runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Camilla Fabricius (S), 2025-05-06:
Som jeg også synes ministeren gjorde klart, handler det jo om, at vi er nødt til at pege på den økonomi og den finansiering, der skal til for det.
Det, vi har peget på, også i den alliance omkring kvinders sundhed, jeg selv har været med til at stifte, er jo, at noget af det, der kan være en del af løsningen, er et nationalt center for kvinders sundhed.
Det, vi har brug for, er at lave et samlet greb.
Vi er også nødt til at få peget på de samarbejdspartnere, vi har.
Da jeg startede med at beskæftige mig med det her og kom ud at snakke med endometriosekirurgerne ude på Skejby Sygehus, spurgte jeg Axel Forman, som var daværende professor og kirurg, hvad det er, der skal til, for at vi kommer til at vide noget mere om den skjulte kvindesygdom.
Så sagde han, at det er at tale om det.
Tal om det.
Det har jeg gjort lige siden, og jeg vil sige, at der endelig har været opbakning til det, og det, vi skal gøre, ordfører, er jo, at vi skal lave en beretning, og så skal vi samlet set finde ud af, hvordan det er, vi gør det.
Men vi er simpelt hen nødt til at få afsat ressourcerne, og dem har ordførerens parti ikke peget på med det her forslag.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Nu siger ordføreren, at vi skal tale om det, men det er jo ikke nok at tale om det.
Det, der er afgørende – og det er jo netop det, vi har kunnet se i Storbritannien – er, at hvis man nøjes med at tale om det, men ikke sikrer, at der er diagnosticerings- og behandlingstilbud, så betyder det en ventetid på op til 9 år for at kunne komme i diagnosticering i forbindelse med f.eks. endometriose.
Jeg læste det jo med stor interesse, da ordføreren selv blev citeret i en artikel i Berlingske, hvor ordføreren siger: »Vi har ikke et specifikt mål for hvor mange midler, der skal afsættes, men jeg synes, at midlerne bør stå mål med de udfordringer, der er«.
Derfor undrer det mig lidt, at ordføreren nu siger, at nu skal vi først pege på finansieringen.
Er det afgørende ikke at finde ud af, hvor meget vi har behov for?
Og så har vi også selv skrevet i vores beslutningsforslag, at vi er helt klar på at se på, hvor vi finder midlerne til det.
Men vi bør starte med at se, hvor mange midler der er brug for.
Camilla Fabricius (S), 2025-05-06:
Jeg har jo stor respekt for ordføreren.
Vi har i sidste periode lavet en aftale omkring fødselsområdet sammen, hvor det faktisk kan have en effekt for kvinders sundhed efterfølgende, og jeg synes, det bliver en lille smule polemisk, må jeg indrømme.
Det her kommer til at gribe ind i så mange forskellige steder, hvor vi er nødt til at stå sammen.
Der er f.eks. den aftale, vi lavede på fødselsområdet, hvor jeg i hvert fald var bannerfører for, at vi skulle sikre, at jordemødrene faktisk havde den kvalitet at have tid nok til, at man kunne føde ordentligt, så man ikke sprak, og så man kunne sys ordentligt bagefter.
Det har direkte betydning for den inkontinens, som ældre kvinder oplever i slutningen af deres liv.
Det er ikke noget, der koster penge andet end dem, vi har afsat, at sørge for at overholde det, vi allerede har gjort.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-05-06:
Tak for ordet.
Forskning i og behandling af sygdomme, der primært eller kun rammer kvinders sundhed, har i mange år været underprioriteret.
Det er der heldigvis i den her regeringsperiode blevet lavet om på og også kommet større fokus på, og der skal også gøres endnu mere, end der allerede er gjort, for når nogle sygdomme kun rammer det ene køn, skal vi selvfølgelig også tage hensyn til kønsforskellen, hvis alle skal mødes med lige muligheder, når det kommer til sundhed.
I 2024 og 2025 blev der afsat henholdsvis 210 og 231 mio. kr. til klinisk forskning bl.a. med fokus på kvindesygdom og kønnet ulighed i sundhed.
Der er også sikret midler til oplysninger om endometriose i den her regeringsperiode.
Når det er sagt, vil vi også gerne gøre mere, for jo mere vi ved, jo mere finder vi også ud af, at der er ting, som skal gøres bedre i forhold til både oplysning, behandling og forskning.
