runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2017-04-07:
I forhold til om der vil være færre ressourcer, ved vi det jo ikke.
Jeg ved godt, at ordføreren er så forhippet på at forhøje pensionsalderen, at han er klar til at vædde på det.
Altså, ordføreren er god til at kigge ind i fortiden, men hvis vi kigger ind i fremtiden, kan vi se nogle kæmpestore ubekendte, f.eks. robotisering, digitalisering og globalisering.
I forhold til de ting mener førende erhvervsfolk faktisk, at vi godt i en snarlig fremtid kan komme til at opleve, at vi ikke alle sammen behøver at arbejde så hårdt for at få det hele til at løbe rundt.
Og jeg kan bare stadig væk ikke forstå, at det, at folk ikke har haft de muligheder før, skal berettige, at vi ikke skal give mennesker i det her velfærdssamfund de optimale muligheder for at få et godt otium.
Klaus Markussen (V), 2017-04-07:
Det betyder, at det er vigtigt, at vi løser de udfordringer, vi har, rettidigt.
Det betyder, at det er vigtigt at fortælle, hvad ens politik er.
Det synes jeg at Venstre har gjort, og det synes jeg at Venstre og de øvrige regeringspartier har gjort klart og tydeligt i regeringsprogrammet, nemlig sagt, at det er regeringens politik, at dem, der kan, skal arbejde længere.
Jeg synes, det giver tryghed, at man up front siger, hvad det er, der er regeringens politik, og hvad man står for – og ikke skaber indtryk af, at der ikke er en udfordring.
Christian Juhl (EL), 2017-04-07:
Det behøver jo heller ikke at være, som det plejer.
De fleste erkender, at et arbejdsliv er forskelligt, og at det afhænger af, hvor man har været placeret på arbejdsmarkedet, men der er folk her i salen, der i dag har stillet spørgsmål til, om tempoopskruningen foregår på arbejdspladserne, om der er en hårdere belastning i dag på grund af et hårdere tempo.
Og det er der notorisk.
Der er ingen vej udenom det.
Det betyder, at vi så sent som i sidste uge her med beskæftigelsesministeren slog fast, at det går ad Pommern til – for nu at bruge et ikkebandeord – med arbejdsmiljøet i Danmark.
Det kommer ikke til at ske.
Ministeren måtte erkende, at i stedet for at falde fra 2011 er antallet af de belastende job steget med 15 pct.
Men vi kan også tage andre områder, der belaster, f.eks. det psykiske arbejdsmiljø, som også er med i 2020-planen.
Der var målet at sænke antallet af de belastende job med 25 pct., og til dem af jer, der ikke var her i sidste uge til debatten om arbejdsmiljø, kan jeg fortælle, at det er steget med 17 pct. – steget med 17 pct. – lige præcis den modsatte vej af, hvad planerne var.
Et tredje område, som planen skulle gøre noget ved, var de alvorlige ulykker.
Der ved vi endnu ikke hvor det er gået hen.
, at hvis man overser arbejdsmiljøets og sikkerhedens rolle i forhold til diskussionen om, hvor længe vi kan være på arbejdsmarkedet, overser man et enormt centralt og vigtigt element, og dermed presser man folk ud at arbejde længere, end de kan.
Tak for ordet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-04-07:
For Radikale Venstre er det fuldstændig afgørende, at vi kan prioritere og investere i de børn og unge, som skal have langt flere muligheder.
Det gælder på arbejdspladserne, og det gælder i meget høj grad at sikre, at de bliver løftet, fra de er helt små.
Det skal der være nogle flere og nogle dygtigere pædagoger til, som får adgang til efteruddannelse, og det skal vi investere massivt mere i skole og uddannelse for, og det kræver, at man vil prioritere.
Christian Juhl (EL), 2017-04-07:
Jeg skal lige høre, om der var grund til et opfølgende spørgsmål.
Jeg siger jo ikke, at de ældre skal smides ud af arbejdsmarkedet.
Jeg siger, at det skal de selv have lov at bestemme, og de skal ikke presses til at arbejde længere.
De skal have en frihed, en mulighed for det, og så skal vi som politikere koncentrere os og prioritere vores kræfter om det, der er det allerallerstørste problem på arbejdsmarkedet, nemlig de tusindvis af unge mennesker, som ikke får en chance, som ikke har en mulighed, som der ikke er plads til på de arbejdspladser, der er i øjeblikket.
