runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Holst (V), 2016-11-11:
Tak til formanden for den varme velkomst.
I forhold til selve forslaget, som jo går ud på at pålægge regeringen at indføre gratis psykologhjælp til voldsramte på landets krisecentre samt tilvejebringe finansieringen af dette, er jeg på linje med ministeren og har den samme forundring.
Jeg kan ikke lade være med at bemærke, at forslagsstillernes eget parti, Socialdemokratiet, selv har været en del af den satspuljeaftale, hvor forsøgsordningen med gratis psykologhjælp blev aftalt og i samme pulje og forhandling efterfølgende blev afsluttet.
Og som ministeren både i sin ministertale i dag og ved tidligere lejligheder har understreget, er satspuljeinitiativerne noget, som partierne bag aftalen igangsætter og afslutter i fællesskab.
Og derfor deler jeg ministerens undren.
Jeg anfægter ikke retten til at fremsætte beslutningsforslaget; det har man ret til inden for de parlamentariske spilleregler, og jeg har retten til at undre mig over, at man gør det på den her måde i forhold til det forhandlingsforløb, der har været.
I forhold til selve forslaget er der ud fra et Venstresynspunkt i dag i tilstrækkelig grad enten gratis eller tilskudsbaseret psykologhjælp til rådighed for voldsramte.
Det er bl.a. muligt for voldsramte at få tilskud til psykologbehandling gennem sundhedsloven, og hvis den voldsramte ikke har råd til den nødvendige psykologbehandling, har kommunen i dag mulighed for at hjælpe.
Og derfor mener Venstre, at der allerede i dag er tilstrækkelig fokus på at sikre ordentlig psykologhjælp til de voldsramte på krisecentrene.
Derudover er der, som vi alle er bekendt med, i den netop indgåede satspuljeaftale afsat midler til netværksgrupper, der også vil omfatte psykologhjælp, for folk, der bliver ramt af vold i nære relationer.
Det er både rigtigt og rimeligt, at vi investerer i denne form for støtte, for denne form for vold er, som vi alle sammen er enige om, både uacceptabel og utilstedelig.
Når det så alligevel finder sted, skylder vi som samfund og som medmennesker at støtte voldsramte personer, ikke udelukkende voldsramte, der finder adgang til og bosted på et krisecenter, men voldsramte i hele samfundet.
Det er det bredere sigte, vi i satspuljeforhandlingerne havde i vores indsats med de 65,6 mio. kr., som vi indgik en aftale om.
Det er på den baggrund, at Venstre ikke støtter beslutningsforslaget.
Pernille Skipper (EL), 2016-11-11:
Man regulerer overførselsindkomsterne sammenholdt med lønudviklingen på en bestemt måde, var det, ministeren sagde.
Vi skal bare være helt klar på, hvad det betyder, for det lyder sådan set meget tilforladeligt.
Betyder det, at for dem, der er på overførselsindkomst, dvs. folkepensionister, kontanthjælpsmodtagere, førtidspensionister, flexjobbere, altså nogle af de mest udsatte grupper i samfundet, indebærer det, at deres midler hele tiden bliver mindre og mindre værd i forhold til lønudviklingen og alle os andre i samfundet, fordi man tager nogle penge, som man bruger på satspuljen, bl.a. voldsramte kvinder.
Altså, man skærer ned på overførselsindkomsterne for at finansiere sociale indsatser.
Det vil jeg bare gerne have ministeren til at bekræfte, og så kan man jo derefter fortsætte med sit praleri af den aftale.
Karen Ellemann (V), 2016-11-11:
Jeg kigger på fru Pernille Skipper og sender et lille smil, for det er jo her, vi har en dejlig ideologisk diskussion.
Satspuljen er en pulje, der bliver til, på baggrund af hvordan man regulerer overførselsindkomster sammenholdt med lønudviklingen, og det er ad den vej, man tilvejebringer midler til lige præcis at kunne investere og vedblive med at udvikle, hvordan hjælpen fungerer i Danmark – hjælp til socialt udsatte grupper.
