runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Jamen det er der heller ingen rimelighed i, og jeg forstår godt spørgsmålet, for det er ikke alle detaljer, der fremgår af den aftale, der er offentliggjort.
Men en af de detaljer, der ikke er offentliggjort, er, at der vil være en undtagelsesbestemmelse for folk under 25 år.
Der er jo en gruppe på mellem 18 og 19 år, som, hvis de søger der, får permanent ophold på nogle lempeligere betingelser, og de vil også få muligheden for efterfølgende at søge dansk statsborgerskab.
De vil ikke være omfattet af det her beskæftigelseskrav.
Peder Hvelplund (EL), 2021-05-06:
Men det vil jo stadig væk betyde, at dem, der misser at få søgt om den mulighed mellem det 18. og 19. år, så fortsat vil være afholdt fra både at kunne få permanent ophold, men også fra at kunne få statsborgerskab.
Det er jo noget, der kommer til at ramme en stor gruppe af mennesker, der er født og opvokset i Danmark.
Nu kan det så være, at beslutningsforslaget om at genindføre erklæringsadgangen bliver vedtaget.
Det kan vi jo håbe på, det ville løse den problemstilling.
Men så kan man sige, at en anden gruppe, der bliver ramt, jo er dem, som har et deltidsarbejde, eller dem, som ministeren selv kender til, af murere, der bliver hjemsendt en del af året på grund af manglende arbejde.
Hvorfor skal de afholdes fra at kunne få statsborgerskab?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Men det er rigtigt, at alle jo kan blive ramt af arbejdsløshed, også hen over en vinter.
Derfor er der også den her mulighed for ½ års ledighed.
Det er jo 3½ år ud af 4 år.
Men det er rigtigt, at hvis der er mere end ½ års ledighed, begynder man at komme ind i problemer.
Tak for dagens debat om lovforslaget om indfødsrets meddelelse, hvor det foreslås, at 1.944 personer meddeles dansk indfødsret.
Det er, som jeg også har sagt tidligere her fra talerstolen, noget særligt, når man får dansk statsborgerskab.
Tildelingen af statsborgerskabet er en stor tillidserklæring fra samfundet, og derfor er det også helt rimeligt, at der selvfølgelig stilles en række krav til de mennesker, der ønsker at blive danske statsborgere.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at vi i aftalekredsen bag den nye indfødsretsaftale blev enige om at ændre reglerne for, hvem der kan blive danske statsborgere i fremtiden.
Med den nye aftale har vi bl.a. skærpet det eksisterende krav om ikke at have begået kriminalitet, så folk, der har fået en fængselsstraf, ikke længere kan blive danske statsborgere, medmindre de har fået dispensation fra Folketingets Indfødsretsudvalg.
Vi har også indført et beskæftigelseskrav, der skal sikre, at man har ydet et bidrag til Danmark, før man kan blive statsborger, ligesom indfødsretsprøverne bliver udvidet med fem spørgsmål, da det er helt afgørende, at man som ny statsborger i Danmark forstår og respekterer nogle af de grundlæggende værdier, vores samfund bygger på.
På den her lov er knap 2.000 personer omfattet af kravet om at deltage i en grundlovsceremoni.
I lyset af den nuværende situation er det dog fortsat regeringens opfattelse, at vi også den her gang bør suspendere kravet om håndtryk, men at ceremonierne bortset fra håndtrykket fortsat godt kan afholdes i overensstemmelse med de gældende sundhedsmæssige retningslinjer.
Jeg håber, at de mange personer får en rigtig god dag, og at de bliver glade og stolte over deres danske statsborgerskab.
Jeg vil også godt på vegne af den danske regering sige meget stort tillykke til alle jer, der har rakt ud efter det danske statsborgerskab og nu er et meget væsentligt skridt nærmere.
Med de ord vil jeg gerne takke ordførerne for en god debat.
Susan Kronborg (RV), 2021-05-06:
Det er selvfølgelig rigtigt, hvis det var det, jeg havde sagt.
Men som nævnt til hr. Morten Dahlin er der ikke begrænsninger for, hvilke jobs en tømrer kan få som tømrer, imens der er nogle krav i forbindelse med eksempelvis tjenestemandsansættelse.
