runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Seier Christensen (NB), 2020-06-04:
Tak for ordet.
Der er gået mange år, siden magtudredningen udkom tilbage i 2003 som en konkluderende rapport.
Samfundet har udviklet sig, teknologierne er forandrede, det offentlige rum er forandret, forholdet mellem lovgiver, interessegrupper, forvaltning og regering har forandret sig, og dermed har magten formentlig også forskubbet sig.
Når vi gerne vil have et levende demokrati, der tilpasser sig verdens foranderlighed, må vi selvfølgelig også acceptere, at der sker forskydninger i magten.
Nogle erobrer større indflydelse, formelt eller uformelt, mens andre taber indflydelse.
Sådan er det, og den dynamik skal vi ikke forsøge at stoppe.
Men vi skal som lovgivere og som befolkning vide og forstå, hvad der sker omkring os.
Kun med viden og indsigt kan vi handle med fornuft for at sikre, at demokratiet og folkestyret trives under de vilkår, som verden byder os.
Derfor er vi i Nye Borgerlige glade for dette beslutningsforslag, som vi vil støtte.
Jeg vil godt opridse nogle få punkter, som er vigtige for os, og som bryder med den noget polemiske linje, forslagsstillerne har lagt i bemærkningerne til beslutningsforslaget.
For det første bør det efter vores mening være et forskningsprojekt forankret i universitetsverdenen.
Selvfølgelig skal forskerne orientere sig bredt i samfundet, men vi vil være betænkelige ved en udvanding af det forskningsmæssige fokus, hvis interesseorganisationer får bestemte indflydelser på projektet.
For det andet bør et kommissorium for magtudredningen påpege, at forskergruppen skal se fremad og komme med bud på, hvilke trends og udviklinger man kan se konturerne af, og hvad de kan komme til at betyde for demokratiet, medføre af magtforskydninger, og hvordan de kan påvirke den offentlige samtale i fremtiden.
For det tredje er det vigtigt for os, at forskergruppen kommer til at inkludere videnskabsfolk, som har deres speciale inden for de tekniske og naturvidenskabelige områder.
Tilegnelse af ny viden inden for naturvidenskab og udvikling af nye teknologier går meget hurtigt og påvirker i stigende grad måden, vi lever på, og måden, samfundet organiseres på, og med al respekt for samfundsvidenskaben vil flere indsigter vil give et bedre resultat.
Med disse bemærkninger kan Nye Borgerlige støtte beslutningsforslaget.
Stinus Lindgreen (RV), 2020-06-04:
Der er jo ikke så meget at sige til det – tak.
Jeg hører jo, at der er bred enighed om, at det her er vigtigt, og at det er noget, vi skal diskutere videre.
Det hørte jeg også fra Socialdemokraterne.
Det er noget, vi skal tage en debat om og en diskussion af, så jeg tror ikke, at vi er så langt fra hinanden, som det måske kan lyde.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-04:
Det er kun for kort at komme med en bekræftelse, og det er også, fordi jeg ikke tidligere fik nævnt over for hr. Karsten Lauritzen, at vi ingen indvendinger har imod at lægge det her i Udvalget for Forretningsordenen, og heller ikke hvis det skal være en parallel proces, eller hvordan vi gør det.
Det finder jeg fuldstændig naturligt.
Så det finder vi bestemt ud af, og så vil jeg bare gerne sige tak for, at vi kan mødes her som Folketing og ikke som partier.
Det synes jeg tjener folkestyret til ære.
Kasper Sand Kjær (S), 2020-06-04:
Jeg synes ikke nødvendigvis, at vi skal binde os til en konkret model allerede nu.
Jeg synes, det kalder på mere samtale og dialog om, hvad det præcist er for et stykke arbejde, vi har brug for at sætte i gang.
Vi skal have afdækket, hvad det er for noget forskning, der også er kommet til siden 2003.
Hvordan kan vi lave noget, der spiller sammen med det, og er det nødvendigvis et mangeårigt, langt forløb af et kæmpe digert forskningsprojekt, der er det rigtige svar, eller kunne det være en pluralisme i forskellige projekter?
