runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2021-05-03:
Tak for det.
Forslaget her handler om at sænke selskabsskatten, og det er vi ikke tilhængere af i Socialistisk Folkeparti.
Jeg synes lidt, at den måde, det bliver fremlagt på, skaber et billede af et dansk erhvervsliv, som er meget hårdt ramt af en meget høj beskatning, der gør det helt umuligt at drive virksomhed i Danmark.
Men reelt har Danmark nogle af de bedste vilkår for at drive virksomhed på trods af vores skatter.
I virkeligheden er det ikke engang på trods, hvis man kan sige det på den måde, i virkeligheden er vores skattesystem en stor del af forudsætningen for mange af de fordele, som vores virksomheder nyder godt af.
Og når vi sænker skatterne, skal pengene jo findes, og det betyder færre penge til velfærd, og forslaget her angiver ikke engang en konkret finansiering.
Jeg er med på, at der kan være en konkurrencefordel ved at skære i skatterne, og det er også argumentet fra Konservatives side, og det mener jeg er fuldstændig åbenlyst, men den tilgang bidrager bare til et ræs mod bunden, hvor der i sidste ende ikke er nogen vindere.
SF er imod beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Det er en meget kompliceret debat, og de antagelser, som hr. Lars Boje Mathiesen kommer med her, bygger jo på nogle beregningsmodeller, som SF også ved flere lejligheder har sat spørgsmålstegn ved.
Så jeg mener ikke, at det kan stilles så forsimplet op.
Det kommer jo også an på, hvordan man finansierer sådan et forslag her.
Altså, det er jo oplagt eksempelvis at skære i velfærden, og så kan man ikke ligefrem sige, at eksempelvis dagpengemodtagere får flere penge mellem hænderne.
Så det kommer jo an på mange ting – eksempelvis beregningsmodeller, og hvordan man vil finansiere det.
Kim Valentin (V), 2021-05-03:
Men med al respekt for hr. Lars Boje Mathiesen vil jeg sige: Det er jo bare ord.
Vi kommer med en fuldt finansieret finanslov, hvor vi vil bruge pengene på en anden måde.
Længere er den jo ikke.
Vi vil gerne bruge penge på grøn omstilling.
Det hjælper også alle dem, som hr. Lars Boje Mathiesen nævnte før.
Alle de punkter, vi nævnte i vores forslag til finanslov, er jo Venstres prioriteter, og så er det i orden, at Nye Borgerlige prioriterer anderledes.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-03:
Vi har verdens højeste skattetryk, og det, vi hører nu, er, at Venstres ambition er et skattestop.
Er det ambitionsniveauet?
Vi må kunne bede om lidt mere fra Venstres side.
Og hvis det er den her finansiering, man ikke vil have, så lad os prøve at kigge på Danmarks Radio.
Der er 4 mia. kr. Det her er noget, der gavner LO-arbejderen, funktionæren, og beskæftigelsen vil stige.
Det gavner folkepensionisten.
Det gavner alle.
Danmark bliver rigere, og vi får mere velstand, og vi kan finde finansieringen ved at privatisere Danmarks Radio.
Ville det ikke være en god idé?
Morten Bødskov (S), 2021-05-03:
Det er jo det, jeg forsøgte at sige, altså at spændet ikke bare kan opgøres som en sammenligning af procentsatserne.
Det er klart, at når det bliver for skævt, er der en udfordring, men lige nu handler det grundlæggende også om at understøtte konkurrenceevnen i dansk erhvervsliv, og det er jo det, vi har gjort nu.
Vi har eksempelvis lavet en grøn skattereform, hvor vi har sikret, at der frem mod 2025 er ca. 6 mia. kr. i bedre fradragsmuligheder for erhvervslivet, som samtidig er med til at sikre, at konkurrenceevnen bliver forstærket.
Så derfor kan man ikke stille det op procentvis.
Den samlede konkurrenceevne i dansk erhvervsliv er det, som det her element også skal med ind i afvejningen af.
Troels Ravn (S), 2021-05-03:
Tak for ordet.
Det Konservative Folkeparti ønsker, at selskabsskatten nedsættes fra 22 til 21 pct. i 2021 og derefter gradvis nedsættes til 19 pct. i 2025.
Og forslaget motiveres som en håndsrækning til erhvervslivet i kølvandet på coronakrisen.
I Socialdemokratiet er vi helt enige i, at der skal være gode rammevilkår for virksomhederne.
