runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2018-05-08:
Jeg synes, det handler om at få afvejet de forskellige hensyn på en balanceret måde, men det synes jeg ikke det her forslag gør.
Det ene hensyn, vi skal tage, er, at der foregår international rekruttering af kvalificeret arbejdskraft, for det har dansk erhvervsliv og dermed også danske lønmodtagere en interesse i, da det også er med til at skabe beskæftigelse herhjemme.
Det andet hensyn er beskyttelse af den del af arbejdsmarkedet, som vil blive udsat for social dumping, hvis bare man åbnede op for alle, der kunne arbejde i Danmark.
Hvor kan den grænse så gå?
Vi synes, at 418.000 kr. er et udmærket sted, og vi synes, det ville være for skadeligt for dansk erhvervsliv, hvis man endte med en grænse på nogle områder på 500.000 kr. eller 600.000 kr., for det synes jeg er for voldsomt.
Til det første om løndumping vil jeg sige, at jeg tror, vi skal passe på med at udvande begreberne.
Når vi snakker om social dumping herhjemme, er det jo for at sikre, at folk med almindelige faglærte og ufaglærte lønninger kan brødføde en familie med en anstændig løn.
Det synes jeg simpelt hen ikke det er.
Det danske samfundsproblem er ikke, at højt kvalificerede danskere, der tjener 600.000 kr. – i min hovedregning er det 300 kr. i timen – om året, konkurreres ud af arbejdsmarkedet af indere og pakistanere, der tjener 500.000.
Det er altså ikke et problem, jeg kan få øje på.
Til det andet om det med, at stillingerne altid skal slås op, vil jeg sige, at jeg synes, det er god skik for en virksomhed at søge i sit eget land, før man søger i andre lande.
Men jeg tror, vi skal passe på med i lovgivningen at forpligte virksomhederne til noget, som jeg tror vil ende lidt som en Anders And-model, hvor Novo Nordisk skriver på deres hjemmeside, at de søger nogen, der er så ikke nogen kvalificerede, der søger, og så kan de bruge det som et argument for at sige, at de skal hente folk ind udefra.
Altså, sådan fungerer arbejdsmarkedet ikke.
Jeg synes i stedet for, at vi skal diskutere, om beløbsordningen fungerer, som den skal, om grænsen er, som den skal være, og så bruge et lavbureaukratisk udgangspunkt for, hvordan vi rekrutterer international arbejdskraft, i stedet for at regulere ned i detaljen, hvordan virksomhederne skal benytte de her ordninger.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-05-08:
Taleren står fra Folketingets talerstol og påstår, at man har tømt statskassen.
Men altså, de offentlige finanser er holdbare.
De offentlige finanser er sunde.
Man må bare konstatere, at den stigning i det offentlige forbrug, som jeg synes er alt for høj, under den her regering ligger på over det demografiske træk på 0,65 pct., hvilket er præcis det, hr. Jesper Petersens egen regering ønskede, da hr. Jesper Petersens parti var i regering.
Det var den plan, man lavede dengang, hvor man sagde, at vi ønsker, at det offentlige forbrug skal stige med 0,6 pct.
Så må det også have været udsultning af den offentlige sektor, når det offentlige forbrug nu er på 0,6 pct.
Det giver jo ikke mening.
Det er jo så let at gennemskue, at det, som hr. Jesper Petersen står og siger, bare er polemik.
Jesper Petersen (S), 2018-05-08:
Jeg vil godt give hr. Dennis Flydtkjær ret i, at det er langt bedre end det, man tidligere har medvirket i.
Spørgsmålet er her, om den økonomiske prioritering er den rigtige.
Der, hvor jeg dog synes at der er grund til at spørge Dansk Folkeparti om vi ikke kan gøre det her lidt bedre, er der, hvor det handler om samspilsproblemet og pensionsdelen.
Det er vi også meget interesseret i at vi får ændret.
Men hvis vi alene holder det til det og ikke ser på de andre ting i forslaget, er fordelingseffekterne jo sådan, at for HK'erne er der 1.500 kr. og for direktøren 6.000 kr. Og det er jo, fordi man har gjort pensionsfradraget så stort, at direktøren får den fulde udnyttelse af det.
