runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2019-12-04:
Tak for det, formand.
Som det allerede har været nævnt, skal vi i dag behandle et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, der handler om nedsættelse af et forsimplingsudvalg med inddragelse af repræsentanter fra erhvervslivet.
Udvalget skal som det tidligere saneringsudvalg komme med forslag til afskaffelse eller forenkling af afgifter, og hensigten med forslaget er at opnå et mere enkelt skatte- og afgiftssystem.
Regeringen er ligesom Dansk Folkeparti optaget af at styrke rammevilkårene for vores virksomheder, og jeg vil gerne gøre skatte- og afgiftssystemet mere enkelt, så det bliver mindre besværligt at drive virksomhed i Danmark.
Det er tid, som virksomhederne i stedet kunne have brugt på at drive forretning og også på at skabe vækst og arbejdspladser.
Regeringen er derfor optaget af, at reglerne er så enkle som muligt, så virksomheder ikke skal bruge tid og omkostninger på unødig administration.
I det beslutningsforslag, vi behandler her i dag, fremhæver Dansk Folkeparti en række konkrete afgifter, der er skøre eller ulogiske, og som med fordel kunne forenkles eller afskaffes.
Og ifølge Dansk Folkeparti må forslaget gerne medføre et mindreprovenu, men Dansk Folkeparti peger dog ikke på konkret finansiering i forslaget.
Jeg vil sige det sådan, at jeg er meget enig i, at der er en række afgifter, der bør undersøges nærmere, så vi kunne se på, om de kunne indrettes på en mere hensigtsmæssig måde.
Jeg medgiver gerne, at man sagtens kan diskutere, om det overhovedet er en god idé at have en afgift på glødepærer eller på kaffe for den sags skyld, men det kræver som bekendt finansiering at afskaffe afgifter, og hvorvidt der i sidste ende vil ske en forenkling af skatte- og afgiftssystemet, afhænger jo også, som vi ved, af den konkrete finansiering i de her sammenhænge.
Det er derfor nødvendigt, som jeg allerede har antydet, at se på det samlede billede, og det er vigtigt selvfølgelig også at høre erhvervslivet om, hvor de mener de største udfordringer er.
Jeg vil gerne runde af med at sige, at regeringen selvfølgelig generelt vil have et positivt fokus på at styrke rammevilkårene for danske virksomheder og dermed styrke grundlaget for den fremtidige vækst.
Som sagt er regeringen positiv over for at se nærmere på en forenkling af vores skattesystem, og regeringen vil fastlægge de nærmere rammer for arbejdet med forenklingen af skatter og afgifter.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-04:
Tak for svaret.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-04:
Afgifter på produkter og varer, man køber, kan jo begrundes med, at man opkræver den sum, som produktet og varen gør skade på samfundet for som helhed.
Det er sådan den logiske forklaring på at have en afgift.
Morten Bødskov (S), 2019-12-04:
Det kan jeg sikkert sagtens lave en lang redegørelse til hr. Ole Birk Olesen om – hvorfor den afgift er kommet, og hvem der har opfundet den, og hvem der har stået bag den.
Det, der i den her sammenhæng er det centrale, er, at regeringen ønsker at have en dialog med dansk erhvervsliv om, hvad det er, der er problemerne, når vi ser på både enkelte afgifter, men også på, hvordan afgifterne er indrettet, og hvilke krav der er til vores erhvervsliv til indberetning, registrering og andet.
Det er det, der for mig at se kan bidrage til en forsimpling af de vilkår, som dansk erhvervsliv arbejder under, og det er det, som kan bidrage til, at vi kan skabe bedre rammer for dansk erhvervsliv.
Det er det, regeringen gerne vil være med til.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-04:
Det er jeg jo glad for at høre: at man gerne vil være med til at gøre noget lettere for alle vores gode virksomheder.
For der er jeg meget i tvivl om den her bløde formulering, der kommer fra ministeren.
Morten Bødskov (S), 2019-12-04:
Det er en dialog, som regeringen løbende har med erhvervslivet.
Når ting bliver sat i værk, når lovforslag er under udformning, vil man jo også kunne se det.
F.eks. kommer der i Skatteudvalget i forbindelse med arbejdet med mange af de lovforslag, vi behandler nu, løbende ændringsforslag, som udspringer af høringssvar fra interesseorganisationer, fra virksomheder og andet.
