runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Villa Fonseca (UFG), 2024-11-13:
Det er nemlig rigtigt, at der ikke er sket noget sådan rigtigt siden 2019.
Og jeg tror ikke, AI står stille; kunstig intelligens brager jo af sted.
Så jeg er glad for, at ministeren i hvert fald har et fokus på det.
Grunden til spørgsmålet er, at kunstig intelligens efterhånden er i al teknologi.
Jeg kunne blive ved i forhold til de ting.
Men har vi kontrollen?
Har vi virkelig kontrollen med noget, som ikke har følelser, og som er noget, der bare buldrer og brager derudad?
Jeg er måske lidt mere skeptisk optimist, vil jeg gerne erkende.
For selv om det går stærkt, så lur mig, om kunstig intelligens – nu er der ikke sket noget siden 2019 – ikke allerede om et år eller et par år ser anderledes ud end i dag.
Så jeg vil gerne have, at vi herhjemme i Danmark allerede tager det meget seriøst og prøver at tilegne os, hvad det er, vi skal gøre med kunstig intelligens.
For det er min overbevisning, at det ikke forsvinder.
Det tror jeg også ministeren er enig i, og det ville nok også være naivt at forestille sig.
Tværtimod går udviklingen jo kun den ene vej.
Der følger jo både de her store fordele med, men der følger også nogle alvorlige risici, set i min optik, med kunstig intelligens.
Så spørgsmålet er jo også lidt, hvem det er, der har ansvaret.
Er det virksomhederne?
Er det producenten?
Er det staten?
Er det kommunen, eller er det den enkelte borger, der har ansvaret for at bruge kunstig intelligens?
Så jeg kunne godt tænke mig at følge op med spørgsmålet: Hvem mener ministeren har ansvaret i forhold til brugen af kunstig intelligens?
Caroline Stage Olsen (M), 2024-11-13:
Tak for spørgsmålet.
Først vil jeg lige anfægte det med, at vi ikke har gjort noget.
Der er investeret over en milliard i kunstig intelligens i løbet af de sidste år.
Som sagt kommer vi med en ny vision lige om lidt, og vi arbejder også meget med det på europæisk plan, som jo er det rigtige sted også at gøre det.
Vi har alle sammen ansvaret.
Vi som regering har ansvaret for at sætte rammerne for, hvilken retning vi skal i.
Virksomhederne har et ansvar for at få det implementeret på bedste vis og sikre sig, at man overholder lovgivningen.
Vi har et fælles ansvar i at sikre, at vi kommer fremad og ud over rampen med kunstig intelligens.
Mike Villa Fonseca (UFG), 2024-11-13:
Jamen hvis alle har ansvaret, kan det være, vi i hvert fald skal prøve at holde fast i, hvad vi herinde i Folketinget skal gøre.
Så hvad tænker ministeren og regeringen vi mere konkret skal gøre?
En ting er, at vi investerer en masse penge i det.
Det kan være rigtig godt, og der er et fokus på det.
Men når vi skal til at benytte det mere i sundhedssektoren og sundhedsvæsenet osv., hvilke strategier har ministeren og regeringen så for at sikre en ansvarlig og etisk anvendelse af AI?
Caroline Stage Olsen (M), 2024-11-13:
Så er det jo bare det, man skal spørge til.
Vi har heldigvis også en strategisk vision på vej og også nogle strategiske indsatser, som kommer inden for en lille måneds tid, vil jeg tro.
Og det er jo et samarbejde, hvor Danske Regioner, KL og vi er gået sammen om at kigge på, hvordan vi bruger og skalerer AI, og på, hvordan vi nedbryder de juridiske barrierer, der er.
Jeg ser både regioner og kommuner, som er klar til at komme i gang.
Men de har brug for den juridiske ramme, og den skal vi sikre.
Mike Villa Fonseca (UFG), 2024-11-13:
Jeg kunne jo godt følge op, men det lyder, som om der noget på vej.
Jeg må så vente lidt i spænding her i efteråret, kan man sige.
Det glæder mig i hvert fald, at ministeren er fokuseret på det, så tak for det.
Det kan godt være, det bare er mig, der et eller andet sted måske står som en hest og gerne vil af sted, for AI står ikke stille, tror jeg.
Jeg tror, vi kommer til se nogle voldsomme forandringer, så jeg glæder mig over, at ministeren tager det seriøst, og jeg glæder mig til at se, hvad der kommer til ske her i løbet af efteråret.
