runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-21:
En anden ting, der forbinder vores partier, er jo, at vi i mange tilfælde slet ikke bliver inviteret med ind til regeringsforhandlinger.
I Alternativet arbejder vi ud fra det udgangspunkt, at alle skal høres, og først i det øjeblik man finder ud af, at der ikke kommer nogen enighed, bliver man smidt ud af forhandlingerne.
Der er vi selvfølgelig kede af den praksis, der er.
Jeg synes, at alle fortjener at blive hørt.
Jeg synes faktisk, det er meget udemokratisk, at man ikke starter med at lukke alle ind i rummet og så sortere fra, når man finder ud af, at man ikke kan opnå enighed.
Vi synes, vi har noget godt at byde på.
Jeg vil gerne høre, hvordan Dansk Folkeparti har det med det.
Er I også kede af det, og er det noget, vi kunne arbejde sammen om i forhold til at få ændret den praksis?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
Meget gerne, og tak for at række ud.
Vi fremlagde på vores sommergruppemøde sidste år et katalog med ti forslag til, hvordan man kunne øge gennemsigtigheden og forhåbentlig også genetablere tilliden til demokratiet, som jo er støt dalende under den nuværende regering og også den tidligere regering under Mette Frederiksen.
Så vi er helt åbne for at diskutere de forslag fuldstændig fordomsfrit med alle i Folketinget.
Det vil vi rigtig gerne.
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-21:
Tak for talen.
Jeg tror, at alle ved, at hvis der er nogen, der står last og brast i dansk politik, er det Alternativet og Dansk Folkeparti.
Jeg vil sige, at det måske er en sandhed med modifikationer, men der er alligevel overlap.
Der vil jeg jo bl.a. nævne dyrevelfærd, men også vores fokus på demokratiet.
I går havde Dansk Folkeparti et glimrende forslag i salen, der handlede om at øge tilliden til folkestyret.
Det handlede om en genetablering af offentlighedsloven og større gennemsigtighed i politiske donationer.
Desværre var opbakningen meget begrænset.
Det forstår jeg ikke helt, for hvorfor er vi så bange for gennemsigtighed?
I Alternativet støtter vi selvfølgelig helhjertet op.
Mit spørgsmål til ordføreren er derfor: Skulle vi måske forene vores kræfter i den her sag og prøve at pudse det her beslutningsforslag lidt af igen og måske fremsætte det en gang til og overbevise de andre om, at det faktisk er vejen frem med større gennemsigtighed?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
Det forstår jeg godt, og husleje er jo helt afgørende.
Vi var lidt inde på økonomisk teori med fru Inger Støjberg tidligere.
Når jeg er lidt tøvende, er det fordi, at når jeg hører socialister tale om priser og reguleringer og sådan nogle ting, skal man altså være lidt varsom, for det er gået dårligt cirka alle gange, vi har prøvet på det i verdenshistorien.
Der er to steder, hvor det er relevant at tale om socialisme, kan man sige, og det ene sted er i himlen, og der har de ikke brug for det, og det andet sted er i helvede, og der har de for meget af det.
Så jeg er ikke helt sikker på, at det er den samme løsning, som fru Victoria Velasquez anviser her, jeg vil nå frem til.
Jeg synes, at der er to akser, når vi taler udenlandsk arbejdskraft.
Den ene akse er selvfølgelig beløbsgrænsen, hvor vi ikke går ind for en sænkning.
Den anden akse er kulturaksen, kan man sige, hvor der er en kæmpe forskel – hvis vi f.eks. taler om sundhedssektoren – om man får en eller anden ind fra Somalia eller en fra South Carolina.
Det er bare to vidt forskellige verdener.
Så vi er optaget af begge dele.
Men helt grundlæggende mener vi, at den mangel på arbejdskraft, som det danske samfund har, kan løses på mange andre områder.
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi har været meget optaget af, om man kan motivere seniorer til at blive lidt længere på arbejdsmarkedet.
Jeg tror, at der er et kæmpe potentiale i forhold til folk med handicaps.
Der er så mange ressourcer.
For slet ikke at tale om den offentlige sektor, som har så mange fedtlag af, at hvis vi bare skar et af dem af, kunne Dansk Industri køre videre i en måned.