Marie Krarup (DF), 2021-05-06:
Det er sådan, at hvis vi fører en klog politik fra Folketingets side, sådan at vi sørger for, at folk, der bor i landet, har nogenlunde samme forståelse af, hvad der er ret og rimelighed, så er det overhovedet ikke noget problem at give alle nøjagtig de samme rettigheder, og det er jo det, vi ønsker.
Vi ønsker lighed og frihed, som vi har det i Danmark, og vi ønsker det videreført.
Men hvis man lader rigtig mange fra en kultur, hvor man ikke er vant til frihed og lighed, få plads i Danmark, forsvinder den frihed og lighed, og derfor skal vi selvfølgelig bruge alle de midler, vi har til rådighed, for at sørge for, at den danske kultur, den danske frihedskultur, får størst mulighed for at fortsætte.
Derfor er det klogt at gøre forskel.
Som jeg sagde, gør vi det hele tiden på alle områder, og det er sund fornuft at gøre det på det her område, så vi sørger for, at der er mindst mulig islam til stede i Danmark.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-06:
Jeg vil starte med at sige et stort tillykke til alle de nye danskere, som netop har fået dansk statsborgerskab, eller i hvert fald snart får det, og velkommen til.
Vejen hertil
har ikke været nem for jer, og det skal den nødvendigvis heller ikke være, men de mest betydningsfulde vendepunkter i ens liv er også noget, der kræver store anstrengelser.
Jeres nye status er udtryk for en umærkelig forandring, der udgør frugten af jeres flid; I har lært dansk, I er kommet i arbejde, I har lært at deltage aktivt i samfundet, og så har I endelig bestået den svære indfødsretsprøve.
Og jeg vil i den forbindelse gerne fortælle jer, at Danmark er et dejligt land, og det er nu både mit og jeres – det forpligter.
Hvad der gør Danmark til noget særligt, er vores retsstatsprincipper, demokratiet, ligestillingen mellem kønnene og endelig ytringsfriheden.
Det er grundsøjlerne i det fællesskab, som Danmark er.
Det er I en del af nu, og ingen af de værdier, som disse søjler afspejler, kan fravælges.
Fravælger man én af dem, skrider det hele – ja, de omtalte søjler er som bærende søjler, der holder hele vores samfund oppe.
Jeg ønsker jer hermed alt muligt held og lykke i fremtiden og håber, at I med jeres statsborgerskab vil deltage aktivt i det danske samfund og værdsætte vores dejlige land lige så meget, som vi selv gør – ja, at I vil bidrage til at styrke de grundlæggende værdier i samfundet.
Og endnu en gang et rigtig stort tillykke til jer alle.
På den baggrund kan jeg meddele, at SF støtter forslaget.
Susan Kronborg (RV), 2021-05-06:
Tak, formand.
Først vil jeg sige tillykke til de kvinder og mænd og børn, som har opfyldt alle de svære krav og nu er blevet statsborgere.
Dernæst vil jeg sige undskyld til de mænd og kvinder, som har fået en besked fra ministeren om, at de er blevet taget af statsborgerskabslisten.
De har opfyldt kravene og har ikke 1 års fængselsstraf eller 3 måneders fængselsstraf for vold.
Alligevel er de blevet taget af listen, fordi regeringen har ønsket med tilbagevirkende kraft at udelukke alle med betingede såvel som ubetingede straffe.
En af mine gode bekendte, som er domsmand, har fortalt mig, at han for nylig under en sag har givet en betinget dom til en ung pige, som stjal en eyeliner i Brugsen.
Og nu er min gode ven rystet i sin grundvold over, at den betingede dom, han har været med til at give den unge pige, som havde stjålet en eyeliner i Brugsen, gør, at den unge pige nu for evigt er udelukket fra at få statsborgerskab.
Og det skal de rent faktisk have jævnfør statsborgerretskonventionens artikel 11.
Så som det er nu, sidder vi politikere og siger ja og nej i et udvalg bag lukkede døre, og ingen får at vide, hvad det er, vi har lagt vægt på.
Så Radikale Venstre vil derfor blive ved med at arbejde for, at vi overholder retsprincipperne og konventionerne.
Men i hvert fald skal der lyde et tillykke fra Radikale Venstre til dem, som har fået statsborgerskab, og vi støtter lovforslaget om indfødsrets meddelelse.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-05-06:
Tak til ordføreren.
