runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sjúrður Skaale (JF), 2020-12-15:
Tak for det.
Det var fint udtalt.
En knægt på 17 år begår den utilgivelige dumhed at smugle nogle ulovlige tabletter til Færøerne.
Det bliver heldigvis opdaget af narkopolitiet, og den unge mand bliver sigtet.
Men at blive sigtet kan jo være en voldsom oplevelse for et ungt menneske, så den store teenager går helt i sort.
Han forestiller sig en lang fængselsstraf, og han kan ikke se andet for sig i sit liv end fængsel, skam og håbløshed.
Han må ligesom have lagt alt det bag sig, før han kan komme videre med sit liv og ind på et bedre spor.
Der går 1 år, der går 2 år, der går 3 år, der går næsten 4 år, før han bliver stillet for retten og får sin dom, og den er ikke nær så voldsom, som han havde forestillet sig.
I virkeligheden var ventetiden – den tid, han var i et limbo – den værste dom.
I den tid fik han det psykisk meget dårligt, og den tid varede i 4 afgørende år.
Når man er tiltalt i en straffesag, altså når retten har forberedt sin sag, har man som borger visse rettigheder.
Retten skal også afsige sin dom inden for rimelig frist efter processen.
Og når staten er efter en person, bør han få klar besked, kontant behandling, straf eller frifindelse – ikke en dræbende ventetid.
Det er en meget omtalt og meget belastende sag med en meget hård social dom.
6 år senere får en af personerne blodprop i hjernen, og året efter dør en anden.
De oplever ikke, at Højesteret – 9 år efter sagen oprindelig startede – frikender dem begge to.
De andre fire oplever frifindelsen, men de er allerede dømt socialt, før retsstatens højeste instans kommer til sin konklusion.
Der er gået 9 år, hvor de er dømt socialt – og prisen har været meget stor.
Danmark har tilsluttet sig Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, som giver enhver borger ret til en retfærdig og offentlig rettergang inden for en rimelig frist.
»En rimelig frist« er et elastisk begreb, men noget betyder det.
Og nogle gange tager det så lang tid, at det bestemt ikke er rimeligt.
Det betyder, at menneskerettighedskonventionen ikke bliver overholdt, som jeg ser det, og at vores allervigtigste og mest afgørende grundværdi, nemlig borgernes retssikkerhed, ikke er på plads.
Det er grunden til, at jeg og Aaja Chemnitz Larsen har rejst den her debat.
Egil Hulgaard (KF), 2020-12-15:
Igen: Jeg savner sådan den store, overordnede, forkromede planlægning.
For det er rigtigt nogle steder, men det er ikke nødvendigvis rigtigt alle steder, og der er der to vinkler på det.
Den første er, at vi gerne vil have lokalbefolkningen med, vi vil gerne have lokalbefolkningen ud i naturen og ud at nyde naturen, og noget af det, der er oplevelsen i de to nuværende naturnationalparker, som ligger meget bynært, er, at der nogle gange er et sammenstød mellem de store dyr og borgerne, og det synes jeg er et problem.
Ja, og nu glemte jeg den anden, men tiden er også gået.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-15:
Jeg vil så sige, at jeg stadig væk synes, at vi her har et tilfælde, hvor vi er ude over det problem.
Men i forhold til store græssende dyr og med videnskaben, biologernes viden og holdning og dokumentation for, hvad der virker, forstår jeg ikke rigtig, at man kan være bekymret i forhold til at sætte store græssende dyr ud, fordi det netop er et bredt flertal af de mennesker, som arbejder med den vilde natur og mangfoldigheden i naturen, som siger, at der skal store græssende dyr til at vedligeholde et område, så det f.eks. ikke springer i skov, og til at sprede frø fra ét område til et andet, til at efterlade efterladenskaber, som er god grobund for indsektlivet, som igen er grobund for fugleliv osv.
Egil Hulgaard (KF), 2020-12-15:
Du hørte mig heller ikke tale imod den del af det, tværtimod.
Jeg savner den store sammenhæng.
Altså, hvis vores naturplanlægning skal give bedst mening, er det vigtigt, at der er en sammenhæng mellem de forskellige ønsker, og hvad vores natur skal kunne, og også en sammenhæng geografisk i forhold til dyrs vandring i de enkelte biotoper og økosystemer.
