runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susie Jessen (DD), 2023-03-21:
Hun står på sengekanten og kigger ned på Søren, der ligger på gulvet.
Han bløder fra ansigtet efter utallige spark, slag og bid.
Hun hopper op og lander på Sørens brystkasse, som giver efter: tre brækkede ribben og en punkteret lunge.
I starten er det kun råb, skrig og smækkede døre, men det udvikler sig med tiden til fysisk vold mod ham, og den bliver værre og værre.
Dagen efter undskylder hun altid, og Søren tilgiver hende hver gang.
»Jeg kunne selvfølgelig ikke lide hendes voldelige side, men når hun nu var ædru, var hun altså en virkelig sød pige.«
Til sidst bliver det dog for meget, og Søren prøver at flygte.
Historien her blev fortalt til fotojournalist Andreas Haubjerg, som stod bag en fotoserie, der hed »En rigtig mand« og handlede om vold mod mænd.
Det var sådan en udstilling, der var på det der museum, der hedder KØN.
Vold gør ondt i hele kroppen.
Psykisk vold gør ondt indeni.
Og det rammer mænd, næsten lige så meget som det rammer kvinder.
Uanset om man er en mand eller en kvinde, gør vold ondt, og man skal have hjælp bagefter.
Man skal gribes af samfundet, og det bliver mænd ikke i dag.
Vi har talt om det her i Folketinget i årevis – eller I har, jeg er nyvalgt.
Hvert år flygter 400 mænd til et krisecenter eller et herberg for at slippe væk fra den vold, de oplever i hjemmet.
Det er tal fra 2022.
Men hvor kvinder i dag får krisecenterhjælp, psykologhjælp og hjælp til børnene, der flytter med, så er hjælpen til mænd slet ikke på samme niveau.
Jeg er som ligestillingsordfører meget glad for det forslag, som Nye Borgerlige fremsætter i dag.
For det er ikke nok med den midlertidige forsøgsordning over en 2-årig periode, der er sat i gang, og der skal snart ske en ændring.
For som sagt: Folk har kæmpet for det her i årevis, og der er blevet snakket rigtig, rigtig meget.
Mænd skal ligestilles med kvinder, når det gælder hjælp efter partnervold, for det er diskriminerende, at man ved noget så alvorligt som vold ikke kan få den samme hjælp, kun fordi man har det forkerte køn.
Tænk, hvis det havde været omvendt.
Den situation ville slet ikke forekomme.
Det vil undre mig, hvis partier her, som har ligestilling som en mærkesag, som en reel dagsorden, ikke bakker op om det her beslutningsforslag, for det er helt ligetil.
Det er ganske simpelt: Et offer er et offer, og det er, uanset om man er en mand eller en kvinde.
Derfor bakker vi i Danmarksdemokraterne selvfølgelig op om beslutningsforslaget.
Trine Bramsen (S), 2023-03-21:
Ordføreren siger, at det er ganske simpelt, men det er det jo ikke, for der er ikke finansiering bag det her forslag.
Så hvis vi trykker på de grønne knapper, vil det jo betyde, at pengene skal komme fra kvindekrisecentrene – altså fra kvinder, der reelt er truet, som risikerer at blive dræbt af deres mænd, og som ikke kan få det samme tilbud, som de får i dag.
Så mener ordføreren, at det er reelt og ganske simpelt at vedtage et forslag her i Folketinget, som ikke er finansieret?
Astrid Carøe (SF), 2023-03-21:
Tak for det.
Ja, Nye Borgerlige har fremsat det i 2019, 2021 og nu i 2023.
Men jeg tror altså også, som jeg sagde i min tale, at der har været en udvikling.
Der er meget mere fokus på det her nu.
Jeg hører faktisk en bred velvillighed over for det her, også ude i sektoren blandt dem, der arbejder med partnervold.
Så der er altså sket noget, og som sagt fremsatte vi også selv et beslutningsforslag i 2021.
Jeg synes bare, det er enormt vigtigt, at de sætter sig ned og finder en løsning en gang for alle på det her spørgsmål.
Og hvis spørgeren er interesseret i, at vi får reel handling på det her område, så lad os lave en beretning i udvalget eller et ændringsforslag, sådan at flere kan være med, for ellers handler det jo bare om, hvem der stemmer rødt og grønt i salen, og ikke om konkret forandring.
