runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-04-11:
Hvis vi fra regeringens side havde ment, at det ikke var en god idé at undersøge noget som helst, så havde vi jo ikke sat den kulegravning i gang.
Vi har den opfattelse fra regeringens side, at det er vigtigt, at det her arbejde bliver gjort grundigt.
Det er jo ikke noget, man gør med let hånd.
Derfor synes jeg egentlig ikke, det er overraskende, når der bliver lavet så langvarigt et stykke arbejde, at kulegravningsrapporten ligger i februar 2021, og nu behandler vi lovgivning.
Så kan det godt være, at man bliver utålmodig.
Det kan godt være alt muligt andet.
Jeg mener, at man skal være så meget på den sikre side, i forhold til hvordan man gør de her ting, og derfor har der ligget så langvarigt et stykke arbejde bag det.
Det mener jeg ikke er en undladelsessynd eller noget andet fra min tidligere kollegas side, men det er jo simpelt hen et spørgsmål om, at det her skal gøres ordentligt, at det skal gøres grundigt.
Der er alle de der lette stik: Ja, der bliver begået fejl, og ja, det må ikke ske, og ja, det vil vi gerne være med til at stramme op omkring, men det er jo ikke fejl i anbringelsesgrundlaget, og det ville jeg egentlig gerne bede ordføreren bekræfte.
For det, der jo er tilfældet, er, at der er ekstremt få sager, hvor det er selve anbringelsesgrundlaget, der bliver bragt spørgsmål om.
Det er jo procesfejl, og det synes jeg man skylder at fortælle.
Katrine Robsøe (RV), 2023-04-11:
Nogle gange skal man bruge en lejlighed her på talerstolen til lige at slå fast, at nej, hvor var jeg dejlig enig i det, hr. Peder Hvelplund lige sagde her fra talerstolen.
Jeg synes nemlig også, det er rigtig vigtigt at huske, når vi har sådan et beslutningsforslag her, at det jo heller ikke er, fordi jeg hører fra forslagsstillerne, at det her så løser alle udfordringer på det her område.
Jeg ser det som et forsøg på at tage nogle skridt i den rigtige retning og rent faktisk gøre noget på et område, som er blevet diskuteret enormt mange gange.
Jeg hører også fra alles side her i salen, at man har et ønske om rent faktisk at gøre noget her, komme af med snubletrådene og komme af med det, vi rent faktisk ikke har intentioner om skal være der, og i stedet reelt komme hen til en værdig, hjælpende hånd, som man reelt har brug for her.
I Radikale, vil jeg bare sige, vil vi da også gerne tage imod enhver invitation fra regeringen til at komme til forhandlinger på det her område.
Det er der brug for.
Det vil vi rigtig, rigtig gerne gå ind i.
Vi vil også gerne være med til at se, om vi kan få strikket en beretningstekst sammen i fællesskab.
Men jeg vil da også gerne sige, at skulle det komme til afstemning i salen, støtter vi fra Radikales side også forslaget.
Tak for det.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-11:
Tak for det, formand.
Først og fremmest tak til SF for igen at fremsætte det her beslutningsforslag, som vi fra Enhedslistens side støtter.
Det er sådan set ikke, fordi jeg ikke godt vil anerkende, at der kan være nogle problemstillinger ved beslutningsforslaget, altså ved det alene at fokusere på spørgsmålet omkring et id-kort.
For det er jo rigtigt, at som lovgivningen er i dag, er politiet sådan set forpligtet til at sikre, at i tilfælde, hvor der er tale om en stofbruger eller en udsat, giver man ikke en bødestraf eller en sanktion, men i stedet for benytter man sig af en advarsel.
Vi kan bare konstatere, at det ikke er sådan, det fungerer i praksis.
Det er ikke den måde, politiet håndhæver reglerne på.
Det er ikke den måde, anklagemyndigheden håndhæver reglerne på.
Derfor er der brug for, at vi får set på området, også gerne mere generelt.
F.eks. kunne man jo også se på, om politiet simpelt hen i hvert enkelt tilfælde skulle argumentere for, hvorfor man i et tilfælde omkring besiddelse af euforiserende stoffer til eget brug ikke benytter sig af en advarsel frem for en sanktion.
Men når vi støtter forslaget alligevel, er det jo, fordi – som fru Karina Lorentzen Dehnhardt også har gjort opmærksom på – det her er en problemstilling, der er blevet rejst igen og igen.
