runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Jeg var meget glad for de bemærkninger, som justitsministeren knyttede til forslaget i indledningen af talen, om forholdet om, hvad der egner sig til en kommissionsvurdering.
Altså, det er klart, at hvis vi alle sammen gerne vil prøve at blive klogere på et teknisk område – det kunne være beskatning, infrastruktur eller noget, som er teknisk og ikke holdningsbaseret – så giver det mening at nedsætte en kommission, der ud fra nøgterne overvejelser, den kendte viden osv. analyserer og derpå kommer med nogle anbefalinger, hvor man så kan vælge imellem forskellige scenarier.
Men helt anderledes er det jo med det her område, som er holdningsbåret.
Det er jo helt fair at have en holdning, hvad enten det så er Enhedslistens, Venstres eller vores; så må man bare stå på mål for den.
Det var sådan, jeg hørte ministeren.
Og det glæder mig, men så vil jeg bare spørge: Hvordan kan det være, at justitsministeren så har det godt med en Menneskerettighedsdomstol, som jo også udstikker domme på det holdningsbaserede område, og hvor ministeren uden at kny bare retter ind – om udlændingepolitik, socialpolitik osv.?
Det er jo også en kommission; det er bare en kommission, hvor ministeren er gået skridtet videre og accepterer, at dens afgørelser skal efterleves.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-19:
Men det andet element eller et af de andre elementer i debatten, som jeg også prøvede at sige, er, at den ramme, som vi vil eksekvere vores holdninger og vores politik inden for, jo ikke er fri.
Den er bundet af vores grundlov.
Gudskelov er rammerne vide.
Den er også bundet af vores internationale forpligtelser, herunder jo fortolkninger, som måtte følge af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Og guderne skal vide – det har vi også vekslet ord om nogle gange – at den fortolkningsstil, som anlægges af såvel EU-Domstolen som Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, som er pænt aktivistisk, efter min mening er med til at undergrave den demokratiske legitimitet ved de grænser, som den sætter.
Derfor er jeg også – det har vi jo også diskuteret – kritisk over for den fortolkningsstil, men det er det fundament, det er den bane, på hvilken vi spiller.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-19:
Skulle vi ikke få det kigget efter i sømmene?
Er det hele nødvendigt?
Det er det, som det her beslutningsforslag jo ligesom handler om og kredser om, og det vil vi gerne støtte op om.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Det her vil jeg gerne holde lidt fast i: Altså, anerkender ordføreren overhovedet ikke, at der er en sammenhæng mellem antallet af muslimer i Danmark og indskrænkningerne i både frihed og tryghed?
Ordføreren var selv inde på burkaforbuddet tidligere, hvor jeg går ud fra, at ordføreren primært anfægter, at det blev et tildækningsforbud, som gør, at danskere ikke kan gå rundt og klæde sig, som de gerne vil, men det problem havde vi jo aldrig haft, hvis ikke vi havde fået muslimer ind i Danmark, som gerne vil gå med burka og på den måde kompromitterer dels det store flertals ret til tryghed ved at kunne se ansigtet, dels jo også friheden til at leve i et frit samfund, hvor man selv bestemmer, hvordan man vil gå klædt.
Jeg synes, at det på en række områder er meget bekymrende at høre ordførerens tale om, hvordan frihed og tryghed hænger sammen, uden overhovedet at reflektere over, at det hænger sammen med indvandring fra Mellemøsten; det er da helt elementært, hr. Hegaard.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-19:
Det er nogle lidt mærkelige præmisser, der skydes frem her, og jeg tror ikke, at det er det, som den her debat handler om.
Den handler om, hvorvidt vi skal have en kommission, der ser på de mange lovgivningstiltag, der har været de senere år, som har ført til indskrænkning af frihedsrettigheder for helt almindelige danskere – overvågning, logning osv.
Skulle vi ikke lige kigge de ting en ekstra gang efter i sømmene?
Det er det, vi synes i Radikale Venstre man skulle gøre.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-19:
Se, det er jo interessant, for det betyder så, at Radikale Venstre er villig til at leve med koranklodser i gaderne og skudsikkert glas, og hvad der ellers er, hvis man bare finder ud af, at det er det, der skal sikre, at de her mennesker holdes i live.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Jeg tror egentlig, jeg vil bruge ordførerens bemærkninger her som en bekræftelse af, hvad hr. Jan E. Jørgensen tidligere sagde: Meget tidligt i livet ser man kun friheden, og så bliver man klogere og klogere og forstår værdien i tryghed.
