Rosa Lund (EL), 2024-02-23:
Altså, det korte svar er ja, hr. Morten Messerschmidt, for vi har i Enhedslisten ændret vores EU-politik.
Vi er et EU-kritisk parti, og det er ikke sådan, at vi bare elsker EU og synes, at det er det fedeste i hele verden, og vi er også tilhængere af, at vi bevarer forbeholdene.
Men jeg vil jo sige, at der, hvis vi f.eks. kigger på de ting, der kommer på ligestillingsområdet, på arbejdsmarkedsområdet og på klimaområdet, også kommer nogle ting fra EU, som det ville være svært at komme uden om alene, og som altså skal løses internationalt mellem landene.
Vi kan kigge på techområdet, som jeg synes er et andet godt eksempel på noget, hvor det er i hvert fald er svært for os ikke at samarbejde med de andre EU-lande.
Det synes jeg er et andet eksempel på noget, hvor vi i hvert fald i Enhedslisten vil gøre vores indflydelse i EU gældende.
Nu er Enhedslisten jo for nuværende et parti med ni mandater, og vi er f.eks. et af de eneste partier, som står på mål for den flygtningepolitik, som det her forslag repræsenterer.
Dermed kan man sige, at vi desværre er rimelig vant til at være i mindretal.
Enhedslisten er ikke imod grænsekontrol, antallet betyder noget, en integrationsindsats koster penge, og det at tage imod flere flygtninge og give flere mennesker asyl kræver selvfølgelig noget af velfærdssamfundet.
Det er bare lige, så vi kan parkere det, og der er også en sidste ting: Vi er i Enhedslisten selvfølgelig ekstremt bekymrede over den tendens, vi ser, særlig blandt unge mænd, som fravælger venstrefløjen, og det er vi meget interesserede i at diskutere og analysere, gerne sammen med hr. Frederik Vad, men det er bare ikke lige det, det her beslutningsforslag handler om.
Så jeg tillader mig lige at tale om beslutningsforslaget, men jeg havde bare lige et behov for at punktere nogle myter, som har eksisteret den sidste halvanden time herinde i Folketingssalen.
Nå jo, jeg kunne jo selvfølgelig også vende tilbage til hr. Morten Messerschmidt og sige, at jeg ligesom hr. Morten Messerschmidt selv er uddannet fra det juridiske fakultet, og at jeg godt kender EU-retten, tak
Men derudover må jeg sige, at det har været en spændende debat, og som det også har været fremme i debatten i dag, er det bestemt ikke alt, hvad der kommer fra EU, som Enhedslisten er enige i, heller ikke på asylområdet.
Hvis vi kigger nærmere på den politiske aftale, som kort før jul blev indgået blandt de lande, der er en del af den fælles asylpolitik, så er der overordnet set tale om stramninger, som stiller forfulgte mennesker dårligere, når de søger om beskyttelse i et EU-land.
Det er vi modstandere af i Enhedslisten, og vi er ikke udelukkende tilhængere af den her migrationspagt.
Et godt element synes vi dog er princippet om en fordeling af asylansøgere, der kommer til EU, så det ikke er landene ved EU's sydlige og østlige ydergrænser, der skal løse alle flygtningeproblemerne.
I Danmark har skiftende regeringer i hvert fald siden 2016 gjort, hvad de kunne, for at unddrage sig det ansvar, som Danmark som et velfungerende og ressourcestærkt land har for at bidrage til løsningen af de globale flygtningeproblemer.
2016 var det år, hvor Folketinget vedtog den såkaldte smykkelov, der skaffede Danmark en stor portion negativ presseomtale, bl.a. da den daværende statsminister hr. Lars Løkke Rasmussen blev afbildet i en slags naziuniform i den engelske avis The Guardian.
2016 var også året, hvor den daværende udlændinge- og integrationsminister fru Inger Støjberg stoppede modtagelsen af kvoteflygtninge, og året efter fejrede hun sin udlændingestramning nr. 50 med en stor othellolagkage på de sociale medier.
Den skræmmekampagne virkede, og det er nu i næsten 10 år lykkedes skiftende danske regeringer at stikke hovedet i busken og undgå at tage ansvar og et nævneværdigt antal flygtninge.
Derfor foreslår vi, at Danmark meddeler EU, at vi trods det danske retsforbehold gerne vil tilslutte os den solidariske fordeling af asylansøgere i Europa.
På den måde kan vi udvise solidaritet med vores samarbejdspartnere i de andre EU-lande, men jo først og fremmest også med nogle af de mange mennesker, som er flygtet fra krig og undertrykkelse.
Antallet at tvangsmæssigt fordrevne mennesker passerede ifølge FN 110 millioner i 2023.
Men i Danmark kan vi sagtens tage ansvar for at give asyl til en større andel af de asylansøgere, der kommer til Europa.
På den måde kan vi hjælpe mennesker i nød, og det er baggrunden for, at vi fremsætter det her beslutningsforslag.
Jeg takker for opbakningen fra de partier, som vi også i Enhedslisten havde regnet med ville bakke op, men jeg synes reelt, det er en interessant diskussion, som jeg også håber ordførerne vil bidrage til i udvalgsbehandlingen, hvor vi forhåbentlig kan have en lidt mindre polemisk debat, fordi der ikke er kamera på, eller jeg ved ikke, hvad det er, der gør det, men jeg håber, at vi kan have en ordentlig og seriøs samtale om, hvad vi stiller op i den situation, som EU står i lige nu, og hvor vi i Enhedslisten mener, at Danmark skal bidrage til en mere solidarisk løsning end den, vi bidrager til i dag.
Tak for debatten i dag og ikke mindst for interessen for udviklingen i Enhedslistens EU-politik.