Caroline Stage Olsen (M), 2024-11-13:
Det gør jeg også, og jeg kan betrygge spørgeren i, at jeg virkelig er klar til at komme ud af starthullerne her.
Vi er jo allerede ude af starthullerne.
Vi er godt i gang.
Masser af kommuner bruger allerede AI; det gør regioner også, og det gør dele af staten også, så vi er jo i fuld gang.
Danmark er det land i Europa, hvor virksomhederne bruger AI mest.
Peter Kofod (DF), 2024-11-13:
Jeg tror jo, at der, hvis man går ud og spørger, vil være rigtig mange, der siger: 22.000 km er en milepæl, man relativt hurtigt runder.
Altså, hvis man bor i store dele af provinsen eller Jylland, er det jo ikke unormalt, at man har 50 eller 100 km til arbejde.
Det vil heller ikke være unormalt, at de fritidsaktiviteter, man skal køre sine børn til, eller ens forældre eller andet også er langt fra hjemmet, og at man derfor vil have et helt naturligt behov for at køre mange kilometer om året, også mere end 22.000 km. Så kunne regeringen være åben for at se på at lave den grænse om for at gøre det her mindre slemt?
Rasmus Stoklund (S), 2024-11-13:
Jeg er enig med ordføreren i, at det er helt afgørende, at man også, hvis man, som ordføreren siger, bor et sted, hvor der ikke er en metro, eller man ikke har en elbil, kan få hverdagen til at hænge sammen, også selv om man har behov for at have to biler, fordi man bor uden for en stor by.
Det er derfor, at vi har lavet en overgangsordning, som gør, at den her udligningsafgift øges ekstra meget på bilerne.
Og det er derfor, at det er lagt an på, at økonomien kan hænge sammen, hvis man kører op til 22.000 km om året i sin bil.
Susie Jessen (DD), 2024-11-13:
Tak for det.
Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at man som borger i Danmark uanset religiøs baggrund og nationalitet har mulighed for at gå på en hvilken som helst uddannelsesinstitution uden at skulle føle sig chikaneret, som vi nu ser det på RUC, hvor studenterorganisationen RUC Intifada huserer, og hvor en dansk-israelsk jødisk studerende har udskrevet sig fra sit studie på RUC, fordi han frygter for sin personlige sikkerhed?
Christina Egelund (M), 2024-11-13:
Tak for spørgsmålet.
Allerførst vil jeg gerne sige, at det selvfølgelig ikke må være sådan, at en studerende, som tilhører den jødiske tro, ikke længere føler sig tryg på sin uddannelsesinstitution på grund af sin tro og derfor melder sig ud.
Det er helt uacceptabelt, men stadig væk er det virkelighed, for det er jo, som spørgeren rigtigt siger, det, der er sket i virkeligheden, og den forholder jeg mig til.
Det er ledelsernes ansvar at sikre et trygt og godt studie- og arbejdsmiljø på de videregående uddannelsesinstitutioner, og i forhold til hændelserne på RUC har jeg været ude at besøge campus og fik i den forbindelse en status på ledelsens håndtering.
Politiet er blevet involveret, da der er tale om hærværk, og det mener jeg er den helt rigtige beslutning, så et eventuelt lovbrud kan blive mødt med konsekvenser.
I forlængelse af det forventer jeg, at ledelsen på RUC håndterer brud på universitetets egne ordensregler.
Jeg har noteret mig, at ledelsen på RUC slår fast, at det kan få alvorlige konsekvenser f.eks. i form af bortvisning eller afskedigelse, hvis man bryder loven eller overtræder universitetets regler, og det er jeg fuldstændig enig i.
Susie Jessen (DD), 2024-11-13:
Tak for svaret.
Jeg havde forberedt nogle lidt andre spørgsmål til i dag, men tidligere i dag gik det op for mig, at Berlingske har udgivet en podcast, hvor RUC's direktør, Henrik Zobbe, medvirker, og han bliver stillet spørgsmålet, om man må eller ikke må hylde terror på RUC, hvortil han svarer: »Man hylder jo terror mange steder.
Det ligger vel i en eller anden form for ytringsfrihed.
Jeg synes, det er fuldstændig vanvittigt, hvis jeg skal være helt ærlig, at der er en direktør på et universitet i Danmark, der ikke kan tage afstand fra, at man hylder terrorisme.
