runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-13:
Jeg kan jo naturligvis kun svare for mit eget ministerressorts vedkommende.
Derfor skal man, hvis man har et ønske om noget sådant, selvfølgelig adressere finansministeren om det.
For god ordens skyld vil jeg lige slå fast, at Vejdirektoratet har opgjort de omkostninger, der vil være over 25 år, til ca. 400 mio. kr.
Det vil sige, at det er det, som man kan regne med at der i givet fald er givet tilsagn om, hvis vejstykket skulle overdrages under de betingelser, der er lagt op til i aftalen fra 2018.
Carsten Kudsk (DF), 2019-11-13:
Tak til ministeren.
Bekymringen er, vil jeg sige til ministeren, at nu har vi jo set et eksempel, som statsministeren omtalte i spørgetimen, i forhold til IS-krigere.
Og jeg ved ikke, om ministeren har set det, men der var en film på ditoverblik.dk eller andre medier, der viste, at der var en journalist nede i en flygtningelejr, hvor der var 70.000 ISIS-krigere, hovedsagelig kvinder og børn, og hvor mændene var for sig selv.
Og da man så gik rundt og snakkede med dem i lejren, var holdningen, at de helst ikke ville have en dialog.
Men det, der chokerede mig rigtig, rigtig meget, var, at da journalisten spurgte nogle af børnene, hvem de var, og hvad de stod for, sagde de: Vi kommer til Norden, vi kommer tilbage til Europa og slagter jer; vi slår jeg ihjel.
Det vil sige, at det er nogle børn, nogle mennesker, som er alvorligt skadet.
Og det, vi tænker, er: Er der ikke mange af de her borgere, der eventuelt kunne være svenske statsborgere, og som så en mulighed for, at man måske kunne komme til Danmark via den vej?
Problemet er jo også, at vi kan se, efter at vi har strammet rigtig, rigtig meget op på reglerne, at mange af de borgere, som måske ikke kunne få asyl i Danmark, har valgt Sverige i stedet for, og så vælger de som sagt, efter at de har fået asyl, svensk statsborgerskab og bruger det som en indgang.
Så det, jeg vil spørge ministeren om, er: Vil ministeren igangsætte en undersøgelse, hvor man prøver at kigge på, om det måske kunne være et problem med den her type ISIS-krigere, som f.eks. kommer til Sverige?
Og nu kan jeg se, at den svenske statsminister også har meldt ud, at de helst ikke vil have dem.
Kan vi lige pludselig få et problem, specielt med børn og kvinder, som har IS-tanker, og som måske vælger Danmark som en mulighed for via det nordiske samarbejde at få et statsborgerskab?
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-13:
Jeg vil starte med at sige, at jeg ikke har set den pågældende film, men jeg er sådan set meget enig i, at der ikke skal være en bagdør til at opnå dansk statsborgerskab – det er jeg helt enig i.
Jeg er bare meget i tvivl om, om vi har et reelt problem her – det må jeg indrømme.
Jeg havde ikke hørt om det, før jeg blev stillet det her spørgsmål.
Men når det nu er stillet, og når nu spørgeren henviser til, at der måske kunne være en problemstilling, vil jeg da gerne lige høre i mit eget ministerium, om der skulle være nogle erfaringer med eller nogle eksempler på, at vi har en frygt for, at der skulle være en bagdør til at opnå dansk statsborgerskab igennem de her regler.
Carsten Kudsk (DF), 2019-11-13:
Det er så i forhold til en tyrkisk statsborger, der hedder Harun Demirtas, der bl.a. har skrevet på Facebook: Er du i tvivl om, hvorvidt en sygeplejerske med tørklæde kan hjælpe dig, må du finde et land, hvor der ingen muslimer findes.
Det er jo en person, som direkte udmelder, at vedkommende via det svenske statsborgerskab godt kunne tænke sig at få dansk statsborgerskab, og så siger jeg til ministeren: Det er da ikke danske holdninger, den pågældende borger udtaler, når vedkommende kommer med sådan en udmelding.
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-13:
Her må jeg lige være lidt nervøs for at kommentere en konkret sag, som jeg ikke lige kender til.
Så det tør jeg ikke lige sige noget håndfast omkring.
Men jeg kan da bare sige helt generelt, at vi har nogle ret kontante regler for at få dansk statsborgerskab af en årsag, og det er, at de ikke skal kunne trækkes i en automat.