Og der er egentlig ikke grund til at gøre det så stort.
Så hvis man nu kan vride det, sådan at niveauet ikke er lige så højt – altså at det er lavere beløb, der kan tages i fradrag, men lidt højere procent – så får de nederste jo lidt mere ud af det på den måde.
Det bliver mere målrettet de laveste lønninger.
Og det vil stadig væk løse samspilsproblemet på samme måde som det, der er lagt op til her.
Var det ikke noget, vi kunne se på?
Ville det simpelt hen ikke bare gøre det bedre?
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-05-08:
Det er jo ret komplicerede problemstillinger.
Men jeg tror ikke, der er nogle i Folketinget, der ikke har interesse i at løse det.
Og vi fik faktisk utrolig mange modeller modelleret på rigtig mange ting, bl.a. at prøve at sænke grænsen på de 70.000 kr. yderligere, som jo kunne frigive nogle penge til f.eks. at hæve procenten.
Der er modelleret på alle mulige forskellige måder.
Grunden til, at vi endte her og faktisk også puttede flere penge i det end det, vi egentlig havde lagt op til, var, at vi simpelt hen ikke kunne få enderne til at mødes.
Der ville hele tiden være et eller andet sted, hvor nogle bulede ud – i den forstand at de så stadig væk blev ramt af samspilsproblemet.
Jeg tror, at det her var den bedste mindelige løsning, vi kunne finde for de penge, vi havde, og havde vi puttet flere penge i det, havde vi nok godt kunnet lave noget, der var endnu bedre, naturligvis.
Jeg er helt med på, at mange af de modeller, som Socialdemokratiet naturligvis ikke har set, fordi de ikke var med under forhandlingerne, kan vi da fint prøve at få boret i under udvalgsbehandlingen.
Men det var mit klare indtryk, at det her var det bedst opnåelige med den ramme, vi nu engang havde til rådighed.
Jesper Petersen (S), 2018-05-08:
Som jeg sagde i min ordførertale, vil vi i hvert fald forsøge at få det ud af udvalgsbehandlingen, at vi får en løsning på samspilsproblemet, der simpelt hen mere handler om de lavtlønnede og ikke giver den unødigt store, efter vores mening, lettelse af skatten for direktøren og dem, der tjener rigtig mange penge.
Hvis det var et spørgsmål om, at der skulle flere penge ind i det, kunne Dansk Folkeparti jo passende have taget dem fra den anden del af lovforslaget, hvor man ligesom kommer ind i at lave nogle nye nedsættelser af skatten, der jo egentlig ikke er det store behov for.
Hvorfor var det så ikke det, der var løsningen, hvis det var det, der var problemet?
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-05-08:
Da den blev udmøntet i Folketingssalen, stemte Socialdemokratiet nej til den.
Så derfor er det måske svært at sige, at man gerne vil være med til at fordele pengene og det kunne gøres langt bedre, når man både er imod finansieringen og det, der kommer ud på den anden side.
Louise Schack Elholm (V), 2018-05-08:
Mange tak for det.
Det, at det bedre skal kunne betale sig at arbejde, er noget af det, som Venstre gik til valg på sidste gang.
Derfor har det været rigtig vigtigt for os at få lavet den her aftale om at sænke skatten for de lavestlønnede.
Det her er jobreform 2.
Det første, vi gjorde, var at lave jobreform 1, hvor vi indførte et moderne kontanthjælpsloft og sørgede for, at der er en grænse for, hvor meget man i alt får i ydelser, for det har en betydning for, om man også har lyst til at tage et arbejde.
Det er derfor, at vi nu indfører det her jobfradrag.
Man kan maksimalt få 640 kr. i skattelettelse med det her jobfradrag, og det er også et skridt i den rigtige retning, at man nu får nogle flere af sine egne penge og derfor får et incitament til at tage et arbejde.