Så det er jo egentlig alene det, som indtil videre afholder De Konservative fra at støtte op om forslaget.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-15:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg forstår jo godt bekymringen, i forhold til at vi centraliserer, for i Frie Grønne er vi jo heller ikke meget for centralisering, men alligevel er vi nogle gange nødt til det.
Men lige præcis i den her sag er det jo netop det lokale byråd og lokalbefolkningen, aktørerne i lokalområdet, som ønsker en naturnationalpark.
Så der har vi jo netop ikke noget, der vil blive lagt ned over lokalbefolkningen, fordi det er deres eget ønske.
Egil Hulgaard (KF), 2020-12-15:
Tak for ordet, kære formand, og tak for forbeholdet.
Det var faktisk forkert, for mit navn er E gil Hulgaard.
Også tak til Susanne Zimmer og Frie Grønne for at fremsætte et forslag om en naturnationalpark i Han Herred.
Det er et super sympatisk forslag, men vi kan ikke støtte det fra Konservatives side.
Noget af det, der virkelig taler for det område, er jo, at det har så stærkt et lokalt engagement, altså at der er en kommunalbestyrelse og en masse borgere, som kæmper for at lige netop det her område skal være en naturnationalpark.
Det er virkelig et godt argument for at gøre det til en naturnationalpark.
Når vi så alligevel ikke kan støtte forslaget, er det, fordi vi synes processen skal starte et andet sted.
Nu har støttepartierne indgået en aftale med regeringen om at etablere yderligere 13 naturnationalparker, og det er bestemt godt.
Det skal sættes ind i en større sammenhæng, og den sammenhæng er ikke klar endnu, og vi synes, ligesom Dansk Folkeparti også nævnte, at det skal sættes ind i en større sammenhæng, i forhold til hvordan vi får en mere sammenhængende natur i Danmark.
Så inden det grundige og solide forarbejde er lavet, er Han Herred et godt bud, men stadig væk kun et bud på en ny, kommende naturnationalpark.
Når jeg så har lejligheden til at kommentere noget i den aftale, som regeringen har indgået med sine støttepartier, så vil jeg lige nævne et par ting, som jeg synes man skal overveje en gang til.
Jeg synes, det er ærgerligt, hvis det her sådan bliver et Christiansborgsyn på, hvad der er god natur, hvis det bliver et Christiansborgsyn, der afgør, hvordan vi dirigerer borgerne omkring i vores natur, og hvordan det skal planlægges.
Der er allerede i de nuværende nationalparker mangel på lokalt engagement.
Der er mangel på demokratisk udvikling.
Der er ikke tilstrækkelig tæt dialog med de lokale borgere, og det er ærgerligt, for vi har faktisk brug for, at det her får opbakning i befolkningen, især i den lokale befolkning – så det savner jeg.
Og så er der et andet element, som handler sådan lidt om en monopolisering af, hvad der er god natur, og hvad der er god biodiversitet.
Det er den her diskussion om, at det skal være store dyr, som udsættes i samtlige naturnationalparker.
Det er ikke nødvendigvis det rigtige alle steder, og der savner jeg også det tilstrækkeligt faglige grundlag i forhold til at sige, at sådan skal det være.
Så fra konservativ side tager vi bestemt forslaget om en naturnationalpark i Han Herred positivt ned.
Vi kan bare ikke støtte det lige nu i den sammenhæng, som det bliver fremsat i.
Mai Villadsen (EL), 2020-12-15:
Selv tak, og tak for forslaget.
Jeg glæder mig til at bringe det ind, og forhåbentlig ser vi om ikke alt for mange år rigtig mange naturnationalparker rundtomkring i Danmark.
Mon ikke der også sker noget i det nordjyske.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-15:
Først vil jeg også lige anerkende, at Enhedslistens ordfører nævner en biodiversitetslov som noget meget vigtigt, for det er vi også meget optaget af i Frie Grønne.
Det forsvandt, så det var nok ikke så vigtigt.
Men tak for fokus på biodiversitetsloven.
Mai Villadsen (EL), 2020-12-15:
Der er ingen tvivl om, at lige præcis det, at lokalbefolkningen, kommunalbestyrelsen og alle mulige folk er involveret og gerne vil det, betyder rigtig meget og betyder, at vi kan komme i gang hurtigt.
Jeg synes, der er mange forskellige parametre, vi skal se på, når vi beslutter, hvilke områder der skal være naturnationalparker.