Der er så mange ressourcer i Danmark, så vi slet ikke behøver at tale om lavtuddannet arbejdskraft fra udlandet.
Victoria Velasquez (EL), 2025-05-21:
Tak for det.
Talen mindede mig lidt om Kristen Ghodsees bog.
Jeg vil sige, at noget andet, som man også har godt af som progressiv, er en masse gode proteiner, men det er egentlig ikke det, mit spørgsmål drejer sig om.
Noget, som ikke var så godt i gamle dage, og noget, som vi skal gøre endnu bedre i fremtiden, er bl.a., hvordan vi sikrer friheden og mulighederne for dem med de laveste indkomster og for dem, som har de mindste økonomier.
Jeg bliver lidt bekymret, når jeg på vandrørene hører nogle af de forhandlinger, der foregår om en ny aftale om udenlandsk arbejdskraft, og derfor vil jeg rigtig gerne høre, hvor Dansk Folkeparti står i forhold til en beløbsgrænse på 300.000 kr.
For selv når vi kigger på Dansk Arbejdsgiverforenings statistik, tjener en ufaglært i industrien altså 450.000 kr. om året.
Rengøringsarbejdere tjener også langt over 300.000 kr. om året.
Så det vil virkelig skabe et pres både på lønarbejdere bredt set, men jo også på de ufaglærte.
Så hvor står Dansk Folkeparti her?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
Altså, det må jo være en bitter fornemmelse at have stemt på partiet i en forventning om, at »Retfærdig og realistisk« – det store flotte program fra 2016 på, tror jeg, næsten 50 sider, der ligesom skulle være krumtappen i fru Mette Frederiksens formandskab – blev gennemført.
Hvis man havde en forventning om, at det skulle omsættes til virkelighed, er det i hvert fald gået helt anderledes.
Jeg tror, at vi i den blå familie vil være i stand til at gøre mange flere ting, også fordi vi jo er villige til at tage de opgør med konventionerne – det gælder f.eks. statsborgerretskonventionen osv. osv. – som jeg er rigtig glad for også at høre De Konservative tale om.
Så vi kommer til at rykke på mange af de ting, hvor Socialdemokratiet kun har givet løfter, men ikke har leveret.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-05-21:
Det er jeg enig i.
I 2021 lovede den socialdemokratiske regering, at der nu skulle sættes hårdt mod hårdt, og at bandemedlemmer skulle udvises.
Den er, at ikke et eneste bandemedlem har fået frataget sit danske statsborgerskab med den lovændring, som Socialdemokratiet gennemførte – tallet er et stort rundt nul.
Det er desværre virkeligheden.
Hvad mener hr. Morten Messerschmidt om, at vi gang på gang oplever, at Socialdemokratiet ikke lever op til deres egne valgløfter?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
Regeringens udlændingepolitik er jo deepfake, bare i den analoge verden.
Altså, man får gode behjertede folk som hr. Frederik Vad og vist også hr. Rasmus Stoklund og et par andre til at rende rundt og holde gode taler, og så forsømmer man alt.
Vi var tidligere i debatten inde på, at der under nærværende statsminister er sket en stigning i den årlige tilstrømning af folk fra muslimske lande på 124 pct.
Det er jo i øst og vest, når man hører det, hr. Frederik Vad præsenterer som regeringens politik.
Så det er deepfake.
Man skal ikke stole på det.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-05-21:
Og tak for talen.
Udlændinge- og integrationsministeren har jo åbnet op for, at man vil se nærmere på, hvordan ansøgere til statsborgerskab kan screenes, så vi kan sikre, at ansøgere ikke nærer had til Danmark.
Men knap her et halvt år senere har regeringen ikke engang nedsat den såkaldte ekspertgruppe, der skulle arbejde på en model for screening.
Det må jo så være tydeligt for enhver, at regeringen sylter det med den her ekspertgruppe, ligesom man jo faktisk også gjorde med den her konventionsambassadør, som det tog over to år at ansætte, og så ansatte man en på deltid.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre hvad hr. Morten Messerschmidt tænker om det.
Victoria Velasquez (EL), 2025-05-21:
Det er endnu en grund til ikke at hæve pensionsalderen til de 70 år, men det er en anden diskussion.