Pernille Skipper (EL), 2016-11-11:
Den form for tilgang til politiske aftaler ville jo fuldstændig forhindre kompromiser i det danske Folketing, og det tror jeg ærlig talt ikke er det, ministeren mener.
Det, jeg gerne vil spørge om, er, hvordan den her gode og betydningsfulde aftale, som ministeren kalder satspuljeaftalen, er finansieret?
Karen Ellemann (V), 2016-11-11:
Jeg er nødt til at sige, at tingene jo hænger sammen.
Det kan godt være, at man er frustreret over at skulle diskutere, hvad der er indgået af aftaler i satspuljen, men man kommer ikke uden om, at det er en betydningsfuld aftale, altså at det initiativ, der er vedtaget i kredsen, bredt blandt partierne i Folketinget, får betydning.
Som jeg også sagde i min tale, og som jeg gerne gentager, er det jo ikke sådan, at der ikke sker noget på et krisecenter.
Altså, det er en kerneopgave på et kvindekrisecenter netop at tilbyde støtte og omsorg til den voldsudsatte kvinde i den her akutte fase, som hun jo står i efter bruddet med en voldelig partner.
De fungerer lidt forskelligt, ingen tvivl om det, men lad det ikke lyde, som om psykologhjælp overhovedet ikke fungerer.
Der er rigtig mange mennesker, der har god gavn af psykologhjælp.
Det er også derfor, at vi har offentlige støtteordninger, og helt specifikt til forskellige målgrupper er der faktisk netop anselig støtte til den betaling, der er for at være hos en psykolog.
Så det var også det, jeg redegjorde for, i forhold til lige præcis voldsramte mennesker, der også kan få hjælp til betalingen af psykologhjælpen.
Lea Wermelin (S), 2016-11-11:
Det virker jo nærmest, som om det er, fordi ministeren mangler argumenter, at ministeren bliver ved med at tale om den satspuljeaftale.
For vi har jo ikke fundet på det her på egen hånd.
Det er vores parti, Socialdemokratiet, som står bag det her beslutningsforslag.
Det er jo, fordi vi ønsker det her tiltag.
Det er, fordi vi mener, at det vil være et godt supplement til den satspuljeaftale, der er lavet.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge ministeren igen, om ministeren ikke anerkender, at den ordning, der har været, hvor man har kunnet få akut psykologhjælp, ikke alene har hjulpet kvinderne, men sådan set også har hjulpet med til, at de bedre kan tage vare på deres børn.
Og det er jo noget af det, der er i vores alle sammens interesse.
Derfor adskiller det her forslag sig også fra den satspuljeaftale, der ligger.
Vil ministeren ikke være sød at bekræfte det og, kan man sige, indgå i den debat, som vi egentlig gerne vil have ministeren til at tage her i salen i dag, i stedet for at diskutere satspuljeaftalen?
Karen Ellemann (V), 2016-11-11:
Jeg står og undrer mig lidt over, om det er, fordi man ikke selv har siddet med i en forhandling eller er frustreret over resultatet.
Jo, jeg mener, det er bemærkelsesværdigt
: En uge efter at man har indgået en bred aftale og faktisk siddet i timevis, i dagevis og diskuteret feltet indgående, når man så til enighed og siger, at nu laver vi det her – og jeg er glad for, at Socialdemokratiets ligestillingsordfører bekræfter, at det faktisk er en rigtig, rigtig god og betydningsfuld aftale, der er indgået – vedbliver ligestillingsordføreren og tilsvarende medlemmet af Ligestillingsudvalget så at sige: Men vi vil have det her; vi vil pålægge regeringen at gøre det nu.
Det synes jeg ikke er en aftaleindgåelse værdigt, når man egentlig indgår et forlig og er enige om, at det her er et godt og vigtigt initiativ.