Jeg mener: Hr. Hegaard fortalte lige, at han sad og spillede »Diablo«, da fire fly angreb USA.
Måske er det derfor, han ikke forstår det.
Tak for ordet.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-19:
Og det er jo sådan set bare det, man efterlyser med den her kommission.
Jamen lad os få det evalueret, lad os se, om det er nødvendigt, om det er hensigtsmæssigt, om det er proportionelt; og det er den evaluering, som Radikale Venstre er meget optaget af, og som vi støtter op om med det her beslutningsforslag.
Lad os nu få det evalueret.
Der er ingen grund til bare at indskrænke vores frihed uden at kigge det nærmere efter i sømmene.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-19:
Radikale Venstre taler om frihedsrettigheder ud fra et meget ideologisk perspektiv, men Radikale Venstre er også fortaler for en udlændingepolitik, som jo medfører de facto en forråelse af vores samfund, mere vold, mere kriminalitet, større trussel mod forsamlinger, større trussel mod vores jødiske minoritet, og som dermed også de facto betyder, at vi har mere behov for koranklodser i gaderne, mere behov for skudsikkert glas ved synagogen, mere behov for at have politi, når Rasmus Paludan er ude at benytte sin ret til at demonstrere.
Jeg bliver derfor nødt til at spørge: Hvis ikke man vil have de værn og beskytte de mennesker, som skal beskyttes på grund af udlændingepolitikken, som er ført igennem, i første omgang i 1983 med magt fra Radikale Venstre, og som de efterfølgende har plæderet for, hvad så?
Er man så villig til og kynisk nok til at sige, at vi importerer en masse voldsparate mennesker, og dem, der så ønsker at benytte sig af deres frihed, må, som vi hørte før, som fuglen i skoven være klar til, at der kommer en rovfugl hvert øjeblik og overfalder dem?
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-19:
Nej, det er jeg ikke enig i.
Altså, jeg mener, at ideologi og det, at man sætter stor pris på den personlige frihed, har en betydning som udgangspunkt i enhver debat.
Hvis ikke man er klar over, at man er i gang med at indskrænke den personlige frihed, eksempelvis, for at opnå et andet gode, som man så i den konkrete situation betragter som mere værd, jamen så får vi en underlig diskussion.
Så får vi en diskussion som den, jeg lidt klandrede Socialdemokratiet for i starten, hvor hvad som helst pludselig bliver gjort til frihed, og hvor vi hører snak om, at uden lighed ingen frihed, eksempelvis, hvilket er notorisk forkert.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Jeg tror, at ordføreren har meget ret i, at jo mindre livserfaring man har, des mere frihed hylder man, fordi man måske ikke helt har oplevet, hvad konsekvenserne af den fulde frihed måtte være.
Men især er jeg glad for betoningen af det konkrete, for det er jo netop det rigtige svar, at balancen helt må afhænge af omstændighederne, altså af den måde, man ser samfundet på.
Men er ordføreren så også enig med mig i, at i det lys er ideologiske tilgange til den slags spørgsmål utrolig ukomfortable, fordi de ofte ender med at være fastlåste på en måde, som netop fratager beslutningstagerne muligheden for at være konkrete?
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-19:
Jeg vil da glæde mig over, at jeg så har fremtiden foran mig, og at jeg bliver endnu klogere; det kan vi da alle sammen glæde os over.
I lighed hermed kan det også være, spørgeren bliver klogere, for spørgeren har jo også en lys fremtid og mange gode år foran sig endnu.
Jeppe Bruus (S), 2020-05-19:
Det vidner jo bare om, at man godt kan være en gammel mand, selv om man eksisterer i en ung mands krop.
Jeg har ikke på nogen måde grund til at anfægte ordførerens intellekt, men vil gerne prøve at forholde mig til nogle af de eksempler, der bliver draget frem her.