Det tror jeg nu heller ikke de kan i vores nabolande, men jeg må indrømme, at jeg der er lidt på udebane.
Jeg kender simpelt hen ikke reglerne i vores nabolande.
Men jeg er stor tilhænger af, at vi har de her nordiske regler, for jeg synes, der er nogle historiske og kulturelle bånd imellem os, altså Norge, Sverige, Danmark, Finland, som vi skal holde fast i.
Carsten Kudsk (DF), 2019-11-13:
Jeg vil sige, at det er positivt, at ministeren vil kigge på det her og få det undersøgt.
For jeg tror, at vi står i en situation, hvor vi kan komme i en problemstilling, hvis det viser sig, at de her svenske statsborgere, ISIS-krigere, som Tyrkiet får sendt retur, måske via det nordiske samarbejde kan finde på at sige, at de vælger Danmark.
Så som jeg kan høre på ministeren, er det bl.a. noget, som ministeren vil tage hånd om og få kigget på, altså om det eventuelt kunne være et reelt problem, og måske tage fat i de politiske partier, hvis de mener, at det er noget, der skal kigges på.
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-13:
Som jeg også sagde før: Jeg har ingen anelse om, hvorvidt det her reelt set er et problem.
Men når nu spørgeren rejser spørgsmålet, synes jeg, det er helt relevant, at jeg lige hører i mit ministerium, om det er noget, de kender noget til, og hvis der er eksempler på, at der findes en bagdør til at få dansk statsborgerskab for IS-krigere, så skal vi være helt oppe på lakridserne og få undersøgt, om det virkelig er tilfældet.
Hvis det så virkelig forholder sig sådan, kan spørgeren være helt sikker på, at jeg også vil henvende mig, bl.a. til spørgerens parti, for at undersøge, om der kunne være mulighed for at justere i reglerne.
Men lad os nu lige starte med at finde ud af, om vi har et problem, før vi begynder at løse det.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-13:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Er ministeren tilfreds med antallet af statsborgerskaber, som ministeren administrativt har frataget syrienskrigere, hvilket den vedtagne hastelovgivning har givet mulighed for?
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-13:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil også starte med at sige, at vi som regering er meget klar til at gå langt for at undgå, at fremmedkrigere, der har vendt Danmark ryggen, vender tilbage hertil.
Jeg er derfor rigtig glad for, at et bredt flertal i Folketinget, herunder også Dansk Folkeparti, bakkede op om lovforslaget om administrativ fratagelse af fremmedkrigeres statsborgerskab, og at reglerne nu kan tages i brug.
Den her type afgørelser er indgribende, og sagerne kræver en grundig behandling.
I den forbindelse skal de pågældende naturligvis også partshøres over de oplysninger, der har betydning for udfaldet af sagen.
Jeg kan oplyse, at der i ministeriet verserer tre sager nu om administrativ fratagelse af statsborgerskab, men der er endnu ingen sager om administrativ fratagelse, der er blevet færdigbehandlet.
Det skyldes som sagt, at det er afgørende, at sagerne er tilstrækkeligt oplyst, og at de pågældende får mulighed for at kommentere på de oplysninger, som ministeriet er i besiddelse af, og får mulighed for selv at komme med relevante oplysninger, før der bliver truffet en endelig afgørelse.
Tak for spørgsmålet.
Det er jo sådan, at statsborgere i Finland, Island, Norge og Sverige har mulighed for at få dansk statsborgerskab på en mere lempelig måde end andre udlændinge.
Der bliver også stillet betingelser for at opnå det her statsborgerskab, også for den her nordiske persongruppe.
De kan i dag opnå dansk statsborgerskab ved enten at afgive en erklæring til ministeriet eller ved det, der hedder naturalisation.
Der vil i alle tilfælde blive stillet krav om, at de pågældende har henholdsvis opholdt sig i eller haft bopæl i Danmark eller et af de andre nordiske lande i en vis periode, ligesom der også i alle tilfælde vil blive stillet krav om, at de pågældende ikke har begået visse typer af kriminalitet.
Baggrunden for, at vi i Danmark har valgt at have lempeligere krav til statsborgere fra andre nordiske lande, er bl.a. en fællesnordisk aftale om statsborgerskab, som er fra 1969, og som løbende opdateres.
