runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2022-05-19:
Tak for det.
Venstre har fremsat det her beslutningsforslag, fordi vi mener, det er vigtigt, at det frie valg gælder så mange steder som overhovedet muligt i vores samfund og dermed også på hele beskæftigelsesområdet.
Og det her handler jo om de jobsøgende, der skal have mulighed for et frit valg, med hensyn til hvordan samtaler i jobcenteret og a-kassen skal foregå.
Vi har jo set, at det kan lade sig gøre til rigtig manges tilfredshed.
Det så vi jo under coronakrisen, hvor det kunne lade sig gøre at afholde digitale samtaler.
Og der er rigtig mange, der har fået erfaring med det og er blevet rigtig glade for det.
Derfor – kan man sige – var det jo et tilbageskridt, da det så ikke længere var muligt at afholde de her digitale samtaler fra første dag.
Nu er det så muligt efter 6 måneders ledighed, og det ønsker vi at fremrykke, således at det bliver muligt fra første dags ledighed at kunne få en samtale enten digitalt eller fysisk.
Det skal være et frit valg.
Det vil være med til både at forbedre beskæftigelsesindsatsen og at gøre den mere effektiv, men også at øge den fleksibilitet, der er brug for i beskæftigelsesindsatsen ude i jobcentre og hos a-kasser.
Vi har som sagt gode erfaringer med det, og forslaget her handler jo om, at vi i Folketinget pålægger ministeren at indkalde til forhandlinger, så vi faktisk kan få det her gennemført.
Og det er en rigtig god dag i dag, for jeg kan jo lytte mig til, at der er et flertal for beslutningsforslaget, der pålægger regeringen at indkalde til forhandlinger snarest muligt i den forligskreds, der gælder – og det er en forligskreds tilbage fra august 2018 – med henblik på at genindføre muligheden for at afholde digitale samtaler i jobcentre og a-kasser fra første ledighedsdag.
Det kan jeg høre at ministeren bakker op om, ligesom Socialdemokratiet støtter det.
Så er det jo rigtigt, og det synes jeg er noget, vi skal drøfte – det her med den første ledighedsdag eller rent ud sagt den første samtale, der skal foregå – altså om det så skal være en fysisk samtale for at lære hinanden at kende.
Det vil jeg meget gerne drøfte i forligskredsen.
Jeg tror faktisk, der er rigtig mange, der tripper for at komme i gang med at afholde digitale samtaler igen.
Jeg beklager, at SF ikke umiddelbart bakker op om beslutningsforslaget.
Jeg kan forstå, at man finder det sympatisk, men at det så ikke går længere fra SF's side.
Enhedslisten kan jo ikke støtte forslaget, men jeg synes altså, at det med den fleksibilitet, jeg nævner nu her, burde være muligt for både Enhedslisten og SF at bakke op om det, for vi skal kunne finde hinanden på det her område.
Den digitale tidsalder er kommet, og jeg tror faktisk, der er nogle, der har det rigtig svært i dag, som ville kunne have fordel af nogle digitale samtaler i stedet for det fysiske fremmøde.
Og dem kan vi også hjælpe hurtigere i gang på arbejdsmarkedet.
Konservative bakker op om det, og jeg lytter mig også til, at Dansk Folkeparti vil bakke op om det.
Jeg glæder mig til, at ministeren indkalder til forhandlinger, så vi faktisk også kan få det gjort til virkelighed.
Med de ord vil jeg bare slutte den her gode forhandling.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-05-19:
Mange tak for det, og rigtig mange tak til fru Mette Hjermind Dencker for at fremsætte dette forslag – tusind tak for det.
Som udgangspunkt synes vi egentlig, der er meget fornuft i det forslag, der kommer, men omvendt har vi også forsøgt at danne os et overblik over, hvad der er af ydelser de forskellige steder, altså hvad man har af muligheder.
Hvis man f.eks. bor på Anholt og vil ind til Grenaa og læse, kan man bo på en slags kollegium, men hvis man vil læse et andet sted, bliver det lige pludselig vanskeligt, og hvad har man af ydelser, hvad har man af penge?
Tak for det.
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-19:
Mange tak for det.
Jeg skal beklage over for formanden, at det andet punkt lige pludselig gik meget stærkt.
Men vi skyndte os, og det lykkedes.