Det er faktisk ulovligt, altså, man må jo ikke hylde terrorisme.
For mig at se
er det her et kæmpestort maskefald.
Det er et maskefald for RUC's direktør, at han står i en podcast hos Berlingske og giver udtryk for, at han egentlig ikke på en eller anden måde synes, det er et særlig stort problem, at man på RUC hylder terror.
Tænk sig engang at være en jødisk studerende og så skulle sidde og høre den her podcast med RUC's direktør, som tager så let på det, at der er en jødisk studerende på RUC, der har meldt sig ud, fordi han føler sig truet, og fordi han er bange, og så skal man høre direktøren fra RUC sige i radioen, at man jo hylder terror mange steder.
Det er en utrolig stor negligering af alvoren i det her.
Så det, jeg gerne vil spørge ministeren om i dag, og det er så noget andet, end jeg oprindelig havde tænkt mig at spørge om, er: Hvad gør man i de her situationer?
Der er en ledelse, som åbenlyst ikke tager det her problem alvorligt.
Der er en ledelse, der for mig at se står og siger nogle ret vanvittige ting i radioen her.
Hvad stiller man op, når en ledelse på et universitet ikke tager deres ansvar alvorligt i forhold til at skabe sikkerhed for samtlige af deres studerende på universitetet?
Christina Egelund (M), 2024-11-13:
Jeg har også lyttet til den podcast, som spørgeren her refererer til.
Jeg vil egentlig gerne sige det, så der ikke er nogen tvivl om, hvor jeg står.
Jeg synes ikke, at det under nogen omstændigheder i nogen form er i orden at hylde eller billige, som er det ord, der står i lovgivningen, terror, ikke ude i det civile samfund og slet ikke på en uddannelsesinstitution i Danmark.
Det mener jeg ikke det er.
Det hører ikke hjemme der.
Så kan der jo være en juridisk diskussion om, hvorvidt det hører under en straffelovsbestemmelse.
Susie Jessen (DD), 2024-11-13:
Hvor ville jeg ønske, at den universitetsdirektør havde sagt det så klart, som ministeren siger det her, men det er jo ikke det, der sker.
Det, der sker, er jo, at vi har en direktør på et universitet i Danmark, som ikke kan finde ud af at tage så klart afstand fra det her, som ministeren og jeg gør.
Så er det jo, at jeg står her som folketingsmedlem og mener, at ministeren også har et ansvar for at sikre, at der er et trygt rum for alle de studerende, som går på RUC, herunder de jødiske studerende, som går på RUC.
Hvad mener ministeren?
Christina Egelund (M), 2024-11-13:
Spørgsmålet fra tidligere var, hvad man så kan gøre.
Jeg kan i hvert fald garantere spørgeren for, at jeg som ansvarlig minister, uanset at det ikke er mig, der er sådan den daglige leder på universitetet – det skal det heller ikke være – både føler et enormt engagement, men også et ansvar i forhold til det her.
Jeg har også haft lejlighed til at tale med den pågældende jødiske studerende, som jo endte med at måtte forlade sit studie.
Inden for de beføjelser, jeg nu har, vil jeg gøre det helt ekstremt klart og sige, at det simpelt hen ikke må ske igen.
Susie Jessen (DD), 2024-11-13:
Der har jo været flere eksempler løbende.
Jeg synes også, at det f.eks. er alarmerende, at der er en ansat på RUC, som deltager i en demonstration sammen med RUC Intifada, 2 dage efter der har været alt det her hærværk på universitetet, hvor der bl.a. er blevet skrevet, at zionister skal være bange, og hvor man har hyldet den her terrorleder Yahya Sinwar på selve universitetet.
Så går der 2 dage, og så er der en ansat, der marcherer med RUC Intifada.
Så kan man jo stille spørgsmålet: Vil ministeren så efter den her podcast af Berlingske tage fat i RUC's direktør igen?
Jeg tror da, der er brug for en alvorlig samtale mere, for det lader til, at der er nogle ting, han ikke har forstået.
Christina Egelund (M), 2024-11-13:
Ja, det vil jeg.
Det vil jeg helt sikkert.
Det her er en vanskelig situation forstået på den måde, at man opererer i et skisma og med et fænomen, som jo ruller ud over mange universiteter i hele den vestlige verden.
I den situation føler jeg et ansvar for også at sætte nogle hegnspæle fast.