Det er det sådan set, fordi vi mener, det har stor menneskelig betydning, at man rent faktisk er en del af arbejdsmarkedet og kan vise sine børn, at den måde, man lever på, er, at man er aktiv på arbejdsmarkedet, deltager og er en del af samfundet.
Derfor synes vi, det er rigtig, rigtig positivt, at vi her i dag endelig kan få lavet det her jobfradrag.
Ud over jobfradraget er en af de andre ting, som vi gerne vil have løst i den her omgang, samspilsproblemet.
Vi har igennem en årrække strammet mange af de forskellige gunstige pensionsopsparingsmuligheder, der har været.
Vi har en situation, hvor vi er færre, end tilfældet har været tidligere, til at forsørge flere.
Derfor er der blevet skåret ned på alverdens forskellige ordninger, efterløn og gunstige pensionsopsparingsmuligheder.
Det har jo aldrig været intentionen.
Intentionen har jo været, at folk hele tiden skulle have et incitament til at spare op.
Det, vi forsøger at løse med det her ekstra pensionsfradrag, er, at de her grupper i stedet for at sige, at så holder de fri og lader være med at arbejde, siger: Vi vil hellere spare op og sikre, at vi også får en god alderdom.
Det kommer sådan set alle til gavn, for vi mangler arbejdskraft på arbejdsmarkedet, og derfor har vi brug for, at folk har det her incitament til at blive på arbejdsmarkedet og yde den ekstra indsats og spare op til deres egen pension, så de ikke selv bliver fattige ældre.
Så det synes vi er rigtig, rigtig godt.
Derudover udvider vi, som hr. Dennis Flydtkjær også nævnte, grundlaget for beskæftigelsesfradraget, så det omfatter pensionsindbetalinger, så man i forhold til beskæftigelsesfradraget som sådan ikke bliver straffet for at spare op til pension.
Vi forhøjer loftet for det maksimale beskæftigelsesfradrag.
Alt i alt synes jeg, at det her er en glædens dag.
Nu kan vi endelig få gennemført det her jobfradrag, der er med til at give et større incitament til at arbejde.
Det er vi fra Venstres side rigtig, rigtig glade for.
Vi støtter selvfølgelig op om lovforslaget.
Jeg skal også hilse fra De Konservative, som desværre ikke har mulighed for at være her, og sige, at de også bakker op om lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-05-08:
Tak for det, formand.
Med forslaget her gives der fradrag for pensionsindbetalinger, der gives et jobfradrag, grundlaget for beskæftigelsesfradraget udvides med pensionsindbetalinger, og så indføres der en mindre sænkelse af bundskatten.
Den del, der handler om, at der gives et større fradrag for pensionsindbetalinger, er for os rent pligtstof.
Det var en bunden opgave, der skulle løses.
Økonomisk er vi afhængige af, at folk sparer op til egen alderdom, og så duer det ikke, at systemet medfører, at en række mennesker ikke får noget ud af at spare op.
At give fradrag for indbetalinger og at udvide grundlaget for beskæftigelsesfradraget er klart den billigste måde at forsøge at håndtere samspilsproblemet på.
Når vi indfører det her, opstår der også den relativt positive mekanisme, at man får flere penge i hånden nu og her, når man sparer op.
Det kan være en god idé, idet det måske ikke er alle, der tænker lige langsigtet.
Derfor synes vi også, det er utrolig ærgerligt, at skatteborgerne jo må regne med, at det bliver spolet tilbage, når Socialdemokratiet kommer til magten.
De kan altså se frem til en skattestigning i forhold til det, vi aftaler her, i tilfælde af at Socialdemokratiet skulle få magten, og det synes vi jo er rigtig ærgerligt.
Vi har i Danmark det højeste skattetryk.
Med den her aftale sikrer man, at 5 mia. kr. føres tilbage til borgerne.
Det er rigtig godt, og mon ikke de sådan set bliver glade nok for de 5 mia. kr. og derfor vil være rigtig kede af, at Socialdemokratiet altså vil rulle det tilbage, når de får magten?
Men vi støtter lovforslaget.