Jeg tror bare, at det er et røgslør, når vi ser meldingerne i Berlingske og andre steder, hvor man får det til at se ud, som om det handler om udlændingepolitik, men under det ligger, at man vil sætte en beløbsgrænse på 300.000 kr.
Det kommer til at presse særlig ufaglærte og faglærte rigtig, rigtig hårdt.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
Ja, det tror jeg sagtens man kan.
Vi taler om 20 40-fodscontainere.
Hvis vi taler om fjerde generation, altså de flydende reaktorer, som Saltfoss Energy og Copenhagen Atomics udvikler, så taler vi om de almindelige Mærskcontainere, og 20 af dem placeret strategisk rundtomkring i Danmark vil være i stand til at levere hele vores energiforbrug.
Det er ikke nogen, der kræver servicering.
De kræver selvfølgelig noget sikkerhed, hvis der kommer en eller anden vandal, formodentlig fra Mellemøsten, for at lave noget terror, men det er også det eneste, så vi skal bare sætte en Falck Securitas-mand der, som holder øje med det.
Og det her kan man bare grave ned.
Det kan man grave ned hvor som helst.
Man kan grave det ned i spørgerens baghave.
Det vil han ikke?
Det var da usolidarisk.
Altså, jeg vil godt stille noget til rådighed.
Jeg synes da også, at Moderaterne skulle vise lidt storsind her.
Dansk Folkeparti har historisk haft et godt forhold til partiet Venstre i de samarbejder, vi har haft.
Det er klart, at man jo er nødt til at gå på kompromis.
Sådan er det jo.
Medmindre man selv har de 90 mandater, kan man jo aldrig nogen sinde få det alt, hvad man gerne vil.
Men når jeg ser tilbage på, hvad det er, der har gjort, at Danmark f.eks. ikke er Sverige på udlændingepolitikken, er det jo, at det lykkedes Dansk Folkeparti sammen med Venstre og i øvrigt også De Konservative op igennem 00'erne at få 24-årsreglen, tilknytningskravet, en reform af indfødsretsaftalen osv. igennem.
Det var jo ikke hundrede procent DF-politik.
Det var heller ikke hundrede procent Konservative- eller Venstrepolitik, men det var politik, der satte en ny retning for Danmark
Det tror jeg også at vi kan gøre efter et folketingsvalg.
Det er derfor, at jeg har peget på hr. Troels Lund Poulsen.
Med den historik, vi har mellem vores partier, anser jeg hr. Troels Lund Poulsen som en dygtig politiker til at drive det politiske håndværk, og han vil, tror jeg, også kunne være dygtig til at lede en regering.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-21:
Tak for svaret og den brede erkendelse af, at man lavede forskellige tiltag, både under Anders Fogh Rasmussen-, men også under Lars Løkke Rasmussen-regeringen fra 2015 til 2019, som jeg går ud fra at man også inddrager her som en Venstreledet regering.
Men satte det reelt set en ny kurs?
Jeg er bekymret for, og vi er i vores parti bekymrede for islamiseringen af Danmark og det, som sker der.
Jeg ser ikke et Venstre, som er villige til at føre en helt ny kurs, så vi ikke kommer ud over afgrunden.
For mig er det jo det vigtigste.
Så kan vi ændre på skattetrykket og noget andet løbende, og det forstår jeg godt at man vil gøre, men hvis man ikke er villig til at tage et opgør og ændre kursen, så toget ikke er på vej ud over afgrunden, står vi jo bare og trykker lidt på bremsen og ser katastrofen lidt længere ude i horisonten.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Når man spørger palæstinenserne selv i Gaza, er et stort flertal faktisk det.
Det har man jo undersøgt.
Jeg har ikke noget godt at sige om Hamas, men det, at man blokerer for forsyninger til civile og børn, er dog Israels ansvar.
Det er Israel, der med åbne øjne ser til, mens titusindvis af børn går til grunde i øjeblikket.
Jeg har svært ved at forstå det, og jeg har også svært ved at forstå, at det skulle være i Israels interesse, at vi bare lader det ske.
For tænk på, hvad man påkalder sig udefra af vrede og had i de generationer, der vokser op i de palæstinensiske områder nu.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
Jeg tror, at alle i det her Ting synes, det er rædselsfuldt, når børn og civilbefolkningen bliver angrebet og lider og dør, i Mellemøsten som i ethvert andet land på kloden.
