runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-01-23:
Tillad mig at komme med et konkret eksempel.
Det ene koster 9 mio. kr., og det andet koster 5 mio. kr.
Så kan vi jo godt diskutere med hinanden, om det er en dårlig idé med data, og sige, at nu skal vi også passe på med bureaukratiet, og at nu må vi også passe på, at vi ikke lægger en anden form for standardisering ind.
Altså, borgeren vinder jo ingenting, ved at kommunen skal betale 9 mio. kr. for noget, som de ellers kunne have fået for 5 mio. kr. Borgeren vinder absolut ingenting.
Det vil sige, at når der er udfordringer i forhold til udgifterne, er det altså ikke afspejlet i, at borgerne så får en utrolig høj kvalitet, men snarere i, at der simpelt hen er en mangel på styring af området og herunder en mangel på data.
Derfor har vi svært ved at forklare, hvad det er, der går galt.
Sara Emil Baaring (S), 2024-01-23:
Tak for ordet, formand.
Jeg vil gerne starte med at takke Konservative for at fremsætte beslutningsforslaget.
Vi står i dag over for et vigtigt skridt på vejen mod et mere inkluderende samfund, hvor vi anerkender værdien af servicehunde og de utrolige færdigheder, som de besidder.
Dette beslutningsforslag handler ikke blot om at samle paragraffer og regler; det giver udtryk for vores fælles vilje til at skabe klarhed og tilgængelighed for alle borgere.
Servicehunde er ikke bare dyr, de er hjælpere.
De er livsforandrende partnere, og for mange er de et uundværligt støttepunkt i hverdagen.
De guider, assisterer og giver selvstændighed til mennesker med forskellige udfordringer og behov.
De er øjne for de blinde, ører for de døve og støtte for dem med fysiske eller psykiske udfordringer.
Disse hunde fortjener vores anerkendelse, og de mennesker, der er afhængige af dem, fortjener vores fulde støtte.
Der ønskes med dette beslutningsforslag, at vi tager et afgørende skridt mod en forenklet lovgivning omkring servicehunde – en forenkling, vi i Socialdemokratiet gerne vil støtte op om.
Der ønskes, at reglerne bliver samlet ét sted, så det bliver lettere at forstå og anvende dem i praksis.
Det er en forbedring, der vil gøre en stor forskel for de borgere, der dagligt navigerer i et regelsæt, som hidtil har spændt over flere forskellige love og bekendtgørelser.
At tydeliggøre og samle reglerne betyder også, at vi kan være med til at sikre en ensartet håndhævelse og ligebehandling på tværs af landet.
Det betyder, at en servicehund i Nordjylland anerkendes under samme vilkår som i København.
Det er retfærdighed, det er lighed, og det er udtryk for den respekt og anerkendelse, som brugerne af servicehunde fortjener.
Ud over forslagsstillerne skal der også lyde en tak til de utallige individer og organisationer, der har arbejdet utrætteligt for at bringe den her problemstilling frem.
Sluttelig er der dog én problemstilling, der gør, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget, som det foreligger i dag.
Som forslaget er fremsat af forslagsstillerne, vil det medføre offentlige merudgifter.
Et par eksempler på dette er eventuel oprettelse og administration af en offentlig myndighed, der skal certificere, registrere og godkende servicehunde, udstede officielt id og vest til hundene samt føre tilsyn med private leverandører.
Selv om vi i Socialdemokratiet ikke kan støtte forslaget i sin nuværende form, vil vi gå konstruktivt ind i det kommende udvalgsarbejde, og vi vil være åbne for at se på, om vi ikke i fællesskab kan blive enige om en beretning.
Vi tror, det er muligt at finde en løsning på dette område, som favner bredt til fordel for alle borgere, såvel dem med to som dem med fire ben.
Derudover skal jeg hilse fra Radikale Venstre.
Tak for ordet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-01-23:
I al ubeskedenhed var det jo sådan set regeringen, der foreslog, at vi skulle bruge 15 mio. kr. på området.
Det var det, der var vores udspil i forbindelse med SSA-aftalen i år.
Så det er jo ikke regeringen, der har fået pillet det ud af sit eget forslag.
