Morten Bødskov (S), 2019-10-24:
Det er jo en bred aftale, der er lavet, men det er klart, at der, når sådan noget som det her skal udmøntes, kan være spørgsmål, som det kan være nødvendigt at besvare, og det skal vi selvfølgelig sikre sker.
Tak for modtagelsen af lovforslaget.
Som det allerede har været fremført, indeholder lovforslaget to initiativer, som dels bidrager til at styrke regelefterlevelsen, altså som sagt ved at mindske muligheden for, at man kan udeholde omsætning for beskatning, dels bidrager til at understøtte en arbejdsgivers forpligtelse til at sikre, at der kun ansættes tredjelandsborgere, som rent faktisk har ret til at arbejde i Danmark.
Lovforslaget indeholder som sagt et forslag, der udmønter en del af den politiske aftale, som hed »Styrket indsats mod sort arbejde«, og som et enigt Folketing indgik tilbage i september 2017.
Heri foreslås det som sagt at indføre regler om anvendelse af digitale salgsregistreringssystemer, og skatteforvaltningen skal kunne give en virksomhed et påbud om at benytte et digitalt salgsregistreringssystem, hvis altså skatteforvaltningen konstaterer, at virksomhedens registrering af salg er utilstrækkelig.
Hermed skærpes reglerne jo over for virksomheder, der udeholder omsætning, og lovforslaget bidrager til at sikre, at der er, hvad man kan kalde et tilstrækkeligt dokumenteret datagrundlag om virksomhedens salgsregistrering, når skatteforvaltningen skal kontrollere, om der er sket korrekt opkrævning og angivelse af og afregning af moms.
Partierne bag den brede politiske aftale, som jo var et enigt Folketing, var så enige om, at initiativet om digitale salgsregistreringssystemer skal evalueres i 2027, med udgangspunkt i den viden, som skatteforvaltningen selvfølgelig opsamler om effekten af tiltaget.
Jeg må sige, at jeg som skatteminister er godt tilfreds med, at vi med forslaget kan bidrage til en højere grad af sporbarhed og gennemsigtighed, som det hedder, i den sorte økonomi, med henblik på at alle betaler de skatter og afgifter, som de selvfølgelig skal.
Lovforslaget indeholder, som det også har været fremme, endvidere et forslag om, at skatteforvaltningen ikke fremover må udstede skattekort til tredjelandsstatsborgere uden ret til at arbejde i Danmark.
Forslaget udspringer jo så af en aftale mellem skatte-, udlændinge- og integrationsordførerne fra alle Folketingets partier, som er tilbage fra marts 2019, og som betyder, at en arbejdsgiver, som ansætter tredjelandsstatsborgere, har pligt til at sikre sig, at de ansatte tredjelandsstatsborgere altså har ret til at arbejde i Danmark.
Det er imidlertid erfaringen, at nogle arbejdsgivere fejlagtigt tror, at tredjelandsstatsborgeres skattekort udgør dokumentation for, at de pågældende nu også har ret til at arbejde i Danmark.
Det foreslås derfor, at der indføres en ordning, hvorefter skatteforvaltningen alene må udstede et skattekort til en tredjelandsstatsborger, hvis skatteforvaltningen kan konstatere, at den pågældende har ret til at arbejde i Danmark.
Skattekortet vil således ikke blive udstedt, før udlændingemyndighederne – og det er vigtigt – har tilkendegivet, at den pågældende tredjelandsstatsborger også har ret til at arbejde i Danmark.
Der var et par spørgsmål, også fra hr. Lars Boje Mathiesen fra Nye Borgerlige, som spurgte til de økonomiske effekter, og for at foregribe begivenhedernes gang vil jeg bare sige, at det jo rent faktisk fremgår af lovforslaget, hvad vurderingen er.
Det er rigtigt, at der ikke sættes et tal på.
Der er mange penge, skattegabet er stort, og her er der et initiativ, som helt sikkert i de miljøer, som vi her taler om, vil være med til at skabe en klart stærkere balance mellem de forpligtelser, man har til at holde styr på tingene, altså betale de skatter og afgifter, man skal, og det, som man så rent faktisk gør.