Der er i min optik bare ingen tvivl om, at det er Hamas, der slår sin befolkning ihjel.
Så kan man diskutere proportionaliteten i fremgangsmåden, og om man skal oversvømme tunnellerne, som også civile befinder sig i osv. osv.
Vi må bare ikke flakke her, hr. Martin Lidegaard.
Det er Hamas, der er palæstinensernes fjende, og derfor burde vi sammen med israelerne bekæmpe dem.
Jamen er palæstinenserne overhovedet interesserede i en tostatsløsning?
Så ville de være omfattet af krigens love og permanent ligge i konflikt med Israel.
Det tror jeg ikke engang de er.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Jeg kan ikke lade være med lige at følge op på det spørgsmål, der var om Gaza.
For mener hr. Morten Messerschmidt virkelig i ramme alvor, at det, der foregår i øjeblikket, er selvforsvar fra Israels side?
Israel har jo selv erklæret, at nu går man efter at annektere Vestbredden og Gaza i et Storisrael.
Det siger i hvert fald ledende ministre i Israel.
I forlængelse af det kunne jeg egentlig også godt tænke mig at høre hr. Morten Messerschmidt, om han egentlig principielt set støtter en tostatsløsning, så der er en fremtid for begge folk?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
Bare lige for at svare på det første sidst vil jeg sige, at min ambition er at komme ind i en blå regering, ikke at være parlamentarisk støtteparti for den.
Hvad skal der så stå i det regeringsgrundlag?
Altså, det er jo selvfølgelig nærliggende at sige, at det, der ikke er Dansk Folkepartis politik, ikke må stå i et regeringsgrundlag, men hr. Lasse Haugaard Pedersen ved jo også godt, at det er børnehaveagtigt.
Lad os nu sige, at hr. Ole Birk Olesen kom og sagde: Prøv at høre, Morten Messerschmidt, vi skal af med topskatten og til gengæld ud af menneskerettighedskonventionen og ind med DF's ældrepolitik og DF's udlændingepolitik.
Så skal man da være et skarn for ikke at sige ja, ikke?
Så det er jo ikke så enkelt, som hr. Lasse Haugaard Pedersen vil gøre det til, at det er noget med små legoklodser, og at hvis den ene klods falder, så falder tårnet.
Det her handler jo om at sætte en ny retning, og jeg vil da kæmpe for at få så meget DF-politik igennem som muligt, men jeg har da også respekt for, at der er andre i flertallet, der vil have deres prioriteringer igennem.
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2025-05-21:
Hr. Morten Messerschmidt siger »når vi får et blåt flertal«.
I forhold til den nærmeste fremtid vil jeg gerne sige »hvis der kommer et blåt flertal« i stedet for.
I forlængelse af det kunne jeg godt tænke mig at spørge om noget.
Nu siger man, at det var en fejl, at man ikke gik i regering i 2015.
Kan Dansk Folkeparti det?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
Jamen vi vil gerne have skattelettelser.
Det er også en del af den 2030-plan, vi fremlagde i sommer.
Vi har – og det vil ikke være spørgeren ubekendt – jo en anden fordelingsmæssig profil and Liberal Alliance.
Vi ønsker, som jeg sagde i mit indlæg, at gøre elevlønnen skattefri.
Vi ønsker at afvikle arveafgiften.
Det er jo nogle andre tanker end det, som Liberal Alliance fremlægger, men det, der er det gode, er, at der er tillid mellem vores partier, at der er en indforståethed og derfor også et grundlag for at kunne tale sammen og lytte til hinanden.
Der kan jeg nogle gange være lidt i tvivl om, om den samme gode kemi er til stede i regeringen her.
Jeg har da stor respekt for mine borgerlige ordførerkollegaer og de fleste kollegaer herinde, og jeg er helt sikker på, at når vi får et blåt flertal, så vil vi også være i stand til at få en skattelettelsespakke igennem, som afspejler de forskellige fornuftige hensyn.
Var blitzen over Dresden nødvendig?
Var blitzen over Hamborg nødvendig?
Var det virkelig nødvendigt, at man smadrede Tyskland til ukendelighed i foråret 1945?
Det var det måske ikke.
Vi ved det ikke, men det var godt, at nazismen blev udryddet.
