runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2019-04-03:
Tak, formand.
Sundhedsøkonom Kjeld Møller Pedersen har i Politiken den 27. marts kaldt økonomien i regeringens sundhedsreform for »en blanding af antagelser om delvist tvivlsomme administrative besparelser og genbrug af gamle penge« – kan ministeren på den baggrund bekræfte, at finansieringen af regeringens aftale om en sundhedsreform er finansieret af ikkekonkrete besparelser og allerede afsatte midler?
Kristian Jensen (V), 2019-04-03:
Det vil være sådan, at en del af besparelsen på de samlet set 1,5 mia. kr. over perioden kommer ved, at man ikke længere udbetaler vederlag eller partistøtte, fordi vi afskaffer det politiske niveau.
En anden del af det – i alt 270 mio. kr. om året – kommer ved at gå ind og kigge på, hvad det er for nogle administrative besparelser, man kan finde på det ikkesundhedsmæssige område.
Der har vi jo sagt, at besparelserne på jordforureningsdelen skal gå til en forstærket indsats i forhold til generationsforureningerne.
Men på mange af de andre områder er det muligt at lave en besparelse – både administrativt i forhold til de meget stigende administrative udgifter, der har været i de danske regioner, men også i forhold til opgavebortfald.
Det vil være sådan, at man i forbindelse med f.eks. kollektiv trafik fremover alene vil have en administration, der ligger i kommunerne og i trafikselskaberne, i stedet for at have en både i kommunerne, trafikselskaberne og regionerne.
Det vil også være sådan, at der er en besparelse i forbindelse med udviklingsopgaver, fordi vi helt fjerner udviklingsopgaven fra regionerne fremadrettet.
Jeg genkender ikke helt de der 430 mio. kr., men der er også mange tal, der er røget frem og tilbage.
Så lad os efterfølgende lige få klarlagt, hvor de 430 mio. kr. er fra.
Vi kigger bare på, hvad det er for en administration, der er i dag, også i forhold til at servicere det politiske led, også i forhold til at servicere de folkevalgte, der er.
Hvad er det for en administration, der er i forbindelse med kollektiv transport?
Hvad er det for en administration, der er i forbindelse med puljer, der ligger derude?
Hvad er det for en administration, der er på kulturområdet, som vi jo lægger over i Kulturministeriet, hvor de i forvejen har medarbejdere, der arbejder med den her slags?
Og når vi kigger på det, synes vi, det er meget realistisk at kunne lave en besparelse, der på de ikkesundhedsmæssige opgaver ligger på 270 mio. kr. om året fra 2022 og fremefter.
Det er sådan, at jeg ikke tror, vi ender med at være med.
Men der er ikke nogen afklaring af, hvad eurozonebudgettet lander på.
Og jeg har før set større politiske kolbøtter, end at man havde et budget i én retning, og så pludselig går det i en anden retning.
Og derfor siger jeg, at den teoretiske mulighed for, at det skulle lande på noget, som vi gerne vil være med i, gør, at jeg ikke fuldstændig lukker døren.
Men jeg synes ikke om et eurozonebudget; jeg synes, det er den forkerte retning.
Jeg synes, landene selv skal tage ansvaret for at rydde op i deres egen økonomi i stedet for at tro, at de bare kan læne sig op ad de stærkeste økonomier i Europa og så satse på, at de vil levere så stærk en økonomi, at man ikke i sit eget land behøver at holde orden i eget hus.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-03:
Altså, jeg synes, det er meget sjældent, at man i Folketinget oplever, at der sådan meget kategorisk bliver sagt fra en ministers side, at noget er en dårlig idé, og at det så bliver efterfulgt af: men Danmark skal alligevel være med.
For mig virker det simpelt hen meget mærkeligt, at vi nu er en del af det her eurozonebudget eller i hvert fald har muligheden for at blive en del af det, men at det er en dårlig idé at være med i det.
Altså, hvorfor er vi så havnet der?
Hvorfor er vi endt med at have den mulighed for at være med i det der budget?
