runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2023-10-11:
Ja, endelig står vi her og skal gennemføre en ordning, som vi har vedtaget to gange ude i det virkelige liv, hvis man må tillade sig at kalde det det, når vi forhandler aftaler.
Det kan nogle gange være en overraskelse, tror jeg, for nogle at finde ud af, at mange af de ting, vi behandler her i Folketingssalen, har vi behandlet andre steder før.
Og det her er en del af den medieaftale, som vi indgik med den nye regering, og som på mange måder er en kopi af den medieaftale, vi forhandlede med den tidligere regering, og det er, så vidt jeg husker, stort set uændret.
Dog er der den tilføjelse, at publicistiske magasiner nu også får penge igennem mediestøtten.
Men jeg har altså ikke lyst til at stå og lave den store gennemgang af ordningen, for det er der andre der har gjort før mig, men der er ikke nogen tvivl om, at det her er medieområdets svar på kommunal udligning.
Der er en masse forskellige parametre: Der er noget med de lokale medier og de landsdækkende medier, en balance mellem det, der er en balance mellem de digitale og de fysiske medier, de nye, de gamle osv. osv., og det er en rigtig svær balance at finde.
Jeg synes, vi har klaret det rimelig godt.
Jeg ved, at det ikke er alle i branchen, der er enige, men det er også vigtigt for mig at sige i dag, at det her jo for os kun er en justering.
Det står stadig væk i medieaftalen, at vi også skal se på hele mediestøttesystemet igen, for vi ser et mediebillede, som er i heftig forandring, både i form af forskellige teknologier, men jo også et benhårdt annoncemarked, hvor vi kan se, at store techgiganter løber med mange af de penge, som vi tidligere kunne drive publicisme for.
Så det er en ny medievirkelighed, og der kan man godt tillade sig at stille det spørgsmål, om det system, vi har, og det, vi vedtager i dag, er bedre end det, vi havde i går, og om det stadig er helt tidssvarende.
Det er vi ikke helt sikre på, og derfor glæder vi os til at følge det og deltage i det arbejde, der bliver med at se på en ny mediestøtte, men vi er også glade for de justeringer, vi trods alt er blevet enige om i den her medieaftale.
Mike Villa Fonseca (M), 2023-10-11:
Tak for ordet, formand.
Så er det første gang, at jeg skal stå på talerstolen som kulturordfører for Moderaterne, og det har jeg også glædet mig til.
I dag behandler vi et lovforslag, der har mange elementer i sig, og der er allerede blevet sagt en del af andre før mig, så jeg vælger at fremhæve to elementer, som jeg synes er vigtige, så jeg ikke gentager for meget af det, der allerede er blevet sagt.
Jeg er glad for, at den nye medieaftale ser ud, som den gør.
Så jeg vil tillade mig at fremhæve to ting, der virkelig driver mig.
Jeg er selv opstillet i og kommer fra Køge.
Desuden er jeg nok også den yngste her i salen, lige bortset fra Mikkel Bjørn.
Så for det første er det glædeligt, at vi nu med rette støtter nogle mindre nyhedsmedier og redaktører ude lokalt.
Det er rigtig vigtigt.
I H.C. Andersens digt »I Danmark er jeg født« fra 1850 lyder det i anden linje: »... derfra min verden går«.
I virkeligheden går manges verden fra der, hvor de bor og er forankret til daglig, altså netop ude i det lokale nærdemokrati.
Det er vigtigt med nærdemokratiet i det lokale, og det er vigtigt med de regionale nyheder, der optager danskerne til daglig.
Hvordan står det til i den lokale institution?
Hvordan ser den lokale folkeskole ud?
Og er købmanden mon lukningstruet, eller kommer der måske en ny købmand?
Derfor er jeg som en mand fra Køge, der virkelig værdsætter mit lokalområde, særlig glad for, at vi nu etablerer en pulje, der skal fremme lokaljournalistikken.
Så fik jeg indledningsvis også nævnt, at jeg foruden at være fra Køge også er en ung mand; det er nok ikke svært at se.
Det er jeg glad for.
I sig selv er det jo en fremtidssikring af vores alles mediestøtte, og i en tid, hvor AI og fake news fylder meget, er det på sin plads, at vi helgarderer os og udviser rettidig omhu ved at sikre adgang til frie og uafhængige medier.
Moderaterne støtter forslaget.