Det er det nære samarbejde mellem de nordiske lande, der ligger til grund for den her aftale, men også antagelsen om, at nordiske statsborgere vil have forholdsvis let ved at tilegne sig viden om danske samfundsforhold, dansk kultur og historie og dermed vil kunne deltage i det danske demokrati på lige fod med den øvrige danske befolkning.
Det synes jeg nu engang er meget fornuftigt, og det vil jeg gerne holde fast i, altså at der er en særlig adgang til at opnå dansk statsborgerskab.
Jeg ser derfor ikke umiddelbart nogen grund til at foretage en justering af de her regler.
Det er vigtigt, at vi kan have en åben dialog om de mange spørgsmål, som udlændingeområdet giver anledning til.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-11-13:
Tak for svaret.
Til ministerens spørgsmål kan jeg svare, at jeg ikke er aktivt regionsrådsmedlem, da jeg har orlov på grund af mit folketingsarbejde.
Så jeg sidder ikke fysisk i Region Sjællands regionsråd.
For ca. 14 dage siden gik de tre borgmestre fra Stevns, Faxe og Køge, hvoraf den sidste jo har en socialdemokratisk borgmester, Marie Stærke, sammen med regionsrådsformanden om at skrive et brev til transportordførerne her i Folketinget, hvor de skriver, at der er behov for et statsligt tilskud for at kunne renovere Østbanen, hvis den fortsat skal kunne køre.
Gør det indtryk på ministeren, at de her tre borgmestre – og deriblandt er jo faktisk også en socialdemokratisk borgmester, der jo er borgmester i en by, som er knudepunkt for Østbanen – og en regionsrådsformand, som er fra ministerens eget parti, går ud og gør opmærksom på, at der er behov for et statsligt tilskud til det her?
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-11-13:
Jeg skal høre ministeren
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-13:
Jeg vil starte med at sige tak for spørgsmålet.
Og lad mig derefter slå fast, at personer, der opholder sig ulovligt i Danmark, selvfølgelig skal udrejse.
Frivillig hjemrejse vil altid være at foretrække i forhold til tvangsmæssig udsendelse, da det både er mest værdigt for den enkelte og også det økonomisk bedste for vores samfund.
Nogle gange må vi også bare erkende, at det ikke er muligt at motivere den enkelte udlænding til frivilligt at forlade landet, og så er tvangsudsendelse eneste mulighed.
Vi kan ikke være tjent med, at der er mere end 1.000 udlændinge i udsendelsesposition, og jeg har derfor bedt mit ministerium om at se nærmere på, hvordan vi bedst understøtter, at udlændinge uden lovligt ophold rejser hjem.
Jeg tror, det er afgørende at understøtte frivillig hjemrejse bedre, men der skal være balance i tingene, og hele legitimiteten i asyl- og udsendelsessystemet ville forsvinde, hvis vi ikke i sidste ende kunne sende afviste udlændinge ud med tvang.
Når det kommer til spørgsmålet om, hvilke konkrete midler politiet skal råde over i forbindelse med eventuel anvendelse af magt under en tvangsmæssig udsendelse, så må jeg henvise til, at det hører under justitsministerens ressort.
Jeg kan derfor ikke forholde mig konkret til, hvorvidt politiet skal udstyres med strømpistoler.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-11-13:
Det har ministeren jo forsøgt at overbevise mig om, men det er heller ikke så meget i forhold til Claus Oxfelt som sådan.
Det er mere for også at høre ministerens holdning til, hvilke metoder der kan bruges, for naturligvis skal man udsendes, hvis man ikke har ret til at være i Danmark, og der skal desværre også finde tvangsudsendelser sted.
Vi hører jo de mest forfærdelige historier om, hvad der foregår, hvis en person ikke vil tvangsudsendes.
Det går ud over kabinepersonalet, det går ud over politiet, det går ud over passagererne; det er en ret forfærdelig forestilling, man har kunnet læse om med jævne mellemrum.
Derfor er det altså afgørende for mig at høre, hvad vi kan gøre.
For området er jo ministerens, denne ministers, altså udlændinge- og integrationsministerens.
Det er nok rigtigt, at det, der skal til, hører mere under justitsministeren – det kan jeg spørge om en anden gang – men jeg synes bare, at de forslag, der har været fremme, egentlig har været ret gode.