Som tidligere nævnt vil vi f.eks. rigtig gerne diskutere muligheden for at etablere et nationalt center for forskning i kvindesygdomme, der kan bidrage til at skabe mere viden om kvinders sundhed og få udbredt de bedste behandlingsformer.
Vi mener også, vi skal kigge på, hvordan vi kan styrke forskningen i kvindesygdom endnu mere og måske målrette midlerne endnu bedre, end det er lykkedes for os indtil videre.
Det mener vi faktisk at der er fri mulighed for at diskutere i de kommende forhandlinger, vi står over for – forhandlinger, hvor vi rent faktisk har mulighed for at få afsat den nødvendige finansiering, så man ikke stiller en masse ting i udsigt, f.eks. i forbindelse med en handleplan, som det viser sig at der ikke er opbakning til at finde den rette finansiering til.
Så det bliver vores tilgang til det i den kommende tid.
Men vi deler egentlig langt hen ad vejen intentionen i, hvad Enhedslisten sætter på dagsordenen i dag, og derfor håber jeg også, at vi kan lande en eller anden form for fælles beretning her i Folketinget om, at det her er et område, vi gerne vil.
Så kan vi jo have lidt forskellig tilgang til, hvordan man skal bidrage med finansiering, når man gerne vil gøre noget, og i hvilke forhandlingsfora det er bedst at tage de her ting op.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Men det er jo lige præcis det, vi foreslår: at der bliver indkaldt til forhandlinger.
Vi lister en række ting op, som vi mener er noget, der burde være en naturlig del af det – både øremærkede midler til forskning og et videncenter, som jeg kan høre regeringspartierne er enige i, men også at vi sikrer, at der kommer både relevant efter- og videreuddannelse til sundhedsfagligt personale, og ikke mindst at vi også afsætter ressourcer til både diagnosticering og behandling.
Så må vi jo diskutere og se, hvor det er, vi finder finansiering henne.
Vi har selv peget på noget, og vi siger sådan set også, at vi er helt åbne over for at se på andre finansieringskilder, men det ville da være en skandale, hvis det er sådan, at vi er enige om, der er en problemstilling her, og vi så ikke engang kan finde ud af og sætte os ned omkring et bord og prøve at finde ud af, hvad det så er, vi kan gøre for at løse den her problemstilling.
Så er ordføreren ikke enig i, at forudsætningen for at få løst det her, er, at vi sætter os ned omkring et forhandlingsbord og får set på, hvilke initiativer det er nødvendigt at tage?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-05-06:
Som sagt har vi jo nogle ting, som vi allerede synes er nødvendige, f.eks. det her i forhold til at styrke forskningen og i forhold til at udbrede viden.
Der er nogle fora – f.eks. for forhandling om forskningsreserven i forbindelse med forhandlingen om finansloven – hvor vi gerne vil diskutere de her ting.
Det synes vi godt at vi kan gøre, uden at der skal indkaldes til nogle yderligere forhandlinger om det.
Vi synes, vi har nogle bud på, hvad vi synes der skal gøres, vi har også nogle fora for nogle forhandlinger, som er forestående, hvor vi mener det relevant at tage de ting op, også fordi vi gerne vil have en tæt dialog f.eks. med de af vores kollegaer, som er forskningsordførere, og som jo sidder dybt inde i de her forhandlinger f.eks. om forskningsreserven.
Jeg synes, det er relevant, at de også bliver inddraget i de her snakke, i forbindelse med at de skal diskutere forskningsreserven.
Louise Brown (LA), 2025-05-06:
Der er ikke nogen tvivl om, at der findes sygdomme, som alt for længe har været overset.
Vi har jo selv i Liberal Alliance været bannerførere for at sætte endometriose langt højere op på dagsordenen, og det gør vi stadig med stolthed.
Ingen, uanset køn, skal gå rundt i årevis med smerter uden at få en ordentlig diagnose og behandling.
Men det er også vigtigt for os at holde tungen lige i munden her, for vi skal også passe på ikke at gøre sundhedspolitik til en kamp mellem køn.
Sundhed skal handle om patienterne og sygdommene, ikke om kønspolitik.
Der er en god grund til, at biologiundervisningen lærer os, at mænd og kvinder kan blive syge på forskellige måder.
