runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Camilla Fabricius (S), 2024-11-08:
Tak, fru formand.
Tak for ordet.
I den her regering har vi sat os et mål om at fjerne unødigt bureaukrati.
Det er nødvendigt, hvis vi løbende skal sikre os, at vores ressourcer bliver brugt på de borgere, det handler om, og på de kerneopgaver, vi som velfærdssamfund skal levere til dem, der har brug for det.
Det gælder ikke mindst kommunerne, som er ansvarlige for den borgernære velfærd i vores skoler, dagtilbud og på plejehjemmene.
Med dette lovforslag fører vi en lille del af ambitionen ud i livet.
Lovforslaget er nemlig et af en række forslag, som skal understøtte arbejdet med at nedbringe administrationen i den offentlige velfærd.
Vi er udmærket godt klar over, at det er svært, og at man skal prioritere, hvad det er, man bruger ressourcerne på, men det er selvfølgelig også afgørende, at kommunerne stadig væk kan bruge tid på omsorg og pleje for de enkelte borgere frem for at skulle bruge deres kræfter og ressourcer på unødigt papirarbejde, som ikke kommer den enkelte til gode.
Lovforslaget indeholder flere elementer.
Grundlæggende lægges der op til at afskaffe de skærpede krav til kommunernes behandling af danmarkskortet.
Hensigten bag skærpelsen var i sin tid med til at styrke den juridiske kvalitet i sagsbehandlingen i kommuncerne, hvilket jo også var en ganske udmærket intention, når man ser på sagsbehandlingsfejlene, vi kender på området.
Men samtidig må vi også konstatere, at skærpelsen i alt for mange tilfælde alene har givet nye administrative proceskrav, som ikke har gjort nogen som helst forskel for kvaliteten i sagsbehandlingen eller for de borgere, det handler om.
For Socialdemokratiet giver det mening fortsat at sørge for, at resultaterne fra danmarkskortet bliver løftet og taget til efterretning i kommunerne.
Lovforslaget afskaffer derfor heller ikke danmarkskortet, men fjerner unødig uhensigtsmæssige krav, vi her i salen har pålagt kommunerne.
Med lovforslaget giver vi samtidig kommunerne muligheden for også at inddrage de relevante udvalg, der måtte være i kommunerne, eksempelvis socialudvalget i en kommune, i at behandle den praksisundersøgelse, der kommer fra Ankestyrelsen.
Det er vigtigt, fordi det sikrer de erfaringer, som danmarkskortet indeholder, men det er også vigtigt, at det bliver behandlet hos dem, som har berøring med de konkrete områder.
Derfor tilslutter Socialdemokratiet sig lovforslaget.
Pernille Vermund (LA), 2024-11-12:
Altså, hvor mange køn er der?
Så man kan jo ikke både påstå, at man kun har to køn, som er forudsætningen for at få det her regnestykke til at gå op, og så samtidig under priden holde fast i, at der er et utal af køn, altså at vi kan identificere os som hvad som helst.
For hvis vi kan identificere os som hvad som helst, kan vi jo i princippet også sige: Hvis der lige i den her sammenhæng er en skæv kønsbalance, identificerer jeg mig som det modsatte køn, for så har jeg bedre adgang til en ledelsespost.
Kan ordføreren ikke se, at ud over det grundliggende skøre i det her er der en helt anden debat, som lægges ovenpå, og som jo altså gør det til noget helt nonsens?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-11-12:
Og fru Pernille Vermund har simpelt hen ikke ret, for der står en målsætning om mindst 40 pct.s repræsentation af både mænd og kvinder, så det er simpelt hen ikke rigtigt, at det ikke bliver nævnt et sted.
Den der kønsdiskussion – det ved jeg godt – er sådan en splittelsesdagsorden, som vi nu lige har set i USA, og jeg gider simpelt hen ikke at køre med på den.
Det her handler om, at i forbindelse med de to biologiske køn, som vi taler om, er udviklingen gået totalt i stå i Danmark.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-12:
Tak for det.
Inden det med kødgryderne bliver skudt mig i skoen, vil jeg bare lige sige, at det er mig, der laver maden derhjemme.
Så jeg har ikke den der mærkelige præmis med, at vi alle sammen bare vil have kvinderne tilbage til kødgryderne, men lad os nu snakke om noget fakta i stedet for det her.