Tak for ordet, formand.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-11:
4 mia. kr.!
Så stort er beløbet, som danskerne derude tvinges til at aflevere herinde til politikerne, som så kan dele det ud til vennerne i mainstreammedierne.
Samtidig skaber man herinde fra Folketinget en illusion om, at vi har en fuldstændig objektiv presse, som selvfølgelig ikke kunne finde på at gå magthavernes ærinde.
4 mia. kr.!
Man saver ikke grenen over, som man sidder på, og det gør medierne heller ikke.
Vi så det under corona, hvor stort set samtlige mainstreammedier agerede nyttig skødehund for regeringens vanvittige politik på coronaområdet.
Væk var den kritiske presse.
Væk var de kritiske spørgsmål til det tyranni, som regeringen førte over for befolkningen i forhold til coronaspørgsmålet.
Det vil stå som en skamplet på dansk presse mange år frem.
Så laver man så nogle medieforlig, hvor man påstår, at der er objektive krav.
Jeg har siddet og forhandlet de her medieaftaler, og jeg kan garantere for, at man lige får drejet på de rigtige knapper, så de medier, som man ønsker skal have pengene, også får pengene.
Kredit til Kulturministeriet – det er de gode til.
Og de løser de opgaver, som politikerne gerne vil have dem til.
Det eneste rigtige er at afskaffe mediestøtten og privatisere DR.
Lad os skabe en reel og en fri presse, som tør og har modet til at gå imod de politiske magthavere.
Det får vi ikke, så længe politikerne herinde kan dele 4 mia. kr. ud til dem, som de synes skal have pengene.
Søren Espersen (DD), 2023-10-11:
Tak for det.
Lad mig starte med konklusionen: I Danmarksdemokraterne stemmer vi ja til forslaget.
Det gør vi, selv om vi ikke er en del af medieaftalen, for det er jo med L 36 sådan, som det i øvrigt er med alle lovforslag, at der er fornuftige såvel som ikke så fornuftige elementer i aftalen.
Der må man så som parti vælge, om man kan være med i hovedaftalen, eller om man ikke kan.
Således var der mange udmærkede initiativer i den samlede aftale, som vi var for, men vi var imod finansieringen, nemlig streamingskat.
Lovforslaget her, L 36, er vi svært godt tilfredse med, altså at tilpasse mediestøtten til nyhedsmedier, herunder omfordeling af redaktionel produktionsstøtte fra landsdækkende medier til lokale og regionale nyhedsmedier.
Sådan noget som dette er præcis, hvad Danmarksdemokraterne står for – hvor det gælder at styrke sammenholdet i Danmark og derved sikre, at vort land ikke knækker over – hvilket jo i høj grad således er i tråd med Danmarksdemokraternes politik om et sammenhængende Danmark.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-10-11:
Tak for det.
Man kan jo mærke, at den der magtfuldkommenhed, som den her regering har vist fra starten, også er sevet helt over i Kulturministeriet, for jeg synes, det er lidt en uskik at hænge et enkelt navngivet medie ud, fordi man gerne vil svare.
Men når nu regeringen er så alvidende, er det så ikke sådan – nu, når der klages til EU – at hvis det medie, man har hængt ud, får medhold, bliver ministeren nødt til at ændre det?
For god politik og god latin i Folketingssalen har altid været, at i hvert fald den her regering smækker hælene sammen og gør, som EU siger.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-10-11:
Jeg er simpelt hen ikke dygtig nok til at skelne imellem, hvad der er ufint, og hvad der er uordentligt – altså hvor mange stykker papir man kan lægge ind imellem de to begreber.
Jeg synes ikke, der er noget uordentligt i at referere til høringssvar, der er offentliggjort og har været debatteret i flere af landets både regionale, lokale og landsdækkende medier og været omtalt i Folketingssalen.
Så det synes jeg simpelt hen er for ømskindet.
Og jeg kender i øvrigt ordføreren som en god kollega, der er i stand til at debattere både stort og småt.
Nej, det er naturligvis det danske Folketing, der lovgiver om, hvad der foregår i Danmark.
Vi har så også underskrevet en række forhold, der angår at følge de regler, der definerer det indre marked, og det er det, de pågældende mediehuse har klaget over at den nye medielovgivning bryder med.