Så den proces kører løbende.
Det, som jeg som minister vil prøve at tage initiativ til, er at få en sådan lidt mere formel dialog med erhvervslivet om, hvor der er områder, hvor vi kan gøre det mere simpelt og vi kan gøre livet nemmere for vores virksomheder.
Jeg har jo helt grundlæggende den opfattelse, at et af skatte- og afgiftspolitikkens formål er, at det ikke gør noget, at den tilrettelægges sådan, at livet bliver nemmere for dem, der spiller efter reglerne her.
Det, der er hovedproblemet, er, at der er alle dem, der ikke spiller efter reglerne.
Det er eksempelvis derfor, regeringen har besluttet sig for at sætte 150 mio. kr. af til at styrke skattekontrollen, men der er mange ting, vi kan gøre for at gøre livet lettere for dem, som spiller efter reglerne.
Det vil jeg meget gerne være med til at kigge på.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-04:
Tak for ordet.
Nu er der ikke så meget af det, ministeren siger, som jeg er uenig i, om at indgå en dialog med erhvervslivet om at forsimple og forenkle og sådan noget.
Nu taler vi helt generelt om afgiftssystemet, som er et af de steder, som helt klart har et forbedringspotentiale, når det handler om at forsimple og forenkle.
Nu siger ministeren, at man vil gå i dialog med erhvervslivet, og kan vi så få åbnet mere op for, hvad planen er?
For jeg står her og er forvirret.
Kommer der til at ske noget?
Jeg er et utålmodigt menneske, så jeg spørger: Kommer der til at ske noget sådan lige snart, altså nu næste år?
Eller hvad er planen?
Morten Bødskov (S), 2019-12-04:
Lige i øjeblikket sidder vi – det er så en forligskreds, hr. Lars Boje Mathiesen ikke er med i – og er ved at rydde op på ejendomsområdet og boligområdet, og vi havde møde så sent som i går, hvor det her også var på dagsordenen.
Jeg tror, det er et helt generelt tema på skatteområdet, at hvad vi kan gøre for at få gjort det så simpelt og håndterbart som muligt både for borgerne og for virksomhederne, skal vi sætte os for at gøre.
Der er ingen tvivl om, at der i samfundet generelt og med de politiske ønsker, der er herinde, er masser af ting, der trækker i den anden retning.
Så derfor er jeg helt bestemt med på den her øvelse, og regeringen vil indgå i dialog med erhvervslivet og vil jo så herefter komme med forslag til, hvordan man kan forsimple, hvordan man kan gøre tingene mere smidige.
Er der ting, som giver problemer unødigt, så vil vi gerne være med til at se på det; er der ting, der skal justeres, så vil vi også gerne være med til at se på det. Men det er klart, at uanset om man skriver det i bemærkningerne eller ej, så er der en bundlinje, og det skal betales, for ellers skal man jo finde store besparelser alle mulige andre steder.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-04:
Okay, men det vil jo så betyde, at fremover skal vi som folketingspartier ikke skrive noget i bemærkningerne.
For hvis der ikke havde stået eksempler i bemærkningerne her, har ministeren jo så sagt, at så kunne man godt have støttet det her forslag.
Men på grund af at der står noget i bemærkningerne om nogle eksempler, kan man ikke støtte det.
Det må jo være konklusionen på det her.
Det er da i hvert fald noget, vi som et nyt parti vil tage med.
Så lader vi da bare være med at skrive nogen bemærkninger, for så er det jo ikke en undskyldning for, at man ikke kan støtte et forslag, som man ellers åbenbart er enig i.
Morten Bødskov (S), 2019-12-04:
Den type øvelser er der jo lavet rigtig mange af igennem årene herinde.
Det er der lavet på erhvervsområdet, det er der lavet på skatteområdet, og ganske ofte finder man finansiering inden for en ramme eksempelvis, eller man finder finansiering ved at lave, som hr. Ole Birk Olesen nævnte, justeringer af skatte- og afgiftssystemet.
Det er en vant øvelse herinde.
Jeg synes, den her øvelse er ganske udmærket.
Jeg er ikke den første skatteminister, der har stået på Folketingets talerstol og talt om behovet for simplificering og afbureaukratisering og nemmere vilkår for dansk erhvervsliv, overhovedet ikke.
Det er ikke det, regeringen ikke vil være med til, tværtimod.
