runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2018-10-11:
I den her sammenhæng skal jeg også udtale mig på Alternativets vegne, så det er både på Alternativets og Radikale Venstres vegne, at jeg udtaler mig nu.
Vi er fuldstændig enige i, at vi skal gøre noget ved sprogudviklingen for de børn, vi taler om her, nemlig de børn, som mangler at kunne det danske sprog i tilstrækkeligt omfang.
Det er vi meget indstillet på, hvis vi kunne få en dialog om det.
Man foreslår her, dels at få en sprogtest af børn i 5-6-årsalderen, dels at det skal være muligt at tage børnechecken fra forældrene, hvis børnene ikke deltager i undervisningen, dels at indføre statslige sanktioner imod folkeskole og ungdomsuddannelser, hvilket i sidste ende kan resultere i, at skolerne og uddannelsesinstitutionerne lukkes.
Alternativet og Radikale Venstre er faktisk ret kraftigt imod lovforslaget, men vi er for, at man finder løsninger på det, der er problemet.
Jeg vil vove at påstå, at lovforslaget både er uetisk, diskriminerende og centralistisk, og det er ikke begreber, som fremmer det, vi gerne vil.
Det er uetisk, fordi det udsætter mindre børn for test og risiko for at blive straffet med at skulle gå børnehaveklassen om, såfremt de ikke består.
Det er diskriminerende, fordi det kun er de skoler, som har en høj andel af børn fra socialt udsatte boligområder, som rammes af det.
Og det er centralistisk, fordi det bryder med Danmarks traditioner for, at det er kommunerne, der er ansvarlige for folkeskolen, og ikke staten.
Derfor er det efter vores opfattelse faktisk forkert, at ministeren med det her lovforslag forsøger at få indført mulighed for at kunne nedlægge en folkeskole.
Når jeg tænker over det, synes jeg virkelig det er meget ubehageligt.
Vi behøvede ikke gøre det på den måde.
Det er det, der er min pointe.
Jacob Mark (SF), 2018-10-11:
Ministeren siger, at tillid ikke har virket.
Jeg er enig i, at vi har begået en række fejl, når det kommer til integration, men jeg er ikke sikker på, når det kommer til 0.-klasseopgaven, at tillid ikke har virket.
Ministeriets egne bilag viser at 1.700 allerede går om i dag, og at der er en højere repræsentation af dem med udenlandsk herkomst.
Med de her sprogprøver vil det være 1.900.
Det er ikke en markant forskel, og mon ikke de ekstra var blevet opdaget, når man satte ind med ekstra sprogstimulering?
Det er bare for at angribe det der med, at tillid ikke har virket.
Jeg tror ikke på det.
Jeg tror faktisk, at skolelederne kan løfte deres opgave.
Jeg vil spørge om noget.
Vi ved præcis – stort set i hvert fald – hvilke børn der har sprogproblemer i Danmark, fordi vi sammen har indført sprogvurderinger i dagtilbud.
Den model vil regeringen ikke.
Man vil hellere indføre de her sprogprøver – hvorfor?
Merete Riisager (LA), 2018-10-11:
Først vil jeg sige, at formålet her jo ikke er, at børnene skal gå om.
Formålet er, at de skal lære dansk.
Og når jeg siger, at de tiltag, der har været, ikke har løst problemerne, så er det jo alle de tiltag, der har været, summen af alle tiltag, summen af alt det engagement, al den gode vilje, modersmålsundervisning i alle kommuner – alt det engagement har ikke løst problemerne.
Tværtimod ser vi, hvis vi f.eks. kigger på asyl- og migrantgruppen, som der jo bor mange af i de her boligområder, at så klarer de sig relativt ringere i Danmark med det uddannelsessystem, vi har, end i mange af de lande, vi sammenligner os med.
Så hele den her illusion om, at vi godt kan løse det med det, vi har gjort, bliver vi bare nødt til at gøre op med.
I forhold til at vi nu ved, hvem børnene er, vil jeg sige, at det jo ikke er nok at vide, hvem de er.
Vi skal sætte ind, og vi skal også have forældrene inddraget.
Vi kan ikke klare det uden forældrene.