For vi snakker om en frihedskommission, som skal gå tilbage til 2001, og de eksempler, som den radikale ordfører er inde på, er jo det her med terrordømte, kontrol med seksualforbrydere osv., overvågning – nogle af de ting, vi faktisk har drøftet inden for det seneste år.
Og jeg synes faktisk, at de drøftelser har fungeret på et åbent og oplyst grundlag, og derfor synes jeg egentlig, det er lidt mærkeligt, hvis man så skulle have en kommission til at evaluere noget af den lovgivning, vi har lavet inden for bare den seneste samling.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge den radikale ordfører, om den radikale ordfører er enig i, at det at begrænse friheden for f.eks. en terrordømt eller en, der er dømt for seksuelle overgreb, skaber mere frihed og tryghed for andre.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-19:
Jeg deler til fulde ønsket fra Nye Borgerlige om, at vi i videst muligt omfang skal udfordre konventionerne.
Jeg mener egentlig, at vi burde undersøge, hvad de gør i andre lande i forhold til konventionsmæssige spørgsmål, når det kommer til at smide kriminelle udlændinge ud af Danmark.
Der er da ingen, der ønsker, at de skal være her.
Vi ønsker at bevare gode diplomatiske relationer internationalt, men i forhold til at smide kriminelle udlændinge ud af Danmark, så burde vi i højere grad udfordre konventionerne, end vi gør i dag.
Så der deler jeg da Nye Borgerliges ønske, og jeg tror da, at næsten hele Folketinget har et fælles ønske om, at vi får ændret asylsystemet, så asylbehandlingen sker i nærområder i stedet for spontant i Danmark og Europa, og at vi dermed kan få kontrol over, hvor mange vi tager hertil.
Så også der er vi enige.
Vi er også enige om at stille større krav i forhold til selvforsørgelse.
Så jeg deler da Nye Borgerliges ønske om, at vi skal have et paradigmeskifte på udlændinge- og asylpolitikken i Danmark, og at det vil afhjælpe nogle af de problemer, der er, i forhold til at staten hele tiden laver tiltag om mere overvågning.
Men det frie samfund har altid haft sine fjender.
Det har også haft det i socialister og kommunister, i bandemedlemmer, der ikke havde noget med islam eller Mellemøsten at gøre, i udefrakommende stater, der angriber os.
Der vil altid være fjender til det frie samfund, og der behøver vi ikke at besvare frihedens fjender ved at indskrænke vores egen frihed.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-19:
Helt konkret i forhold til overvågning i de sociale boligbyggerier, hvor der hænger kameraer på gavlene, vil jeg sige, at det i høj grad skyldes, at vi har importeret nogle mennesker, som ikke køber ind på vores værdier, som har forrået vores samfund, som venstrefløjen jo ikke er villig til at gøre noget ved.
Man kan måske godt fjerne overvågningskameraerne, men man fjerner jo ikke roden til problemet, og hvor står vi så?
Står vi med mere frihed eller mindre frihed?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-19:
Når det kommer til diskussionen om overvågning, om danskernes frihedsrettigheder og om dansk retssikkerhed kontra statens evne til at beskytte os mod udefrakommende trusler, så er det ikke venstrefløjen, jeg er bekymret for.
Så er det jo højrefløjen, så at sige, jeg er bekymret for, og der vil en kommission jo kunne slå fast sort på hvidt – hvis det er sådan, det forholder sig – at uendelige indskrænkelser af den personlige frihed ikke giver et friere samfund, og at det ikke giver mere sikkerhed.
Hvis det er tilfældet, vil det være godt for os liberale og de dele af venstrefløjen, der bekymrer sig om de her ting, at kunne sige til dele af højrefløjen, at de tager fejl.
Men nej, den her kommission får da ikke Enhedslisten til at indse, at de er inkonsistente og ulogiske og hver evig eneste dag bekæmper danskernes frihed på alle andre punkter.
Nej, det vil den her kommission ikke bidrage til.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-19:
Jeg finder det interessant, at man fra LA's side ønsker at nedsætte en kommission, som skal redegøre for, i hvilken grad og i hvilken udstrækning frihedsrettigheder er blevet begrænset uhensigtsmæssigt, uproportionalt, og nu kan jeg ikke huske, hvad det sidste var, når man nu tænker på, at vi sidder i et Folketing, hvor det jo er politiske forhold, der gør, at man ikke tænker logisk og rationelt om alt fra topskat til udlændingepolitik osv.
