runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2020-06-18:
Jeg synes, det er noget af en melding, for jeg skal da godt nok hilse fra en del i Frederikshavn, der er beskæftiget i offshoreindustrien, hvor de har mangel på ordrer, og som er sendt hjem på de her ordninger.
De har fået lovet, at de blev tilknyttet virksomheden.
Alternativet var, at de direkte var blevet afskediget og sendt hjem på dagpenge, og så havde de mistet tilknytningen til arbejdsgiveren.
For de kan ikke bare lige gå hen og få et arbejde igen.
Der er også rigtig mange andre steder, hvor alternativet var, at de var blevet afskediget og var røget over på dagpenge, som staten også betaler.
Men hr. Ole Birk Olesen mener, at pengene skal bruges til at lave motorveje.
Det kan de så ikke alle sammen gøre.
Men er det ikke fantastisk at høre Liberal Alliance sige, at man egentlig hellere vil have, at der er virksomheder, der lukker ned og mister tilknytningen til arbejderne, end at udbetale lønkompensation?
Så må virksomhederne egentlig sejle deres egen sø, for de arbejdere kan de bare afskedige og sende over på dagpenge, og så må de se, om de har noget at lave.
Når mange af medarbejderne er sendt hjem på lønkompensation, er det, fordi man ikke har haft ordrer nok til at beholde dem.
Det er jo det, der er problemet.
Der er desværre ikke mere taletid.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-18:
Jeg ved ikke, hvor meget man skal sige til det her.
Det er jo endnu et meget mærkeligt forsøg på at angribe nogen, der faktisk reelt gør noget.
Nu har man siddet i Dansk Folkeparti i ekstremt mange år som støtteparti for en borgerlig regering også – en borgerlig regering, som i 2015 totalt svigtede – og Dansk Folkeparti holdt hånden under den.
Nu er Nye Borgerlige kommet til, og vi gør sådan set det, vi sagde før valget, for vi vil netop ikke acceptere lempelser i udlændingepolitikken, og derfor vil vi aktivere grundlovens § 42, og det er sådan set det, vi har rakt ud efter.
Vi rækker ud efter de borgerlige politikere, men faktisk også Socialdemokratiet, dem, som faktisk inden valget mente, at man ikke ville lempe udlændingepolitikken.
De borgerlige politikere, som stod i valgkampen og sagde, at de ikke ville gå med til lempelser i udlændingepolitikken, har så muligheden nu for at skrive under og for at lade folkets stemme blive hørt.
Det er sådan set bare det, vi beder om.
Jeg ved ikke, hvordan jeg ellers skal forholde mig til de småperfide angreb fra Dansk Folkeparti, da jeg tænker, at de vidner om noget helt andet.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-18:
Jeg håber sandelig ikke, at fru Mette Thiesen lægger bånd på sig selv.
Jeg vil meget gerne høre, hvad det er for nogle perfiditeter, hun ser i mit angreb.
Jeg vil faktisk meget gerne forstå, hvad det er, fru Mette Thiesen egentlig tænker, hvad hendes forestillingsevne er.
Hun har indtil videre konstateret, at der er 20, der vil holde folkeafstemning om det her forslag.
Hun har konstateret, at der er 20 stemmer, hver eneste gang Dansk Folkeparti eller NB stiller forslag om at stramme udlændingepolitikken.
20, det er det!
Og jeg går ud fra, at fru Mette Thiesen så er orienteret om, at der mangler 70 for at få sin politik igennem.
Alligevel er det eneste, vi får, mails en sen eftermiddag fra fru Pernille Vermund, om ikke godt vi vil skrive under.
Men der er jo ikke noget nyt i det her, fru Mette Thiesen, og derfor må man jo ligesom komme ind i spillet og være ærlige.
Er Nye Borgerlige et bluffnummer, eller er det rent faktisk et parti?
Mette Thiesen (NB), 2020-06-18:
Jeg ved ikke rigtig, hvad jeg skal sige til det her.
Vi har sådan set rakt hånden ud, og vi samarbejder meget gerne med Dansk Folkeparti.
Det her tror jeg mere er udtryk for en form for desperation, og det har jeg ikke yderligere kommentarer til.
