Ida Auken (RV), 2019-04-04:
Mange tak.
Vi får i dag en diskussion af, om vi skal have mere natur ind i nationalparkerne, og jeg tror, jeg vil begynde et lidt andet sted.
For Radikale er sådan set fuldstændig enige med Alternativet i, at der skal være mere natur i Danmark.
Der skal være mere naturkvalitet i hele landet alle de steder, hvor det giver mening.
Vi forstår egentlig også godt, at man synes, at nationalparksbegrebet her i hvert fald ikke matcher de internationale begreber, men vi har jo også været med i aftalerne længere tilbage og var det, fordi vi havde et håb om, at man ved at samle nogle af de her ting og sætte det her fokus også kunne vise de lodsejere og de landmænd, der var i området, at der kunne være et formål med at styrke naturen, at man kunne prioritere nogle af de udtagningssmidler, naturmidler, man har, inden for nogle af nationalparkerne og få en større sammenhæng.
Så kan man ikke komme bagefter og lægge et andet formål ned.
Så derfor vil vi hellere gå en anden vej, og derfor har vi foreslået at lave ti naturreservater i Danmark, og de flugter, som Enhedslisten nævnte, også med Rune Engelbreth Larsens naturnationalparker.
Vi vil bare kalde det »naturreservater«, fordi ordet reservat er så fint.
Så vi vil gerne lave nogle områder i Danmark, hvor naturen faktisk har førsteret, og derfor har vi peget på ti steder, hvor man kunne begynde med at lave de her naturreservater på over 10 km².
Jeg kan nævne nogle af dem her: Almindingen, Bistrup Skovene, Gribskov, Harrild Hede, Hindemade, Melby og Tilvilde Hegn, Mols Bjerge, Rold Skov, Rebild Bakker, Stråsø og Vind Hede og Tranum.
Det er de ti steder, vi har foreslået at man går ind og kigger på om man kan lave nogle sammenhængende naturområder, hvor naturen simpelt hen har førsteret.
Så skal vi også kigge på alle de andre områder, vi har i Danmark: Hvor kan vi få natur?
Der tror jeg personligt på, at vi skal have landmændene og lodsejerne med på øvelsen, for det bliver dem, der bliver naturplejerne.
Det er dem, som har mange af de her arealer, og de skal være med, så vi skal også tænke i de incitamenter, vi giver til landmændene, for at lave natur.
Derfor har Radikale foreslået, at vi laver en storstilet plan for det danske landbrugsland, hvor vi tager en tredjedel af arealerne ud af intensiv drift.
Det betyder, at de ikke skal pløjes.
Man kan lave andre ting på dem.
Man kan have turisme, man kan have jagt, der kan være en del fiskeri involveret, der kan være høslæt, der kan være dyrkning af biobrændstoffer – andre ting, som kan give mening.
Men der vil også være rigtig mange af de her arealer, der med fordel kan blive til natur, og det vil vi gøre ved at lægge landbrugsstøttemidlerne om.
Omkring 1 mia. kr. om året vil vi simpelt hen bruge på at lave den her udtagning, og det er en temmelig stor plan, vi vil udføre.
Vi vil faktisk i løbet af de næste 10 år finde arealer, som vi skal arbejde på, som er helt op mod fire gange Bornholms størrelse, og frem mod 2050 mener vi at vi med fordel kan lave noget andet på arealer, der svarer til to gange Fyn.
Det er, fordi vi i dag har et landbrug i krise.
Der er en trecifret milliardgæld, der er flere landmænd over 70 år end under 40 år – jeg tror nærmest, der er dobbelt så mange landmænd over 70 år som under 40 år – der mangler simpelt hen unge mennesker, der vil gå ind i det her erhverv og tænke nyt og tænke grønt og tænke nye formål og nye måder at tjene penge på.
Og en af de ting, vi med fordel kan hjælpe de unge landmænd med at fokusere på, er at lave natur og sikre, at det også kan blive rentabelt, at det kan blive en levevej for dem, og det er altså derfor, at vi vil gå en lidt anden vej end Alternativet, selv om vi sådan set både deler forundringen over, at man har brugt et internationalt begreb – og det har jo altid været problemstillingen omkring de her nationalparker – og vi deler ønsket om mere natur.