Men tak for forslaget og også lejligheden til at drøfte, hvordan vi kan forbedre den aktive beskæftigelsesindsats, som jo er en afgørende del af vores arbejdsmarkedsmodel.
Under coronaepidemien gjorde jobcentre og a-kasser sig nogle vigtige erfaringer med digitale samtaler med ledige.
For jobcenteret og a-kassen kan digitale samtaler ud over at være et godt redskab i indsatsen også bidrage til en mere effektiv beskæftigelsesindsats.
Det er også baggrunden for, at vi sammen har indført, at ledige pr. 1. januar 2022 har mulighed for samtaler over telefon eller video, når de har været ledige i 6 måneder.
Siden har embedsværket opdateret regneprincipperne for digitale samtaler, og det har været muligt på baggrund af resultaterne fra et kontrolleret forsøg med samtaler gennemført i Sverige.
De opdaterede regneprincipper betyder, at vi fremover kan lægge til grund, at digitale samtaler har en positiv beskæftigelseseffekt.
Effekten er dog mindre end for fysiske samtaler.
Forslagsstillerne skriver i deres bemærkninger, at de forventer, at der vil være endnu større besparelser ved at give mulighed for digitale samtaler fra dag et, end der var, i forbindelse med at vi gav muligheden efter 6 måneder.
Det er delvis rigtigt, for det giver anledning til en administrativ besparelse, at digitale samtaler er lidt kortere end fysiske samtaler, og der er mange samtaler tidligt i ledighedsforløbet.
Men der er samtidig en modsatrettet effekt, fordi de digitale samtaler som sagt vurderes til at have en mindre beskæftigelseseffekt end fysiske samtaler.
Så samlet set vil forslaget derfor medføre offentlige merudgifter og også en reduktion af arbejdsudbuddet, når man regner på den slags.
Regeringen kan støtte beslutningsforslaget om, at vi på et kommende møde drøfter, hvordan der kan gives øget mulighed for digitale samtaler også i de første 6 måneders ledighed, og hvordan det i givet fald skal finansieres i lyset af udgifterne ved det.
Det var også sådan, jeg hørte anbefalingen, da jeg for nogle måneder siden mødtes med en række jobcenterchefer fra Fyn og Sydjylland, hvor vi bl.a. talte om, hvordan man kunne give bedre mulighed for digitale samtaler.
Jeg ser frem til en nærmere drøftelse med ordførerne på et kommende møde.
Tak for ordet.
Henrik Møller (S), 2022-05-19:
Tak, formand.
Venstre vil med forslaget her pålægge beskæftigelsesministeren at indkalde til forhandlinger om muligheden for at afholde digitale samtaler i jobcentre og a-kasser fra den første ledighedsdag.
Dermed kan man så sige, at Venstre vil bygge videre på den delaftale, som vi fra Socialdemokratiets side indgik sidste sommer om en nytænkning af beskæftigelsesindsatsen.
Med delaftalen fra juni 2021 blev vi enige om at give borgerne større fleksibilitet og mulighed for selv at vælge mødeform ved en samtale med jobcenteret eller a-kassen efter 6 måneders ledighed.
Forslaget kom i kølvandet af de gode erfaringer, som vi fik under pandemien og den midlertidige suspendering af beskæftigelsesindsatsen.
Det betød nemlig, at en langt større del af samtalerne mellem borgerne og jobcentrene eller a-kasserne enten blev afholdt ved et virtuelt møde eller ved et telefonopkald, og det, som jeg syntes var vigtigt ved det her, var, at det var til stor tilfredshed for både borgere og medarbejdere.
Derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at vi får samlet op på de gode erfaringer, og det er jeg sådan set enig med både forslagsstillerne og ministeren i.
Som jeg nævnte, vil Venstre med forslaget her gå et skridt videre.
Hvor aftalen fra i sommer udvider rammerne for samtalerne efter 6 måneders ledighed, ønsker Venstre, at det allerede skal gælde fra den første ledighedsdag.
Man kan sige, at der sådan er to ting i den her diskussion.
Jeg tror i hvert fald personligt på, at den lediges første møde med jobcenteret eller a-kassen bør foregå fysisk.
Det er ikke sikkert, at det er rigtigt, men det er den holdning, jeg har, og det er både, for at den ledige kan få et ansigt på systemet, kan man sige, men også for at medarbejderen kan få et ansigt på den borger, som kommer.