Det vil vi gerne være med til.
Men forslagsstillerne skriver i det her beslutningsforslag, at der er eksempler på afgifter, som er skøre og ulogiske, og man kan se, hvis man beregner, hvad det ville betyde af mindre provenu, hvis man i sådan en øvelse tog og afskaffede de såkaldte skøre og ulogiske afgifter, at så ville det koste, ja, langt over 2, næsten 3 mia. kr.
Det synes jeg måske godt man kan gøre sig nogle overvejelser om, når man fremsætter sådan et forslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-04:
Nu er jeg selvfølgelig ny herinde i Folketinget, men som jeg lige læser det her beslutningsforslag, er det eneste sted, hvor der ikke er finansiering med, selve arbejdet, som det her forsimplingsudvalg skal lave.
Ministeren må korrigere mig, hvis jeg tager fuldstændig fejl i det.
Så det eneste, jeg kan se der ikke er finansiering af her, er reelt set arbejdet, som det her forsimplingsudvalg skal lave.
Men når man så siger, at man ikke vil støtte det, fordi der er de her bemærkninger, gælder det så også, hvis erhvervslivet påpeger nogle afgifter, som er tåbelige?
Skal erhvervslivet så også påpege, hvor man skal finde finansieringen af det?
Troels Ravn (S), 2019-12-04:
Jeg hører Venstres ordfører sige, at ordføreren mener, at det er trist at høre, at Socialdemokratiet ikke vil være med til at se på det her.
Men kan ordføreren ikke bekræfte, at både ministeren og Socialdemokratiets ordfører på det her beslutningsforslag netop har sagt, at man gerne vil være med til at se på det, men at man vil indgå i en dialog med erhvervslivet, med vores virksomheder om, hvordan vi kan gøre det her på den mest fornuftige vis?
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-04:
Når man siger, der er noget, man gerne vil være med til at se på, kan jeg ikke se det konkrete i det.
Jeg vil gerne have, at I går ind og sætter konkrete målsætninger, før jeg begynder at blive tilfreds, for ellers kan vi jo se på en masse ting, uden det giver nogen resultater.
Jeg kan ikke se nogen resultater nu, men jeg håber da på, at I kommer med noget, for så ville jeg blive glad, og så ville jeg også klappe lidt af jer og faktisk heppe på jer heroppefra.
Så bliver jeg lidt forvirret.
Jeg er selvfølgelig positiv over for, at ordføreren er positiv over for at se på gakkede afgifter.
Men når man siger, at man vil gøre det på anden vis, kan ordføreren så løfte sløret for, hvad der menes med det?
Hvordan på anden vis?
Carl Valentin (SF), 2019-12-04:
Jo, det er fremragende at samarbejde med erhvervslivet om det her.
Det gør vi også løbende.
I forhold til det forslag, som jeg snakkede om, nemlig at simplificere chokoladeafgiftsloven, har vi netop en dialog med plantebranchen, som bliver hårdt ramt af det.
De havde endda foretræde for vores udvalg og kom og fortalte om, hvor tåbelig afgiften er i dag.
Så jeg synes egentlig, at vi løbende har en dialog med erhvervslivet, og det tror jeg også godt at vi kan have uden at nedsætte sådan et udvalg.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-04:
Tak for det.
Det vil sige, at ordføreren sådan set er enig i, at afgifter, der ikke har nogen adfærdsregulerende effekt eller er administrativt tunge, skal vi enten have forsimplet eller fjernet.
Så er sagen så, at folk siger, at de ikke vil støtte forslaget – det sagde SF trods alt ikke, tak for det – på grund af finansieringen.
Det kunne f.eks. være, at indkomstskatten skulle stige med 0,01 pct., eller hvad der nu skulle til, eller det kunne være, som Liberal Alliances ordfører sagde, at man ville finde en anden måde.
Men det må vi jo så finde ud af, efter at udvalget har arbejdet.
Men synes ordføreren trods alt ikke, at det kunne være godt at få en dialog med erhvervslivet og skattemyndighederne for at finde ud af, hvad det er for nogle ting, der ikke giver mening?
Jeg kan nævne en masse sjove eksempler, og jeg har flere på listen, men kunne det ikke være godt med et samarbejde med erhvervslivet om sådan nogle ting?
Carl Valentin (SF), 2019-12-04:
Ja, gerne – med den begrænsede tid jeg har.
