runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2018-11-01:
Ja, jeg synes faktisk, at hr. Hans Andersen fra Venstre gav en rigtig god besvarelse af det her spørgsmål.
Det er klart, hr. Hans Andersen er jo ikke minister endnu, så derfor kan jeg også godt give en tilsvarende besvarelse og sige det, som hr. Finn Sørensen udmærket godt ved, nemlig at det bliver dyrere for kommunerne at anvende de tilbud, der har de dårligste beskæftigelseseffekter.
Det er også derfor, at vi forventer, at kommunerne i stedet vil skrue op for den virksomhedsrettede indsats, som jo typisk har gode effekter, og som også er billigere.
Derfor køber jeg ikke det argument, som hr. Finn Sørensen er meget optaget af, for sandheden er jo den, at kommunerne stadig væk har mulighed for at lave den indsats, som man vurderer er bedst.
Det ved hr. Finn Sørensen også ganske udmærket.
Så kan man spørge, om det er stor videnskab.
Nej, det er sådan set bare sund fornuft.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-01:
Først skal vi lige have ministeren til at bekræfte, at det her lovforslag går ud på at spare i første omgang 870 mio. kr., nogle penge, man i øvrigt allerede har brugt til skattelettelser, og på lidt længere sigt 1 mia. kr. om året.
Det er det første spørgsmål.
Det vil jeg bare gerne have ministeren bekræfter, fordi der er nogle, der gerne vil fremstille det, som om kommunerne skam har de samme penge, som de hele tiden har haft, de kommer bare et andet sted fra og hist op og kom herned.
Det skal vi lige have på det rene.
Det andet er, at ministeren siger, at det her drejer sig om, at kommunen skal gøre det, der er bedst for den enkelte borger.
Det er jo bare ikke det princip, der hersker i det her lovforslag.
Lovforslaget har helt klart en erklæret hensigt om, at kommunerne skal ændre adfærd, så de ikke bruger penge på noget, der er lidt dyrere end noget andet, nemlig uddannelse, vejledning og opkvalificering.
Det er udtrykkelig nævnt i utallige svar fra ministeren, at det er det, der er hensigten.
De skal bruge penge på det, der er billigt og helst gratis for kommunen, nemlig virksomhedspraktik, og det er der ikke noget perspektiv i.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-11-01:
Jeg håber, at dem, der sidder og følger debatten her, ved, at jeg som minister er optaget af at sikre, at vi ser på, om der er progression i kommunerne, om de gør en forskel.
For sandheden er jo den, at der i dag er en lang række kommuner – faktisk med de nuværende regler – som ikke lever op til lovgivningen, hverken i forhold til dagpengemodtagere eller kontanthjælpsmodtagere.
Man bliver jo nødt til at se på, om de tilbud, man så giver, giver mening.
Og jeg er ikke et sekund i tvivl om, at vi bliver nødt til at have en mere fokuseret politisk stillingtagen, også for de lokale byråd, i forhold til at finde ud af, hvordan man i højere grad hjælper folk ud på arbejdsmarkedet.
Og der er der stor forskel på, hvad der virker, og hvordan man har prioriteret indsatsen.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-11-01:
Jamen nu er det ikke den enkelte kommune, vi spørger, nu er det Kommunernes Landsforening, der jo gerne skulle se på det overordnede.
Det andet kan jeg være fuldstændig enig i, men det er det overordnede.
Og derfor er jeg nødt til at spørge igen: Når nu der er flere, der siger, at her svækker man de arbejdsløses mulighed for at komme i job, så er I simpelt hen nødt til at lave det igen.
Hvordan har ministeren det egentlig med, at der selvfølgelig er nogle arbejdsløse nu, der sidder derude og tænker: Nå, nu bliver det sværere for mig som almindelig dansk kontanthjælpsmodtager at få job, men ministeren og regeringen vil jo så gerne have flere fra udlandet, men jeg får så ingen chance?
Kan ministeren ikke godt forstå, at de tænker det?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-11-01:
Altså, jeg synes, det er en på mange måder meget mærkelig måde, som KL udtrykker deres holdning på, for KL ved udmærket godt, at der er stor variation kommunerne imellem, og det ved hr. Leif Lahn Jensen i hvert fald også efter utallige møder i selskab med mig.