Jeg forstår eksemplet med eyelineren, og at ordføreren fortæller, hvor uretfærdigt det er, og også gerne vil sige undskyld, men er sandheden ikke, at der jo ikke er nogen, De Radikale ikke synes skal have et statsborgerskab?
Hvis man får 2 år for pædofili, skal man så have et dansk statsborgerskab, eller er det kun, når det drejer sig om eyelinere, at ordføreren synes det er et problem?
For er sandheden ikke, hvis ordføreren skal være ærlig, at ordføreren også mener, at folk, der har længere fængselsstraffe, også skal have et dansk statsborgerskab på et tidspunkt?
Susan Kronborg (RV), 2021-05-06:
Sandheden er den, at vi synes, at der er blevet fundet en balance i den indfødsretsaftale, der blev indgået i 2018, og det vil jo så netop sige, at vi taler om 1 års fængselsstraf, og at vi taler om 3 måneders fængselsstraf for vold.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-06:
Nu er det ikke for at starte den helt store debat, men kan ordføreren bekræfte mig i det eksempel, som ordføreren kom med lige før, altså om den person det, der begik butikstyverier?
Vi mener, at hvis man er udlænding i Danmark, har man en ekstra forpligtelse til at opføre sig pænt og ikke stjæle.
Den person har jo alt andet lige sandsynligvis permanent ophold og kan dermed bo i Danmark resten af sit liv og få gratis su, gratis uddannelse, gratis velfærd, altså hele pakken gratis betalt af de danske skatteborgere.
Er det virkelig sådan en stor straf i gåseøjne ikke også at kunne få det danske pas, når det er sådan, at man har begået butikstyveri?
Susan Kronborg (RV), 2021-05-06:
Mange tak.
Det vil opleves forskelligt, alt efter hvem man er.
Hvis man eksempelvis er jurastuderende, vil det opleves som meget, meget hårdt at blive udelukket fra et statsborgerskab.
Der er jo så andre, som vil tænke, at det betyder ikke noget.
Man kan sige, at set fra vores side som lovgivere har vi jo en pligt til at se på det proportionale i det, vi foretager os, og det er fuldstændig ude af proportioner, at man, fordi man har lavet graffiti som ung eller stjålet en eyeliner, for nu at tage det eksempel, fordi man gerne ville se lige så sød ud som de andre unge piger.
Så det er set gennem de briller, nemlig at vi har pligt til at være proportionale, meget uansvarligt.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-06:
Vil ordføreren så i det mindste give mig medhold i, at de her meget klare regler om – altså det kan jo næsten ikke blive mere klart – at hvis man har fået en betinget eller ubetinget fængselsdom, kan man som udgangspunkt ikke søge dansk statsborgerskab, vil have en meget, meget positiv præventiv effekt ude i de miljøer, hvor man måske går og overvejer at være småkriminel, men ved, at hvis man får en fængselsdom, kan man ikke få det danske statsborgerskab?
Susan Kronborg (RV), 2021-05-06:
Jeg tror nu nok, som jeg hører det, at der faktisk er mange unge mennesker, som bliver fuldstændig chokeret over, når de er født og opvokset i landet, at de ikke kan stemme ved folketingsvalg.
Jeg har talt med en ung pige, der var med til at arrangere en valgaften, og under forberedelsen til den her valgaften fandt hun ud af, at alle hendes kammerater skulle ned at stemme, men hun kunne ikke.
Morten Dahlin (V), 2021-05-06:
Det er på grund af noget, ordføreren sagde omkring, hvordan det med ikke at blive dansk statsborger kunne opleves forskelligt, og hvor ordføreren så siger, at hvis man nu f.eks. er jurastuderende, vil det kunne føles som en meget stor straf ikke at blive dansk statsborger, og at for andre vil det føles som en mindre straf.
Jeg skal bare forstå, om det er Det Radikale Venstres holdning, at det er værre for jurastuderende ikke at blive danske statsborgere, end det er for tømrere.
Altså, er det sådan noget med, at jo mere ømskindet man er, jo mere lempelig adgang skal man have til at blive dansk statsborger, eller hvad gik det ud på?
Susan Kronborg (RV), 2021-05-06:
Mange tak.
Det har noget at gøre med, at der er nogle stillinger, som man ikke kan få, hvis det er sådan, at man ikke har statsborgerskab, og det gælder ikke for tømrere.
Morten Dahlin (V), 2021-05-06:
Det sidste her skal ikke være et spørgsmål.
