runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2018-11-29:
Tak for debatten her i dag.
Jeg synes sådan set på mange måder, at vi har haft en god debat.
Som jeg sagde i min indledende tale, er skærpelsen af beskæftigelseskravet ikke et udtryk for, at udlændinge ikke skal uddanne sig.
Det er det, man ligesom har forsøgt at få det til at lyde som i dag.
Sådan er det på ingen måde.
Det er et udtryk for, at regeringen og jo også et bredt flertal her i Folketinget finder, at muligheden for at få permanent opholdstilladelse bør reserveres til dem, der har gjort en aktiv indsats for at integrere sig i det danske samfund.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi holder fast i, at der skal stilles nogle høje krav til udlændinge, der kommer til Danmark, herunder at man netop skal have forsørget sig selv i en længere periode.
Man har selvfølgelig også muligheden for at uddanne sig, men så får man altså også sin permanente opholdstilladelse lidt senere.
Det synes jeg sådan set ikke at der er noget forgjort i, i og med at det kun er ret og rimeligt, at man skal forsørge sig selv.
Man skal give noget tilbage til samfundet.
Så enkelt kan det vel egentlig siges.
Det er et privilegium at få en permanent opholdstilladelse i Danmark, og det er noget, man skal række ud efter.
Det er vores linje, og det tror jeg også står ret tydeligt efter debatten her i dag.
Mattias Tesfaye (S), 2018-11-29:
Jeg er enig i, at det er en gammel diskussion, men det er også en god diskussion.
Ministeren siger, at det skal være helt almindeligt, regulært arbejde.
Hvad er det, der ikke er helt almindeligt og regulært ved det?
Altså, det her må simpelt hen være en fejl.
Og jeg tror, det skyldes, at man i Udlændinge- og Integrationsministeriet måske ikke helt kender til erhvervsuddannelserne.
Sådan opfattede jeg det i hvert fald, da vi diskuterede det sidst.
Inger Støjberg (V), 2018-11-29:
Jo, men nu er det jo en gammel diskussion, kan man sige.
Vi havde den også oppe sidst.
Det er fuldstændig korrekt, at hr. Mattias Tesfaye og Socialdemokratiet før har diskuteret det her, men jeg synes nu stadig væk, at der er noget ret og rimeligt i at sige, at det skal være helt almindeligt regulært arbejde, og så tæller det selvfølgelig med.
Jeg ser faktisk ikke nogen grund til, at vi ændrer på reglerne her.
Mattias Tesfaye (S), 2018-11-29:
Tak for ministerens besvarelse.
Ministeren siger, at man skal give noget tilbage til samfundet.
Det er jeg sådan set enig i.
Det fremgik også af min tale.
Det, jeg bare ikke forstår, er, at vi ikke kan blive enige om, at en tømrerlærling, der møder kl. 7 om morgenen og får fri kl. 3 om eftermiddagen og har fået 8 timers løn for 8 timers arbejde, at de timer ikke skal tælle med i beskæftigelseskravet.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Det må være en fejl, og det vil jeg opfordre til at vi får ændret, sådan at alt erhvervsarbejde tæller med i beskæftigelseskravet, så længe det ikke er subsidieret med statslige midler og alt muligt – helt regulært, almindeligt arbejde
Inger Støjberg (V), 2018-11-29:
Jo, vi kender godt til erhvervsuddannelserne, også ovre i Udlændinge- og Integrationsministeriet, men det handler jo om, at så længe man er i en eller anden form for uddannelse, så må man lige vente med at tælle det med.
Altså, jeg ser ganske enkelt ingen grund til at ændre på det, det må jeg sige.
Nu var det hr. Henrik Dahl, der nævnte det, og det er en interessant diskussion, der ligesom pågår mellem de røde partier.
Ofte er det jo også sjovt og spændende at diskutere ting, som man reelt ikke er en del af, for så ser man måske tingene lidt anderledes.
Men lad mig bare sige det klart, at midlertidighed skal være midlertidighed, men der er jo også nogle konventionsmæssige bindinger i forhold til det at få et statsborgerskab.
Det ved jeg ikke om hr. Søren Søndergaard var klar over, men det er der rent faktisk.
Og så er det, at man sådan set kan diskutere, hvad der skal ligge i den tid, man er her, og frem til, at man eventuelt til sidst så kan søge om et statsborgerskab.
