runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2021-11-25:
Vi kommer til at stemme for lovforslaget.
Det er kompliceret stof, vi har med at gøre, men Konservative er en del af en aftale, som vi implementerer med lovforslaget, og derfor må vi selvfølgelig stemme for.
Jeg vil sige, at jeg faktisk er meget enig i meget af den kritik af lovforslaget, der er blevet rejst i høringsrunden, både i forhold til dækningsafgift og i forhold til ejendomsvurderinger.
Jeg kan selvfølgelig meget vel genkende kritikken i forhold til, at der er nogle, der siger, at det er usikkert, hvad dækningsafgiften kommer til at være.
Og andre fremfører, at det er urimeligt, at der er så bred en margin, så man ikke kan klage, hvis man har forkerte vurderinger, så længe det ikke er mere end 20 procent forkert, hvilket trods alt kan være ret mange penge i forhold til en bolig og til ejendomsskatter.
Problemet er bare, at jeg ikke rigtig synes, vi er blevet præsenteret for nogen alternativer.
Altså, hvad skal vi gøre?
Skal vi smide det hele på gulvet og så ikke have nogen ejendomsvurderingssystemer og ikke få nogen svar på, hvad vi gør med dækningsafgiften her i de kommende år?
Det er en svær situation at agere i som folketingsmedlem, synes jeg, og det er jo op til skatteministeren, ham, der sidder nu, og tidligere skatteministre, at sørge for, at der kommer styr på de projekter, og at de kommer tilbage på sporet.
Der har været enormt mange udskydelser, og vi står nu med nogle problemer, fordi vi skal rette op på, at vi ikke følger de projektplaner, som blev lagt oprindelig, uden at jeg vil pege fingre ad hverken den ene eller den anden.
Men det er meget svært at finde gode løsninger på det rod, som vi står i i forhold til skat og de store it-projekter.
Astrid Krag (S), 2021-11-25:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne starte med at kvittere for modtagelsen af lovforslaget og den mestendels konstruktive debat, som vi har haft her i salen i dag.
Desværre er der stadig nogle dele af lovgivningen på det familieretlige område, der ikke tager højde for det.
Det er regeringens opfattelse, at i Danmark skal par af samme køn og transpersoner kunne etablere en familie, uden at staten blander sig unødigt.
Man skal kunne indtage den plads i en familie, som man ønsker.
Det giver desuden ikke mening, at transpersoner i dag skal igennem en omfattende proces, hvis de ønsker at tage et fornavn, der betegner det modsatte køn, særlig ikke når en transperson i dag ved en erklæring kan få et personnummer, der passer til det modsatte køn, et såkaldt juridisk kønsskifte.
Derfor er det for det første helt essentielt, at vi med det her lovforslag sikrer, at reglerne om registrering af medmoderskab smidiggøres, sådan at medmoderskab automatisk bliver registreret, når et lesbisk par, der er gift, får et barn sammen.
Det samme vil gælde regnbuefamilier, uanset om morens partner skal være barnets medmor eller sæddonoren skal være barnets far.
Derudover er det også vigtigt, at transpersoner, der bliver forældre, bliver anerkendt, ved at de bliver forældre i overensstemmelse med det juridiske køn, de har valgt.
Det her lovforslag sikrer en større ligebehandling af par af samme køn, men også af transpersoner i relation til forældreskab, og det synes jeg er nogle helt utrolig vigtige skridt at tage i retning af at sikre lgbti-personers rettigheder, og jeg står naturligvis til rådighed for de spørgsmål, der måtte være fra udvalget, i udvalgsbehandlingen.
Mette Thiesen (NB), 2021-11-25:
Nu tror jeg ikke, at Socialdemokratiet eller den socialdemokratiske ordfører skal tale alt for højt om at overholde lovgivningen.
Det er bare sådan et godt råd herfra.
Med hensyn til det andet: Nej, det her er jo en udvidelse.
Og når der står noget, som er faktuelt forkert, om, at en mand kan føde et barn, så er jeg bare nødt til at sige, at det ikke er noget, vi bakker op om.