Alt det synes jeg kunne være spændende at drøfte også med forslagsstilleren og de øvrige partier i Folketinget, altså hvordan vi bedst sørger for, at vi har den nødvendige viden at stå på i den meget vigtige samtale om, hvordan vi sikrer, at vores demokrati er levende og sundt.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-04:
Med al respekt vil jeg sige til hr. Kasper Sand Kjær, at meget ofte, når folk siger, at de gerne vil have en dialog, er det, fordi de ikke lige ved, hvad de selv skal byde ind med i den dialog og derfor afventer andre.
Derfor ville det bare være rart, når nu Socialdemokratiet siger, at man er enig i hensigten her, og at man godt kan se problemstillingerne og alle de der fine ord, som vi hører fra både hr. Kasper Sand Kjær og ministeren, hvis man kunne være en lille smule konkret.
Altså, hvordan forestiller hr. Kasper Sand Kjær sig at den her dialog skal foregå?
Det er jo sjovest at have en dialog, hvis begge eller flere parter har nogle ideer at byde ind med i den dialogkreds, som hr. Kasper Sand Kjær forestiller sig.
Kasper Sand Kjær (S), 2020-06-04:
Men med al respekt vil jeg sige til hr. Morten Messerschmidt, at jeg synes, at De springer lige lovlig hurtigt til konklusionen på, hvad det er, vi har brug for.
For jeg synes egentlig, vi først og fremmest har brug for en dialog og en samtale med hinanden om, hvad det er, vi har brug for at få afdækket.
Og så kan vi jo efterfølgende tage det med, hvordan den konkrete form skal være.
Men det er en oprigtig invitation til en dialog om, hvad det er for nogle udfordringer, vi ser derude fælles på tværs af Folketingets partier – og hvordan kan vi sørge for at få tilvejebragt den viden, vi har brug for?
Stinus Lindgreen (RV), 2020-06-04:
Mange tak.
Det er et rigtig interessant beslutningsforslag, som hr. Morten Messerschmidt har fremsat her.
I Radikale Venstre er vi meget store fortalere for åbenhed og for at se magten efter i sømmene.
Det sikrer gennemskuelighed, ansvar og tillid.
Det er altid klogt at holde øje med magten for at beskytte vores demokrati, og der er ikke nogen tvivl om, som hr. Morten Messerschmidt lige har redegjort for, at der er sket rigtig, rigtig meget, siden den sidste magtudredning blev færdiggjort.
Sociale medier er kommet til og har ændret den demokratiske samtale på godt og ondt.
De gamle medier har måttet tilpasse sig en helt ny virkelighed, og det har alle borgere i Danmark og resten af verden.
Nu skal vi ikke kun navigere i et hav af nyheder; nu er der også bevidst plantet falske nyheder.
Se blot på det seneste præsidentvalg i USA, hvor der nu føres storpolitik på Twitter.
Men det er ikke kun et problem i andre lande.
Før jeg fik min daglige gang herinde på Christiansborg, havde jeg igennem mange år deltaget i debatter om alt fra vacciner og evolution til klimaforandringer og som noget af det seneste 5G – alt sammen emner, hvor fake news spiller en kæmpestor rolle og er med til at mudre billedet med potentielt store konsekvenser.
Men også i vores hverdag herinde på Christiansborg er det i særdeleshed nødvendigt at se nærmere på, hvordan magten forvaltes, hvordan beslutningerne træffes, hvem der rådgiver, hvad mediernes rolle er, og hvordan samarbejdet med interessenter er.
Hvis der fortsat skal være tillid og opbakning til vores folkestyre, skal vi selv kunne tåle et kritisk eftersyn, og det er jeg glad for at høre at alle ordførere indtil videre har bakket op om.
Om det så nødvendigvis skal være samme proces som for 20 år siden, er jeg ikke overbevist om, men det er helt oplagt i folkestyrets interesse at starte processen, og derfor mener jeg, at det er Folketingets ansvar, at det sker.