Jeg synes, at det er væsentligt og afgørende, at Hamas og alt, hvad der finansierer og understøtter terrorismen imod Vesten, herunder også Israel, i Mellemøsten – Hizbollah, terrorregimet i Teheran – bliver knust, sådan at vi kan få bygget en fredelig sameksistens i Mellemøsten for første gang i rigtig, rigtig mange år.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-05-21:
Tak for det.
Hvordan ser ordføreren på de sidste ugers udvikling i Gaza, hvor nødhjælp ikke har kunnet komme ind, og hvor der har været angreb mod Hamas, som har kostet mange civile liv?
Har ordføreren nogle betænkeligheder ved den fremfærd, som Israel har haft de sidste uger?
Og mener ordføreren, at det er nødvendigt, at Israel helt nedkæmper Hamas, ligesom man helt må slukke en ild, når der er ild i et hus, for at undgå, at det blusser op igen?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
Det kan jeg bekræfte.
Det, der jo er det paradoksale, er, at det er palæstinensernes held, at de ikke har en stat.
For hvis palæstinenserne havde en stat, ville den 7. oktober jo blive betragtet som et statsangreb mod en stat.
Og så ville det naturligvis være fuldstændig lovligt at svare tilbage, ligesom det er helt naturligt, at Ukraine svarer tilbage mod Rusland, fordi det er to stater over for hinanden.
Men det, der så er sagen i Mellemøsten, er, at palæstinenserne ikke er en stat.
Derfor har vi den her diskussion om, hvor rammerne for folkeretten er.
Det handler om politik.
Det handler om at være på lysets, frihedens og fredens side over for mørket, utrygheden og det totalitære.
Der er ikke nogen tvivl om, at Israel er forsvaret og den yderste bastion, som forsvarer den vestlige civilisation i Mellemøsten.
Selvfølgelig skal det ske inden for humanitære, ordentlige og proportionale rammer osv., men der er ingen tvivl om, at det er Israel, som vi skal støtte op om, og ikke det hamasstyrede Palæstina.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-05-21:
Nede i Mellemøsten er Israel over det sidste halvandet år blevet angrebet af Hamas, angrebet af Hizbollah, angrebet af Iran og angrebet af Yemen.
Og der bliver talt meget i akademia, i pressen og blandt politikere om, at man i sine svar har brudt folkeretten – for at beskytte sig selv har man brudt folkeretten.
Nu er taleren jo også lovkyndig.
Så jeg spørger ham som lovkyndig, om det er brud på folkeretten, hvis man forsvarer sig på en nødvendig måde mod at blive udslettet fra fem kanter.
Hvis man angriber et land og således starter en krig og det så viser sig, at man ikke kan vinde krigen, men taber krigen, er det så i henhold til folkeretten ulovligt?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
Det tror jeg ikke at hr. Lars Boje Mathiesen behøver at fortælle mig, for det var jo det, jeg sagde, allerede dengang hr. Lars Boje Mathiesen var medlem af Liberal Alliance og kørte i en helt anden retning.
Altså, vi har jo sådan set gjort opmærksom på de her problemer i snart 30 år.
Hr. Lars Boje Mathiesen kunne have deltaget i vores 30-årsfest til september, hvis han havde valgt noget andet end det, han har gjort, og kæmpet for Danmark i den periode, der har været.
Så han behøver ikke at belære mig om, hvordan virkeligheden er.
Jeg har sådan set brugt de sidste 20 år af min tilværelse på at sætte en ny kurs for Danmark og for Europa.
Men jeg er også ydmyg i forhold til det politiske håndværk.
Jeg vil hellere have 10, 20 eller 30 pct. af min politik igennem, i erkendelse af at der så er nogen, der også får deres politik igennem, end 0 pct., som jeg tror er resultattavlen for hr. Lars Boje Mathiesen.
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2025-05-21:
Tak til hr. Morten Messerschmidt for talen.
I talen bliver der talt om det her unikke og gode samarbejde, der er mellem partierne i den blå opposition.
Min påstand vil være, at det også er lettere at have sådan et unikt og godt samarbejde, når man er i opposition, end når man skal hakke en hæl og klippe en tå for at få skoen til at passe i et bestemmende flertal.
Hr. Morten Messerschmidt nævner, at det var en fejl, at man ikke gik i regering i 2015.