Vi forsøger at gøre det, som vi har sagt hele tiden, og vi holder, hvad vi lover, og det betyder også, at vi, hver gang regeringen vil lempe udlændingepolitikken, aktiverer grundlovens § 42.
Vi har rakt hånden ud, og vi er glade for, at Dansk Folkeparti bakker op, men de her smådesperate angreb vidner om noget helt andet, tænker jeg.
Vi har stillet et ændringsforslag til det her beslutningsforslag for sådan set at skærpe det, som er intentionen bag det her, nemlig at tilskud selvfølgelig ikke skal gives til muslimske friskoler.
Derfor har vi stillet et ændringsforslag, som vi skal stemme om nu, som sådan set udelukkende handler om, at man til den tekst, der er i beslutningsforslaget, tilføjer: »eller er baseret på islamiske værdier«.
Så det var egentlig bare en lille information.
Jeg håber selvfølgelig, der bliver bakket op om det; det er jo det, der egentlig var hele intentionen med det her beslutningsforslag.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-18:
Tak for ordet.
Det her ændringsforslag er lidt et paradeforslag.
Man kan sige, at det, vi har i vores beslutningsforslag, som vi skal stemme om efterfølgende, lige præcis handler om, at vi skal sikre, at integrationen kommer til at fungere, og at man ikke modvirker integrationen.
Det, jeg glæder mig over i den sammenhæng, er jo, at vi efterfølgende har fået justitsministerens vurdering af forslaget, der jo netop siger nu, at det ikke strider mod grundloven, som man ellers vurderede for 2 år siden.
Vi har ikke noget problem med at tilføje ordene islamiske værdier i det her, og derfor kan vi sagtens stemme for ændringsforslaget, men problemet er bare, at det så gør, at forslaget i sig selv bliver mere problematisk.
Vi vil faktisk gerne have noget gennemført herinde, og derfor håber vi efterfølgende, at man kan støtte vores beslutningsforslag, men vi støtter også ændringsforslaget, som det er nu.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-18:
Tak, formand.
Der er noget her, fru Mette Thiesen fuldstændig har misforstået.
Fru Mette Thiesen har ikke aktiveret grundlovens § 42, for det kræver nemlig, at der er 60, der skriver under.
Fru Mette Thiesen har udstillet sin egen og sit partis totale uformåenhed, og ved kontinuerligt at udstille uformåenheden understreger man og viser, hvilket totalt bluffnummer Nye Borgerlige er, for Nye Borgerlige har ikke formået at ændre et komma i udlændingepolitikken, ikke en eneste gang har man fået strammet reglerne.
Det er tværtimod sådan, at siden Nye Borgerlige er kommet i Folketinget, er det jo gået den gale vej, og det eneste, man kan, er at sende mails rundt og spørge, om ikke nok man vil være med til at aktivere § 42.
Men det vil de jo ikke.
Det er jo det, vi har prøvet at fortælle jer, fru Mette Thiesen.
Vi har prøvet at forklare, hvor stor en kamp det rent faktisk er at stramme udlændingepolitikken, hvor stor en kamp det rent faktisk er at rette op på den her skude, som vi kalder vores fædreland.
Måske begynder det efterhånden at sive ind også hos Nye Borgerlige, at hvis man vil have indflydelse, handler det ikke bare om at stå og holde bragetaler og sende mails rundt, man ved bare bliver kasseret hos de borgerlige kolleger, men om rent faktisk at forhandle.
Det ville være rart med den erkendelse.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-18:
Tusind tak, og tusind tak for at minde om, at vi igen har aktiveret grundlovens § 42 for at lade danskernes stemme blive hørt.
For når regeringen lemper udlændingepolitikken, selv om et flertal af danskerne ønskede en stram udlændingepolitik, må vi også lægge det ud til danskerne at stemme om, om de ønsker de her lempelser, eller om de ikke gør.
Jeg kan ikke helt forstå det angreb, der kommer fra Dansk Folkepartis side, for i Nye Borgerlige er vi faktisk rigtig glade for, at Dansk Folkeparti også her bakker op om at få aktiveret grundlovens § 42.
Vi har aktiveret den igen; det gør vi, hver eneste gang politikerne lemper udlændingepolitikken, og det bliver vi ved med.