Mit bedste bud er, at vi naturligvis holder os inden for de regler og rammer, som vi har sagt ja til at arbejde inden for, og det er også statens advokats vurdering af sagen.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-10-11:
Jeg har kun to ting at sige til det: Den ene er, at Kejser Augustus troede jeg var Folketinget, men der er jeg så forskellig, for jeg troede stadig væk, at Folketinget var dem, der bestemte i Danmark.
Men jeg kan forstå på regeringen, at det er det, der kommer fra EU, vi bare smækker hælene sammen til.
Jo, jeg tror, at regeringen, når de er ude over toptreen, og især ministeren smækker hælene sammen, når de får besked på, hvad de skal.
Jeg synes ikke, det er ufint; jeg synes bare, det er uordentligt.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-10-11:
Altså, jeg kan forstå, at jeg både er magtfuldkommen, og at jeg også er så magtfuldkommen, at jeg alligevel smækker hælene sammen og gør, som EU siger.
Det lyder altså ikke særlig magtfuldkomment.
Hr. Kim Edberg Andersen er blevet klar over, tænker jeg, at det er fuldstændig legitimt at referere til offentliggjorte høringssvar.
Jeg refererer ovenikøbet også til offentliggjorte debatskrivelser i flere af landets regionale og lokale aviser også fra det område, hvor ordføreren er valgt.
Så jeg synes da ikke, der er noget ufint i at påpege, at der er en debat, og gøre opmærksom på, at det høringssvar, som flere af ordførerne, mine kollegaer her i Folketingssalen, refererer til, naturligvis også er noget, der kommer til at indgå i mit svar.
Hvis det er ufint, er man i hvert fald meget følsom, når det kommer til debatten generelt her i Folketingssalen.
Men det er selvfølgelig rigtigt, at hvis der fra Bruxelles udgår en befaling – næsten ligesom fra Kejser Augustus – om, at vi her i Danmark har forbrudt os mod det indre markeds regler i forhold til konkurrenceforvridende forhold, er vi nødt til at justere det.
Det kan jeg så bare ikke forestille mig at der gør, for min opfattelse er, at den rådgivning, jeg har modtaget fra ministeriet, og den juridiske vurdering, der ligger fra statens advokat, stipulerer det modsatte.
Men jeg kommer da naturligvis til at være i dialog med de relevante EU-kommissærer og kollegaer.
Og jeg synes jo egentlig, det er lidt ærgerligt, at der er så mange nye advokathuse, der kan købe store Porscher, efter at det her er overstået.
Jeg synes, vi skulle bruge midlerne lidt mere konstruktivt.
Altså, med det forbehold, at jeg simpelt hen ikke udenad kan huske de forskellige budgetlinjer, er det mit klare indtryk, at den eneste grund til, at der kan findes medier på en midlertidig paragraf, et midlertidigt udmøntningsår, er, at flere af de medier tidligere har været lovet mediestøtte i en medieaftale, der er bortfaldet, og at der har været opbakning fra et flertal af Folketingets partier til at fortsætte den mediestøtte, hvorfor nogle af dem er blevet udmøntet på aktstykker løbende, hvilket fremgår af finansloven.
Derfor betragter jeg det mere som lovteknisk.
Men – nu undskylder jeg over for formanden – jeg er ikke interesseret i at sige noget forkert til ordføreren, så vi kan måske tale sammen efterfølgende, og så vil jeg gerne være behjælpelig med et bedre svar.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-11:
Det kan jeg sagtens, for på den finanslov, der er i kraft lige nu, får Danwatch 4,2 mio. kr., mener jeg det er – de er i hvert fald på finansloven.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad kulturministerens holdning er til, at man sætter specifikke medier på finansloven, og om han ikke synes, at det er en uskik, for så er det netop politikerne, der faktisk bestemmer, at det pågældende medie skal have skattekroner.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-10-11:
Mig bekendt har vi ikke i vores finanslovsforslag foreslået udmøntet støtte til specifikke medier.
Nu er det jo også et meget langt finanslovsforslag, så jeg skal på forhånd undskylde, hvis der er noget, der er undsluppet min opmærksomhed.
Men ordføreren kunne måske være mere specifik?
