runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Poll (ALT), 2017-02-02:
Tak for det.
Lad os nu slå fast, at det her jo ikke handler om metro og offentlig transport og den slags.
Det, det handler om, er, at vi har et lille areal, som for mange år siden i starten af 1990'erne blev reserveret til at bygge på.
Vi er nu blevet klogere på det og har opdaget, at det faktisk er en helt speciel lille biotop, der ligger der.
Og så er det, vi søger med vores forslag, en åbenhed for den der anerkendelse af, at man godt kan blive klogere på 20 år.
Vi vil gerne se på mange forskellige muligheder.
Jeg har før fremhævet det forslag, der ligger fra de arkitekter, der hedder BCWA, hvor man søger at integrere alle de her kvadratmeter, som er planlagt, ind i Ørestaden, så man på samme tid gør Ørestaden til en bedre bydel.
Det er jo helt stationsnært lige op ad Field's.
Det giver faktisk en win-win på flere planer.
Hvad siger Socialdemokratiet til det?
Lea Wermelin (S), 2017-02-02:
Jamen det, vi siger til det, er, at det her f.eks. også har været behandlet i Københavns Borgerrepræsentation, og derfor tænker jeg, at det må Alternativet jo også har fulgt, hvis det er sådan, at man fremsætter et forslag her i Folketinget.
Og der har man jo belyst det areal, som netop ordføreren også spørger til, som er fredet, som er Natura 2000-område, og som jo ikke ligger stationsnært.
Ordføreren siger, at det her ikke handler om metro, men det gør det.
Det handler både om, at man har finansieret metroen, det handler om stationsnært boligbyggeri, og så handler det jo også om, at man i virkeligheden har lavet den fredning af det store grønne område og nu skal bygge på den grund, som man aftalte det tilbage i 1992.
Christian Poll (ALT), 2017-02-02:
Jamen der har været flere muligheder i spil for at finde andre arealer, og vi har selvfølgelig fulgt sagen.
Det areal, som jeg refererer til her, kalder BCWA-arkitekterne for Ørestad 2.0, og det er i virkeligheden integrerede arealer ind imellem de andre bygninger i Ørestaden.
Så det er meget stationsnært.
Det er simpelt hen en udvidelse af byggefelter inden for Ørestadens allerede eksisterende områder.
Det skulle gøre Ørestaden til en bedre by at være i, og det er jo et af problemerne i Ørestaden.
Så det er det areal, jeg spørger til.
Lea Wermelin (S), 2017-02-02:
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at Alternativet ikke vil forholde sig til det plangrundlag, som er besluttet tilbage for rigtig mange år siden, nemlig at man finansierede metroen.
Og jeg har endnu ikke hørt Alternativet sige, hvordan vi så skal finansiere metroen, og hvordan vi så skal betale den regning.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren om, for det løser det areal, som ordføreren der peger på, jo ikke.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-02:
Jeg takker mange gange for ordet.
Det synes jeg jeg hørte ministeren sige meget tydeligt, men dermed ikke sagt, at han så er enig i Enhedslistens synspunkt, sådan vil jeg ikke udlægge det.
Men det var da en udstrakt hånd, som man skal diskutere i Borgerrepræsentationen.
Det, jeg gerne vil høre, er: Hvorfor er det så magtpåliggende at forhindre, at man undersøger de her ting en gang til?
Det er jo sådan set det, der er essensen i det her beslutningsforslag.
Så hvorfor tager man ikke bare imod det?
Så er den diskussion jo ude.
Og så må jeg bare sige, at jeg oplever det som et forsøg på at undgå diskussionen.
Man forholder sig ikke til, at der her ligger et forslag om, at vi får undersøgt, om der skulle være andre muligheder.
Og med det, ordføreren selv har stået og sagt, i forhold til at vi skal bevare København som en grøn by, var det da naturligt at tage imod et sådant forslag, for det gør man altså ikke ved at ødelægge et stykke 5.000 år gammel, ikke uberørt, men oprindelig natur.
Lea Wermelin (S), 2017-02-02:
For mig handler det ikke om at bevare en grøn by, det handler om at udvikle en grøn hovedstad, om at sørge for at tage politiske beslutninger, der gør, at vi har en grøn hovedstad her i Danmark.