Det skal bare være et råd.
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
»Lille krigsbarn, hvor går du hen?/Øst eller vest?/Hvor i verden tror du/du finder en ven?/Lille krigsbarn, hvad passer dig bedst:/Et hullet tæppe?/En
krydsfinerskiste?/En
redningsvest?/Lille krigsbarn, hvor vil du dø:/Hvor bomberne falder/eller
Bare vi aldrig/skal se dig igen.«
Henrik Nordbrandt, »Vuggevise«, 2015.
KD kan ikke støtte regeringens lovforslag.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Det er muligt, at vi er dybt uenige om mange spørgsmål, måske særlig på udlændingeområdet.
Men vi har en fælles interesse for god litteratur, kan jeg høre.
Og til det vil jeg sige: Nej, jeg betragter mig ikke sådan, at jeg er på en umulig mission.
Men jeg er fuldstændig pinligt bevidst om, at jeg er på en svær mission.
Det er jo ikke Socialdemokratiet, der har opfundet det her politiske forslag.
Det har, som hr. Marcus Knuth også nævner, været en del af den europæiske diskussion i mange år.
Jeg tror til gengæld, at det, der skete i 2015 og 2016, var et wakeupcall ikke bare til befolkninger, men også til regeringer og institutioner i hele Europa, om, at det her ikke går en gang til.
Hvis vi en gang til ser det, der skete i 2015 og 2016, så finder de europæiske befolkninger håndbremsen, og så klodser de bremsen i og siger: Nu er det slut; vi kan ikke have et asylsystem, der reelt set kan bruges og misbruges til folkevandring til de europæiske velfærdsstater; den går simpelt hen ikke.
Derfor mener jeg også, at uret tikker.
Vi skal finde på noget nyt.
Det her er vores forslag, og vi ville aldrig gå i gang med det, hvis vi sagde, at det var umuligt.
Men det er rigtigt, at vi har kastet os over en opgave, vi udmærket godt ved er svær.
Til gengæld har vi besluttet os for at kaste alt, hvad vi har, ind på at forsøge at få det realiseret.
Det her lovforslag er jo ikke det, der realiserer det.
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
Men hvis jeg nu var den skønne Lotte symboliseret af de tre kvinder, der er her – ja, det bliver måske lidt mere kunstfærdigt – så ville jeg jo, hvis jeg hørte alt det, ministeren har stået og sagt her, blive frygtelig skuffet og blive meget tvivlende over for, om ministeren er i stand til at levere den vare, som han foregiver at kunne levere, f.eks. at man kan forhindre en situation som den i 2015.
Det er jeg meget tvivlende over for at man kan med det her forslag.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Nogle gange definerer den praktiske virkelighed jo også den politiske nødvendighed.
Jeg mener simpelt hen ikke, der er nogen vej uden om at forsøge at lave en radikal omlægning af den danske og europæiske asylpolitik.
Det mener jeg virkelig ikke.
Jeg tror ikke, at det her havde været muligt at realisere for 10 eller 20 år siden, men jeg tror faktisk, at den oplevelse, som nogle kalder Syrienkrisen eller migrationsudfordringen, eller hvad man skal kalde det, der skete i 2015 og 2016, sidder i os.
Den sidder i hvert fald i mig.
Og det er det, jeg tror gør, at vi faktisk i modsætning til for årtier siden har en realistisk chance for at få det realiseret.
Og det skal i hvert fald ikke være sådan, at næste gang de går på motorvejene, har vi bare siddet til rådsmøder og snakket med hinanden og drukket god kaffe og gået på bløde gulvtæpper og ikke forsøgt at lave en reel omlægning af asylområdet.
Det skal i hvert fald ikke være på min vagt, og det er derfor, vi kaster os ind i det her.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-06:
Jeg vil gerne spørge ministeren: Når ministeren f.eks. køber en bolig eller lejer en bolig, laver ministeren så en juridisk ramme for købet eller lejeaftalen, inden han har fundet en bolig, eller efter han har fundet en bolig?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Tak for spørgsmålet.
Det gør jeg, efter jeg har fundet en bolig, men jeg er glad for, at der er nogen, der forinden da har lavet en lov om realkredit, og sådan tror jeg man skal se på det.
Vi skaber rammerne for, at der kan indgås en folkeretligt bindende traktat, men det er kun den ene del af at få realiseret et modtagecenter.