Sidste gang førte det til, at der blev lavet en beretning, og at der blev nedsat en arbejdsgruppe.
Det kommer den heller ikke til, lyder det fra regeringens side.
I hvert fald understreger det arbejde, der har været i arbejdsgruppen, også, at der er en modstand imod at tage nye tiltag på området, herunder også brugen af et id-kort.
Og når jeg så hører både repræsentanter fra regeringspartierne og også ministeren tilkendegive, at nu vil der snart komme til at ske en hel masse og en hel masse rigtig godt, uden at det bliver særlig konkretiseret, hvad alt det her rigtig gode, der komme til at ske, er, ja, så må jeg indrømme, at vi fra Enhedslistens side nok også er så pragmatisk anlagt, at vi må sige: Så lad os da tage det her skridt og i hvert fald sikre, at det her kan håndhæves, og at vi kan få gennemført det.
Kan vi så gøre mere derudover, synes jeg, det vil være glimrende.
Og jeg ser da frem til, at vi bliver indkaldt til forhandlinger omkring det her område.
Men jeg synes også, det er et område, der er så vigtigt, og hvor vi har oplevet så meget nøl, at nu er det simpelt hen også nødvendigt, at vi tager nogle konkrete skridt.
Så uanset om det ender med, at vi kommer til at lave en beretning i udvalget, eller om det ender med, at det her bliver sendt til afstemning i salen, kommer vi fra Enhedslistens side til at bakke op omkring det, og vi kommer også til at bakke op om, at der skal tages yderligere tiltag for at sikre, at de her sårbare mennesker ikke bliver udsat for sanktioner, men at de i stedet for kommer til at opleve, at det samfund, der er omkring dem, faktisk også er interesseret i at anerkende dem og anerkende den situation, de står i, og dermed også i at kunne give dem en hjælpende hånd.
Så tak til SF for at fremsætte beslutningsforslaget, og vi kommer fra Enhedslistens side til at bakke op omkring det.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-04-11:
Tak, og tak til SF for igen at fremsætte beslutningsforslaget her om et id-kort til de mest udsatte borgere med stofmisbrug.
Da beslutningsforslaget tidligere blev behandlet i november 2021, støttede vi fra konservativ side op om at nedsætte en arbejdsgruppe, som skulle kigge på det.
Vi var bl.a. positive, i forhold til at id-kortet kan lette arbejdet for politiet, og derfor støttede vi også op om at få undersøgt området, og det gør vi stadig væk.
Vi mener dog, at definitionen af udsatte borgere skal konkretiseres noget mere og udelukkende gælde stofmisbrugere, som har været stofafhængige over en længere periode.
Endelig mener vi, at stofmisbrug så vidt muligt bør afhjælpes i form af misbrugsafvænning, og jeg vil også gerne understrege, at vi stadig står fast på, at vi ikke ønsker at afkriminalisere stoffer.
Men ligesom tilbage i 2021 støtter vi op om idéen om det her id-kort til de mest udsatte borgere med stofmisbrug.
Katrine Daugaard (LA), 2023-04-11:
Jeg hedder Katrine!
Så er ordføreren jo også enig i, at lovgivningen ikke bliver overholdt.
Så Mette Thiesens påstand om, at vi laver lovgivning på lovgivning, som ikke bliver overholdt, er jo rigtig, og derfor bør man kulegrave, hvad det præcis er, der er galt, siden lovgivningen ikke bliver overholdt ude i kommunerne.
Camilla Fabricius (S), 2023-04-11:
Jeg bliver simpelt hen nødt til at gentage det, der er blevet sagt fra talerstolen af ministeren, altså at der er pågået en undersøgelse, en kulegravning, og at der er pågået et forhandlingsrum, hvor vi er blevet enige om, at vi skal gøre noget.
Så selvfølgelig er jeg enig i, at det ikke har været godt nok, at det ikke er godt nok derude.
Det synes jeg også jeg i min ordførertale har været ekstremt præcis om.
I forhold til hvert eneste barn, der ikke får muligheden for en tryg barndom, er det jo ikke godt nok.
Karina Adsbøl (DD), 2023-04-11:
Tak for det, formand.
