runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-01-25:
Skulle vi nu ikke springe polemikken over?
Mit spørgsmål var jo meget klart, nemlig om transportministeren ønskede at give et bud på, hvad årsagen er til, at der som en konsekvens af de tekniske fejl kommer flere forsinkelser.
Det spørgsmål mangler jeg i al beskedenhed stadig væk svar på.
Vil ministeren ikke forholde sig til det?
Og vil ministeren så ikke svare på, om ministeren agter at garantere i dag, at ministeren vil tage initiativer, som betyder, at forsinkelserne bliver færre?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-25:
Jeg tror også, det er rigtigt, at de rejsende er ligeglade med, om årsagen er, at der er blevet skåret ned på DSB, eller hvad det nu er.
De vil bare gerne komme frem til tiden.
Det er bare det, at Socialdemokratiet spørger, om det, der er årsagen til, at togene ikke kører ordentligt, er, at der er blevet skåret ned, og så er det jo sådan, at vi kommer her i salen for at svare på de spørgsmål, der er blevet stillet.
Så hvis man synes, at de spørgsmål, man stiller, er ligegyldige i forhold til det, der foregår derude, skal man jo lade være med at stille dem.
Det ville være en rigtig, rigtig god idé.
Så vil jeg sige, at der er begået en række fortidige synder i forhold til DSB og dansk jernbanetrafik, og det skal vi håndtere bedst muligt, og det gør vi.
Det bliver først rigtig godt, når jernbanenettet er elektrificeret og vi får købt nye ellokomotiver til Danmark.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-01-25:
Det er jo fantastisk, og jeg er allerede spændt på at se, hvilken kollega fra den socialdemokratiske folketingsgruppe jeg får lov til at fornøje mig med i næste uge, for det er det samme spørgsmål, man stiller igen og igen.
Jeg vil sige, at regeringen har valgt, at der er nogle steder, hvor det er vigtigt at det offentlige varetager opgaven.
Det har vi valgt samfundsmæssigt.
Så siger regeringen: Det er vigtigt, at vi ikke betaler for meget for en opgave, i forhold til hvad den egentlig bør koste.
Det kan man bedst sørge for ikke at gøre ved at lave konkurrenceudsættelse.
Der kan både det offentlige og det private spille ind, og det er en pragmatisk tilgang, så man får de bedste løsninger.
Det vil vi gerne have en debat om, også med aktørerne, i løbet af i år.
Så kommer Socialdemokratiet onsdag efter onsdag og siger: Vi synes, debatten skal afsluttes i dag.
Og der må jeg bare sige, at det kommer socialdemokraterne ikke til at bestemme.
Magnus Heunicke (S), 2017-01-25:
Tak for det, formand.
Og spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er udtryk for rettidig omhu for den kollektive trafik, at regeringen skærer 300 mio. kr. årligt på DSB's kontraktbetaling, når MDBF-analysen viser, at DSB har problemer med faldende MDBF, dårligere rettidighed og fejlbehæftede tog?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-25:
Jeg vil gerne starte med at slå to ting fast:
For det første kan det ikke lægges til grund, at DSB er blevet bragt i en situation, hvor man blev nødt til at spare massivt på vedligehold, da den daværende V-regering besluttede at reducere kontraktbetalingen til DSB med 300 mio. kr. i 2015.
Det fremgår af DSB's seneste kvartalsrapport for 3. kvartal 2016, at man korrigeret for poster af engangskarakter har opnået et resultat før skat på 339 mio. kr. i de første 9 måneder af 2016.
I 2015 var årsresultatet på 580 mio. kr. Begge resultater er opnået, efter at man har reduceret kontraktbetalingen med 300 mio. kr. Der har således været et råderum til at øge omkostningerne til vedligehold, hvis DSB havde vidst, at man stod over for en udfordring med fald i togenes driftsstabilitet.
Der skete således ifølge MDBF-analysen et væsentligt fald i driftsstabiliteten fra efteråret 2015, selv om de økonomiske resultater var gode, men også i 2014 var der et fald i driftsstabiliteten, dog ikke så kraftigt som fra efteråret 2015.
Sådan som jeg har forstået det på DSB, er der ikke foretaget nedskæringer i antallet af medarbejdere på værkstederne i perioden fra 2014 og til nu. For det andet påpeger analysen af årsagerne til den faldende driftsstabilitet – og jeg citerer: »Bagved de ni årsager ligger en grundårsag, der peger på et materielleverancesystem ude af balance pga. manglende struktur og systematik...«
Jeg noterer mig, at analysen påpeger, at der skal opnormeres, så der kan sikres døgnbemanding på værkstederne.