For så vidt som jeg kan forstå ministeren, er chancen for, at det her bliver noget, der kan bruges til noget for Danmark sådan isoleret set, såre beskeden.
Claus Kvist Hansen (DF), 2019-04-03:
For nu at blive i den – hvad skal vi sige – jyske måde at kommunikere på: 17 lyder ikke af meget – nej, det lyder nærmest, som om man faktisk ikke har løftet den her opgave.
Og i mine ører – og det er ikke en kritik af politiet – lyder det, som om det har været tilfældighedsfund, og at dem, man har rejst sigtelse mod, er nogle, man så lige har taget med, mens man har været ved at kontrollere noget andet.
Jeg vil også godt lige understrege, at de her forlydender, som jeg har hørt, om, at man ikke helt præcist har vidst, hvordan man skulle gå til opgaven, kun er forlydender.
Jeg kunne faktisk godt tænke mig måske efterfølgende at få tilsendt den skriftlige instruks, som politiet må have, om, hvordan man går til denne opgave.
Der må ligge en eller anden tjekliste, manual eller noget i den stil.
Men det korte af det lange er, at også kontrol af hviletidsbestemmelserne jo er et led i kampen mod social dumping.
Så jeg er simpelt hen nødt til at høre ministeren: Hvornår er det, at vi for alvor går ind og tager det her slag mod social dumping?
For det er jo det, det hele handler om, og hvis der blev udført effektiv kontrol især af køre-hvile-tids-bestemmelserne, så ville det jo være sådan, at der ikke ville være et incitament for udenlandske chauffører til at opholde sig i Padborg, i Danmark, men at de derimod ville være tvunget til at køre hjem for at holde deres hvil.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-04-03:
Jeg vil blive stærkt overrasket, hvis de ikke har det.
Det er nyt for mig, hvis det skulle være sådan, at det er man ikke helt opdateret på, for vi har nogle særlige enheder til det.
Vi har nogle særlige folk dedikeret til det.
De sigtelser – det skal vi lige holde fast i – er jo registrerede overtrædelser af køre-hvile-tids-bestemmelserne.
Der er jo masser af andre også.
Jeg er enig i, at 17 ikke lyder af meget.
Og det skal vi selvfølgelig være opmærksomme på; det er jeg meget enig i.
Claus Kvist Hansen (DF), 2019-04-03:
Tak for det.
Og det glæder mig selvfølgelig, at ministeren så detaljeret beskriver, hvor det her øgede kontroltryk skal lægges.
Men grunden til, at jeg stiller spørgsmålet, er jo, at justitsministeren for nylig har givet mig et skriftligt svar på et spørgsmål, hvor jeg spørger, hvor mange sigtelser der har været for overtrædelse af køre-hvile-tids-bestemmelser i Padborg i 2018.
Der fik jeg et svar, der sagde 17 overtrædelser.
Padborg er formentlig centrum for lastbiler i Danmark – det tror jeg ikke er nogen overdrivelse – og det er på baggrund af utallige, tør jeg godt sige, henvendelser, jeg har fået fra chauffører og fra undrende borgere og fra gud og hver mand om, at Padborg var plastret til med lovligt og ulovligt parkerede lastbiler især i weekenderne, at jeg stiller mit spørgsmål.
Så kan det undre, at der kun har været 17 sigtelser.
Altså, med al respekt: 17 sigtelser på så stort et område tyder i min verden på, at man simpelt hen ikke har taget den her kontrolopgave ret alvorligt, måske faktisk næsten slet ikke gennemført den.
Der har så været forlydender – lad mig så spørge på den måde – om, at nogle tungtvognsbetjente ikke har følt sig, hvad skal vi sige, helt rustet til at gå til opgaven med at kontrollere køre-hvile-tids-bestemmelser.
Derfor vil jeg så spørge – også på baggrund af ministerens indledende besvarelse: Har politiet nu fået en præcis, klokkeklar, vandtæt procedure for, hvordan køre-hvile-tids-bestemmelserne kontrolleres?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-04-03:
Jeg skal gerne se på, om der ligger sådan en instruks.