Vi kæmper benhårdt for det her, så jeg håber også, at der er flere af de borgerlige partier – det kunne jo være, at der var flere af de såkaldt nominelt borgerlige partier – der faktisk ville bakke op om det, som de sagde i valgkampen, og skrive under.
Vi skal have 60 underskrifter, og hvis man mener det, man sagde i valgkampen om, at udlændingepolitikken ikke skulle lempes, så skal man selvfølgelig skrive under på det her og lade folkets stemme blive hørt.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-18:
Tak, formand.
Vi tredjebehandler her i dag endnu en lempelse af udlændingepolitikken, som så knytter an til den mængde af lempelser, som regeringen har foranstaltet siden folketingsvalget sidste år, og det stemmer vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig imod.
Nej, det, der får mig til at tage ordet, er den venlige opfordring, der tiggede ind på mail sent i går eftermiddag, til at støtte en folkeafstemning om L 186 efter procedurerne i grundlovens § 42.
Det synes jeg nemlig er en god idé; især når man er ude i de her kontinuerlige løftebrud, tror jeg det er en rigtig god idé at spørge befolkningen, om det nu også er det, den ønsker.
Men det er egentlig heller ikke det, der får mig til at tage ordet.
Det, der får mig til at tage ordet, er muligheden for at spørge ophavsmanden til folkeafstemningen, hvordan det egentlig går med at få løst udlændingepolitikken fra bunden.
Altså, nu har vi igennem flere år fra Nye Borgerlige hørt kritik af, at Dansk Folkeparti ikke gjorde det godt nok i den forrige periode og perioden før, og at de 150 stramninger, den lukkede grænse, de gange, vi udfordrede de internationale konventioner osv. osv., ikke var godt nok.
Og det er der da slet ikke nogen tvivl om, for der er godt nok meget, som stadig skal rettes.
Men nu tror jeg det er tredje gang, at Nye Borgerlige så foreslår en folkeafstemning om en lempelse af udlændingepolitikken, og det er jo fint.
Det vil så også være tredje gang, at Nye Borgerlige får 20 underskrifter til sit forehavende, og det er jo lidt lidt, når det, grundloven foreskriver, er, at man skal have 60.
Derfor er der bare grund til at spørge: Hvordan går det med at få løst udlændingepolitikken fra bunden?
For jeg synes egentlig, at det går ganske dårligt.
Altså, jeg vil fristes nærmest til at sige, at det da går betragtelig dårligere, end det gik for Dansk Folkeparti i forrige periode, når man ikke engang kan få et mindretal i den borgerlige blok til at bakke op om det efterhånden mere og mere desperate projekt, man åbenbart har, nemlig at gøre et pr-stunt ud af grundlovens § 42.
Derfor vil jeg bare høre Nye Borgerlige, der jo er til stede her i salen: Hvordan går det med at få løst udlændingepolitikken fra bunden?
Bent Bøgsted (DF), 2020-06-18:
Tak for det, formand.
Jeg vil starte med at sige, at Dansk Folkeparti selvfølgelig siger ja til det her forslag.
For hvis man ser på, hvordan systemet fungerer med virksomheder, der får lønkompensation, og medarbejdere, der er sendt hjem på lønkompensation, så er det i hvert fald Dansk Folkepartis vurdering – og det kan ministeren måske bekræfte – at hvis ikke det her forslag bliver vedtaget, kan virksomhederne ikke sende medarbejderne hjem på ferie, på grund af at de modtager lønkompensation.
Derfor skal der være mulighed for, at de kan afbryde lønkompensationen og sende deres medarbejdere på ferie, så de kan få lov at afholde ferie og også kan rejse til udlandet, når ellers grænserne bliver åbnet lidt mere igen.
Derfor er det her faktisk, som Dansk Folkeparti ser det, et ret vigtigt forslag for at sikre, at medarbejdere, der er sendt hjem på lønkompensation, også kan få lov at holde de 15 feriedage, for ellers giver det en masse problemer.
Reglerne er jo sådan, at hvis medarbejderne får ferie og forlader virksomheden i de 15 dage, mister virksomheden faktisk lønkompensationen, også efterfølgende, når de er færdige med at holde ferie, som jeg lige umiddelbart ser det.