Jacob Mark (SF), 2018-10-11:
Vi er enige om, at vi skal sætte ekstra ind.
Efter det her tiltag vil der stadig være masser af de børn, som har fået sprogvurderinger, der viser, at de ikke har et godt sprog, og som ikke bliver tilbudt den her ekstra sprogstimulering.
Hvorfor var det så vigtigt for regeringen at indføre sprogprøver, at man hellere vil have den model, end man vil gøre en ekstra indsats for alle de børn, som man allerede har sprogvurderet og ved har sprogproblemer?
Så havde man da virkelig fået taget fat om nældens rod i stedet for bare at sætte ind med prøver nogle steder, hvor man ikke ved om der er problemer.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-10-11:
Tak, formand.
Det kan næsten ikke blive bedre.
At det så for lidt over et år siden flyttede til Sorø, efter at have boet et andet sted, og så fik et latinsk navn, så er det nu hedder Astra, fordi det fusionerede med Science Center, som ligger et eller andet sted sammen med Mærsk,
Man har jo tidligere arbejdet meget målrettet på at styrke naturfagene i folkeskolen i hele landet, og det skal de jo fortsat gøre, men her skal man så udarbejde et årsprogram, hvor man skal styrke den strategiske planlægning.
Man skal også indgå resultatkontrakt med undervisningsministeren, så det samlede resultatfokus kan blive fremmet.
Det, der bare skal være endemålet, er, at vi får styrket naturfagene i folkeskolen, fordi det jo er helt afgørende, at vi får fokus på de her lidt hårde fag i folkeskolen.
I mange år har der været fokus på snakkefagene, men det kan vi jo ikke kun leve af.
Så selv om det er et lille, nuttet lovforslag, er det et utrolig vigtigt lovforslag, og vi håber selvfølgelig på, at vi får øgede resultater af centerets arbejde.
Så alt i alt støtte fra Dansk Folkeparti, og vi glæder os til at følge centerets arbejde.
Jacob Mark (SF), 2018-10-11:
Nu sagde Socialdemokratiets ordfører, at Dansk Folkeparti formentlig står lidt alene med synspunktet.
Det er også rigtigt, for måden, man kom uden om Dansk Folkeparti på, var i virkeligheden ved at lave en ny lov, altså lov om kommunale internationale grundskoler, og så brød man ikke forliget.
Hvis nu det samme flertal, som vedtog den lov, skrottede den og sagde, at nu ville man gøre det inde i folkeskolen, altså i regi af folkeskoleloven, og hvis DF fortsat ikke ville og man gjorde det alligevel, så det kunne træde i kraft efter valget, ville det så være forligsbrud i Dansk Folkepartis øjne?
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-10-11:
Det er et meget snedigt spørgsmål, og jeg ved også godt, hvad SF's ordfører hentyder til.
Sagen er, at den tidligere regering, støttet af bl.a. SF, jo lagde grunden til det, som ordføreren hentyder til.
Jacob Mark (SF), 2018-10-11:
Jeg prøver alligevel lige at fortsætte, for det, der har gjort det muligt f.eks. at lave selvstyrende skoler eller for regeringen at foreslå et nyt selvstændigt lovforslag om selvstyrende skoler, er ikke forligsbrud.
Og grunden til, at det heller ikke blev opfattet som forligsbrud, var som sagt, at man indførte en ny lov.
Men hvis nu man havde gjort det som en ændring af folkeskoleloven, i regi af folkeskolereformen, og havde gennemført det med et flertal uden om Dansk Folkeparti, som også er forligsparti, til efter valget, havde hr. Alex Ahrendtsen så dengang sagt: Det vil være forligsbrud?
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-10-11:
Jeg sagde jo allerede dengang, at det lovforslag i mine øjne var forligsbrud, og det anser jeg det egentlig stadig væk for at være, netop fordi det var en del af folkeskolereformen.
Så fik man det ikke igennem, fordi vi ikke ville være med til det, og så sagde man: Nå, så gør vi det bare uden for folkeskoleloven.
Så det var ikke særlig kønt.
Britt Bager (V), 2018-10-11:
Tak for det.
Med lov om kommunale internationale grundskoler fra 2015 fik kommunerne mulighed for at oprette internationale grundskoletilbud med virkning fra skoleåret 2015-16.