Og man kan jo konstatere, at hvis kommunerne laver en plan, som tager afsæt i mere end bare at tænke én dag frem, og som er både helhedsorienteret og tager afsæt i borgeren, så er det jo altid en god idé at sørge for at hjælpe borgeren ud på arbejdsmarkedet eller i uddannelse.
Det er det både for borgeren selv, det er det også for kommunernes økonomi, og det er det for den sags skyld også for de virksomheder, der mangler arbejdskraft.
Og når de så påtager sig det ansvar, er der sådan set også rigtig, rigtig mange penge at hente for den kommunale kasse.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-11-01:
Ministeren siger, at det ikke ændrer ved de her menneskers rettigheder, men det ændrer jo ved deres muligheder for at komme i job.
Og nu sagde ministeren selv, at kommunerne sådan set er enige og gerne vil det her, og så prøvede jeg at kigge på høringssvaret fra Kommunernes Landsforening, som jo er talerør for kommunerne, og de siger: »I en tid med begyndende mangel på arbejdskraft vil besparelsen reducere mulighederne for, at kommuner kan sikre den nødvendige opkvalificering af ledige, idet opkvalificeringstilbud typisk er relativ dyrere i forhold til andre typer af tilbud.
KL mener ikke, at det i den nuværende konjunktursituation er den rette vej at gå.«
Så det vil med andre ord sige, at ministeren vel er klar over, at kommunerne ikke er enige med ministeren i det her.
De mener ikke, at det er den rette vej at gå, når vi nu står og mangler arbejdskraft, at spare på de arbejdsløse.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-11-01:
Det er vores intention med dette forslag at lave et bedre system, hvor ansvaret økonomisk ligger hos kommunerne, der også har ansvaret for aktivering.
Det vil samlet give en ny måde at gøre det på ude i kommunerne.
Jeg tror – og jeg må lægge vægt på »tror« – ikke, at det her kommer til at medføre dårligere aktivering, men en bedre indsats over for de ledige.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-11-01:
De bliver flyttet fra at få opkvalificering til virksomhedspraktik.
Så lige nøjagtig når vi snakker om kontanthjælpsmodtagere, mener De Radikale ikke, at det er så vigtigt med opkvalificering?
Hans Andersen (V), 2018-11-01:
Nu skal man læse, synes jeg, lovforslaget nøje, og der står, at det er vurderingen, at der sådan set fremadrettet vil være penge, altså at der skal bruges færre penge på beskæftigelsesindsatsen som følge af ændret adfærd.
Den adfærd kommer ude i kommunerne som følge af, at jeg forventer, at de vil bruge mere virksomhedspraktik og mindre vejledning og opkvalificering som følge af, at virksomhedspraktik er det bedste redskab til at få de ledige i arbejde.
Og det er den adfærd, der udløser, at der fremadrettet skal bruges færre penge på beskæftigelsesområdet.
Det er den aftale, vi har lavet.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-11-01:
Tak for det.
Nu får ordføreren, også dengang ordføreren stillede mig spørgsmål, det til at lyde, som om det her er en forenkling, at det er for at gøre det meget, meget nemmere for alle mulige, og det er jo næsten en hel gave til samfundet.
Jeg er bare nødt til at spørge ordføreren om noget.
Der står i KL's høringssvar, at det vil få den konsekvens, at kommunerne fremover skal reducere udgifter til indsatsen for ledige og andre ydelsesmodtagere med næsten 1 mia. kr.
Kan ordføreren så bekræfte, at det her er 1 mia. kr., som man har sparet og dermed puttet i den vækstaftale, som man har lavet med Dansk Folkeparti, Radikale Venstre og regeringen?
Er det korrekt, at det er 1 mia. kr., man har taget fra aktiveringsindsatsen og puttet hen i en vækstaftale, man lavede sammen med de her parter?
Ja eller nej?
Hans Andersen (V), 2018-11-01:
Tak for det, og tak til de forrige ordførere for at gennemgå lovforslagets elementer.
Dette lovforslag udmønter som sagt et element af aftalen om erhvervs- og iværksætterinitiativer mellem regeringen og Dansk Folkeparti og Radikale Venstre.
