runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2020-11-27:
Jamen det er heller ikke Dansk Folkeparti, der ikke vil være med til det.
For hvis vi kunne udskyde det, til efter at seniorkommissionen var kommet med noget, så havde vi ikke noget imod det.
Men det har Dansk Folkeparti desværre ikke flertal til.
Jette Gottlieb (EL), 2020-11-27:
Jamen så vil jeg i forbindelse med det der med at kombinere de to ting sige, at det da lyder, som om det er en rigtig god idé at vente med at vedtage den forhøjelse på 1 år, til efter at kommissionen har arbejdet.
Det synes jeg jeg kan høre af både det, som ordføreren har udtalt for et lille år siden, og det, som ordføreren nu har sagt fra talerstolen.
Det giver da kun anledning til at mene, at det vil være godt at udskyde det, til efter kommissionen har arbejdet.
Bent Bøgsted (DF), 2020-11-27:
Det, der lå i det, var, at vi på det tidspunkt ikke havde nogen nye tal for, hvordan det så ud med gennemsnitslevealderen.
Og i den forbindelse skal vi også lige have med, at efterfølgende – efter det der – er der blevet nedsat en seniorkommission, hvor vi har fået med, at vi skal se på sammenhængen mellem det at leve længere og den måde, man bliver helbredt på, og at det ikke er ensbetydende med, at man er blevet mere rask og rørig.
Det kan godt være, at man lever længere, fordi lægevidenskaben er blevet bedre til at holde mennesker i live, og det er jo kun positivt, at de er det, men vi er nødt til at se på sammenhængene.
Derfor er det også noget, der ligger i seniorkommissionen.
Den kommer så desværre først med noget, efter vi har vedtaget den her lov.
Jeg havde håbet, at der var kommet noget, før vi skulle til at vedtage lovgivning om, at pensionsalderen skulle stige til 69 år.
Karsten Hønge (SF), 2020-11-27:
Hvad er det, der er forandret siden den 1. juli sidste år?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-27:
Tak, og tak for at rejse debatten om pensionsalder.
Det er et spændende emne, som vi i Nye Borgerlige nok har et lidt andet take på end de andre; det er derfor, vi hedder Nye Borgerlige.
For vi mener nemlig, at der skal være langt større fleksibilitet hos borgerne derude, i forhold til hvornår de ønsker at gå på pension.
Og hvordan skaber man så det?
Jamen den borgerlige løsning er at give folk større rådighed over større andele af deres midler.
Det gør vi ved at sænke skatter og afgifter, og på den måde skaber vi en frihed for den enkelte til at træffe den beslutning, som er bedst for personen selv og for familien, om, hvornår man ønsker at gå på pension.
Vi har desværre skabt et samfund herindefra, hvor man tager godt halvdelen af borgernes penge, og det gør jo, at det ene og alene er op til politikerne herinde og deres velvillighed, hvornår de mener folk skal gå på pension, for borgerne har ikke råd til andet.
Det system ønsker vi at gøre op med i Nye Borgerlige.
Det betyder også, hvis vi gjorde det, at den gruppe, som vil være hundrede procent afhængig, kun afhængig, af en folkepension, også ville blive væsentlig mindre, og så kunne man lave nogle forhold dertil, som ville være tilpasset den mindre gruppe af mennesker, det ville være.
Det ville både gavne den faglærte og den ufaglærte, som ville få store fordele af, at vi sænker skatter og afgifter.
Men det er ikke det, vi hører, og det er heller ikke det, vi hører fra venstrefløjen: De vil beholde de høje skatter og afgifter, for så kan vi blive ved med at beholde folk i den her klientliggørelse, og man kan bruge pensionsalderen som sådan en lille skruestik, og man kan have stemmer den ene vej eller stemmer den anden vej.
Det bryder vi os ikke om i Nye Borgerlige, og derfor mener vi, at borgerne skal have frihed til selv at kunne gå på pension, når de ønsker det.
Karsten Hønge (SF), 2020-11-27:
Altså, jeg er ikke overrasket over, at hr. Lars Boje Mathiesen leverer, ligesom De Konservative, et af de mest klasserene spark nedad.
Det er det frie valg, man overlader til dem.
Derfor kunne jeg godt tænke mig, når vi er inde på det med frit valg,
Alex Vanopslagh (LA), 2020-11-27:
Hvis jeg kender regeringen ret, kommer der nok en invitation til nogle forhandlinger inden for de næste par timer.