Peter Kofod (DF), 2023-03-21:
Tak for det, og tak til Socialistisk Folkeparti for at fremsætte det her beslutningsforslag om at indføre et bødesystem, der bygger på indtægtsregulering.
Jeg synes egentlig, det er en god anledning til, at Folketinget tager en bredere diskussion om vores bødesystem: Hvad vi vil med bøder, hvad vi gør med folk, der ikke vil betale dem, hvad vi gør med folk, der ikke kan betale dem, om størrelsen passer osv.
Så i virkeligheden vil jeg sige, at jeg jo synes, at det her forslag er for smalt.
Jeg kunne godt have tænkt mig, at vi havde den her meget bredere diskussion.
Da jeg sad og forberedte mig på det her, kom jeg til at tænke på den diskussion, vi havde for nogle år siden om bødehåneri, og på, hvor meget det fyldte, at der var folk i det her samfund, der, når de fik en bøde, rev den over foran øjnene på politibetjentene, og at det ikke betød noget, for de kunne bare sige, at de ikke havde betalingsevne.
Dengang skruede vi på strafskruen, men hvor er vi egentlig med det?
Måske ville det også være rigtig godt, at vi har en diskussion om, hvad vi stiller op med den gruppe danskere, som ikke har nogen betalingsevne, og hvor der ikke er noget for skattevæsenet at inddrive.
For dels holder det en gruppe mennesker i en økonomisk skruetvinge, dels betyder det jo også, at der vil være en eller anden form for straffrihed for at have begået noget, der ikke flugter med reglerne.
Det er sådan set også et problem.
Det er en god debat at tage.
Men der er jo også den principielle del i forslaget om, om der for at have begået den samme forbrydelse skal tildeles forskellige straffe, altså en højere bøde eller en lavere bøde.
Den principielle diskussion er der sådan set også.
Så i virkeligheden vil jeg jo foreslå SF's ordfører, at vi tager en høring om det her i stedet for et beslutningsforslag, måske, for jeg mener egentlig, at der er ret meget retspolitik i det her område.
Det giver os i hvert fald nogle muligheder som Folketing, så det ville være min opfordring til ordføreren.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-03-21:
Jeg vil bare sige mange tak til justitsministeren for at ville gøre noget her, og jeg har det helt fint med, at det er et udvalg, der kigger på det.
Selvfølgelig skal det gøres rigtig grundigt.
Jeg vil bare høre, om justitsministeren synes, at den nuværende lovgivning er egnet til at afspejle den grovhed, som krigsforbrydelser jo mange gange er begået med.
I Tyskland var der en, der var embedsmand under Assad, og som blev dømt for nylig, og som havde begået 4.000 torturovergreb på individuelle mennesker og 58 voldtægter.
Hvis man skulle retsforfølge ham efter dansk lovgivning, ville ministeren så mene, at den danske lovgivning var egnet til at – hvad kan man sige – indfange den kompleksitet, der er i sådan en voldsom forbrydelse mod andre mennesker?
Peter Hummelgaard (S), 2023-03-21:
Altså, det er den grundlæggende vurdering af det, for der gælder selvfølgelig straffelovens almindelige bestemmelser om bl.a. drab og vold med døden til følge og frihedsberøvelse, eller hvad karakteren af forbrydelsen ellers kunne være, men det er selvfølgelig kombineret med referencen til Danmarks ratifikation af Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol.
Så den generelle vurdering er, at ja, det kan den.
Men det ændrer ikke ved, at jeg synes, at ordføreren, også som medforslagsstiller af det her beslutningsforslag, har en pointe i, at selv om der egentlig vil være tale om et brud med et princip, vi har haft i dansk strafferet, om ikke at dobbeltkriminalisere bestemte typer forbrydelser, så taler alvorligheden af den geopolitiske situation for, at vi er mere specifikke i dansk strafferet i forbindelse med netop de typer af forbrydelser.
Og det er jo så der, vi skal bruge et udvalgs hjælp til at definere, hvordan det skal være i relation til de øvrige straffelovsovertrædelser, som vi allerede i dag har i straffeloven, og også hvad strafferammerne i givet fald skal være.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-03-21:
Jeg er egentlig glad for ministerens svar.
Jeg er måske ikke helt enig i, at de straffelovsbestemmelser, vi har på nuværende tidspunkt, er tilstrækkelige, men forhåbentlig får vi rettet op på det.