Man kan sagtens leve fuldstændig frit i Danmark på alle mulige forskellige måder, og det vil vi overhovedet ikke blande os i, men når man begynder at gå ned ad den her identitetspolitiske vej, hvor man tilsyneladende bl.a. begynder at anerkende, at mænd kan føde børn – det er jo sådan biologisk muligt, mænd har ikke en livmoder – og når man begynder at tale om juridisk kønsskifte til børn, så siger jeg simpelt hen nej og stop.
Det er jeg bare nødt til sige.
Camilla Fabricius (S), 2021-11-25:
Så det vil sige, at al lovgivning, som er vedtaget, inden Nye Borgerlige trådte ind i Folketingssalen, henholder Nye Borgerlige sig ikke til?
Så den lovgivning, som var, da ordføreren skrev under på grundloven, gælder så ikke, fordi det var noget, som lå før Nye Borgerlige?
Så det er altså de steder, hvor ordføreren selv synes at noget er retfærdigt som man godt kan læne sig op ad, og at den her lovgivning, som er tiltrådt, om, at man faktisk kan skifte køn, og at man kan være far til et barn, man selv føder, synes Nye Borgerlige så ikke om, fordi det var før, de selv trådte ind?
Mette Thiesen (NB), 2021-11-25:
Jeg tror, at det, ordføreren mener med det spørgsmål, er det her juridiske kønsskifte, som er en lov, som blev vedtaget, før Nye Borgerlige kom i Folketinget.
Og det her er jo – hvad skal man sige – en udvidelse af, hvordan man definerer det.
Så jeg vil bare fastholde det, som jeg sagde til Enhedslistens ordfører før: Der er to køn, og mænd ikke kan føde børn.
Camilla Fabricius (S), 2021-11-25:
Jeg synes, det er dejligt at høre, at Nye Borgerlige bringer det ind omkring viden og forskning og saglighed.
Den gemmer vi til en anden gang.
Jeg skal bare høre, om ordføreren ikke anerkender, at man, når man er registreret og man dermed er en mand efter dansk lovgivning, efterfølgende kan føde et barn som mand?
Hvorfor er det ellers, at ordføreren hiver det frem?
Så handler det i virkeligheden ikke om fornemmelser og synsninger og noget, som man sådan selv oplever?
Så hvad mener ordføreren?
Mette Thiesen (NB), 2021-11-25:
Nej, det er videnskab.
Ifølge videnskaben er der to køn.
Og ligegyldigt hvor mange gange Enhedslisten taler om, hvordan og hvorledes de mener at tingene hænger sammen, så nej: Der er ingen mænd, der har en livmoder.
Der er to køn; der er en mand, og der er en kvinde.
Og som fru Marie Krarup sagde tidligere, er der også nogle, der bliver født som lidt en blanding.
Men som udgangspunkt er der to køn.
Og det her er den ordbog, der hedder sund fornuft, og den viser jeg meget gerne til ordføreren for Enhedslisten en dag.
Pernille Skipper (EL), 2021-11-25:
Men det er netop fordømmende.
Der findes nonbinære mennesker, som ikke definerer sig som hverken en mand eller en kvinde eller som begge dele.
Det er da fordømmende at sige til dem, at de ikke findes, ligesom det er fordømmende at sige til de transpersoner, som er mænd, og som lever som mænd, og som juridisk, på papiret, er mænd, men som har en livmoder og kan føde et barn, at de ikke findes.
Altså, jeg ved ikke, hvad det er for en ordbog, fru Mette Thiesen slår op i.
Men det der med, at man fra højrefløjens side herinde slår sig op på at være de helt store fortalere for regnbuefamilier og vader rundt til pride og alt muligt andet og siger, at man ikke er fordømmende, mens det i praksis er sådan, at det kun lige er den lille firkant foran ens egen næse, der kan være virkeligheden, er fordømmende.
Mette Thiesen (NB), 2021-11-25:
Folk må leve, fuldstændig som de vil.
Men nej: Der er to køn, og mænd kan ikke føde børn - punktum.