Hvis det er tilfældet, vil Venstre så stadig ikke støtte op om det her beslutningsforslag?
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-27:
Der er ikke nogen af de tre punkter, jeg er uenig med fru Jette Gottlieb i.
Sagen er bare, at vi jo også skal sikre, at der er sammenhæng i det, og at pengene rent faktisk finder vej til kassen.
Jeg tror også, fru Jette Gottlieb har ret i, at der er et stort potentiale i at regne på effekterne af et forbedret arbejdsmiljø, og det er jo derfor, vi i aftalen om ret til tidlig pension har afsat 6 mio. kr. om året i 4 år til at udvikle arbejdsmiljøøkonomi som et forskningsfelt.
Det glæder jeg mig meget til at se hvad der kommer ud af.
Jette Gottlieb (EL), 2020-11-27:
Jamen jeg tænkte nok, at argumentet kun var det økonomiske og ikke det arbejdslivssaglige.
Og så vil jeg da godt turde tage låget af – der er flere, der har spurgt til det.
Jeg kan da godt komme med tre finansieringer, der kan erstatte den her.
Den første er at få stoppet skattely, så folk faktisk kommer til at betale den skat, som det er vedtaget at man skal betale.
Det er et tocifret milliardbeløb.
Så er der arbejdsmiljøet, som hr. Karsten Hønge har nævnt flere gange.
Vi ved, at der også er tocifrede milliardbeløb at hente, hvis man faktisk får lavet et ordentligt arbejdsmiljø.
Til sidst kan jeg jo også med et svedent grin nævne tilbagerulningen af topskattelettelserne, som blev vedtaget i forbindelse med justeringen i 2015.
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-27:
Men det sker jo så i sammenhæng med – i øvrigt skal det behandles samme dag – at vi siger, at der også skal være noget rimelighed i det.
Altså, folk, der er begyndt 10 år tidligere på arbejdsmarkedet, end jeg f.eks. gjorde, da jeg fik mit første fuldtidsjob, skal selvfølgelig have en mulighed for at trække sig tidligere tilbage end sådan nogle som mig, der først fik mit første fuldtidsjob som 25-26-årig.
Det er der kun rimelighed i, og på den måde tager vi jo et skridt i retning af en egentlig mere differentieret tilbagetrækningsalder i Danmark, og det mener jeg er grundlæggende positivt, og jeg mener, det er en væsentlig forudsætning for, at der i øvrigt er folkelig opbakning bag nogle af de beslutninger om, at vi skaber den strukturelle balance, og jeg mener også, at det er retfærdigt.
Jette Gottlieb (EL), 2020-11-27:
Nu har jeg jo mange år på bagen, og jeg vil minde om, at i mange, mange år var vores pensionsalder 67 år.
Så blev den pludselig nedsat til 65 år.
Var det mon, fordi folk pludselig havde fået dårligere vilkår på arbejdsmarkedet eller var blevet ringere til at arbejde længe?
Næh, det var en spareøvelse, og det var en spareøvelse, der rettede sig præcis mod, at pension på det tidspunkt var billigere end efterløn, og når man havde 2 år på efterløn, kostede det statskassen flere penge.
Det er på en måde den samme lidt kyniske måde at behandle spørgsmålet om pensionsalderen på, vi ser lige nu.
For der er jo ikke en direkte sammenhæng mellem pensionsudgifterne og alle de andre offentlige udgifter, og det er heller ikke sådan, at de penge, man henter ind, nødvendigvis kommer derfra.
Jeg kan ikke forstå, at man laver en mekanisk og teknisk fremskrivning af pensionsalderen på det grundlag, og jeg vil spørge ministeren, om han kan komme med én saglig grund i forhold til arbejdslivet til, at pensionsalderen i år skal hæves med 1 år.
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-27:
Politikerne har jo – selvfølgelig 7-9-13, alle de partier, der har indgået aftalen og også stemmer for den, for det har vi jo tradition for – lige præcis gjort det modsatte.
Politikerne førstebehandler et forslag i næste uge, som kommer til at give en ret til at trække sig tilbage op til 3 år tidligere end pensionsalderen.
Og det, jeg hører fra erhvervsskolerne i øvrigt og fra fagforeningerne i øvrigt, er, at de mener, at det ud over alt det gode og retfærdige også er et element i at sige til netop de unge: I kan trygt vælge at blive håndværkere, for der er rent faktisk nogle, der for en gangs skyld laver politik for jer.