I forhold til om ret til psykologhjælp på krisecenteret er den rette vej at gå, har jeg sådan set gjort meget, meget tydeligt rede for det i hele min besvarelse eller hele min tale her.
Jeg mener ikke, det er den rette løsning på den her brede problemstilling.
Jeg mener, at vi bruger midlerne klogere lige præcis på den måde, vi har indgået en aftale om.
Lea Wermelin (S), 2016-11-11:
Det er jo lidt bemærkelsesværdigt, at vi har en minister stående, som siger, at hvis Socialdemokratiet ikke er helt enige i regeringens ligestillingspolitik, skal vi lade være med at indgå aftaler.
Det kan da aldrig være den måde, som vi laver politik på.
Vi er såmænd mere ambitiøse end den minister, der står på talerstolen lige nu, i forhold til det her område, må vi forstå.
Men vi har da altid en interesse i at indgå aftaler, som skridt for skridt bringer os længere i retning af den politik, som vi står for.
Der er jo en forskel – vil ministeren ikke også bekræfte det? – på det, der ligger i satspuljeaftalen, og det forslag, som vi behandler i salen her i dag, hvor der jo netop er fokus på den akutte psykologbehandling, der betyder, at når man kommer og banker på døren, er der mulighed for, at man kan få stillet den her psykologhjælp til rådighed med det samme.
Kan ministeren ikke også i den forbindelse bekræfte, at vi jo har en evaluering, som viser, at det virker?
Vi ved, at det her virker.
Derfor er det jo også så ærgerligt, at ministeren står på talerstolen og afviser forslaget, som ministeren gør.
Karen Ellemann (V), 2016-11-11:
Jeg refererer af princip aldrig fra forhandlingsmøder.
Jeg refererede og konkluderede, hvad vores satspuljeaftale gik ud på.
Det er præcis 1 uge siden, at alle satspuljepartierne – det er Folketingets partier undtaget Enhedslisten – bredt stod sammen og konkluderede, at her har vi et forlig.
En del af forliget er bl.a. den her store satsning til forebyggelse af vold i nære relationer bl.a. med initiativer omkring psykologdeltagelsen, i forbindelse med at man flytter sig væk fra opholdet på bl.a. et kvindekrisecenter.
Så nej, der er ikke noget at afkræfte eller bekræfte her.
Når man indgår et forlig, indgår man en aftale, og så er min holdning, at man i det mindste støtter den og ikke på den måde siger, at det ikke var godt nok.
Så skulle man jo ikke have indgået aftalen, kan man jo nærmest få lyst til at sige.
Der er indgået et forlig, der er indgået en aftale, en bred satsning på et ret stort og anseligt beløb.
Og jeg er glad for, at Socialdemokratiets ligestillingsordfører også bekræfter, at den aftale, der er lavet, faktisk er rigtig, rigtig god, og at det er fornuftige ting.
Så lad os nu fokusere på, hvad det egentlig er for en god og betydningsfuld aftale, vi har lavet, som lige præcis skal komme de her mennesker i et bredere perspektiv til hjælp, for det er ikke nok kun at fokusere entydigt på en psykologordning på krisecentrene.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-11-11:
Hvis man bare lytter til socialministeren, får man jo nærmest det indtryk, at det ikke har været et socialdemokratisk ønske at finde en løsning i forbindelse med satspuljen på det her område.
Det lykkedes så ikke, men det kommer altså ikke til at gøre, at vi ikke bliver ved med at kæmpe for at få vores politik gennemført.
Og vi bliver ved med at kæmpe for at få den her ordning gennemført.
Jeg synes lige, at ministeren skal anerkende min ret til det, når nu ministeren refererer til forhandlingerne her og sådan problematiserer, at jeg tillader mig at fremsætte det her forslag, når der lige er lavet en satspuljeaftale.
Det er jeg altså i min gode ret til, og det er vi i Socialdemokratiet i vores gode ret til.
Der er altså ikke noget modsætningsforhold mellem at have et ønske til satspuljen og så det.