Jeg synes, at Han Herred er et rigtig godt eksempel, særlig fordi det er et rigtig stort område.
Så derfor er det meget klogt.
Der er også nogle særlig sårbare arter, vi gerne vil beskytte.
Men der kan også være områder rundtomkring i landet, hvor det står endnu værre til, og hvor vi har endnu mere behov for at gøre noget nu.
Dermed ikke sagt, at det her ikke ligger rigtig højt på prioriteringslisten hos os – det gør det bestemt.
Så derfor synes vi, man skal se på lige præcis Han Herred, måske også i sammenhæng med Nationalpark Thy, som ligger i forlængelse, og det kunne blive et fantastisk stort naturområde i Danmark.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-15:
Tak til ordføreren for den positive tilgang.
Og at Han Herred allerede nu er sat på Enhedslistens landkort, er dejligt at høre.
Når man nu skal vælge mellem mange af de skønne områder, vi har i Danmark, som trænger til at få fred for drift, tænker jeg, at det må have en betydning – det har det i hvert fald for mig – at Han Herred allerede har arbejdet med det her i faktisk halvandet år og har en procesbeskrivelse, som man kan tage op af skuffen og arbejde videre med.
Så jeg tænker, at man hurtigt kan få noget natur i gang her, hvis man tager fat i Han Herred.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-12-15:
Tak for det.
Tak til ministeren for en meget imødekommende tale.
Jeg vil i øvrigt også takke ministeren for den dialog, vi har haft i forbindelse med flerårsaftalen, som også gavnede Færøerne, og om den nye retsplejelov, som også gavner Færøerne.
Tak for det.
Ministeren har bestemt været lydhør.
Om flerårsaftalen for politiet siger ministeren, at der er bevilget flere penge til de 12 politikredse i Danmark for at nedbringe de her bunker af sager, men i den del af aftalen er Færøerne ikke indbefattet; der bliver ikke bevilget flere penge til Færøerne for at nedbringe sagsbunkerne.
Hvordan kan det være?
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-15:
Mig bekendt – og jeg må indrømme, at jeg er på lidt usikker grund her – findes der allerede nogle grænser lidt i den dur, som hr. Sjúrður Skaale er inde på.
Jeg forstår godt hensigten, og jeg har sådan set også sympati for hr. Sjúrður Skaales indledende tale, som jo peger på noget, som vi måske tit ikke diskuterer så meget.
For tit har vi fokus på, at skyldige skal dømmes, og at det skal have en konsekvens og retsfølelsen skal ske fyldest, men der er jo, jævnfør de eksempler, hr. Sjúrður Skaale selv har nævnt i dag, også et berettiget hensyn til folk, som rent faktisk er uskyldige, og som så i mange år må lide under det pres, f.eks. den unge mand, som hr. Sjúrður Skaale indledte med at berette om.
Om der skal gøres yderligere med tal på det her område, må hr. Sjúrður Skaale nok hellere diskutere videre med justitsministeren ved en anden lejlighed, men mig bekendt findes der allerede nogle indikationer af, hvornår en sag må opgives, hvis ikke den har været for retten.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-12-15:
Tak for det, og tak for tilkendegivelsen af vigtigheden af den her sag og bestræbelserne på at få nedbragt de her ventetider.
Mener ordføreren, at det kunne være en idé for at styrke retssikkerheden i landet?
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-15:
Retssikkerhed handler først og fremmest om, at skyldige dømmes, og at uskyldige går fri, men retssikkerhed handler selvfølgelig også om, at retssager og konflikter afgøres inden for en rimelig tid, især af hensyn til ofrenes retsfølelse, men også af hensyn til befolkningens tillid til retssystemet, og naturligvis om anklagede, som ønsker at få renset deres navn.
Derfor er det en relevant og vigtig diskussion, som fru Aaja Chemnitz Larsen og hr. Sjúrður Skaale i dag rejser.
I dag kan man i dagspressen læse om Helmi Mossa Hameed, som ifølge politiet med sin hensynsløse adfærd i trafikken af flere omgange har sat uskyldige menneskers liv på spil, kvæstet folk og sågar taget en lille piges liv.
Men den første dybt alvorlige sag fandt sted, 1 år og 10 måneder før den lille pige blev frarøvet livet, og den er end ikke nået til domstolene endnu.
Det er ikke godt nok.
Derfor står hurtigere sagsbehandling i straffesagskæden højt på vores dagsorden.