I Radikale Venstre mener vi, at beslutningen bør flyttes over i Udvalget for Forretningsordenen, så de kan påtage sig opgaven med at afdække den bedste vej fremad, for det vigtigste er naturligvis, som ministeren også var inde på, at det her sker uafhængigt og med armslængde til både Folketinget og regeringen.
Men jeg synes, det er et meget sympatisk forslag, og jeg ser frem til det videre udvalgsarbejde.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-04:
Det lyder jo til, at hr. Karsten Lauritzen og Dansk Folkeparti ser meget ens på de udfordringer, som folkestyret står over for, og som det danske samfund og demokratiet står over for.
Jeg har da ingen erindring om i ganske lang tid at have hørt en så positiv ordførertale om et forslag fra Dansk Folkeparti, så det vil jeg bare gerne kvittere for.
Og så vil jeg sige, at med den måde, beslutningsforslaget er udformet på, indeholder det intet implicit ønske om, at det atter skal tage 10 år.
Der står ikke noget om det tidsperspektiv, vi forestiller os, men jeg vil bare gerne have lov til at tilslutte mig det, som Venstres ordfører siger, at det selvfølgelig skal ske hurtigere.
Det understreges jo netop af den alvorlige situation, som vi ret bredt, tror jeg, er enige om at vi befinder os i.
Så lad os endelig komme i gang, uanset om det er ved at trykke på knappen eller ved at trykke regeringen på maven.
Det finder vi ud af.
Det vigtige er, at det er sagen, der tæller.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-04:
En af styrkerne ved det danske folkestyre er den diversitet, som præger sammensætningen af Folketinget.
Vi kommer med meget forskellige baggrunde.
Hr. Henrik Dahl har en lang forfattervirksomhed og akademisk virksomhed bag sig; jeg har de seneste 13 år været sådan en halvgøgler på Dyrehavsbakken; og sådan har vi jo alle sammen vores del af virkeligheden.
Og det, der jo så i virkeligheden er det fulde billede, er den mosaik, som vi allesammen indtræder i, og hvor vi hver kan give vores bidrag.
Der synes jeg, at især hr. Henrik Dahls bidrag her til sidst illustrerede det vanskelige, men dermed også vigtige i at få defineret det her med: Hvor er magten?
For hvis der er én ting, der er farligt for ethvert samfund, så er det, hvis magten er skjult og uden for kontrol.
Det er også farligt med et samfund, hvor der slet ikke er nogen magt, for så bliver det jo anarki.
Det har vi også set eksempler på, og det er heller ikke godt.
Netop derfor er det en god dag, når alle partier erklærer sig enige i, at nu er vi nødt til at få styr på, om det er internationale domstole, om det er de danske udgaver af Sir Humphrey, eller hvem det egentlig er, der afgør i korridorerne, hvordan tingene ender.
Er det de sociale medier, der påvirker folketingsvalgene, eller er det rent faktisk det, som politikerne siger?
Er det falske nyheder, eller er det rigtige nyheder?
Den proces er vi nødt til at få sat i gang, og derfor er det opløftende, at alle partier jo har tilsluttet sig det, selv om der har været nogle bemærkninger, som jeg derfor lige vil kommentere på.
For det første er der organiseringen i udvalg osv. – det er helt problemfrit for os.
For det andet: Hvor lang tid skal det her tage?
Det ved vi ikke hvornår ligger, men en arbejdstid på 2-3 år må være maksimum.
Og det vil også besvare en del af det spørgsmål, som Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten rejser, i forhold til det økonomiske, der selvfølgelig er vigtigt, men som jeg er sikker på med den meget brede opbakning, vi har hørt her, nok skal løses.
Derfor vil jeg opfordre regeringen til meget hurtigt at tage initiativ til at komme med de konkrete bud på, hvordan det her arbejde kan orkestreres.
Det er, som jeg sagde til hr. Kasper Sand Kjær, sjovere at have en dialog, hvis vi ved, hvad det er, vi skal tale om.
Så lad os få noget konkret på bordet fra regeringen, og så ser vi, hvor sagen ender.
Men i hvert fald tak for opbakningen herfra.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-04:
Coronaepidemien har jo ikke ændret noget som helst på, at der er en underkapacitet af vej i Danmark.