Og det er jo faktisk det, der er nogle rigtig fremsynede politikere, der gjorde allerede tilbage i 1992, sådan at man tænkte det i en helhed, sådan at man fik fredet Amager Fælled og Kalvebod Fælled, sådan at man i dag har en naturpark, men hvor man samtidig også har fået finansieret, at vi kan have en metro, som er et af de grønneste transportsystemer, vi har.
Så man kan ikke både ville have det og så ikke ville betale regningen, og det er jo lidt det, som Enhedslisten foreslår.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-02-02:
Mange tak for det.
Jeg tror nu heller ikke, at ordføreren i dag har hørt mig sige, at det var ligegyldigt med Natura 2000-områder og vandhuller.
Jeg peger ikke på et Natura 2000-område i forhold til at erstatte Amager Fælled.
Men virkeligheden er jo, at man har udlagt det til fredning, og store dele af det, der ligger rundt om Amager Fælled, er jo gammel losseplads, og så har man en 5.000 år gammel naturgrund, som man gerne vil bygge boliger på, en del af den.
Det er jo det, der er virkeligheden.
Jeg er jo enig med ordføreren i, at vi skal finde finansiering, og at vi skal finde andre steder at bygge boliger, så vi sikrer, at vi stadig kan tilbyde borgerne i København billige boliger.
Det er vi fuldstændig enige i.
Hvis nu ordføreren fik at vide, at det kunne vi gøre på en måde, så vi sparede Amager Fælled, at vi kunne finde finansieringen et andet sted, og at vi kunne bygge boligerne andre steder, der alle sammen var stationsnære, vil jeg gerne understrege, kunne ordføreren så sige: Okay, så vil det give mening at bevare et fantastisk naturområde tæt på København?
Lea Wermelin (S), 2017-02-02:
Men det er jo præcis det, vi har gjort.
Det jo det, man har gjort i Københavns Kommune.
Man har jo haft debatten, man har jo belyst alle de forslag, der er kommet her om arealer, i forhold til: Kunne man gøre sådan?
Eller kunne man gøre sådan?
Så den proces har man jo været igennem.
Så man kan sige, at hvis Enhedslisten så stiller sig tilfreds, og man måske bare ikke har lyttet til den debat, der har været i Københavns Kommune, så kan jeg godt forstå, ordføreren siger sådan.
Men ellers tænker jeg, at det er lidt mystisk, at man tager det op her i Folketingssalen, når man netop har været igennem den proces, som der nu bliver skitseret af Enhedslisten.
Men det er jo ikke bare her i Folketinget, at der er et bredt politisk flertal for den plan, der ligger her, og som man har kendt i mange år, det er der jo også på Københavns Rådhus.
Der er også et stort flertal for den plan, der ligger her.
Jeg troede egentlig, som jeg sagde før, at Det Radikale Venstre også var en del af det her, og at man også gerne vil have metroen.
For ellers må man jo sige, hvad det er for nogle metrostationer, der ikke skulle have været bygget.
Og hvor er det, man vil finde den finansiering, når man bliver ved med at tale om, at der er andre og alternative muligheder?
Det er jo ikke, fordi hverken By og Havn eller Københavns Kommune er tonedøve, man vil rigtig gerne lave det bedste projekt, og det var faktisk det, som man fandt ud af dengang tilbage i 1992.
Ida Auken (RV), 2017-02-02:
Selvfølgelig er der andre muligheder.
Det handler jo om politisk vilje.
Og det kunne bl.a. være ved at ophæve fredningen på nogle andre dele af fælleden, der er mindre naturmæssigt interessante end det sted, man lige nu vil bygge.
Der er jo sket det på de her 25 år, at vi faktisk er blevet klogere på, hvad det egentlig er for en natur derude, der er den mest interessante, som man kan frede.
Så hvis man er optaget af at prøve at redde et stykke strandeng, som er helt unik, ved at det ligger i en storby, så kunne man jo prøve lige at stikke hovederne sammen og spørge: Hvis vi herindefra måske er villige til at rykke på fredningen og det, der ligger i Ørestadsaftalen, der jo er 25 år gammel, så er man på rådhuset måske villige til at prøve at se, om man kan rykke projektet en smule?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-02:
Jo, det vil jeg meget gerne bekræfte.