Det er jo en del af uddannelsen, at man skal lære, hvordan man gør det.
Men jeg vil undersøge det, for jeg går sandelig ud fra, at de særlige, specialiserede enheder, vi har, er fuldstændig klar over, hvordan man skal gøre det her.
Det gode ved at have et enhedspoliti er jo, at de ikke kun finder en ting – de finder mange ting.
Altså, vi kan se, at politiet jo finder mange ting, når de laver de her kontroller.
Så vil jeg sige, at regeringen selvfølgelig er obs på det her, men det er vel også derfor, at vi nu i fællesskab over nogle finanslove har sat ekstra penge af til området.
Nu skal vi så lige sikre, at vi kommer hele vejen rundt, for politiet har jo kun én interesse, og det er jo at få taget alle dem, der bryder loven – jeg vil godt garantere, at sådan er det.
Claus Kvist Hansen (DF), 2019-04-03:
Synes ministeren, at kontrol af køre-hvile-tids-reglerne i Padborg foregår på et tilfredsstillende niveau?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-04-03:
Tak for spørgsmålet.
Det er utrolig vigtigt, at vi har en effektiv kontrol med de tunge køretøjer og bl.a. køre-hvile-tids-reglerne.
Det gælder både af færdselssikkerhedsmæssige grunde, men også med henblik på mere overordnet at sikre ordnede forhold på transportområdet.
I finanslovsaftalen for 2018 blev der afsat ressourcer til politiet til en målrettet kontrolindsats for sikring af ordnede forhold.
Politiet har udmøntet initiativet i en indsats målrettet fire områder: øget weekendkontrol, kontrol af chaufførers ugehvil i køretøjet, overtrædelser afledt af parkeringsrestriktioner på rastepladser og kontrol af arbejdsforhold, skatteforhold og opholds- og arbejdsgrundlag.
Som led i finanslovsaftalen for 2019 er der endvidere afsat 5 mio. kr. i 2019, 10 mio. kr. årligt i 2020 og 2021
og 15 mio. kr. i 2022 til en styrket tungtvognsindsats i politiet.
De tilførte midler skal bidrage til at udvikle kvaliteten i de gennemførte kontroller og øge kontroltrykket.
Regeringen har altså sammen med Dansk Folkeparti styrket kontrollen ad flere omgange.
Det synes jeg har været vigtigt, og jeg er glad for de aftaler, vi har lavet med hinanden.
Og med de ressourcer, vi har tilført området, er det også min forventning, at politiet inden for rammerne udfører en effektiv og god kontrol.
Kristian Jensen (V), 2019-04-03:
Nej, det er sådan set kun mit armbåndsur, der lurer oppe i ærmet, og ikke så meget andet.
Jeg vil bare sige, at jeg synes, det er en dårlig idé med et eurozonebudget.
Alle de tanker, der bliver diskuteret, når vi har udvidet eurogruppemøde, hvor Danmark sidder med ved bordet, trækker i den forkerte retning, synes jeg.
Men der er alligevel nogle få lande, der pipper om noget, der godt kunne være fornuftigt – det er bare små og svage stemmer.
Og derfor lukker jeg jo ikke døren fuldstændig, for hvis det skulle ændre sig og der kom et skifte i retningen, kan det være, at der kan komme noget med, som kan være interessant for Danmark.
Det ser bare ikke sådan ud, og derfor vil min spådom i dag være, at Danmark ikke bliver en del af et eurozonebudget.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-03:
For der er jo ikke nogen tvivl om, at det, at Danmark nu omtales decideret – det gør vi jo, fordi vi er det eneste ERM II-land – som en del af det her, også sætter et perspektiv i gang, i forhold til om Danmarks retning stadig væk er mod at blive en del af euroen på et tidspunkt, efter en folkeafstemning, naturligvis.
Man kan jo se, at regeringen ligesom forsøger at trække os i den retning – bankunionen, nu det her, altså deltagelse i eurozonebudgettet.
Er det sådan, at vi har en lille folkeafstemning, der lurer oppe i finansministerens ærme?