Der er i øvrigt ingen, der har sagt, at man får et statsborgerskab, for det skal man også gøre sig fortjent til.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-11-29:
Nå, jamen altså, det her er da interessant, for som sagt er den her sætning noget påklistret det forslag til vedtagelse, der er.
Det, man så må få som tanke, er, at det ligesom skal afspejle de forhandlinger, der foregår andre steder, som ministeren siger; det er derovre i Finansministeriet.
Derfor synes jeg da, det er interessant at få afklaret.
Altså, afspejler den sætning det, som man diskuterer derovre, og som man forventer at komme frem til derovre?
Inger Støjberg (V), 2018-11-29:
Jeg ved af gode grunde ikke, hvordan man diskuterer hos Alternativet, men i regeringen og hos Venstre diskuterer vi nu ud fra den rigtige verden, altså den helt reelle virkelighed, som vi lever i.
Og der er det sådan, at der er nogle konventioner, og vi har sagt, at vi ikke bryder konventioner, men at vi jo godt vil udfordre konventioner eller gå til grænsen, til kanten af konventioner.
Det har vi gjort flere gange.
Så jeg forholder mig bare til, hvordan verden ser ud, og der er nogle konventionsbindinger på det her felt om, at man skal kunne søge statsborgerskab på et tidspunkt, som jo ikke er fuldstændig defineret hvornår er.
Men det skal man kunne, og det er som sagt det, vi forholder os til.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-29:
Jo, men når jeg spørger til det, er det jo, fordi jeg synes, det er interessant at høre, om den politik, som regeringen i Danmark lægger for dagen, findes, fordi vi er bundet af nogle konventioner, eller om den findes, fordi man er af den politiske overbevisning, at det er den rigtige politik at føre
Der er jo en forskel, og det er derfor, jeg prøver at spørge ind til det, og jeg vil gerne gentage mit spørgsmål: Hvis ikke det var konventionsbundet, at vi skulle tilbyde, at man kunne søge om statsborgerskab, ville ministeren så mene, at det burde vi ikke gøre i Danmark?
Inger Støjberg (V), 2018-11-29:
Jeg mener først og fremmest, at et statsborgerskab er noget, som man skal gøre sig fortjent til.
Det er selvfølgelig også derfor, vi har skruet meget op for kravene.
Altså, vi har skærpet kravene ad flere omgange.
Og det er, fordi vi mener, at det er en meget alvorlig sag, og at det er noget helt specielt og et meget stort privilegium at kunne kalde sig for dansker.
Det er noget, man skal række ud efter.
Det er konventionsbundet.
Jamen det kunne være, at hr. Holger K. Nielsen skulle nedsætte sig som politisk kommentator.
De har også nogle gange taget fejl, vil jeg sige.
Men lad os nu alle sammen prøve at væbne os med en lillebitte smule tålmodighed, og så er jeg helt sikker på, at vi kommer til at diskutere det, også her i Folketingssalen, efter at et godt, solidt borgerligt flertal er nået frem til en løsning, forhåbentlig inden så lang tid.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-11-29:
Tak for det.
Så må man jo næsten forstå det sådan, at vi må forvente en politik, hvor flygtninge hverken skal have lov til at arbejde eller få en uddannelse, for at de kan få permanent ophold.
Det må man altså kunne forstå er det paradigmeskifte, Dansk Folkeparti har argumenteret så meget for, for flygtninge skal ikke kvalificeres, de skal simpelt hen bare smides hjem så hurtigt som overhovedet muligt, uden at de får mulighed for at kunne, om jeg så må sige, gøre noget her i det danske samfund – hverken på arbejdsmarkedet eller i uddannelser.
Inger Støjberg (V), 2018-11-29:
Jeg må altså simpelt hen skuffe hr. Holger K. Nielsen og sige, at jeg tror, at hr. Holger K. Nielsen må væbne sig med en lillebitte smule tålmodighed.
Men jeg kan sige så meget, at der ingen tvivl er, og det synes jeg egentlig også at åbningsdebatten afspejlede, om, at der er et meget, meget stærkt fokus, som jeg mener man har forsømt igennem årtier, på netop at få de flygtninge, der jo ikke længere har et beskyttelsesbehov, sendt hjem, så de igen skal bygge deres hjemland op, hvilket folkeslag altid tidligere har gjort.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-29:
Man bliver en lille smule bekymret.
Men sådan er det.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til noget, for nu har ministeren et par gange nævnt det med, at det faktisk er konventionsbundet, at vi skal tilbyde statsborgerskab efter noget tid.