Vi har også stort fokus på at understøtte økonomien samt danske virksomheder og arbejdspladser i den her svære coronatid.
Vi har allerede sammen med Folketingets partier og arbejdsmarkedets parter iværksat en historisk finanspolitisk indsats, der har afbødet det økonomiske tilbageslag, stigningen i antallet af arbejdsløse og konkurser.
Der er bl.a. udbetalt 35 mia. kr. i kompensation fra de store kompensationsordninger og iværksat initiativer til understøttelse af virksomhedernes likviditet for i alt 670 mia. kr. I perioden 2020-2022 aktiveres der samlet set 135 mia. kr. til at understøtte den økonomiske aktivitet.
Vi har altså i udgangspunktet investeret et stort milliardbeløb i at holde hånden under dansk erhvervsliv og danske arbejdspladser – med stor effekt.
Der er også lavet målrettede lempelser med henblik på at styrke virksomhedernes rammevilkår.
F.eks. har regeringen og et bredt flertal af Folketingets partier, herunder Det Konservative Folkeparti, indgået en aftale om en grøn skattereform, som midlertidigt forhøjer fradraget for virksomhedernes udgifter til forskning og forsøgsvirksomhed.
I Socialdemokratiet mener vi, at selskabsskatten er en både fornuftig og rimelig skat, der ligger på et fornuftigt niveau.
Vi skal naturligvis være opmærksomme på, at satsen ikke afviger for meget fra satsen i de lande, vores virksomheder konkurrerer med, og det er ikke tilfældet i dag, hvor den danske sats ligger omkring gennemsnittet i EU.
Samtidig indebærer forslaget et årligt finansieringsbehov på 4,1 mia. kr.
Derudover er stillernes forslag til finansiering altså noget uklart.
Der peges på arbejdsmarkedsreformer uden nogen særlig specificering.
Hvis der dermed tænkes på Konservatives forslag om at tilbagerulle retten til tidlig pension, synes vi i Socialdemokratiet, at det er en skæv prioritering.
De nedslidte skal ikke igen betale den højeste pris for krisen, som de de facto gjorde det med afskaffelsen af efterlønnen i kølvandet på finanskrisen.
Der henvises derudover til Konservatives finanslovsudspil; her er der dog kun anvist 1,3 mia. kr. i finansiering til at sænke selskabsskatten fra 22 til 21 pct. – ikke den efterfølgende gradvise sænkelse til 19 pct. Og derudover er den primære finansieringskilde i udspillet altså de centrale reserver, der var afsat på regeringens finanslovsforslag, og disse reserver har regeringen og partierne allerede disponeret over i den endelige aftale.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-03:
Jeg skal bare lige spørge, om ordføreren anerkender, at når man sænker selskabsskatten, stiger lønningerne for f.eks. en LO-arbejder og for en offentligt ansat, en sygeplejerske, en pædagog og for en lærer.
Troels Ravn (S), 2021-05-03:
Det er fuldstændig korrekt, men det betyder stadig væk, at selskabsskatten og en sænkning skal finansieres med 4,1 mia. kr.
Og der er det, vi siger, at det vil være skævt, hvis ikke vi samtidig har mulighed for at investere i velfærd, investere i uddannelse, investere i opkvalificering – alt det, som også har betydning for vores virksomheder og vores virksomheders konkurrencevilkår og vores virksomheders rammevilkår.
Derfor kan man ikke bare sådan tage et enkelt element ud, men spørgeren har fuldstændig ret.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-03:
Og politik handler om prioriteringer.
Så på den ene side har Socialdemokratiet mulighed for at give LO-arbejderen noget mere i lommen, give læreren, pædagogen, sygeplejersken noget mere i lommen, og på den anden side har vi Danmarks Radio stående herovre, som man bruger ca. 4 mia. kr. på om året.
Det kunne man jo privatisere.
Mon ikke godt, danskerne selv kan finde ud af, hvilket tv de gerne vil have, og så havde vi jo stort set finansieringen på den her selskabsskat.
Men det handler om prioriteringer, og Socialdemokratiet vil altså hellere prioritere journalisterne ude i Danmarks Radio, end de vil prioritere at give LO-arbejderen og sygeplejersken lidt mere med hjem til familien.
Troels Ravn (S), 2021-05-03:
Det viser alle tal.