Det er bare for at sige, at det jo så er nogle andre partier i Folketinget, der har haft andre prioriteringer, end vi havde på det område.
Så jeg tænker i hvert fald, at det måske er lidt unfair at beskylde regeringen for at være fodslæbende lige med hensyn til det med servicehundene, for det er jo os, der har bragt noget i forslag, som vi ikke kunne lande en fælles aftale om.
Jeg synes, man skal passe lidt på med at fokusere for meget på juraen, altså om der er 1, 15 eller 25 love.
Men jeg vil i forhold til det med transporten sige, at det også skal være let for den enkelte chauffør at afkode, og derfor tror jeg, det er enormt vigtigt, at man har begge perspektiver med, så det er nemt for chaufførerne at afkode, at der her er tale om en med en servicehund.
Vi har fuldstændig de samme problematikker på herberger, hospitalsgange og alle mulige andre steder, hvor der er borgere, der har behov for at have deres servicehund med, og hvor det er rigtig svært at imødekomme, og der er der også brug for, at vi får kigget på tingene.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-01-23:
Nu nævner ministeren selv det her med busser, og så sent som i efteråret var der en sag, som JydskeVestkysten har afdækket, om en ung pige, som ikke kunne få sin servicehund med i bussen og blev afvist, og som jo fik det rigtig, rigtig dårligt på grund af den oplevelse.
Busselskabet måtte jo også lægge sig fladt ned bagefter og beklage episoden.
Det er virkelig uhensigtsmæssigt, at sådan nogle episoder opstår, og det er jo derfor, at det, at det bliver samlet i én lov, er rigtig nødvendigt.
Nu nævner ministeren, at der bør skrives en beretning på området.
Det kan jo for så vidt være rigtig fint, men nogle gange er der bare tendens til, at de bliver brugt til, at man kan sige, at man har til hensigt at arbejde med noget, og så bliver det jo ikke rigtig helt til så meget.
Det kunne jeg være lidt bekymret for.
Derfor håber jeg på, at regeringen, når nu det her forslag kommer til afstemning, vil stemme for det, for ellers kan jeg godt være lidt nervøs for, at vi ikke kommer videre, og at en beretning lidt bliver til en syltekrukke.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-01-23:
Der tror jeg, det er rigtig vigtigt for mig i første omgang at sige, at det ikke er afgørende for, at man kan blande sig i politik på handicapområdet, at man sidder med i det specifikke forum.
Det var simpelt hen bare for at pege på, at jeg synes, at samarbejdet er ekstremt vigtigt, altså at det at lytte på hinanden som parter er vigtigt.
I denne sammenhæng, i forbindelse med det konkrete forslag er parterne jo nogle andre, og der synes jeg, det er lige så væsentligt at lytte.
Nu sidder jeg jo ikke i udvalget, fordi jeg er minister, så jeg skal ikke blande mig i udvalgets arbejde, men hvis jeg skulle lave en konstruktion i lighed med Sammen om handicap i forhold til det her spørgsmål, ville jeg jo sørge for, at de berørte organisationer kunne se på problematikkerne i fællesskab.
For de fleste organisationer kan godt komme med deres egne bud, men det, jeg synes er rigtig interessant med f.eks. Sammen om handicap, er jo, at nogle af dem, der har modsatrettede interesser, eller som normalt ikke sidder det samme sted, mødes der.
På det her område kunne det være chaufførerne, som jo typisk er dem, der skal transportere borgere med handicap rundt, og der kan man se på, hvad det er, de har brug for, for at de kan identificere det her og gøre det bedst tænkelige i forhold til borgere med handicap.
Altså, man får set på de forskellige positioner rundt om problematikken.
Det ville jeg gøre i udvalget og så sørge for, at der bliver lavet et fælles oplæg, hvor man siger, at der er en eller anden samlet indstilling til det, sådan at hele udvalget har hørt det samme og kan tage politisk stilling til det og skrive en beretning.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-01-23:
Mange tak.
Og tak for talen, og også tak for at omfavne forslaget.
