Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-01-16:
Tak for det.
Og godt nytår til alle, tillader jeg mig at sige, selv om vi er kommet et stykke hen i januar, men det er jo årets første spørgetime, som jeg har set frem til, og jeg håber, det bliver den første af mange, hvor vi kan få nogle gode og konstruktive diskussioner.
Selv er jeg lige landet fra Baltikum, hvor jeg besøgte de danske soldater i Estland og Litauen, som lige nu udgør NATO's yderste forpost mod øst, og jeg kan hilse og sige, at dem skal vi være stolte af og glade for, for de passer på os alle sammen – de passer på Danmark.
Og det er Danmark, som siden valget har været præget af stor fremgang: Ledigheden falder, beskæftigelsen stiger, dansk økonomi er bomstærk, og det kan vi være stolte af.
Fremgangen er skabt af en fælles indsats, både herinde i Folketinget, men jo først og fremmest af alle de danskere, som hver dag står op og bidrager til fællesskabet.
Som jeg sagde i min nytårstale, skal vi bruge fremgangen til at rette op på de ting i vores samfund, som er trukket skævt og ikke balancerer og derfor slider på fællesskabet, og et af de steder, hvor vi skal finde en god balance, er på udlændingeområdet.
Siden regeringen er kommet til, er der strammet op, bl.a. som konsekvens af den store flygtningekrise og som konsekvens af den socialdemokratiske regerings mange lempelser.
Sammen med indsatsen i EU har vores politik medvirket til, at antallet af asylansøgere nu er det laveste i 9 år – i 9 år.
Det er positivt, og regeringen ønsker at fortsætte i samme spor.
Men vores mål er ikke bare at føre en hård udlændingepolitik, Danmark skal også føre en klog udlændingepolitik, hvor vi lukker af for dem, som vi har svært ved at integrere, men er åbne for dem, som vi har hårdt brug for, udenlandske talenter og andre, som beriger Danmark og bidrager til fællesskabet.
Derfor ønsker vi at gennemføre flere initiativer, som bidrager til den balance, og i dag foreslår vi helt konkret som optakt til forhandlinger, der indledes på torsdag, grundlæggende ændringer af reglerne for ægtefællesammenføring.
Som det er nu, er det primært den samlede tilknytning til Danmark, som afgør, om man kan få sin udenlandske ægtefælle til landet.
Det er en regel, som betyder, at alt for mange danskere, som f.eks. arbejder i udlandet i en periode – måske er man udsendt for en af vores store virksomheder, som gør os stolte, og som trækker penge til Danmark – finder kærligheden derude, risikerer ikke at kunne tage deres ægtefælle med hjem til Danmark, bl.a. jo fordi Menneskerettighedsdomstolen har underkendt den danske 26-årsregel.
Det er ikke rimeligt, og her tipper balancen, og derfor ønsker regeringen at indføre et nyt krav, hvor vi i stedet for tilknytning sætter integration i centrum.
For lad os være helt ærlige – det er jo det, det handler om.
Vi vil gøre det sværere at få en ægtefælle til landet, som har ringe forudsætninger for at lære sproget, for at få et arbejde og bidrage til fællesskabet, men til gengæld skal det være nemmere for ægtefæller, hvis kultur og værdier mere ligner vores, at komme til Danmark.
Så det skal være lettere for en dansker at finde kærligheden i udlandet og så tage ægtefællen med hjem til Danmark.
For når vi finder de rigtige balancer, styrker vi både fællesskabet og fremgangen, og det er sådan set det, der er vores opgave, nemlig at passe på begge dele, hvis vi vil passe godt på Danmark.