Der er ingen tvivl om, at SF mener, at kønstal er rigtig godt, men virkeligheden er jo, at langt de fleste af de børsnoterede selskaber enten er inden for STEM-fagene, hvor kun 34 pct. af dem, der starter på en uddannelse, er kvinder, så de bliver overrepræsenteret med 40 pct., eller også er det inden for transport, f.eks. DSV eller Mærsk, som er transportvirksomheder.
Når vi faktuelt ved, at der er to steder, hvor der på en god dag er en tredjedel kvinder, hvorfor er det så, at der skal være 40 pct. i forhold til en kønsbalancelov?
Hvorfor er det ikke bare, at man siger, at det skal være den bedste mand/kvinde til jobbet?
Hvorfor har SF så meget imod det, når vi nu ved, at fakta siger, at STEM-fagene primært er mandebelagt?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-11-12:
Når man er en stor børsnoteret virksomhed i Danmark, har man både nogle særlige forpligtelser og nogle særlige privilegier.
Hvis man kigger isoleret på den finansielle sektor, har vi jo et helt særligt regelsæt for de største virksomheder dér.
De har også god brug af FoU-fradrag og alt muligt andet, så man har et blik for det.
Lige nu sidder vi og forhandler life science.
Skal vi rulle den røde løber ud for de største virksomheder?
Det er jo et af spørgsmålene.
Derfor får man nogle særlige privilegier, også forpligtelser, når man er en stor virksomhed, og derfor har vi også holdninger til, hvordan ledelsen af den virksomhed, som kan have kæmpe påvirkning på dansk økonomi og hele samfundsudviklingen, også skal afspejle nogle samfundsværdier og normer.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-12:
Det er bare, fordi diskussionen her inden har været, at det går for langsomt.
Det går simpelt hen for langsomt, så nu laver vi en lovgivning, der siger, at nu går det hurtigere ved at diskriminere det ene køn, og det er jo det, den her lov kommer til at betyde.
Men ville det ikke være at gribe det rigtigt an, hvis man nu havde sagt, at vi skal have langt flere kvinder ind på STEM-fagene?
Vi laver en ordning, sådan at det bliver meget mere interessant for kvinder at læse fysik og matematik og også life science.
Vi ved jo også fra Region Nordjylland, at det bliver primært folk inden for STEM-fagene, som kommer til at arbejde i forhold til de her life science-ting.
Så er virkeligheden ikke bare, at en tredjedel eller halvdelen af de mænd, der går på STEM-fagene, skal vide, at såfremt de på et tidspunkt bliver dygtige nok til at sidde i en bestyrelse, bliver de fravalgt til fordel for en kvinde?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-11-12:
Det her handler om, at hvis man har et underrepræsenteret køn i en bestyrelse og man har to lige dygtige, lige velkvalificerede kandidater, skal man vælge den, der er det underrepræsenterede køn.
Det kan også være en mand.
Det er jo kun noget, der tager udgangspunkt i, at man sidder med nogle kandidater, der er lige kvalificerede.
Det siger sig selv.
Pernille Vermund (LA), 2024-11-12:
Kvoter er for fisk, ikke for kvinder, som Venstre så længe har sagt.
Det var så, indtil de gik i regering med Socialdemokratiet.
Nu står regeringen og dermed Venstre, der før tordnede mod kønskvoter, bag dette lovforslag, der skal tvinge større virksomheder til at vælge ledelsesmedlemmer på baggrund af medlemmernes køn.
Man fristes til at konkludere, at Venstre er blevet woke.
I Liberal Alliance deler vi ambitionen om et bredt repræsenteret erhvervsliv.
Det skal vi politisk skabe gode rammer for, men beslutninger om ansættelser og bestyrelsessammensætninger bør baseres på individuelle kompetencer og kvalifikationer, ikke på køn.
Ansættelse og valg af ledelsesmedlemmer på baggrund af køn vil før eller siden føre til diskrimination.
Det vil undergrave princippet om meritokrati.
Lovforslaget L 61, som vi behandler nu, skal implementere EU's direktiv om kønsbalance i ledelsen af større virksomheder.
Lovforslaget går med andre ord længere end det mindst nødvendige for at opfylde EU's direktiv og pålægger virksomhederne unødvendige administrative byrder.