Jeg har fuld forståelse for, at der er et lovforslag, der tilgodeser, at lønmodtagerne kan få lov at holde de 15 feriedage, de har, og at virksomhederne så også kan tage det med ro og sige: Okay, vi har ikke mistet lønkompensationen; den får vi, når de vender tilbage og er færdige med at holde ferie; så er vi tilbage på systemet med lønkompensation.
Så Dansk Folkeparti kan selvfølgelig støtte forslaget.
Samira Nawa (RV), 2020-06-18:
I takt med at samfundet er på vej tilbage til normale tilstande, er en udfasning af den midlertidige lønkompensation også på sin plads – en gradvis udfasning dog.
Det vil sige, at lønkompensationsordningen forlænges fra at udløbe den 8. juli til at løbe til og med den 29. august.
Jeg tror desværre ikke, at den midlertidige forlængelse her kommer til at sikre, at alle mennesker på lønkompensation vender tilbage til et job, og derfor er det også vigtigt, at vi kigger fremad og har blik for at skabe job og opkvalificere til de job, der er i dag.
Halime Oguz (SF), 2020-06-18:
Jeg vil starte med at sige, at jeg er her på vegne af min kollega Karsten Hønge, som ellers er beskæftigelsesordfører, men som desværre ikke kunne være her.
Lovforslaget udmønter den del af trepartsaftalen om gradvis udfasning af den midlertidige lønkompensationsordning, som handler om afvikling af den tilbageværende ferie i lyset af den forlængede mulighed for lønkompensation.
Med lovforslaget foreslås det således, at en arbejdsgiver, som søger om lønkompensation for en medarbejder, kan varsle medarbejderen om afholdelse af ferien med forkortet varsel i den periode, hvor arbejdsgiveren søger om lønkompensation for lønmodtageren i den forlængede periode fra den 9. juli til den 29. august – dog kun i op til 15 dage og kun, hvis medarbejderen har optjent feriepengene efter ferieloven.
Arbejdsgiveren vil desuden kunne ændre en ansats tidligere fastsatte ferie, såfremt der er tale om lønkompensation i den nævnte periode.
Der er som sagt tale om en trepartsaftale, som arbejdsmarkedets parter i sagens natur bakker op om, og det gør SF også.
SF kan således støtte lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2020-06-18:
Jeg vil starte med at understrege, hvor utrolig vigtig aftalen om forlængelse af lønkompensationen er for lønmodtagerne.
Den betyder, at mere end 100.000 familier kan klare sig økonomisk sommeren over, men når det slutter ved udgangen af august, vil titusinder formentlig blive arbejdsløse.
De arbejdsløse har jo fortsat ikke fået hverken coronatillæg eller anden økonomisk sikkerhed.
Det spørgsmål slipper Enhedslisten ikke, før det er løst.
Men når jeg fremhæver det, hænger det sammen med alvoren i situationen.
Det handler om mennesker og familiers liv, og derfor skal vi også være ekstra grundige – og især når vi som Folketing med hastelovgivning griber ind i sådan noget som sommerferie.
I forvejen har meget været usikkert i den her periode, og meget har været aflyst, og derfor bliver ferien ekstra vigtig at få ro om i år.
Vi støtter aftalen om, at der skal holdes 3 ugers ferie i perioden med lønkompensation, men vi vil gerne være helt sikre på, at den enkelte lønmodtager og dennes familie også har rettigheder, f.eks. garanti for, at en allerede fastsat ferieperiode ikke kan eller skal flyttes, at børnefamilier kan holde ferien i skoleferien, og at der er tale om en aftale mellem lønmodtager og arbejdsgiver, dvs. at der ikke er tale om et diktat fra arbejdsgiveren.
Vi har stillet en række spørgsmål om det for at undgå usikkerhed om fortolkningen ude på arbejdspladserne.
Det gælder f.eks., hvorvidt bestemmelserne afvikles proportionalt, hvis arbejdet genoptages midt i perioden, og om man kan risikere at skulle afbryde ferien, hvis virksomheden genoptager arbejdet.
Men sådan nogle spørgsmål har vi stillet og regner med at få klarlagt, inden vi skal til den endelige behandling af forslaget.
Enhedslisten støtter forslaget.
Hans Andersen (V), 2020-06-18:
Nu ved hr. Ole Birk Olesen jo udmærket godt, at der er forskel på de driftsudgifter, vi har i forbindelse med det her, og de anlægsmidler, som vi forhåbentlig snart ved fælles hjælp kan presse regeringen til at komme i gang med at fordele, bl.a. til en motorvej helt til Frederikssund.
