Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-10-24:
Tak for ordet, formand.
I dag markerer en milepæl for folkeskolen.
Vi førstebehandler et lovforslag, der styrker den markant.
Det indebærer en markant frisættelse af folkeskolen.
Vi giver nu både elever, lærere og skolebestyrelser betydelig bedre mulighed for at sætte deres præg på skolegangen, i stedet for at den skal være stramt styret fra Christiansborg.
For der er, som den foregående ordfører nævnte, over 4.000 læringsmål i folkeskolen, og det er lidt vildt, at alene i idræt er der over 250, og at et af dem, som ordføreren lige nævnte, indebærer, at eleverne skal kunne vurdere idrætskulturelle normer i et samfundsmæssigt perspektiv.
Lærerne skal forholde sig til tusindvis af regler og krav i stedet for at fokusere på det, der virkelig betyder noget, nemlig elevernes læring og trivsel.
På trods af mange velmenende politiske tiltag igennem årene, bl.a. flere timer i dansk og matematik, understøttende undervisning og krav om bevægelse, har vi stadig væk ikke knækket koden.
Vi har ikke skabt den skole, der griber alle og virkelig ruster vores børn til fremtiden.
Hver sjette elev forlader stadig væk folkeskolen uden at kunne læse, skrive og regne, forskellen i karakterer mellem drenge og piger er fordoblet på et årti, og alt for mange elever sidder tilbage uden den inspiration og støtte, som de har brug for.
Det er et politisk svigt.
Med den her aftale er det realistisk, at vi kan tage et stort skridt i retning af at rette op på det svigt.
Med lovforslaget sanerer vi den vildtvoksende skov af læringsmål, vi forkorter skoledagene, vi giver mere valgfrihed til eleverne, og vi afskaffer den understøttende undervisning, men på en måde, hvor ressourcerne fra den fastholdes i folkeskolen med mulighed for lokale prioriteringer.
Det giver øget frihed for kommuner og skoler til at tilrettelægge skoledagen ud fra lokale ønsker og behov.
Og med frihed følger ansvar.
Vi ved, at vores lærere er de bedste til at forvalte den frihed.
De kender eleverne bedst, og de vil nu få mulighed for at tilrettelægge undervisningen med de ressourcer og metoder, som de ved virker i det enkelte klasseværelse.
For børn er forskellige; det er vigtigt for mig at sige.
Vi skal indrette en folkeskole, der i højere grad er tilpasset den enkelte elevs forudsætninger og interesser.
Derfor er jeg også begejstret for, at vi med forslaget sikrer en styrket indsats til de elever, der halter fagligt bagefter, så de kan komme på accelererede undervisningsforløb, der er tilpasset deres niveau.
Vi ved også, at ikke alle elever har interesse for udelukkende teoretisk undervisning.
Med forslaget indfører vi mere praktisk undervisning samt en juniormesterlæreordning, hvor elever i 8. klasse og 9. klasse kan komme på praktiske forløb i eksempelvis en virksomhed et par dage om ugen.
Alt i alt tager vi med den her aftale et vigtigt skridt mod en mere fri og relevant folkeskole – en skole, hvor eleverne ikke blot sidder fast i et system af krav og mål, men hvor de får mulighed for at vokse og udvikle sig på deres egne præmisser.
Vi skaber en folkeskole, hvor både de bogligt stærke og de praktisk orienterede elever kan finde deres vej frem, og hvor lærerne får frihed til i højere grad at tilpasse undervisningen til den enkelte elevs behov.
Moderaterne støtter lovforslaget.
Tak for ordet.