Man vil ikke tage sig af dem, man vil ikke give dem det rum, der skal til, for at være der.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-04-07:
Nej, det synes jeg egentlig er en lidt trist tilgang til seniorers talenter og muligheder.
Vi synes, at vi har brug for alle, der kan bidrage og vil bidrage – for der er selvfølgelig ingen tvang – og derfor synes jeg slet ikke, at det handler om ligesom at give plads til flere.
Det er jo ikke en stoleleg på arbejdsmarkedet.
Vi har brug for mange flere, der kan bidrage.
Christian Juhl (EL), 2017-04-07:
Jeg vil gerne sige det på en anden måde.
Ud fra teorien, som jeg tror på, at et ungt menneske uden for arbejdsmarkedet måske et helt liv er enormt meget dyrere, end hvis en enkelt ældre seniorperson får lov til selv at vælge, om han vil gå på pension eller arbejde, eller om hun vil gå på pension eller arbejde en smule længere.
Er det ikke de unge, vi skal fokusere på og sørge for, at de kommer ind på arbejdsmarkedet, og så sige, at de ældre jo nok selv kan finde ud af det?
Det ser ud til, at det går meget godt i øjeblikket, fordi de ældre arbejder videre, hvis de overhovedet kan.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-04-07:
Det har vi også finansieret i de forslag, vi har lagt frem.
Vi vil gerne være med til at gøre langt, langt mere – både end vi gør i dag, og i forhold til fremtiden – for dem, der virkelig har behov for det, og som er i risiko for nedslidning.
Der tror jeg også at der skal en række arbejdsmiljøinitiativer til, forebyggelse i det hele taget, så man kan flytte sig.
Men generelt lever vi meget længere, og vi har en aftale om, at pensionsalderen bliver 68 år i 2030.
Vi foreslår at fremrykke det til 2025, så de vilkår kommer til at gælde for alle os, der kan.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-07:
Altså, hvis man nu har så stor omsorg for den gruppe, der ikke kan holde til at arbejde til en vanvittig pensionsalder på 74 år, hvorfor var man så så ivrig efter at medvirke til at ødelægge efterlønsordningen?
Hvorfor gennemførte man som regeringsparti en drastisk forringelse af mulighederne for at få førtidspension?
Det hænger jo ikke rigtig sammen.
Hvad angår ordførerens forslag om en seniorførtidspension, der følger folkepensionsalderen, ja, så kan ordføreren vel selv høre, at det heller ikke hænger sammen, for med en folkepensionsalder på 74 år kan man altså først få seniorførtidspension, når man er 69 år.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-04-07:
Men hr. Finn Sørensen har jo ret i, at hvis man er nedslidt i dag, eller inden man bliver 67 år – og det er der mennesker der bliver – så er det sådan set ligegyldigt, om man indfaser den aftale, vi allerede har indgået med et bredt flertal, i 2025 eller i 2030.
Det gør ikke nogen forskel for de mennesker.
De har brug for en langt mere intensiv indsats tidligere.
Det er også derfor, jeg egentlig synes, det er lidt underligt, at vi skal have debatten på de her betingelser, som om de mennesker, der virkelig har brug for hjælp, bliver hjulpet af, at man ikke fremrykker den her aftale.
Men det gør de jo ikke.
De bliver kun hjulpet, hvis vi yder en særlig indsats.
Vores forslag nu handler om en seniorførtidspension, som skal være langt, langt lettere tilgængelig.
Hvis man har brug for det og ikke kan arbejde på fuld tid, siger vi, at så skal man have adgang til at få pension 5 år før tid.
Vi er meget åbne over for at diskutere andre ting i den her sammenhæng og sidder også – det ved Enhedslistens ordfører – og diskuterer seniorførtidspensionen, fleksjobreformen og førtidspensionsreformen: Virker det, som det skal?
Virker alle de her initiativer, som de skal?
Det har vi jo heldigvis en god og åben og konstruktiv drøftelse af i forligskredsen.
Og de vil få brug for hjælp langt tidligere.
Fremrykkelsen handler om, at vi har brug for at kunne investere massivt i vores børn og unge i fremtiden.