Nu nævner ministeren, at områdets parter er med i Sammen om handicap, og i forhold til ønsket om, at området vedrørende servicehunde samles i én lov, er det jo sådan, at Foreningen for ServicehundeBrugeres Rettigheder og også Servicehunde til Handicappede har nogle gode forslag, og de sidder ikke med i den her gruppe.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvordan får vi ligesom inddraget de gode forslag, som de også har?
Det er jo netop med udgangspunkt i et behov på området, at de kommer med de her forslag om bl.a. ensartede veste, certificering osv.
Hvordan får vi ligesom inddraget dem og deres input i arbejdet med at få én lov på det her område, når de jo ikke sidder i Sammen om handicap?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-01-23:
Mange tak.
Min indbakke har bimlet og bamlet med henvendelser fra mennesker, som er dybt afhængige af deres servicehund.
De skriver alle om det samme problem, nemlig den manglende og uklare regulering af regler i forhold til servicehunde.
Der er ganske enkelt behov for at samle reglerne om servicehunde i én lov.
I dag er reglerne reguleret i flere love under forskellige ministerier, og det gør det uoverskueligt og kompliceret for både brugerne af servicehunde, myndigheder og private at overholde og forstå reglerne på området.
Det har desværre den konsekvens, at brugerne af servicehunde f.eks. diskrimineres eller nægtes tilladelse til at færdes med deres servicehund i bl.a. busser og butikker og på restauranter.
Som reglerne er i dag, kan alle potentielt erhverve sig en vest og kalde en hund for en servicehund.
Det er katastrofalt og ødelæggende for de mange mennesker, som rent faktisk har brug for en servicehund i dagligdagen, hvor de behøver støtten fra en hund til at tackle et handicap eller en sygdom.
Der er derfor brug for at få præciseret og samlet reglerne om erhvervelse af servicehunde, hvilket har til formål at sikre, at det bliver klart og tydeligt for alle, hvilke regler der gælder for brug af servicehunde, f.eks. reglerne om tilladelse, ensartede veste, træning, officielt id, certificering, etablering af klare retningslinjer for indkvartering af servicehunde i det offentlige rum.
En samlet lov vil også sikre, at virksomheder og myndigheder undgår at diskriminere personer med et handicap, der har brug for servicehunde.
I forbindelse med udarbejdelse af en samlet lov om servicehunde kan der med fordel hentes inspiration fra ADA og samarbejdes med Servicehunde til Handicappede og Foreningen for ServicehundeBrugeres Rettigheder, for de har flere gode forslag til en klar lovgivning.
Dem har jeg haft et konstruktivt møde med, ligesom jeg også har haft møde med Dansk Blindesamfund, som også påpeger nogle af de samme udfordringer og ønsker en international certificering af førerhunde.
Det kan man med fordel kigge på og inddrage i arbejdet med en samlet lov for servicehunde, og muligvis kan man også inddrage førerhunde i den samlede lov.
Jeg håber på Folketingets opbakning til beslutningsforslaget, da servicehunde er af stor betydning i dagligdagen for brugerne af dem.
Det hjælper dem med psykiske udfordringer til at komme ud ad døren, og det hjælper dem med fysiske sygdomme som epilepsi og diabetes med at få taget deres medicin i tide.
Tak for ordet.
Rosa Lund (EL), 2024-01-23:
Tak for ordet.
I lighed med tidligere ordførere vil jeg gentage, at det her jo virkelig er et bunkelovforslag, der både strækker sig over mange områder, men på en måde også over flere ministerier.
Vi var i hvert fald i Enhedslisten lidt i tvivl om, hvilken ordfører der var relevant her, men jeg vandt den.
Jeg kan starte med at sige, at vi støtter det her lovforslag, som jo indeholder en række lovændringer af mere eller mindre teknisk karakter, som vi bakker op om, bl.a. at lovfæste indsatsen mod genopdragelsesrejser og tydeliggøre reglerne vedrørende anbringelse af udviklingshæmmede.
Det bakker vi meget op om, fordi det er vigtigt, at det er klart for borgerne, hvad reglerne er på de her områder.
Og hvis det er tydeliggjort i loven, er det også nemmere for folk uden for Christiansborg at forstå, hvordan reglerne er.
Så vil jeg gerne fremhæve, at lovforslaget bl.a. har til formål at tydeliggøre børns rettigheder som følge af barnets lov, hvilket er fuldstændig afgørende.
