runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-01:
Tak for et udmærket indlæg.
På lange stræk deler jeg sådan set Dansk Folkepartis analyse, herunder behovet for at kigge på, hvad det er, vi har været med i i Afghanistan og flere andre steder.
Det er blevet en mere kompliceret verden, vi er i, og vi har brug for at lære af både vores successer og det modsatte, plus at det er blevet mere kompliceret.
Jeg tror bare ikke, at man kan løse den kompleksitet ved så at sige, at nu skal vi bare lade, som om alting er, som det var for 100 eller 50 år siden, altså at der er én sejrherre og én fjende osv.
Men det, jeg egentlig vil spørge om her, er, at Dansk Folkeparti jo er imod sanktionerne mod Rusland.
Jeg synes bare, det er svært at forestille sig, at når et land bryder al international lov og med væbnet magt tager et andet lands territorium – hvilket er noget andet end menneskerettigheder internt i ens eget land – så reagerer verdenssamfundet ikke.
Skal verdenssamfundet så ikke reagere på en eller anden måde?
Altså, jeg er helt med på, at sanktioner er et tveægget sværd, fordi det også bliver problematisk for os selv; de virker ikke, de er ikke nogen mirakelkur.
Men jeg har det også lidt svært med det synspunkt, der er, nemlig at man ingenting skal foretage sig, altså at det ingen konsekvenser har, når man med væbnet magt går ind og tager en del af et andet land.
Nick Hækkerup (S), 2017-12-01:
Det er eddermame et farligt udgangspunkt at tage.
Undskyld!
Det er på mange måder et farligt synspunkt at tage at stille sig der, hvor man siger, at fordi der ikke er opbakning til demokratisk udvikling af menneskerettighederne, skal vi have domstolen til at gøre det.
Altså, kom lige ind i kampen, ik'?
Sådan kan man simpelt ikke udvikle politik – ja, det kan man muligvis, hvis man er Enhedslisten og de gamle kammerater i det tidligere Sovjetunionen, men alle vi andre vil da ikke sige, at politik skal udvikles af en domstol uden demokratisk legitimitet.
Jeg tør vædde på, at man også kan komme i tanker om andre domsafsigelser, som Enhedslisten næppe heller hylder skulle afsiges af domstolen, f.eks. forbud mod eksklusivaftaler, for bare at nævne en dom, hvorom man vel ville sige: Arh, var det det, vi skulle have den domstol til?
Udvikling af menneskerettigheder skal ske politisk – ikke via domstole – og de skal i øvrigt ske.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-12-01:
Ja, det kan blive en lang debat.
Jeg vil f.eks. mene, at hvis ikke man har en udvikling af fortolkningen af menneskerettighederne, bliver menneskerettighederne ligegyldige, altså brevhemmeligheden ville være lidt ligegyldig, hvis den ikke også var gældende for vores e-mail og retten til privatliv i den forbindelse.
Retten til homoægteskaber er f.eks. en nytolkning, som regeringsledere i en lang række af Europarådets medlemslande, nemlig regeringsledere som f.eks. Putin, Erdogan og Orbán, ikke er specielt glade for, men som jeg er enormt glad for er kommet med i den dynamiske fortolkning fra f.eks. Menneskerettighedsdomstolens side.
Men der er noget, jeg helt konkret godt vil spørge Socialdemokratiet om.
Det har jo været rejst i den her debat, at en hel konkret ting, man kunne gøre, ville være at underskrive den her Protokol 16, som ville gøre det muligt for Højesteret at indhente en kommentar fra Menneskerettighedsdomstolen forud for en afgørelse, men den protokol har Danmark altså endnu ikke underskrevet; protokollen er ikke trådt i kraft, bl.a. fordi der er 10 medlemslande, og deriblandt er Danmark, som endnu ikke har underskrevet den.
Er det noget, som Socialdemokratiet mener regeringen konkret bør gøre for at sikre en positiv reform af Europarådet?
Søren Espersen (DF), 2017-12-01:
Nej, det vil jeg ikke sige.
Det er egentlig sjovt, for når man sådan sidder og gennemgår kolonihistorien og finder ud af de fejl, de lavede dengang, kan man se, at det jo netop var, fordi de drev mission og ville indrette verden efter deres egen religiøse tankegang.