Ellers kan jeg i hvert fald godt være lidt bekymret for, at indsatsen bliver for systematiseret, og at vi mister den borgernære indsats.
Men man kan jo sige, at det er nogle af de overvejelser, som man kunne fortsætte i en drøftelse ved det møde, der bliver indkaldt til, som beskæftigelsesministeren også har tilsluttet sig, og jeg vil fra Socialdemokratiets side se frem til de drøftelser, og derfor kan vi fra Socialdemokratiets side anbefale forslaget.
Halime Oguz (SF), 2022-05-19:
Tak, formand.
Coronaen har lært os mange ting, og inden for beskæftigelsesområdet har vi set, at digitale samtaler kan være et vigtigt og godt redskab i samspillet mellem den ledige og jobcenteret eller a-kassen.
Jobcentre og a-kasser har fået mange gode erfaringer, og det er vigtigt, at de ikke går tabt nu på den anden side af pandemien.
Derfor værdsætter vi i SF, at Venstre med dette beslutningsforslag fortsætter samtalen om mulighederne for en digitalisering af beskæftigelsesindsatsen.
SF mener, at digitale samtaler har et stort potentiale som en integreret del af beskæftigelsesindsatsen, og vi er derfor sympatisk indstillede over for Venstres forslag.
Samtidig er det vigtigt for SF at sikre, at digitale samtaler ikke bliver en spareøvelse, og at der fortsat er mulighed for fysiske samtaler.
For ikke alle hjælpes bedst gennem digitale samtaler.
Disse ting er netop på forhandlingsbordet under forhandlingerne, som pågår i disse uger i Beskæftigelsesministeriet, og derfor kan SF ikke støtte dette ellers sympatiske beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Jette Gottlieb (EL), 2022-05-19:
Tak for det.
Jeg synes, det er et interessant forslag fra Venstre.
Jeg er meget optaget af, at man hele tiden holder øje med de 20 pct. af befolkningen, for hvem det ikke er en lettelse, men for hvem selve det at skulle operere på det digitale niveau er en belastning.
Så derfor kræver det en del mere at nå frem til nogle løsninger, og derfor er det vigtigt, at der er en valgfrihed, og valgfriheden skal være gensidig.
Når det er sagt, vil jeg også sige, at jeg tror, det kræver nogle mere helhedsprægede løsninger at finde frem til, hvordan man skal lave den form for sagsbehandling, vi taler om.
Så lige for nuværende er jeg heller ikke parat til at støtte forslaget.
Men det kan være, det kommer senere.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-05-19:
Mange tak for det, og jeg beklager.
Det gik hurtigere, end det plejer at gå med Enhedslisten, og det var da en fornøjelse.
Mange tak for dette gode beslutningsforslag, som Venstre her er kommet med.
Det, at ministeren skal kalde ind til forhandlinger omkring det her, kan vi sagtens støtte.
Vi er enige med regeringen i tanken om, at det første møde sagtens kan være fysisk – det vil være udmærket – og så har jeg den enkelte bemærkning, at det jo også skal være muligt for sagsbehandleren at kalde den ledige ind til en samtale.
For man kan jo også sidde med en ledig, hvor man ikke føler, at man har kontakten eller lignende, og det skal der naturligvis være mulighed for.
Men vi vil glæde os til at komme i gang med forhandlingerne.
René Christensen (DF), 2022-05-19:
Tak for det.
Dansk Folkeparti synes også, at det er et sympatisk forslag, som man kommer med her.
Det er altid en god måde at gøre det på.
Men det, der skal forhandles, synes vi sådan set også er ret fornuftigt.
Det her med at give frie valg til kommunerne vil vi rigtig gerne.
Det er dem, der har den største interesse i, at borgerne kommer i beskæftigelse.
Og hvis det så kan være, at man kan træffe et valg, med hensyn til om man vil have en fysisk samtale eller en digital samtale, er det noget, vi meget gerne vil diskutere.
Og det vil vi se positivt på.
Så tak for forslaget.