Ellers efterlader vi regningen hos dem, og det vil vi ikke være med til i Radikale Venstre.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-07:
Mange tak.
Det virker jo fuldstændig bagvendt, at ordføreren står og siger, at man vil forøge mulighederne for børn og unge og ældre, og at man så gør det ved at foreslå en yderligere drastisk forhøjelse af pensionsalderen.
Altså, det hænger simpelt hen bare ikke sammen.
For hvis bare den nuværende aftale fra 2006, som jeg også gjorde opmærksom på i min ordførertale, bliver ført ud i livet – hvilket de borgerlige partier, herunder De Radikale og Socialdemokratiet, er enige om – ja, så betyder det, at en, der er 18 år i dag, først kan gå på pension, når vedkommende er 74 år.
Det kalder jeg altså ikke at forøge mulighederne, heller ikke for et godt seniorliv, og da slet ikke for den store gruppe, der kommer på arbejdsmarkedet i en tidlig alder.
Men vi ved jo, hvor vi har De Radikale, lige nøjagtig hvad det spørgsmål angår.
Det, mit spørgsmål går på, er: Hvad er det for nogle tidlig tilbagetrækningsordninger, De Radikale så vil foreslå for at tage højde for det problem, som alle kan se, nemlig at der er mange, der er nedslidte og simpelt hen ikke kan holde til at arbejde så længe?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-04-07:
Jamen Radikale Venstre fremlagde sin politik og sine ambitioner om at investere i børn, uddannelse, daginstitutioner og de allermest udsatte på arbejdsmarkedet for lang, lang tid siden, endda før sidste valg – vel som de eneste.
Dengang blev vi kaldt masochister af den nuværende statsminister.
Det har vi prøvet før.
Og vi tager udgangspunkt i det forslag, regeringen kommer med i.
Det er vi nødt til, de er regering, og de har initiativretten.
Men vi har fremlagt vores eget forslag langt tilbage i tiden.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-07:
Hvordan har fru Sofie Carsten Nielsen tolket de signaler, som regeringen ellers har sendt ud om en ekstraordinær 6-måneders forhøjelse af pensionsalderen?
Er det det initiativ, som Det Radikale Venstre har grebet her, og forventer Det Radikale Venstre, at det så bliver med udgangspunkt i regeringens tidligere eller i hvert fald tydeligere regeringsgrundlag om en hævelse af pensionsalderen?
Er det det, man tager udgangspunkt i?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-04-07:
Det kan jeg ikke få øje på, men vi tilrettelægger ikke vores politik og vores ambitioner for fremtiden efter flertallet.
Så ville vi jo ikke nå langt, det ved vi godt.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-07:
Det var sådan set en flot tale, sådan det meste af tiden, men det gik selvfølgelig galt – sådan er det jo med De Radikale, når vi kommer ind på det med det sociale ansvar.
Så kan jeg forstå på det, der blev sagt til sidst i talen, at det alligevel er sådan, at pensionisterne uanset de meget forskellige liv, man lever, alle sammen over en kam skal sættes under den samme presse for at få fremrykket indfasningen af en hævelse af pensionsalderen.
Men hvor ser Det Radikale Venstre flertallet her i Folketinget for den holdning?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-04-07:
Jamen de fremskrivninger, der har ændret sig, er jo de fremskrivninger, som lå til grund for den aftale, som Socialdemokratiet var med til at indgå i 2006 – hvor man tog udgangspunkt i en gennemsnitlig pensionstid på 14½ år.
De har ændret sig, for i de fremskrivninger var der en fremskrivning af, at levealderen ville stige fremadrettet, men det er så bare sket langt, langt hurtigere, end man forudså.
Den udvikling, man ved velfærdsaftalen i 2006 forventede ville tage 50 år, har taget 10 år.
Det er det, vi kigger ind i – og det er jo en ekstremt positiv udvikling, men det er altså også en udvikling, der gør, at vi så er nødt til at justere aftalen, hvis vi ellers er ansvarlige.
Og så må hr. Peter Hummelgaard Thomsen selv bestemme, om vi tager væddemålet i 2017-kroner eller i 2035-kroner – men vil hr. Peter Hummelgaard Thomsen tage væddemålet?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-04-07:
Jeg indgår egentlig sjældent væddemål, men det kunne være meget rart at vide, om det er 1.000 kr. i 2017-kroner eller i 2035-kroner; det kan ordføreren jo lige overveje.