Lea Wermelin (S), 2017-02-02:
Det andet, som jeg så også gerne vil bede ministeren om at forholde sig til, er det, som min kollega fra Alternativet var inde på, nemlig om man ikke bare lige kunne flytte det her projektområde, som har været planlagt siden 1992.
Men for det første har man jo kigget på de arealer, og for det andet er hele forudsætningen for det her projekt, det, som ligger til grund, en udvidelse af metroen, altså at vi har kunnet bygge den eksisterende metro.
Kan ministeren ikke oplyse os lidt om forskellen mellem at have et beboelsesområde tæt på en station og at have det langt fra en station?
Vil flere tage metroen eller færre tage metroen, afhængigt af hvor sådan et boligområde ligger henne?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-02:
Jo tættere folk bor på metroen, jo flere vil tage metroen.
Det er rigtigt, at man også har anlagt metroen, af hensyn til hvor folk kom til at bo, og derfor er det også et led i hele den her plan, at man anlægger metroen, på baggrund af at der opstår nye beboelseskvarterer.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-02-02:
Tak for det.
Jeg synes, det er utrolig interessant at erfare, at Socialdemokratiet tilsyneladende ved mere om natur og biodiversitet end landets førende biologer.
Det må unægtelig sætte visse perspektiver for den naturpolitik, vi fremover kan lave sammen, vil jeg sige, når jeg lytter til ordførerens spørgsmål og udtalelse i ordførertalen om, hvorvidt Amager Fælled er unik og helt fantastisk natur med arter, som er svære at finde andre steder.
Så vil jeg gerne sige, at der er alternativer til at bygge på Fælleden, det er der mange, der har peget på, det har vores egen teknik- og miljøborgmester i Københavns Kommune også, og der er også peget på alternative boligområder, som samtlige vil være stationsnære.
I forhold til finansieringen kan man vælge at udstykke andre områder, f.eks. ved magelæg, det ligger også i perspektivplanen, og man kunne f.eks. vælge Nordhavn.
I forhold til den station, vi har bygget derude, ligger den tæt på et psykiatrisk hospital, og den gør det muligt for københavnerne at komme ud og nyde et grønt område, som jeg synes i sig selv gør den station værd, også selv om vi dropper byggeriet.
Det håber jeg ordføreren er enig i.
Men jeg begriber ikke, at man sætter en ære i på den måde at have skyklapper på og nægter at forholde sig til bare at undersøge andre muligheder.
Lea Wermelin (S), 2017-02-02:
Jamen der er vi jo nok bare uenige, for jeg begriber ikke rigtig den position, som Enhedslisten kan have i det her.
Altså, man siger, at man gerne vil have en grøn by, man siger, at man gerne vil have kollektive transportformer, og man siger, at man også gerne vil have almene boliger.
Og når vi så har et forslag, som netop gør det, og som finansierer den eksisterende metro, så arh, så vil man alligevel ikke være med.
Ovenikøbet bruger man tid og kræfter på at få det til at lyde, som om det er Amager Fælled, altså det store område på 3.500 ha med Naturpark Amager, der ligger som grønt område ude på Amager, som det her projekt handler om, for det gør det jo ikke.
Så er det rigtigt, at der er naturværdier på den byggegrund, som der ligger, men hele Naturpark Amager vil jo fortsat være, som det er i dag.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-02-02:
Netop fordi vi gerne vil have en grøn by, mener vi, at man skal bevare et stykke helt unik natur, som man for nu 25 år siden ved en fejl besluttede skulle indgå i et byggeprojekt.
Og jeg kan ikke forstå den her modstand mod at anerkende, at i 2017 er det ikke tidssvarende at skulle begynde at bygge på noget unik natur, som vi har så lidt af i Danmark, og det ved jeg ordføreren udmærket er bekendt med.
Vi har jo ikke lagt os fast på en eneste løsning.
Det eneste, vi beder om, er, at man undersøger muligheder for alternativer for at bevare noget helt fantastisk natur tæt på københavnerne.
Lea Wermelin (S), 2017-02-02:
Det, der er problemet i det her forslag, er, at man ikke har lagt sig fast på et eneste løsningsforslag.