Så i forhold til lønkompensationsaftalen, støtter vi aftalen, og vi støtter også det her lovforslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-18:
Det her lovforslag, hvor Det Konservative Folkeparti bakker op om, at man bruger 2,2 mia. kr. på at betale 90 pct. af lønnen for folk, der så får at vide, at de ikke må lave noget i den periode, kunne man jo have ladet være med at vedtage; så havde man sparet de 2,2 mia. kr.
Til sammenligning kan jeg fortælle, at det koster 1,8 mia. kr. at få motorvej hele vejen til Kalundborg.
Hvorfor er det bedre at betale 2,2 mia. kr. for at betale folk for ikke at lave noget end at få motorvej til Kalundborg?
Naser Khader (KF), 2020-06-18:
Jamen det her handler om at redde nogle arbejdspladser, det handler om at redde nogle virksomheder.
Det med motorveje stillede spørgeren også Venstres ordfører spørgsmål om den.
Det her handler om noget helt andet end de der anlægspenge, der skal bruges til motorveje og broer.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-18:
Man kan også bruge 1,5 mia. kr. på at lave motorvej mellem Næstved og Rønnede, men der har man så valgt her, at det er vigtigere at bruge 2,2 mia. kr. på at betale folk for ikke at lave noget – 90 pct. af deres løn.
Hvorfor er det en god idé?
Altså, til alle tider kan man jo redde arbejdspladser ved at betale virksomhederne for at beholde medarbejderne, selv om virksomhederne ikke har brug for medarbejderne.
Hvorfor er det en god idé at gøre det nu i stedet for f.eks. at lave motorvej mellem Næstved og Rønnede?
Naser Khader (KF), 2020-06-18:
Jamen det her handler ikke om motorveje, det handler om, at vi er midt i en coronakrise.
Det handler om arbejdspladser, det handler om virksomheder, og det, der bliver sagt nu, svarer til at blande æbler og pærer sammen.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at vi skal gøre, hvad vi kan for at redde så mange virksomheder og arbejdspladser som muligt under coronakrisen.
Der vil simpelt hen være alt for mange uoverskuelige konsekvenser, hvis danskerne bliver arbejdsløse og selvstændige skal lukke deres livsværk ned.
Mængden af ulykkelige skæbner på arbejdsmarkedet må og skal begrænses med særlig rettidig omhu i forbindelse med coronakrisen.
Derfor har vi bl.a. vedtaget lønkompensationsordninger for at redde virksomheder og arbejdspladser.
Det skal være nemt for arbejdsgivere at varsle ferie, for det kan være et middel, hvorpå virksomhederne kan slippe for at fyre medarbejdere, da de i stedet kan tage på ferie, og beslutningen om opsigelse kan sparkes til hjørne.
Danmarks økonomi åbner mere og mere, men der er fornuft i, at vi holder hånden under medarbejderne og virksomhederne til en vis grad, til vi når til sensommeren.
Torsten Gejl (ALT), 2020-06-18:
Tak, formand.
Grunden til, at jeg lige kort går på talerstolen, er, at jeg vil sige, at her om lidt, når vi skal stemme om Nye Borgerliges forslag, så har jeg tænkt mig at rejse mig op og stemme ja.
Selv om det jo er et forslag fra et parti, som jeg som udgangspunkt er stærkt ideologisk uenig med, så vil jeg da sige, at her har de i den grad fundet et korn.
Selvfølgelig mener vi, at forældre skal kunne sige, at deres børn skal 1 år senere i skole, hvis de vurderer, at deres barn ikke skal være den yngste i klassen gennem hele folkeskolen.
Jeg er sikker på, at der er mange, der ved, at det kan være hårdt for et barn, der måske i forvejen er lidt umoden, aldersmæssigt at skulle halte efter de andre elever socialt og måske også fagligt gennem en helt skoletid.
Så det er klart, at det stemmer vi for.
Det her beslutningsforslag er en til en lig med et forslag, jeg selv var med til at fremsætte for et par år siden.