Tror ordføreren virkelig, at sådan en kommissions arbejde og det digre værk, der sikkert vil komme ud af det, betalt af danskernes skattekroner, vil gøre en forskel for venstrefløjen og deres forhold til det, som måske er det mest truende i forhold til vores frihed?
Naser Khader (KF), 2020-05-19:
Grunden er, at det hævdes, at de fleste beslutninger – ifølge Enhedslisten – er vedtaget i blinde som reaktion på voldsomme begivenheder.
Enhedslisten mistænker som følge deraf, at flere af lovgivningerne ikke virker efter hensigten og er for vidtgående i forhold til problemet.
Heraf nævnes det, at kommissionen bl.a. skal arbejde med imamloven, opholdsforbud og dobbeltstraf i bestemte boligområder, og at kommissionen skal indeholde en bred vifte af politifaglige, samfundsvidenskabelige, sociologiske og filosofiske kompetencer, samtidig med at der skal være eksperter med et fokus på menneske- og forfatningsretten.
Jeg må indrømme, at beslutningsforslaget undrer mig en smule.
I forslaget indikerer Enhedslisten, at Folketinget har vedtaget politik nærmest i blinde.
Jeg skal ikke udtale mig på andre partiers vegne, men i Det Konservative Folkeparti er vi fuldt ud klar over, hvad for noget politik vi har stemt igennem.
Det har for det meste været nødvendig politik.
Vi er også meget bevidste om, at der desværre er kræfter, der vil Danmark det ondt.
De trusler er ikke blevet mindre siden 2001, tværtimod.
Og truslerne kræver, at vi på en række områder har måttet vedtage lovgivning for alt andet end for sjov.
Betyder det så, at nogle af vores beslutninger har indskrænket friheden?
Der foregår hele tiden en balancegang mellem frihed og sikkerhed, og når vi har vedtaget lovgivning, har det været debatteret meget grundigt.
I en ideel verden ville vi ikke have brug for den slags lovgivning, men vi lever ikke i en ideel verden.
Derudover undrer det mig, hvad præcis man vil opnå ved at sætte en milliondyr kommission til at bruge flere år på at gennemgå allerede grundigt diskuteret lovgivning.
Der er utallige eksempler på kommissioner, der har kostet millioner, uden at vi som politikere har kunnet bruge konklusionerne til noget som helst.
Et eksempel på dette er Farumkommissionen fra 2002, som brugte 10 år på at undersøge »muligt kritisable forhold i Farum Kommune«.
Ifølge Justitsministeriets opgørelse over omkostningerne løb det op i over 59 mio. kr.
Vi står i dag i en alvorlig krise, som vi endnu ikke kender de økonomiske konsekvenser af.
Vi mener ikke, at det er tiden til at bruge endnu flere millioner på endnu en kommission.
Derfor kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte op om Enhedslistens beslutningsforslag.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-19:
I det lovforslag, som spørgeren fremhæver, var der nogle ting, som Radikale Venstre godt kunne se noget fornuft i, nemlig at man eksempelvis udvidede nogle af de områder, hvor man kunne give et opholdsforbud, sådan at det ikke kun gjaldt én svømmehal, men flere svømmehaller eller et større geografisk område end tidligere.
Nu er det så indført, og skulle vi så ikke evaluere det på et tidspunkt og sørge for at kigge på, om det nu har været nødvendigt – om det har haft den store effekt, som man indledningsvis ønskede?
Jeppe Bruus (S), 2020-05-19:
Jamen vi kan jo f.eks. se, at i forhold til folk, der er dømt for seksuelle overgreb mod børn, har der været nogle sager, hvor de har begået nye overgreb på andre børn, efter at de har afsonet deres fængselsstraf – de har skiftet navn, og de har flyttet bopæl.
Derfor har vi indført en lov, der gør, at politiet mere effektivt kan kontrollere de her personer ved bl.a. at ransage deres boliger, også uden en retskendelse, og hvis man så finder noget, der påkræver det, så skal man have det.
Der har været en diskussion af det, hvor De Radikale mig bekendt var imod det, fordi man indskrænker friheden for den seksualdømte, men hvor vi andre argumenterer for, at det jo faktisk er for at beskytte nogle af de uskyldige børn, der kan blive udsat for de overgreb.