Det, jeg gerne vil spørge om, vedrører, at ordføreren flere gange nævnte, at fremskrivningerne har ændret sig, altså at vi nu har opdaget, at vi står over for en udfordring, vi ikke havde forudset.
Hvad er det for fremskrivninger, der har ændret sig?
Altså, vi har da hele tiden vidst det, og vi tog allerede højde for det dengang med globaliseringsaftalen i midten af 00'erne.
Hvad er det, der har ændret sig nu?
Altså, Danmark kommer til at have Europas højeste pensionsalder.
Og vi har taget højde for de ting, der skal tages højde for, så hvorfor vil man skabe utryghed for helt almindelige mennesker og i særdeleshed for dem med korte uddannelser og lave lønninger, med hensyn til hvornår de kan gå på pension?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-04-07:
Jeg læser det her forslag til vedtagelse – jeg ved ikke, om det er det, der bliver henvist til i spørgsmålet – som at man skal sikre tryghed om pensionsalderen.
Hvad lægger man så i det?
Jeg lægger det i det, at man laver de ændringer, der er nødvendige, i god tid, så folk kan indrette sig på det.
Det er der ikke nogen der har et ønske om ikke at gøre.
Men jeg er helt overbevist om, at hvis det ikke bliver nu, i den her regeringsperiode, kommer det til at ske på et tidspunkt, fordi udviklingen er af en sådan karakter, at vi naturligvis bør udvise den rettidige omhu, som en ændring i forudsigelserne tilsiger at man gør, nemlig at man indfaser stigningen i pensionsalderen hurtigere.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-07:
Jeg kan almindeligvis vældig godt lide hr. Joachim B. Olsens ideologiske spændstighed, men hvad er så ideen i at indgå en aftale om et forslag til vedtagelse med Dansk Folkeparti, der efter ordførerens mening så åbenlys er ideologisk slap?
Det her bliver jo tydeligvis af ordføreren for et parti, der er væsentlig større end Liberal Alliance, udlagt på den måde, at det her er en garanti for, at man ikke vil røre ved pensionsalderen.
Nu står ordføreren for et regeringsparti og siger nærmest, at det er garanti for det modsatte.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-04-07:
Jeg vil gerne tage et væddemål med samtlige folketingsmedlemmer i den her sal om, at der kommer til at ske en ændring af pensionsalderen.
Det, vi har vedtaget, kommer til at blive ændret.
Vi kommer til at få en hurtigere indfasning af den stigning, vi har vedtaget.
Jeg kan bestemt ikke garantere, at det kommer til at ske nu, men jeg synes, at det burde ske nu.
Men det kommer til at ske, og jeg vil vædde med, at der er socialdemokrater, måske også nogle af dem, der sidder i salen, der en dag kommer til at lægge stemmer til det.
Jeg synes, at historien har vist, at når vi oplever, at forholdene ændrer sig, at de fremskrivninger, vi har lavet, ikke holder, tager vi på et tidspunkt rent faktisk ansvar og justerer lovgivningen.
Jeg vil godt vædde 1.000 kr. med hr. Peter Hummelgaard Thomsen på, at hvis han sidder i Folketinget i mange år, kommer han også til at lægge stemmer til det her.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-07:
Jeg bemærkede, at hr. Joachim B. Olsen nævnte de 20 pct., der øjensynlig engang skulle have sagt nej til folkepension, og hr. Joachim B. Olsen sagde, at sådan er det vist ikke mere.
Det må jeg bekræfte.
I dag tager alle velhavere med glæde imod gaverne fra højrefløjen, når de leverer skattelettelser og billigere sportsbiler.
Det er ikke sådan med den moral!
Der er noget, som det kunne være interessant at få et præcist svar på, for som jeg forstår det, er hr. Joachim B. Olsen og hr. Bent Bøgsted enige om et forslag til vedtagelse, men jeg forstår også, at der er åbenlys uenighed om, hvorvidt det indeholder en garanti for, at der ikke vil blive arbejdet med en forhøjelse af pensionsalderen, eller om der, netop som hr. Joachim B. Olsen nævner, er brug for en forhøjelse af pensionsalderen.