Det er det, jeg mener
er fortsat nu med en demokratimission, som sikkert ender på samme fortvivlende måde som det andet.
Men isolationistisk synes jeg ikke man kan tale om vi er, for vi går jo hundrede procent ind for NATO-samarbejdet, og angreb på NATO-lande er noget, der vedrører os.
NATO er en stor organisation, som vi påskønner.
Så det er ikke sådan, at jeg er fuldstændig ligeglad med alt, hvad der foregår rundtom i verden.
Jeg synes bare, at man generelt skal lade folkeslag være i fred – og så i øvrigt sørge for at have gode handelsforbindelser og have en diplomatisk forbindelse med alle lande, og så må de selv finde ud af, hvordan de styrer det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-12-01:
Vi besøgte jo selv Rusland med Det Udenrigspolitiske Nævn, og jeg synes, det var meget tydeligt at se, at det, som russerne meget stræbte efter, var at blive anerkendt på lige fod med Vesten – men jo også på lige fod med USA – som et område, der kan bestemme over nogle andre nærtliggende områder.
Det ser vi også Rusland gøre.
Det er jo forfærdeligt at se, hvordan Rusland ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt over for sine nabolande, men ender i konflikt med stort set samtlige nabolande, som de grænser op til.
Nick Hækkerup (S), 2017-12-01:
Tak, og tak for talen.
I virkeligheden er mit spørgsmål ret kort, og det er, om Enhedslisten er af den opfattelse, at den adfærd, som vi ser fra Rusland og Putins side i forhold til Krim, Ukraine og aggressiviteten i Østersøen osv., er udtryk for, at Rusland har genfundet ambitionerne om at blive en stormagt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-12-01:
Ja, hvis vi taler om Syrien, så taler vi om et område på størrelse med Belgien med omkring 4 millioner indbyggere.
Jeg har selv besøgt området og har talt med folk dernede, da der blev afholdt lokalvalg til kommunerne her for en måneds tid siden.
Her i januar skal der være lokalvalg til hele det samlede befriede område.
Jeg tror ikke, at tingene er perfekte dernede, men jeg synes, at det er lidt absurd, hvis vi står her i Folketinget og taler om hjælp i nærområderne eller, som hr. Kristian Thulesen Dahl, formand for Dansk Folkeparti, eksempelvis gjorde, at man skal bidrage til, at flygtningene kan vende tilbage til Raqqa, hvis ikke man tager konkret udgangspunkt i, hvad situationen er der, og så eksempelvis stiller genopbygningsmateriale til rådighed og gør det muligt at lave stabilitets- og institutionsopbygning i de her områder.
For ellers fortsætter vi med at have en situation, hvor folk tvinges på flugt mod Europa.
Søren Espersen (DF), 2017-12-01:
Nej, men nu blev det der ord nævnt igen, de prodemokratiske kræfter.
Jeg synes, det er utrolig let at slynge ud, og jeg vil egentlig bare spørge, om ordføreren nogen sinde har hørt om nogle folkelige oprørsbevægelser imod diktatur, som ikke sagde, at de var demokratiske.
Det hørte vi faktisk også fra ayatollah Khomeini, da han tog af sted fra Paris.
Da var det også for at genindføre demokratiet i Iran.
Jeg kunne godt tænke mig, at man havde lidt mere forståelse for, at det her ikke er ligetil, og at det er meget, meget stærkt, når Enhedslisten fuldstændig mur- og nagelfast slår fast: Lige præcis den her lille gruppering støtter vi, den skal have al mulig hjælp.
Jeg synes, det er vanskeligt.
Søren Espersen (DF), 2017-12-01:
Jeg har ikke noget at tilføje.
Noget af det, jeg synes der må være skønt ved at være Enhedslistemand, er, at man altid ved, at det er de rigtige, man støtter.
Jeg tror, at man har sådan en eller anden grønspættebog, hvor det præcis står, hvad der er demokratiske kræfter, og hvad der ikke er.
Vi andre har sådan en nagende tvivl, hver gang der er nogen, der siger, at de går ind for demokrati.
Det er ikke altid sikkert, at det passer.
Man kan ikke altid stole på folk, når de siger, at de vil have demokrati.
Hvordan kan det være, at Enhedslisten kan være så skråsikker på, at de der tilfældige folk og bevægelser, man lige har fået fat på, er de helt rigtige?