Og man har planlagt metroen ud fra den plan, som man lagde helt tilbage i 1992, så der er bygget en station til de tusindvis af boliger til almindelige mennesker, som nu kan komme til en by, som vokser, og hvor priserne stiger.
Så problemet er jo, at man ikke anviser nogen vej, og at det projekt, der ligger her, i virkeligheden betyder, at vi får en grønnere by, at vi får flere boliger.
Ida Auken (RV), 2017-02-02:
Jeg synes, det var interessant, at ministeren åbnede op for, at hvis overborgmester Frank Jensen kom og ville tage en snak om en mulighed for en anden placering, så ville han være åben for det.
Vi er sådan set mange, der anerkender, at der skal findes finansiering, vi vil bare gerne drøfte, om der kunne være en anden placering.
Og hvis man ligesom hele tiden bruger hinanden som undskyldning, hvor den ene siger, at det er fredet, og den anden siger, at pengene skal betales, så kan vi jo ikke løse problemerne.
Hvis man går sammen, kommune og stat, og siger: Kunne vi f.eks. flytte fredningen, så vi flyttede den derhen, hvor det, vi i dag ved er den mest værdifulde natur, som netop strandengen er, så kan vi måske rykke byggeriet til et lidt mindre værdifuldt naturområde.
Vil Socialdemokratiet ikke være med til at tage imod den invitation, der kom fra ministeren?
Lea Wermelin (S), 2017-02-02:
Jeg vil sige, at jeg faktisk også var overrasket og en anelse rystet over, at Radikale Venstre, som har været med i den her proces hele vejen, som har været med til at tage de her beslutninger, lige pludselig ikke står ved den aftale, man indgik, både for de mange år siden, men jo også som hele fundamentet for finansiering af metroen.
Det stiller jeg mig meget uforstående over for, og jeg vil egentlig gerne høre, om det er det, som De Radikale står inde for her i dag, altså at den finansiering, man har lagt til grund for metroen, vil man ikke længere være med på.
Jeg hørte ikke ministeren lave den åbning, som fru Ida Auken taler om her.
Og det kan jeg egentlig godt forstå, for der er jo ikke andre muligheder for at bygge end på det projektområde, der er blevet udlagt som byggegrund.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-02-02:
Jo, 25 år er lang tid, men det er unægtelig en ny stil hos De Radikale, at man ikke anerkender, at netop ved infrastruktur, byplanlægning osv. tænker man altså i langsigtede horisonter.
Der kan man ikke lige pludselig komme og sige, at man kaster det op i luften, og så ser man, hvordan det går, og man skal have undersøgt dit og dat.
Til det der med at sige, at vi skal tage meget hensyn til naturen: Jeg synes, at De Radikale kører på frihjul i den her sag.
Man vil gerne sige, at man er dem, der skåner naturen, mens vi andre er nogle, der i et anfald af frådende ondskab og totalt sort natursyn, må jeg forstå, bare kører videre efter den plan, som vi alle sammen har vedtaget for 25 år siden.
Jeg synes simpelt hen, at De Radikale kører på frihjul, og jeg håber sandelig, at man stadig væk står bag den plan, der ligger for metrobyggeriet, for det har man egentlig skabt lidt tvivl om i dag, synes jeg.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-02-02:
Der bliver talt utrolig meget om lokaldemokrati, og at man skal have lov til det ene og det andet rundtom i kommunerne.
Men hvad siger ordføreren til det faktum, at det her lovforslag jo lægger op til, at en minister – det kan være den nuværende, det kan være en senere – kan overtrumfe et enigt byråds beslutning om, hvordan man ønsker ens kommune skal se ud?
Ida Auken (RV), 2017-02-02:
Jeg synes, at jeg har svaret meget klart.
Vi står fuldstændig bag planen.
Det eneste, vi er villige til, er at være åbne over for at kigge på det, der har stået i vejen, da man undersøgte alternativerne, nemlig en fredning.
Den vil vi godt være villig til at kigge på.
Hr. Kristian Pihl Lorentzen får det jo til at lyde, som om alternativerne ikke er blevet undersøgt i mellemtiden, og at man bare har lagt en plan for 25 år siden, og så er det bare sådan, det kører, for ellers kan man ikke gøre noget.
Sådan er det jo heller ikke.