Er I enige om det her papir, eller er I kun enige om, at det sorte er bogstaverne, men ikke indholdet af dem?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-04-07:
Tak for det, formand.
Da folkepensionen blev indført i 1957, var pensionsalderen 67.
Dengang kunne man forvente ca. 4 år på folkepension.
I øvrigt var der, så vidt jeg husker, omkring 20 pct. af danskerne, der sagde nej til at modtage den, fordi de ikke mente, at man skulle forsørges af det offentlige, hvis man ikke havde noget behov for det.
Sådan tænker vi vist ikke mere i Danmark.
Siden hen er pensionsalderen så blevet sat ned til 65, og med de gældende regler vil pensionsalderen igen være 67 år, når vi når 2025.
Når vi har brug for at gøre noget ekstraordinært, altså at indfase stigningen, den allerede vedtagne stigning, i pensionsalderen hurtigere,
skyldes det, at der har været en ekstraordinær udvikling.
Den udvikling, man dengang regnede med skulle tage 50 år, er endt med kun at tage 10 år.
Det betyder, at begrænsningen på tilpasningen, altså at pensionsalderen kun kan sættes op med 1 år hvert 5. år, nu får meget stor betydning.
Konsekvensen af ikke at justere aftalen er, at vi vil bruge flere ressourcer end forudsat de kommende år på at sikre, at nogle få årgange får ekstremt mange pensionsår, imens alle andre gradvis vil få færre år på pension.
Er man f.eks. en 27-årig murersvend, vil man kunne se, at kollegaer, der går på pension i de kommende år, vil få cirka 19 år på pension, mens man selv vil kunne se frem til væsentlig færre.
Det synes jeg er en dybt ufornuftig prioritering af samfundets ressourcer.
I stedet for at bruge alle ressourcer på at sende en masse raske mennesker på nogle meget lange pensioner, kunne man forsøge at løse alle mulige andre samfundsproblemer, herunder måske i forhold til en bedre indsats for dem, som har et behov, dem, som er syge, dem, som ikke er raske.
Det er naturligvis entydigt positivt, at levealderen stiger eksplosivt for alle samfundsgrupper, særlig, som tilfældet er, at det også giver sig udslag i flere gode leveår med godt helbred.
Men den her positive udvikling skal vi ikke gøre til et problem ved ikke at justere lovgivningen derefter.
Når vi kommer på den anden side af 2022, vil vi opleve, at antallet af danskere på overførsel vil stige og antallet af danskere på arbejdsmarkedet vil falde.
Den udvikling forstærkes, hvis vi ikke indfaser stigning i pensionsalderen hurtigere.
Foretager vi os ingenting, har det en pris, så har det en omkostning, det kan ingen benægte.
Omkostningen vil være, at der vil være færre ressourcer til andre ting, herunder sundhed, uddannelse, politi, forsvar og ja, også til lavere skat og dermed højere disponibel indkomst og højere levestandard for lønmodtagerne.
Derfor er det eneste ansvarlige at gøre at justere pensionsalderen, at indfase stigningen hurtigere.
Christian Juhl (EL), 2017-04-07:
Jeg vil gerne høre ordføreren, om sætningen hedder, at dem, der kan, skal arbejde mere, eller den hedder, at dem, der kan, skal have mulighed for at arbejde mere.
Klaus Markussen (V), 2017-04-07:
Nej, det har Venstre ikke droppet i sin politik.
Det, jeg forsøger at gøre her, er at give nuancerede svar i stedet for de her sådan lidt ja/nej-svar.
Og virkeligheden er, at vi skaber ro og tryghed omkring danskernes pensionsalder ved klart, tydeligt, ærligt og solidt at forklare, hvad det er, der er Venstres politik.
Torsten Gejl (ALT), 2017-04-07:
Mange tak.
Jeg synes ikke rigtig, hr. Finn Sørensen fik et helt tydeligt svar på sit spørgsmål, så jeg vil lige give ordføreren lejlighed til at blive helt tydelig: Har Venstre droppet at forlænge pensionsalderen yderligere – altså hæve pensionsalderen på et tidligere tidspunkt end planlagt?