Karsten Hønge (SF), 2020-11-27:
Ja, den diskussion har vi heldigvis tilbage til i næste uge, for det er jo en god aftale, vi har indgået der.
Men vi må også bare sige, at det er godt på den ene måde, ved at vi kommer nogle mennesker i møde ved at tilbyde dem tidligere tilbagetrækning, men det er, ligesom om noget af fidusen går fra, når vi så samtidig lader pensionsalderen stige.
Det ændrer ikke på, at Arneaftalen er god, men det er bare det samlede tilbud til seniorerne på lidt længere sigt, der ikke holder.
Derfor vil jeg bare lige spørge ministeren: Hvad tror ministeren egentlig, det betyder for unge, der står og overvejer at tage en erhvervsfaglig uddannelse, at man kan se frem til, at politikerne er sådan nogle, der bare skruer pensionsalderen op, altså vel at mærke for alle andre end dem selv?
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-27:
Jeg synes, at hr. Karsten Hønge skal være rimelig, for det, som jeg ofte holder både lange og for den sags skyld også tårevædede indlæg om, er, at der findes rigtig mange forskellige måder at få finansieret vores velfærdssamfund på.
Men selvfølgelig spiller det også en rolle, om man bruger det, som hr. Karsten Hønge kalder hammeren – at vi har en afvejning imellem, hvor lang tid vi lever, og hvornår vi trækker os tilbage.
Jeg er sådan set fuldstændig åben over for at drøfte alle mulige andre måder at fremtidssikre finansieringen af velfærdssamfundet på.
Det er jo i virkeligheden de forslag, jeg efterlyser fra hr. Karsten Hønge.
Karsten Hønge (SF), 2020-11-27:
Nu er det, som om det kun er ved at hæve pensionsalderen, at vi kan få finansieret velfærdssamfundet, og som om vi skulle tage det for troende, når ministeren siger, at hvis vi ikke gør det her, bliver vi nødt til at skære ned på en masse af de centrale velfærdsydelser, når der er lige foran os ligger en række andre finansieringskilder, altså en række andre ting i stedet for sømmet, som åbenbart er det vigtigste, nemlig at hæve pensionsalderen.
Mens vi siger til seniorerne, at de bare skal arbejde videre og videre, op og op med pensionsalderen, så har vi 70.000 mellem 15 og 29 år, der hverken har en uddannelse, er i gang med en uddannelse eller har et job.
Og mens vi siger til seniorerne, at de skal fortsæt med at arbejde, til de kun kan kravle hjem, så ser man, at milliarder af kroner fosser ud af statskassen på grund af et usikkert og usundt arbejdsmiljø.
Altså, kunne ministeren forestille sig, at der findes andre måder at finansiere vores velfærdssamfund på end ved at vride og presse den sidste teoretiske arbejdsevne ud af seniorerne?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-27:
Jeg betragter det her som en ren tilståelsessag, altså at når det kommer til stykket i forhold til at sikre folk bedre pensionsvilkår, mere end at polstre statskassen, så vælger folkesocialisterne altid det ene, og det er højere skatter og højere afgifter.
Senest så vi, at man lagde stemmer til højere afgifter på rygning, og man har også lagt højere afgifter på spil, som man også ved der er ufaglærte der bruger meget.
Så den der forestilling om, at man faktisk varetager de ufaglærtes interesse, passer ganske enkelt ikke.
Og så er jeg jo glad for, at man anerkender, at det ikke er arbejdet, der er den største enkeltstående faktor, men at det faktisk er rygning og alkohol – ikke arbejde.
Karsten Hønge (SF), 2020-11-27:
Det er, fordi hr. Lars Boje Mathiesen, også i den her sammenhæng, simpelt hen lever i en parallelverden.
Og der er noget med parallelsamfund og parallelverdener, som jeg ved at man i andre sammenhænge er meget optaget af hos Nye Borgerlige.
Her er parallelverdenen og det univers øjensynligt bestående i, at hvis man bare skærer ned på skatterne og afgifterne i samfundet, kan man bruge dem til at lave en eller anden måske mere frivillig pensionsordning.
Men hvad er det så, der kommer til at mangle i dag?
Så opnår man jo fuldstændig det samme, nemlig at de mennesker, der er afhængige af, at vi har et velfærdssamfund, kommer til at betale allerede i dag, og de kommer også til at betale senere.