Der er masser af ønsker, men der er jo desværre ikke råd til det hele.
Men de ting, der så ikke bliver gennemført, er man vel i sin gode ret til at arbejde videre med efterfølgende.
Karen Ellemann (V), 2016-11-11:
Lad mig starte med den første del af spørgsmålet, altså hvorvidt man synes, det er mærkeligt, at jeg er overrasket.
Det er jo helt korrekt, at vi har brugt rigtig meget tid sammen i samråd, og at vi har debatteret det her emne indgående.
Og så mindes jeg også, at flere socialdemokrater i forbindelse med samrådene sagde, at der er brug for handling her, der er virkelig brug for handling og alt det der.
Forhandling er noget mærkeligt noget.
Men man var alligevel klar over, at der selvfølgelig skal forhandling til, for at man kan handle.
Og forhandling er lige præcis det, vi har haft i satspuljen.
Vi har netop siddet og forhandlet en kæmpestor aftale på plads med en ramme på 65 mio. kr.
Det er derfor, jeg er noget overrasket over, at Socialdemokratiets ligestillingsordfører fastholder det her, når man netop har indgået et politisk forlig, en bred politisk aftale om, hvordan man styrker det her område.
Så derfor undrer det mig, at Socialdemokratiet insisterer på at sige: i denne samling, og at regeringen skal pålægges at finde finansiering.
Det undrer mig, når man netop har indgået et forlig, indgået en aftale.
Jeg er så glad, når Enhedslisten taler om det her område på den måde, at man tager nogle penge fra nogen.
Overførselsindkomster i Danmark er penge fra fællesskabet, det er penge fra skatteydere – skatteydere som fru Pernille Skipper, skatteydere som mig selv – som alt andet lige gør, at der er den her offentlige sektor og dermed også muligheden for at kunne betale ydelser.
Og til den diskussion om, hvor pengene er, og hvor de kommer fra, og hvordan penge reguleres, vil jeg bare advare mod at sige, at man tager noget fra nogen.
Man giver, og man regulerer det, når alle har afleveret til den fælles, store statskasse ved vores skattebetalinger.
Det er det, diskussionen handler om.
Jeg synes grundlæggende set, at satspuljemekanikken ikke er forargelig, som jeg ved fru Pernille Skipper synes den er det.
Jeg mener ikke, den er forargelig, for hvordan vil man ellers sikre finansiering til den vigtige udvikling, der må og skal være på socialområdet, hvis man skulle sidde så at sige i de store finanslovsforhandlinger og også slås på lige fod med infrastrukturprioriteringer eller forsvarsbudgetter eller uddannelsesområdet?
Jeg mener, det her er en fornuftig måde at tilvejebringe en økonomi, så man vedvarende kan insistere på udviklingen af socialindsatser bredt set i det her land.
Lea Wermelin (S), 2016-11-11:
Tak for det.
Jeg er sådan set rigtig glad for, at ordføreren også bekræfter, at det her er et meget, meget vigtigt område, og at vi kan gøre mere for at hjælpe alle dem, der jo desværre bliver udsat for vold her i landet.
Derfor vil jeg egentlig også starte med at spørge ordføreren, hvilken betydning ordføreren tror at den her akutte psykologhjælp har for dem, der møder op på et krisecenter.
Karina Adsbøl (DF), 2016-11-11:
Det er jo ordførerens vurdering, at det klinger hult.
Det ved ordføreren også godt.
Og så kan ordføreren jo tælle mandater, men det er måske bare ikke så ligetil at finde en løsning på hele den her problematik eller udfordring, som rigtig mange mennesker mener der er i forhold til satspuljen.
Pernille Skipper (EL), 2016-11-11:
Okay, men så giver det, ordføreren siger, om, hvorfor man ikke vil stemme for det her forslag, bare ikke så meget mening, vel?
Fred være med det.
Der er noget, der undrer mig ved satspuljen.