Jamen det er også ved at være sent, så jeg kan godt forstå, hvis folk er ved at være lidt trætte.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om noget, for det er jo rigtigt, hvad fru Katrine Daugaard siger i forhold til det med, at lovgivningen ikke er blevet overholdt og fulgt, hvis det er, at et barn, som faktisk skulle være anbragt, ikke bliver anbragt.
Omvendt er den jo heller ikke overholdt og fulgt, hvis et barn, som ikke skulle have været anbragt, bliver anbragt,
kan man sige.
Jeg tror også, Justitia er ude med den kompleksitet i forhold til deres retssikkerhedsmæssige undersøgelse.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren om noget i forhold til det her område, når ordføreren siger, at børn jo har ret til en god barndom, og at det skal vi selvfølgelig sikre.
Men synes ordføreren, at man gør det, når man ikke som samfund sikrer sig, at når man anbringer et barn, så anbringer man det til noget bedre end det, det kommer fra?
For vi har jo set gentagne svigt – svigt på svigt – af børn, som er blevet anbragt, hvor man ikke har fulgt op på den anbringelse, der har været.
Camilla Fabricius (S), 2023-04-11:
Jeg er simpelt hen rigtig glad for, at jeg fik det spørgsmål.
For der var faktisk noget, jeg havde glemt at sige i min tale, nemlig at det jo er første skridt, vi kommer til at tage på fredag – jeg er rigtig, rigtig glad for, at Karina Adsbøls tidligere parti var med, og jeg håber også, hun kommer med sammen med Danmarksdemokraterne.
Men det næste, vi har lovet med »Børnene først«, er jo både at lave en plejefamiliereform, en efterværnsreform og i det hele taget at kigge på, hvad det er for en type anbringelse, vi laver.
Så det har ordføreren da fuldstændig ret i.
Vi er da nødt til at sikre, at man kommer et godt sted hen.
Gør det så, at vi ikke skal anbringe børn?
For det handler om, at vi er nødt til at gøre begge ting på en gang.
Vi er altså nødt til at skabe gode, ordentlige familieplejer, vi er nødt til at skabe ordentlige opholdssteder, og vi er nødt til at anbringe de børn, der lever i familier, de ikke kan være i.
Og det er vi nødt til at gøre på en gang.
Karina Adsbøl (DD), 2023-04-11:
Jeg er da glad for, at jeg kan gøre ordføreren glad.
Men det her handler jo ikke om, om man er for eller imod anbringelser.
Altså, jeg kan slet ikke forstå, at ordføreren får det til at lyde, som om det er det, det handler om.
Det handler da vel om, at man, hvis man som samfund anbringer et barn væk fra dets familie, så sikrer, at det får et bedre barneliv, og at der ikke sker det, som vi har været vidne til både i en TV 2-dokumentar og andre steder, nemlig at børn så bliver udsat for overgreb og vold de steder, de bliver anbragt.
Det er jo det her med at følge op på den kvalitetssikring, som burde være sådan, at man, når man anbringer børn, også sikrer sig, at man anbringer dem til noget bedre.
Camilla Fabricius (S), 2023-04-11:
Selvfølgelig.
Selvfølgelig skal vi sikre, at børn har en god opvækst.
Det er jo det, vi har påtaget os ansvaret for.
Vi er nødt til at sikre, at de plejefamilier, de opholdssteder, de miniinstitutioner, man kommer hen til, hvis man er i den situation, at man er anbragt, er gode og ordentlige.
Samtidig er vi nødt til at sørge for, at de børn, som er i familier, de ikke kan være i, også bliver anbragt.
Anni Matthiesen (V), 2023-04-11:
Tak for det, formand.
Tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte det her forslag, som vi behandler en sen tirsdag aften, også selv om jeg må sige, at jeg ikke helt forstår, at vi skal diskutere det nu her i aften, når vi faktisk skal behandle det her forslag på fredag, altså i den samme uge.
Derfor er vi i Venstre, for at gøre det ganske kort, ikke enig i, at man skal lave en ny kulegravning.
I beslutningsforslaget her, som Dansk Folkeparti har fremsat, er det, som jeg læser det, et spørgsmål om at gå i gang med en kulegravning.
Det var jo det, der skete tilbage i 2021, hvor der netop skete en omfattende kulegravning af anbringelsesområdet.
