Peter Hummelgaard (S), 2021-05-17:
Mange tak for ordet.
Vi skal i dag behandle et beslutningsforslag om at afskaffe modregning af arbejdsindkomst i folkepensionens grundbeløb.
Forslaget har til formål at belønne de ældres deltagelse på arbejdsmarkedet.
Regeringen ser gerne, at endnu flere af de seniorer, der kan og vil, fortsætter med at arbejde, selv om de har nået pensionsalderen.
Men vi er også i regeringen optaget af, at den enkelte får en værdig afslutning på arbejdslivet.
Det indebærer ikke mindst, at dem, der har haft et langt og hårdt arbejdsliv, får ret til tidlig pension.
Jeg er glad for og stolt over, at det er lykkedes at sikre denne ret til denne gruppe af seniorer, der om nogen har bidraget til det danske velfærdssamfund gennem et langt arbejdsliv.
Jeg vil gerne kvittere for, at Det Konservative Folkeparti med beslutningsforslaget sætter fokus på, at vi som samfund skal belønne dem, der tager en ekstra tørn på vores arbejdsmarked.
I den forbindelse kan det også være relevant at se på at gøre det nemmere at gennemskue mulighederne i samt fordelene ved at arbejde efter folkepensionsalderen, og derfor er jeg glad for, at kommissionen om tilbagetrækning og nedslidning netop ser på forenkling af regler i pensionssystemet.
Kommissionen ser desuden på, om pensionssystemet er indrettet, så det også i fremtiden understøtter, at seniorer, der kan og har lyst, bliver længere på arbejdsmarkedet.
Det er en kommission, som er nedsat af partierne bag aftalen om seniorpension, en forligskreds, som Det Konservative Folkeparti også er en del af.
På den baggrund er det selvfølgelig lidt overraskende, at Det Konservative Folkeparti fremsætter det her beslutningsforslag og ikke afventer rapporten fra den kommission, som man selv har været med til at sætte i gang.
Jeg mener, at det er klogest at afvente resultatet af kommissionens arbejde, og jeg ser frem til at modtage kommissionens rapport i 2022.
Der har de seneste år været fokus på at fastholde seniorer på arbejdsmarkedet.
Socialdemokratiet har også inden for de seneste år været med til at indføre en række andre tiltag, der har gjort det økonomisk mere attraktivt at arbejde efter folkepensionsalderen.
Jeg mener, at vi i dag har gode ordninger, som belønner dem, der er på fuld tid eller på deltid, og som fortsætter med at arbejde, efter de har nået folkepensionsalderen.
Man behøver ikke at modtage folkepension, fordi man har nået folkepensionsalderen.
Alle, der har nået folkepensionsalderen, kan vælge at udskyde folkepensionen og deltage aktivt på arbejdsmarkedet i mindst 750 timer om året mod senere at få forhøjet folkepensionen med et tillæg, en venteprocent.
Ventreprocenten forhøjes, jo længere tid pensionen opsættes.
Folkepensionister med høje arbejdsindtægter vil med fordel kunne benytte sig af muligheden for opsat pension og dermed undgå, at deres arbejdsindtægt fører til aftrapning af deres folkepension.
I stedet kan de få udbetalt den opsatte folkepension på et tidspunkt, hvor de f.eks. har en lavere eller slet ingen arbejdsindkomst.
Der er desuden i 2018 indført større fleksibilitet, i forhold til hvordan man ønsker at få ventetillægget udbetalt, og det er netop for at gøre det mere attraktivt at benytte sig af ordningen, da man eksempelvis kan vælge en hurtigere udbetaling af ventetillægget.
Jeg kan også fremhæve, at bundfradraget for folkepensionisters indtægt ved personligt arbejde er forhøjet ad flere omgange, så det nu er på 122.004 kr. om året.
Desuden er nedsættelse af folkepensionen på baggrund af en ikkepensioneret ægtefælles eller samlevers indtægt blevet lempet.
Der er ikke mindst også indført en skattefri seniorpræmie, hvis man arbejder mindst 1.560 timer i et år efter folkepensionsalderen.
Præmien er på 43.697 kr. for arbejde det første år efter folkepensionsalderen og på 26.010 kr. for andet år efter folkepensionsalderen.
Vi kan se, at ordningen er kommet godt i gang, siden den blev indført i 2019.
De første seniorpræmier er udbetalt fra september 2020, og frem til februar 2021 er der udbetalt seniorpræmie til i alt 5.545 personer.
Det svarer til godt 16 pct. af de beskæftigede personer, der har haft alderen til at kunne modtage seniorpræmie.
At så mange borgere har fået en kontant belønning for deres indsats på arbejdsmarkedet, synes jeg kun vi kan være tilfredse med.
Forslaget, som der er lagt op til, vil indebære en merudgift, da alle modtagere af folkepension i så fald vil få et fuldt grundbeløb udbetalt, og de øgede offentlige udgifter ved forslaget vil altså gå til folkepensionister med høje indkomster, som er dem, der i dag får nedsat folkepensionens grundbeløb.
Reglerne om modregning af lønindkomst i folkepensionens grundbeløb bidrager til, at ydelsen målrettes dem, der har mindst.
Reglerne er med til at sikre, at velfærdssamfundet og de skattefinansierede ydelser målrettes dem, der har mest brug for det.
Det grundlæggende solidaritetsprincip i vores samfund synes jeg vi bør holde fast i.
Regeringen kan ikke støtte det fremsatte forslag.
Tak for ordet.