Men lad mig få et svar på, hvad det er, virksomhederne skal gøre for at fastholde deres lønarbejdere.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-27:
Jeg forstår ikke, hvorfor ordføreren vil fratage sig selv ansvaret for at sørge for, at folk får flere penge, som de så kan vælge at spare op til en pension.
Det ansvar ligger herinde i Folketingssalen; man kunne sænke skatter og afgifter.
Og så har jeg nu hørt på det med den her forskel i levealder mellem faglærte og ufaglærte, men forestillingen om, at det hovedsagelig har noget at gøre med, hvilket arbejde man har, er jo en falsk præmis.
For vi har jo via undersøgelser fået understreget, at det har det ikke, at det i høj grad er en lang række andre faktorer: rygning og alkohol som de største, og som i de undersøgelser, der er, står for 60-70 pct. Og resten, en stor del af det, kan faktisk også forklares.
Så man kan godt forestille sig den der fortælling om, at det alene er på grund af arbejdet, men det er en falsk præmis i forhold til det, som forskerne har fundet ud af.
Karsten Hønge (SF), 2020-11-27:
Ja, ja, jeg glæder mig også til på tirsdag.
Det er en god aftale, vi har lavet.
Vi kommer nærmere ind på den på tirsdag, både i forhold til de klare styrker, der er, og så de udfordringer, der ligger i den aftale, som jo også kommer til at lægge sig op ad den stigende pensionsalder.
Men jeg vil da igen bede hr. Leif Lahn Jensen om at forholde sig til, at vi her i Folketinget har en præcis anbefaling fra de fagforbund, der organiserer de her mennesker, som kommer til at lide hårdt under den stigende pensionsalder, og at de anbefaler, at vi udskyder behandlingen på tirsdag.
Altså, det kan jo ikke nytte noget, at man kun peger på, at der er så gode ting på tirsdag.
Det svarer lidt til, at vi, okay, giver med den ene hånd, men slår med den anden.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-11-27:
Jamen jeg er da fuldstændig enig, og hvis der er nogen, der er enig i det, så er det da mig, nemlig i, at ufaglærte ikke lever i så lang tid som akademikere.
Det er derfor, jeg har kæmpet og følt for det her område i mange, mange år.
Det er da derfor, jeg er pavestolt over, at min egen regering, min egen statsminister, min egen minister fremlægger det her, og at jeg kommer til at stå her med et stort smil på tirsdag.
Jeg kan præcis se på dem, at det er dem, der har det, ligesom hr. Karsten Hønge beskriver.
Så jeg er fuldstændig enig i den del, og det glæder mig virkelig, at både Enhedslisten, SF og Dansk Folkeparti har været med til at løfte det her, og det skal de tre partier virkelig have tak for.
Karsten Hønge (SF), 2020-11-27:
Men jeg vil gerne bede ordføreren forholde sig til, at der er 7,6 års levetid til forskel på, om man er ufaglært, eller om man er akademiker.
Måske er det også på den baggrund, at tre store forbund anbefaler, at man går væk fra den automatiske stigning i pensionsalderen.
Og måske lagde hr. Leif Lahn Jensen også mærke til, at der i forslaget til vedtagelse fra Enhedslisten og SF indgik et afsnit, der er taget direkte fra annoncen fra 3F.
Karsten Hønge (SF), 2020-11-27:
Jo, jo, og det er jo rigtigt.
Det er jo rigtigt.
Nu kan vi så se, at allerede i næste uge stiger den så til 69 år, og så har vi 70 år.
Men hvis man fortsætter på den måde, som man ellers en gang har besluttet, så er det dér, vi ender henne.
Og jeg synes, det er et grotesk perspektiv at give unge mennesker, der starter som 17-18-årige.
Bent Bøgsted (DF), 2020-11-27:
[Lydudfald]
… aftalen, at de partier, der står bag velfærdsaftalen, sørger for at mødes og ser, hvordan udviklingen går.
Alt det der med fremskrivningen, i forhold til hvor lang tid man lever, skal man måske ikke altid tro på.
Men netop derfor er seniorkommissionen jo også nedsat, og de skal også i den forbindelse se på, hvordan det hænger sammen med, at man er blevet bedre til at helbrede folk.
Så de der påstande om, at de unge skal arbejde, til de er 75 år, må stå for hr. Karsten Hønges egen regning.