Så i forhold til de mennesker, der skal transportere sig, har vi for lidt vej i Danmark, især nogle centrale motorvejsstrækninger, som staten har ansvaret for.
Det var tilfældet før coronaepidemien.
Så havde vi nogle uger og måneder her under coronaepidemien, hvor folk ikke kørte på arbejde.
Da var der god plads på vejene.
Nu er de tilbage på vejene igen.
Dette forslag udmønter de projekter fra den blå plan fra marts 2019, som skulle gennemføres i 2021, altså gå i gang i 2021.
Det haster jo nu, for regeringen vil i august fremlægge en finanslov for 2021, og derfor er det vigtigt, at regeringen nu gør sig klart, om den ønsker at gennemføre nogen projekter i 2021.
Det er de projekter, som vi blå partier foreslog skulle gennemføres i 2021.
Hvad er regeringens bud?
Ønsker regeringen at gennemføre nogen som helst vejprojekter i 2021?
Benny Engelbrecht (S), 2020-06-04:
Det er fuldstændig rigtigt, at der er steder i Danmark, hvor der kan være god brug for at lave vejinvesteringer.
Det var kendt før coronasituationen, fuldstændig ligesom det før coronasituationen var velkendt, at der også er steder i Danmark, hvor der er brug for at bygge cykelstier, ligesom det før coronasituationen var velkendt, at der var steder i Danmark, hvor der var brug for at styrke den kollektive trafik.
Serviceeftersynet har netop vist, at især jernbanen er udfordret, og at finde en balance i det i den fremtidige investeringsplan, ja, det er jo selvfølgelig en af de opgaver, som ligger på mit bord, og det kommer vi også til at gøre.
Som jeg netop har redegjort for, så følger regeringen naturligvis det flertal i Folketinget, der under en forespørgselsdebat for nylig netop har slået fast, at klima- og miljøhensyn også hænger sammen med infrastrukturinvesteringerne.
Og derfor er det også – hvad jeg har redegjort for i min besvarelse her – den tilgang, vi har.
Og så er det klart, at Liberal Alliance altid kan møde frem til infrastrukturforhandlinger og til finanslovsforhandlinger med deres ønsker dér.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-04:
Det er nu anden gang, transportministeren skal lave en finanslov.
Første finanslov for 2020 blev fremsat og aftalt i 2019.
Der var afsat nul kroner til bedre veje.
Jeg hører transportministeren sådan, at også i finansloven for 2021 vil der være afsat nul kroner til veje.
Er det korrekt forstået, at det endnu ikke er lykkedes for transportministeren – og heller ikke vil lykkes i den næste finanslov – at afsætte en eneste krone til bedre veje?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-06-04:
Tak for det.
Der er jo en række partier og organisationer, der har travlt med at sprede den myte, at skinnebåren trafik er godt og grønt, hvorimod vejtrafik er sort og ondt – må man forstå.
Jeg er glad for, at ministeren hører til dem, der siger, at det afgørende jo sådan set er, hvad der er i tanken på det, der kører: Er det grønt, er transporten grøn.
Dér er vi enige.
Derfor undrer det mig lidt, at ministeren ligesom bruger klimaargumentet for, at vi ikke kan gå i gang med nogle trafikale investeringer.
Vi ved jo godt, hvor der er behov for at styrke jernbanen, og vi ved godt, hvor der er stærkt behov for at bygge veje; Socialdemokratiet har selv mange bud på det.
Så hvorfor er det, ministeren synes, at vi er nødt til at vente på klimaforhandlingerne?
Jeg forstår ikke rigtig argumentet med, at vi skal vente på klimaforhandlingerne, for det er ligesom én del, hvor vi sammen laver en aftale om at få noget grønt i tanken, og investeringer i infrastruktur er så det, det skal køre på, og det er jo grønt uanset hvad.
Er ministeren enig i det, og hvorfor vil regeringen bruge det som argument for at få udsat nogle trafikale investeringer?