Regeringen har allerede taget en række skridt i retning hen imod at sikre kortere sagsbehandlingstider, og her vil jeg især fremhæve regeringens udspil til en flerårsaftale for politiet og anklagemyndigheden, som der i øjeblikket er forhandlinger om.
En central del af udspillet er netop nedbringelse af sagsbehandlingstiderne i politiet og anklagemyndigheden.
For Grønland og Færøernes vedkommende foreslås det i udspillet at tilføre flere ressourcer til politiet.
Det sker på en måde, hvor der tages højde for de særlige vilkår og problemstillinger, der gør sig gældende i Grønland og på Færøerne.
Ressourcerne tildeles de nordatlantiske politikredse inden for de områder, som kredsene selv lægger vægt på.
Derudover ved jeg, at der er taget lovgivningsinitiativer i både Grønland og på Færøerne, som har til formål at nedbringe sagsbehandlingstiderne.
Folketinget noterer sig, at regeringens oplæg til en aftale om politiets og anklagemyndighedens økonomi 2021-2024 bl.a. afsætter ressourcer til straffesagsbehandlingen i Danmark med henblik på at nedbringe sagsbehandlingstiden.
Folketinget noterer sig hertil, at oplægget omfatter Færøernes og Grønlands Politi og adresserer en række af de særlige problemstillinger, der gør sig gældende henholdsvis på Færøerne og i Grønland.
Folketinget opfordrer regeringen til at fortsætte arbejdet med at reducere sagsbehandlingstiden med henblik på at sikre, at ofre såvel som anklagede hurtigst muligt bibringes afklaring.
Nick Hækkerup (S), 2020-12-15:
Jeg synes, spørgeren med sin formulering af spørgsmålet i virkeligheden rammer det dilemma, der er, nemlig at når vi siger, alle skal være ligestillede, bliver vi nødt til at behandle folk forskelligt.
Og der er saglige grunde til at gøre forskel.
Spørgeren nævnte selv et par af dem, nemlig geografien og vejrliget, som kan betinge, at hvis vi vil opnå ligestilling i behandlingen, bliver vi nødt til at gøre forskel.
Christian Juhl (EL), 2020-12-15:
Tak for det, og tak for erkendelsen af de udfordringer, der er især i Grønland og på Færøerne.
Vi har jo et princip i rigsfællesskabet, hvor vi siger, at alle borgere skal være ligestillede, altså med de rettigheder, vi har.
Det er et princip, vi prøver at arbejde efter på mange områder, og på mange områder er det ikke lykkedes.
Nogle gange er vi så så heldige, at både Grønland og Færøerne siger: Vi tager det hjem selv, og så ordner vi det, så godt vi kan.
Jeg mener, og ministeren peger jo selv lidt på det, at måske har vi overset, at vi i forhold til de her lande skal sammenligne med, hvordan borgere i rigsfællesskabet bliver behandlet i Danmark.
Tænk engang – hvis vi nu forestillede os det – hvis en mistænkt fra Kolding skulle for retten i Østrig eller i Frankrig.
Ja, det siger jeg, fordi afstandene er nogenlunde de samme som i Grønland.
Tænk sig så, hvis Europa havde lige så dårlige forbindelser, og at flyene ofte blev aflyst på grund af vejret, som de gør i Grønland, så er der i hvert fald nogle objektive grunde, som vi er nødt til at arbejde med på en anden måde, end vi gør i Danmark, hvis vi vil give den samme hjælp og service.
Nick Hækkerup (S), 2020-12-15:
Jamen det tror jeg i virkeligheden beror lidt på en misforståelse.
Vi kommer til forhåbentlig at lave en aftale, hvor vi får sat ekstra ressourcer af til både politi og anklagemyndighed, men straffesagskæden er jo mere end politi og anklagemyndighed.
Den er jo også domstolene, og den er også kriminalforsorgen.
Og det, vi forhandler i øjeblikket, er politi og anklagemyndighed.
Hvis vi kommer godt af sted med den, som jeg har forhåbninger om at vi gør, vil der være et efterfølgende skridt, som handler om, hvordan vi tilfører ressourcer i tilstrækkeligt omfang til domstolene, og efter det, hvordan vi tilfører ressourcer til kriminalforsorgen.
Og til næste år skal vi jo forhandle den nye store aftale for vores kriminalforsorg.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-12-15:
Tak for det, og tusind tak til forespørgerne for at tage det her emne op.