Det handler konkret om børns og unges ret til at klage over kommunens beslutning, hvis deres anmodning om anbringelse eller støttende indsats bliver afvist.
Det er for Enhedslisten en helt afgørende del af lovkomplekset, hvorfor vi naturligvis er glade for, at det bliver gjort endnu tydeligere her, ligesom vi i Enhedslisten har brugt lang tid på at sikre børns og unges rettigheder, så vi kan forhindre, at de bliver sendt på genopdragelsesrejser.
Det er vi meget tilfredse med i Enhedslisten.
Så på trods af at det er et bunkelovforslag, som vi ellers ikke er så glade for, støtter vi det her lovforslag.
Sophie Løhde (V), 2024-01-24:
Tak til spørgeren.
For god ordens skyld skal jeg indledningsvis lige understrege, at jeg ikke sådan har et dybt, indgående kendskab til den konkrete sag i Nordjylland, som spørgeren henviser til.
Det er som bekendt regionernes opgave, i det her tilfælde Region Nordjylland, som driftsherrer at lave den konkrete prioritering af ressourcerne i regionerne, og der har regionerne jo inden for lovens rammer mulighed for at planlægge, prioritere og ombudgettere ressourcerne på deres sygehuse.
Jeg forventer til gengæld og naturligvis, at regionerne har blik for og øje for, at man skal imødegå kvalitetstab og konsekvenser for patienter, når, eller jeg skulle rettere sige, hvis de omlægger deres palliative tilbud.
Det er vigtigt at være opmærksom på det der »hvis«.
For mig bekendt er der endnu ikke truffet beslutning om det konkrete forslag.
Det kunne man godt få indtrykket af, når man læser spørgsmålet.
Når det så er sagt, er vi fra regeringens side meget optaget af hele det palliative område.
Vi har afsat 600 mio. kr. til at styrke kræftområdet og at gå i gang med arbejdet med den kommende Kræftplan V.
Og et af de fokusområder, vi har i forbindelse med Kræftplan V, er lige præcis palliation, og for en god ordens skyld vil jeg sige, at det ikke alene er afgrænset til kræftpatienter, men at vi som en del af det faglige forarbejde vil se på det palliative område som en helhed, herunder hvad der er af særlige udviklingspotentialer og også udfordringer.
Så arbejder vi som bekendt også med det, ved at vi har nedsat Udvalget for en mere værdig død.
Hvad kan vi gøre for også at understøtte en bedre palliativ indsats ude i borgerens eget hjem?
Afslutningsvis ser jeg frem til, at vi allerede i næste uge skal drøfte hele det palliative område i forbindelse med forespørgselsdebatten om F 17, som jeg ved at spørgeren har stillet.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-24:
Først og fremmest tak til indenrigs- og sundhedsministeren for, at vi kan tage den her drøftelse her i Folketingssalen i dag.
For hele palliationsområdet og det her med at sikre alle borgere en værdig sidste tid med en værdig død er noget, der ligger os i Danmarksdemokraterne meget på sinde.
Når jeg også spørger ind til forholdene i forhold til Farsø og Farsø sygehus i Nordjylland, handler det jo også om den her beretning, som Rigsrevisionen kom med i 2020, hvor der blev udtrykt stærk kritik.
Det må man sige, ligegyldigt hvordan man selvfølgelig udtrykker det.
Der var i hvert fald kritik af, at regionerne jo ikke i tilstrækkelig grad sikrer, at patienter, som har behov for adgang til specialiseret palliation, rent faktisk får det.
Så det er jo også en meget udfordret situation, der er rundtomkring.
Der er folk, der dør, mens de er på venteliste til bare en hospiceplads.
Det mener vi i Danmarksdemokraterne er fuldstændig urimeligt, altså at man ligefrem skal dø, mens man venter på rent faktisk at komme til det der specialiserede tilbud, som kan favne en og lindre en på en måde, som den basale palliation ude i hjemmet sådan set ikke kan klare.
Det, man også skal tænke på, er jo, at når vi bliver ældre og ældre, får vi også flere sygdomme.
