Magnus Heunicke (S), 2025-12-02:
Tak for det.
Det er jo sådan, som det også fremgik, at det i dag er vores kommuner, der står for at indsamle husholdningsaffaldet, som vi borgere så har sorteret.
Det er så også korrekt, at det er i ti forskellige affaldstyper.
Nogle af dem kender vi rigtig godt derhjemmefra.
Hjemme hos os er den, der vokser allermest, den med plastik, hvor der også kommer mælkekartoner ned i, og så har vi også biospanden, og så har vi så restaffaldet.
Det er det primære.
Så er der selvfølgelig også batterierne og glas og tøj og sådan nogle ting, men dem, jeg nævnte her, er det primære.
Det er der så heller ikke.
En typisk familie har tre, fire skraldespande, så de fylder noget, det ved jeg udmærket godt, og det er også bøvlet.
Jeg har selv en familie med store teenagedøtre, og det er noget bøvlet.
Men så er spørgsmålet så: Kan det nytte?
Det spørgsmål er jo sundt at stille sig selv hele tiden.
Kan det her nytte noget, eller er der billigere og bedre og klogere måder at gøre det på?
Derfor tak til Borgernes Parti for at stille det her spørgsmål, nemlig om det kan nytte noget.
Når vi indførte det her i Danmark og i resten af Europa, var det under overskriften, at det er, fordi det gavner miljøet.
Men lad os da undersøge, om det nu også gavner miljøet, og det vil jeg gøre i den her tale.
For det første, lad os tage biospanden, altså det, vi kender som madaffald.
Hvad bliver madaffald til?
Primært to ting, hvis vi ellers husker at sortere det: Det bliver til gødning, og det bliver til biogas.
Når vi kan bruge gødning, sparer vi kunstgødning.
Det er enormt energikrævende at fremstille, og det siger sig selv, hvor vigtig biogas er.
Så har vi pap, og det er også noget, vi sorterer.
Hvorfor sorterer vi egentlig pap, hvorfor ikke bare smide det ud eller smide det på forbrændingsanlægget?
Det skyldes, at sorterer man pappet, kan det genbruges, og så kan det genbruges til at lave nye papkasser baseret på genbrugspap, og det betyder, at vi slipper for at producere ny pap og bruge energi og bruge kemikalier til at producere ny pap.
Så er der plastikken, og som jeg sagde, vokser den spand voldsomt hjemme hos os.
Plastik kan man jo enten genanvende ved at få det produceret til ny plastik, eller vi kan tage det, der hedder virgin plastik, altså jomfruelig, ny plastik produceret af olie og så bruge det én gang og brænde det af.
Produktion af plastik kræver altså olieudvinding, og det belaster miljøet, og det forurener både vand og luft og belaster jo altså også vores CO 2 -udslip, hvis det bliver brændt af.
Hvis vi derimod sorterer affaldet, kan vi genanvende plastikken, og vi kan altså sikre, at der ikke skal produceres så meget af den nye plastik.
På den måde har jeg så været igennem nogle af de store spande, vi har, og svaret på spørgsmålet, om det så nytter noget, er, at det i hvert fald noget på de her principper og de her enkelte affaldsfraktioner, som det så smukt hedder.
For affald er ikke bare skrald, affald er ressourcer.
Det er primært det, som forslaget handler om, og som diskussionen skal være om.
Kunne vi f.eks. ikke bare have en avanceret robot, der sorterer affaldet?
Jeg har besøgt en del af dem, der er inden for den her branche forskellige steder, og jeg har også været i tæt dialog med branchen, og der bruges i den grad avanceret teknologi og sorteringsrobotter allerede i dag i branchen.
Så kunne de ikke overtage fra os? lyder spørgsmålet i det her forslag.
Her er den lidt mere kedelige sandhed, og det er, at de muligheder, jeg nævnte tidligere, for en god genanvendelse, mister vi, hvis vi blander det i én spand og håber, at den så kan blive spulet og sorteret og genanvendt på de enkelte områder, som jeg nævnte tidligere.