Det kræver selvfølgelig flere ressourcer, som DSB har afsat med 100 mio. kr.
Men der beskrives også en lang række andre årsager til, at udviklingen har været utilfredsstillende, herunder mange, der tager udgangspunkt i den manglende struktur og systematik og ikke i mangel på ressourcer.
Når man ser på DSB's faktiske økonomi og analysen, mener jeg samlet set ikke, at der er en sammenhæng mellem kontraktreduktionen og den efterfølgende udvikling i togenes driftsstabilitet.
Magnus Heunicke (S), 2017-01-25:
Det tager lang tid at købe ind, lang tid af få det, man så har købt, til at køre, lang tid at bygge op, når det drejer sig om al infrastruktur og måske endda især den kollektive trafik på jernbanen.
Det er derfor, jeg er optaget af, at den nedskæring, som regeringen har foretaget, på 300 mio. kr. om året ikke må få konsekvenser for det arbejde, som foretages.
Jeg har også læst analysen, som DSB fik lavet, og jeg har den her.
Det var klogt af DSB at få lavet analysen.
Jeg må ærligt sige, at jeg er overrasket over, at det står så slemt til.
Jeg er overrasket over, at der skulle en analyse – udefrakommende øjne, kan man sige – til, der skulle fortælle DSB noget så simpelt som det, at det nok var en god idé at få nogle flere mennesker ansat på deres værksteder, hvis det er sådan, at togene kører fejlbehæftede og ikke bliver tilstrækkeligt vedligeholdt, og noget så simpelt som det, at værkstederne kun er bemandet i dagtimerne, hvor der også er brug for togene.
Og vi ved jo, at vi har desperat mangel på ordentligt togmateriel i Danmark på grund af den manglende elektrificering, som ministeren omtalte i det tidligere spørgsmål.
Så jeg vil stille et spørgsmål på vegne af alle de pendlere, som igennem de seneste par år, og jeg ved godt, det ikke lige er fra sidste valg, men som igennem de seneste par år, hvis jeg må sige det sådan, har oplevet en støt ringere service fra DSB's side, hvad angår rettidighed – flere aflysninger, flere forsinkelser, flere tognedbrud.
Kan ministeren så ikke svare på, om han vil garantere, at det ikke bliver et spørgsmål om ressourcer, når det drejer sig om det vigtige arbejde, der handler om at vedligeholde det togmateriel, som vi trods alt har, for vi har ikke andet i øjeblikket?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-25:
Men det er ikke ressourcemangel, der har forårsaget det.
Den pukkel er så blevet skabt i nogle år, hvor der har været overskud på DSB's budget, på DSB's regnskab.
Efter at pengene fra staten er blevet reduceret, har der været overskud det ene år på 339 mio. kr., og det andet år på 580 mio. kr.
Så man bliver nok også nødt til i sin analyse af, hvad der går galt, nogle gange at have med, at det muligvis er nogle ledelser, der ikke har og ikke har haft styr på situationen, at der er sket fejl – der sker jo fejl alle steder, der sker også fejl i ledelser – og at det ikke er et spørgsmål om, at der mangler penge.
Den åbenhed over for analysen bør man have.
Magnus Heunicke (S), 2017-01-25:
Nu er det jo så heldigt, at ejerskabet af DSB præcis varetages af den til enhver tid siddende transportminister, og det vil jo altså sige, at man, hvis man er utilfreds med noget, sådan set kan lave det om.
Med hensyn til om hvorvidt selskabet havde overskud eller underskud, vil jeg sige, at folk måske er ligeglade, men det tror jeg ikke de er.
Jeg tror nærmest, at folk ude på de danske stationer er provokeret over, at DSB kører med et overskud, mens deres tog igen og igen er forsinket, og man kan læse i rapporten, at 20 pct. af togene bliver sendt af sted, fordi man ikke lige har ressourcer til at lave dem.
Jeg tror, det provokerer folk derude, at selskabet har overskud, når de leverer så ringe et produkt – det bliver ringere måned for måned – til vores pendlere.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-25:
Det kan sagtens være rigtigt, at det er provokerende.
Det ville jeg sagtens kunne forstå, hvis det var.