Benny Engelbrecht (S), 2020-06-04:
Lige præcis på dette punkt tror jeg faktisk, at hr. Kristian Pihl Lorentzen og jeg er meget enige, altså om vigtigheden af at sikre, at køretøjerne i fremtiden bliver grønne.
Det handler dels om at udfase diesel- og benzinbiler, dels om at sikre alternative drivmidler – ingen tvivl om det – og de ambitiøse potentialer, der ligger i eksempelvis power-to-x, altså elektrofuels og tilsvarende, er ekstremt perspektivrige, men vi må også sige, at vi jo faktisk ikke i dag kan anvise en præcis vej derhentil.
Det er noget af det, som vi forhåbentlig kan gøre i klimahandlingsplanerne for transportområdet.
Det er i hvert fald regeringens ambition, og jeg er overbevist om, at Venstre også vil spille med dér.
Og der er trods alt en sammenhæng, også i forhold til en grøn mobilitetsplan, hvor vi bliver nødt til at se infrastrukturinvesteringer i en bredere sammenhæng, så vi også sikrer en intermodalitet eksempelvis, altså hvor man også styrker sammenhængen mellem transportformer.
Det tror jeg sådan set heller ikke vi er uenige om i Folketinget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-06-04:
Men det andet vigtige parameter her er jo, hvor mange penge vi har til rådighed, og der forstår jeg godt, at regeringen lige trækker vejret og ser, hvad situationen er efter corona osv.
Men er ministeren ikke enig i, at corona eller ej er statens investeringsramme sådan set intakt?
Altså, så derfor handler det om viljen til, hvor meget vi vil sætte af til vores trafikale infrastruktur, og der håber jeg jo, at ministeren er mindst lige så ambitiøs som den tidligere regering, der jo afsatte 112 mia. kr. til det her område.
Så derfor: Kan ministeren løfte sløret lidt for den ramme?
Vi skal have en god ramme, helst mindst 112 mia. kr., når vi skal til at forhandle trafikal infrastruktur.
Bertel Haarder (V), 2020-06-04:
Tak, formand.
Derfor tror jeg også, at foreningslivet vil modtage forslaget her positivt.
Og ministeren har jo nævnt, at det kunne blive fulgt op af en konference med deltagelse af foreningslivet, og det synes jeg er en konstruktiv tanke.
Jeg har tilladt mig i indledningen at skrive lidt højtravende om Stephen Hawkings univers, hvor han beskriver, hvordan 80 pct. af universet er mørkt stof, som man ikke kan se, men som holder alting sammen.
Vi kan beregne, at det er der.
Det mener jeg er et billede på den tillid, som bærer det danske samfund; vi kan ikke se det, vi kan ikke gribe det, men det er der, og det holder alting sammen.
Og det er noget, vi er opdraget med i Danmark i vores utallige foreninger.
Det er dér, vi oparbejder tilliden til hinanden og også tilliden til, at borgerne kan finde ud af alt muligt, uden at det hele skal komme som dekreter ovenfra.
Derfor vil jeg hævde, at foreningerne er folkestyrets grundstof.
Da Pernille Blume blev olympisk mester på 50 m – altså blev den hurtigste kvinde i vandet i verden – spurgte jeg hende, hvordan hun var kommet så vidt: Havde hun været med i et eller andet statsligt eller kommunalt program, som opdrættede hende, sådan som det jo er normalt med sportstalenter?
Svaret var: Det var såmænd Gladsaxe Svømmeklub, hvor hendes forældre var frivillige, og hvor hun havde en bror, der også svømmede.
Det er et eksempel, der viser, hvordan bredden også kan nære en elite – tilmed en verdenselite.
Jeg har hørt forskellige spørgsmål til de forskellige punkter, og jeg er sikker på, at hr. Stén Knuth vil komme ind på flere af dem.
Det med, at vi skal blande os i cv'er, når man søger stilling i det private, tror jeg hverken hr. Stén Knuth eller jeg har drømt om.
Men der, hvor vi bestemmer, kan vi jo altid gå foran.
Og så var jeg glad for at høre, at fru Marianne Jelved syntes, at 5 år måske var for længe at vente på at få den skattefrihed, som en tidligere skatteminister i øvrigt har velsignet, ellers ville det ikke stå her.