Af loven fremgår det også, at undervisningsministeren fremsætter forslag om revision af loven i folketingsåret 2018-19, og det er det, vi behandler i dag.
Det er netop revisionen af loven, som foreslås udskudt til folketingsåret 2021-22 med dette forslag.
Revisionen foreslås udskudt på baggrund af en høring af samtlige kommunalbestyrelser, hvor det skønnes, at der ikke er gået tilstrækkeligt med tid til at vurdere, om loven skal videreføres uændret, om den skal ændres eller eventuelt ophæves.
Med det her lovforslag vil vi udskyde lovrevisionen til folketingsåret 2021-22 og dermed sikre et forbedret beslutningsgrundlag for, hvorvidt loven skal videreføres, ændres eller ophæves.
Med det sagt støtter Venstre lovforslaget, og jeg skal hilse fra De Konservative og sige, at de også støtter forslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-10-11:
Evalueringen viser, at 70 ud af 71 kommuner overhovedet ikke bruger den her lov.
Ville det så ikke være smart og effektivt og en regelforenkling og en afbureaukratisering at fjerne den her lov, når den er så overflødig og unødvendig?
Britt Bager (V), 2018-10-11:
Jamen vi har jo sendt det her i høring, og samtlige kommuner har haft mulighed for at svare.
Og når vi udskyder det, er det, fordi vi ikke synes, at den her lov har været i kraft i tilstrækkelig lang tid, til at vi kan vurdere, om den har virket eller ikke virket.
Det er derfor, vi udskyder beslutningen.
Det er simpelt hen, fordi vi vil have et mere dokumenteret beslutningsgrundlag for at finde ud af, om det her virker eller ej.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-10-11:
Gør det ikke indtryk på en ordfører fra et regeringsparti, som gerne vil regelforenkle og afbureaukratisere, at 70 ud af 71 kommuner siger, at de ikke bruger loven?
Britt Bager (V), 2018-10-11:
Det gør altid indtryk på mig.
Vi har i Venstre heller ikke lagt os fast på, hvad der skal ske.
Det, vi har lagt os fast på, er, at vi ikke på nuværende tidspunkt har viden nok til at vurdere, om der skal ændres eller ikke ændres.
Så vi har ikke lagt os fast på, hvad der skal ske i fremtiden.
Men det, vi har lagt os fast på, er, at beslutningsgrundlaget skal være grundigere, at beslutningsgrundlaget skal være større, og derfor vil vi gerne lade det løbe en årrække mere.
Jeg synes faktisk også, der er noget helt principielt i, at vi ikke bare ændrer loven med en hovsaløsning, men at vi simpelt hen siger, at tingene skal have lov til at virke derude, inden vi beslutter os for noget andet.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-11:
På baggrund af den foretagne evaluering af loven om kommunale internationale grundskoler, som viser, at ingen kommuner har valgt at anvende loven, kan man jo sige, at det kunne antyde, at der ikke var noget stærkt behov for loven, som det allerede er blevet berørt i debatten.
Men det er nu engang sådan, at vi i Enhedslisten ikke har det fjerneste imod at udskyde revisionen og se, hvordan det bevæger sig videre med det her og så tage stilling på et senere tidspunkt, sådan som det foreslås her.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-10-11:
Det er jo ret overvældende, at 71 kommuner har svaret, og at de 70 siger, at de slet ikke bruger loven.
Hvis det nu viser sig, at revisionen når frem til samme resultat, er Enhedslisten så med på at skrotte loven?
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-11:
Altså, Enhedslisten støttede ikke lovforslaget i sin tid tilbage i 2014 eller 2015
, så derfor har vi ikke stærke følelser for det, men umiddelbart har vi med den evaluering, der er lavet, og i og med at der ikke nogen praktiske erfaringer, ikke spor imod, at man venter med en revision, men måtte der komme forslag om en ophævelse af loven, så tager vi selvfølgelig stilling til det.
Annette Lind (S), 2018-10-11:
Det er en god idé, at folkeskolen også får lov til at løse den her opgave, og vi skal gøre det endnu lettere for folkeskolen at kunne løse den her opgave.