Sygdomsbilledet bliver mere komplekst, og det har også betydning for den palliation, som man skal have.
Der bliver automatisk også et behov for, at der skal være en mere specialiseret palliation, og det er jo noget, vi er nødt til at løfte i fællesskab.
Der må regeringen og ministeren sådan set også svare på, hvilke planer regeringen har på det her område.
Sophie Løhde (V), 2024-01-24:
Vi er ekstremt opmærksomme på det palliative område fra regeringens side.
Det er rigtig, rigtig vigtigt, og jeg synes også, at det er vigtigt, at vi har et bredere fokus, end at vi alene har fokus på diskussionen om hospicer, om end den også er vigtig.
For den udgående palliative indsats er også ekstremt afgørende, ikke mindst for de mange mennesker, der har et ønske om at dø i eget hjem.
Vi nøjes jo ikke kun med at snakke fra regeringens side.
Der får det palliative område, ikke alene afgrænset til kræftpatienter, men også bredere, et særskilt fokus i forhold til det faglige forarbejde, som Sundhedsstyrelsen nu er i gang med at lave, og som bliver færdigt her senere i år.
På den baggrund har vi også sørget for fra regeringens side at øremærke 600 mio. kr. årligt til den nye Kræftplan V.
Det er i øvrigt det største beløb, som nogen sinde har været afsat til en kræftplan.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-24:
Det lyder også alt sammen positivt, at regeringen sætter nogle initiativer i gang.
Men vi kan jo se, at der på f.eks. hospiceområdet mangler over 200 pladser, og at vi har en befolkning, der kun bliver ældre og ældre og får mere komplekse sygdomsbilleder.
Så jeg tænker, at man på baggrund af de der 200 pladser, man mangler, nok skal fremskrive det lidt.
Derudover vil jeg sige, at vi også skal være opmærksomme på – det siger hjemmesygeplejen i Farsø faktisk også i forhold til Farsø hospital – at det er så vigtigt med den der lokale forankring.
Derfor er det meget udfordrende, siger de, at man altså nu vil rykke det her sengeafsnit og også det udadgående team til Aalborg.
For så er der ikke en lokal forankring mere.
Det må ministeren også forholde sig til.
Jeg er sådan set enig i, at vi skal have blik for hele det palliative område, men hvis vi nu kigger helt fokuseret på hospicepladser, så siger man i dag, at der i hvert fald mangler 200 pladser.
Det bliver helt sikkert højere i fremtiden.
Vi ved også godt – og det ved ministeren måske – at Danmarksdemokraterne faktisk havde sat over 140 mio. kr. af til hospicepladser i vores finanslovsudspil.
Det kom så ikke igennem.
Så kan ministeren love, at der kommer flere hospicepladser?
Sophie Løhde (V), 2024-01-24:
Der er ikke nogen tvivl om, at de danske hospicer løfter en ekstremt vigtig opgave i forhold til at kunne tilbyde pleje, omsorg og nærvær til patienter og pårørende i en rigtig svær tid.
Det er også derfor, at vi har blik for og fokus på hele det palliative område som led i vores Kræftplan V, hvor vi i øvrigt har øremærket 600 mio. kr., altså det største beløb nogen sinde afsat i forbindelse med en kræftplan, så vi kan få løftet det område.
Samtidig med det har vi også behov for at gøre noget på kræftområdet.
Det handler om at sikre tidligere adgang til diagnostik, fokus på senfølger og nogle af de andre vigtige dagsordener.
Men palliation har en helt særskilt plads i arbejdet med den kommende Kræftplan V.
Jeg ser frem til at modtage Sundhedsstyrelsens faglige oplæg, og jeg er også glad for, at vi som regering har sørget for at afsætte penge.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-01-24:
Mener ministeren, at det fulde landevejsprincip implementeres fuldt ud med finanslovsaftalen for 2024?
Sophie Løhde (V), 2024-01-24:
Det er jo netop en lokal beslutning i Region Nordjylland at træffe beslutningen om at se på det og en beslutning, som Danmarksdemokraterne selv vil være med til at tage, idet Danmarksdemokraterne er en del af budgetaftalen i Region Nordjylland.
Der er ingen tvivl om, at der jo også har været arbejdet med det område ude i regionerne.