Jeg vil sige ja til, at der skal være plads til en fri og oplyst debat på universiteterne, men nej til, at det er på en måde, hvor det chikanerer studerende.
I det her tilfælde synes jeg dog ikke, der kan være to holdninger til det, der foregår.
Det er jo både, som jeg forstår det, båret af studerende, men i et eller andet omfang også af ansatte, og det foregår på en måde, som jeg ikke vil stå model til.
Peter Kofod (DF), 2024-11-13:
Tak for det.
Jeg læser spørgsmålet højt: Bekymrer det ministeren, at ejere af dieselbiler vil opleve store prisstigninger på brændstof som følge af lovforslaget om forhøjelse af dieselafgiften, og som dermed vil gøre det dyrere at være dansker?
Jeg ser frem til et svar.
Rasmus Stoklund (S), 2024-11-13:
Tak for spørgsmålet.
Med dieselafgiften gør vi det dyrere at køre i dieselbiler, men vi gør det jo så til gengæld med nedsættelse af udligningsafgiften billigere at eje en dieselbil.
Peter Kofod (DF), 2024-11-13:
Jeg er meget bekymret over det lovforslag, som regeringen har lagt op til, fordi det jo pr. liter diesel vil være en ret stor stigning.
Så er det rigtigt, at man kompenserer med noget andet, men jeg synes, man skal overveje, at det her land er fyldt med landdistrikter, hvor far og mor har hver deres bil, hvor man er nødt til at køre meget langt for at komme på arbejde, og hvor det fald, som regeringen lægger op til, i prisen, man betaler for bilen, jo ikke vil opveje det.
Eller man kan sige: Det vil ikke være et nulsumsspil for en ganske almindelig kernefamilie særlig mange steder i landet.
Det er i hvert fald helt klart det, vi frygter.
Situationen vil jo tværtimod være, at det her forværrer en skævvridning, der i forvejen er mellem land og by.
Altså, i de dele af landet, hvor der ikke går en metro hvert tredje minut, eller hvor man er heldig, hvis bussen kører flere gange i timen – og måske kører den også på meget skæve tidspunkter – vil det være nødvendigt for en ganske almindelig familie at køre mange tusind kilometer hvert år.
Her er vi bekymrede for de takter, som regeringen har, og de, synes vi, skøre påfund, som man lægger op til.
Jeg må sige, jeg synes, at regeringen for ofte prioriterer klima ensidigt samt hensynet til en eller anden svulstig klimagevinst over sund fornuft og hensynet til ganske almindelige mennesker, som skal passe et arbejde, altså et rigtigt arbejde og ikke sådan et, som vi har herinde, men et rigtigt arbejde, som gør, at man har brug for to biler for at komme rundt.
Her kan omkostningerne ved at lægge om nemlig være meget høje; man kan ikke bare lige købe to elbiler, for det vil der være mange der ikke har råd til.
Så jeg vil egentlig bare spørge ministeren meget åbent: Kan ministeren ikke godt se, kan regeringen ikke godt se, at der er risiko for en meget stor skævvridning mellem land og by, som vi synes man skal tage mere alvorligt?
Er regeringen ikke indstillet på at åbne op igen og se på det her spørgsmål på ny?
Theresa Scavenius (UFG), 2024-11-13:
Jamen det er lige præcis det her argument, jeg frygter rigtig meget, nemlig at ministeren har den holdning, at det er okay at krænke borgernes og virksomhedernes retssikkerhed for at gennemtrumfe noget politik, herunder klimapolitik, altså fødevarepolitik, hvilket jo selvfølgelig er rigtigt.
Det, jeg ønsker en politisk samtale om, er, at vi godt kan lave stram fødevarekontrol og klimapolitik, uden at det samtidig skal ske på bekostning af borgernes og virksomhedernes retssikkerhed.
Så jeg er ret stærkt bekymret for regeringens politiske linje i forhold til det her, og i forhold til hvorfor I ikke er mere forsigtige omkring borgernes og virksomhedernes retssikkerhed.
Carl Valentin (SF), 2024-11-13:
Det er en, hvad kan man sige, overset gruppe mennesker, som det her handler om, og som er ekstremt udsat.
Jeg havde tænkt mig at komme med mange af de tal, som ministeren så endte med at komme med, men det er jo helt åbenlyst, at der er nogle store problemer for de her mennesker.
Er der andre områder, hvor regeringen gerne vil prioritere den her gruppe højere?