Britt Bager (V), 2018-10-11:
Med det lovforslag, vi behandler i dag, sker der en opdatering af lovgrundlaget for det nationale naturfagscenter, herunder dets virke og funktion.
Det sker som følge af regeringens »National naturvidenskabsstrategi«.
Opdateringen er vigtig, fordi det sikrer, at centeret er bedre rustet fremover til at håndtere aktuelle problemstillinger inden for undervisning i naturfag og naturvidenskab.
Det foreslås også, at centeret får overordnede formåls- og opgavebeskrivelser, så det afspejler centerets nuværende tilstand.
Endvidere foreslås det, at der udarbejdes et årsprogram, som indeholder en prioriteret plan for centerets aktiviteter.
Med det sagt, støtter Venstre lovforslaget, og jeg skal hilse fra De Konservative og sige, at de også støtter forslaget.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-11:
Lovforslaget her har jo til formål at opdatere og ajourføre et lovgrundlag for det nationale center for undervisning i natur, teknik og sundhed, som blev oprettet for snart 10 år siden.
Da det blev behandlet tilbage i 2009, kunne Enhedslisten i lighed med Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og SF ikke støtte den daværende regerings forslag.
Vi tilkendegav dengang fra Enhedslistens side, at vi generelt støttede op om initiativer, som styrkede naturfag og naturvidenskab, men at vi ikke kunne støtte det konkrete forslag på grund af den finansiering, der var på det givne tidspunkt.
Vi er helt enige i, at der er behov for et nationalt naturfagscenter, og det er mit klare indtryk, at der udgår rigtig mange gode initiativer og projekter fra centeret, men jeg vil ikke lægge skjul på, at vi i Enhedslisten generelt er noget betænkelige ved den sammenfletning, der er af offentlig og privat finansiering – man kan sige, at det jo er på et symbolsk niveau – illustreret meget tydeligt ved, at Astras hovedkontor ligger på Mærsk Mc-Kinney Møller Videncenter i Sorø, og i øvrigt understreges det meget stærkt i lovbemærkningerne, at centeret er organiseret, som det er, bl.a. for at kunne tiltrække privat finansiering.
Vi synes helt grundlæggende, at det må være en opgave for staten at tilvejebringe den nødvendige økonomi til at finansiere opgaver, der er så vigtige som dem, der løses af videncenteret.
Henrik Dahl (LA), 2018-10-11:
Tak for det, formand.
Lovforslag L 57 er en opfølgning på regeringens nationale naturvidenskabsstrategi, og det indebærer, at der oprettes et nationalt naturfagscenter.
Som bekendt er Danmark stadig en del af den vestlige civilisation, og hvis der er noget, der kendetegner den, så er det, at det er en teknisk-videnskabelig civilisation.
Det er i kraft af teknik og videnskab, at vi har fået has på den fattigdom, der har været menneskets grundvilkår, siden vi opstod som art, det er i kraft af teknik og videnskab, at vi mennesker har en uset høj levealder, og det er i kraft af teknik og videnskab, at verden er skrumpet ind til den overkommelige størrelser, den har i dag.
Teknik og videnskab har ulemper, men det bliver også i form af andre og bedre former for teknik og videnskab, at vi kommer til at overvinde de ulemper.
Men som deltagere i arrangementet med Barack Obama i Kolding for nylig også kan bevidne, er det nogle fag, der bliver endnu vigtigere i fremtiden.
Derfor er det både rettidig omhu og god regeringsførelse, at regeringen nu foreslår oprettelse af et nationalt naturfagscenter til at styrke undervisningen i matematik, naturvidenskab og de tekniske videnskaber, og det bakker Liberal Alliance naturligvis op.
Tak for ordet.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-10-11:
Alternativet bakker også op om det her lovforslag; jeg står her for fru Carolina Magdalene Maier, som ikke kunne være her i dag.
Vi synes, at det er fornuftigt at gøre Astra endnu bedre i stand til at håndtere de aktuelle og fremtidige behov, der er, inden for undervisningen af naturvidenskabelige fag i grundskolen og på ungdomsuddannelserne, og at det også er fornuftigt at justere de lovgivningsmæssige rammer, så de afspejler centerets nuværende form og justerer de ting, som nok var aktuelle på centerets oprettelsestidspunkt, men som siden har fået brug for en opdatering.