Men jeg hører lidt ministeren sige, at det måske er noget, man ville ønske ikke var konventionsbundet, sådan at Danmark kunne blive – og nu laver jeg citationstegn – fri for at gøre det muligt for flygtninge at søge om statsborgerskab.
Naser Khader (KF), 2018-11-29:
Udgangspunktet for mange af de stramninger, der har været siden 2015, har været fejlintegration i 1980'erne og 1990'erne og i begyndelsen af 00'erne.
Jeg kan huske, at jeg i 1990'erne arbejdede som tolk.
Folk fik en masse forærende, og der blev ikke stillet ret mange krav.
Nogle blev dovne af det, og det er gået videre til næste generation blandt visse grupper.
Blandt visse grupper, især kvinder over 25 år, er flertallet på overførselsindkomst eller en eller anden form for førtidspension eller lignende.
Det synes jeg er skidt, både for dem selv, men også for deres børn, for de er kulturbærende.
Så vi har med andre ord en hel del, der er her fysisk, men som mentalt er et helt andet sted –
derfor synes jeg de mange stramninger er på deres plads.
Dem, der vil Danmark, og dem er der også en del af, skal vi omfavne og være imødekommende over for, men dem, der er genstridige, skal vi altså stille en masse krav til.
Noget af det vigtigste ved det at få permanent opholdstilladelse er arbejdsmarkedet, for når man har et arbejde, får man kolleger, man sidder rundt om frokostbordet, man lærer sproget, man får et netværk, man lærer en masse ting, man ikke kan læse sig til.
Derfor er beskæftigelsen et vigtigt omdrejningspunkt.
Og det at være i beskæftigelse forhindrer altså ikke, at man samtidig kan tage en uddannelse.
Jeg kender ikke eksempler på nogen, der fravælger uddannelse, fordi de gerne vil have permanent opholdstilladelse, altså hvor det at få permanent opholdstilladelse går forud for at få en uddannelse.
Det er ikke ret mange, der til daglig går og tænker på deres opholdsgrundlag, når de er i arbejde eller i uddannelse. Hovedargumentet for, at vi skal fastholde reglen om, at uddannelse ikke tæller, finder jeg i en artikel, som blev skrevet i Ugebrevet A4 den 4. februar 2018.
Overskriften: »Uddannelse og job går ikke hånd i hånd for kvinder med anden etnisk baggrund.
Kvinder med ikke-vestlig baggrund stormer frem på uddannelsesfronten, men det går ikke lige så godt med at være i arbejde.
Det viser nye tal.«
Det siger eksperterne.
En del af de kvinder, der har fået uddannelse – og det er fint at få en uddannelse, og mange får det – vælger så at gå hjemme og passe deres børn og fravælger arbejdet.
Derfor er det efter min opfattelse enormt vigtigt at holde fast i, at beskæftigelsen er meget, meget grundlæggende.
Det, der står videre i artiklen, er: »Kvinder med ikkevestlig baggrund stormer ind på de videregående uddannelser. Men når det gælder om at være i arbejde, så halter de stadig bagud. Traditionelle kønsrollemønstre og familiemønstre gør, at ikkevestlige kvinder i højere grad vælger at gå hjemme og passe børnene, end danske kvinder gør, forklarer eksperter.
« Af den grund mener jeg, at vi skal holde fast i, at beskæftigelsen er det centrale.
Uddannelse er vigtigt, og det kan man også tage, men i forhold til permanent opholdstilladelse skal vi holde fast i beskæftigelsen.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-11-29:
Nej, men det er måske forkert at diskutere det ud fra, om det er urimeligt.
Jeg synes nærmere, at man må sige, at det er dumt – det er jo der, den er.
Er det klogt, at man ligesom spænder ben for, at flygtninge kan tage en uddannelse?
Så kan man diskutere, om det er rimeligt eller ej.
Det er da fuldstændig korrekt, at der bliver givet gode tilbud her i Danmark til folk, som kommer udefra, også flygtninge.
Det er jeg da med på.
Men det, vi bare sætter spørgsmålstegn ved her, er, om det er særlig klogt, at man udelader uddannelseskravet som en del af beskæftigelseskravet – det synes vi ikke det er.
Andreas Steenberg (RV), 2018-11-29:
Nej, selvfølgelig gør det da ikke det.