Altså, vi skal løbende være i dialog med erhvervslivet.
De kommer forbi og har foretræde, som de har haft i den her situation.
Vi kan jo som partier også bare indkalde til møder med de forskellige organisationer.
Og hvis man har nogle afgifter, som man er særlig interesseret i, kan man jo også stille spørgsmål til ministeriet om, hvordan det kan være muligt at simplificere det, og om det giver mening.
Jeg spurgte f.eks. ind til provenutabet ved at ændre chokoladeafgiftsloven, da vi debatterede det.
Så jeg mener sådan set, at vi sagtens kan have masser af dialog med erhvervslivet og arbejde for at simplificere vores skattesystem uden nødvendigvis at skulle nedsætte sådan et udvalg her.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-04:
I dag er det sådan, at der ikke er afgift på saftevand og sodavand.
Det kan jo være fint nok.
Men fryser man saftevand til is og sælger den, er der en isafgift.
Så vil jeg egentlig bare høre ordføreren fra SF, hvad der er mest usundt: Er det optøet eller frossen saftevand?
Carl Valentin (SF), 2019-12-04:
Tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for at sætte ulogiske afgifter på dagsordenen her i salen.
I sensommeren faldt jeg over en af de her ulogiske afgifter, nemlig chokoladeafgiftsloven, der ikke er ændret siden 1972, og som betyder, at kakaodrik fremstillet på andet end komælk kan blive ramt af en afgift på 26 kr. pr. liter – en afgift, der ikke bare spænder ben for omstilling til mere bæredygtige kostvaner, men som også er enormt konkurrenceforvridende, og som vil betyde, at kakaodrik baseret på havre eller på soya kan komme til at koste 70 kr. literen.
At noget blander sig i den frie konkurrence, er generelt ikke et argument for at fjerne afgifter, da de også kan have en adfærdsregulerende effekt, men vi har som samfund ikke nogen interesse i, at danskerne skal drikke mere komælk – tværtimod.
Vi har bare at gøre med en lovgivning, som ikke forudsagde danskernes tilvalg af plantedrik.
Med beslutningsforslaget ønsker stillerne, at der skal nedsættes et såkaldt forsimplingsudvalg, som skal komme med forslag til, hvilke punktafgifter som enten skal ændres med henblik på en simplificering eller fjernes helt.
Jeg kan forstå, at meningen med det her forsimplingsudvalg er, at afgifterne skal kigges efter i sømmene.
Selv om jeg støtter tanken, og selv om jeg personligt ved flere lejligheder har fremhævet tåbelige afgifter, kan vi i SF ikke se, hvorfor et forsimplingsudvalg er nødvendigt i forhold til at gøre op med de her ulogiske afgifter, da det nok skulle kunne klares på anden vis.
Så SF kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget, og så skulle jeg i øvrigt hilse fra Enhedslisten, der umiddelbart heller ikke er indstillet på at stemme for.
Kathrine Olldag (RV), 2019-12-04:
Jeg sad ikke med, så jeg bliver simpelt hen svar skyldig, men det skal ikke være nogen hemmelighed at det ikke er en idé, der er groet i vores baghave.
Men der må man bare sige, at når man laver sådan en ny øvelse, som vi lige er kommet ud af med livet i behold, så er det bare en af de ting, som ender på listen over finansieringsdele, desværre.
Carl Valentin (SF), 2019-12-04:
Det er et stærkt spørgsmål!
Det tror jeg ikke man kan sige så generelt.
Jeg har faktisk også tidligere peget på isafgiften som en af de afgifter, der er lidt fjollet.
Jeg synes sådan set, det er fremragende, at vi får fokus på de her afgifter.
Jeg synes bare ikke, det er nødvendigt med et forsimplingsudvalg.
Men jeg synes, det er rigtig dejligt i dag at høre om de her mange eksempler på fjollede afgifter fra ordføreren.
Det synes jeg generelt vi skal have en politisk debat om i Folketinget.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-04:
I mine ører lyder det dog noget løst.
Synes ordføreren ikke, at det er mere fornuftigt at sætte det mere i system?
Altså, den tidligere regering kom rigtig langt med det her og ville sådan set gerne fortsætte arbejdet med det.