Jeg vil ikke svinge mig helt op på den store klinge , ligesom ordføreren før mig gjorde, men jeg vil sige, at vi støtter lovforslaget.
Dog vil jeg gerne nævne, at vi gerne havde set, at der til folkeskolerne og til ungdomsuddannelserne i forbindelse med den nye formålsbeskrivelse, der er, fulgte ressourser med til kompetenceudvikling af faglærere. Vi ser også gerne, og det kan komme til at ske endnu, at der oprettes tilsvarende centre for andre faglige områder, ikke mindst inden for de kreative og håndværksmæssige fag og sprogfag, som jo alle er fag, der er brug for, og som flere unge gerne skulle vælge at uddanne sig inden for.
Der er et stort behov for at styrke disse fag på samme måde som de naturvidenskabelige fag, og forhåbentlig bliver det det næste skridt.
Men som sagt bakker vi op om lovforslaget.
Marianne Jelved (RV), 2018-10-11:
Radikale Venstre kan også støtte det lovforslag, vi behandler nu, om et nationalt naturfagscenter.
Der er sagt rigtig mange udmærkede ting af de ordførere, der har været på talerstolen før mig, i forbindelse med behandlingen af L 57, så jeg skal ikke gentage dem.
Men jeg vil bare understrege, at vi er enige i, at naturfagene stadig væk har brug for at få en eller anden form for fornyelse i didaktikken og undervisningen i den og ideer til brug i de andre uddannelser, vi har, altså folkeskolen og ungdomsuddannelserne.
Jeg har kun en lille anmærkning af principiel karakter: Jeg synes, der er for meget gynger og karruseller, kan man sige, over for en ledelse, når der er tale om resultatkontrakter.
Efter min opfattelse skal man beskrive ledelsen på en sådan måde, at der ikke behøves en resultatkontrakt.
Så det er bare en principiel bemærkning.
For jeg synes, at man kan udforme formålet med institutionen og så, hvad ledelsens opgave forventes at være, og så er det det, ledelsen skal leve op til, og det er det, opdragsgiverne må forholde sig til resultatet af; i stedet skal de nu forholde sig til en resultatkontrakt om, at ledelsen skal gøre det, som den alligevel skulle have haft gjort.
Men det er en allergi, jeg har over for resultatkontrakter.
Jacob Mark (SF), 2018-10-11:
Tak for det.
Regeringen vil lave et nationalt naturfagscenter.
Det er en god idé.
Vi har brug for, at flere unge, flere elever finder glæde ved at arbejde med naturfagene.
Det læser jeg som værende et af formålene med det her naturfagscenter, som der er sagt meget om allerede.
Der er én ting, som jeg synes er rigtig godt ved det her måske lidt ændrede fokus i forhold til det center, der er i dag, og det er, at der er så stort fokus på at styrke fagene, og det ved jeg er noget, der også optager undervisningsministeren, og det optager også SF og mig, man har nemlig haft tendens til i mange år at have rigtig meget fokus på det, der ligger uden for fagene og uden for timerne – samarbejde, åben skole.
Det er også rigtig vigtigt, men jeg tror i virkeligheden, at det allervigtigste, man kan gøre, er at sikre, at børnene får kvalitetsundervisning af nogle faglærere, som har tid til forberedelse.
Så det, at der er et øget fokus på fagene, synes jeg er rigtig godt.
Og det tror jeg ikke helt man når i mål med med det her.
Men vi kan i SF godt bakke op om forslaget, som det ligger.
Annette Lind (S), 2018-10-11:
Tak for det.
Verden er blevet mindre, og vi har fået en langt mere globaliseret verden.
Da vi lavede de nye rammer for folkeskolen, ville vi rigtig gerne have haft noget mere internationalisering ind, men det kunne vi ikke rigtig blive enige om.
Derfor var det sådan, at vi lavede det her oprindelige lovforslag til skoleåret 2015-16.
Socialdemokratiet stod bag den oprindelige lov om kommunale internationale skoler, hvor revideringen nu ønskes udsat.