Magnus Heunicke (S), 2024-11-13:
Jeg vil godt adressere en problemstilling, og den er, at i de her konkrete forhandlinger – det gælder både finanslovsforhandlingerne og forhandlingerne om nu SSA-reserven, som den hedder i christiansborglingo – er det tit sådan, at man forhandler nu her i november og december måned.
Det er jo lige op til årsskiftet, og man ved ikke, om man har sikkerhed for finansieringen i sådan en 4-årig periode, der p.t. står på nul.
Carl Valentin (SF), 2024-11-13:
Det er godt.
Når vi er så enige, skal jeg ikke plage ministeren med flere spørgsmål, men jeg vil bare sige, at det her er rigtig vigtigt for os, og at jeg håber, at vi snart kan præsentere en aftale, hvor det her beløb fremgår.
Tak, formand.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-11-13:
Jeg skal jo være den første til at forbyde varer, der er baseret på afskovning, men jeg synes virkelig, vi skal gøre det ordentligt.
Generelt i forhold til den grønne omstilling er det meget vigtigt, at vi ikke krænker borgernes eller virksomhedernes retssikkerhed, og ministeren har jo selv siddet som skatteminister på en sag om ejendomsværdivurderingerne, hvor man netop så et eksempel på, at man havde en forvaltningsform baseret på bemyndigelser, automatisering og også fjernelser af klageretten i de her forvaltningsmæssige afgørelser, der netop strider mod de grundlæggende retsprincipper.
I alt det har ministeren jo selv erfaret, hvor store problemer det giver, når vi har den her kombination, og derfor mener jeg, at ministerens erfaring burde føre til, at vi er meget, meget mere forsigtige, når vi fjerner klageret, fordi det kan have nogle afledte effekter.
Der står meget tydeligt i EU-forordningen, at der skal være klageadgang og domstolsprøvelse, men alligevel bliver det fjernet.
Jeg forstår faktisk godt, at vi sådan politisk kan diskutere det, men juridisk forstår jeg faktisk ikke, hvordan det er muligt.
Jeg ser meget det her som en diskussion om, at vi har en hovedmotorvej, som går tilbage til Århuskonventionen og også vores egen naturbeskyttelseslovgivning, og som handler om, at klageret er en hjørnesten i vores retsstat og i vores måde at forvalte vores forskellige områder på, og så er der selvfølgelig nogle undtagelsesparagraffer, som ministeren også refererer til, men det er jo ikke sådan, at vi kan begynde at bruge undtagelserne, sådan at de bliver den nye hovedmotorvej.
Det er det, jeg er bekymret for sker i øjeblikket.
Hvorfor kan vi ikke have EU-forordningen og den danske lovgivning på skovområdet uden at fjerne virksomhedernes klageret?
Susie Jessen (DD), 2024-11-13:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om, at Jyllands-Posten har kunnet fremlægge flere holdningsundersøgelser blandt herboende muslimer, som viser, at muslimske forældre ikke vil acceptere, at deres døtre gifter sig med ikkemuslimer, og at de ikke vil acceptere homoseksualitet?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-13:
Tak til spørgeren for spørgsmålet.
Jeg synes, det er en rigtig god anledning til også endnu en gang at tage den her debat op.
For det er klart, at det er et kæmpeproblem, at der er rigtig mange mennesker, som bor i Danmark, men som ikke har forladt de værdier, som kommer fra deres hjemland.
Man kan måske endda sige, at folk mentalt ikke har forladt det hjemland, som de selv eller deres bedsteforældre måske kom fra.
Det viser også, at det at få en uddannelse og et arbejde ikke nødvendigvis gør, at man bliver integreret, og at der er mange især muslimske miljøer i Danmark, hvor de her holdninger trives, og hvor der er nogle kulturelle forestillinger, som er helt anderledes end det, som er gældende i Danmark.
Vi vil jo som regering, og det tror jeg sådan set at det meste af Folketinget vil, stå fast på det og håndhæve de værdier.
Tak for ordet.
Susie Jessen (DD), 2024-11-13:
Tak for det svar.
Vi er jo enige, så vidt som at det er noget skidt.
Det mener vi selvfølgelig også.
Men når vi så kommer til, hvad vi egentlig skal gøre ved det, så kan det være, at vi er lidt mere ude af starthullerne, end regeringen egentlig er.