Men jeg svarer jo på det spørgsmål, som er blevet stillet mig i salen, og det er jo nu den anden spørger fra Socialdemokratiet, der stiller mig cirka det samme spørgsmål, altså om ikke det er, fordi regeringen har mindsket kontraktbetalingen til DSB med 300 mio. kr. om året, at det her sker.
Jeg svarer så: Nej, det er det ikke.
Hvem var det nu, der var transportminister i 2014,
spørger jeg hr. Magnus Heunicke.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-01-25:
Tak for det.
Jeg er jysk folketingsmedlem, så jeg kører meget med tog, og jeg var bl.a. i går i Kolding for at holde et oplæg kl. 7.00.
Jeg kom beklageligvis for sent til mit oplæg, hvilket forårsagede, at hele salen sad og ventede på, at jeg skulle komme og holde det.
Nu kan man selvfølgelig alt efter politisk observans gøre sig sine tanker om, hvor vigtigt det er, at jeg når det til tiden, men det kunne jo også have været en anden situation, og der kunne have været tale om tabt arbejdsfortjeneste eller lignende.
Men i det øjeblik jeg eller andre kommer for sent til et møde, eller hvad man nu skal til, på grund af togtrafikken, så er det jo transportministeren, der er vores repræsentant over for DSB, og det er transportministerens ansvar, at der bliver gjort noget ved det.
Vil ministeren ikke prøve at give sit bud på, hvad der efter hans opfattelse er i vejen, siden togene i højere grad som en konsekvens af tekniske fejl ikke kommer til tiden?
Erik Christensen (S), 2017-01-25:
Jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at vi skal have forskellige plejehjem.
Men ikke desto mindre stod jeg jo her i sidste uge, også med ministeren, i en anden sag, hvor vi diskuterede noget andet.
Så vil ministeren i dag ikke anerkende, at der også er andet end god ledelse, der skal til, for at de ældre får et godt ældreliv på plejehjemmene, altså at der skal mere økonomi til?
Thyra Frank (LA), 2017-01-25:
Men jeg ved da virkelig, at god ledelse er meget vigtigt.
For plejehjemmet Lotte betød det bl.a., at vi havde et meget lavt sygefravær, og det var noget af det, der også betød noget, idet vi så ikke havde brug for så mange penge til vikarer.
Jeg er bekendt med, at Frederiksberg Kommune har udarbejdet et dokument om en godkendelse af overgangsordningen for OK-centeret Lotte i slutningen af 2013.
Men som ældreminister har jeg ikke et grundlag for at gå ind i det omtalte dokument fra Frederiksberg Kommune.
Erik Christensen (S), 2017-01-25:
Nu vælger jeg at sige: Lad os nu se bort fra det økonominotat, som Frederiksberg Kommune har lavet.
Ministeren var leder af plejehjemmet Lotte og havde budgetansvaret.
Vil ministeren i dag oplyse, om ministeren på det tidspunkt var klar over, at Lotte rent faktisk havde et højere budget end andre plejehjem i Frederiksberg kommune?
Jeg går ud fra, at ministeren talte med andre plejehjemsledere i Frederiksberg Kommune på det tidspunkt.
Thyra Frank (LA), 2017-01-25:
Dengang jeg var leder, var det at tale med andre kolleger om, hvordan deres budgetter var, ikke noget, der lå inden for mit område.
Og nu står jeg her som ældreminister, og jeg mener faktisk heller ikke, det er min opgave at vurdere, om plejehjemmet Lotte i et enkelt år eller i en årrække havde flere eller færre penge sammenlignet med andre plejehjem.
Til gengæld vil jeg meget gerne stå på mål for, at i de år, hvor jeg var forstander, brugte jeg de penge, der var til rådighed, med det klare mål at få mest muligt ud af pengene til glæde for beboerne.
Det tror jeg faktisk at alle ansvarlige forstandere ville have gjort.
Astrid Krag (S), 2017-01-25:
Men det er jo totalt sort tale, vil jeg sige til ministeren, at stå og sige, at man er bekendt med, at der er udarbejdet det her dokument – og det er man jo, fordi det er blevet sendt over sammen med spørgsmålet – men at man så i øvrigt ikke vil forholde sig til, hvad der står i det, selv om det er det, spørgsmålet går på.
Jeg er meget forundret over det, jeg oplever her i dag – det må jeg simpelt hen sige.
Derfor bliver jeg nødt til lidt utraditionelt så at spørge ministeren, om ministeren har læst det materiale, der blevet oversendt til ministeren i forbindelse med spørgsmålet.