Man kæmper da for det, man synes er fair og rimeligt.
Og hvis man er her i landet og kan tage en uddannelse, så har man vist, at man kan nogle ting og også gerne vil nogle ting i Danmark, og så synes jeg, det er fair og rimeligt, at man så også kan få lov til at blive her.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-29:
Jeg vil gerne høre en kommentar fra ordføreren til noget, jeg synes mangler i hele fremstillingen.
Og det er, at det flertal, som står bag det forslag til vedtagelse, vi har diskuteret meget grundigt, har en grundlæggende anden opfattelse end f.eks. hr. Andreas Steenberg og Det Radikale Venstre.
Alle repræsentanter for vores partier mener med forskellige ord – og nogle har skrevet bøger om det og skrevet artikler om det osv. – at den politik, der er blevet ført i årtier, har været forfejlet, og der skal simpelt hen ikke føres en politik, der er sådan.
Det er en historisk fejl, som vi skridt for skridt retter op på.
Og derfor er det en underlig diskussion, om man skal gå tilbage til noget, der er et ret stort flertal i Folketinget, som simpelt hen siger er en historisk fejl.
Andreas Steenberg (RV), 2018-11-29:
Ja, med den tilføjelse, som jeg tror hr. Mattias Tesfaye ikke fik med fra mit svar før, at man også skal have lært noget dansk, og man skal jo selvfølgelig heller ikke have begået alvorlig kriminalitet.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-29:
Det er selvfølgelig fint at glide af på et spørgsmål, der bliver stillet, men det her er jo alvor.
Og jeg savner bare Radikale Venstres refleksion – hvorfor ønsker man at prakke befolkningen en for den kultur, vi har opbygget i Danmark, fuldstændig livsfarlig politik på?
Hvorfor erkender man ikke, at det er kommet ud af kurs, og kommer med os andre?
Mattias Tesfaye (S), 2018-11-29:
Så Det Radikale Venstres holdning til det her spørgsmål er: 6 års ophold i Danmark og 3 års beskæftigelse, hvori uddannelse tæller med.
Så er lovgivningen nogenlunde dér, hvor Det Radikale Venstre ønsker, at den skal være.
Andreas Steenberg (RV), 2018-11-29:
Nej, vi synes, at Socialdemokratiet skulle vende tilbage til det, I mente, da I sad i regering med os.
Da var det 6 år, og det var, så vidt jeg husker, 3 års beskæftigelse, hvor uddannelse kunne tælle med, og så var der selvfølgelig krav om at have lært dansk og have overholdt lovgivningen.
Mattias Tesfaye (S), 2018-11-29:
Vi bliver nok ikke enige om det der med uddannelse som en del af beskæftigelseskravet, men jeg kunne godt tænke mig at stille Det Radikale Venstre et spørgsmål i lighed med mit spørgsmål til Alternativet.
Helt tilbage i de gamle dage, i de gode, gamle 1980'ere, skulle man være her i 3 år, før man kunne søge om permanent opholdstilladelse
Så blev det til 5 år, så til 7 år, og da vi sad i regering sammen til 6 år, og nu er det så blevet til 8 år.
Den grænse er fløjet lidt frem og tilbage, og jeg tror, at uanset hvad vi ellers mener her i Folketinget, så har vi en fælles interesse i at prøve at få noget ro omkring det her, så folk ved, hvad det er, de kan regne med, og hvad de kan navigere efter.
Så derfor er jeg også lidt interesseret i at høre: Hvor står Radikale Venstre egentlig?
I dag har vi en regel om 8 år, og i nogle særlige tilfælde, hvis man lever op til nogle specielle ting, så kan man søge efter 4 år.
Kan Radikale Venstre bakke op om det, og kan vi så reducere uenigheden til, hvorvidt uddannelse skal tælle med som beskæftigelse?
Andreas Steenberg (RV), 2018-11-29:
Danmark var et af de første lande – hvis ikke det første land – som valgte at skrive ret og pligt til uddannelse ind i sin forfatning, sin grundlov.
For uddannelse giver muligheder for den enkelte til selv at kunne træffe beslutninger, selv tjene sine penge, og for samfundet gør det, at vi har en befolkning, der er i stand til at bidrage til velfærden og skabe produkter af meget høj kvalitet, hvilket gør, at vi har en høj levestandard. Derfor synes vi, at det er så underligt, at vi i det her uddannelsesland vælger at sige, at hvis en udlænding gerne vil blive her permanent, så er uddannelse ikke noget, der er et symbol på, at man har ladet sig integrere – at man kan og vil Danmark, som Venstre sagde engang.