Rune Lund (EL), 2022-05-19:
Det er en meget skæv aftale, det er en aftale, der går stik imod det forståelsespapir, som vi ellers aftalte i juni 2019, og det er en aftale, som grundlæggende sætter spørgsmålstegn ved, om de initiativer, der er taget siden valget i juni 2019, isoleret set har bidraget til det, som står i forståelsespapiret en ny regering skal leve op til, nemlig at mindske ulighed og mindske børnefattigdom.
Det er en aftale, der understreger, at hvis vi skal i mål med det, der står i forståelsespapiret, skal der fra regeringens side leveres.
Ii den forbindelse er det helt relevant, at vi i de igangværende ydelsesforhandlinger får en aftale om ydelser, om at bekæmpe børnefattigdom, om at sikre nogle af de fattigste mennesker i vores land, som er på overførselsindkomst, herunder på kontanthjælp, for ellers bliver der ikke leveret på det, der står i forståelsespapiret, ellers bliver der ikke leveret på det, der er det grundlag, som regeringen trådte til på, og som er afgørende for, at regeringen også kan sidde på Enhedslistens mandater.
Konkret vælger man her at afskaffe den grønne check, som er en måde at støtte mennesker med lave indkomster og i et vist omfang også almindelige indkomster på som en kompensation for stigende afgifter.
Stigende afgifter er noget, vi kan og skal gå ind for, fordi stigende afgifter, f.eks. grønne afgifter, betyder, at vi får en adfærdsændring, så der bliver brugt mindre af det, der forurener og skader klimaet, men der er samtidig nogle mennesker, som har allermindst i vores land, som vi kan kompensere socialt, for at de ikke ender i fattigdom eller yderligere fattigdom, i takt med at vi indfører de nødvendige afgifter for at bekæmpe f.eks. klimaforandringerne og forureningen.
Det er derfor også en meget, meget forkert politik, og jeg er specielt skuffet over SF og De Radikale, som har leveret de afgørende mandater til den socialt skæve og ulighedsskabende aftale »Danmark kan mere I«, herunder afskaffelsen af den grønne check, som beskrevet i det her lovforslag, for ikkepensionister.
Derfor har Enhedslisten bestemt ikke tænkt sig at bakke op om det her lovforslag.
Der er spørgsmål omkring elafgiften, som vi på en måde godt kan se positivt på, men hvor vi sådan set hellere så, at man ikke satte elafgiften ned, for en lavere elafgift betyder alt andet lige, at der bliver brugt mere energi.
Vi så hellere, at man havde beholdt elafgiften på det niveau, den var på, men samtidig havde skruet op for den grønne check, for så havde vi fået den adfærdsændring, der ligger i, at man ikke bruger mere el, fordi ellen bliver billigere, samtidig med at vi havde fået den sociale kompensation.
Men som lovforslaget ligger her og med de elementer, der er i det, kan Enhedslisten på ingen måde støtte det.
Liselott Blixt (UFG), 2022-05-19:
Mange tak.
Jeg ved jo godt, at hr. Stinus Lindgreen altid har været imod det og gerne ville lukke alt, hvad der hedder videncenter, og RAB-ordningen skulle vist også drønes ned.
Men jeg tænker på: Hvilke tanker har man så om de mennesker, som gerne vil have en behandling uden for det offentlige sundhedsvæsen?
Mener man, at man så bare skal lade dem sejle deres egen sø, for når vi ikke har evidens for det, skal vi heller ikke tilbyde det?
Er det det, ordføreren står for?
Stinus Lindgreen (RV), 2022-05-19:
Tak for det.
Og som jeg også sagde, endda flere gange, er der et behov for, at de har et sted at finde objektiv viden.
Der findes viden – den findes endda opsummeret i bl.a. Cochrane Reviews.
Den viden kan man sagtens gå ind og finde, lægge frem og tilgå, også som patient.
Man kunne godt gøre det lidt mere tilgængeligt, det anerkender jeg fuldt ud, så det er nemmere at læse, for det er ikke alle, der har en forskerkarriere, og de har jo trods alt også behov for at kunne læse disse ting.
Det, jeg siger, er bare, at forskningen findes.
Der er ikke nødvendigvis behov for at lave nye projekter om ting, der allerede er belyst igennem årtier.
Liselott Blixt (UFG), 2022-05-19:
Jeg tror, at det en gang imellem er det, der er forskellen i forhold til forskere og læger og andre, der beskæftiger sig med alt muligt; de ved, hvor de skal finde tingene.