Og med lovforslaget gør vi som sagt to ting.
For det første afskaffer vi den statslige refusion for beskæftigelsesinitiativer, som vi kender den i dag.
Vi laver et mindre detailstyret system, hvor kommunerne selv har finansieringsansvaret omkring en række beskæftigelsestilbud.
I stedet understøttes kommunernes beskæftigelsesindsats i fremtiden via bloktilskuddet.
Vores ambition er, at forslaget skal skabe større kommunalt incitament til at tilrettelægge beskæftigelsesindsatsen for den enkelte samt at skabe et langt mindre kompliceret system.
Det skal betyde, at flere får den rette hjælp hurtigere og formentlig og forhåbentlig kommer hurtigere i beskæftigelse, ikke mindst fordi kommunerne får større frihed til at planlægge forløbet for borgeren.
Dermed er intentionen med forslaget, at flere skal få den rette indsats.
For Venstre vil ikke acceptere, at borgere bliver parkeret på offentlig forsørgelse, fordi kommunen vægter andre forhold tungere end den rette hjælp til den enkelte ledige.
Den anden del af forslaget kan jeg gøre helt kort.
Det giver ministeren mulighed for at fastsætte rammerne omkring EURES-samarbejdet i relation til andre aktører som følge af implementeringen af denne forordning.
Vi ønsker at lade ministeren stå for den nærmere udmøntning af disse krav og regler, da denne opgave har en høj grad af administrativ karakter.
Og med de ord skal jeg meddele, at Venstre stemmer for lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2018-11-01:
Jamen så er vi lidt nærmere sagens kerne.
For hvis man kigger på, hvad kommunerne skal gøre og kan gøre, så er det stadig væk sådan, at den store gevinst for kommunerne ligger, hver gang de får en i job; får givet et kursus, der kan give et job; får lavet en aftale med en arbejdsgiver.
Det er også beviseligt, at hvis man er ude i virksomhedspraktik, har man større chance for at komme i arbejde end ved at være sendt ud i en håbløs aktivering, der ikke fører til noget.
Det er det, vi ændrer med det her.
Det kan godt være, at hr. Finn Sørensen har sådan en tiltro til kommunerne, at han siger: Kommunerne laver ikke noget, hvis de ikke får det betalt af staten.
Det er kommunernes selvbestemmelse, vi er inde at se på der.
Det bliver da dejligt, hvis vi skal efter alle kommuner, fordi de ikke vil lave noget som helst i jobcentrene.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-01:
Vil ordføreren ikke godt lige forholde sig til, at det her forslag handler om at fjerne 1 mia. kr. fra kommunernes beskæftigelsesindsats?
Det er det, forslaget går ud på, og det bliver der da ikke lagt skjul på.
Det er det, ordføreren skal forholde sig til, når ordføreren skal til at trykke på knappen på et tidspunkt.
Så vil jeg bare prøve, om jeg kan overbevise ordføreren om, hvad regeringens hensigt med det her er.
Det har han åbenbart ikke forstået.
Jeg citerer, hvad ministeren skriver i et svar på spørgsmål 411: »Det skønnede provenu på 1 mia. kr. følger af forventede adfærdsændringer i kommunerne.
Kommunerne forventes at gøre mindre brug af udgiftstunge aktiveringsforløb som vejledning og opkvalificering, når kommunerne i højere grad bærer de direkte udgifter ved aktivering.
Det står da klart og tydeligt, og virksomhedsrettede tilbud ved vi alle sammen hvad er.
Det er først og fremmest virksomhedspraktik, som er gratis for kommunen og gratis arbejdskraft til arbejdsgiverne.
Bent Bøgsted (DF), 2018-11-01:
Jeg må sige, at vi nok ikke læser det på samme måde.
For det, der ligger i det her, er jo ikke noget med, at man håber, at kommunerne så ikke laver en indsats for de ledige.
Det er på en anden måde, de laver indsatsen.
Altså, det er, som om hr. Finn Sørensen tror, at når kommunerne ikke får refusion, så laver de ingenting; så kommer alle de her folk bare til at sidde hjemme og får ikke nogen opkvalificering, ingen hjælp af nogen art.