Nick Hækkerup (S), 2017-12-01:
Den sidste del er jeg meget enig i, altså at forud for al militær aktivitet kan man forebygge ved at have gode relationer handelsmæssigt osv.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det, jeg noterede mig at spørgeren sagde, var, at landene må gøre som de vil, medmindre det generer andre.
Og der er jo så nogle situationer, hvor man må sige: Her handler vi, bl.a. fordi det lige præcis potentielt kan genere os.
Eva Flyvholm (EL), 2017-12-05:
Der har været rejst massiv kritik både af regeringens egne beregninger og i det hele taget af, hvordan det går med det her kampflykøb eller udviklingen af kampflyet.
I alle de år, det har været på tale, har det været regeringens svar, at man følger udviklingen tæt, og at amerikanerne arbejder på at forbedre situationen.
Det har jo bare ikke løst nogen af alle de her problemer, og jeg tror, de vil komme væltende ud af skabet de kommende år.
Der er rigtig, rigtig meget, der tyder på, at økonomien i det her kampflykøb vil komme til at eksplodere meget, meget voldsomt.
Og hvem skal betale, i tilfælde af at der kommer overskridelse i forhold til de tal, der er blevet fremlagt nu?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2017-12-05:
På baggrund af den viden, vi har i dag, er der klarhed over økonomien.
De oplysninger, som ligger til grund for den opgjorte økonomi i aktstykket, er baseret på et solidt og valideret grundlag.
Siden den politiske aftale blev indgået, har Forsvarsministeriet arbejdet med at kvalificere og præcisere grundlaget for den politiske aftale.
Den usikkerhed vil Forsvarsministeriet dog forsøge at minimere mest muligt ved bl.a. at foretage en kurssikring af dollarkøbet, og derudover vil Forsvarsministeriet selvfølgelig følge udviklingen tæt.
Vi vil så årligt orientere Finansudvalget og forligskredsen, hvis der skulle ske nogle væsentlige ændringer i det projekt.
Så altså, jeg er ikke enig i, at det ikke hviler på et solidt grundlag.
I aftalen hedder det jo så, at eventuelle overtrædelser skal findes inden for Forsvarsministeriets økonomiske rammer, og jeg kan tilføje, at der i dag er afsat 800 mio. kr. til at imødegå eventuelle stigninger.
Eva Flyvholm (EL), 2017-12-05:
Med tanke på, hvor meget det her kan komme til at koste, tror jeg – undskyld mig – at 800 mio. kr. vil forslå som en skrædder i helvede, og det er jo også det, jeg er meget bekymret for.
Jeg kan ikke forstå, at forsvarsministeren ikke i det mindste vil overveje at opdele det her indkøb, så man ligesom i Norge f.eks. kontrakter fire eller seks fly ad gangen, så man faktisk havde mulighed for at se, hvordan det udvikler sig de kommende år.
Jeg vil meget gerne høre fra ministeren: Hvordan i alverden kan det være, at man ikke tager den her forholdsregel i en situation, hvor der er så meget usikkerhed?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-05:
Jeg tror ikke, jeg er den eneste, der har moret sig lidt over det her regntøjsargument.
Altså, det er jo nærmest poetisk at pakke noget, der er ret miljøskadeligt, ind i regntøj.
Så ser man også sådan et lille nuttet barn for sig i en gul regnfrakke.
Men mit spørgsmål er: Konservative vil ofte gerne italesætte sig selv som højrefløjens grønne parti.
Hvad er argumenterne for at have pvc og ftalater med i aftalen?
Altså, jeg kan simpelt hen ikke se argumentet – andet end at man vil skaffe nogle penge og gøre noget af hensyn til erhvervslivet.
Men det er jo i den grad miljø- og sundhedsskadeligt.
Anders Johansson (KF), 2017-12-05:
Jamen jeg synes, som jeg også sagde før, at det er vigtigt, vi har et fokus på det.
Det er vigtigt, vi har et fokus på, hvordan vi forbedrer miljøet, også i forhold til de kemikalier, som bliver brugt i industrierne.
Derfor er der jo et arbejde, der pågår i EU-regi.