Det oprindelige formål med loven om kommunale internationale grundskoler var at give mulighed for at oprette internationale grundskoler, såfremt der måtte være behov for det.
Der er nogle, der i deres høringssvar har sagt, at det ville være en fordel, om man kunne lave en afdeling på en oprindelig folkeskole, og det synes vi sådan set er en god idé.
Det er ikke noget, vi skal behandle her, men i hvert fald er der tilkendegivet, at det måske ville være en bedre idé.
En større del af et større internationalt fokus handler om at kunne tiltrække højtuddannet arbejdskraft.
Adskillige virksomheder landet over står klar til at modtage den udenlandske arbejdskraft, og med den her lov om internationale grundskoler kan vi både hilse dem og deres børn velkommen.
Selv om vi også har det her på gymnasiet, findes det i de tilsvarende IB-uddannelser, som har en stigende efterspørgsel, og derfor vil det også være mere gavnligt at udbyde internationalt orienterede folkeskoleklasser, så eleverne har mulighed for at starte helt fra deres begyndelse af skoletiden og har mulighed for at tilvælge det internationale.
I Socialdemokratiet er vi derfor positivt stemt over for forslaget om at udsætte lovrevisionen af lov om kommunale internationale grundskoler for folketingsåret 2018-19 til 2021-22.
Vi synes også, at det er positivt, at folkeskolen kan løse opgaverne med internationale skoler, og derfor stemmer vi for forslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-10-11:
Ministeriets evaluering viser, at ingen kommuner, bortset fra en enkelt, bruger loven, og var det så ikke på tide, at vi bare kasserede loven og startede helt forfra?
Annette Lind (S), 2018-10-11:
Som jeg sagde i min ordførertale, er det sådan, at jeg tror, at mange af dem, der har svaret på høringssvarene, har ret.
Det her er lidt besværligt, fordi det er sådan, at man skal have en selvstændig ledelse på en matrikel for sig selv, og derfor tænker jeg også, at hvis det er sådan, at man gør det på samme måde, som de foreslår, netop at man kan lave det som en afdeling på en skole, vil det være fordelagtigt, og så tror jeg, at flere kommuner vil gøre det.
Det er sådan, at jeg synes, det en god idé, at det er en folkeskole, der kan klare den her internationale opgave, for opgaven bliver større, verden bliver mere globaliseret, og på den måde bliver verden også langt mindre, så derfor bliver vi nødt til at ruste os til fremtiden, også i folkeskolen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-10-11:
Så loven er en fiasko, men Socialdemokraterne vil ikke være med til at fjerne den, selv om friskoler og privatskoler faktisk kan gøre det, som Socialdemokraterne ønsker, nemlig at oprette internationale afdelinger eller internationale skoler.
Det er simpelt hen dårligt arbejde.
Jacob Mark (SF), 2018-10-11:
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Det er jo heller ikke sådan, at der står om de nationale test, at de skal være med grøn dug, og at det skal være en meget formel situation.
Jeg er altså sikker på, at der også vil stå, at det skal være et godt, pædagogisk miljø, der er godt for 2.-klasserne.
Socialdemokratiet er kommet frem til, at det nok alligevel er at presse børnene for hårdt at give dem sådan en national test i 2. klasse, men synes, at fire sprogprøver, allerede når de er 6 år, er en god idé.
Hvad er logikken i det?
Henrik Dahl (LA), 2018-10-11:
Med lovforslag nr. L 58 foreslår regeringen, at den lovpligtige revision af lov nr. 609 af 6. maj 2015 udskydes.
Som begrundelse for sit ønske om at udskyde revisionen angiver regeringen, at ingen kommuner så vidt vides endnu har benyttet loven.
I verden uden for Christiansborg kunne det antyde, at loven er overflødig, og at et lovforslag, som måske gik på helt at ophæve den gamle lov, 609, derfor måske ville være mere relevant.
Men sådan tænker vi jo ikke her på Christiansborg.
Der er en smuk gammel tradition for at mene, at hvis man bruger mere tid og flere penge på en dårlig idé, så vil den hen ad vejen vise sig at være god.
Det er jo en tradition, vi accepterer i Liberal Alliance, og derfor bakker vi op om lovforslaget.