Det er egentlig det, hr. Finn Sørensen siger: at når man fjerner den refusion på 50 pct., vil kommunerne ikke selv betale, altså at de kun gør det, hvis de får refusion.
Det er det, der ligger i det her.
Det er bare de penge, der bliver sendt ud i refusion, der forsvinder, men kommunerne skal stadig væk lave en indsats, og en kommune kan stadig væk tjene penge, hver gang den får en borger i job; der er stadig væk den store gevinst for kommunerne.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-01:
Mentorstøtte er vi vel enige om er en god idé, så det skulle da være et krav til kommunerne om at sikre, at de penge bliver brugt rigtigt.
Så det er da et elendigt argument – undskyld mig, hr. ordfører.
Så er jeg lidt i tvivl om, om ordføreren overhovedet har læst det her lovforslag og har sat sig ind i, hvad det går ud på.
Det er, som om ordføreren tror, at der nu kommer mere vejledning, opkvalificering og uddannelse af de ledige.
Hvordan skulle der komme det, når man fjerner 1 mia. kr., altså 1/6 af det beløb, der bruges på kommunernes beskæftigelsesindsats?
Altså, hvordan skulle der så kunne komme mere opkvalificering, uddannelse og vejledning ud af det?
Det er jo heller ikke det, ministeren opfordrer til.
Han opfordrer til og håber på, at kommunerne vil bruge færre penge på den slags, fordi det er udgiftstungt, og i stedet bruge mere energi på det, der er gratis for kommunerne og helt gratis for arbejdsgiverne, nemlig virksomhedspraktik.
Bent Bøgsted (DF), 2018-11-01:
Jamen det er lidt ærgerligt, at der kun er ½ minut til at svare i, for det, hr. Leif Lahn Jensen siger, er jo, at der er stillet et spørgsmål til ministeren om – og ministeren svarer troskyldigt på spørgsmålet – hvor mange der ikke kan få en vejledende opkvalificering ifølge de gamle regler, hvis man fjerner det her.
Men hr. Leif Lahn Jensen har ikke spurgt om, hvordan det så er, når det er fjernet efter de nye regler, altså hvor mange der så kan få opkvalificering i forbindelse med den indsats, der bliver lavet ude i kommunerne.
Man får jo svar, som man stiller spørgsmål.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-01:
Af hensyn til alle dem, der lytter med her, skal man måske lige præcisere: Det her lovforslag handler om, at mennesker, der er blevet dømt for bandekriminalitet, og som har udstået deres straf, hvor lang den end måtte være – altså hvis der er tale om en fængselsstraf eller anden frihedsberøvelse; 2-3-4 år, jeg ved ikke, hvor meget man får for det – oven i den straf, og efter at straffen er udstået, skal have en 3-årig periode, hvor der er en række ydelser, man slet ikke har ret til, og en række ydelser, der bliver nedsat til integrationsydelsesniveau.
Det er det, lovforslaget handler om.
Så spørger jeg lige ordføreren: Hvad er det, ordføreren vil opnå med at give de mennesker en dobbelt straf?
Leif Lahn Jensen (S), 2018-11-01:
Nej, det kan man ikke sige, og det er heller ikke det, jeg gør, men ministeren gør det i de her svar.
Det er sådan set bare noget, ministeren siger.
Derfor er jeg nødt til at spørge om det igen.
Hvordan kan Dansk Folkeparti gå med til det?
Jeg hører også, at ordføreren nu siger, at man ikke er så nervøs for det her, som man kunne høre jeg var.
Men hvad vil man så sige til de her mennesker?
Vil man sige: Prøv at høre, vi har lavet en aftale om, at nu kan du fremover ikke få nogen aktivering og opkvalificering, du må sådan set klare dig selv?
Hvad vil Dansk Folkeparti sige til de mennesker, almindelige danskere, som bare gerne vil have et arbejde, men nu ikke kan få den hjælp, der skal til?
Hvad vil man sige til dem?
Så det vil sige, at man valgte at sige det anderledes, men ordføreren sagde trods alt, at der skal bruges færre penge gennem en ændret adfærd, og det er jo selvfølgelig det samme som at spare nogle penge.
Man kan også se svaret fra ministeren, som er, at der så er 60.000, der ikke får noget aktivering.