Det er jo kun hjemmelen i udlændingeloven.
Det er jo tre paragraffer, kan I se, vi lægger frem her; det er jo til at overskue.
Men det er den hjemmel, der skaber den ramme, hvori vi kan indgå en aftale med et andet land, og man kan selvfølgelig diskutere, også som hr. Lars Løkke Rasmussen siger, om det er hønen eller ægget: Hvad kommer først?
Mon ikke der, hvis ikke vi havde fremlagt det her, havde været nogen, der havde stået og sagt: Jamen I har jo ikke engang sikret hjemmel?
Så nu prøver vi at gøre det på den her måde.
Vi starter med at sikre en hjemmel, og så synes jeg også, der er lidt mere rygrad i mig, når jeg taler med kollegaer i andre lande og kan sige, at der er et flertal i Folketinget, forhåbentlig, der bakker det op.
Jeg synes også, det er en form for seriøsitet, når man diskuterer med andre, at man ikke bagefter siger til dem, når man er tæt på at lave en aftale, at man i øvrigt ikke engang er sikker på, at der er opbakning i Folketinget til, at hjemmelen kan etableres.
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
Når jeg hører ministeren, kan jeg simpelt hen ikke lade være med at tænke på Wolfgang Goethes »Den unge Werthers lidelser« fra 1774.
Jeg ved ikke, om ministeren kender den, men det er Werther, der jo simpelt hen tager ud i verden på det store eventyr, og han vil så gerne dupere den skønne Lotte og gør alt, hvad han kan, for at erobre hende.
Og den skønne Lotte kunne jo så i den her sammenhæng være fru Pia Kjærsgaard eller fru Pernille Vermund eller fru Inger Støjberg.
Men det lykkes jo aldrig, for der kommer nogen udefra på et tidspunkt – nemlig manden Albert – og siger: Glem det, makker.
Når jeg hører ministeren, lyder det jo lidt, som om han godt ved, at han er ude på en umulig mission.
Jeg ønsker ikke, at det skal ende tragisk for ministeren, heller ikke i forhold til hans ministerpost, for jeg sætter personligt stor pris på ham og synes, han er en dygtig minister, selv om vi er dybt uenige om mange ting.
Men kan ministeren ikke selv være bange for, at det er virkelig, virkelig dybt vand, ministeren er ude på, fordi ministeren ikke har nogen svar og dybest set ikke ved, hvad det er, han lovgiver om?
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-06:
Men kan ministeren forstå, at vi er flere, der er lidt usikre på, hvordan særlig de menneskeretlige garantier og regler for magtanvendelse og frihedsberøvelse bliver sikret efter danske standarder, når det er, at vi ikke kender mere end det her noget løse grundlag?
Kan ministeren forstå, at det rejser en del spørgsmål, som jo selvfølgelig først kan afklares ved en senere lejlighed, og at det derfor kunne være relevant ligesom at samle det i én pakke for at skabe den garanti, der er vigtig, når det kommer til menneskerettigheder, magtanvendelse og frihedsberøvelse?
Det er helt basale ting, som jo står i lovforslaget, men som står noget uklart, når vi ikke ved mere, end vi gør nu.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Jeg kan i hvert fald høre på debatten, at vi ikke har været gode nok til at forklare, at det her er en hjemmel, altså en ramme.
Vi kan ikke beskrive i detaljer, hvordan menneskerettighederne konkret skal håndhæves, før vi har den aftale, som skal indgås med et andet land.
Så vil jeg sige to ting.
Punkt 1: Jeg vil glæde mig til at svare på fru Rosa Lunds spørgsmål, hvor vi kommer til at sætte to streger under, at vi ikke går nogen vegne, uden at vi er sikre på, at menneskerettighederne bliver overholdt.
Punkt 2: Folketinget får mulighed for at forholde sig til den konkrete aftale, når den er indgået, som en forudsætning for, at den overhovedet kan træde i kraft.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-05-06:
Tak for det.
Jeg sidder selvfølgelig og lytter utrolig meget til, hvad der bliver sagt til ministeren, og jeg må så sige, at uanset om man har været Venstremand, fra Radikale Venstre eller nu er kristendemokrat, så synes jeg, at opbakningen til det her skal være til stede.