Så det er et helt godt og klart eksempel, som i virkeligheden bare er det helt konkrete, jeg gerne vil ind på, nemlig at man jo godt kan begrænse friheden for nogle for at sikre friheden for nogle andre.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-19:
Jeg synes bestemt også, vi har haft nogle enormt gode drøftelser af de lovforslag, der har været.
Der har så ikke været enighed om dem alle sammen, men der har for nogle af forslagenes vedkommende været et flertal, og det må man jo have respekt for.
Jeg vil ikke lige ind på det der spor med, om begrænsning af frihed skulle give mere frihed – den sådan Erasmus Montanus-tilgang er jeg nok ikke den store tilhænger af.
Det, jeg bare siger, og det, vi støtter ved det her beslutningsforslag, er, at når der så bliver lavet nogle indskrænkninger, som der jo også har været i indeværende folketingssamling, hvilket spørgeren ganske rigtigt anfører, jamen så lad os da få det evalueret.
Lad os kigge på: Har det nu den effekt i sidste ende, som man gav udtryk for, da man fremlagde det?
Så er det jo fint, hvis det har en supergod effekt og det har været nødvendigt og er proportionelt med den frihed, der er givet afkald på.
Det er bare det, vi gerne vil have undersøgt i forhold til de ting, der har været tidligere.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-19:
Det kan jeg simpelt hen ikke, det kan jeg ikke – det tror jeg ikke nogen kan.
Men lad os bare tage sådan noget som coronakrisen lige nu.
For der er da ingen tvivl om, at det, der ville være tryggest, jo ville være det totale lockdown, hvor alle blev hjemme i deres egen lejlighed og holdt sig på hver sit værelse og ikke så nogen som helst mennesker.
Så ville vi ikke gå ud at blive smittet, og så ville vi ikke blive syge.
Men det er jo heller ikke et samfund, vi har lyst til at leve i særlig længe.
Jeg tror også meget, at det måske ikke bare hænger sammen med ens sådan politiske overbevisning, men også hvor man måske er henne i livet, hvordan man har det personligt, altså hvor meget tryghed man har behov for.
Mon ikke de fleste unge mennesker er mere frihedshungrende og knap så bekymrede for deres tryghed, og så skifter det lidt, når vi bliver ældre?
Det er et spændende tankeeksperiment, men jeg kan desværre ikke komme det nærmere.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Jeg vil gerne fortsætte den meget spændende, elaborerende tanke, som hr. Jan E. Jørgensen indledte med tidligere, om fuglen i skoven, og hvad frihed egentlig er.
Og måske kan hr. Jan E. Jørgensen også sætte en form for markør mellem på den ene side friheden og så trygheden på den anden side, som jo er modsætningerne i den her debat.
Som hr. Jan E. Jørgensen selv sagde, er der jo ikke nogen, der ønsker det fuldstændig frie samfund, for det ville være som at leve på savannen, hvor man ikke tør lukke øjnene.
Om det så er løven, der kommer, eller skattegribben, eller hvem det nu er, så er der nødt til at være en grundlæggende tryghed.
Man nogle gange kan det være svært at finde ud af, hvor liberalisternes trang til tryghed egentlig ligger. Kunne hr. Jan E. Jørgensen på sådan en akse, hvor vi har frihed på den ene side og tryghed på den anden, prøve at sætte og sådan nogenlunde markere, hvor han befinder sig?
Pernille Vermund (NB), 2020-05-19:
Jeg tror, de fleste borgere, danskere, ville foretrække at leve i et område, hvor der var trygt også uden overvågning, og det håber og tror jeg også at ordføreren er enig med mig i.
Når det er sagt, synes jeg egentlig, at det er ret relevant at spørge sig selv: Ville vi have haft mere eller mindre af den her slags?
Ville der have været færre koranklodser i gaderne, ville der have været mindre skudsikkert glas foran den jødiske synagoge, ville der have været mindre overvågning i de socialt belastede områder, hvis man havde ført en ansvarlig udlændingepolitik, i forhold til den situation, vi står i i dag, og hvor et parti som Radikale Venstre fik lov til at få afgørende indflydelse i 1983 på en udlændingepolitik, som vi jo lider under og har lidt under lige siden?