For lige nu diskuterer vi jo fordelingen af mediestøtte, hvilke ikke har noget med finansloven at gøre.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-11:
Jeg kunne godt tænke mig at høre kulturministerens holdning til, at man sætter specifikke medier på finansloven og altså fuldstændig ophæver politikernes armslængdeprincip i forhold til det.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-10-11:
Altså, mig bekendt er det en fuldstændig legitim demokratisk fortsættelse af den tradition, der foregår her i salen, at man som minister replicerer på, hvad der er blevet sagt i debatten.
Når jeg griber fat i det, der bliver sagt i debatten, må jeg naturligvis også adressere, at flere ordfører påpeger og fremhæver det høringssvar.
Pernille Vermund (NB), 2023-10-11:
Det var meget snak og også meget snak om, hvorfor man nu vælger at fremhæve et enkelt medie.
Jeg vil bare stadig tillade mig at fastholde, at det, når man sidder derude, eller i hvert fald når man sidder hernede, kommer til at virke som en lidt bizar situation, at man som minister fremhæver et enkelt medie, som jo er en del af den her gruppe, frem for at sige, at der har været divergerende synspunkter eller tilsvarende.
Vi andre kan måske slippe af sted med lidt mere som almindelige folkevalgte, end man kan tillade sig som minister, der jo taler på vegne af regeringen.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2023-10-11:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kunne måske have tilføjet, at det er en kombination af JP/Politikens Hus, Berlingske og Nye Medier, der har klaget til Europa-Kommissionen.
I samme ombæring har resten af Mediedanmark sendt et modsvar til Europa-Kommissionen, hvor de fremhæver det fornuftige ved lovgivningen.
Alt det har været dækket af Journalisten og en lang række danske medier i dagene op til lovbehandlingen her.
Jeg tillod mig at antage, at de tilstedeværende ordførere var inde i den del af debatten.
Mit ønske var ikke at fremhæve eller pege på nogen og gøre deres holdning hverken mere eller mindre legitim.
For selvfølgelig kan man have en principiel holdning om, at noget skal afskaffes, for derefter at have en mere praktisk holdning til, hvordan ordningen, såfremt den fortsætter, bør udmøntes.
Det er et fuldstændig legitimt synspunkt.
Når jeg alligevel tillader mig at undre mig fra Folketingets talerstol – og med 15 sekunder igen skal jeg gøre det kort – skyldes det, at vi jo netop bredt i Folketinget har lyttet til den indstilling, som brancheorganisationen Danske Medier har bibragt, ikke kun i forbindelse med det her medieforlig, men i forbindelse med det seneste og forrige medieforlig.
På den måde har vi forsøgt at tilgodese både regionale, lokale og landsdækkende medier.
Pernille Vermund (NB), 2023-10-11:
Tak for det.
Det er jo lidt specielt at høre en minister stå her på talerstolen og fremhæve et enkelt høringssvar, tilmed et enkelt medies høringssvar, og så fortælle, hvad mediet i øvrigt gør i forhold til det her specifikke område.
Når ministeren alligevel gør det, tænker jeg, at jeg bliver nødt til at spørge ministeren: Anerkender ministeren ikke, at man både kan være, som JP/Politikens Hus jo er, for at afskaffe mediestøtten, men samtidig også have den holdning, at hvis man fastholder mediestøtten – hvilket jo er en politisk beslutning og ikke JP/Politikens Hus' beslutning – kan man kæmpe for, at mediestøtten skal uddeles på nogle vilkår, som er objektive og saglige, altså at man kan have nogle, man kan sige mediemæssige kriterier, som man synes er relevante at byde ind med i sådan en debat?
Jeg synes, der er noget lidt mærkeligt i at have en minister, der står og hænger et medie ud, men måske ministeren vil sætte nogle ord på det.
Nick Zimmermann (DF), 2023-10-11:
Tusind tak for det.
Det er jeg rigtig glad for.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at der er sket meget inden for luftfarten her inden for de senere år.
Vi ser stadig flere droner, der overflyver områder, og vi ved jo også, at der er virksomheder, der arbejder med den her droneteknologi i forhold til udbringning af pakker og andet, og det er selvfølgelig indlysende, at vores luftfartslov skal afspejle den virkelighed, som vi befinder os i.
Derfor er det også helt centralt, at Havarikommissionen får en pligt til at udføre undersøgelser af havarier med de her ultralette luftfartøjer, hvor der jo kan ske alvorlig tilskadekomst, og på den måde lukker forslaget et hul i lovgivningen.