Men i forhold til det her med at man får noget kontakt hist og pist – hvem der lige skriver, og hvem der lige gør hvad – er det så ikke bedre, at man sætter det i system og får kigget aktivt på det her problem, hvis man rent faktisk vil noget med det?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-04:
Det blev også gjort.
Da jeg blev erhvervsminister – det var jeg kun et års tid –
var det på dag to eller tre eller sådan noget, efter jeg var blevet udnævnt, at jeg gik ind til min departementschef og sagde, at vi skulle have afskaffet affaldsgebyret.
Så nåede vi lige præcis at få afskaffet affaldsgebyret i den tid, jeg havde som erhvervsminister.
Samtidig fremlagde vi fra regeringens side et katalog over afskaffelser af forskellige administrative regler, som gjorde, at vi, så vidt jeg husker, endte med at have afskaffet for 2,5 mia. kr. årligt i administrationsbesvær.
Når man tager den tid, man bruger ude i virksomhederne, og regner den om til en timepris, så endte det med, at vi havde afskaffet for ca. 2,5 mia. kr. administrativt besvær ude i virksomhederne.
Så vi har gjort meget.
Og vi har altså afskaffet mere, end hvad vi har indført af snærende og besværlige regler for virksomhederne.
Men grunden til, at der ikke blev gjort endnu mere, er det, jeg sagde før, nemlig at simplicitet ikke bliver prioriteret højt nok herinde i Folketinget – og i øvrigt heller ikke i embedsværket, som har et meget stort ansvar for at formulere nogle simple regler for erhvervsliv og borgere.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-04:
Jeg deler ordførerens opfattelse af skattevæsenet.
Jeg er også tidligere erhvervsdrivende, og meget af det er kompliceret.
Der er intet drilleagtigt i det her spørgsmål, men jeg kunne godt tænke mig at spørge om, hvad ordførerens oprigtige opfattelse er af, hvorfor det, der skulle gøres, så ikke er blevet gjort.
Man har haft en borgerlig regering, som kunne have haft det som en af sine hovedopgaver at få ryddet op i kompleksiteten i skattevæsenet, men jeg tror, ordføreren deler min holdning til, at det bare over de sidste 4 år faktisk er blevet mere komplekst i stedet for det modsatte.
Så hvad er det, der går galt i de processer?
Jeg hører jo hensigten også fra De Konservative om at gøre det, som vi alle sammen gerne vil, men hvor går det galt?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-04:
Jo, jeg kan kun erklære mig fuldstændig enig.
Og jeg synes faktisk, det burde være sådan, at vi ikke havde nogen afgifter, hvor det provenu, der løber i statskassen, var mindre end f.eks. 80 pct. af det, man opkræver.
Det, jeg mener med det, er, hvis man opkræver 100 kr. ude i virksomhederne og der så går 50 kr. til, at man skal administrere det, både i det offentlige og ude i virksomhederne, så er det altså fuldstændig tåbeligt at have sådan en afgift.
Det var bl.a. derfor, at jeg i sidste valgperiode sørgede for, at vi fik afskaffet affaldsgebyret, hvor jeg fik nogle tal, der viste, at omkring halvdelen af det, man tog fra virksomhederne, faktisk gik til administration.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-04:
Tak for svaret.
Det er jo sådan, at hver gang vi har en afgift, skal der også være ansat nogle medarbejdere til at lave en form for kontrol af det – altså typisk en stikprøvekontrol.
Og så er det, man også kan spørge sig selv om, det er væsentligt, at man sidder og bruger ressourcerne på at kontrollere f.eks. trykket i vinflasker, eller hvor meget luft der kommer ud af en softicemaskine, eller andre ting.
Altså, man kan spørge, om det ikke kunne være vigtigere, at vi faktisk fik forsimplet reglerne, for at skattemedarbejderne kunne bruge krudtet på det, der var væsentligt; det kunne være skattely, eller det kunne være momskarruselsvindel eller udbytteskat.
Isafgiften giver omkring 300 mio. kr., som det rigtigt er blevet nævnt, men samtidig er vi blevet snydt for 12,7 mia. kr. i udbytteskat.
Kunne det ikke godt tænkes, at de medarbejdere måske var bedre brugt på ikke at kontrollere isafgift, men måske kontrollere udbytteskat eller noget, der virkelig flyttede nogle penge?
Jeg kan sige, at jeg er fuldstændig enig i betragtningerne.