Norge fik jo på et tidspunkt nej til at retsforfølge og få udleveret en krigsforbryder fra Rwanda, og begrundelsen var, at man ikke særskilt havde kriminaliseret folkedrab.
Det førte så til, at man efterfølgende særskilt kriminaliserede det.
Jeg vil høre, om ministeren kan garantere, at vi ikke kunne blive sat i sådan en klemme med den nuværende lovgivning, fordi vi jo ikke har lavet den særskilte kriminalisering.
Peter Hummelgaard (S), 2023-03-21:
Jeg tør ikke garantere noget, mest af alt fordi jeg på stående fod ikke har læst op på eller kender den afgørelse, der var i Norge.
Jeg vil mere generelt sige, at vurderingen fra Justitsministeriets side jo har været, at vi ikke har en strafferetlig udfordring i forhold til at kunne retsforfølge ansvarlige for krigsforbrydelser.
Men igen vil jeg sige som konklusion, at det ikke ændrer ved, at jeg synes, at tiden taler for, at vi også selvstændigt kriminaliserer lige præcis de forbrydelser og gør det meget, meget tydeligt og eksplicit og i den forbindelse også har en overvejelse om, hvordan det skal spille sammen med de øvrige bestemmelser i vores straffelov, og hvad strafferammerne skal være.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-03-21:
Selv om der er gået over et år, føles det stadig væk lidt uvirkeligt at skulle forholde sig til, at der er krig i Europa, at Rusland brutalt angreb et fredeligt og demokratisk Ukraine, at så mange uskyldige mennesker har fået vendt op og ned på deres verden og nu er på flugt, og at så mange mennesker er blevet slået ihjel.
Ikke så langt herfra er der lige nu kampe, hvor der begås grusomme og utilgivelige forbrydelser, forbrydelser, som skal og bør have de alvorligste efterspil i de fora, hvor de hører hjemme.
Den Internationale Straffedomstol har nu udstedt en arrestordre på Putin for krigsforbrydelser i Ukraine, og andre gerningsmænd vil i efterspillet skulle retsforfølges for deres ugerninger ved diverse domstole.
Derfor giver det god mening også at se på vores egne danske regler på området.
Som justitsministeren netop har redegjort for, har vi allerede den nødvendige lovgivning, så vi kan retsforfølge forbrydere i Danmark, men vi har ikke særlige bestemmelser i straffeloven, som selvstændigt kriminaliserer tortur, krigsforbrydelser eller forbrydelser mod menneskeheden.
Nu står vi så i en særskilt alvorlig tid, som desværre kan vise sig at gøre sådan nogle regler aktuelle.
Vi er enige i, at de uhyggelige gerninger, der lige nu begås i Ukraine, nødvendiggør, at vi klart signalerer, at vi også i Danmark vil holde gerningsmændene ansvarlige for deres krigsforbrydelser.
Og derfor er jeg glad for, at justitsministeren vil sørge for, at de her forbrydelsers alvor afspejles i straffeloven, ved at der indføres straffebestemmelser, som selvstændigt kriminaliserer tortur, krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden.
Vi har fuld forståelse for, at det ikke er noget, man bare lige gør, og at det derfor er nødvendigt at nedsætte et udvalg, som kan sørge for de bedst mulige rammer for udformningen af bestemmelserne.
Det betyder også, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget, som det ligger her, men jeg vil sige tak til forslagsstillerne for igen at sætte fokus på en meget, meget vigtig dagsorden.
Tak for ordet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-03-21:
Tak for det.
Med beslutningsforslaget ønsker forslagsstillerne at pålægge regeringen inden udgangen af i år at fremsætte lovforslag, der selvstændigt kriminaliserer internationale forbrydelser i dansk ret.
Beslutningsforslaget tager udgangspunkt i de helt utilgivelige situationer, vi oplever i Ukraine med Ruslands invasion, hvor der ubestridt er begået voldsomme overgreb og krigsforbrydelser.
Og det er selvfølgelig ikke noget, vi på nogen måde skal se mildt på, tværtimod.
Nu er jeg vikarierende ordfører, så jeg skal nok ikke gøre mig til ekspert udi det juratekniske.
Men jeg forstår, at en lang række andre lande i forvejen har sådanne bestemmelser, og at det vist kun er Danmark og Italien, der ikke har.