Endeligt synes de foreslåede sanktioner uforholdsmæssigt hårde.
At indføre endnu et lag af reguleringer og sanktioner vil blot føre til overdreven byrdefuld administration for virksomhederne uden at gavne kønsbalancen mærkbart.
Alt i alt er det en dårlig investering af samfundets ressourcer.
Dette lovforslag er ikke den rette vej at gå.
Det er indgribende og overregulerende, og det risikerer at føre til diskrimination på baggrund af køn.
Liberal Alliance kan derfor ikke støtte forslaget.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-11-12:
Tak for ordet, formand.
Nogle gange har man skrevet en tale, og nogle gange kan man bruge den, og andre gange bliver man nødt til at lave det lidt om inde i sit hoved.
Jeg har i rigtig mange år tænkt over, hvordan vores ledelse ser ud, både i Danmark og i virksomhederne.
Og selvfølgelig har jeg som erhvervskvinde tænkt lidt over, at det da var pokkers, at der ikke er så mange kvinder i de her bestyrelser.
Men så kom jeg også til at tænke på et kursus, jeg var på i min spæde ungdom, da jeg var ansat i det, der hedder Salling Group.
Jeg var på et kursus, der hed interview og ansættelse.
Og jeg kan huske, at da jeg var på det kursus, tænkte jeg: Hold da op, hvor har jeg ansat mange igennem min tid, der ligner mig selv.
For det, der tit sker, er jo, at man bliver forelsket, når man kigger i spejlet og ser sig selv.
Men måske skulle jeg have ansat lidt bredere og lidt mere diverst.
Men hvorom alting er, har jeg ikke rigtig fyret nogen, så helt skidt har det nok ikke været.
Det, jeg så vil sige med det her, er, at vi jo skal holde os for øje, at det her handler om, at vi selvfølgelig stadig væk skal vælge de bedste til vores bestyrelser, også i vores børsnoterede virksomheder.
Der, hvor vi skal gå ind at give vægt til det underrepræsenterede køn, er der, hvor man har enslydende faglige færdigheder.
Og dem, der kender mig, ved jo godt, at bureaukrati og regler ikke er det skønneste, jeg ved.
Jeg ved ikke med jer andre, men der er ikke et eneste af de børsnoterede selskaber, jeg kender nogen i, der har sagt til mig, at de ikke vil de her kvinder.
De har derimod sagt: Hvor er det fedt med noget diversitet.
Så der er ikke nogen, der har sagt til mig: Charlotte, det her går simpelt hen ikke; du er nødt til at stå over for erhvervsministeren og sige, at det går bare ikke; vi gør ikke det her.
De er faktisk rimelig afklaret med, at de stadig væk har en valgmulighed for at vælge den, der er bedst.
Og så tror jeg et eller andet sted, ligesom SF siger, at det jo lidt er noget kulturelt, vi måske skal ind at kigge på her.
Jeg er sikker på, at vi har de bedste medlemmer i vores bestyrelser, også i vores børsnoterede selskaber.
Så Moderaterne stemmer for.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-11-12:
Tak for det.
Jeg var rigtig glad for, at fru Charlotte Bagge Hansen nævnte Salling Group, som jo er et pragteksempel på en stor virksomhed, der skaber vækst, udvider og gør rigtig, rigtig meget godt, bl.a. i Aarhusområdet, og som jo er ledet af en kvinde, fru Karin Salling, som, synes jeg, på fornemste vis har vist sig at være et vaskeægte mandfolk.
Der vil jeg bare spørge, når nu fru Charlotte Bagge Hansen kender til Salling Group, hvordan hun egentlig tror fru Karin Salling vil se på det her forslag.
Det er jo, går jeg ud fra, på mange måder en forkvinde og et forbillede, i hvert fald for mig og for, tror jeg, rigtig mange andre, med det, som fru Karin Salling har skabt ud af sin virksomhed.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-11-12:
Nu kender jeg ikke Karin Salling personligt.
Det var Mærsk og Karin Sallings mand, der var direktører dengang og stod for hele skibet.
Men alt andet lige vil jeg da tro, at det ikke er noget, der sådan vil påvirke hende synderligt.
Jeg ved ikke, om hun har været ude at udtale sig om det her, men jeg tænker det ikke, for det hindrer hende jo ikke i, at hun kan sammensætte sin bestyrelse på den måde, som virksomheden ønsker.