Claus Kvist Hansen (DF), 2019-04-03:
Jamen jeg er selvfølgelig glad for, at ministeren anerkender, at vi er enige om, at der skal afsættes midler til det her område, og jeg håber så også, at ministeren er enig i, at de midler, der så bliver aftalt, helt nålestiksmærket skal gå til at styrke netop den her kontrol.
Jeg savner stadig væk, at der bliver fløjtet i dommerfløjten, og at man siger, at nu er kampen mod social dumping så påtrængende, at den altså også skal udkæmpes på parkeringspladser, på rastepladser og på vejnettet, og hvor det nu ellers måtte foregå.
Og jeg tror, der sidder mange og måske er lidt forundrede over, at det kan tage så lang tid.
Lad mig sige det sådan, at med et tal, der viser, at der sidste år blev rejst 17 sigtelser, så håber jeg, at ministeren er fuldt ud opmærksom på, at vi fra Dansk Folkepartis side selvfølgelig vil holde en til enhver tid siddende minister i ørerne for at sikre, at den her kamp også udkæmpes der, hvor det foregår, ikke kun her i Folketingssalen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-03:
Det undrede mig lidt, da jeg sad og læste det referat igennem, for nu har jeg hørt finansministerens chef, statsministeren, ved gentagne lejligheder i Europaudvalget slå til lyd for, at det var en meget dårlig idé med det her eurozonebudget, og at det var udtryk for, at man sådan opdelte EU i en pulje A-lande, som var fuldblodsmedlemmer, dem, der havde afskaffet deres nationale valuta, og så en pulje B-lande, som var dem, der sådan hang lidt i betrækket og ikke rigtig ville videre.
Det er jo et synspunkt, vi har delt med statsministeren fuldstændig, nemlig at det er et problem, at der ligesom er nogle lande, der vælger at gå for sig selv og så sige, at nu kører vi bare butikken, og alle I hængemuler kan så sidde på sidelinjen, mens vi styrer biksen.
Derfor undrede det mig sådan set også, at der var kommet den her udmelding efter eurozonelandenes topmøde om, at man ligesom holdt en dør åben for, at Danmark kunne være en del af det her, for hvis man forudsætter Danmark som en del af det, forudsætter man vel også, at Danmarks skal være med til at betale regningen for det.
Det kan vel ikke være en fest, der sådan foregår på de vilkår, at man bare kan komme med til bords uden at bidrage selv.
Det plejer jo at være et sammenskudsgilde i EU-regi.
Da hele bagtæppet bag det her jo netop var Macrons tanker om, som finansministeren også redegør for, at der skulle komme nogle andre og hjælpe Frankrig, var det simpelt hen svært for mig at se og forstå, hvilken konkret interesse Danmark skulle have i at deltage i det der eurozonebudget.
Så jeg vil egentlig bare godt have at vide af finansministeren, hvad det er for perspektiver, finansministeren ser i det her.
Er det her noget, som Danmark kommer til at medvirke konstruktivt i, eller vil Danmark stadig væk have den indstilling, at det dybest set er en dårlig idé, at EU bliver delt op på den måde i eurolande og ikkeeurolande?
Kristian Jensen (V), 2019-04-03:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil godt lige starte med at sige lidt om eurozonebudgettet helt generelt, inden jeg kommer tilbage til at svare på det.
Det er jo en række lande, som har en drøm om, at deres egne økonomiske problemer kan afklares ved, at eurozonen bare har et stort budget, der så kan understøtte de lande, der ikke gennemfører de nødvendige økonomiske reformer.
Og man kan næsten høre på den måde, jeg fremlægger det på, at jeg er stærk modstander af at tro på, at et sådant eurozonebudget kunne være en løsning på de problemer.
Derfor har der været modstand flere steder mod et sådant eurozonebudget, hvor stort det skulle være, hvor grandiost det skulle være, og hvad det skulle bruges til osv.
Men man besluttede i december måned at prøve at arbejde videre med, at hvis der skal være et eurozonebudget, hvordan skal det så i givet fald se ud?