Nu siger ordføreren selv, at det synes man er asocialt, og hvis jeg begynder at tælle mandater herinde, er der altså 90 mandater, som bliver ved med at sige, at den her satspulje er helt hen i vejret, altså mere endda.
Og derfor undrer det mig, at der bliver ved med at blive indgået en aftale om den, og at den bliver ved med at være en, man skubber foran sig.
Når der ligger et helt udmærket forslag, der kan give flere rettigheder til mennesker, der er ramt af vold i hjemmet, så skubber man satspuljeaftalen foran sig, og så står man igen og klager over, at man i virkeligheden slet ikke har lyst til at lave den der satspuljeaftale.
Altså, kan ordføreren ikke godt høre, at det efterhånden begynder at klinge en lille smule hult?
Karina Adsbøl (DF), 2016-11-11:
Nu synes jeg, at fru Pernille Skipper lægger nogle ord i munden på ordføreren heroppe, som ikke er blevet sagt.
Men okay, lad os tage det med satspuljen.
Det er ikke nogen hemmelighed; det har vi også tidligere sagt, og vi har endda haft en forespørgselsdebat om det hernede i salen, hvor vi havde indkaldt daværende finansminister Bjarne Corydon i forhold til netop satspuljen.
Men vi har også sagt, at så længe satspuljen er der, vil vi også sidde med omkring bordet – det kan man jo have en holdning til – ligesom Enhedslisten har valgt ikke at sidde med ved bordet, altså holde sig udenfor.
Der må jeg bare sige at vi er forskellige.
Men vi vil gerne være med til at se på, hvordan vi kan få løst hele den her satspuljeproblematik.
Vi synes også, det er asocialt, og det ved fru Pernille Skipper også godt at vi synes.
Pernille Skipper (EL), 2016-11-11:
Jeg synes, det er rigtig spændende, hvad vi hører nu.
For det, jeg kan forstå, er, at når Dansk Folkeparti indgår en aftale, så vil de ikke ugen efter stille sig op og kritisere den og sige, at nu skal vi gå videre end den aftale.
Som jeg mindes det, mener Dansk Folkeparti, at den satspuljekonstruktion, hvor man altså finansierer sociale indsatser ved at skære ned på kontanthjælpen, folkepensionen, førtidspensionen, sådan set er asocial.
Det plejer Dansk Folkeparti at sige.
Mener Dansk Folkeparti også det, nu her en uge efter at de igen igen har skrevet under på at tage alle de her penge fra nogle af de mennesker, som i forvejen har mindst?
Karina Adsbøl (DF), 2016-11-11:
Det kan ordføreren jo mene.
Dansk Folkeparti mener så bare, at når man sidder og aftaler nogle ting på et område, som man mener er en rigtig god løsning, så kan man jo vurdere, om man synes, det er underligt, at andre så ugen efter kommer med det her forslag. Jeg vil lade folk vurdere, hvad de mener, og hvad de synes om det.
Det vigtigste for Dansk Folkeparti er, at vi gør en indsats på området, og at vi hjælper mennesker, som er udsat for vold.
Nej, det kan godt være, at ordføreren ikke kan finde ud af det.
Vi synes, det er en rigtig god aftale, vi har lavet, netop fordi vi har fået skrevet efterværnsindsatser ind, men der er også skrevet psykologhjælp ind i forhold til den helhedsorienterede indsats.
Så det er sådan set ikke, fordi vi er sat op på det ene eller det andet.
Vi er gået en målrettet vej, i forhold til at vi ønsker handling på området, og vi ønsker at investere i det her område.
Vi ønsker, at voldsramte kvinder får hjælp, og vi ønsker, at voldsramte mænd får hjælp, og vi ønsker, at voldsramte børn får hjælp.
Derfor synes vi jo, at vi på den her måde har lavet en god løsning, så mennesker, som udsættes for vold, får en øget indsats.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-11-11:
Det skal lige siges, at det her forslag er et tilbud rettet til både voldsramte mænd og kvinder på krisecentrene.