Jesper Petersen (S), 2018-05-08:
Ja, det gjorde han.
Hr. Joachim B. Olsen ved jo godt, hvad han laver.
[lydudfald]
... Mikrofonen er simpelt hen gået i strejke, fordi vi er nået over kl. 21.15 eller et eller andet.
Men hr. Joachim B. Olsen ved godt, hvad han laver.
Det kan godt være, at regeringen er ved at udskrive valg eller et eller andet, men så fortæl os alle om det.
For det er jo ikke det, der ligger her.
Regeringen spørger os nu i dag, om vi er tilhængere af den her måde at prioritere på, og vi siger, at det ville vi ikke gøre, hvis det var os.
Jeg har ikke sagt noget om, at man kan regne med, at præcis de her skatter kommer til at stige igen.
Men man kan være sikker på, at vi vil have, at der kan leveres en ordentlig kvalitet i velfærden.
Og det er jo her, jeg når hen til spørgsmålet: Gør det ikke på en eller anden måde indtryk på hr. Joachim B. Olsen, når man oplever, hvordan tingene er – når man taler med folk, ser i aviserne; alle de eksempler, der er, på, at det er begyndt at knirke med kvaliteten i de fælles ordninger?
Jeg ved godt, at man er meget ideologisk ensporet på at sætte skatten ned, men dukker det ikke bare op en gang imellem, at der måske var behov for, at vi faktisk lige sørgede for, at kvaliteten af tingene hang sammen i alt det, vi siger til borgerne at de kan regne med, inden man sætter skatten ned?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-05-08:
Jamen det er da glædeligt.
For hr. Jesper Petersen stod jo her på talerstolen og harcelerede over den her aftale og sagde, at Socialdemokratiet ikke vil stemme for, og den smadrer velfærden, og velfærden er det vigtigste, og det er førsteprioritet for Socialdemokratiet.
Men nu kan jeg så forstå, at man altså ikke vil rulle det tilbage – eller vil man?
Der er lidt usikkerhed om, hvad Socialdemokratiet egentlig vil, når der bliver udskrevet valg.
Det ved vi jo der gør inden for en overskuelig fremtid.
Så vælgerne ved ikke rigtig, må jeg forstå, om det bliver rullet tilbage eller ikke rullet tilbage.
Man harcelerer mod det, når man står heroppe, men nu vil man så måske alligevel ikke rulle det tilbage.
Der er meget usikkerhed om, hvad Socialdemokratiet vil på det her område.
Det synes jeg jo selvfølgelig er superærgerligt, for jeg tror egentlig godt, skatteborgerne kan bruge de her penge, deres egne penge, når de nu engang får lov til at beholde dem, hvilket er en konsekvens af det her lovforslag.
Men det er jo sådan set utroligt, at vi har noget af det højeste offentlige forbrug i verden, og alligevel fungerer tingene ikke i Danmark.
Så måske er svaret ikke bare at bruge flere penge, når vi nu har så højt et forbrug i forvejen.
Måske er det at se på, hvordan vi bruger pengene, og hvordan vi kan øge effektiviteten i den offentlige sektor – hvordan vi får mere ud af de mange penge, vi allerede bruger.
For hvis man har et system, der ikke fungerer ordentligt, og der er så mange klager over det, er det måske, fordi pengene bliver brugt forkert, og ikke et udtryk for, at man bruger for få penge.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-05-08:
Hvis jeg købte præmissen om, at det var pilskævt, ville det bekymre mig.
Det synes jeg faktisk ikke at det er.
Jeg synes egentlig, at det giver god mening , at vi får løst samspilsproblemet, men også den anden del, som hr. Rune Lund mere specifikt spørger ind til, at vi har prøvet at målrette det mod dem i bunden med de små indtægter, er jo sådan set egentlig ret historisk, for når man snakker om skattereformen, har der jo igennem mange år – også tidligere med Dansk Folkepartis stemmer, det står vi ved – været fokus på toppen, altså enten topskatteprocenten, mellemskatten eller topskattegrænsen.