Det gælder både, at man kan bruge strømpistoler, som det er foreslået, men også at man eventuelt kunne benytte bedøvelse, hvilket jo for mange virker meget humant i forhold til de ting, der foregår.
En juridisk konsulent fra Amnesty International har også været ude at sige, at det var en god idé, ikke fordi de synes, det er fantastisk, at folk skal tvangsudsendes – det føler jeg at jeg retfærdigvis må sige – men fordi de synes, det skal foregå så humant som muligt, og de faktisk mener, at det er mere humant end det, der foregår i dag.
Så derfor vil jeg så gerne høre ministeren: Hvad kan man gøre?
For det haster.
Det er også rigtigt, at de over 1.000 personer, som det drejer sig om, er rigtig mange, og der er nogle, der er i en totalt fastlåst situation, hvor det er virkelig, virkelig svært at få sendt dem ud.
Jeg tror, det drejer sig om 600-700 personer, og der bliver vi altså nødt til at tage nogle midler i brug og ikke vente.
Jeg kan da godt stille mig op og spørge justitsministeren i næste spørgetid, men jeg er ikke sikker på, at jeg får så meget ud af det.
Det er derfor, jeg spørger ministeren, om man er hardliner på det her punkt, og om man vil gøre noget, som ministeren gerne vil give indtryk af.
Eller hvad?
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-13:
En ting kan jeg i hvert fald garantere, og det er, at det her spørgsmål er en af mine absolutte topprioriteter.
De mennesker, som er i udsendelsesposition, og som f.eks. er på Kærshovedgård, et udrejsecenter i Midtjylland, koster i omegnen af 300.000 kr. om året pr. snude.
Tænk, hvis der fulgte det samme antal kroner med, når vores børn kom i skole eller i daginstitution, eller til vores ældre i ældrecentre.
Det her er meget, meget dyrt, og derfor har vi en enorm samfundsmæssig interesse i at få nedbragt antallet af udlændinge, der er i udsendelsesposition.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-11-13:
Jamen det er vi jo fuldstændig enige om, og så står vi så her.
Næste spørgsmål er: Hvornår går vi så i gang på en ordentlig måde?
For jeg synes stadig væk, det skal ske på en ordentlig måde, men det gør det ikke i øjeblikket, og det er derfor, man diskuterer nye magtmidler.
Og der bliver jeg altså nødt til at høre ministeren, om ikke han eksempelvis mener, at det er mere humant at give dem noget beroligende, eksempelvis bedøvelse.
Det kan man gøre på mange måder, for det er jo ikke sådan, at vedkommende skal dejse om, men at man giver noget beroligende på en god måde.
Jeg er altså bange for, at jeg, hvis ikke jeg får klare svar her i dag, kan stå her igen om 1 uge, om 2 uger og om 3 uger og spørge om det samme.
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-13:
Det spørgsmål, jeg har stillet mig selv, er, hvordan vi, når man får afslag på asyl, som faktisk foregår lige herovre i Adelgade i indre by i København, sørger for, at turen ud til Kastrup Lufthavn fra Adelgade bliver kortest mulig, billigst mulig, mest effektiv, at de fleste gør det frivilligt, og at der for dem, der ikke gør det frivilligt, bliver tale om tvang.
Der er jeg meget villig til at se på nye værktøjer, og jeg regner faktisk med i starten af det nye år at kunne præsentere en række forslag til, hvordan vi sørger for, at den tur bliver så kort og effektiv som muligt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-11-13:
Hvornår kan jeg så forvente ministeren tager nogle beslutninger, for det er jo ikke sådan, at der bliver færre, der skal tvangsudsendes – tværtimod, sandsynligvis – og derfor er jeg nødt til at bede om ministerens klare holdning til, hvornår vi forventer der skal komme nogle beslutninger fra ministeriet.
Så må ministeren gerne gå i samarbejde med justitsministeren eller statsministeren, eller hvad ved jeg, det er ikke så vigtigt for mig.
Det, der er vigtigt for mig, er, at der sker noget, så vi ikke bare taler om det her, og så vi ikke læser de her skrækkelige historier i aviserne.
Derudover er der de enorme omkostninger, som ministeren også lige har redegjort for.
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-13:
Jeg vil starte med at sige, at der heldigvis jævnligt sker tvangsudsendelser til mange forskellige lande.