Så medmindre jeg har misforstået Dansk Folkepartis forslag, må jeg sige, at vi i Venstre selvfølgelig ikke kan bakke op om en ny kulegravning.
Jeg synes, at vi skal komme videre og dermed også få taget debatten på fredag og så få stemt aftalen igennem, som et bredt flertal i Folketinget jo var enige om.
Så vi kommer ikke til at stemme for det her beslutningsforslag.
Camilla Fabricius (S), 2023-04-11:
Jo, han burde have været anbragt ifølge gældende lovgivning.
Anni Matthiesen (V), 2023-04-11:
Det her var også Venstres holdning, da vi sad i opposition.
Venstre er jo med i den politiske aftale »Børnene Først«.
Da fru Marlene Ambo-Rasmussen var socialordfører, da hr. Hans Andersen sad med i forhandlingslokalet og, hvis vi går længere tilbage, for den sags skyld også da fru Marie Bjerre var socialordfører, sad de og forhandlede time efter time og havde rigtig mange møder, og vi er jo en del af den politiske aftale.
Og det er i forlængelse af den politiske aftale, at vi har en lovbehandling på fredag.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-11:
Det kan jeg godt huske.
Jeg kan godt huske de lange aftener og den meget, meget langvarige behandling, der var af barnets lov, fra et fuldstændig grotesk første udgangspunkt.
Men jeg kan også huske en ordfører, som var meget skarp i forhold til de problematikker, der også åbenlyst ligger.
Regeringspartierne, den her masse af politiske partier, som er smeltet sammen, bliver ved med at snakke om, at vi skal behandle barnets lov på fredag.
Det, vi taler om nu, er, at vi skal have undersøgt det system, der er i dag.
Vi kan se så mange sager, hvor børn er blevet fejlagtigt anbragt.
Der kommer til at køre retssager i Langeland Kommune og Frederiksberg Kommune, og der er masser af andre eksempler.
Her i weekenden var der ovenikøbet en artikel om grønlandske børn, som der også er nogle åbenlyse problematikker om, eksempelvis når man laver de her forældrekompetenceundersøgelser.
Der er masser af problemer på det her område, så jeg synes bare, det er fuldstændig naturligt, at man som ansvarlig politiker siger: Vi kan se, der er nogle åbenlyse problemer; vi er simpelt hen nødt til at finde ud af, om systemet overhovedet fungerer, og også gerne, før man måske laver lovgivning oven på lovgivning.
Anni Matthiesen (V), 2023-04-11:
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvor Dansk Folkepartis ordfører vil hen, for jeg anerkender da helt klart, at som det er i dag, er der steder, hvor det ikke fungerer godt nok.
Nu talte ordføreren om, at man, hvis man er et ansvarligt parti, også går med og kæmper de her kampe.
Der kommer jo flere ting, som vi skal kæmpe sammen om i forlængelse af det her, og hvis man melder fra på fredag, synes jeg da, det er ærgerligt, for så kommer vi ikke til at drøfte bedre kvalitet på plejefamilieområdet og for den sags skyld efterværnsområdet, og det er jo næste skridt.
Katrine Daugaard (LA), 2023-04-11:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren er enig i, at der er retssikkerhedsmæssige problemer på anbringelsesområdet.
Så når den nuværende lovgivning ikke overholdes, hvad er det så i barnets lov, der gør, at fremtidig lovgivning skulle blive overholdt?
Anni Matthiesen (V), 2023-04-11:
Altså, hvis jeg bare skal slå ned på et par steder, så tror jeg på, at bl.a. den del, der handler om, at man fremadrettet også skal kigge på søskende, kan være med til at øge retssikkerheden.
Jeg tror også på, at det, der er skrevet, ind i forhold til at der bl.a. skal være to sagsbehandlere på i nogle af de svære sager, også kan være med til at give en øget sikkerhed.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-11:
Det kan godt være, at ordføreren ikke forstår forslaget.
Det virker heller ikke, som om ordføreren har læst det, for en del af det her er, at man skal kigge på Ankestyrelsen, bl.a. på baggrund af nogle af de argumenter, som jeg har nævnt tidligere.
Jeg kunne i øvrigt bedre lide ordføreren, da ordføreren var i opposition.
Det virker, som om man bare har adopteret Socialdemokratiets holdning på området, for jeg husker da i hvert fald en tidligere Venstreordfører på det her område, der var noget mere skarp i retorikken, også i forhold til retssikkerheden for forældrene i det her.