Det er jo ikke nyt, men det er heller ikke nødvendigvis et politisk projekt.
Det er et fagligt vilkår, som sundhedsvæsenet allerede håndterer, og det har vi også tillid til at de bliver ved med at håndtere.
Når jeg ser på forslag som det her, bliver jeg en anelse bekymret for, at det hurtigt kan blive til en plan om alt muligt – undervisning, seksualundervisning, nationale videnscentre, handleplaner og politiske visioner – men hvad med de patienter, som lige nu og her har brug for en bedre behandling for deres sygdom?
Jeg kunne godt frygte, at vi med sådan en bred plan her kommer til at skyde med spredehagl og i værste fald kommer til at ramme forbi.
Og det er jo ikke godt, når det handler om menneskers helbred.
Så ja, der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at vi altid vil være med, når der skal kæmpes for bedre udredning og behandling af underbelyste sygdomme – det er vores princip – men vi er skeptiske over for at binde det op på en decideret national handleplan, hvor det pludselig bliver kønnet i sig selv, der er omdrejningspunktet, frem for sygdommene.
Og af den grund kan vi ikke støtte forslaget, som det ligger her, men vi er meget gerne med i en fælles beretning, hvis vi kan lande en, hvor vi har det samme mål alle sammen.
Camilla Fabricius (S), 2025-05-06:
På den ene side siger man, at man skal rette indsatsen mod det sted, hvor hjælpen er, men på den anden side vil man ikke være med til at rette indsatsen mod det sted, hvor problemet er.
Vi ved, at hvis en mandlig praktiserende læge har to døtre, diagnosticerer han kvindelige patienter lige så godt, som hvis det havde været en kvindelig læge.
Vi har Dansk Erhverv og Dansk Industri, som peger på, at der skal være en helhedsorienteret indsats for at sikre bedre sundhed for kvinder, fordi det giver bedre arbejdsvilkår, det giver medarbejdere, der trives, som jeg talte med SF's ordfører om, og fordi der er massive erhvervsinvesteringer.
Hvad er det, der gør, at LA ikke vil være med til at lave gode indsatser?
Louise Brown (LA), 2025-05-06:
Tak, og tak for spørgsmålet.
For os er det bare vigtigt, at vi fokuserer på selve sygdommene, frem for at det lige er en kvinde eller en mand, der har sygdommen.
Når det f.eks. kommer til endometriose f.eks., er der tydeligvis mangel på forskning og på behandlingsmuligheder, og det synes vi er et kæmpestort problem, og vi mener, at vi hellere skal sætte ind på det område specifikt.
Frem for at vi kommer til at brede tingene alt for bredt ud og fokusere på alt for meget på en gang, skal det handle om den enkeltes sygdom, og for os er det endometriose, som ligger først for.
Camilla Fabricius (S), 2025-05-06:
Tusind tak for det.
Noget af det, som en højtestimeret, velrenommeret og publiceret professor her i Danmark peger på, er, at grunden til, at vi mangler viden, bl.a. på endometriose, er, at det er kvinders kroppe med de hormoner, der er.
Det synes jeg ikke ordføreren forholder sig til.
Louise Brown (LA), 2025-05-06:
Vi skal jo forske i det, der er udfordringerne, og lige nu handler det så om endometriose.
Hvis f.eks. et ægtepar skal i fertilitetsbehandling, er det første, man gør, at sætte kvinden i en eller anden form for hormonel behandling for at få hendes æg til at kunne fange sædcellen bedre, fordi man ikke ved, hvad det er, der er udfordringen med mænd.
Så det første, man tyr til, er at behandle kvinden.
Så hvorfor forsker vi ikke i, hvad det er, der er udfordringen hos manden her?
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Jeg bliver jo, når ordføreren nu anerkender, at endometriose er en sygdom, der er underbelyst, simpelt hen nødt til at spørge ordføreren, hvorfor det mon er det.
Hvorfor mon det er sådan, at efterfødselsskader er underbelyst?
Hvorfor er det sådan, at problemer i forbindelse med overgangalderen er underbelyst?
Det er det jo, fordi, det er kvindesygdomme.
Hvorfor er det sådan, at der er en overdødelighed af kvinder, som bliver ramt af blodprop i hjertet?