Og det er så det, man gør i øjeblikket med forskellige metoder og måder, og der er mange forskellige ideer.
Nogle af ideerne er faktisk også bare, at man i fællesskab går ind og laver nogle puljer til at lave infrastrukturinvesteringer for, sådan at hvis der kommer en økonomisk nedgang, et tilbageslag i Europa igen, så kan man derfra få puljer til at igangsætte nødvendige initiativer på infrastrukturområdet og dermed holde hånden under beskæftigelsen.
Lidt ligesom vi selv gjorde i Danmark i 2009, 2010 og 2011, dengang vi blev ramt af en finansiel krise.
Derfor er det stadig sådan, at Danmark holder en dør åben for, at hvis man indskrænker et eurozonebudget til noget, som er så snævert og i sig selv fornuftigt, så kan jeg ikke afvise, at Danmark måtte vælge at være med.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-03:
Tak, og spørgsmålet lyder: Agter regeringen at udnytte den mulighed, der blev etableret ved Euro Summit i december 2018, om at holde eurozonebudgettet åbent for deltagelse af ERM II-lande, det vil sige Danmark, og dermed lade Danmark indgå i eurozonebudgettet?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-04-03:
Det er jeg fuldstændig enig med spørgeren i, og jeg anerkender fuldt og helt, at Dansk Folkeparti i den grad har sat det her på dagsordenen, og jeg tror også, det er derfor, at vi jo har set finanslov efter finanslov, hvor det her område er blevet styrket.
Og jeg skal garantere, at jeg ikke er i tvivl om, at det er ønsket, og vi er selvfølgelig også opmærksomme på, at de kontroller så skal foretages – selvfølgelig skal de det.
Nu er det specifikt køre-hvile-tid, vi taler om i dag – det jo en bred palet, som vi undersøger – og nu er det lige Padborg, der er blevet spurgt til.
Kristian Jensen (V), 2019-04-03:
Jeg mener, det er en dårlig idé, hvis vi får en yderligere opdeling i eurolande og ikkeeurolande.
Jeg mener, at EU skal arbejde sammen med alle de desværre snart kun 27 lande, der er tilbage i EU, for at få så tæt et samarbejde som muligt.
Noget af det, der er udfordringen med den her drøm om et eurozonebudget, er, at de siger, at det ikke må være et budget, der flytter penge fra et land til et andet land, for nogle af de lande, der er i eurozonen, ved jo godt, hvad der kommer til at ske her.
Der vil nemlig ske det, at nogle lande vil undlade at lave reformer, for at andre lande så skal betale deres regning, og derfor siger de, at det nærmest bare skal være sådan en opsparing, man så bagefter kan trække på.
Så er det, at det begynder at blive rigtig, rigtig mærkværdigt, hvad der egentlig er ideen nede bagved, og derfor har vi været skeptiske hele vejen igennem omkring et eurozonebudget.
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-04-03:
Skal der efter ministerens opfattelse være normeringer i daginstitutionerne, der giver det pædagogiske personale tid til at give alle børn omsorg, og som sikrer, at der altid er mindst to medarbejdere til stede på den enkelte stue, eller mener ministeren, at det er forsvarligt, at en enkelt medarbejder er alene på stuen med en stor gruppe børn?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-04-03:
Tak for det.
Er ministeren enig i, at det med sundhedsaftalen fra det 26. marts 2019 fremover vil være op til bestyrelsen i Sundhedsvæsen Danmark at træffe beslutning om, hvorvidt hele eller dele af Amager Hospital skal nedlægges?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-04-03:
Når jeg bruger lidt kræfter på at fortælle spørgeren, at der jo med udspillet ikke bliver lukket sygehuse, hverken i Nyborg eller i Svendborg eller Sygehusenheden Ærø, så er det jo, fordi spørgeren bliver ved med at turnere rundt i landet sammen med sine partifæller og skabe utryghed og tage patienterne som gidsler.
Og det har jeg bare behov for at sige at jeg synes er et nyt lavpunkt fra Socialdemokraternes side.