Jeppe Bruus (S), 2020-05-19:
Jamen jeg er enig i, at vi har haft en fejlslagen integration og også en udlændingepolitik, som ikke har været hensigtsmæssig, og som har gjort, at visse dele af vores samfund er præget af mindre frihed, fordi vi desværre lever med konsekvenserne af det.
Og det kan man jo bare erfare, hvis man bor i nogle af de områder eller kommer der ofte, som jeg selv gør.
Så giver det da nogle begrænsninger, social kontrol, alt muligt andet, som lægges oveni.
Men det, vi taler om her, er jo også på den større plade, for den præmis, jeg ikke køber, er, at f.eks. det, at man så laver overvågning i et boligområde, er et stort, stort overgreb mod de borgere, der bor der.
Faktisk mener jeg, at det bidrager til tryghed og til at gøre op med nogle af de konsekvenser af den fejlslagne politik.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-19:
Tak for det.
Når vi i Nye Borgerlige er så optaget af at få løst udlændingepolitikken fra bunden, hænger det rigtig meget sammen med frihed.
For faktum er, at en fejlslagen udlændingepolitik gang på gang stiller os i dilemmaer – dilemmaer, som handler om, om vi skal acceptere, at mennesker ikke kan leve trygt med den frihed, som ministeren tidligere omtalte som den reelle frihed, eller om vi skal acceptere overvågning, kontrol, skudsikkert glas, betonklodser i gaderne osv.
De to valg – valget mellem pest eller kolera, vil jeg næsten sige –
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Mener ordføreren, at vi har fået mere frihed eller mindre frihed af den fejlslagne migration, der i årtier er kommet fra de muslimske lande?
Jeppe Bruus (S), 2020-05-19:
Men jeg er ikke enig.
Hvis præmissen her er, at det, når vi laver lovgivning omkring overvågning med tv-kameraer, som man skal have en retskendelse for at få adgang til, når vi laver øget kontrol med seksualforbrydere og fremmedkrigere, når vi skærper straffen for terror og for at have eksplosivstoffer, rammer alle mulige uskyldige menneskers frihedsrettigheder, er jeg ikke enig.
Men jeg er faktisk enig i, at det indskrænker frihedsrettighederne for de mennesker, som vi gerne vil indskrænke dem for, for at sikre en øget tryghed i samfundet.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-19:
Jeg er meget glad for det, ordføreren sagde først som sit første ord, nemlig jo, og så blev det efterfulgt af en række andre ord.
Det, der jo netop er det interessante i det, er, at de her frihedsindskrænkninger, der er sket de senere år, er gået ud over fuldstændig uskyldige mennesker, som gradvis har fået frataget nogle frihedsrettigheder, som ellers bliver højt værdsat.
Synes ordføreren så ikke, at det ville give god mening, at man lige fik evalueret det, så vi sikrer, at det er nødvendigt?
Der er ingen grund til at fratage nogen deres frihedsrettigheder, hvis det ikke er nødvendigt.
Jeppe Bruus (S), 2020-05-19:
Der har argumentet været, at vi knægter de her personers frihedsrettigheder, og det er jeg sådan set enig i.
Det gør vi jo for at sikre friheden og trygheden for alle os andre.
Der kan vi jo så have forskellige perspektiver på den diskussion.
Det kan jeg erfare at vi har haft.
Men for mig er det jo sat på spidsen også en af de centrale markører på, hvordan vi opfatter den her diskussion.
Man kan godt rulle alt tilbage og sørge for, at seksualforbryderen og fremmedkrigeren får mere frit spil.
Og så anerkender jeg, at man varetager deres frihedsrettigheder, men jeg er også helt sikker på, at vi andre kommer til at miste en del af vores frihed, tryghed og lighed.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-19:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren er enig i, at øget adgang til ransagninger, øget overvågning, logning af private spor, zoneforbud og begrænsning af beklædningsfriheden er med til at fratage friheden for borgere, der ikke har gjort noget, altså uskyldige mennesker.
Er de tiltag, der er gjort de senere år, ikke også noget, der er gået ud over frihedsrettighederne for helt uskyldige borgere, der ikke har gjort noget som helst?