Så er jeg bare nødt til at spørge ordføreren om noget: Kan ordføreren ikke godt forstå, at almindelige mennesker undrer sig over, at Venstre med den ene hånd gerne vil have mere udenlandsk arbejdskraft ind, mens de med den anden hånd sparer på almindelige danskere og deres muligheder for at få et job?
Finn Sørensen (EL), 2018-11-01:
Det er rigtigt, at lige med det her lovforslag ændres der ikke på reglerne i beskæftigelsesindsatsen om, hvem der skal have hvilke tilbud hvornår – det er det samme.
Men ordføreren må vel bekræfte, at det kommer lige om lidt, når vi skal behandle lovforslag om forenkling af beskæftigelsesindsatsen, for der fjerner man jo f.eks. tilbuddet om mentorordninger i mange sammenhænge – bare for at tage et enkelt eksempel.
Så det skal vi lige have på plads, altså at forringelsen af rettighederne kommer bagefter.
Kan ordføreren så fortælle mig, hvor mange der egentlig kommer i job efter endt virksomhedspraktik?
Hvor mange får et ordinært arbejde?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-11-01:
Tak for det.
Vi regner med, at det vil få dem til at vælge andre instrumenter, end det, de har gjort i dag, og det vil så bl.a. betyde, at nogle af de kurser, som hr. Leif Lahn Jensen refererer til, ikke vil blive taget i anvendelse.
Det er alt i alt en billiggørelse, men det er også, fordi penge og ansvar kommer til at ligge sammen ude hos kommunerne, og så vil de vælge nogle andre instrumenter.
På den måde er jeg jo selvfølgelig ikke imod det, hr. Leif Lahn Jensen siger med, at man skal uddanne, og at uddannelse er det bedste værn mod ledighed og for et godt liv.
Men de uddannelsestilbud, der bortfalder her, mener vi vil blive erstattet af en mere direkte og en bedre indsats over for de ledige.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-11-01:
Tak for det.
Alle ved jo, at Det Radikale Venstre går meget op i uddannelse, og vi var jo en del, der skulle høre dem tordne løs, dengang vi lavede et uddannelsesloft, som jo så rammer dem, der får lidt bedre uddannelse.
Er det ikke en fin nok uddannelse, eller hvordan er det, man tænker, når man er radikal?
Hvordan kan man gå med ind i det, når man går så meget op i uddannelse, som Det Radikale Venstre gør?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-11-01:
Refusionsreglerne i dette lovforslag forenkles, og kommunernes incitament forandres.
Det vil i højere grad være virksomhedspraktik, der vil blive anvendt fremover i aktivering.
Det er et billigere system, og det er forhåbentlig også et bedre system.
Som der står i forslaget: »Den nuværende detaljerede styring gennem statslig driftsrefusion og driftslofter erstattes af en mere simpel model, hvor statsrefusionen afskaffes og finansieringsansvaret overlades fuldt ud til kommunerne.
Kommunerne kompenseres i stedet under ét via budgetgarantien for deres udgifter til beskæftigelsesindsatsen«.
Jeg synes, det selvstændigt er en rigtig, rigtig god idé at lægge det økonomiske incitament og det økonomiske ansvar hos dem, som også står for opgaven.
Og det står jo altså i et tillæg: »Det fremgår ... af aftalen, at kommunerne fortsat skal leve op til gældende krav til aktiverings- og beskæftigelsesindsatsen.
Budgetforbedringen« – der ligger i det her forslag – »opnås gennem ændret kommunal adfærd i aktiverings- og beskæftigelsesindsatsen«.
Det vil sige, at i takt med at vi flytter en finansieringsforpligtelse over til kommunerne, vil de også ændre adfærd.
Initiativet bidrager med ca. 870 mio. kr. fra 2019 til finansiering af den aftale, jeg tidligere omtalte at vi har indgået.
Alt i alt synes vi, at det her både er et enklere system, et billigere system, og at vi lægger ansvaret det rigtige sted, så Radikale kan støtte forslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2018-11-01:
Mange tak.
I Alternativet har vi som udgangspunkt ikke noget imod virksomhedspraktik, men vi vil gerne have, at der er et job i enden.