Det er det, jeg hører, og derfor tror jeg, at man fra ministerens side skal være meget opmærksom på, at vi vil yde al den hjælp, vi overhovedet kan, fordi vi virkelig også ønsker det her.
Det tror jeg slet ikke ministeren skal være i tvivl om.
Der er ingen polemik i det eller noget som helst, men vi ønsker faktisk, at det her modtagecenter bliver etableret, og jeg tror godt, jeg kan tale på de kollegers vegne, som jeg lige har nævnt her.
Så synes jeg også, at ministeren bliver nødt til at forholde sig til de indsigelser, som jeg i hvert fald også har haft, og som jeg også hører fra andre, der er i forhold til de der undtagelsesbestemmelser.
Men der skal ikke herske tvivl om, at der skal være et flertal for at gå i gang med det her.
Det er rigtigt, som ministeren også siger, at for 10-20 år siden ville det hedde: Nej, glem det!
Der er jo sket noget igennem årene, og ikke alene har der været vandrende på motorvejen, men befolkningen har jo altså også fundet ud af, at den politik, som blev ført tidligere, slet ikke gik, og nu skal der altså noget andet til.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Jeg vil også gerne kvittere for det indlæg, der kommer her fra fru Pia Kjærsgaard.
Jeg vil dog sige, at jeg lytter jo også meget opmærksomt til, hvad ordførerne sagde her fra talerstolen, og jeg har ikke helt givet op på hverken Radikale Venstre eller SF i den her sammenhæng.
Jeg vil i hvert fald forsøge at skrue charmen på det kommende stykke tid, fordi jeg jo hører, at de to partier helt eller i hvert fald delvis deler analysen af, at der er nogle udfordringer i det eksisterende asylsystem.
Og så har jeg jo flere gange med fru Pia Kjærsgaards partifælle hr. Morten Messerschmidt diskuteret lige nøjagtig det her med undtagelsesbestemmelserne.
Undskyld, tag det hele, eller forlad det, hvis man siger det sådan på dansk.
Vi er fuldstændig med på, at vi skal ud at finde andre mandater for at få vores politik gennemført, og derfor er vi også villige til at deltage i en diskussion.
Jeg siger bare, at det med undtagelsesbestemmelserne synes jeg faktisk selv er fornuftigt, og jeg vil gerne argumentere for, at jeg synes, at det f.eks. er fornuftigt at sige, at de mennesker, der kommer hertil, og som vi kan vurdere har et åbenbart grundløst behov for en asylansøgning, behøver vi ikke sende til et tredjeland for at få behandlet deres asylansøgning, hvis vi allerede nu har mulighed for at sende dem til Rusland eller Marokko eller Georgien, eller hvor det er det, hvis vi tænker, det er åbenbart grundløst.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-05-06:
Nu forsøgte jeg faktisk lige at indsnævre det fornuftige flertal for ministeren, og så synes jeg, at ministeren skulle lade være med at skrue charmen alt for meget på over for SF og Radikale Venstre, for der hører jeg altså nogle ting, som i hvert fald ikke er særlig appetitlige for Dansk Folkeparti.
Det er jo selvfølgelig op til ministeren, men man skal også passe på, at man ikke kommer til at skræve så meget, så bukserne ikke kan holde, fordi det her er et på alle måder svært forslag og et ømtåleligt forslag.
Skal det fungere, er jeg altså tilbøjelig til at tro, at man skal passe på med alle de der bestemmelser omkring menneskerettigheder og på den ene side og på den anden side.
Men okay, det er en diskussion, som vi kommer til senere.
Det bliver et meget, meget spændende forløb.
Sidste spørgsmål: Hvornår forventer ministeren det her forslag?
Skal det være inden sommerferien, hvis det skal fungere, eller hvordan kan det nås?
Hvad regner ministeren med?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Min ambition er, at det er tredjebehandlet i den her folketingssamling.
Jeg er lidt i tvivl, om vi har fået udskudt vores afslutningsdebat på grund af corona, men plejer den ikke at ligge omkring grundlovsdag?
Men det fortæller jo noget om, at jeg er utrolig interesseret i en grundig udvalgsbehandling, at vi tager samråd, og at vi gør, hvad vi kan, for at sørge for, at det sker så grundigt som overhovedet muligt, men også at vi får det tredjebehandlet i den her folketingssamling.
Mads Fuglede (V), 2021-05-06:
Det er ikke så meget et spørgsmål, som det er en opfordring.