Det skete også på baggrund af den kritik af regionerne, der blev rejst af Rigsrevisionen tilbage i 2020, tror jeg det var.
Der er sket en række fremskridt, men der er jo også en række områder, hvor der er behov for at gøre meget mere, fordi de fremskridt trods alt er for beskedne.
Et vigtigt skridt, som nu her også er blevet taget, er, at vi her fra januar måned sidste år har etableret en ny fagområdeuddannelse i palliation, som gør, at speciallæger kan uddannes til fagområdespecialister i palliativ medicin.
Det er ikke sådan, at vi stopper her i forhold til det palliative område fra regeringens side.
Vi er optaget af, at vi har blik for hele det palliative område, som vi ønsker at styrke fra regeringens side.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-24:
Mange tak.
Troels Lund Poulsen (V), 2024-01-24:
Som det er blevet nævnt mange gange i den her debat, er det i forbindelse med at udsende en fregat jo ikke et mål, at man skal have tilfangetagne.
Tværtimod er det jo et helt andet formål, som fregatten udsendes til at skulle bidrage til at opfylde, nemlig at skabe tryghed for sejladsen.
Hvordan forsvaret så stiller sig til det at kunne være operativt i det område, har jeg sådan set ikke tænkt mig at stå og folde ud her fra Folketingets talerstol.
Men man kan være helt tryg ved, at fregatten selvfølgelig er klar til at kunne operere i det område, som fregatten skal operere i.
Peter Kofod (DF), 2024-01-24:
Så ministeren vil ikke engang fortælle mig, om man forbereder sig på sådan en situation.
Jeg synes godt nok, det er nogle elendige svar.
Vi vil utrolig gerne være med.
Vi vil bare gerne have nogle klare svar.
Vi vil bare gerne have nogle klare perspektiver på det her.
Men sagt i al respekt er det, at der står en forsvarsminister på Folketingets talerstol, som ikke engang vil fortælle, om man klargør fregatten til, at man kan håndtere fanger, hvis man skulle støde på dem, jo helt uforståeligt.
Troels Lund Poulsen (V), 2024-01-24:
Det er ligesom ikke det, debatten har givet indtryk af, vil jeg sige.
Jeg ved ikke, hvordan man skal definere ordet flink.
Det er i hvert fald ikke sådan en jysk fortolkning, jeg kender til, af ordet flink.
Men til spørgsmålet om, hvorvidt forsvaret er i stand til at håndtere spørgsmålet omkring en potentiel fange, hvis man måtte stå i den situation, kan jeg sige, at det er forsvaret i stand til.
Sascha Faxe (ALT), 2024-01-24:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om forsvarsministeren med sin militærfaglighed og de efterretninger, som han har til rådighed, kan bekræfte, at den militære intensitet fra houthiernes side simpelt hen er taget til, siden man satte offensivt ind den 12. januar.
Troels Lund Poulsen (V), 2024-01-24:
Det, jeg kan henvise til, er jo det, som Forsvarets Efterretningstjeneste oplyser i forhold til de fremsatte beslutningsforslag.
Og det er derfor, vi behandler de her to beslutningsforslag.
Sascha Faxe (ALT), 2024-01-24:
Jeg er helt med på, at houthierne angreb.
Jeg spørger til, om intensiteten af houthiernes angreb er taget til, siden USA med en koalition bag sig satte ind med en aktiv indsats.
Troels Lund Poulsen (V), 2024-01-24:
Jamen jeg anerkender simpelt hen ikke præmissen – som om det skal være amerikanerne, der er skyld i, at den situation er kommet.
Det er houthierne, der bevidst har terroriseret et område omkring Det Røde Hav og derved skaber en meget stor udfordring i forhold til den frie sejlads for skibstrafikken i verden.
Det har amerikanerne sammen med en koalition af lande valgt at gøre noget ved.
Det synes jeg vi skal være glade for, for det er med til at skabe en eller anden form for ro i det område.
Pause Pause (Pause), 2024-01-24:
Mødet er udsat.
Peter Kofod (DF), 2024-01-24:
Tak for det.
Er man i gang med at sætte celler op, eller planlægger man ikke med det?