For selv om vurderingen og også den konkrete erfaring fra krigen i Eksjugoslavien er, at det jo altovervejende er sådan, at tortur og krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden allerede er strafbart efter straffelovens almindelige regler, så må vi i Venstre sige, at vi sagtens kan se, at det henset til situationen i Ukraine og for at fjerne enhver giver mening at indføre selvstændige straffebestemmelser i forhold til de tre nævnte typer forbrydelser.
Vi tilslutter os regeringens ønske om at nedsætte et udvalg, som mere håndfast skal udarbejde et konkret forslag til, hvordan en selvstændig kriminalisering bedst gennemføres, og udarbejde et lovforslag.
Justitsministeren kom med en række juridiske overvejelser, i forhold til at muligheden for dobbeltstrafbestemmelser normalvis er noget, vi afstår fra, og som, hvis ikke jeg tager helt fejl, også har været årsagen til, at Straffelovrådet tidligere har været kritisk over for det.
Så det, at der bliver nedsat et udvalg, kan sikre en grundighed, i forhold til hvordan bestemmelserne bedst muligt integreres i dansk ret, således at det tekniske og juridiske er i orden.
Derfor vil vi fra Venstres side afvente udvalgets arbejde, og det betyder, at vi afviser beslutningsforslaget i dets nuværende form, om end jeg gerne vil understrege, at vi naturligvis støtter intentionen bag forslaget, som jo desværre er blevet uhyre aktuel med Ruslands invasion af Ukraine.
Rosa Lund (EL), 2023-03-21:
Jeg må indrømme, at jeg har tvivl om, om det ville virke.
Man kan jo i hvert fald se, når man kigger på de sidste 20 års bandepolitik, kan vi kalde det, eller retspolitik i forhold til at stoppe bandekrig, så har det ikke virket.
Der har man jo strammet straffene virkelig, virkelig meget, men det har jo ikke stoppet bandekrigen, i hvert fald ikke på Nørrebro i København, hvor jeg bor.
Så jeg er i tvivl om, om det vil virke, men jeg er ikke afvisende, hr. Peter Kofod.
Peter Kofod (DF), 2023-03-21:
Det er også helt fair.
Jeg kunne bare ikke undgå at benytte den her mulighed til at spørge Enhedslistens ordfører.
Så lad mig spørge om noget andet, for hvis vi nu tager udgangspunkt i de der hårde grupper af kriminelle, eksempelvis bandemedlemmer, som ikke vil, og som ikke respekterer vores samfund og lov og orden, vil Enhedslisten så være med til, hvis de misligholder gælden, f.eks. hvis de får bøder, flere bøder, at vi simpelt hen bare putter dem i fængsel, indtil de har betalingsevne?
Betina Kastbjerg (DD), 2023-03-21:
Nu snakker spørgeren meget om borgere, men som jeg har læst det, er det også meningen, at det skal omfatte virksomheder.
Og jeg er bare bange for, at hvis det bliver indført, vil man begynde at spekulere i, når man laver årsregnskaber, om man kan rette op og ned på sit overskud, hvis man ved, at man har en eller anden verserende byggesag, som kunne udmønte sig i nogle bøder.
Så jeg tror desværre ikke, at det er den rigtige vej at gå.
Steffen Larsen (LA), 2023-03-21:
Mange tak, hr. formand.
En skat er en bøde på at gøre noget godt, og en bøde er en skat på at gøre noget forkert eller skidt.
Med en indtægtsregulering af bøder skal myndighederne jo også lave tilsyn med borgerens indtægt og formue selv i mindre sager.
Det lyder til at være bureaukratisk og administrativt tungt og vil medføre, at borgeren kan blive gjort til en malkeko for staten i en retslig situation.
Bøder har altså en sammenhæng med gerninger, og derfor er det nødvendigt, at vi vedligeholder det princip.
Det vil også ramme usædvanlig skævt ved tilfældigheder.
Den lille selvstændige med en lav indtægt, som måske har mange års underskud i sin forretning, vil i den situation jo ikke blive straffet særlig hårdt, men hvis der så en dag kommer succes og man får solgt forretningen, vil man det ene år, hvor man får solgt forretningen, have en meget høj indtægt og dermed blive straffet ekstremt hårdt i det ene år, på trods af at den indtægt reelt set skulle fordeles over mange års hårdt arbejde.
Det vil betyde, at man dermed kan stå i en situation, hvor man straffes uretfærdigt hårdt af en bøde.
Derfor er LA selvfølgelig imod et sådant forslag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-03-21:
Jeg vil bare høre, hvor i forslaget der står noget om, at der ikke skal tages højde for, hvad man har tjent i andre år.