Vi ser f.eks. på området for mennesker med handicap, at hvis virksomhederne laver et kvalificeringsforløb med jobgaranti, kan du få næsten hvem som helst i arbejde.
Så giver det fantastiske resultater.
Men at lave det, vi kalder kæderygning af virksomhedspraktikanter, som det fungerer alt for mange steder, og som – som før sagt – kun skaffer 11 pct. i arbejde, synes vi er en øvelse, der er lidt ydmygende over for rigtig mange arbejdsløse og ledige, som går ind i det her med en forventning om at få et job, hvis de leverer et reelt stykke arbejde.
Vi har heller ikke noget imod gode, stærke, håndholdte kommunale indsatser, hvor man hjælper mennesker, der er aktivitetsparate, men som ikke er jobparate, ved at hjælpe dem med at løse deres største problem først: få dem på benene, hjælpe dem med at få nye tænder, komme til psykolog, få genoptaget forholdet til familien – i det hele taget bringe mennesker på benene, sådan at man så på sigt kan begynde at se på et jobsigte.
Så når tingene er grebet rigtigt an, er vi altid med til at lave aftaler.
Men jeg synes, at det her forslag sparer på noget af den støtte, som bruges til at bringe ledige i arbejde.
Jeg anerkender, at der er en afbureaukratisering, der er klog, og jeg vil også gerne være med til at stoppe kassetænkningen.
Men det her koster 1 mia. kr.
Det koster jo masser af de indsatser, som er bedre end ingenting, havde jeg nær sagt.
Det trækker så mange penge ud af systemet, at det også lidt ligner en spareøvelse.
Så det er for dyrt; jeg synes ikke, det er ambitiøst; og jeg synes ikke, der er beskrevet nok virksomme indsatser.
Derfor synes jeg, det her skal laves rigtig, rigtig meget om, før Alternativet vil se på det med lidt mildere øjne.
Vi stemmer ikke for det.
Lene Foged (LA), 2018-11-01:
Forslaget betyder en bedre økonomisk styring af den aktive beskæftigelsesindsats, så man i højere grad har en målstyring.
I Liberal Alliance mener vi, at det her er den helt rigtige vej at gå.
Hvis indsatsen lykkes, bør kommunen selv være herre over, hvordan indsatsen skal skrues sammen.
Teknisk betyder forslaget, at refusionen for mentorudgifter og udgifter til aktivering af en række ydelsesmodtagere i stedet flyttes over som bloktilskud.
Kommunen vil altså få samme økonomi som i dag, men vil få bedre mulighed for at tilrettelægge indsatsen.
Det kan Liberal Alliance støtte.
Hans Andersen (V), 2018-11-01:
Jeg synes, spørgeren skulle holde sig for god til at tale jobcentrene og jobkonsulenterne så langt ned under gulvbrædderne.
Der er massevis af ledige, der får tilbudt job ude i jobcentrene gennem jobkonsulenternes daglige arbejde – massevis.
Så det er jo ikke korrekt, at de ledige ikke får tilbudt job.
Så har man så ovenikøbet det værktøj, at man kan bruge virksomhedspraktik, og det er en rigtig god metode.
Det hjælper jo at komme ud i en virksomhed i stedet for måske at komme ud i et opkvalificerings-/vejledningsforløb, som ikke fører til noget som helst.
Det er jo det, statistikken viser, og derfor er jeg glad for, at kommunerne faktisk bruger virksomhedspraktik.
Og jeg forventer, at de vil bruge det yderligere i den kommende tid.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-01:
Det sker jo bare stort set aldrig.
De ledige bliver sendt i alle mulige praktikker og forløb, som ikke bringer dem tættere på arbejdsmarkedet.
Jeg spurgte ordføreren: Hvad er egentlig effekten jobmæssigt?
Men så kan jeg oplyse ordføreren ud fra nogle tal, som beskæftigelsesministeren gav mig i nogle svar i slutningen af 2017, at det er 11 pct., der efter endt virksomhedspraktik kommer i et ordinært job.
Hvor effektivt er det lige?
Det var ordføreren, der selv bragte det ind i debatten, altså at her forringer vi ikke nogen rettigheder.
Og så var jeg jo nødt til lige at minde om, at det gør man ikke med det her lovforslag.
Det kommer næste gang.