Ja, det er, fordi der er et andet symptombillede, end der er hos mænd, og også dér er der jo tale om en kønnet ulighed, og det er også derfor, jeg har lidt svært ved at forstå, at ordføreren på den ene side anerkender, at endometriose er underbelyst, men at man ikke kan anerkende, at det sådan set er med baggrund i en kønnet ulighed, og at vi derfor også lige præcis i forhold til kvinders sundhed har brug at få en national handleplan.
Så jeg er helt enig i, at den kønnede ulighed er noget, vi generelt skal se på, men at der her også er nogle specifikke problemstillinger, som skal løses.
Louise Brown (LA), 2025-05-06:
Jeg anerkender fuldt ud, for det er jo evident, at der igennem tiderne er blevet forsket på mænd og ikke på kvinder.
Når man har afprøvet medicinale produkter, er det foregået på mænd.
I dag er det bare anderledes, og vi er blevet klogere, og heldigivs for det, men det har jo efterladt et efterslæb, hvilket f.eks. resulterer i, at vi ikke ved nok om endometriose.
Igen vil jeg i forhold til fertilitetsproblemerne også sige, at vi mangler viden, når det handler om mænds dårlige sædkvalitet, og vi ikke ved, hvad det handler om.
Så det er jo ikke kun et kvindeproblem, og når ordføreren taler om overgangsalderen, vil jeg jo også bare sige, at overgangsalderen ikke er en sygdom, men at det er en del af det, der sker i kvindens udvikling, når vi bliver ældre.
Så det er altså ikke en sygdom, og derfor synes jeg måske heller ikke, det hører med i den her snak, når vi taler om andre sygdomme.
Det er selvfølgelig klart, at der har været en tendens til, at der ikke er blevet forsket i forhold til kvinder, men det er jo noget, vi nu er opmærksomme på, og jeg håber virkelig også, at vi vil være det i fremtiden.
Men lad os fokusere på de enkelte sygdomme, og hvad der er udfordringen med sygdommen og den forskning, der mangler, frem for at gøre det til et spørgsmål om forskelle mellem kvinder og mænd.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-05-06:
Derfor nævner jeg prioritering igen, for det er jo spørgsmålet her.
Altså, hvis man tager fat i alle de vigtige indsatser, bare dem, som Enhedslisten selv har nævnt her, så er det jo en stor regning, der bliver udskrevet, kan man sige.
Noget af det kunne man måske synes var vigtigere end noget andet, og det kræver jo uanset hvad en drøftelse i partierne, men også en økonomisk prioritering.
Camilla Fabricius (S), 2025-05-06:
Tak for det.
Ordføreren er også kendt for at have et stærkt blik på hele Danmark, og det er jo i den grad noget, som Socialdemokratiet og Danmarksdemokraterne har som et særligt fokus.
Noget af det, vi kan se, når man ser på kvinder i hele landet, også i oplandet, er, at det er sværere at komme i kontakt med en praktiserende læge.
Ser ordføreren også den udfordring?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-06:
Det er en grundlæggende udfordring.
Og det er jo egentlig kernen i hele sundhedsreformen, nemlig at løse de her udfordringer over hele landet til glæde for både mænd og kvinder, der har brug for at komme til både praktiserende læger og speciallæger, som der jo er for få af udeomkring i landet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-05-06:
Mange tak for det.
Tak endnu en gang til Enhedslisten for at fremsætte et forslag, denne gang om en national handleplan for kvinders sundhed.
Det er et vigtigt emne, som Enhedslisten skriver i forslaget, og så er det også et emne, der optager mange, både kvinder og partier i Folketinget.
I SF havde vi selv for nylig en høring, hvor kvinder bidrog med eksempler på kvinders sundhed eller mangel på samme, skulle jeg måske sige, som ikke i tilstrækkelig grad håndteres i sundhedsvæsenet eller andre steder i samfundet.
Der var eksempelvis kvinden, som havde delte mavemuskler efter kejsersnit, eller kvinden, som havde men efter bristninger ved en fødsel.
Der var også kvinden, som ikke blev udredt for endometriose i tide, hvilket angiveligt var årsagen til, at hun havde svært ved at få børn.
Men høringen gav også et indblik i, hvordan forskning alt for ofte undlader at medtage effekt på kvinder, lige fra hvordan sikkerhedsseler afprøves på mænd, til hvordan hjertemassage udføres på dukker uden bryster.
Begge dele er forhold, der gør kvinder mere sårbare i sikkerhedsfaglige situationer.