I dag har man jo en anden måde at rekruttere også bestyrelsesmedlemmer på, end man alt andet lige havde, dengang jeg var der.
I dag er der jo mange professionelle virksomheder, der er inde over at sørge for det her, når man onboarder til bestyrelser.
Så hvad hun vil sige, ved jeg ikke, men hvis jeg møder hende, vil jeg da spørge hende.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-11-12:
Det kan jeg gøre på ordførerens foranledning.
Det, der måske er min mere tilgrundlæggende pointe her, er det, som fru Charlotte Bagge Hansen siger, med, at hun ikke ved det.
Altså, hvor meget ved fru Charlotte Bagge Hansen egentlig om at lede en virksomhed?
Vi kan se, at der er nogle ganske få virksomheder her i landet, som driver den helt store vækstmotor og gør, at vi overhovedet har den økonomi, som vi har.
Nu vil fru Charlotte Bagge Hansen, socialisterne, og hvad der ellers er i regeringen, sætte sig ind og sige, at de er klogere til at bestemme, hvordan bestyrelsen skal sammensættes i de her virksomheder.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-11-12:
Først vil jeg sige, at jeg endnu aldrig har haft en børsnoteret virksomhed, men det kunne jeg da godt tænke mig på et tidspunkt.
Men jeg har da haft flere butikker og restauranter og drevet hotel, så et eller andet ved jeg jo om sammensætninger.
Og så har jeg jo så også før været ansat som leder i Salling Group.
Men jeg ser jo heller ikke, at det her er nogen hindring for, at man kan sammensætte sin bestyrelse, som man egentlig gerne vil.
Det eneste, man skal, er jo, i tilfælde af at man står med to kandidater af forskellige køn, at ansætte den med det underrepræsenterede køn i bestyrelsen.
Pernille Vermund (LA), 2024-11-12:
Tak for det.
I debatten i dag har vi diskuteret kønskvoter i forhold til måltal, og vi har flere gange hørt, at det her forslag ikke handler om kønskvoter, men at det handler om måltal.
Kan ordføreren ikke bare lige prøve at forklare, hvad forskellen er på kvoter og måltal?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-11-12:
Jeg tror, det kommer an på, hvordan man som den enkelte analyserer det.
I mit hoved er kvoter take it or leave it, og så skal det virke nu.
Hvis det er måltal, kan man jo lave en glidende udskiftning i sin bestyrelse og ansætte dem, man vil have.
Så derfor er der for mig en kæmpestor forskel på måltal og kvoter.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-11-12:
Jeg ved ikke, hvor mange køn der findes; det er jeg simpelt hen ikke dygtig nok til.
Det her lovforslag behandler to biologiske køn.
Jeg er også gammeldags feminist, så lige nu går jeg på det her område op i, at det handler om, at specielt kvinder er underrepræsenterede rundtom i landets bestyrelseslokaler.
I virkeligheden har vi måske talt for meget om kvinderne her, for det handler jo om, at det er det underrepræsenterede køn, og vi kan jo se på landets videregående uddannelser, at de fleste af uddannelsesretningerne efterhånden er domineret af kvinder.
Så det kan være, at vi får det modsatte problem inden for en årrække.
Jeg kan hvert fald
høre på ordførerens kolleger i Dansk Folkeparti, at der sådan lidt er en kønnenes kamp over det her, og at der er sådan en Andrew Tate-tilgang, som jeg synes spreder sig i den her diskussion, i forhold til kvindesynet.
For man kan simpelt hen ikke mene, at kvinder er lige så dygtige som mænd, hvis man synes, det er helt naturligt, at kønsfordelingen er så skæv, at der er større chance for at være administrerende direktør, hvis du hedder Lars, end hvis du er kvinde.
Pernille Vermund (LA), 2024-11-12:
Tak for det.
Det er, som om der for hvert år, der går, bliver lagt flere køn eller kønsidentiteter til.
Nu sidder vi med et forslag, som i sig selv er skørt, men det bliver jo ekstra skørt med den debat, som så kommer ovenpå, nemlig at der er et eller andet tocifret antal køn, for i det her forslag, vi behandler nu, er det jo kun to køn, der tages højde for.