Thyra Frank (LA), 2017-01-25:
Jeg må svare, at, ja, jeg er bekendt med, at Frederiksberg Kommune har udarbejdet et dokument om en godkendelse af den overgangsordning, der var, for OK-centeret Lotte i slutningen af 2013.
Men som ældreminister har jeg ikke et grundlag for at gå ind i det omtalte dokument fra Frederiksberg Kommune, og det er heller ikke min opgave som minister for ældreområdet at skulle vurdere, om Lotte over de sidste mange år var dyrere, billigere, bedre eller dårligere end andre plejehjem.
Astrid Krag (S), 2017-01-25:
Lad mig bare lige gøre det klart, at det ikke sådan er for at være perfid eller en rigtig træls type, at jeg og andre – i øvrigt på tværs af partier – er optaget af det her med Lottes økonomi.
Det er jo, fordi ministeren tidligere selv har sagt, at man kunne overføre de gode resultater fra Lotte til alle andre plejehjem uden videre, og at det bare var et spørgsmål om dårlig ledelse.
Det er klart, at det jo klinger noget hult, når det kommer frem, at man havde en helt anderledes økonomi, der var så meget bedre.
Så det her er ikke for at være rigtig træls, det er, fordi vi faktisk er inde ved noget af kernen i ældreplejen, altså om ressourcer betyder noget eller ej, at jeg og andre er meget optaget af det her.
Derfor bliver jeg bare nødt til sige til ministeren: Vil ministeren ikke godt svare på, om ministeren har læst dokumentet fra Frederiksberg Kommune, der fastslår, at man havde 20 pct. mere til driften, 50 pct. mere til madbudgettet?
Spørgsmålet er ikke, om man er »bekendt med« det, for det ved jeg ikke hvad betyder.
Det kan godt være, at det er mig, der er smådum, men at være »bekendt med« ved jeg ikke om betyder, at ministeren har læst det eller ej.
Har ministeren læst det – ja eller nej?
Erik Christensen (S), 2017-01-25:
Det er så en ting.
Men det andet er også, at jeg – og jeg er nyvalgt, så jeg er ret uerfaren som folketingsmedlem, og jeg ved jo, at ministeren sad i Folketinget i forrige periode, så hun har en lille smule mere erfaring end mig – gerne vil vide, hvad det er for et grundlag, ministeren henviser til, når ministeren siger, at ministeren ikke har grundlag for at gå ind og vurdere, om det er korrekt, at Lotte havde 20 pct. mere til driftsudgifter og 50 pct. mere til mad.
Jeg vil gerne vide, hvad det er for et grundlag, ministeren hele tiden henviser til.
Det, jeg gerne vil sige, når ministeren siger, at ministeren er interesseret i at kigge fremad, er: Det er vi alle sammen.
Christine Antorini (S), 2017-01-25:
Det er jo meget interessant at høre ministerens svar vedrørende det interview, som ministeren selv har givet, endda til flere medier, hvor ministeren konstaterer, at der skal skabes konkurrence om så meget velfærd som overhovedet muligt, og at der gerne på sigt skal være fuldstændig konkurrenceudsættelse.
Jeg går ud fra, at ministeren repræsenterer regeringen, og derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om det betyder, at intet er helligt – det har ministeren selv sagt – og at det så vil sige, at det er en diskussion om konkurrenceudsættelse af arbejdsformidling, biblioteker, vuggestuer, plejehjem, børnehaver, udsatte børn, specialområdet og handicapområdet, bare for at nævne nogle af de helt centrale områder, som kommunerne i dag varetager.
Er der nogle af de områder, hvor ministeren vil sige: Nej, det skal der ikke kigges på?
Erik Christensen (S), 2017-01-25:
Tak for svaret.
Når vi er så ihærdige, som ministeren siger, er det faktisk, fordi vi er særdeles interesserede i at finde ud af, hvordan vi kan gøre ældreplejen bedre i Danmark.
Og som jeg nævnte sidste onsdag, har jeg jo hørt ældreministeren – inden ministeren blev minister – holde foredrag.
Og derfor er vi jo interesserede i at komme tættere på.
Hvis vi nu går ud og siger til alle landets plejehjemsledere, at det drejer sig sådan set kun om, at I skal være bedre ledere, så vil vi have en sikkerhed for, at de gamle, som bor på plejehjem i Danmark, vil få et endnu bedre ældreliv.
Jeg er en lille smule usikker på, om det kun drejer sig om god ledelse.
Jeg anerkender, at det også drejer sig om god ledelse.