Det er jo meget, meget vigtigt.
Jeg tænker, vi alle sammen kender historierne med personer, hvor ventetiden har været ulidelig og har fået store konsekvenser for dem.
Det gælder både ofre, der ikke kan komme videre med deres liv, og sigtede, der er mistænkt for noget, de ikke har gjort, og som har fået store, store men af at vente alt, alt for længe.
Så tusind tak for det.
Den her udfordring går jo mange år tilbage, også i forhold til f.eks. Grønland.
Inden jeg skulle herned i dag, har jeg kigget lidt på, hvad der er foregået tidligere her i Folketingssalen, og det er et tilbagevendende tema.
Det er jo ikke ministerens skyld, men det er tilsyneladende noget, som man har kæmpet med i mange år, og som tit har været taget op af de nordatlantiske mandater.
Og så sent som den 4. december var der en kronik i Berlingske – hvis jeg lige kigger lidt bredere på det og også i forhold til det danske retssystem – med tre byretspræsidenter, der ikke mente, at det, man fra regeringens side lagde op til, kunne løse problemstillingerne.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren om, hvad der får ham til at tro, at det er nok den her gang, og så måske også, hvad det er, der er anderledes i forhold til de mange forrige gange, som bl.a. de grønlandske meget, meget lange sagsbehandlingstider er blevet ...
Nick Hækkerup (S), 2020-12-15:
Jeg synes, vi alle sammen har en forpligtelse til at anstrenge os for at gøre det så godt som muligt.
Situationen er jo også bare den, at vi desværre ikke har noget pengetræ, hvor vi kan plukke de penge, vi gerne vil have til at gøre en ekstra indsats.
Jeg synes faktisk, vi både i fællesskab, men sådan set også i Folketinget bredt har været villige til at se på de problemer, som der måtte være, f.eks. med seksuelle overgreb osv.
For det er jo rigtigt, at sagsbehandlingstiden – som vi jo endnu ikke har et sagssystem til rigtig at gøre op på Færøerne og Grønland, men som vi forhåbentlig får – er for lang.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-12-15:
Mange tak for ministerens svar.
Det er jo de nordatlantiske medlemmer, som er gået sammen om det her, fordi vi mener, at det er vigtigt at sætte fokus på det, og i virkeligheden kunne man også sætte fokus på ventetiderne i retterne i Danmark.
I forhold til det her med en enhed, der skal have fokus på seksuelle overgreb på børn, så er det noget, vi er rigtig glade for fra IA's side, og mange af de tiltag, som ministeren nævner, er jo sådan set også noget, som IA har bakket op om og været med til at bringe til bordet de seneste mange år efterhånden.
Mener ministeren, at vi gør nok på det her område, også med de forhandlinger, der er i gang, hvor der trods alt er nogle positive tegn, eller burde vi i virkeligheden have et større fokus?
Når man kigger på ventetiderne i Grønland, så er de tre gange så lange som ventetiderne i Danmark, og det synes jeg i hvert fald er tankevækkende.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren: Bør vi gøre noget ekstraordinært på det her område?
Nick Hækkerup (S), 2020-12-15:
Jeg tror i virkeligheden, at forklaringen på det er historisk, nemlig at man ligesom har sagt, at nogle af de her ting, som angår både Grønland og Færøerne, klarer vi først og fremmest som en del af finansloven, ligesom vi gjorde med spørgsmålet om ansættelsesforholdene sidste år.
Det kan godt være, at tiden er løbet fra det, men jeg tror i virkeligheden også, det handler om, at der er så stor forskel i geografi, infrastruktur, opgavevaretagelse og kriminalitetsbillede.
Men jeg synes da, at vi skal arbejde henimod så vidt muligt at sidestille alle vores 14 politikredse – og forhåbentlig en 15. politikreds, når aftalen kommer på plads.
Jette Gottlieb (EL), 2020-12-15:
I den udligningsreform, vi har talt om, var der en del, som Enhedslisten var særlig glad for, og det var lige præcis den mulighed, som kommuner med lavt skattegrundlag og høj skatteprocent fik, for at sænke skatten.
Det, at forskellen er reduceret, synes vi også er meget tilfredsstillende.
Nu foreslår De Konservative så, at kommunerne ikke skal sanktioneres for skatteforhøjelser, som ligger ud over de tab, som udligningsreformen påfører kommunerne.