Jeg synes bare, det er uhensigtsmæssigt, hvis vi sætter nogle særlige barrierer for danske virksomheder, så de får vanskeligere ved at konkurrere, for så flytter produktionen jo bare til de lande, hvor det er nemmere.
Så længe du har fri mulighed for at flytte varer og kapital inden for EU's grænser – noget, vi jo hylder og er glade for, og som også sikrer danske arbejdspladser – så giver det ikke meget mening, at vi har en særregel i Danmark, som gør, at man bare kan flytte produktionen syd for grænsen og så bagefter importere varerne til Danmark, eller hvordan man nu vil strikke det sammen.
Så det er uhensigtsmæssigt, at man bare flytter produktionen et andet sted hen inden for EU's grænser.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-05:
Men hvad angår f.eks. bisfenol A, har jeg i hvert fald hørt ordførerens kollega fru Mette Abildgaard sige, da vi havde en debat om det i Danmark for år tilbage, at det var positivt, at Danmark i den grad gik forrest i EU.
Så kom resten af EU med, og det var jo rigtig godt, men i forhold til bisfenol A, som i den grad er sundhedsskadeligt for små børn, gik Danmark forrest.
Her er der også tale om pvc og ftalater, som også er sundheds- og miljøskadelige.
Hvorfor skal Danmark ikke gå forrest her, og hvordan harmonerer det med De Konservatives grønne profil?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2017-12-05:
Efter min opfattelse har det ingen mening at opdele købet, for der følger jo en masse ting med – der skal bygges værksteder, der skal bygges hangarer, vi skal uddanne piloter.
Så man er nødt til at vedtage det samlede program, for det giver jo ingen mening at gå i gang med de her ting sådan drypvis, så der bliver uddannet en pilot her og to piloter der.
Det giver ingen mening drypvis at skulle tage stilling til de her ting.
Henrik Dam Kristensen (S), 2017-12-05:
Jeg er så tryg, som man kan være i en situation, hvor vi er ude i noget – som også ministeren sagde i sin tale – som er en form for udviklingsprojekt.
Det, jeg bare bider mærke i, er, at det jo ikke er Danmark selv, som har kastet sig ud i det her.
Der er en række andre lande, som har truffet den samme beslutning, som vi træffer i Danmark.
Vi står ikke alene med det her.
Det er faktisk også stærke, store lande, som er en del af det her.
Så jeg er så tryg, som jeg kan være på det her område.
For her kan der ikke gives hundrede procents garanti.
Det havde der i øvrigt nok ikke kunnet gives, uanset hvilken flytype vi havde valgt.
Så er jeg bare også glad for, at vi har valgt det fornuftige, nemlig at tage en flytype, som også vil være moderne mange år frem i tiden.
Den beslutning, vi træffer her, vil jeg sige til fru Eva Flyvholm, er noget, som – det er jo fuldstændig korrekt, og det er derfor også okay, at vi får debatten om det – binder generationer af politikere også i fremtiden.
Jeg ved i hvert fald, at jeg ikke når at være med til slutningen.
Fru Eva Flyvholm er så ung, at hun måske har en chance for det, men jeg når ikke at være med til slutningen af det her.
Eva Flyvholm (EL), 2017-12-05:
Men det leder mig så tilbage til det sidste spørgsmål: Er ordføreren tryg ved, at der ikke vil komme store budgetoverskridelser i forbindelse med det her kampflykøb, og er der nogen muligheder for, at vi kan bakke ud, når først der er skrevet under?
Henrik Dam Kristensen (S), 2017-12-05:
Først må jeg sige til fru Eva Flyvholm, at det lige præcis også var det i forhold til dræbte, som jeg sagde i min tale.
Jeg sagde meget specifikt, at det var sådan, når vi taler om danske soldater.
Jeg er fuldstændig med på, at en kapacitet som kampfly ikke er en uskadelig kapacitet.
Den har konsekvenser.
Det er jeg fuldstændig med på.
Jeg vil sige noget omkring Rigsrevisionen.
Jeg tror godt, at jeg tør vove den påstand, at det ikke mindst var, fordi Socialdemokratiet var optaget af det, at der kom til at stå i aftalen, at Rigsrevisionen skal følge udviklingen her.
For jeg synes, at det er en kæmpestor investering, vi foretager, og derfor har jeg det godt med, at der hele tiden bliver fulgt med i, hvad udviklingen er: Lever vi nu op til de mål, som vi ønsker år for år?