Jeg synes faktisk, at det er rigtig godt, at vi den her gang har haft fokus på at give en lettelse i den anden ende af indkomstskalaen, end man har haft tidligere gennem rigtig mange år.
Louise Schack Elholm (V), 2018-05-08:
Jeg er med på, at socialdemokraterne prøver at opbygge en historie om velfærd eller skattelettelser.
Det er et fuldstændigt deja-vu i forhold til 2011, dengang socialdemokraterne kørte præcis samme valgkamp, der er bare endnu mindre i beskyldningerne nu, end der var dengang.
Dengang lovede socialdemokraterne guld og grønne skove, hvilket de så ikke skaffede, da de kom til magten.
Men for ligesom at demonstrere, at det her tømmer vi overhovedet ikke kassen på, kan ordføreren så fortælle mig, hvor meget det er, socialdemokraterne mener der skal være af råderum i 2025, før der er plads til den velfærd, som socialdemokraterne mener er den rigtige, hvis man kigger på socialdemokraternes udspil?
Hvor stort skal råderummet være i 2025?
Jesper Petersen (S), 2018-05-08:
Det skal være sådan, at man kan have en vækst i den offentlige sektor, som minimum svarer til det, man kalder det demografiske træk, at der i takt med, at der bliver flere ældre, så også bliver flere børn, og at man så har mulighed for at følge med og sørge for, at man mindst har den kvalitet, man har i dag.
Men der er også mange punkter, hvor vi i dag ikke synes, at det fungerer godt nok.
Der er for mange tilfælde af elever, der går ud af skolen uden at kunne, hvad de skal, der er ældre, der er i situationer, som ikke er værdige, der er pædagoger, som står med alt for mange børn, hvor det både kan være farligt, men altså heller ikke giver den trivsel og den udvikling, som det er meningen vi skal have.
Og der er vi altså ved at være der, hvor man – også med det her lovforslag – har forgrebet sig så meget på det økonomiske råderum, at det simpelt hen bliver vanskeligt.
Der har vi en prioritering, der siger, at det skal vi sørge for først.
Vi skal sørge for velfærden først.
Så kan vi se på, om der er råd til lavere skatter, og så vil vi også gennemgående have en fordeling af skatterne, hvis man har råd, som er anderledes end den, regeringen gerne vil.
Louise Schack Elholm (V), 2018-05-08:
Jeg kan godt forstå, at hr. Jesper Petersen ikke ønsker at sige tallet, men som socialdemokraterne siger, skal der være et økonomisk råderum i 2025 på 26 mia. kr., og efter den her aftale er der et råderum på 32 mia. kr.
Det svarer til et overskud på 6 mia. kr. ud over det, der er behov for, for at opretholde velfærdsniveauet.
Det vil faktisk sige, at der stadig væk er rigelig plads til den velfærd.
Jesper Petersen (S), 2018-05-08:
Som det har været det sidste lange stykke tid, ser det ud til, at de fleste vælgere ikke synes, det er så forfærdeligt endda.
Og det tror jeg bl.a. har at gøre med den her debat, at man ikke har en oplevelse af, at regeringspartierne tager den situation alvorligt, som rigtig mange mennesker oplever, når de sender deres børn i daginstitutioner og i skoler, eller når de besøger deres forældre på plejehjemmet.
Det er man bare nødt til at forholde sig til, også som regeringsparti.
Med det beslag, der bliver lagt på pengene nu, altså, man tager omkring 2 milliarder kroner årligt af det økonomiske råderum i årene fra 2020 og frem, så kan man ikke også bruge de penge på at styrke kvaliteten i velfærden.
Der lægger vi altså vores prioritering, så vi sørger for, at de ting fungerer, inden vi går ind i en diskussion om, hvorvidt der er råd til at sætte skatten ned.
Rune Lund (EL), 2018-05-08:
Man kan sige, at det godt kan være, at det, regeringen spillede ud med, var endnu mere skævt, men man kan jo sige, at det ikke var lykkedes at indgå den her skæve aftale, hvis ikke det havde været for Dansk Folkeparti.