Og det er dem, som ordføreren lader sejle, fordi de ikke kan finde de studier, eller hvad det er.
Ordføreren var faktisk selv lidt inde på det, nemlig at man burde gøre det mere tilgængeligt – jamen det er jo lige præcis det, et videncenter skulle.
Er man ikke enig i det?
Liselott Blixt (UFG), 2022-05-19:
Jeg tror, at jeg skal finde alle jer andres forslag frem, så vi kan se, hvad der bliver taget af det økonomiske råderum i bl.a. Socialistisk Folkepartis forslag, som vi behandlede tidligere, eller når der er tale om Enhedslistens oliemilliarder, eller hvad pokker det er, man altid kører frem med.
Jeg er bare træt af, at jeg hele tiden skal sige, at det skal tages fra de penge, vi giver til indvandrere eller noget andet.
Selvfølgelig kan man finde pengene.
Når man har et forslag, kæmper man for det, og så skal man nok finde en løsning på, hvor pengene skal komme fra.
Det, jeg vil sige, er bare, at det jo ikke er det, der kan være undskyldningen for, om man vil være med til at arbejde for noget, der skal hjælpe de danske borgere.
Så jeg synes bare, det er lidt for søgt fra Enhedslistens side.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-19:
Jeg har også stået heroppe fra talerstolen og afvist forslag fra Socialistisk Folkeparti, som jeg principielt set var enig i, men som jeg afviste med præcis den samme begrundelse, nemlig at der ikke var anvist finansiering, og sådan kan der være temperamentsforskelle, i forhold til hvordan man behandler ting.
Nu sagde jeg, at en del af begrundelsen var finansiering, men jeg sagde også, at jeg synes, at vi bliver nødt til at se det her i et samlet hele, som både handler om et videns- og forskningscenter, men som også handler om, at vi får en revision af hele RAB-ordningen, så vi netop sikrer, at det bliver en samlet pakke, der sikrer, at vi får en bedre anerkendelse og en bedre kontrol i forhold til alternativ behandling.
Liselott Blixt (UFG), 2022-05-19:
Hvis man bare har fulgt lidt med i, hvad der er sket de sidste par år, så ved man jo, hvor mange penge der i sin tid blev brugt på ViFAB, og hvor meget man sparede på at lægge det ind under Lægemiddelstyrelsen.
Der bliver jo også brugt penge i dag.
Man praler af, at man har noget i Lægemiddelstyrelsen – så kan man jo starte der og se, hvordan det går.
Jeg forlanger ikke, at man, når man starter et videnscenter, så starter med alt på en gang.
Vi må jo se, hvad vi har brug for, hvad vi har, hvad vi kan få fra Cochrane, og hvad vi kan få andre steder fra, og hvordan vi får det ind.
Som hr. Stinus Lindgreen siger, har vi jo noget viden, men lad os dog starte et sted.
Men man går bare op på talerstolen og siger, at der ikke er økonomisk finansiering, og så vil man ikke være med.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-19:
Tak for det, og også tak fra mig til forespørgerne til den her forespørgselsdebat, som handler om, hvorvidt regeringen vil sikre et uafhængigt videnscenter for alternativ behandling.
Det er faktisk også et gammelt SF-forslag.
I Danmark har vi tidligere haft et videns- og forskningscenter for alternativ behandling.
Hvis nogen løber sur i alle de her bogstaver, kan jeg godt forstå det.
RAB-ordningen blev dog lukket, og nu findes der ikke et sted, der i tilstrækkelig grad samler lødig information om alternativ behandling i Danmark.
Derfor ser vi også gerne på linje med Danske Patienter, at der oprettes et videnscenter for alternativ behandling svarende til det norske NAFKAM, som forsker i alternativ og komplementær behandling og står for kritisk vidensdeling på området – på godt og ondt.
Det er som sagt et gammelt SF-forslag, men en konkret indsats, som der foreslås i forespørgslen her, forudsætter altså også en finansiering og prioritering.
Den har vi ikke et bud på.
Men vi mener, det giver mening at få et overblik over, hvad vi ved, hvordan den viden kan bruges bedre i praksis, et overblik over behovet for mere og bedre kontrol samt vidensdeling for patienter.
Det er vi blevet enige med Socialdemokraterne om at formulere os ud af i et fælles forslag til vedtagelse, og derfor støtter Socialistisk Folkeparti også den vedtagelsestekst.