Og så er der altså en mulighed her, der ikke er blevet undersøgt, og som Radikale Venstre synes det er værd at undersøge, før vi lægger os fast på, at det er der, det skal ligge, fordi det faktisk ligger midt i det mest værdifulde natur, vi overhovedet har, her i København, og er noget af det mest værdifulde strandeng, vi har, i hele Danmark.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-02-02:
Jeg må sige, at der er en grund til, at vi har ønsket at lempe de regler, som er gældende i dag, for vi synes, de er alt for restriktive.
Vi er blevet præsenteret for alt for mange eksempler med eksempelvis en virksomhed i en nedlagt landbrugsejendom, der ikke kan få lov at udvide, og med ejendomme, der ikke tidligere har været brugt til landbrugsformål, som ikke kan bruges erhvervsmæssigt.
Der er behov for at liberalisere på det her område for netop at sikre, at når der er nogle, der etablerer en virksomhed og får succes, skal de ikke opleve planloven som noget, der skaber restriktioner på virksomhedens fortsatte udvikling, så en succesfuld virksomhed i vores landdistrikter ikke har mulighed for at udvide.
Så vores ønske og det, der ligger i lovforslaget, er sådan set helt centralt.
Er der samspil mellem nogle hjørner, hvor der er bekymringer, så kigger vi naturligvis altid på det under udvalgsarbejdet.
Men vi har den grundlæggende tilgang, at der er flere udviklingsmuligheder.
Det er sådan set en helt central del af lovforslaget.
Ida Auken (RV), 2017-02-02:
Det kan lyde meget rart, at man bare giver den enkelte derude ret til at bygge 500 m².
Problemet er bare, at kommunerne siger, at de ingenting kan gøre, at de ikke kan gøre indsigelse, at de ikke kan sørge for, at der er den nødvendige infrastruktur, at de kan blive pålagt alle mulige ting, som alle mulige naboer skal betale for.
Der er ingen naboer, der bliver hørt i sådan en sag.
Man har bare en ret til at bygge noget meget stort.
Når kommunerne giver udtryk for, at det tager mulighederne fra dem i stedet for at give dem muligheder, gør det så ikke indtryk på Venstre, når man netop gerne har villet give kommunerne nogle flere redskaber?
Gør det ikke indtryk, at både kommunerne og Dansk Industri oplever det som en uhensigtsmæssig måde at gå frem på?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-02-02:
Hvis ikke jeg husker helt forkert, tror jeg, at muligheden er der i dag for 250 m².
Vi lægger nu op til at forøge det til 500 m².
Derfor virker det måske lidt søgt, at man siger, at verden bliver helt umulig for kommunerne at styre.
Jeg synes, det er godt, at vi giver borgere og virksomheder nogle flere udvidelsesmuligheder.
Men som sagt tager vi gerne en runde mere og lytter til, hvad der er.
Men mit udgangspunkt er, at vi faktisk har landet det ganske fornuftigt.
Er der ting, som karambolerer, og som ikke er blevet overvejet nok?
Jeg tror, vi har været igennem en ekstremt lang fase med det her lovforslag, men det er jo det, vi har udvalgsarbejdet til her i Folketinget.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-02-02:
Jeg vil bare gerne stille et helt enkelt spørgsmål.
Hvilken type by mener ordføreren det er mest attraktivt at slå sig ned i?
I en by, hvor bymidten er tømt for forretningsliv og der i stedet ligger et storcenter et stykke uden for byen, eller i en by, hvor der stadig væk er en levende bymidte, man kan besøge?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-02-02:
Det gode ved, at jeg er liberal, er, at jeg kun kan udtale mig om, hvad jeg selv synes er rarest.
Der er givetvis forskellige præferencer.
Jeg troede egentlig, at Enhedslisten normalt synes, det er vigtigt at respektere lokaldemokratiet, og at beslutningerne skal træffes så tæt på borgerne som muligt.
Det, vi giver mulighed for nu, er, at kommunerne i højere grad selv kan bestemme, hvordan de vil udvikle deres detailhandel.
Hvilke muligheder vil de give udvikling i bymidter, i aflastningscentre?
Det er rigtigt, at der bliver friere rammer end i dag, så man lokalt kan træffe de beslutninger, som man mener er mest hensigtsmæssige for ens by og for ens kommune.