Når man går ned og køber sådan en sodavandsis i en butik, er der isafgift på, men man kan også købe dem som frysselvis – altså præcis samme is, som man fryser, når man kommer hjem.
Den eneste forskel er bare, at der er afgift, hvis du køber den frosset fra butikken; fryser du den derhjemme, er der ikke afgift på.
Jeg vil egentlig bare spørge ordføreren – og det er måske et lidt ledende spørgsmål: Hvad feder mest?
Er det en usund is, der er frosset ned i butikken, eller er det den, du fryser ned derhjemme?
Er det en regulering, der giver mening?
Carl Valentin (SF), 2019-12-04:
Jeg synes også, det er lidt af en fortegnelse at sige, at det ikke er sat i system nu og det, man så vil gøre, er at sætte det i system ved at lave et udvalg.
Altså, vi har jo et rigtig fint system, der fungerer godt, med foretræde for udvalgene, med høringssvar til diverse lovforslag og med løbende dialog med erhvervslivet.
Jeg synes sådan set, der er en masse, der er sat i system på det her område, og vi skal gøre, hvad vi kan, for at simplificere vores skattesystem.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-04:
Godt, så kan vi udelade, at det var Radikale Venstre, men jeg spurgte også om, om man kunne løfte sløret for, hvem der så havde bragt en afgift på fly til bordet.
Vi skal lige huske her, at det er 5 mio. kr.
Jeg ved ikke, om ordføreren kan redegøre for det egentlige provenu, og hvor meget det vil koste at administrere den her ordning, som nu er på 5 mio. kr., fordi det jo kunne være sjovt at kigge lidt nærmere på, om der egentlig er noget provenu ved det her, eller om det rent faktisk koster mere at administrere, end man får ind, men det må vi jo så måske sætte spørgsmålstegn ved.
Men hvem har bragt det til bordet?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-04:
Jeg er ikke isekspert, men jeg har noteret mig, at der gennem tiden har været mange gode isdebatter i Folketinget.
Jeg husker bl.a. hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille, som dengang blev udnævnt til børnefødselsdagsordfører, fordi vi havde nogle lignende diskussioner i Folketingssalen – og jeg synes altid, det er godt at tage det op.
Jeg vil bare sige, at jeg er fuldstændig enig i det, som hr. Dennis Flydtkjær i virkeligheden spørger om, altså om, hvorvidt vi skal afskaffe nogle af de her tåbelige isafgifter – fuldstændig enig.
Og jeg synes også, at når man f.eks. rydder op i afgifter, bør det være sådan, at man hellere skal afskaffe en afgift fuldt ud, end man skal halvere to.
Det var i hvert fald den politik, vi kørte efter i den borgerlige regering.
Når vi engang imellem gennemførte skattelettelser, forsøgte vi faktisk at fjerne nogle afgifter, fordi der jo også er omkostninger ved at skulle sidde og administrere og holde øje med de her forskellige små konti.
Kathrine Olldag (RV), 2019-12-04:
Vi havde jo helst set, at der kom en afgift på flyrejser, som så ville skulle finansiere en skovfond, men når man sidder der, og der er flere partier, og der er flere forskellige hensyn at tage, må den landes der, hvor den landes kan.
Det var ikke et forslag, som Radikale Venstre kom med.
Det er jo en afgift, der også har eksisteret tidligere, og som er blevet genindført.
Når man sidder der, et enkelt regeringsparti og tre støttepartier sammen, og leder efter finansiering til alle de gode ting, man gerne vil, så er et af de håndtag, der er, at genindføre den slags gamle afgifter.
Vi havde gerne set, at det var en ren flyafgift, som var rettet mod klimatiltag.
Undskyld igen, at jeg kommer til at smile, men det er jo, fordi ordføreren har fuldstændig ret i absurditeten i lige præcis den her afgift.
Ordføreren er jo en af de erfarne og har tidligere siddet med alle de her spørgsmål og har måske også et ret godt overblik over, hvad det er for en type afgifter, der burde ryddes op i.
Så spørgsmålet er, om vi i virkeligheden kommer til at lave arbejdet to gange, for både Saneringsudvalget, Dansk Industri, de erfarne ordførere, ministeren, ministeriet ved jo måske egentlig godt, hvor der skal tages fat.
Så det er måske en samlet opgave for os alle sammen i stedet for at nedsætte et udvalg.