Claus Hjort Frederiksen (V), 2018-11-22:
Regeringen er dybt bekymret over det forværrede trusselsbillede med et aggressivt Rusland, en større cybertrussel, fortsatte terrortrusler mod Europa og Danmark, ustabilitet og fattigdom i Mellemøsten og Nordafrika.
Det skaber flygtningestrømme, som retter sig mod vores del af verden.
De udfordringer skal vi tage meget alvorligt, og vi har bygget vores seneste forsvarsforlig op om det.
Danmarks sikkerhed er ikke noget, vi kan klare alene, og derfor er det vigtigt, at Danmark bevarer sit europæiske og globale engagement.
Som lille land er vi dybt afhængige af et godt internationalt samarbejde med lande, som vi langt hen ad vejen deler demokratiske værdier og idealer med.
Disse værdier er under påvirkning udefra, og det skal vi i højere grad ruste os imod.
Vi kan ikke forvente, at andre skal tage vare på vores sikkerhed, hvis vi ikke selv tager den alvorligt.
Vi skal derfor fortsat vise viljen og evnen til at stille op, når der er brug for det, ligesom vi gør i dag.
Danske soldater bidrager med at skabe fred og stabilitet mange steder ude i verden, bl.a. i Afghanistan, Irak, Mali, Kosovo, men samtidig skal vi også have fokus på vores eget nærområde; det gælder bl.a. sikkerheden i Østersøregionen.
Vi skal styrke vores sikkerhedspolitiske bånd både her i Europa og på tværs af Atlanten.
Regeringen vil arbejde for at fastholde det amerikanske engagement i Europa.
De europæiske allierede har øget forsvarsbudgetterne siden 2014, og vi har ikke taget vores sikkerhed for givet.
Med forsvarsforliget øger Danmark forsvarsudgifterne med 20 pct.
Med den høje cybertrussel skal vi samtidig være på forkant med cybersikkerhed, både nationalt og i det internationale samarbejde.
Regeringen har i forsvarsforliget og i den nationale strategi for cyberinformationssikkerhed afsat ca. 1,5 mia. kr. til en bred indsats for at kunne håndtere cybertruslen.
Påvirkningskampagner fra udlandet udfordrer vores demokratiske værdier og interesser.
Det er vi blevet meget opmærksomme på, og det skal vi ruste os imod.
Derfor er vi bl.a. i fuld gang med at implementere en national handlingsplan for imødegåelse af påvirkning.
Arktis får en stadig større betydning.
Det understreger behovet for tilstedeværelse og overvågning.
Det er en afgørende prioritering for regeringen at arbejde for, at Arktis forbliver et lavspændingsområde, men de stigende geopolitiske interesser i regionen og den fortsatte russiske militære udbygning er en udvikling, regeringen følger nøje.
I takt med at isen smelter, bliver der isfri sejlruter over Nordpolen, og når de bliver isfri, stiger de kommercielle interesser i området, og når de kommercielle interesser stiger, bliver det også mere sikkerhedspolitisk interessant.
Vi skal derfor have langt mere indsigt i, hvad der sker i Arktis, ikke mindst i og omkring Grønland.
Vi skal sammen med vore partnere og allierede forholde os til udviklingen i Arktis med det mål for øje, at det forbliver et lavspændingsområde.
Sikkerhedssituationen i og omkring Europa er blevet mere uforudsigelig.
EU har jo også reageret på den forværrede sikkerhedssituation.
EU's sikkerheds- og forsvarsmæssige samarbejde har udviklet sig markant de seneste år.
Budskabet er sådan set klart: EU tager situationen alvorligt og tager i stigende grad ansvar for Europas egen sikkerhed.
Danmarks forsvarsforbehold i EU betyder, at Danmark ikke kan være med i store dele af det samarbejde.
Vi er nu nået til et punkt, hvor der er behov for, at vi fuldt ud forstår udviklingen.
Vi skal have en åben debat om udviklingen i EU og forsvarsforbeholdets betydning for Danmark, og det forudsætter et grundigt og et oplyst grundlag.
Det er derfor, at vi i regeringen har besluttet at igangsætte et arbejde med en ekstern udredning, som skal se på det spørgsmål.
Og til Magni Arge vil jeg sige, at den sag, han rejser, om en færøsk fiskekutter er jeg desværre afskåret fra at kunne kommentere her fra talerstolen, men vi har orienteret de færøske myndigheder.