Jeg tager gerne diskussionen om produktivitet igen.
Fru Lisbeth Bech Poulsen var så flink at referere til Produktivitetskommissionen, som sagde, at der ligger et potentiale i at skabe nogle lempeligere regler for vores detailhandel.
Vi har et efterslæb i produktivitet i vores detailhandel.
Vi har priser, der, selv når man tager højde for skatter og afgifter og alt muligt andet, ligger relativt højt.
Der er ofte kritik af manglende konkurrence på fødevarepriserne, så danske forbrugere betaler for høje priser for deres fødevarer på grund af manglende konkurrence.
Det gør vi sådan set noget ved.
Det synes jeg sådan set at man burde glæde sig over, fordi vi med bedre konkurrence kan sikre de danske forbrugere et forhåbentlig mere varieret vareudbud og forhåbentlig lavere priser.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-02-02:
Grundlæggende må man jo sige, at i de høringssvar, vi har modtaget, er der en bred opbakning til, at vi får liberaliseret planloven, for det er med til at skabe bedre vækstmuligheder i vores landdistrikter.
Men det, jeg bare gerne vil høre lidt til, er, hvorfor Enhedslisten ikke har tillid til, at man lokalt kan træffe de beslutninger, der vedrører borgere og virksomheder i de enkelte kommuner.
For det er jo det, der reelt er tilfældet.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-02-02:
Jeg synes her, at man undervurderer, hvor vigtig planloven faktisk har været i alle de år, den har eksisteret, i forhold til at sikre en sammenhængende udvikling i vores land; i forhold til at sikre, at byområder og udvikling af byerne blev lokaliseret særlige steder; i forhold til trods alt at sikre, at vi stadig væk har nogle naturområder.
Man burde så bruge planloven i langt højere grad til at sikre, at man fik naturområder, der var sammenhængende.
Det er så det, man begynder at tage fat på med det grønne danmarkskort, som jeg også roste i min indledning.
Men det her er jo en grundlæggende modsætning, vi har i forhold til Venstre, i forhold til om man tror på planlægning, og om man tror på, at planlægning er vigtigt for at sikre en fornuftig udvikling i det her land, eller om man tror, at man bare skal give det frit i en stor liberalisering, og så må det gå, som det nu bedst kan.
Nu mener Venstre jo, at det her vil gøre landdistrikterne mere attraktive at arbejde og bo i, at slå sig ned i.
Vi har hørt, at man liberaliserer landzonereglerne, så byggeriet gives frit og kommer ud af kommunernes kontrol.
Man vil have meget mere byggeri i kystnærhedszonerne, hvor der er en fantastisk natur, og man vil så også give flere muligheder for, at detailhandelen kan lave aflastningscentre med risiko for, at bymidten tømmes.
Venstre må have en eller anden form for belæg om eller idé om, at det er det, der skal til.
Det er lidt det, jeg spørger om.
Hvordan mener Venstre at det her vil skabe udvikling og bedre balance i hele Danmark?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-02-02:
Eller tror man, at man er bedst til på Christiansborg at træffe beslutninger, der vedrører borgere og virksomheder ude i landets kommuner?
Stoler man ikke på, at vores kommunalpolitikere har en interesse i at beskytte, sikre en ordentlig udvikling, lytte til lokale ønsker og interesser, i forhold til så at lade dem få lov at bestemme noget mere?
Ellers så skal alt køres herindefra.
Der må jeg bare sige, at det overrasker mig, at der er så afgrundsdyb forskel på Enhedslistens tiltro til lokaldemokratiet i den her sag, i forhold til hvordan vi i Venstre anskuer mulighederne for, at man lokalt skal kunne træffe langt flere beslutninger.
Ida Auken (RV), 2017-02-02:
Mange tak.
I høringssvarene er der udtrykt stor bekymring af både Kommunernes Landsforening og Dansk Industri på grund af de her lempede landzoneregler.
Kommunerne er især bange for, at man faktisk ikke kan lave den nødvendige planlægning, at man ikke kan sørge for ordentlig infrastruktur, at man ikke kan tage hensyn til forskellige andre ting i landet.
Vil Venstre være indstillet på at lytte til både Dansk Industri og kommunerne, der er bekymrede på grund af de lempede landzoneregler?