Karsten Hønge (SF), 2020-11-27:
Ifølge de fremskrivninger, man laver, fra velfærdsforligets vedtagelse, vil man ende derhenne.
Bent Bøgsted (DF), 2020-11-27:
Nu fik jeg da en af forklaringerne på, hvem det er, der går og spreder rygter om, at de unge skal arbejde, til de er 75 år, for det er hr. Karsten Hønge.
Fru Samira Nawa har heller ikke sagt det, og selv ikke fru Jette Gottlieb tror jeg egentlig har sagt det.
Det kan godt være, at der er nogen i hendes parti, der har sagt det.
Men det er netop der, seniorkommissionen ser på stigningsgraden, når vi når hen til 2040.
Er det ikke sådan lidt misvisende at stå og sige her, at alle skal arbejde; de unge skal arbejde til de er 75 år?
Det tror jeg ikke der er mange der ved.
Der er nogen, der arbejder til de er 75 år, men det behøver da ikke ske med lovgivning.
Der står ikke nogen steder, at de skal arbejde, til de er 75 år.
Det er der heller ikke lagt op til.
Karsten Hønge (SF), 2020-11-27:
Nej, der er ikke noget snuptag i de forslag, jeg kommer med.
Hvad er det for noget at sætte op over for mennesker?
Hvad er det for et arbejdsliv, hvad er det for nogle udsigter at have?
Og i øvrigt: Den pensionsalder, vi taler om i første omgang, er altså noget, der skal træde i kraft i 2035.
Der er ikke noget snuptag over nogen af de her ting.
For som jeg sagde: 39 pct. af de ufaglærte i 50'erne er bekymrede og bange for, om de kan holde arbejdslivet ud.
Samira Nawa (RV), 2020-11-27:
Det har ordføreren sådan set helt ret i, altså at vi er meget interesserede i at løse de problematikker, både i forhold til stress og arbejdsmiljø og unge, der går uden job og uddannelse.
Det hører jeg også fra Venstre, og jeg tror også, der er andre partier, der er med på det.
Det er ikke snuptagsløsninger, som bare lige fikser det, så man kan stoppe med at sætte pensionsalderen op.
Så jeg bliver nødt til at vende tilbage til spørgsmålet: Er det velfærd, er det den grønne omstilling, er det vores børn, er det vores ældres plejepersonale?
Hvor er det, SF gerne vil spare, når nu pensionsalderen ikke må stige?
Karsten Hønge (SF), 2020-11-27:
Jeg behøver da overhovedet ikke at erkende, at virkeligheden er sådan, som fru Samira Nawa siger den er – overhovedet ikke.
Sådan er virkeligheden ikke, for man kunne kigge på andre muligheder, som øger statens indtægter, eksempelvis ved at lade folk blive motiveret gennem frivillighed og faktisk arbejde længere i deres arbejdsliv, og at vi får et sikkert og sundt arbejdsmiljø, der rent faktisk gør, at man kan spare de her, er det 60 mia. kr., et dårligt arbejdsmiljø koster om året – plus at det så frigiver en masse ekstra arbejdskraft.
Prøv at forestille jer, hvor mange milliarder der ligger i at få de mennesker i arbejde.
Så alternativet er ikke at spare på børn.
Det er måske at sætte de unge i gang med at arbejde.
Samira Nawa (RV), 2020-11-27:
Det var en meget flot og malerisk tale, som ordføreren kom med.
Jeg synes bare ikke, at der blev svaret på de spørgsmål, som bliver stillet af hr. Hans Andersen og af ordføreren for Socialdemokratiet.
Altså, hvor er det, man gerne vil spare det her tocifrede milliardbeløb på netop velfærd?
Er det børnene, er det daginstitutionerne, er det vores omsorgspersonale for lige præcis de ældre?
Er det måske den grønne omstilling?
Karsten Hønge (SF), 2020-11-27:
Det får hr. Leif Lahn Jensen fin mulighed for at svare på senere.
De eller i hvert fald 3F har jo bl.a. gennem helsidesannoncer i den her uge netop vist, hvad de mener om det.
Tre forbund har samlet sig om det.
Så man kan i hvert fald ikke tage fagbevægelsen til indtægt for det, men det vender vi tilbage til.
Jeg synes bare igen, at hr. Leif Lahn Jensens spørgsmål til mig afslører den her blindhed over for, at der findes andre muligheder.