Så er der et par enkelte lande, bl.a. Iran og Irak, som vi har alvorlige problemer med at tvangshjemsende til, fordi de lande ikke vil tage imod egne statsborgere, hvis ikke de samarbejder.
Det har jeg selv forventninger til vi kommer til at have succes med.
Carsten Kudsk (DF), 2019-11-13:
Tak, formand.
Og tak for, at ministeren stiller op her.
Jeg læser lige spørgsmålet op: Hvad vil ministeren gøre for at forhindre muligheden for, at udlændinge først ansøger om f.eks. svensk statsborgerskab som en form for genvej for siden hen at ansøge om dansk statsborgerskab?
Rasmus Stoklund (S), 2019-11-14:
Jeg anerkender ikke præmissen om, at det vil være afgørende for de afviste børnefamilier, afviste asylansøgere, som er på Sjælsmark, og at det så vil medføre – uagtet de bliver flyttet til en anden lokalitet – at de i endnu højere grad vil modarbejde det arbejde, der er, med at udsende dem.
Den præmis anerkender jeg simpelt hen ikke.
For der er jo ikke tale om, at de kommer ud og bliver en del af samfundet og på den måde får en, hvad skal man sige, normal tilværelse.
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-14:
Jeg vil godt starte med at sige, at jeg ikke kan afvise, at det teknisk kan lade sig gøre at opdele det.
Altså, det er ikke et teknisk spørgsmål.
Men jeg synes ikke, det bare er »alle mulige begrundelser«.
Jeg vil da have det lidt svært med, at vi skal diskutere et lovforslag her, der handler om overgangsbestemmelserne til nogle regler, som vi ikke engang kender, fordi vi jo ikke kender dem, før de er vedtaget.
Så det synes jeg ville være en lidt barok situation at ende i.
Jeg tror, det rene og det rimelige ville være først at vedtage de nye regler og så lade dem træde i kraft og så få en ny behandling.
Det er bare mit indtryk, at vi her bredt set godt kan blive enige om både nye regler og nogle rimelige overgangsbestemmelser.
Søren Søndergaard (EL), 2019-11-14:
Jamen jeg har ikke argumenteret for, at man ikke skal følge lovgivningen.
Der var vist nogle forældre oppe i Helsingør, der for noget tid siden forhindrede deres børn i at få undervisning, både derhjemme og i skolen, ja, hvor som helst.
Der sagde vi jo ikke: Nu laver vi en straf for forældrene, der samtidig går ud over børnene.
Der gjorde man noget for børnene for at undgå, at børnene blev ramt af deres forældres svigt, og det er jo bare det, det her handler om.
Det her handler om, at man sætter børnene først, og det tror jeg egentlig også at Dansk Folkepartis medlemmer godt kan forstå, når de tænker sig om.
Susanne Eilersen (DF), 2019-11-14:
Tak for svaret.
Men lad os sige, at ordføreren og jeg måske var uenige i en anden lovgivning, vi havde i Danmark, skulle vi så lade være med at følge den, fordi vi syntes, at vi kunne argumentere for, at der var noget andet, der gjorde det bedre for vores familie?
Har ordføreren ikke tillid til vores retsvæsen, når de vurderer de her sager?
Søren Søndergaard (EL), 2019-11-14:
Jeg ved ikke, om der står noget om det her i finanslovsaftalen.
Det får vi jo at se inden så længe, men jeg ved, at det står i forståelsespapiret, som er grundlaget for, at den nuværende regering er etableret, og hvis opfyldelse også er grundlaget for, at den fortsætter.
Men i forhold til spørgsmålet vil jeg sige, at jeg grundlæggende synes, at det er et mærkeligt spørgsmål.
Jo, forældrene har ansvar for deres børn, men lad os sige, at der nu er nogle forældre, der er hammernervøse og frygter at blive sendt tilbage, uanset hvor mange gange de har fået vide af Flygtningenævnet, og hvem ved jeg: Der sker jer ikke noget, hvis I vender tilbage; der er ikke nogen, der specielt går efter jer; det kan godt være, I bliver ofre for en bilbombe i Bagdad; det kan godt være, I bliver ofre for nogle kampe – der er jo mange, der er blevet slået ihjel her på det sidste; det kan godt være, I bliver ofre for det, men man går ikke specielt efter jer; det er bare de generelle omstændigheder, der er sådan, så I kan ikke få asyl i Danmark.