Som tidligere minister vil jeg bare sige om kritikken fra Rigsrevisionen, at jeg har meget respekt for Rigsrevisionen.
Det eneste, jeg spagfærdigt tillod mig at spørge om, var: Gad vide, hvem der har bedst forstand på, om man kan nå 250 timers flyvning – eksperterne i Forsvarsministeriet eller Rigsrevisionen?
Det var det eneste spørgsmålstegn, jeg satte i forhold til Rigsrevisionen, for jeg har fuld respekt for Rigsrevisionen.
Eva Flyvholm (EL), 2017-12-05:
Først vil jeg gerne kommentere, at ordføreren siger, at kampfly er noget, der ikke giver så mange dræbte.
Jeg tror, det er meget vigtigt at huske på, at det ikke giver så mange dræbte danske soldater, men det at sende fly ud at bombe har altså rigtig store konsekvenser for mennesker på landjorden.
Det har vi også kunnet se rundtomkring.
Bomber er også noget, der rammer civile.
Så jeg synes ikke, at det er den rigtige måde at føre udenrigspolitik på, altså at vi skal investere i mere krig og flere bomber.
Men jeg kan forstå, at det er den vej, ordføreren gerne vil.
Lad nu det ligge.
Jeg har tidligere hørt ordføreren for Socialdemokratiet sige, at lige i den her sammenhæng mente ordføreren ikke at Rigsrevisionens kritik måske var helt så god som Forsvarsministeriets egne beregninger.
Det synes jeg er meget, meget mærkeligt.
Vi er nødt til at lytte til den kritik.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren nu er fuldstændig tryg ved, at den her økonomi for kampflykøbet kommer til at holde, sådan som det ser ud nu.
Henrik Dam Kristensen (S), 2017-12-05:
Lad mig starte med konklusionen.
Socialdemokratiet kan ikke støtte beslutningsforslaget.
For det første mener vi i Socialdemokratiet, at den kapacitet, som kampfly er, er en vigtig kapacitet.
Socialdemokratiet er optaget af, at Danmark igennem kampfly kan være med til en række internationale forpligtelser, også i forhold til den samlede NATO-kapacitet.
Og kampfly har vist sig som værende et særdeles effektivt middel, når det handler om bekæmpelse af international terrorisme, i øvrigt med så få tilskadekomne og dræbte danske soldater, fordi det er så effektivt et våben.
For det andet synes Socialdemokratiet også, at det er vigtigt, at Danmark har kampflykapacitet til suverænitetshåndhævelse.
Ikke mindst med den stigende spænding, der er i Østersøområdet, er det fuldstændig afgørende, at vi har den kapacitet, som kampfly er.
Og endelig synes jeg, det er en god ting, at Danmark kan hjælpe allierede, eksempelvis de baltiske lande og også tidligere Island, med det, vi kalder air policing, altså med at overvåge deres luftrum. Så der er grund til, at vi har den kapacitet, som kampfly er.
F-16 har tjent os godt.
De er nu modne til at komme på pension, og derfor er det jo ikke noget, som lige er kommet fra den ene dag til den anden.
Det har faktisk været en lang proces, hvor vi har undersøgt mulighederne i forhold til at erstatte F-16.
Lad mig gøre opmærksom på, at under skiftende ministre har der været det, vi kaldte et Kampflykontor, med relativt mange ansatte, også folk med høj ekspertise, som er dem, der har gennemsøgt og undersøgt mulighederne, i forhold til at vi kunne træffe en politisk beslutning.
Jeg må også gøre opmærksom på, at da vi i sin tid, altså for godt et år siden, forhandlede de her ting, var det langstrakte forhandlinger – det tror jeg i hvert fald at de, der deltog, vil sige – det var forholdsvis mange møder.
Så jeg synes også, at vi her kom godt til bunds i tingene.
Så var der et bredt flertal, som efterfølgende traf en beslutning om, at vi ville investere i F-35, vel vidende at vi her også deltog i et udviklingsprojekt, men for mit eget vedkommende er jeg ikke et øjeblik i tvivl om, at her købte vi så et fly, som vil være moderne og vil kunne håndtere de udfordringer og de krav og ønsker, vi måtte have til kampfly, i mange år frem i tiden.