Jeg siger ikke, at Nye Borgerlige har kopieret det, for jeg synes, det er oplagt at kunne se, at det er superfint at give forældrene friheden til selv at kunne sige, at deres barn skal 1 år senere i skole.
Så den frihed vil vi gerne give forældrene, og det er derfor, jeg lige er forbi talerstolen.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-06-18:
Tak for det.
Danmark er i gang med en gradvis genåbning, hvor vi alle er ved at komme tilbage til en normal hverdag.
Det har vi glædet os til, og det er rigtig godt.
Det er jo også helt naturligt.
Men vi må jo også bare sige, at de har været nødvendige og de har virket.
Lønkompensationsordningen har været med til at holde hånden under mere end 200.000 danske arbejdspladser.
Der er altså 200.000 danskere, der har beholdt deres job i nogle måneder, hvor alternativet var en fyreseddel.
Ifølge en ret omfattende undersøgelse, hvor danske og udenlandske forskere har kortlagt effekten af lønkompensationsordningen, som kom i weekenden, viser det sig, at 81.000 har undgået at blive fyret på grund af den her ordning.
Jeg siger blot, at disse pakker har gjort en forskel.
Det har vi gjort sammen med arbejdsmarkedets parter, og det har vi gjort på tværs af alle partier her i Folketinget.
Det synes jeg at vi skal sige hinanden tusind tak for.
Det har været super vigtigt.
Derfor foreslås det nu at lave en gradvis udfasning af den midlertidige lønkompensationsordning, så den forlænges fra den 9. juli til og med den 29. august, hvor der i perioden stilles krav om afvikling af den tilbageværende ferie, dog maksimalt 15 feriedage.
Det vil betyde, at dette lovforslag giver virksomheder, der har fået forlænget ordningen, mulighed for at varsle ferie med kortere varsel end normalt.
Jeg forventer dog, at man forsøger at aftale sig ud af det ude på de danske arbejdspladser, sådan som man altid har gjort.
Socialdemokratiet stemmer for forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-18:
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til hr. Leif Lahn Jensen: Hvis nu lønkompensationsordningen er så god en idé for at forhindre ledighed i Danmark, hvorfor skal den så egentlig stoppe den 29. august?
Det er da altid en god idé at stoppe ledigheden, og hvis lønkompensationsordningen er virkelig god til det, hvorfor så egentlig nogen sinde stoppe med det?
Leif Lahn Jensen (S), 2020-06-18:
Det er egentlig underligt at få sådan et spørgsmål, når alle i det her land ved, at vi har været i en meget speciel situation med covid-19, og når vi alle sammen har stået sammen om at finde de hjælpepakker, der skulle til, for at hjælpe både virksomheder og almindelige mennesker, der var i fare for at miste deres arbejde.
Det er midlertidigt, fordi vi så hurtigt som overhovedet muligt skal igennem den her situation.
Vi skal sørge for, at så få virksomheder som overhovedet muligt lukker.
Vi skal sørge for at passe på så mange arbejdspladser som overhovedet muligt.
Derfor undrer det her spørgsmål mig, og at hr. Ole Birk Olesen ikke kan se, at det selvfølgelig er en midlertidig ordning.
Det har vi også sagt igen og igen.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-18:
Nu er det heldigvis ikke sådan, at regeringen kan aftale med lønmodtagere og arbejdsgivere, at statskassen skal åbnes.
Det er jo Folketinget, der bestemmer, at der skal gives de 2,2 mia. kr. til det her; det er Venstre, der er med til at bestemme det.
Jeg kan oplyse, at 2,2 mia. kr. dækker to tredjedele af omkostningen ved at lave motorvej til Frederikssund.
Ville det ikke have været bedre at få gang i det byggeri af motorvej til Frederikssund i stedet for at bruge pengene på at betale 90 pct. af lønnen til folk, der går derhjemme og ikke laver noget?
Leif Lahn Jensen (S), 2020-06-18:
Det er super fint, at vi har Liberal Alliance, der lytter til eksperter og alt muligt andet.
Det skal vi også gøre.
Men jeg lytter også til de der 200.000 danskere, som har været tæt på deres arbejdsplads, og som har haft deres løn i 2-3 måneder i stedet for at blive fyret.
Jeg lytter til de 81.000 mennesker, som måske undgår en fyring på grund af det her.
Sådan er det jo.
Vi er forskellige.