Derfor forsøger jeg igen at høre ministeren, om ministeren er enig i, at Lotte – i 2013 og også inden 2013, altså da ministeren var leder af plejecenteret Lotte – havde 20 pct. mere til driftsudgifter og 50 pct. flere penge til forplejning, altså mad.
Det vil jeg gerne have at ministeren svarer på.
Det kan jo ikke være særlig svært.
Det er jo fint nok, at ministeren har et stykke papir med ovre fra ministeriet, men jeg er helt sikker på, at med det engagement, ministeren havde som plejehjemsleder på Lotte, hvor hun kunne rejse land og rige rundt og holde foredrag om det, så ved ministeren det jo godt.
Så hvis ministeren vil, kan hun jo i dag fortælle, om det, som Frederiksberg Kommune skriver, er korrekt eller ikke korrekt.
Thyra Frank (LA), 2017-01-25:
Man kan jo også vælge at være imponeret over Socialdemokratiets utrættelige indsats i denne sag.
Jeg må ærlig talt sige, at jeg finder det mærkværdigt, at Folketingets største parti bruger så mange gode kræfter på min fortid, gode kræfter, som i stedet for kunne bruges på at formulere politik, der kan styrke ældreplejen.
Det konkrete dokument fra Frederiksberg Kommune er fra 2013, hvor jeg ikke havde noget at gøre med Lotte.
Astrid Krag (S), 2017-01-25:
Ministeren gjorde det, som vi efterlyste, nemlig talte om fortiden på Lotte og fremhævede det lave sygefravær og den gode ledelse som en del af forklaringen.
Når ministeren nu vil gå ind på den bane, så kan ministeren vel også gå ind på den bane, hun er blevet bedt om at gå ind på under samrådet i torsdags og i dag?
Det handler om at forholde sig til det notat fra Frederiksberg Kommune, som jo er årsagen til, at ministeren står her i dag.
Ministeren bliver bedt om at forholde sig til det, der står sort på hvidt, om, at ministeren havde 20 pct. mere til den generelle drift, 50 pct. mere til madbudgetterne.
Ministeren siger, at det ikke er hendes rolle at forholde sig til det.
Men det er altså noget, ministeren selv har fundet på, for selvfølgelig kan ministeren, når hun kan snakke om det lave sygefravær, og når hun kan snakke om den gode ledelse på Lotte, også snakke om økonomien.
Så jeg vil bare bede ministeren bekræfte, som mange efterhånden har prøvet ad flere omgange, at ministeren som leder altså havde markant flere penge at gøre godt med end de andre plejehjem i kommunen.
Thyra Frank (LA), 2017-01-25:
Så må jeg gentage det svar, jeg allerede har givet flere gange.
Jeg er bekendt med, at Frederiksberg Kommune har udarbejdet et dokument om godkendelse af overgangsordningen for OK-centeret Lotte i slutningen af 2013.
Men som ældreminister har jeg ikke grundlag for at gå ind i det omtalte dokument fra Frederiksberg Kommune.
Det er ikke min opgave som minister på ældreområdet at skulle vurdere, om Lotte over de sidste mange år har været dyrere, bedre, billigere eller dårligere end andre plejehjem.
Astrid Krag (S), 2017-01-25:
Men ministeren føler jo, at hun har grundlag for at snakke om Lotte i øvrigt.
Det hørte vi jo så sent som for ganske få minutter siden, da ministeren talte om det lave sygefravær osv.
Det er meget mærkeligt at have en minister, der er medlem af en regering og i øvrigt af et parti, som ikke vil sikre, at økonomien i årene, der kommer, følger med det stigende antal ældre.
Samtidig har hun selv haft så mange flere penge og synes ikke, det er relevant at forbinde de to streger.
Det betyder bare, at vi står tilbage med et stor spørgsmål om, hvad det egentlig er, ministeren vil med landets plejehjem i fremtiden.
Vil ministeren ikke nok forholde sig til det notat, hun har fået oversendt i dag?
Det kan sagtens være ministerens opgave.
Ministeren bestemmer selv, om hun vil svare på det eller ej.
Jeg synes altså, det vil være enormt passende, når nu ministeren er mødt frem i Folketinget i dag, at svare på det, hun er blevet spurgt om.
Thyra Frank (LA), 2017-01-25:
Men jeg vil sige, at jeg er glad for at være en del af en regering, som netop prioriterer ældreområdet.
Det betyder bl.a., at kommunerne samlet set bruger flere penge på ældreområdet under denne regering end under den socialdemokratisk ledede regering.