Det bliver sådan en lidt underlig debat.
Altså, det her forslag handler grundlæggende om, om vi har et system, der fungerer i dag.
Er Ankestyrelsen uvildig?
Bliver lovgivningen overholdt?
Er kommunerne overhovedet kompetente til at sidde med så skrøbeligt et område?
Det her er det mest skrøbelige område overhovedet af alle områder i hele Danmark.
Så jeg kan slet ikke forstå, at Venstre har så lemfældig en tilgang til det.
Det var i hvert fald ikke mit indtryk, at det var Venstres holdning tidligere, da man sad i opposition, men jeg kan så forstå, at man nu er smeltet sammen med Socialdemokratiet på også det her område.
Katrine Daugaard (LA), 2023-04-11:
Der er jo sket meget siden den kulegravning, som ministeren talte om.
Vi er blevet noget mere oplyste om, hvad der foregår, især i forhold til retssikkerheden for forældre, som har fået tvangsfjernet deres børn uretmæssigt, som fru Mette Thiesen påpeger.
Jeg kan nu ikke se, hvorfor den skal stå i modsætning til børnenes retssikkerhed.
Ariz er et barn, som selv fortalte og råbte højt til Gud og hvermand, der ville høre på ham, at han blev udsat for vold i sit hjem.
Mener ordføreren, at han med den nuværende lovgivning skulle have været fjernet?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-04-11:
Det er ikke særlig mange områder på socialområdet, hvor man kan sige, at der er under 10-20 pct. fejl.
På anbringelsesområdet er der 1 pct. fejl.
Jeg anerkender, at der er fejl – 1 pct. fejl.
Og det synes jeg bare er vigtigt at holde fast i, inden alle folk bliver skræmt fra vid og sans ved risikoen for, at deres børn lige pludselig skulle blive anbragt på et fejlagtigt anbringelsesgrundlag.
Der er 1 pct. fejl.
Nu missede jeg faktisk den anden del af spørgsmålet – beklager.
Den bliver jeg nødt til at få gentaget, for den første del var det her med, hvor mange fejl der bliver lavet.
Og den anden del af spørgsmålet bliver jeg nødt til at få gentaget, så den må jeg tage i andet svar.
Karina Adsbøl (DD), 2023-04-11:
Min pointe var bare i forhold til det her område, at det jo er Socialdemokratiet, der har jaget den her skræk i livet på familierne i forhold til at få det til at handle om antal.
Ministeren siger, at der ikke sker ret mange fejl, men i Socialudvalget hører vi jo om de fejl, der sker.
Vi hører, når reporterne fra Radio24syv afdækker nogle sager.
Altså, det er jo de sager, vi får ind på vores bord.
Og så kan det godt være, at ministeren synes, det er voldsomt.
Men det her er jo noget af det mest indgribende, man kan foretage over for en familie og et barn, så derfor er det så vigtigt i forhold til retssikkerheden, at det selvfølgelig skal være i orden.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-04-11:
Og det vil sige, at jeg faktisk er ret tilfreds med, at det område på socialområdet, hvor der sker færrest fejl, er på anbringelsesområdet, nemlig kun 1 pct.
Det var spørgsmålet om antallet, jeg ville vende tilbage til.
Jeg er så stolt af, at vi på fredag førstebehandler lovgivning, der gør, at man automatisk skal kigge på søskende i forbindelse med en anbringelse.
Det kan jo simpelt hen ikke være rigtigt, at vi som samfund går ud og siger: Den forælder og den forælder er ude af stand til at tage sig af deres barn A – helt ude af stand til det, og barnet er anbragt på tvang.
Men i erkendelse af noget, jeg ikke rigtig ved hvad er, men jeg har indimellem haft en mistanke om, at det mest var kommunens økonomi, så kigger man ikke på barnets søskende B og C og D og E. Og så kan man komme 5-10 år senere og konstatere, at de forældre sjovt nok heller ikke kunne tage sig af de andre søskende.
Nej, det vil nok være et fåtal af gange, at mor og far er vanvittig dårlige, så dårlige til at tage sig af barn A, at vedkommende skal decideret tvangsanbringes, og at de så vil være verdens bedste forældre over for de andre søskende.
Det kan ikke være mange tilfælde.