Klaus Markussen (V), 2017-04-07:
Jeg tror, nøgleordet i spørgsmålet i virkeligheden er »akut«, for det, det handler om, at jo at imødegå de strukturelle udfordringer, der er, i god tid, altså at skrue arbejdsmarkeds-, beskæftigelses- og pensionspolitikken sammen på en sådan måde, at man i god tid kan justere, tilpasse og tilsikre, at vi har den fornødne arbejdskraft på det danske arbejdsmarked.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-04-07:
Men alle de problemer har vi jo for længst løst, for dem løste vi sådan set allerede med globaliseringsaftalen tilbage i midt-00'erne, og der er endda blevet taget yderligere hånd om det gennem en række reformer, både i den daværende Venstreledede regering, men også i SR-regeringen.
Vi står ikke med noget, der minder om akut mangel på arbejdskraft.
Vi har til gengæld økonomer, arbejdsmarkedspolitiske eksperter, som siger, at vi for længst har udtømt alle respektable, ansvarlige værktøjer, hvad angår at udvide udbuddet af arbejdskraft, og de rådgiver sådan set til det stik modsatte.
Klaus Markussen (V), 2017-04-07:
Det synes jeg jeg redegjorde for i min ordførertale, nemlig at vi er i den situation, hvor vi står og kigger ind i en fremtid, hvor store generationer kommer til at forlade arbejdsmarkedet for at gå på pension, og relativt små generationer kommer til at træde ind på arbejdsmarkedet.
Det har både arbejdsmarkedspolitiske og økonomiske afsæt, som vi ikke kan underkende betydningen af.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-04-07:
Tak for det.
Man gør jo det stik modsatte, for man skaber ikke ro og tryghed for nogen som helst mennesker, der sidder derude i det ganske land, særlig ikke dem med korte uddannelser og lave lønninger, som er startet på arbejdsmarkedet i en alder af 16, 17 eller 18 år.
Man gør præcis det stik modsatte.
Det, jeg synes vi stadig væk mangler at få opklaret i den her debat,
er, hvad årsagen er til, at man i regeringen og i Venstre mener, at man nu vil have en højere pensionsalder på et tidligere tidspunkt end det, der ellers er aftalt.
Det er ikke, fordi vi står og mangler arbejdskraft, tværtimod i virkeligheden.
Vi har i forvejen en af de højeste erhvervsfrekvenser i det her land, og den arbejdskraft, vi måske kommer til at mangle, er en kvalificeret, specialiseret arbejdskraft.
Så hvorfor?
Hvad er årsagen?
Klaus Markussen (V), 2017-04-07:
Det kan hr. Finn Sørensen godt.
Det er Venstres politik at skabe ro og tryghed om vores pensionsalder ved at fortælle klart og tydeligt, hvad der er vores politik.
Det har vi gjort tidligere, det har vi gjort nu i regeringsprogrammet, og det fortsætter vi med at gøre.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-07:
Jeg synes, at jeg stillede et meget klart spørgsmål: Hvad betyder det, når Venstre skriver, at Folketinget opfordrer regeringen til at skabe ro og tryghed om danskernes pensionsalder?
Betyder det, at Venstre har opgivet sine planer om yderligere forhøjelse af pensionsalderen, eller holder man fast i det?
Det kan der da siges ja eller nej til.
Så kan jeg ikke nu få et klart svar på dette meget, meget enkle spørgsmål?
Leif Lahn Jensen (S), 2017-04-07:
Tak for det.
Jeg er nødt til at udfordre hr. Joachim B. Olsen på hans egen udtalelse: »Der er ikke nogen grund til at tro, at fordi man er 3F'er eller ufaglært, så er man mere nedslidt end andre på arbejdsmarkedet«.
Når jeg hører sådan en udtalelse, kan jeg jo tænke, at jeg ikke tror, at hr. Joachim B. Olsen nogen sinde har snakket med de her mennesker eller været ude på arbejdsmarkedet.
Nu ved jeg, at hr. Joachim B. Olsen godt kan lide tal og tal og helst gerne vil snakke om tal.
Men kan ordføreren så ikke bekræfte, at der rent faktisk er rigtig mange tal, der siger, at de ufaglærte slet ikke lever så længe som dem, som har en høj uddannelse, og at de derfor også måske bliver mere nedslidte og derfor slet ikke kan klare så høj en pensionsalder som alle andre?
Vi kan simpelt hen ikke tage dem med i det her; de vil få et problem.
Kan ordføreren ikke bekræfte det?