Vi havde også samråd i går om noget af det samme med social kontrol, hvor vi snakkede om, at antallet af genopdragelsesrejser jo også er i stigning.
Der er rigtig mange historier derude, i øvrigt også om noget, vi skal behandle i salen i morgen, omkring kønsopdelt svømning.
Det er endnu et eksempel på, at man ikke må noget, medmindre det foregår bag nedrullede gardiner.
Så der er virkelig mange eksempler på, at det går den forkerte vej her.
Det er halvvejs igennem den tid, som man kan sidde der, så nu har vi forhåbentlig kun halvvejs igen, eller måske endnu kortere tid – det håber jeg.
Men der er bare ikke kommet noget på det her område.
Der er jo ikke kommet noget som helst om social kontrol, selv om det her er et område, hvor der hele tiden kommer historier i medierne.
Ministeren sagde i går på samrådet, at der kommer noget.
Nu vil jeg gerne spørge igen: Hvornår?
Hvornår kan vi forvente at se noget fra regeringen omkring social kontrol?
For jeg synes ærlig talt, at de her piger har ventet længe nok nu.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-13:
Jeg er sådan set enig i, at folk har ventet længe.
Jeg er enig i, at det for en række grupper går den forkerte vej.
Man kan sige, at spørgsmålet om negativ social kontrol jo kan tages fra mange sider.
For mig at se er det først og fremmest vigtigt, at vi har styr på, hvor mange der kommer til landet.
For det er klart, at hvis vi havde en meget stor ureguleret indvandring fra eksempelvis Mellemøsten, ville det jo betyde, at miljøerne med negativ social kontrol ville blive meget stærkere.
Så det synes jeg er en meget vigtig forudsætning, hvor regeringen jo har fremragende resultater.
I de sidste 5 år er der jo flere med flygtningestatus, der er rejst ud, end der er kommet hertil.
Men det, der handler om, hvornår vi kommer med vores nye udspil om social kontrol, svarede jeg ikke på på samrådet i går, og det kommer jeg heller ikke til at svare på i dag.
Det er noget, som vi i regeringen arbejder på, men jeg lover, at det selvfølgelig bliver i den her regeringsperiode.
Susie Jessen (DD), 2024-11-13:
Så lad os tage fat på noget af det, som vi kan gøre nu.
Der er ikke nogen tvivl om, at meget af den her sociale kontrol jo foregår inde i moskéerne.
Det har vi set journalister afdække i mange forskellige tilfælde.
Vi har set det i den der dokumentar, der var, der hed »Moskeerne bag sløret«, hvor der sad imamer, som ikke vil acceptere skilsmisse.
Og vi har jo set det i afdækningen fra bl.a. også Jyllands-Posten og Berlingske.
I Danmarksdemokraterne vil vi gerne have en øget overvågning af de her moskéer.
Vi vil gerne have undercoveragenter ind i moskéerne, sådan at vi kan få bugt med det, der foregår inde i moskéerne, hvor de her imamer spiller en kæmpestor rolle i forhold til social kontrol.
Ville regeringen være med på noget a la det, hvis vi fremsætter det her i salen?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-13:
Altså, når man snakker om undercoveragenter, er det jo vores hemmelige efterretningstjeneste.
Jeg er sikker på, at hvis der foregår noget, som har ansats til eller er planlægning af voldelige aktiviteter og totalitære aktiviteter, så har Politiets Efterretningstjeneste og andre selvfølgelig øjnene på det.
Når det kommer til ekstremister i det åbne, har vi jo i Udlændingestyrelsen et center, som kortlægger, hvad der bliver sagt af forskellige prædikanter, hvilket i mange tilfælde også ender med, at de her prædikanter ikke får lov til at rejse ind i Danmark, hvis de er udlændinge.
Susie Jessen (DD), 2024-11-13:
Der er et andet greb, man kunne tage.
Og vi er jo også garanter for en stram udlændingepolitik hos Danmarksdemokraterne.
I går ved samrådet – det åbne samråd, vi havde – nævnte ministeren bl.a., at der er det her greb med mulighed for udvisning af folk, der udøver negativ social kontrol.
Kan ministeren løfte sløret for, hvor mange der er blevet udvist på grund af det?
Jeg ved godt, det måske er lidt svært at komme med et tal her på stående fod, men er der et reelt tal, man kan tale om her, eller har vi igen et eksempel på nogle paragraffer, der ikke bliver brugt ordentligt, når det gælder social kontrol?