Jeg vil ikke afvise, at de findes, men det kan ikke være mange tilfælde.
Og derfor vil jeg sige til spørgsmålet om antallet af anbringelser: Ja, vi har sat rigtig mange penge af til den del, der handler om søskende, men altså, jeg kunne godt tænke mig at se den undersøgelse, der viste, at forældre er vanvittig gode forældre over for alle de andre søskende, på nær lige den ene, vi tvangsanbragte.
Jeg tror ikke, det er det, det har handlet om.
Katrine Daugaard (LA), 2023-04-11:
I 99 pct. af afgørelserne om tvangsanbringelse finder Ankestyrelsen ikke en eneste grund til omgørelse.
Men lad mig lige minde om, at Ankestyrelsen heller ikke omgjorde de sager fra Langeland, hvor Ombudsmanden måtte gribe ind, og hvor tre børn indtil videre allerede er blevet hjemgivet.
280 sager skal gå om dernede.
Og lad mig minde om, at Ankestyrelsen ikke har gjort brug af sanktioner en eneste gang i over 10 år og i godt 500.000 klagesager.
Lad mig også minde om, at vi i år har haft 3 beskikkede medlemmer af Ankestyrelsen som whistleblowere, hvoraf den ene bl.a. har udtalt, og jeg citerer: Vi aner faktisk ikke, om vi tvangsfjerner de rigtige børn.
Mener ministeren slet ikke, at der er en rød lampe, der blinker her?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-04-11:
Jo, for ellers ville det da være helt utrolig åndssvagt at behandle mere end 1.000 sider lovgivning på fredag – helt utrolig tåbeligt – hvis ikke jeg mente, der var en advarselslampe.
Det ville jo være fuldstændig spild af tid, hvis ikke jeg mente, der var et problem, for så kunne vi jo bare beholde den lovgivning, der er.
Så når vi fremsætter et lovforslag med så ufattelig mange sider og laver en decideret barnets lov – for første gang nogen sinde i danmarkshistorien laver vi barnets lov som ny hovedlov med det her som et af hovedområderne – så er det nok, fordi vi synes, der er et problem.
Katrine Daugaard (LA), 2023-04-11:
Men hvis ministeren ellers har læst høringssvarene eller mange af de ændringsforslag, som flere af os partier, der er til stede her i dag, har sendt til ministeren, så tænker jeg godt, at vi kan konkludere, at barnets lov ikke har noget med en kulegravning af anbringelsesområdet at gøre.
I forhold til børnene i Joannahuset tænker jeg også at ministeren er enig med mig i, at de er der, fordi kommunerne ikke overholder den nuværende lovgivning.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-04-11:
Ja, men det er jo ikke på grund af det med Ankestyrelsen, vel?
Det er jo ikke på grund af det med Ankestyrelsen.
For i alle de der sager, der går ind til Ankestyrelsen, er der jo taget stilling til, om barnet skulle anbringes eller ej.
Det, der er problemet for de børn ude i Joannahuset, er jo, at der ikke er taget stilling til, om de skal anbringes – det er jo, at der ikke er taget stilling til det.
Så hvis det, der er spørgsmålet, er, om jeg altid mener, at kommunerne gør det rigtige, så er svaret da nej.
Hvorfor skulle vi så lave lovgivning, hvor vi laver en automatisk søskendeundersøgelse?
Men hvis det, der er spørgsmålet, er, om de ting, som Ankestyrelsen viser her, giver os et billede af, at kommunerne gør det, der er lovligt, så er svaret ja.
Der er ikke nogen andre områder på socialområdet, hvor omgørelsesprocenten er så lille som her.
På handicapområdet tilbageviser de vel 30-40 pct. af sagerne til kommunerne og siger: Her er der lavet fejl ud over det hele.
På det her område er det 1 pct.!
Det er for mange, og jeg vil gerne have det ned på 0 pct., og så er der i øvrigt alt for mange sager, der aldrig er blevet til noget, for børnene fortjente, at vi så dem, bl.a. de børn ude i Joannahuset, og faktisk tog stilling til, om det muligvis var en god idé, at de blev anbragt.
Men man kan jo ikke føre noget til Ankestyrelsen, hvor der end ikke har været anbringelsesgrundlag, fordi der aldrig er nogen, der har taget stilling til, om de børn var det rigtige sted.