Men der er også eksempler på, at medicin oftere afprøves på mænd, selv om effekten kan vise sig at være meget anderledes på kvinder.
Overgangsalder er et kapitel for sig selv, for de hormonelle ændringer, der følger med i den periode, påvirker os forskelligt, og der er derfor også fortsat brug for mere viden om, hvordan kvinders til tider ofte alvorlige gener kan afhjælpes i den forholdsvis lange periode af vores liv.
Det er altså virkelig svært at finde et tilsvarende eksempel på, at mænd må slå sig til tåls med et svar om, at sådan er det at være far, eller at sådan er det at være mand.
Derfor er der også rigtig god grund til, at vi tager kvinders sundhed alvorligt i situationer, der vitterlig har noget med sundhed at gøre.
Det er vigtigt for SF, at indsatser ikke kun er ord.
Faktisk er vi meget mere optaget af konkrete handlinger, som kan hjælpe på alt fra bristninger og delte mavemuskler til medicinsk udvikling.
Jeg synes derfor, at der for det første er plads til at drøfte prioriteringer i Enhedslistens forslag.
Derudover er der jo altså for det andet også et behov for økonomi til konkrete indsatser.
Det håber jeg at Enhedslisten vil bidrage til.
Tak for ordet.
Camilla Fabricius (S), 2025-05-06:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Det er virkelig en erfaren kvinde, der holder talen her.
Noget af det, jeg gerne vil spørge om, handler om, at ordføreren har stor erfaring med at se, hvad særlig kvinder i slutningen af arbejdslivet tumler med.
Det kan være overgangsalder, det kan være nedslidning eller andet.
Kan ordføreren sige lidt mere om, hvordan hun tænker vi samlet set kan blive bedre til at lave initiativer, hvor vi bliver klogere på kvinders sundhed?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-05-06:
Først og fremmest må vi erkende, at det er sådan, kroppen nu engang udvikler sig, og det gælder også, hvordan kvindens krop udvikler sig.
Men det drejer sig måske også om at se ind i arbejdsmarkedet, altså at der kan være andre måder at tilrettelægge arbejdet på, der ville give mening.
F.eks. er en gammel sygehjælper som mig jo vældig erfaren, og derfor kan jeg også bidrage med masser af viden til elever, som måske kunne have glæde af at have mig som praktikvejleder i en situation.
På den måde kunne jeg aflaste mig selv fysisk, fordi vi ville kunne hjælpes ad og være to om indsatserne.
Der er forskellige greb, man kunne tage og gribe til.
Jeg er selv frustreret over, at så mange kvinder for tidligt bliver nødt til at forlade arbejdsmarkedet, fordi man ikke finder ud af at indrette det på en ordentlig måde.
Camilla Fabricius (S), 2025-05-06:
Det synes jeg simpelt hen er så skarpt og præcist sagt, og det vidner jo om, at der er så mange forskellige steder, vi er nødt til at slå ring om i forhold til kvinders sundhed.
Jeg vil også bare takke ordførerens kollega fru Lisbeth Bech Poulsen for at være så klar til at melde sig ind, også på en politisk dagsorden.
Så jeg skal bare klappe i mine hænder og sige tak til ordføreren.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-05-06:
Tak, og jeg sender roserne tilbage til både fru Camilla Fabricius, men også til vores egen ordfører, fru Lisbeth Bech Poulsen.
Fru Lisbeth Bech-Nielsen, som hun hedder nu.
Det er noget skidt med alle de der giftermål og nye børn og alt muligt andet, og det er ikke til at hitte rede i.
Men jeg sender rosen det rigtige sted hen.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Tak for det.
Der kan man sige, at i forhold til navnet er ordføreren jo også konsistent.
Det er stadig væk fru Kirsten Normann Andersen.
Tak for talen.
Som sagt er vi i Enhedslisten sådan set også åbne over for at se på en beretningstekst.
Jeg synes bare, at det, der er fuldstændig afgørende er, at vi også bliver nødt til at lægge en forpligtigelse ind til også at sikre behandlingsmuligheder.
Det, vi oplever i England f.eks. – jeg har nævnt det tidligere – er, at der er kvinder, som kan have en bekymring for, om de har endometriose, eller som kan have behov for en operation imod underlivsprolaps.