Vi har et mindre fald i beskæftigelsen end de lande, vi sammenligner os med, vi har et mindre fald i bruttonationalproduktet, vi holder hånden under arbejdspladserne – alt det, LO-familien har brug for for at skabe tryghed.
Og så mener jeg faktisk også, at spørgeren i sit spørgsmål blander de her berømte æbler og bananer fuldstændig sammen i et frugtmiks, for det her har ikke noget som helst med Danmarks Radio at gøre.
Kim Valentin (V), 2021-05-03:
Tak til formanden.
Med dette beslutningsforslag fra Det Konservative Folkeparti foreslås det, at vi sænker selskabsskatten fra 22-21 pct. i 2021 og gradvist sænker selskabsskatten til 19 pct. i 2025.
Det er en drøftelse, som vi har haft tidligere på året, og som det jo sådan er, ændrer vi sjældent opfattelse på så kort sigt.
Formålet med beslutningsforslaget er at sikre, at det er attraktivt at drive virksomhed i Danmark, og som Det Konservative Folkeparti skriver, er det vigtigt, at der sikres bedre rammer for virksomheder i Danmark.
Det er Venstre hundrede procent enige i.
Det er helt afgørende, at vi har et sundt klima for virksomheder og investeringer i Danmark.
Vi skal sikre gode rammevilkår for virksomheder, som så kvitterer med vækst og velstand, når de har mulighed for at skabe værdi og efterspørgsel på deres ydelser.
Derfor har Venstre også været med til at sætte selskabsskatten ned gennem 00'erne og 2010'erne, så vi i dag ligger tæt på EU's gennemsnit.
Gode rammevilkår er mange ting.
Det er alt fra skatter, afgifter og infrastruktur til arbejdsstyrke, serviceniveau og kommunalt samarbejde.
Kan virksomhederne få deres medarbejdere helbredt og behandlet, når de bliver syge?
Et effektivt sundhedssystem er også vigtigt for at få hjulene til at køre rundt under virksomhederne.
Der er ingen tvivl om, at Venstre har meget sympati for forslaget, men vi kan ikke støtte finansieringen.
Vi har allerede prioriteret midlerne med vores udkast til finanslov i år, og vi har prioriteret i forhold til råderummet.
Hvad har vi så prioriteret?
Vi har prioriteret den grønne omstilling, en stærk hovedstad, et genstartsteam for landdistrikter og infrastruktur; vi støtter f.eks. den grønne transport; vi vil gerne have hævet beskæftigelsesfradraget; til grønne initiativer bruger vi 1 mia. kr. på at udfase PSO-afgiften; så bruger vi 1 mia. kr. på at nedsætte alle mulige forskellige afgifter; vi vil gerne støtte flere grønne iværksættere; vi vil gerne støtte eksportindsatsen; vi vil gerne have en grøn forskningsreserve; vi vil være et digitalt foregangsland i Danmark og have en vækstplan for life science, som vi i øvrigt lige har fremlagt.
Jeg kunne sådan set bare blive ved, for vi har rigtig mange planer for, hvordan vi tænker at pengene bedst bliver brugt.
Vi synes som sagt, selvfølgelig, i Venstre, at forslaget er godt.
Det er godt med en drøftelse af, hvordan vi bedst prioriterer i Danmark fremadrettet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-03:
Kan ordføreren pege på en skat, der er mere skadelig og forvridende, og hvor man vil have en større gevinst ved at sænke den, end selskabsskatten?
Kim Valentin (V), 2021-05-03:
Derfor har vi også gennem en meget lang årrække været med til at sætte selskabsskatten ned.
Nu nævnte jeg før en masse ting, der i øjeblikket er godt for Danmark, men jeg vil godt nævne nogle af dem igen.
Det er f.eks. den grønne omstilling, men den er jo ikke gratis.
Der skal bruges nogle penge på den grønne omstilling, og så nytter det jo ikke rigtig noget, at man vil bruge pengene to gange, sådan som vi nogle gange oplever man kan komme til.
Der mener vi ikke, at det nu er det rigtige tidspunkt at sætte selskabsskatten ned.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-03:
Jamen så er vi jo henne ved den klassiske socialisme igen: Altså, hvis tallene ikke passer ind i dagsordenen, anerkender man det ikke.
Her er det Finansministeriet, Skatteministeriet, de økonomiske vismænd og OECD, som alle sammen anerkender det her princip.