Der er så flest kvinder på krisecentrene, så derfor er det dem, vi ofte taler om.
Men det er altså rettet til både mænd og kvinder.
Det er jo dokumenteret – det har Socialstyrelsen selv gjort tidligere i år – at den akutte og gratis psykologhjælp på krisecentrene har givet gode resultater i forhold til kvindernes mulighed for at bryde med volden og i forhold til at give dem overskud til at være der for deres børn.
Så lad mig høre: Hvad er det, der gør, at I ikke bakker op?
Er det, fordi I er imod det konkrete forslag?
Er det, fordi I ikke mener, man kan tillade sig det, når nu vi har lavet satspuljeaftale om noget andet?
Eller er det for at sikre julefreden i blå blok?
Jeg kan ikke helt finde ud af det.
Karina Adsbøl (DF), 2016-11-11:
Jo, men der må jeg sige, at vi jo netop har, kan vi sige, satset på at finde pengene til det her område i satspuljen i fællesskab.
Så er det ikke sådan, at det ene udelukker det andet på den måde, at vi ikke fremadrettet kan se på, om der er andre initiativer, der skal tages med, men i forhold til det her har vi jo netop haft fokus på den helhedsorienterede indsats i forhold til den nationale enhed.
Lea Wermelin (S), 2016-11-11:
Nu hører jeg ordføreren sige, at det kan have rigtig stor betydning.
Det er jo i hvert fald det, som evalueringen også har vist, nemlig at det virkelig kan være en god hjælp.
Jeg hører derfor også ordføreren sige, at det kan være vigtigt med en palet af initiativer.
Derfor synes vi jo også, at det her forslag er så godt.
I ordførertalen sagde ordføreren, at man jo altid kan bruge flere penge, og det er jo sådan set rigtigt nok, men her har vi noget, vi ved der virker.
Det koster lidt mindre end 1 kr. pr. dansker at få det gennemført.
Deler ordføreren ønsket om, at vi skulle kunne gøre det her, for så kan det jo også være et spørgsmål om at sige, at vi kunne sætte os sammen og prøve at se på, om vi ikke kunne finde pengene?
Vil ordføreren være interesseret i det, eller skal det forhandles i satspuljen, som er det, som ordføreren går tilbage til?
Eller kunne man i virkeligheden sige: Lad os da kigge på det og se, om vi faktisk kunne finde pengene til det her vigtige og betydningsfulde initiativ?
Karina Adsbøl (DF), 2016-11-11:
Undersøgelsen har jo vist, at det for mange kvinder har en rigtig stor betydning.
Det tror jeg også at det har.
Somme tider har man brug for noget forskelligt, nogle forskellige indsatser, afhængigt af hvilken situation man står i.
Det har vi jo prøvet at finde en løsning på i forhandlingerne sammen, også med Socialdemokraterne, hvor vi netop har lavet den her aftale.
Så afhængigt af hvem man er, og hvad man har behov for, synes jeg at det er vigtigt, at man tilretter den indsats til det enkelte menneske.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-11-11:
Det er da en god aftale, men det er jo ikke en perfekt aftale, fordi der er begrænsede midler til sådan en aftale.
Men det gør jo ikke, at når man går derfra, skal partierne lægge deres socialpolitik og deres ligestillingspolitik på hylden, fordi man nu for alt i verden ikke må mene noget mere end det, der lige er lavet et kompromis om i en satspuljeaftale.
Så jeg synes jo også, at vi må løsrive os lidt fra det.
Vi er i vores gode ret til gerne at ville noget mere end en bestemt politisk aftale.
Nu prøver vi så i al fredsommelighed at arbejde for det her.
Hvis det var kommet via satspuljen, havde det været fint.
Det kunne vi så ikke få, så prøver vi på den måde.
Hvis man politisk synes, det er en god idé, hvorfor så ikke bare bakke op?