Så jeg bliver nødt til at spørge SF: Hvor mange køn mener SF der findes?
Og hvis der findes mere end to køn, hvordan skal det her forslag så gå op?
Louise Elholm (V), 2024-11-12:
Jeg tror, ordføreren har misforstået, hvad jeg sagde.
Jeg gentog, hvad der står i lovforslaget, nemlig at såfremt der er to lige kvalificerede, skal man vælge det underrepræsenterede køn, fordi vi skal undgå diskrimination, og fordi vi skal sikre bedst mulig repræsentation af begge køn i bestyrelser og ledelsesposter.
Og nej, jeg mener ikke, at det er en slags diskrimination, at man gør det.
Det er jeg ikke enig med ordføreren i, og jeg mener heller ikke, at det kan føre til nogen sager, der kan vindes.
Michael Rosenmark (DD), 2024-11-12:
Tak for ordet.
Danmarksdemokraterne mener, at lovforslaget og det bagvedliggende direktiv er et brud på nærhedsprincippet.
Vi ser ingen grund til, at EU skal blande sig i kønsbalancen i ledelsen på danske virksomheder.
Dertil kommer, at lovforslaget ikke bibringer noget som helst merværdi, eftersom der allerede i dag findes nationale måltal og politikker på det underrepræsenterede køn i dansk lovgivning.
Derfor vil lovforslaget kun medføre yderligere administrative byrder for danske virksomheder.
Derfor stemmer Danmarksdemokraterne imod forslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-11-12:
Tak for ordet.
Jeg kan egentlig godt forstå det, hvis man gør sig nogle overvejelser om, hvorvidt det er en god idé at have måltal eller kvoter, eller hvad man vil kalde det.
Så jeg synes, det er en diskussion, der er reel at tage, og jeg vil gerne lige komme med en lille historie.
For et par måneder siden skulle jeg holde et oplæg for et kvindenetværk, der udelukkende bestod af erhvervskvinder fra toppen af dansk erhvervsliv – nogle ville måske sige, at det var den øverste, øverste hylde – altså 25 kvinder fra de største virksomheder i Danmark og på de højeste poster, og vi talte om forskellige ting, f.eks. arbejdsliv-familie-balance, ting, de ønskede sig, skattespørgsmål, og om alt muligt andet.
Så stillede jeg dem på et tidspunkt et spørgsmål, og jeg var egentlig relativt sikker på, hvad svaret ville være, nemlig om de egentlig gik ind for kvoter.
Så blev der helt stille, og jeg sagde: I skal jo kun svare, hvis I har lyst.
Hende, der var ordstyrer, bad så folk om at række hånden i vejret, hvis de svarede ja til det, og alle – alle – rakte hånden i vejret.
Jeg havde forventet det stik modsatte resultat, for det her var kvinder, der så at sige havde nået toppen, som havde gjort det på deres meritter, og hvor der ikke kunne sættes spørgsmålstegn ved deres erfaring, deres dygtighed, deres flid eller noget som helst andet, og de sagde så også: Det står fuldstændig stille med ligestillingen i det her land, ja, det går faktisk tilbage.
Hvis jeg havde spurgt dem for 5, 6 eller 7 år siden, ville de have sagt: Nej tak, selvfølgelig kan vi klare det alene; vi er da lige så dygtige som de andre, og der er da ikke nogen moderne virksomheder, der fravælger kvinder i toppen; det er da totalt oldnordisk.
Det synspunkt havde de ikke længere, og der var fuldstændig enighed hele vejen rundt.
Jeg var så overrasket, og jeg syntes, det var enormt tankevækkende.
Derfor synes jeg også kun, at man skal tage den her type redskaber i brug, når der ikke er andre veje at gå, altså når man har prøvet det i årtier, men det står fuldstændig stille, og i det her land, i Danmark, går vi baglæns i forhold til mange af vores nabolande.
Derfor siger jeg bare her i dag, ligesom de kvinder gjorde det, at vi har brug for en midlertidig ordning for at få brudt det glasloft.
Vi har engang haft dem i SF, fordi vi også havde et kulturelt problem, vi skulle have håndteret, og derfor giver det ikke mening at have dem i al evighed.