Vi synes netop, at det at tage en uddannelse viser, at man gerne vil være en del af det danske samfund, blive integreret og sørge for at bringe sig et sted hen i livet, hvor man kan forsørge sig selv og give et bidrag.
Det er også helt tosset, at vi bruger penge på, at nogle kan tage en uddannelse, hvis vi så ikke vil give dem mulighed for at blive her bagefter og bruge den uddannelse til gavn for fællesskabet.
Så vi støtter selvfølgelig det forslag til vedtagelse, vi er med i, og synes, det burde være god logik, hvis man gerne vil have et Danmark for dem, der kan og vil, at uddannelse også er med til at vise, at man har ladet sig integrere.
Søren Søndergaard (EL), 2018-11-29:
Begrundelsen giver jo nogenlunde sig selv; måske skulle man nærmere begrunde, hvorfor vi ikke har taget den debat noget før om specifikt Saudi-Arabien.
Det siger ikke så lidt.
De har støttet terrorisme, de har gjort alle mulige forfærdelige ting uden for Saudi-Arabien, men også i Saudi-Arabien mod deres egen befolkning, og alligevel har de på en eller anden mærkelig måde været Vestens kæledægge og fået lov til det.
Bare inden for det sidste år kan vi jo huske, at der var sagen om Canada, hvor Canada tillod sig lige at gøre opmærksom på, at der måske var nogle problemer med menneskerettighederne og behandlingen af menneskerettighedsaktivister i Saudi-Arabien, hvorefter Saudi-Arabien bankede løs mod Canada, som fik lov at stå lidt alene.
Når det så alligevel sker nu, er det jo nok på grund af den her Khashoggisag, hvor det jo er klart, at man ligesom ikke kunne lægge låg på længere, man kunne ikke længere lukke øjnene.
Det blev tydeligt for enhver, at der måtte gribes ind, især fordi man korrekt havde grebet ind over for andre lande, som gennemførte mord på egne statsborgere i udlandet, og derfor blev man selvfølgelig også nødt til at gribe ind over for Saudi-Arabien.
Men hvordan skal man gribe ind?
Og hvordan skal forholdet til Saudi-Arabien være på lidt længere sigt?
Det er jo det, som er det store spørgsmål, og derfor har vi anmeldt den her forespørgsel om, hvordan regeringen ser på det, hvordan man reagerede på begivenhederne i Tyrkiet, og hvordan man fremover vil relatere sig til Saudi-Arabien, så længe det nuværende styre fortsætter.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-29:
Det, vi ser som det optimale, er, at vi får kombineret arbejde og uddannelse, altså at de 3½ år både inkluderer arbejde og uddannelse.
Men min pointe er, at den tidsramme – som vi definerer fra Folketingets side, og hvor man skal have været aktiv i det danske samfund – både skal inkludere arbejde og uddannelse.
Mattias Tesfaye (S), 2018-11-29:
Jeg er med på, at det er en fordel – det er klart – men det, jeg spørger om, er: Er det urimeligt?
For jeg synes jo, at vi skal behandle flygtninge, ligesom vi selv gerne ville behandles, hvis vi var flygtninge og flygtede til et andet rigt samfund.
Så hvis vi nu ankom til Portugal, og de mødte os med den eksisterende lovgivning, vi har i Danmark, ville SF's ordfører så anse det for at være urimelige regler, som spændte ben for, hvorvidt man kunne tage en uddannelse?
Eller ville SF's ordfører synes, at det var egentlig nogle rimelige regler, man blev mødt med, at selvfølgelig skulle man lige arbejde 3½ år i Portugal, før man fik tildelt en permanent opholdstilladelse?
Det er vel rimeligt nok at prøve at diskutere på den her måde, for jeg synes nogle gange, at det bliver en lidt enøjet diskussion, og nogle gange kan det være sundt lige at prøve at sætte sig i de andres sted.
Og hvis jeg var flygtning og ankom til Danmark og modtog det velfærdssamfund, som vi stiller til rådighed, og som jeg er glad for vi stiller til rådighed, så ville jeg ikke synes, at det var urimelige regler, jeg blev mødt med.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-11-29:
Det afhænger jo af, hvordan den danske flygtning er stillet, om jeg så må sige.