Forslaget indeholder også et element, som vedrører muligheden for at give et luftfartøj, der ikke er hjemmehørende i Danmark, men i et andet EU-land, mulighed for at have en permanent base i Danmark.
Det er ikke et forslag, som vi er specielt begejstret for i Dansk Folkeparti, selvfølgelig primært fordi vi er bekymret for, hvad man kan få af idéer i EU.
Men hvis man f.eks. forestiller sig, at noget lignende gjaldt for motorkøretøjer, ville det jo de facto betyde, at man kunne have indregistreret sin bil i et andet EU-land til en måske billigere afgift end i Danmark i stedet for, som det er tilfældet i dag, at skulle indregistrere sit køretøj i Danmark, 30 dage efter at man er flyttet hertil.
Så den del er vi ikke fuldstændig trygge ved.
Resten af lovforslaget vil vi godt bakke op om, men jeg vil gerne fremhæve, at det selvfølgelig i forhold til den digitale selvbetjeningsløsning for kontakten med Trafikstyrelsen er helt afgørende for os, at personer, der er fritaget for digital post, fortsat har mulighed for at bruge et analogt alternativ, og at de altså ikke tvinges til at anvende en digital selvbetjeningsløsning, som de ikke har forudsætningerne for at kunne anvende.
Så kort og godt: Vi vil følge udvalgsarbejdet, og så vil vi vurdere, om vi kan støtte det samlede forslag, når vi når til anden- og tredjebehandlingen.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-11:
Det er et ganske fint forslag, hvor to af elementerne er ganske tilforladelige.
Jeg har dog et spørgsmål.
Det kan være, at ministeren, når han kommer på talerstolen, kan adressere det.
Det er lidt omkring de beføjelser, som nu bliver tilføjet til ministeren, om havariundersøgelser.
Jeg er lidt bekymret over, om vi her begynder at sætte noget i gang, der ikke er behov for.
Så jeg kunne godt tænke mig at få belyst, om det er således, at der på nuværende tidspunkt har været et bestemt antal ulykker, hvor der har været behov for, at Havarikommissionen gik ind og lavede noget, men hvor den sagde nej, og hvor ministeren gerne ville have det gjort – det kan godt være tidligere ministre, jeg siger ikke, at det skal være den nuværende – men om der simpelt hen har været det, og at det er derfor, man nu ønsker, at den her beføjelse skal sættes ind.
Også i forhold til at man nu indsætter, at det skal ske automatisk, er jeg bekymret for, om det er øget bureaukrati, øget administration.
Vi har jo en regering, som også ligesom tidligere regeringer har stået og sagt: Vi skal begrænse bureaukratiet, vi skal begrænse administrationen.
Her frygter jeg lidt, at man går i den gale retning ved at gøre det obligatorisk, at man skal gøre noget, der måske ikke er behov for.
Og når man gør noget obligatorisk, er det også sådan derude, at de vil gøre det.
Det er jo netop måske mere administration, mere bureaukrati og mere bøvl, uden at der rent faktisk er et behov for det.
Christina Olumeko (ALT), 2023-10-11:
Tak for ordet.
Det her lovforslag fastlægger rammerne for, hvordan Københavns Lufthavn kan anvende arealet.
Helt konkret giver det mulighed for, at Københavns Lufthavn kan afkorte og omplacere tværbanen, så der kan udvikles f.eks. et større terminalområde i lufthavnens nordvestlige område.
Alligevel vil vi i Alternativet som udgangspunkt ikke bakke op om lovforslaget, fordi lovforslaget som helhed kommer til at forbedre udviklingsmulighederne for Københavns Lufthavn.
Lovforslaget er nemlig en del af den nationale lufthavnsstrategi, som skal gøre lufthavnen i stand til at håndtere op mod 40 millioner passagerer om året.
I en situation med global klimakrise finder vi det uansvarligt at støtte en videreudvikling af lufthavnstrafikken.
Tak for ordet.
Nick Zimmermann (DF), 2023-10-11:
Tak for det.
For Dansk Folkeparti er det selvfølgelig utrolig vigtigt, at Danmark har en lufthavn af international kaliber, der kan dække hele Danmark og det sydlige Sverige.
Det er vigtigt for dansk erhvervsliv, at der er så mange ruter, også gerne transatlantiske ruter til Østasien, som muligt fra København.
Og det kræver altså, at den infrastruktur, som Københavns Lufthavn bygger på, er i orden.