Så jeg tror, vi er på holdbar grund, når vi stiller det forslag.
Henrik Dahl (LA), 2020-06-04:
Tak for ordet.
Det her er et rigtig godt beslutningsforslag, som styrker foreningslivet, og som vi bakker op om.
Og det gør vi, fordi det, der er på spil, er, at foreningslivet er det, man sådan med et lidt finere udtryk kan kalde det civile samfund, og det civile samfund er jo under pres fra f.eks. staten og til dels også fra markedet.
Og der er ikke sådan på den måde noget i vejen med staten eller markedet, men der skal jo være en vis diversitet, eller hvad man skal sige.
Så det, at det civile samfund kan fungere og trives med alle de fordele, der er i det civile samfund, det engagement, som det fører med sig, den mulighed, der er for at tilrettelægge tingene selv, synes vi er rigtig positivt.
Jeg er enig i det, som hr. Lars Boje Mathiesen siger om, at vi selvfølgelig skal passe meget på med ikke at bureaukratisere det civile samfund og lave nogle meget firkantede regler, fordi det så at sige fjerner selve formålet, hvis man kan sige det sådan – så går man imod definitionen på, hvad civilsamfundsaktiviteter er.
Men det er altså et mægtig godt forslag, som vi bakker op om.
Tak for ordet.
Joy Mogensen (S), 2020-06-04:
Mange tak for ordet, formand.
Beslutningsforslaget har til formål at styrke foreningslivet og frivilligsektoren i Danmark, og det kan ifølge beslutningsforslaget ske igennem de 14 forslag.
Inden jeg kommer til dem, vil jeg gerne slå to ting helt fast.
For det første er regeringen meget enig i intentionerne bag beslutningsforslaget, nemlig at styrke foreningslivet og de frivillige, og de intentioner er jeg også sikker på at debatten her i dag vil afspejle i virkeligheden nyder en bred politisk opbakning.
Det har vi senest set illustreret ved de hjælpepakker i forbindelse med covid-19's raseren, som Folketinget har vedtaget i enighed, og som netop hjælper og støtter foreningslivet, men vi har også set det i forbindelse med de brede politiske aftaler om de forskellige faser af genåbningen, hvor idrætten netop fik sin fulde betydning tydeligt afspejlet i den politiske, men også den generelle offentlige debat.
For det andet vil jeg sige, at det faktum, at det her forslag jo er fremsat før coronavirussen, måske også gør, at det kommer sådan lidt pudsigt ind i den situation, vi står i lige nu.
Det er jo fremsat i en normal situation for foreningslivet og de frivillige, men på nogle måder må man sige, at der, siden forslaget er blevet fremsat, er sket utrolig meget.
Jeg synes derfor, at forslaget bør give anledning til en overvejelse om, om vi ikke kunne tage det tilbage i ordførerkredsen og give det en vending der, så vi får en drøftelse, der handler om, hvordan vi kan bruge det til at få foreningslivet tilbage på fode.
Jeg vil foreslå, at vi derfor står sammen som politiske partier, men også tager en god dialog med foreningslivet med henblik på engang i efteråret netop at finde ud af, hvordan vi kan give foreningslivet en god start efter coronaen.
Hvad er det, vi har lært af krisen?
Hvad er det for nogle behov, der er?
Krisen har jo netop vist, hvor vigtig en rolle foreningslivet spiller, og det kunne man f.eks. også synliggøre endnu mere ved en konference, hvor vi kunne tage de her forslag og også invitere de andre ministerier, da en stor del af forslagene faktisk ikke vil have hjemmel i Kulturministeriets lovgivning, men berører andre ministerområder.
Vi vil også gerne være med til at give det en større offentlig debat; vi vil bare foreslå en vinkling hen imod, hvordan vi kan bruge de her forslag til at give foreningslivet en ny, god start.
Så med de elementer håber jeg, at vi kan tage det over til en drøftelse i ordførerkredsen, men på den her baggrund, sådan som det er udformet nu, kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.