Det kommer en del bag på mig.
Jeg er ret sikker på, at hvis man kigger tilbage i kommunale debatter fra tidligere folketingsår, så vil man finde indlæg fra De Konservative, der argumenterer for disse skattesanktioner, og så kunne man citere dem.
Det ville være spændende, men jeg tror, det fører for vidt at gøre det her i aften.
Konklusionen på det her er, at Enhedslisten går stærkt imod skattesanktioner.
Vi mener, at det hører til den kommunale beslutningsmulighed at fastsætte skatten, og derfor kan vi faktisk støtte det her forslag.
Men jeg har en fornemmelse af, at hr. Rasmus Jarlov vil opfatte den støtte som den støtte, rebet giver den hængte.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2020-12-15:
Jeg tror, vi bliver nødt til at gå efter den gyldne middelvej her og sige, at vi vil gå rigtig langt.
Martin Geertsen (V), 2020-12-15:
Nu skulle jeg lige skynde mig at se min ordførertale igennem for at se, om jeg havde skrevet, at vi ville gøre »alt«, altså, det tror jeg dog, ja, meget!
Tak for ordet, og i en tid, hvor corona jo sætter restriktioner for vores omgang med hinanden, er det jo næsten befriende at kunne sige, at Venstre gerne omfavner det her beslutningsforslag fra Det Konservative Folkeparti.
Tobaksafgifter er jo et blandt mange redskaber, som vi kan bringe i anvendelse for at reducere antallet af rygere, herunder særlig antallet af unge rygere, og som anvendt rigtigt i det hele taget kan afholde unge fra at starte med at ryge.
Afgifter hverken kan eller skal selvfølgelig stå alene, og derfor vedtog et flertal i Folketinget tidligere i dag en lov med en række initiativer, som gerne skulle sikre, at langt færre børn og unge starter med at ryge, at flere dropper tobakken, og at færre danskere dermed får kræft og andre sygdomme, som rygning jo kan føre til.
Hver dag begynder sådan rundt regnet ca. 40 børn og unge at ryge, og en femtedel af befolkningen er faste rygere.
Derfor synes vi jo, at der er behov for at sætte ind over for rygning.
Vi skal have ændret den udvikling, vi er inde i.
Derfor præsenterede Venstre allerede før folketingsvalget nipunktsplanen »Dyrere cigaretter – Færre skal ryge«, hvor vi bl.a. kom med forslag om at hæve cigaretafgifterne markant og forslag til initiativer som at sikre røgfri skoletid, tobak under disken, indførelse af standardiserede cigaretpakker m.v. – forslag, som nu er vedtaget.
Forslaget om forhøjelse af afgiften på tobak er et skridt i retning af at få indfriet den ambition.
Det her beslutningsforslag pålægger jo regeringen at hæve tobaksafgiften, så prisniveauet for en pakke cigaretter kommer til at ligge på ca. 60 kr. allerede nu her fra den 1. januar.
Beslutningsforslaget lægger op til, at cigaretterne bliver lige præcis så dyre som muligt, uden at grænsehandel og illegal eksport øges uforholdsmæssigt.
Sundhedsstyrelsens skøn er, at hvis prisen på en pakke cigaretter hæves til 60 kr., vil det reducere rygning blandt børn og unge med 75 pct. og i befolkningen som helhed med ca. 20 pct.
Jeg tror ikke, der er nogen tvivl om, at uanset hvilket politisk tilhørsforhold man har, så vil man nok vedgå og medgive, at mindre røg vil være til gavn for langt de fleste i det her samfund.
Jeg synes, det er skræmmende, men også værd at huske på, at tobaksrygning er den enkeltfaktor, der har den største negative indflydelse på danskernes helbred.
Jeg synes, det er en god dag for de af os, der tror på sundhed, og det her beslutningsforslag er en god afslutning på en lang dag, hvor der har været mange sager til behandling, men nogle væsentlige, omkring en røgfri fremtid.
I Venstre støtter vi beslutningsforslaget B 90, og vi vil i udvalgsarbejdet støtte op om en hurtig behandling, og det siger vi vel vidende, at vi nærmer os nytårsaften og det jo kan vise sig umuligt at overholde den tidsplan, som ligger i beslutningsforslaget.
Men så må vi jo på anden vis se, om ikke vi hurtigst muligt kan indføre ambitionerne i beslutningsforslaget fra Det Konservative Folkeparti.