Udbygningsloven fra 1992 lægger jo desværre en række hindringer i vejen for, at Københavns Lufthavn kan udvikle sig hensigtsmæssigt.
Derfor har der været et behov for et nyt lovgrundlag for Københavns Lufthavns virke.
Med forslaget løsnes de restriktive rammer for lufthavnen op, og det er vi tilfredse med.
Vi er også rigtig glade for, at ensretningen af tværbanen vil betyde markant mindre støj for en række borgere, der har været belastet af støj fra ind- og udflyvningen fra Københavns Lufthavn, især om natten, når tværbanen har været i anvendelse.
Borgere i Rødovre, Vanløse, Valby, Vesterbro, Frederiksberg, Ørestaden og Tårnby vil således ikke længere opleve perioder med ekstra støj i forbindelse med brug af tværbanen, og det er selvfølgelig enormt positivt.
Det også positivt, at de beregninger, der er foretaget, af støjbelastningskurverne for Københavns Lufthavn i forbindelse med den forventede udvikling af lufthavnen viser, at støjpåvirkningen af boliger med over 55 dB i fremtiden vil omfatte færre boliger i det sydlige Tårnby og det nordlige Dragør i forhold til støjbelastningen i 2018.
Vi er selvfølgelig også rigtig bevidste om, at naboskabet til Nordens største lufthavn er en belastning for de borgere, der bor i umiddelbar nærhed af Københavns Lufthavn.
Det kan man også læse af de høringssvar, der er kommet fra borgere og grundejerforeninger, og for Dansk Folkeparti er det uhyre vigtigt, at vi fra politisk side gør alt, hvad vi kan, for at reducere støjbelastningen fra lufthavnen.
Derfor er det ikke desto mindre glædeligt, at vi med strukturelle ændringer af lufthavnen kan forhindre støjbelastningen i at vokse og måske ligefrem nedbringe støjniveauet.
Derfor støtter Dansk Folkeparti forslaget.
Stinus Lindgreen (RV), 2023-10-11:
Tak, formand.
Jeg skal gøre det relativt kort, for der er jo allerede sagt meget om dette lovforslag, som vi behandler her i dag, og som handler om, hvordan arealet i Københavns Lufthavn kan blive udnyttet i fremtiden.
Hvordan det helt konkret kommer til at ske, må vi tage stilling til, når det bliver forelagt for Folketinget.
Der vil vi selvfølgelig i Radikale Venstre have fokus på både klima, støjgener og forurening.
Men der er jo ikke nogen tvivl om, at der kommer en vækst i flytrafikken, og så er det også vigtigt, at vi har de bedste rammer for udbygningen af vores lufthavn, så vi både udnytter pladsen
bedst muligt og sikrer, at vi ikke skal køre folk rundt for at komme til flyene og derved påvirke klimaet endnu mere.
Så hvordan det konkret kommer til at se ud, må vi jo tage stilling til til den tid.
Men i Radikale Venstre støtter vi lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2023-10-11:
Lad det være sagt med det samme: Enhedslisten synes ikke, det er en god idé at øge kapaciteten i Københavns Lufthavn.
Vi synes kort og godt ikke, at vi skal flyve mere, og det kommer jo ikke bag på de fleste.
Til gengæld kommer det måske bag på de fleste, at det her projekt ikke er vurderet i forhold til støj, i forhold til partikelforurening og den slags ting, bl.a. fordi der ikke er taget højde for alle de udvidelser, der er foregået gennem de sidste år.
Det står jo meget tydeligt i betingelserne, at man skal vurdere, hvad der akkumulerer sig af ting.
Så først og fremmest er støj og partikelforurening alvorligt, men den største alvor ser jeg for klimaet, som jeg mener bliver stærkt forringet af, at vi tror, vi skal flyve mere og mere.
Så henvises der indtil nu fra de fleste ordføreres side til, at det i fremtiden bliver meget bedre, og at det bliver meget pænere og meget renere og sådan noget.
Men kunne vi ikke lige lade det se og ske først, inden vi begynder at lave om på disponeringerne ude i lufthavnen?
Det er selvfølgelig beroligende, at der står, at Københavns Lufthavn ikke må udvide sit areal.
Tak for det.
Det vil jeg notere mig meget kraftigt.
Men nej, Enhedslisten går ikke ind for den her omstrukturering.