Dengang var der udfordringer inden for skattepolitikken.
Man kunne se, at der var en meget stor uenighed mellem Liberal Alliance og Dansk Folkeparti.
I forlængelse af det kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvor står Dansk Folkeparti egentlig i forhold til den skatteplan, som Liberal Alliance nu har præsenteret, hvor man vil give de 100 rigeste danskere en skattelettelse på 11,8 mio. kr., og hvor skattelettelserne er pilskævt fordelt mellem de rige hovedstadskommuner og kommunerne ude i landet?
Hvor står Dansk Folkeparti her?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Som sagt er jeg enig, og som jeg også sagde tidligere, synes jeg, at vi er alt for fokuserede på den ene valuta i vores samfund, der handler om penge, og at vi er alt for lidt optaget af den valuta, der handler om liv, om omsorg og om trivsel.
Vi ser en øget skolevægring blandt de helt små børn, vi ser, at den mistrivsel, der foregår blandt børn og unge, bliver mere og mere dyb, altså vi taler om selvmordstanker og selvskade, og det er jo ikke bare, fordi børn har det dårligere.
Men de reagerer jo på det samfund, vi har skabt, på de strukturer, vi har skabt, og det skal vi da tage meget mere alvorligt, end vi gør i dag.
Mette Abildgaard (KF), 2025-05-21:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge til Vejlefjordbroen – nej, det vil jeg ikke.
Jeg vil spørge ind til noget andet, som er vigtigt.
Statsministeren sagde tidligere, at statsborgerskab er noget af det fineste, man kan give, og det er jeg fuldstændig enig i.
Man har kun én chance for at give det rigtigt.
Vi kan se, hvor svært det er at tage det væk igen.
Derfor har vi Konservative også været dybt frustrerede over en sag, hvor vi kunne se, at en ung mand havde vold og voldtægt på samvittigheden allerede som 16-årig.
Han endte med at få et dansk statsborgerskab og siden hen gøre sig skyldig i tre drab.
Han fik et dansk statsborgerskab.
Nu hænger vi så at sige på ham.
Vi Konservative fremsatte et beslutningsforslag om, hvordan vi i højere grad skal kunne tjekke for den her type kriminalitet hos de her såkaldte bipersoner.
Ministeren var ikke begejstret for det forslag, vi Konservative havde.
Han mente, det krævede for meget arbejde for Indfødsretsudvalget.
Det er sådan set fair nok.
Har regeringen andre forslag til, hvordan man kan imødekomme den her problemstilling?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-05-21:
Tak for det.
Jeg har intet ønske om at generalisere, og det burde ikke være nødvendigt at sige det, men det er jo åbenlyst, at der er masser af mennesker fra Mellemøsten, der er gode forældre og gode partnere.
Så nu har vi det på plads, og så behøver vi ikke at beskylde nogen for at generalisere.
Men hvis det er sådan, at der er 85 pct. af dem, der er på RED Safehuse, der har en baggrund i Mellemøsten, så kan vi vel ikke komme uden om, at det er relevant at diskutere den faktor.
Det må vi da kunne tale om.
Kan ordføreren komme på noget i den kultur eller den religion, som kan være en årsag til, at der er en så massiv overrepræsentation?
Mette Frederiksen (S), 2025-05-21:
Som jeg sagde det før, er det i mine øjne indiskutabelt, at Israel har ret til at forsvare sig selv, men det er lige så indiskutabelt, at man skal tage hensyn til civilbefolkningen, og når man blokerer for humanitær hjælp, tager man ikke det hensyn.
Det er for voldsomt, det er for groft, og problemerne hober sig jo op i Gaza.
Vi er i løbende dialog med vores europæiske allierede og samarbejdspartnere om, hvordan vi håndterer den her opgave bedst, og det er også sanktioner, vil jeg gerne sige, bl.a. i forhold til ulovlige bosættelser og på andre områder.
Der var møde om det så sent som i går.
Det mener jeg er det rigtige.
Og så vil jeg gerne have lov til at fastholde, også af hensyn til civilbefolkningen i Gaza: Tænk, hvis Hamas gik ud nu og sagde: Vi lægger våbnene; det er slut med terrorangreb, og vi nedlægger os selv.
Så kunne vi få en ende på det her helvede.