Der står ikke noget om, hvordan vi skruer økonomien i det her forslag sammen.
Så kunne det ikke være meget godt at få lidt mere viden og gøre sig klogere på det her system, som man åbenbart har i to lande, som vi sammenligner os med, nemlig Sverige og Finland?
Steffen Larsen (LA), 2023-03-21:
Som jeg sagde, har det også noget at gøre med, at en gerning og en bødestraf i mange tilfælde hører sammen.
Det er der jo en årsag til, og det er, at vi ikke skal have en situation, hvor vi bare gør borgeren til en malkeko via bøder.
Det tror jeg er et vigtigt princip at holde fast i, altså at nogle gerninger vil medføre en fast bøde uanset personens indtægt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-03-21:
Det er jeg sådan set enig i, og det kan godt være, at vi skal bevare den del, fordi det bliver for administrativt tungt.
Men det skal vel ikke forhindre os i at blive klogere på, hvor vi ellers kan indføre princippet og skabe en lidt mere præventiv tilgang til, hvordan vi uddeler bøder i dag.
Altså, jeg kan ikke se, hvordan det skulle være i modstrid med, at vi bliver klogere på det.
Lige nu ved vi ikke, hvordan vi kan indrette systemet.
Det foreslår SF at vi bliver klogere på, og så kan vi jo altid til den tid tage en debat om, hvorvidt det så er en god vej at gå eller ej.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2023-03-21:
Tak for det, formand.
Og tak til SF for forslaget om en selvstændig kriminalisering af internationale forbrydelser i dansk ret.
Grundlæggende synes jeg, at det umiddelbart er et nobelt forslag.
For hvem har ikke lyst til at kriminalisere tortur, krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden?
Når man dykker ned i forslaget, viser det sig alligevel at være mindre ligetil.
Det viser sig nemlig, at det er en sag, som man tidligere har berørt.
Faktisk har Straffelovrådet og Justitsministeriet i 2008 vurderet, at der ikke er behov for en særskilt bestemmelse, da handlingen allerede er strafbar efter straffelovens bestemmelser om eksempelvis vold.
Desuden har man i både 2001 og 2008 været betænkelige ved, hvorvidt en særskilt bestemmelse ville føre til en dobbeltkriminalisering, altså at man både straffer efter straffelovens bestemmelser og særskilt kriminaliserer internationale forbrydelser imod menneskeheden.
På den baggrund mener vi i Moderaterne ikke, at vi kan stemme for forslaget i den nuværende form, men vi er også åbne for at kigge på, hvorvidt der – også i lyset af den udvikling, vi ser i Ukraine og i verden – er grundlag for en særskilt bestemmelse i fremtiden, der selvstændigt kriminaliserer forbrydelser mod menneskeheden.
Så for at opsummere stemmer vi ikke for lovforslaget lige nu, men vi mener, det kan være hensigtsmæssigt at nedsætte et udvalg, som justitsministeren foreslår, og kigge på at få tilrettet loven, så den kan passe ind i dansk lovgivning.
Vi ser frem til støtten fra resten af partierne, og vi takker SF for forslaget.
Lise Bertelsen (KF), 2023-03-21:
Tak for ordet, og jeg står her jo på vegne af vores ordfører, fru Mai Mercado.
I Det Konservative Folkeparti går vi ind for lov og orden.
Vi går ind for, at ulovlige handlinger skal have en konsekvens.
I det danske samfund straffer vi ulovlige handlinger, og det er enten med bødestraf eller fængselsstraf.
B 22 om indtægtsregulering af bøder har til formål at igangsætte et udvalgsarbejde, som skal undersøge, hvordan bødesystemet i højere grad kan følge indtægten.
Det gælder både for borgere og virksomheder.
I Det Konservative Folkeparti er vi tilhængere af, at der er klarhed over, hvad konsekvensen for lovovertrædelsen er, altså at det, hvis du begår den her type kriminalitet, så koster dig det her beløb i bøde.
Så er der transparens og tydelighed for alle i, hvad en lovovertrædelse koster, det er klart og tydeligt, hvad straffen er.
Det mener vi grundlæggende er et godt princip.
For en bøde er en straf.
En bøde er ikke en skat, og derfor er bøder som oftest også ensartede for alle.