Der er så aktuelt, tror jeg, 630.000 kvinder på venteliste til diagnosticering.
Derfor vil jeg bare høre ordføreren, om ordføreren ikke er enig i, at hvis vi skal løse den her problemstilling, bliver vi også nødt til at afsætte finansiering til konkrete behandlingsmuligheder og diagnosticering, for ellers risikerer vi bare at stå i en situation, hvor vi næsten gør problemstillingen værre, fordi der bliver et øget fokus på det, uden at vi reelt viser behandlingsmuligheder.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-05-06:
Jeg er enig i, at det er fuldstændig uacceptabelt, at der kan være så lange ventelister på at blive udredt og blive behandlet.
Jeg er også frustreret over, at kvinder så ofte risikerer ikke at blive taget alvorligt i situationen.
Jeg tror bare også, at det er let at stå her og sige skal, hvis man ikke kan.
Så der er jo også nogle andre ting, der skal rummes forinden, tænker jeg.
Altså, Enhedslisten har selv skrevet ind her, at der er brug for relevant uddannelse og efteruddannelse af sundhedsfagligt personale, og der kommer man jo til at diskutere, hvad der kommer først – hønen eller ægget.
For hvis ikke vi har fagligt personale, der har fokus på det her, kan vi heller ikke løse problemet med lange ventelister.
Så der er brug for en prioritering af indsatserne og selvfølgelig også brug for, at vi har en snak om, hvad finansieringen så er i forhold til de indsatser, som vi gerne vil sætte i gang.
Der er rigtig meget, vi gerne vil på sundhedsområdet.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-06:
Jeg må indrømme, at jeg har lidt svært ved at forstå modstanden imod, at man vedtager, at der skal indkaldes til forhandlinger, for det vil jo netop sikre, at man både kunne få lavet prioriteringen i forhold til indsatserne, og at man også kunne finde den tilstrækkelige finansiering, altså finde ud af, hvad det her vil komme til at koste.
Jeg kan bare godt være bekymret for, om det kun bliver endnu en hensigtserklæring i rækken af alle dem, der er fremsat i forvejen.
For jeg synes, at det, der er brug for nu, er handling.
Morten Klessen (S), 2025-05-06:
Jeg synes da også godt, at vi kan klappe af aftalen.
Jeg synes, det er en ganske udmærket aftale, som har en udmærket vægtning i forhold til borgerens rettigheder til at få et andet tilbud og muligheden for at få et andet tilbud, i modsætning til hvis det havde været 0 pct.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-06:
Mange tak for det.
En anden fællesnævner er, at det skal sikre, at vi bruger ressourcerne rigtigt, nemlig der, hvor de skaber mest gavn for den enkelte borger, og at vi også – og det tør vi godt stå ved i Venstre – nedbringer udgifterne der, hvor vi kan.
Det er vigtigt, at borgere, der lever med en varig fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse, har adgang til et godt tilbud, og det er en anden grund til, at det giver mening at prioritere midlerne, for så rækker de jo længere og kan føre til bedre tilbud til flere.
Der har udviklet sig den praksis, at man kunne få godkendt tilbud, der var op til 25 pct. dyrere, og det har gjort det svært for kommunerne at styre udgifterne og prioritere indsatsen.
Jeg tror sådan set heller ikke, at det har givet de bedst mulige tilbud til flest mulige borgere.
Nu nedsætter vi den grænse til 10 pct. for det frie valg i forhold til det, borgeren er visiteret til.
Et alternativt tilbud må være op til 10 pct. dyrere.
Det er vigtigt, at vi bevarer det frie valg.
Det er vigtigt, at vi fortsat sikrer gode muligheder for private tilbud, og det er vigtigt, at der er gennemsigtighed i økonomien, også i de offentlige tilbud.
Derfor er vi rigtig glade for og har arbejdet for i Venstre, at vi får den her kontrolenhed, som skal kontrollere takstfastsættelsen, for at sikre, at der er lige konkurrence, og at borgeren samtidig stadig har den her ret til at vælge et andet tilbud.
Så det er et godt forslag med bedre kontrol og stadig væk frit valg og gennemsigtighed i udgifter.
Vi stemmer for lovforslaget i Venstre.
Og jeg skal hilse fra Rosa Lund fra Moderaterne, og sige, at de også stemmer for lovforslaget.
Tak for ordet.