Tak for ordet.
Liselott Blixt (UFG), 2022-05-19:
Det mener jeg også vi skal gøre i forhold til vacciner.
Jeg mener, at uanset hvad skal der være en åbenhed.
Vi skal have virkninger, bivirkninger og reelle muligheder lagt frem.
Vi skal også vide, at hvis vi tager en alternativ behandler, kan det være placeboeffekten – det kan også være, det virker.
Vi ved ikke så meget.
Men jeg synes, det er vigtigt, fordi vi ved, at der er så mange mennesker, der bruger det – og lige præcis akupunktur bruger selv lægerne jo.
Liselott Blixt (UFG), 2022-05-19:
Det her er forebyggelse, og det er faktisk noget, der kunne hjælpe på vores sundhedsvæsen.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2022-05-19:
Det, som bliver sagt her, har naturligvis intet med virkeligheden at gøre, altså at lige så snart det handler om danske statsborgere, er kassen lukket.
Det, jeg opfordrer til, er, at når man gerne vil bruge penge, så find en fornemmelse af, hvad det her koster af penge, og så sig, hvad det er, og hvordan den her regning skal betales.
Og hvis ordføreren ønsker, at det skal tages fra den bistand, der bliver givet til Ukraine, eller det skal blive taget fra sundhedssystemet eller blive taget fra noget helt tredje, så skriv det, og så har man i det mindste et forslag, som har en chance for at blive til virkelighed, hvis det skulle blive stemt igennem.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-05-19:
Tak for det.
Jeg skal gøre det ganske kort og holde mig til den kedelige del, nemlig finansieringen her.
Vi sidder f.eks. og forhandler sundhedsreform netop i disse dage.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvis nu ordføreren fandt, var det 10-12 millioner om året, man estimerede, det ville koste at drive det her center, ville ordføreren så prioritere at bruge dem på alternativ behandling, eller kunne der måske være andre områder i sundhedsvæsenet, der trængte mere?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2022-05-19:
Der er rigtig mange steder, som kalder på flere midler inden for sundhedsvæsenet, men også i allerhøjeste grad på mere arbejdskraft.
Så vi er udfordret på alle måder, og vi skal gøre det bedre på alle måder.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-19:
Jeg synes sådan set ikke, at det var det, jeg sagde.
Jeg synes sådan set, at jeg kom med en temmelig stor anerkendelse og sagde, at det her er noget, vi gerne vil arbejde videre med, men hvis det er et kardinalpunkt for Dansk Folkeparti, at Enhedslisten skal udstilles på den måde, så fred være med det.
Men vi er faktisk rimelig åbne over for det her og også over for at se på finansieringen af det.
Jeg synes bare, det er et godt princip, at man som udgangspunkt sikrer, at det bliver finansieret, og særlig, når vi også kommer her og siger, at vi faktisk synes, at vi skal kigge på mere end bare etableringen af et videncenter.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-05-19:
Tak for det.
Vi deler jo den grønne profil med Enhedslisten, så det er godt at se, at der er genbrug fra talerstolen i forhold til vedtagelsesteksten.
Jeg kunne godt tænke mig at stille et spørgsmål til ordføreren.
Det her er jo et ret komplekst område, og har ordføreren gjort sig nogen tanke om, om en behandling, hvis forskningen viser, at den ikke virker, så ikke skal tilbydes?
Skal man på en eller anden måde markere, at den ikke må tilbydes til patienterne?
Hvad skal konsekvensen være, hvis forskningen entydigt viser, at noget ikke virker?
Malte Larsen (S), 2022-05-19:
Jeg og vi har den største forståelse for de lavindkomstgrupper, der kommer i klemme i øjeblikket med de meget høje energipriser og i øvrigt med de almindelige prisstigninger, der er i samfundet.
Her er der lavet en aftale med ikrafttrædelse og med virkning fremadrettet, en i øvrigt meget udmærket og fornuftig aftale med de ting, som der så er af konsekvenser ved det.
Jeg synes, det giver rigtig god mening, at man gennemfører aftalen, men samtidig ser på, om der i de forhandlinger, som spørgeren taler om, er behov for midlertidige kompensationer målrettet de enkelte grupper, der også har været oppe at vende.