Og så siger man så: Så anerkender vi det ikke.
Man kan f.eks. finansiere det ved at privatisere Danmarks Radio.
Det har jo intet at gøre med noget, som går ud over dagpengemodtagerne eller andre.
De betaler jo allerede for det nu over skatten.
Så er det, jeg hører, at SF simpelt hen ikke anerkender Finansministeriet, Skatteministeriet, OECD og de økonomiske vismænd, som alle sammen anerkender det her bredt, ikke kun i Danmark, men stort set i hele verden?
Kathrine Olldag (RV), 2021-05-03:
Jeg er ikke sikker, at vi er enige i, at det er en dårligere investering at investere i forskning og udvikling.
Det er jo lige præcis der, den nye teknologi skal findes.
Og selv om vi godt nok ikke er begejstrede for f.eks. regeringens hockeystavsmodel på klimaområdet, vil vi jo, hvis man ikke forsker og udvikler, jo aldrig nogen sinde kunne få realiseret den drøm, som regeringen har om den grønne omstilling.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-03:
Vi har den politik, at vi tager de skattelettelser, vi kan få, så at sige.
For vi har jo ikke flertal.
Vi kan ikke altid diktere, hvad vi kan få, vel?
Så vi kommer også til at stemme for en permanentgørelse af forsknings- og udviklingsfradraget, som Venstre har foreslået, og som vi skal behandle her senere i dag.
For det fradrag betyder jo, at hvis en virksomhed står over for at skulle investere i produktionsanlæg, som vil give et højere afkast, eller at investere i forskning og udvikling, så vælger man forskning og udvikling, selv om det giver dårligere afkast.
Så hvorfor lave den skævvridning af incitamenterne?
Kathrine Olldag (RV), 2021-05-03:
Jeg tror faktisk, det er et meget godt eksempel på, hvordan vi politisk ligger forskelligt; på et socialliberalt og et konservativt standpunkt.
For os er et højere afkast nemlig ikke nødvendigvis det bedste mål.
Det er ikke nødvendigvis sådan, at vi skal finde en masse penge.
For os er det lige så vigtigt, at vi udvikler os som land.
Rune Lund (EL), 2021-05-03:
Det kan vist ikke overraske, at Enhedslisten ikke ønsker at medvirke til det ræs mod bunden på selskabsskatten, som pågår internationalt, eller som i hvert fald er pågået internationalt.
For der er jo ved at blæse nye vinde, må man sige, og i den forstand er det her forslag jo lidt dårlig timing.
Vi har en premierminister i Storbritannien, som ønsker at sætte selskabsskatteprocenten op til 25 pct., hvilket er fuldstændig identisk med, hvad Enhedslisten foreslår bør ske i Danmark.
Så jeg kan konstatere, at der i forhold til Det Konservative Folkepartis engelske søsterparti er større overensstemmelse mellem, hvad Enhedslisten og Det Konservative Folkepartis søsterparti i Storbritannien mener, end i forhold til hvad Enhedslisten og Konservative kan blive enige om i forhold til selskabsskatten i Danmark.
Så kan vi jo også samtidig se, at det er spændende, hvad der foregår internationalt af diskussioner, efter at USA virkelig er kommet i førertrøjen og vil lave en international bund under selskabsskatten på 21 pct., hvilket jo i virkeligheden, hvis det lykkes amerikanerne at komme igennem med det, er begyndelsen til det endelige opgør mod skattely, vi faktisk ser i det, som Biden spiller ud med.
Og det er virkelig spændende, hvad vi ser.
Der står så på Det Konservative Folkepartis hjemmeside, at I helt ønsker at fjerne selskabsskatten, og dermed vil man jo sådan set gøre Danmark til et skattely på linje med Caymanøerne og Panama.
Og i den sammenhæng kan man selvfølgelig sige, at det her forslag trods alt er moderat.
Men der er næppe tvivl om, at det vil koste et betragteligt milliardbeløb, hvilket jo så ikke fremgår af forslaget, men som skatteministeren så har oplyst vil være 4 mia. kr.
Faktisk er det lidt over 4 mia. kr., man vil få, hvis man gør, som Boris Johnson foreslår.
Bare under danske forhold vil der blive lidt over 4 mia. kr. ekstra i statskassen om året herhjemme, som vi så kan bruge til at investere i den grønne omstilling eller genoprette vores velfærd efter mange års nedskæringer og forringelser.