For der findes præcis, som hr. Leif Lahn Jensen siger, alle mulige andre værktøjer end hammeren.
Der er skruetrækkeren og umbraconøglen.
Der findes alt muligt andet, og det er nogle af de værktøjer, jeg pegede på i forhold til de mange unge, der er uden for arbejdsmarkedet, og de mange ældre, der ikke får mulighed for at tilpasse deres arbejdsliv ved at have en fleksibel arbejdsgiver.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-11-27:
Fagbevægelsen er virkelig kommet med mange gode råd.
De er kommet med gode råd om, at vi ikke skal spare på uddannelse – det er leveret.
De er kommet med mange gode råd om, at vi skal opkvalificere noget mere fra ufaglært til faglært – det er leveret.
De er kommet med mange gode råd om, at der skal være mulighed for, at dem, der har arbejdet i mange år og er nedslidte, skal kunne gå på tidligere tilbagetrækning – det er leveret.
Vi har leveret rigtig, rigtig mange ting til fagbevægelsen, og jeg lytter mig da også til, at de har den her holdning.
Bent Bøgsted (DF), 2020-11-27:
Jamen altså, det, der er sket, er jo, at vi har fået nye tal, at vi har fået nye oplysninger om, hvad gennemsnitslevealderen er.
Og siden da er der blevet nedsat en seniorkommission, hvor Dansk Folkeparti har fået med, at man også skal se på det, i sammenhæng med om man bliver nedslidt og om man er syg.
Bare det, at man lever i lang tid, er jo ikke ensbetydende med, at man så er rask og rørig og kan være på arbejdsmarkedet.
Vi har faktisk fået med, at kommissionen også skal se på den situation.
Vi har også fået med, at man skal se på, hvordan man kombinerer pensioner med at være på arbejdsmarkedet.
Det er rigtigt, at det der har jeg udtalt, og det står jeg også ved, men Dansk Folkeparti kan jo ikke stoppe det alene.
Vi kunne vælge at træde ud af velfærdsforliget, men der vil stadig væk være et flertal for det.
Men vi står fuldt og fast bag velfærdsforliget, og så arbejder vi selvfølgelig inden for de rammer, der er, for at påvirke de andre partier i den retning, som Dansk Folkeparti gerne vil i.
Det er klart – på samme måde som hr. Karsten Hønge arbejder for at påvirke de partier, han indgår aftaler med.
Karsten Hønge (SF), 2020-11-27:
Jeg står her med et interview i A4 med hr. Bent Bøgsted, og jeg kan konstatere, at det er det rigtige, for der er også et billede med i artiklen; det er simpelt hen ordføreren, der bliver citeret, kan jeg konstatere, også på grund af billedet.
Ja, det ligner fuldstændig til forveksling.
Og der siger hr. Bent Bøgsted: »Jeg kan sagtens forestille mig, at vi stopper ved en pensionsalder på 68 år.
Det afhænger af, hvordan middellevetiden udvikler sig, hvordan helbredet er hos dem, der er på arbejdsmarkedet, og de økonomiske forudsætninger.
Det er ikke pr. automatpilot, at folkepensionsalderen bliver hævet.
Det er en konkret vurdering af forudsætningerne.«
Er der sket noget inden for det sidste år, der sådan fuldstændig skulle have forandret det, så man alligevel ikke vil stoppe ved 68 år?
Hans Andersen (V), 2020-11-27:
Så jeg frygter, at også mennesker, som godt kan arbejde, benytter sig af ret til tidlig pension, og det er lige præcis ikke det, vi skal.
Jette Gottlieb (EL), 2020-11-27:
Det sidste hørte jeg lidt som: Bare det holder min tid ud, så er jeg uden for problemet.
For det er jo først i 2040, det kommer til at ske med den yderligere hævning.
Men det, jeg ville spørge om, var det, som hr. Hans Andersen var meget kritisk over for, nemlig den tidlige pension, den tidlige tilbagetrækning.
Tror hr. Hans Andersen, at man trækker sig ud af sit job til en ydelse, der udgør cirka en tredjedel af det, man kan få, når man arbejder, medmindre det skyldes, at man faktisk er ved at være udslidt i sin arbejdsfunktion – altså, er det virkelig en opfattelse?
For så kommer vi ud i det der med, at for de rige betyder flere penge, at man arbejder mere, men for de fattige betyder flere penge, at man holder op med at arbejde.
Det hænger for mig meget lidt godt sammen.