Jesper Petersen (S), 2019-01-15:
Lovforslaget skal udmønte nogle af de aftaler, der er indgået i forbindelse med finansloven for 2019.
I forslaget her bliver der foreslået en sænkning af elvarmeafgiften på sommerhuse med forbrug over 4.000 kWh, så den svarer til elvarmeafgiften på helårshuse.
I forhold til elvarmeafgiften på sommerhuse finder vi det fornuftigt, at den lempede elvarmeafgift i det hele taget nu også kommer til at gælde for sommerhusene.
Der er nogle positive effekter for miljø og klima i at få anvendt flere varmepumper i varmeforsyningen, også i de områder, der er uden for fjernvarmedækningen.
Her går man så også ind og lader det omfatte sommerhuse ud over de helårshuse, der allerede er omfattet af det.
Man burde lave en ordning, der gjorde, at det var attraktivt for ejere af en mere almindelig størrelse sommerhus at gå over til at have en varmepumpe som varmeforsyning i deres sommerhuse.
Det er også en af de ting, som flere af høringssvarene peger på, altså at man kunne have strikket det forslag bedre sammen.
Selve det formål at få styrket turismen indgår også i det, og det støtter vi altså også.
Men man kunne også her måske få omfattet flere sommerhuse.
Det ville være mere attraktivt at leje ud, hvis nogle af de mindre sommerhuse også var omfattet.
Så kunne man også få en større effekt på både klima og turisme.
I forhold til afgiften på lystbådsforsikringer vil jeg sige, at vi også her godt kunne have ønsket os en større kreativitet fra regeringens side.
Der er nogle ejere af nogle meget store både, som med det her forslag kommer til at få en ret klækkelig sænkelse af skatten.
Det er måske også det, der har været hensigten.
F.eks. har Liberal Alliance og også andre i regeringen meget gerne ville sætte topskatten ned.
Det mislykkedes, og så kan man måske finde nogle andre veje.
Men det er selvfølgelig også sådan, at der er rigtig mange af de bådejere, der er i Danmark, der ikke kommer op i den klasse med de meget store både og dermed også meget store lettelser.
Det er mere almindelige danskere, der ejer både til 150.000 kr., 100.000 kr. eller 200.000 kr., som har været rigtig trætte af den her afgift.
Vi synes som sagt, man skulle have gået lidt mere grundigt og kreativt til værks og have fundet en anden måde at få det samme provenu i statskassen på fra det her område, altså have anvendt en anden metode.
Man kan forestille sig en differentiering, så det er sådan, at dem, der har både til en relativt stor værdi, skulle betale lidt mere, mens dem, der ejer de mindre både, enten ville slippe for den eller få en lavere afgift.
Der er også nogle helt andre måder, som jeg er stødt på hos Danske Tursejlere, der er gået i gang med et godt og konstruktivt arbejde med, hvordan man kan gøre det her uden provenutab.
Det er også andre former end en lovpligtig ansvarsforsikring, som der så kunne være en afgift på.
Der kunne indføres en form for sejladstegn, hvor man efter objektive kriterier på bådens størrelse kunne have en afgift.
Og jeg vil ikke afvise, at vi helt kunne undvære at have den kaskoforsikringsafgift, som det jo i praksis er, som vi har i dag, og altså få provenuet ind på en smartere måde.
Der kunne vi som sagt ønske os en større politisk kreativitet.
På bundlinjen er der to forslag her.
Det ene koster 50 mio. kr. i varig virkning og det andet ca. 20 mio. kr. i varig virkning, og finansieringen findes ved at forhøje renten på den restskat, som der er virksomheder, der skylder skattevæsenet.
Det har vi egentlig ikke noget imod.
Derfor bliver vores konklusion, at vi vil stemme for det her lovforslag, men vi vil gerne prøve under udvalgsbehandlingen at finde nogle andre måder at lave den her opkrævning af afgiften på lystfartøjer på end det, der bliver foreslået her.
Hvem ved, om vi så kan komme endnu videre med at have en anden afgift?
Det har nogle utilsigtede virkninger, når man lægger den på kaskoforsikringen.
Der er nogle, der vælger helt at lade være med at forsikre deres både.
Der er også påpeget et tab af arbejdspladser, i og med at en del vælger at lægge deres både i andre havne i andre lande, og som f.eks. hen over vinteren får foretaget deres reparationer der.
Vi synes egentlig, at det ender med at være udmærket.
Det gør det, og vi kan stemme for det.
Men vi synes nok, at det kunne være gjort på smartere måder, for at det stadig væk er en social retfærdig indkrævning af afgiften og måske også nogle mere fornuftigt afledte tiltag på hele det her område omkring lystfartøjerne.
Jeg synes da, at man allerede dengang skulle have gjort sig den ulejlighed at gennemtænke det her og finde en smartere måde at gøre det på.
Jeg er ikke for stor til, hvad skal man sige, at vedstå eller indrømme, at det ville jeg ønske at mit parti og andre, der indgik den aftale, allerede dengang havde gjort.
Jeg tror til gengæld, det er forkert, når hr. Torsten Schack Pedersen siger, at det egentlig var uproblematisk, allerede da den var på 1 pct.
For det, at jeg har udtalt mig i den her sag og også lidt kækt har udtalt mig den her sag – nok også lidt for kækt – har jo ført til, at jeg har fået en del henvendelser fra nogle af de her ejere af lystbåde og egentlig også er blevet klogere på det her område.
Jeg har også været ude at besøge nogle af ejerne – Danske Tursejlere var med, det var et besøg nede i Sønderborg – og jeg blev egentlig opmærksom på nogle af de problemer, der er ved det.
Så ja, det vil jeg gerne vedstå.
Det synes jeg man burde have gjort tidligere.
Også da afgiften var på 1 pct., var der altså folk, der var trætte af, at den var der, og det kunne vi jo så i fællesskab have gjort os den ulejlighed at gøre tidligere.
Nu er chancen her igen, og hvis jeg skal tage hr. Torsten Schack Pedersens indlæg som et tilsagn om, at man er interesseret, så synes jeg, at vi skal arbejde sammen om det.