Men når tingene står stille eller de direkte går baglæns og man har toppen – toppen – af dansk erhvervsliv, altså dem, som selv har nået toppen, og som så at sige ikke har behov for det, der siger, at de ikke kan se deres teenagedøtre i øjnene, hvis de ikke begynder at anbefale at tage nogle andre skridt, fordi det simpelt hen ikke kan passe, at det i et land som Danmark på nogen måder står stille eller går tilbage, så giver det mening at tage det op.
Og det kan ikke passe, at der er en større chance for at blive administrerende direktør i en virksomhed i Danmark, hvis du hedder Lars, end hvis du er kvinde.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2024-11-12:
Jeg begriber det slet ikke.
Hvis man går tilbage til europaparlamentsvalget i forsommeren, var SF det parti, der procentvis havde flest mænd stillet op på listen.
70 pct. af SF's kandidater var mænd.
Hvorfor, fru Lisbeth Bech-Nielsen, står det, for at bruge ordførerens egne ord, fuldstændig stille?
Hvorfor, fru Lisbeth Bech-Nielsen, fravælger SF kategorisk kvinder, når det kommer til valg til Europa-Parlamentet?
For det er jo det, man må tro, når man ser SF's egne elendige tal på det her område.
Hvorfor står det så ringe til med ligestillingen i et parti, der kræver, at alle mulige andre skal leve op til det?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-11-12:
I årtier har SF haft det mest indflydelsesrige og kendte europaparlamentsmedlem, fru Margrete Auken.
Målinger viste, at 94 pct. af den danske befolkning kendte fru Margrete Auken.
Sådan er det ikke med nogen som helst andre.
Hun sad der sammen med fru Kira Marie Peter-Hansen i en årrække.
Nu har vi så én kvinde, vores spidskandidat, fru Kira Marie Peter-Hansen, som fik det største antal personlige stemmer i det her land overhovedet ved det valg, der lige har fundet sted, og hun har to kolleger.
Så når man når op på et ulige antal, altså tre medlemmer, er det svært at få det til at blive fifty-fifty.
Jeg er meget godt tilfreds med de medlemmer, vi har i Europa-Parlamentet, specielt også fordi fru Kira Marie Peter-Hansen er blevet udnævnt til at være det mest indflydelsesrige danske medlem af Europa-Parlamentet.
Peter Kofod (DF), 2024-11-12:
Det var så ikke et svar på mit spørgsmål.
Nu fik jeg en sniksnak fra de varme lande om, at hvis man havde tre medlemmer, kunne der ikke være halvt af hver, men lad det nu ligge.
Noget helt andet er, at det er første gang, jeg har hørt fru Margrete Auken blive nævnt som det gode eksempel.
Der må jeg sige, at noget af det skønne ved fru Margrete Auken – hvis man må tillade sig at rose fru Margrete Auken – var, at hun ikke havde brug for kvoter, at hun ikke havde brug for hjælp, at hun ikke havde brug for socialismens skub.
Hun kunne selv.
Det kunne fru Margrete Auken, det kunne fru Birthe Rønn Hornbech, og det kan fru Pia Kjærsgaard.
Det er stærke kvinder, og dem respekterer jeg.
Men dem, der skal have hjælp af kvoter, af målsætninger og af politikernes skub, ser jeg ned på.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-11-12:
Altså, jeg synes bare, at man i partier som Dansk Folkeparti, hvor man ikke er i nærheden af at have en rimelig repræsentation af kvinder, måske skulle kigge på sin egen kultur og måske endda også sit eget kvindesyn.
Jeg er meget stolt af, hvad Margrete Auken har gjort i årtier i Europa-Parlamentet.
Specielt i forbindelse med en række sager på det grønne område har hun været ekstremt indflydelsesrig.
Vi savner hende rigtig meget, men som sagt har vi nu en ny kvinde i Parlamentet, som fik det allerhøjeste stemmetal af nogen som helst kandidater til europaparlamentsvalget i Danmark her før sommeren.
Pernille Vermund (LA), 2024-11-12:
Det er så, hvad det er for ordføreren.
Det her er jo altså lovgivning, vi ved at vedtage, og vi er ved at vedtage lovgivning, hvor i hvert fald to ud af de tre regeringspartier har slået korsets tegn, når vi har talt om kønskvoter før.
Kan ordføreren forstå, at danskerne derude er forvirrede, i forhold til hvad regeringen egentlig mener om kønskvoter i bestyrelser?