Om det er urimeligt eller ej?
Jeg synes under alle omstændigheder, at det er fornuftigt, også selv om jeg måtte komme til Portugal og til Lissabon – det er jo en fantastisk by at komme til, så det gør jeg gerne.
Jeg synes under alle omstændigheder, det er en fordel, at jeg også ville kunne have et incitament til at tage en uddannelse.
Men jeg vil bare sige, at jeg under alle omstændigheder, under alle de givne forhold, der måtte være, synes, at det er en fordel, at der er et incitament til at tage en uddannelse
Mattias Tesfaye (S), 2018-11-29:
Jeg synes jo, at det er et godt princip, at man skal behandle andre, som man selv ønsker at blive behandlet.
Så lad os prøve bytter rollerne lidt om: Lad os antage, at det var i Danmark, der var krig, og at vi flygtede ud af Danmark.
Der var ro i Tyskland, men vi valgte alligevel at flygte videre til Frankrig; vi vandrede videre ind i Spanien, og vi kom til Portugal.
Så sagde portugiserne: Velkommen, I får asyl.
Her er en bolig, her er et skattefinansieret sundhedsvæsen, her er et uddannelsessystem, og vi hjælper dig til at komme ud på arbejdsmarkedet, og efter 8 år, hvis du har arbejdet i 3½ år, kan du få lov til at få permanent ophold.
Men hvis du vælger at tage en gratis, statsfinansieret uddannelse på universitetet i Lissabon med verdens højeste su, så tæller det ikke med i beskæftigelseskravet.
Ville SF's ordfører så synes, at det var en urimelig position, den portugisiske regering præsenterede en dansk flygtning for?
Andreas Steenberg (RV), 2018-11-29:
Jeg synes ikke, det er en ladeport i forhold til dansk kultur, at man efter 6 år kan få permanent ophold, hvis man har vist, at man enten kan få et arbejde eller tage en uddannelse, har lært dansk og ikke begået alvorlig kriminalitet.
Den position og de holdninger, som SR-regeringen havde under fru Helle Thorning-Schmidt, var jo også væsentlig anderledes end i 1980'erne og 1990'erne.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-11-29:
Jamen herre jemini
, det gør der da.
Det har jeg da ikke afvist at der gør – det er der da ingen der afviser at der gør.
Der er jo en række forskellige krav, man skal leve op til.
Det er jo ikke sådan, at hvis vi gør det her, kan mennesker fra hele verden komme og søge ind på danske uddannelser og så få permanent opholdstilladelse.
Det er noget sludder.
Det er jo ikke sådan, det her hænger sammen, vel?
Det er jo, i hvilket omfang det kan indgå i det her beskæftigelseskrav for dem, som i øjeblikket er i Danmark.
Det er det, det handler om.
Og der synes vi som sagt, det er fornuftigt, at uddannelse kommer med, fordi vi rent faktisk mener, at uddannelse er fornuftigt for alle mennesker.
Marie Krarup (DF), 2018-11-29:
Det er ikke fornuftigt.
Og ordføreren er da nødt til at erkende, at vi står i en virkelighed, hvor vi, hvis vi gør det muligt for folk at få permanent ophold i Danmark, ved at de kan tage uddannelse i Danmark, bliver en magnet.
Vi er da nødt til at erkende, at verden ser ud på en anden måde, end den gjorde for 100 år siden.
Vi er nødt til at indrette os på virkeligheden, og derfor kan vi ikke lave den slags veje frem til permanent opholdstilladelse.
Men ordføreren er da nødt til at forholde sig til virkeligheden og ikke bare til drømme og dermed også erkende, at der findes forskellige kategorier af mennesker i denne verden.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-11-29:
Altså, det er der jo regler for – der er SU-regler osv., som man jo også løbende diskuterer andre steder.
Det her handler om, at der bor nogle mennesker i Danmark, som har boet her i adskillige år, og som på et tidspunkt godt vil have permanent opholdstilladelse, og så er der opstillet nogle krav til det.
Der kan man diskutere, hvor mange år man skal have været her, og hvor mange år man skal have arbejdet osv.
Og vi synes, det er ret klogt, at det indgår, netop fordi det tilskynder folk til at tage en uddannelse.
Det er jo ikke folk fra hele verden, der kommer nu og skal uddannes på grund af det her.
Og derfor siger vi: Det er da fornuftigt, at de tilskyndes til at tage en uddannelse.