigere bliver slidt op.
Og det er jo ærgerligt at se, at de skal ned og bedømmes af nogle mennesker og nogle dommere, om de er slidt op eller ikke er slidt op.
De har ret til det, og de har været på arbejdsmarkedet så længe, at de har optjent det og betalt deres skat i rigtig mange år.
Så synes jeg også, at de skal have lov til at gå lidt før i forhold til dem, som ikke er slidt så meget op.
Der bruger jeg så mennesket som eksempel, og det er ude fra virkeligheden.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-05:
Jamen jeg er jo ikke uenig i, at folk, der er nedslidte, ikke skal pines og plages ved at være på et arbejdsmarked.
Det er derfor, at vi har lavet ordninger, der kan være med til at sikre, at man kan trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet, når man har et akut behov for det eller et aktuelt behov for det.
Det er jo både i forhold til førtidspension, men også i forhold til seniorførtidspension.
Og man må bare sige, at seniorførtidspension har rigtig mange udfordringer i sig.
Det er jo også det, jeg har adresseret her i dag.
Jeg har sagt, at det bliver vi nødt til at gøre noget ved.