Tilbage i 2014 fremsatte SF beslutningsforslaget første gang, og her fremhævede den tidligere justitsminister Mette Frederiksen, at der i dag i lovgivningen faktisk er mulighed for at tage hensyn til økonomisk formåen, og at der derved er mulighed for at graduere bødestørrelsen i dag.
Dermed kommer Konservative ikke til at bakke op om beslutningsforslaget fra SF om indtægtsregulering af bøder.
Tak for ordet.
Rosa Lund (EL), 2023-03-21:
Jeg er med på, at Enhedslisten gik tilbage ved folketingsvalget, men vi er trods alt stadig større end Dansk Folkeparti.
Jeg synes, det er et rigtig godt beslutningsforslag, der ligger her fra SF, og når jeg sådan har lyttet til debatten, tænker jeg også, at det er et ret stille og roligt og tilforladeligt beslutningsforslag, som jo egentlig bare foreslår, at man nedsætter et udvalg for at kigge på, om ikke det kunne give mening at graduere bøder efter indkomst.
Man gør det allerede i forhold til spritkørsel, og derfor kan jeg ikke se, hvad der ligesom skulle være det store problem ved også at gøre det ved andre bøder.
Selvfølgelig har bødens størrelse en betydning, alt efter hvor mange penge man tjener.
Det tror jeg da gør en forskel.
Det, som vi i Enhedslisten er optaget af, er selvfølgelig, at vi sikrer, at folk ikke bryder loven, og det er derfor, at de får en straf i form af en bøde.
Men det tror jeg ikke kommer til at virke præventivt på dem, hvor bødens størrelse ikke gør en forskel for deres månedsindkomst.
Det synes jeg egentlig bare er sund fornuft og logisk at det ikke gør.
Jeg synes jo også, at det, når vi kigger til vores nabolande, hvor man gør det, ser ud til at fungere, og derfor kan jeg ikke forstå, hvorfor vi ikke skulle kunne gøre det i Danmark.
Derfor støtter Enhedslisten det her beslutningsforslag.
Det er noget af det, som jeg tror vil gøre en rigtig stor forskel, og det vil ikke mindst også være noget af det, som kan gøre, at der kommer mere lighed i vores retsvæsen, hvad jeg i den grad mener er nødvendigt.
Vi ser jo, at med den måde, vi har opbygget vores straffesystem på, går det hårdest ud over de mennesker, som har færrest penge.
Det kan det her forslag gøre op med, og jeg synes sådan set, det er et ret tilforladeligt forslag.
Så jeg forstår heller ikke, må jeg indrømme, helt modstanden imod det.
Vi bakker op om forslaget i Enhedslisten.
Peter Kofod (DF), 2023-03-21:
Tak for det.
Jeg kom til at tænke på, da ordføreren stod og talte om bøder, at vi også har et problem med bødehåneri.
Det er jo ikke rigtigt, at man bare betaler sin bøde, når man får en.
Der er jo en gruppe i det her samfund, som både håner det, at de får en bøde, men også efterfølgende ikke betaler den, og hvor der er problemer med at inddrive den, fordi de ikke har nogen betalingsevne, så skattevæsenet ikke umiddelbart kan inddrive den.
Og en gruppe af de her mennesker er jo nogle af de hårdeste kriminelle i vores samfund.
Hvad vil Enhedslisten gøre ved det?
Rosa Lund (EL), 2023-03-21:
Jamen jeg synes, at når man får en bøde, så skal man betale den.
Jeg tænker da, at noget af det, man kan gøre, jo er – og nu må jeg nok lige indrømme, at jeg ikke kan bødesystemet og takster på den måde i hovedet – at kigge på, hvorfor bøderne ikke bliver betalt.
F.eks. kan vi jo se inden for f.eks. stofbrugere, at når de ikke betaler deres bøder – og der er jeg ikke enig i, at det er nogle af de hårdeste kriminelle i vores samfund – så er det jo typisk, fordi de faktisk ikke kan.
Og der synes jeg da, at det er nogle andre ting, der må være løsningen, end hvis man kigger på hårdkogte bandekriminelle – hvis det er dem, hr. Peter Kofod tænker på – der ikke betaler deres bøder.
Men der tror jeg simpelt hen, jeg må være svar skyldig.
Jeg har brug for tallene foran mig, tror jeg, for ligesom at kunne sige noget om det.
Jeg tror, der er forskellige løsninger på forskellige grupper, som ikke betaler deres bøder.