Så er det sådan, at så skal man passe på med at ryste på hånden, når man kommer frem til målstregen, og nu er vi ved en form for målstreg, fordi nu skal det her vedtages som et aktstykke i Finansudvalget.
Pengene skal jo findes til det her område, og gør vi det ikke nu, kommer vi til at forsinke hele processen med de konsekvenser, også i øvrigt økonomiske konsekvenser, som det måtte have.
Dertil kommer, at de forpligtelser, som vi har internationalt, også vil blive skubbet.
Så jeg synes alt i alt, at der er god grund til at fortsætte den proces, som et bredt politisk flertal i Folketinget har vedtaget, og med de begrundelser siger Socialdemokratiet nej tak til at afvise aktstykket, som de tre partier foreslår.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2017-12-05:
Jeg tror, at der er mange ting, der spiller ind her, bl.a. i hvilket klima man flyver de her fly.
Det vil der være forskel på.
På spørgsmålet om, om jeg vil fortælle, hvilke lande det er, vil jeg svare, at det er en kodeks inden for den her branche, at man ikke oplyser om andre landes hemmeligheder, om jeg så må sige, og fortrolige oplysninger, og det agter jeg heller ikke at gøre i den her sag.
Når jeg kan tale om Norge, Holland og Danmark, er det, fordi de tre lande frivilligt har valgt at fortælle, hvad deres forudsætning er.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-05:
Men vil ministeren tilkendegive eller – hvad skal man sige – røbe over for Folketinget, hvilke andre lande det er?
For jeg synes jo, det er bekymrende, at Rigsrevisionen giver den kritik, de gør, og det synes jeg ministeren bør tage alvorligt.
Jeg synes, at det er vigtigt, at vi får alle detaljer på plads, i forhold til at vi mener, at vi kan levere et flyvegrundlag på 250 timer pr. år.
Så kan ministeren redegøre for, hvad det er for nogle andre lande, som vil flyve mere, og hvad der så ligger til grund for deres beregninger?
Og det samme spørgsmål gælder for Norge og Holland, som jo vil flyve mindre.
Det plejer jo at være lande, vi sammenligner os med.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2017-12-05:
Der er fire lande i F-35-partnerskabet, som planlægger en flyvetimeproduktion på 250 timer om året eller mere, mens der er tre lande, som planlægger en mindre flyvetimeproduktion.
Som det også er beskrevet i beslutningsgrundlaget, altså dimensioneringsrapporten, så er der flere forhold, der påvirker muligheden for at opnå en høj flyvetimeproduktion.
Det kan bl.a. være at udvide produktionsvinduet, hvilket betyder, at man bruger flere timer i døgnet på at vedligeholde og reparere flyene.
Samtidig hænger den mulige flyvetimeproduktion også sammen med, om mekanikerne har de nødvendige reservedele til rådighed, når der er behov for dem.
Derfor kan man sige, at med de timetal, vi har set i F-35-programmet indtil nu, er det i høj grad sandsynliggjort, at vi kan komme op på de 250 timer, som vi arbejder efter.
Jeg ved ikke, hvilke præmisser de andre lande har lagt til grund for deres flykøb, for det er jo ikke noget, man oplyser om.
Der er to lande, Norge og Holland, som har oplyst, ligesom vi selv har gjort det, hvor meget de regner med, men der er altså flere andre lande, som regner med en større flyvetimeproduktion end os.
Så jeg føler mig helt overbevist om, at vi er på sikker grund her.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-05:
Tak til ministeren for at stille op her i dag.
Det, jeg gerne vil spørge ind til, er den årlige flyvetid.
Rigsrevisionen kritiserer jo, at ministeriet ikke har sandsynliggjort, hvordan de er kommet frem til de tal, og det vil jeg gerne have at ministeren redegør for her fra talerstolen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2017-12-05:
Derfor er det nødvendigt, at vi får vished om, hvad det er for en opgave, der skal løses, og hvad det så er for en kampflykapacitet, vi skal opbygge, for at understøtte den politiske aftale om, hvad det er for nogle opgaver, vi skal kunne varetage i fremtiden.
Så som ordføreren måske har bemærket, er det en kategorisk afvisning af, at man skulle opdele det her, for det ville ikke give nogen mening overhovedet.