Nu nævner hr. Dennis Flydtkjær selv det målrettede jobfradrag, det såkaldte målrettede jobfradrag, men når man kigger på det, må man jo sige, at de 10 pct. med de laveste indkomster får 20 kr., mens de 10 pct. med de højeste indkomster får lidt over 2.000 kr., og hvis man ser på, hvordan mindreprovenuet bliver fordelt, altså hvem der får gavn af pengene, koster det her i alt 1,4 mia. kr. om året.
De 160 mio. kr. af de 1,4 mia. kr. går til dem, der har indkomster under 300.000 kr., mens resten går til dem, der har over, altså dem, der har over små indkomster.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-05-08:
Nej, det er det ikke, fordi det skal jo ses i sammenhæng med den debat, der har været igennem lang tid, og de knapper, man har overvejet at skrue på.
En har været at flytte topskattegrænsen og helt fjerne loftet.
Det ville være en topskattesænkning og ville i hvert fald have en effekt hele vejen op.
Det har den her ikke, fordi der er et maksimumbeløb på på 2.500 kr.
Den starter ret lavt og er målrettet dem, som er i fuldtidsbeskæftigelse og tjener fra 187.500 kr., så vidt jeg husker, og det er trods alt dem i bunden, den er målrettet på den måde. Men det er jo rigtigt, at det er en procentsats, og derfor er det klart, at jo flere penge du tjener, indtil du kommer op på loftet på de 2.500 kr., som man maksimum kan få, jo mere får du selvfølgelig ud af det, og hvis man vil gøre det anderledes og alle skulle have præcis det samme ud af det, skulle man jo bare hæve bundfradraget.
Men det, vi gerne vil have, som jeg også nævnte i mit indlæg, er jo, at vi gerne vil gøre noget for de mennesker, altså de omkring 21.000 mennesker, der fik under 2.000 kr. ud af at gå på arbejde, at vi gerne vil gøre noget for et større incitament for det, også fordi pengene kommer fra kontanthjælpsloft og integrationsydelse, og derfor synes vi, at det giver god mening, at man laver sådan et målrettet indgreb, et forsøg på at lempe i bunden for dem, som er i beskæftigelse.
Rune Lund (EL), 2018-05-08:
Tak for det.
Jeg synes bare, at det er meget mærkværdigt at tale om et jobfradrag, som skulle være målrettet folk med de laveste indkomster, når man kan se, at stort set alle pengene går til folk, der tjener mere end en lav indkomst.
Det giver simpelt hen ikke mening.
Jeg synes også, at argumentationen halter, fordi det er rigtigt, at det, regeringen spillede ud med, var meget mere skævt, men det her er også skævt, og det var jo ikke blevet vedtaget, uden at Dansk Folkeparti havde lagt stemmer til.
Så Dansk Folkeparti er jo med til at lave en skæv aftale her.
Er det slet ikke noget, der bekymrer Dansk Folkeparti?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-05-08:
Jeg er da sådan set helt enig i, at vælgerne jo gerne skulle vide, hvad det er, de får, når de stemmer på et parti.
Jeg tror, jeg som mange andre også tænker, at så vil man vel rulle det tilbage, hvis det er så frygteligt.
Men det vil man så måske – måske ikke.
Der er i hvert fald stor usikkerhed om, hvad Socialdemokratiet egentlig vil på skatteområdet.
Det kan betyde skattestigninger, må vi forstå.
Jeg siger bare stille og roligt: Vi har et af de højeste offentlige forbrug i verden.
Så er det måske, at man skal se på, at de 500 mia. kr., man bruger, måske kan bruges bedre, hvis man vil have bedre service ude i den anden ende.
Ingen tror vel på, at alting bare bliver fryd og gammen, hvis man øger budgetterne med 6 promille.
Det er der formentlig ingen der kan mærke, hvis man ikke gør noget andet.
Vi synes så, at man skulle gøre noget andet – at man skulle se på, hvordan man fik mere for skattekronerne.
Det vil give bedre velfærd, ikke bare at bruge flere penge.