Hvis der er nogle, der alligevel ikke tror på det, men tror, at lige præcis de bliver ramt – og der er måske også nogle gange nogle rygter, der medvirker til det – så kan jeg da godt forstå, at de ikke vil medvirke til at rejse ud.
Det kan vi sige er forkert, men det skal da ikke gå ud over børnene.
Susanne Eilersen (DF), 2019-11-14:
Tak for det, og tak for ordførerens tale, og også tak for, at ordføreren gjorde os opmærksom på, at der ligger noget i den her finanslov om, at de her børn skal flyttes et andet sted hen.
Hvor det så bliver, må vi se.
Men jeg har bare et helt simpelt spørgsmål: Hvem er det, der tvinger de her børn til at blive boende på Sjælsmark?
Er det os som Folketing, eller er det samfundet, eller hvad
Er det ikke korrekt?
Carl Valentin (SF), 2019-11-14:
Tak for det.
Jeg sad ikke i Folketinget, da DR sendte dokumentaren om børnene på Sjælsmark.
Men da jeg så den, vidste jeg godt, at hvis jeg kom i Folketinget en dag, ville bedre forhold for Taufiki og Dua og Margrethe og alle de andre børn på udrejsecenteret stå højt på min liste over politiske prioriteter.
De fleste af jer kender nok tallene bag de børneskæbner, der befinder sig på Sjælsmark.
60 pct. af dem gør det sandsynligvis.
Halvdelen af de 11-17-årige har symptomer på ptsd.
Og det er bare toppen af isbjerget.
Når jeg nævner de her tal eller minder om nogle af historierne som eksempelvis Taufiki, der har en dyb depression, og som kun går udenfor, hvis han bliver tvunget til det – i en alder af 10 år – så er det, fordi jeg synes, det er vigtigt konstant at huske på, hvad det er, vi egentlig taler om.
Jeg tror faktisk, at de fleste her i salen – hvis de lige lader det politiske kynikerkompas blive i lommen – godt kan se, at det her ikke kan fortsætte.
Derfor er jeg også enormt glad for, at Trampolinhuset fremsætter forslaget her.
At det har samlet underskrifter, er beviset på, at det ikke bare er os bløddyr til venstre for Socialdemokratiet, der synes, at forholdene for de her børn er vigtige.
Det er også et stort udsnit af befolkningen, så tak til Trampolinhuset for at give os lejligheden til at anerkende det.
Det betyder også, at vi både støtter intentionen, men også stort set hver eneste formulering i forslaget, som i det store hele giver en ret god redegørelse for, hvorfor det er vigtigt at gøre noget ved Sjælsmark.
Hvis nu SF havde magten og jeg kunne bestemme landets udlændingepolitik, så boede de her børnefamilier slet ikke på et udrejsecenter overhovedet, men i lejligheder, teknisk set tilknyttet centrene, men uden deres restriktioner og udfordringer.
Børnene gik i en almindelig folkeskole osv.
Så vi er sådan set parate til at gå videre end borgerforslaget på den del.
Når vi alligevel kommer til at stille ændringsforslag til det her borgerforslag, er det på grund af en enkelt sætning, som, hvis det blev vedtaget, ville have meget voldsomme konsekvenser.
Forslaget indebærer nemlig, at alle de familier, der ikke frivilligt rejser hjem, skal tildeles opholdstilladelse i Danmark, en opholdstilladelse, der i praksis er permanent, fordi forslaget indebærer, at den skal forlænges automatisk hvert andet år.
Det ville jo betyde, hvad de fleste nok kan gætte sig til, at Danmark reelt ville ophøre med at have en udlændingepolitik.
Og uanset om man var kommet, fordi man var på flugt, fordi man migrerede eller af andre årsager, så ville man være garanteret ophold i Danmark efter 1½ år i landet, uanset om ens asylsag var blevet afvist af Flygtningenævnet eksempelvis.
I SF mener vi, at den globale flygtningekrise skal prioriteres noget før, at vi indfører en generel opholdstilladelse til alle, inklusive folk, der ikke er flygtet.
Derfor kommer vi til at stille et ændringsforslag til forslaget her, der bevarer den fulde intention om at hjælpe Sjælsmarks børn og hjælpe dem hurtigt, men altså uden den ret vidtgående del om automatisk tildeling af opholdstilladelse.