Med etableringen af sundhedsfællesskaberne bliver det jo i høj grad kommunalbestyrelserne via borgmestre og sundhedsudvalgsformænd, som får et sæde i sundhedsfællesskaberne, og som også vil have en stemme fremadrettet.
Nu har spørgeren jo selv tidligere været borgmester i Nyborg, så hvis man tror, at det, at borgmestrene sidder med, vil gøre det lettere at lukke sygehuse, så tror jeg, man som socialdemokrat skal genoverveje sit synspunkt.
Erik Christensen (S), 2019-04-03:
Så nu prøver jeg endnu en gang: Hvem er det, der med det her udspil, som I selv har lavet sammen med Dansk Folkeparti, i fremtiden bestemmer, hvor mange sygehuse der skal være på Fyn, og hvis der ikke skal være det antal, der er i dag – det kan være, der skal være flere eller færre – hvem beslutter så det?
Det er forholdsvis enkelt at svare på, for man har jo selv lavet aftalen.
Det må fremgå klart.
Jo, men jeg bemærker jo – og jeg tror sådan set, det er derfor, at uvisheden og utrygheden stadig væk er der – at ministeren ikke svarede på spørgsmålet.
Så nu prøver jeg igen: I det fremtidige sundhedsvæsen, hvis den her aftale bliver til virkelighed, hvem er det så, der tager beslutningerne om, hvor mange sygehuse der skal være, og hvem der eventuelt skal lukkes på Fyn?
Det har jeg stadig væk ikke fået svar på fra ministeren, og det er jo derfor, utrygheden er der hos mig, og det er også derfor, utrygheden er der hos bl.a. borgerne i Nyborg.
Men jeg håber, at jeg kan få et klart svar nu her i anden runde.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-04-03:
Jeg er bare nødt til at sige, at når der er borgere i Nyborg, der kan være i tvivl, så er det, fordi spørgeren og spørgerens partifæller bliver ved med at rende rundt og skabe utryghed landet over, og det synes jeg simpelt hen er et helt nyt lavpunkt, som vi ser hos Socialdemokraterne, hvor man tager patienterne som gidsel og går rundt imod bedre vidende, og på trods af at det står sort på hvidt både i det oprindelige udspil og i aftalen, vi har lavet med Dansk Folkeparti, nemlig at der ikke ændres ved sygehusstrukturen, og at det både gælder for de 21 akutsygehuse og for de øvrige sygehuse.
Men alligevel går Socialdemokraterne rundt og tager patienterne som gidsel, og det må jeg sige jeg synes er et nyt lavpunkt for Socialdemokraterne.
Derfor må jeg også sige, at sundhedsreformen jo handler om at styrke det nære sundhedsvæsen, det handler bestemt ikke om at lukke sygehuse, og da jeg besøgte Nyborg Sygehus i sidste uge, havde vi også en god dialog om, hvad det egentlig er for nogen funktioner, man med fordel kunne styrke i det nære sundhedsvæsen, også på Fyn, i Nyborg og Svendborg, og på Ærø.
Erik Christensen (S), 2019-04-03:
Tak for det.
Jeg skal nu sige, at når jeg spørger, er det, fordi jeg ofte på gaden i specielt Nyborg får det her spørgsmål, og det er faktisk sådan, at borgerne ikke er specielt trygge ved det svar, der er kommet indtil videre, og derfor indgår vendingen »som følge af sundhedsreformen« jo også i spørgsmålet.
Det, regeringen har gjort lige nu og her, er at tegne et kort over, hvordan sundhedsvæsenet ser ud nu, og den situation, vi jo kommer til at stå i i fremtiden, hvis den her aftale bliver til virkelighed, er, at vi får en ny situation, hvor der er andre – som jeg læser det, og ellers må ministeren rette mig – der skal beslutte strukturen for det danske sundhedsvæsen.
Derfor er mit spørgsmål, hvem der fremadrettet skal beslutte, hvor mange sygehuse der skal være, og hvor de sygehuse skal ligge henne, f.eks. på Fyn.
Hvem er det, der beslutter det i fremtiden, hvis den her aftale går igennem?