Vi ønsker så selvfølgelig heller ikke at bidrage til flere arbejdsmarkedsreformer, som der også står i forslaget.
Den danske selskabsskat placerer sig med 22 pct. på et niveau svarende til gennemsnittet for EU, og den effektive selskabsskat er ca. 20 pct., og den effektive marginale selskabsskat er på 15,4 pct.
Og hvad angår de to sidste af de effektive selskabsskatteprocenter, som jeg nævner her, så ligger de begge under gennemsnittet.
Så er problemet stort?
Nej, det mener vi ikke i Enhedslisten.
Det bliver et nej herfra.
Vi synes tværtimod, man skulle gå den anden vej og så se på, hvordan man kunne få virksomhederne til at bidrage noget mere.
Hvis jeg må sige noget, i forhold til hvordan vi godt kan se at man kan styrke erhvervslivet, også i forhold til hvordan man kan kigge på skatteincitamenter, så vil det være i forhold til at fremme medarbejderejede virksomheder.
Så der er muligheder for at forbedre erhvervslivets vilkår inden for en sektor som den kooperative sektor i forhold til forbrugere, kunder, medarbejderejede og kundeejede virksomheder, hvor der bestemt er ting, vi kan gøre bedre end i dag.
Rune Lund (EL), 2021-05-03:
Jeg vil bare høre, om hr. Lars Boje Mathiesen har sat sig ind i nogle af de studier, som Finansministeriet læner sig op ad, i forhold til de beregninger, som hr. Lars Boje Mathiesen nævner her fra Folketingets talerstol.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-03:
Vi så her i forbindelse med Arnepensionen, at der kom et svar om, at hvis man på den måde sætter grænser for lønninger og de der ting, så sætter det sig også i lønningerne til dem på gulvet.
Så det synes jeg faktisk beskriver ret fint, at det har et problem i sig: at det sætter sig i lønningerne.
Derfor er det meget, meget dårligt at hæve selskabsskatten.
Rune Lund (EL), 2021-05-03:
Jamen så lad os da tage det eksempel, som hr. Lars Boje Mathiesen nævner.
Det er et eksempel, som jeg har undret mig meget over og derfor spurgt ind til.
For antagelsen er, at når man lægger en skat på bankerne, så vil det hundrede procent blive nedvæltet i lønningerne i form af lavere lønninger, som vil betyde, at ansatte i finanssektoren vil smide slipset og gå ud og arbejde som murere og slagteriarbejdere, og dermed vil det også sænke lønningerne i resten af samfundet, også for sosu-hjælpere.
Derfor antager man beregningsteknisk, at når man laver en særskat på bankerne, vil det gå ud over alle andre i hele landet.
En ting er, at man siger, at det hele vil blive væltet ned i lønningerne, men en anden ting er, at vi her lige ser bort fra, at man opererer med overnormal profit i bankerne; det får vi i andre svar at vide at man gør.
Er det ikke en absurd beregning?
Kan vi ikke have en holdning om det, altså at det virker besynderligt?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-03:
Jeg anerkender fuldstændig Finansministeriets regnemetoder.
Vi så det også tidligere i forbindelse med hybrid kapital, hvor man lagde en regning ud til bankerne på, var det 340 mio. kr.?
Det må man ikke lige holde mig op på, men det var i den størrelsesorden.
Der stor der også, at det ville blive hældt over på forbrugerne, altså derfor over på kunderne.
Så det er der ikke noget unormalt i.
Jeg synes, det ville være dejligt, hvis Enhedslisten ville begynde at anerkende det, så vi i det mindste kunne tale ud fra den samme ramme.
Og så kan vi jo snakke om, hvad vi synes der er rigtigt og forkert at gøre i samfundet, men når man slet ikke anerkender de her økonomiske regnemetoder, som alle andre bruger, så bliver det altså svært at have en debat om, hvad vi skal gøre med samfundet.
Tak for det.
Socialister er nogle sjove mennesker.
For når alt kommer til alt, gælder det mere om at sikre sig selv og statskassen og politikerne herinde magt over borgerne, i stedet for at de rent faktisk har nogle penge til sig selv.
Det her forslag fra Konservative om at sænke selskabsskatten er et fornuftigt forslag, det er et godt forslag, og det kan vi selvfølgelig støtte i Nye Borgerlige.