De ekstra midler går netop i høj grad til flere medarbejdere i ældreplejen.
I år er der afsat midler til et klippekort til plejehjemsbeboerne, og det vil betyde, der kommer flere medarbejdere.
Som jeg sagde før, skal vi altså ikke glemme, at god ledelse betyder noget.
Det betyder bl.a., at den skal sikre, at medarbejderne bliver brugt til det, de er uddannet til: pleje, omsorg og nærhed.
Erik Christensen (S), 2017-01-25:
Det har vi sådan set jo bekræftet flere gange i dag.
Vi forsøger sådan set bare også at få ministeren til at bekræfte, at økonomi også har en betydning.
Men nu vil jeg prøve på en anden måde.
Ministeren siger, at ministeren er bekendt med det notat, der er fra Frederiksberg Kommune, som i øvrigt dannede baggrund for den beslutning, der blev truffet i Frederiksberg Kommune.
Vil ministeren i dag tilkendegive, om de tal, som Frederiksberg Kommune kommer frem med, er rigtige, eller er de tal, som Frederiksberg Kommune kommer frem med, behæftet med fejl?
Thyra Frank (LA), 2017-01-25:
Som jeg har oplyst Folketinget i et skriftligt svar, er der ikke det nødvendige grundlag for, at jeg kan foretage en retvisende opskalering af de her udgifter fra et plejehjem til landets plejehjem.
Erik Christensen (S), 2017-01-25:
Eftersom ministeren utallige gange siden sin tiltrædelse som ældreminister har fortalt om sine konkrete erfaringer som chef for plejehjemmet Lotte i landsdækkende medier, vil ministeren så oplyse, om det er sandt, at det private plejehjem Lotte var blandt de rigeste plejehjem i Frederiksberg Kommune set i lyset af det 2-siders økonominotat fra Frederiksberg Kommune, der dokumenterer, at plejehjemmet Lotte havde 20 pct. højere driftsudgifter end andre plejehjem i Frederiksberg Kommune og 50 pct. højere forplejningsudgifter?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-01-25:
Men uanset hvilket spørgsmål der rammer mig fra hr. Karsten Hønges side, handler det altid om et plaster på et åbent benbrud.
Det er jo fair nok, at det er det eneste billede, hr. Karsten Hønge er i stand til at give, men jeg tillader mig blot at sige til hr. Karsten Hønge: Jeg er også interesseret i, at det her velfærdssamfund skal tage vare på folk, der er nedslidte, og som ikke har nogen arbejdsevne.
Vi kommer så til at præsentere et forslag om, at dem, der kan arbejde noget mere, vil vi gerne have til at gøre det, og det kommer vi jo til at diskutere her i Folketingssalen.
Så jeg mener sådan set ikke, at der er nogen grund til yderligere at piske en stemning op.
Jeg har ingen ambition om, og det har regeringen heller ikke, at folk, der ikke har nogen arbejdsevne, skal tvinges til at arbejde; selvfølgelig skal de ikke det.
Kristian Jensen (V), 2017-01-25:
Generelt set
vil jeg helst være bedre end Sverige, det vil jeg på alle måder, uanset om vi snakker om fodbold, håndbold, politik eller økonomi, men jeg vil lige vende tilbage til den anden del af spørgsmålet og allerførst bare lige sige, at jeg ikke har tallene hele vejen frem til 2025 med mig her.
Det kan også være svært at vurdere, hvad den faktiske beskæftigelsesudvikling vil være.
Men hvis man kigger på, hvad reformbidraget til arbejdsudbuddet og til beskæftigelsen vil være fra nu af og til 2020, så vil man se, at det vil være på ca. 52.000 personer.
Samtidig vil den faktiske beskæftigelse øges med 103.000 efter de vurderinger og skøn, der ligger.
Det vil sige, at beskæftigelsen øges cirka dobbelt så meget som det reformbidrag, der kommer fra vedtagne reformer.
Det betyder altså, at man indsnævrer den ledige arbejdskraft, der er.
Jeg har ikke noget imod, at der ikke er ledig arbejdskraft – jeg har ikke noget imod, at mange danskere er i beskæftigelse, og at ledigheden er lav – hvis ikke, det var, fordi det giver et pres på vores arbejdsmarked og en risiko for, at vi taber konkurrenceevne, og derfor tror jeg stadig væk på, at der vil være et behov for at gøre noget.
Og jeg tror ikke, vi kommer af med flaskehalsene.