Vi kigger gerne på finansieringer, og vi har heller ikke noget problem med at kigge på andres forslag og tage dem med, og derfor kommer vi også til at stemme for Venstres forslag senere i dag.
Vi synes, det er godt, og vi synes, det er dejligt, når vi i den borgerlige lejr kan samles om skattesænkninger, og det skal vi selvfølgelig stå fast på.
Så det kommer vi også til at støtte.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-03:
Jeg er lidt skuffet over, at Radikale Venstre, jeg må næsten sige endnu en gang, ikke vil være med til at lave en fornuftig skattelettelse.
Men jeg hæfter mig ved, at den radikale ordfører sagde, at Radikale hellere vil permanentgøre et fradrag for forsknings- og udviklingsudgifter i virksomheder end at sænke selskabsskatten.
Det undrer mig, fordi det er økonomisk dårligere.
Altså, det er klart, at et forsknings- og udviklingsfradrag jo forvrider virksomheders investeringer, så de vil vælge at investere mere i forskning og udvikling end i andre investeringer, som kunne give et højere afkast.
Og derfor er det økonomisk dårligere at permanentgøre et forsknings- og udviklingsfradrag, end det er at sænke selskabsskatten.
Så hvorfor vil Radikale foretrække en skattelettelse, som er økonomisk dårligere end en, som er bedre?
Carl Valentin (SF), 2021-05-03:
Jeg synes, det har været tydeligt, i den tid vi har siddet i Folketinget sammen, at hr. Lars Boje Mathiesen har bygget hele sit politiske projekt op om at være borgernes vagthund og være den, der er kritisk over for magthaverne og embedsværket osv.
Men jeg tror egentlig, det ville være rigtig godt, hvis hr. Lars Boje Mathiesen var mere kritisk over for de regnemodeller, der bliver lavet og brugt i Finansministeriet, og det system, som i virkeligheden på mange måder skaber incitamenter til at føre en politik, som i min optik er rigtig skæv og også rammer nogle af de vælgere, som stemmer på hr. Lars Boje Mathiesens parti.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-03:
Det var ikke, fordi jeg var vildt chokeret over, at SF ikke støtter vores beslutningsforslag om at sænke selskabsskatten, så fred være med det.
Derfor vil jeg egentlig spørge til noget, der måske ligger lidt i kanten af beslutningsforslaget, og det er, om man kunne forestille sig, at SF vil være med til at sænke selskabsskatten, hvis man så til gengæld satte grønne afgifter op.
For derved ville man kunne gøre Danmark rigere, altså ved at sænke selskabsskatten, og man kunne også gøre Danmark grønnere ved at have nogle grønne afgifter, som kunne anspore virksomheder og måske også borgere til at opføre sig på en måde, producere på en måde, som var godt for klimaet.
Kunne SF se sig selv i sådan en skatteomlægning og dermed i sådan en situation lægge stemmer til en sænkelse af selskabsskatten?
Carl Valentin (SF), 2021-05-03:
Nej, det kunne vi som udgangspunkt ikke.
Jeg synes, det er fornuftigt at sætte grønne afgifter op, det er vi store tilhængere af, men når de penge så skal bruges, vil vi hellere tilbageføre nogle af dem, eksempelvis gennem den grønne check, eller bruge nogle af pengene på at investere i forskellige grønne projekter.
Det vil vi hellere prioritere end at sænke selskabsskatten.
Men hvis det endelig skulle være, kunne det være en nogenlunde model, for det er da mere sympatisk end det, der ligger i selve forslaget, som blev fremlagt her, men det er som udgangspunkt ikke noget, SF er tilhængere af, nej.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-03:
Jeg synes måske, det er at slippe lidt billigt rundt om det, når SF siger, at de har noget, de endnu hellere ville, for det har vi alle sammen.
Vi har alle sammen noget, som vi helst selv vil, men jeg spørger om, at hvis valget er mellem status quo eller en omlægning af skatten, hvor vi hæver grønne afgifter for til gengæld at sænke selskabsskatten, vil SF så synes, at det var dårligere at lave den ændring end ikke at lave den?
Det er det, jeg spørger om.
Carl Valentin (SF), 2021-05-03:
Det ved jeg ikke, det tror jeg jeg ville skulle se en konkret model for.
Men jeg synes, det ville være rigtig fornuftigt at hæve de grønne afgifter, og det arbejder vi rigtig hårdt for.
Det er også noget, vi skal debattere senere, så det synes vi ville være godt.