Pernille Skipper (EL), 2021-11-25:
Det er bare for lige at rette fru Mette Thiesen.
Der er mænd, som juridisk, på papiret, er en mand, og som har en livmoder og kan føde børn.
Men fru Mette Thiesen kan ikke ændre på det, lige meget hvor mange gange fru Mette Thiesen siger det fra Folketingets talerstol, ligesom fru Marie Krarup, lige meget hvor mange gange hun siger det fra Folketingets talerstol, ikke får lov til at bestemme, hvad der er en familie, og hvad der ikke er en familie.
Og jeg tror bare, at jeg vil appellere til, at man, selv om ting kan være lidt mærkelige, kigger lidt mindre fordømmende på de mennesker, som er rigtige mennesker, der lever i det her.
Troels Ravn (S), 2021-11-25:
Tak for det, formand.
Vi står her med et ret teknisk og omfangsrigt lovforslag, som vedrører en række tiltag på ejendomsområdet.
Og der er lys forude, for vi har nu fået taget hul på at få sendt nye ejendomsvurderinger ud til danskerne.
Forhåbentlig vil det så være begyndelsen til enden på en lang lidelseshistorie.
Lovforslaget består som nævnt af en række forslag.
Det første forslag udmønter dele af boligskatteforliget fra 2017 og kompensationsaftalen fra 2020.
Her blev vi enige om, at dækningsafgiftsprovenuet i den enkelte kommune skal stige med ca. 37 pct. i 2022 i forhold til 2021.
Det skal naturligvis ses i forlængelse af, at beskatningsgrundlaget som bekendt har været fastfrosset siden 2012.
Samtidig lægges der op til at videreføre loftet over de kommunale dækningspromiller, så de ikke kan sættes op fra 2021 til og med 2028.
Frem mod at de nye erhvervsvurderinger bliver udsendt, vil dækningsafgiften blive opkrævet foreløbigt på baggrund af det gamle vurderingssystem.
Med det følger der en vis usikkerhed.
Derfor lægges der med lovforslaget op til at indføre en stigningsbegrænsning på den foreløbige opkrævning, så virksomhederne maksimalt kan komme til at betale 30 pct. mere end i 2021.
Men samtidig er der indført en bundgrænse, så virksomhederne maksimalt kan komme til at betale 30 pct. mere, end de gjorde i 2021.
Endelig gælder det, at der for de offentlige ejendomme for hvert af skatteårene 2022 og 2023 på ejendomsniveau opkræves et beløb svarende til det, der blev opkrævet for skatteåret 2021.
På den måde sikrer vi virksomhederne mod for store opkrævninger.
Som det tredje foreslås der en udvidelse af den såkaldte parcelhusregel.
Parcelhusreglen betyder, at man ikke beskattes af fortjeneste på salg af ejendomme, som man har boet i, imens man ejede ejendommen.
Reglen foreslås nu udvidet, så en ejendomsejer, der har anmodet om en udstykning af en del af sin grund, men som dør inden udstykningssagen er færdigbehandlet, heller ikke skal beskattes af fortjenesten, hvilket man må sige er en rimelig regelændring.
Herudover foreslås det, at betingelserne for ordinær og ekstraordinær genoptagelse af en vurderingssag harmoniseres, så samme skønsmargen på plus/minus 20 pct., som allerede i dag gælder for klagemyndighedernes behandling af en klage og for Skatteforvaltningens ekstraordinære genoptagelse, udvides til at gælde for Skatteforvaltningens ordinære genoptagelse og genoptagelse i forbindelse med klage.
Det betyder, at lovforslaget giver samme mulighed for at ændre en vurdering, uanset om en ejendomsejer beder om genoptagelse ved første instans eller klager til klageinstansen.
Endelig foreslås der som det sidste en række tilpasninger og præciseringer omkring de nye ejendomsvurderinger.
Det er med henblik på at sikre det bedst mulige administrationsgrundlag for Skatteforvaltningen, så tvivl om reglerne så vidt muligt undgås.
Opsummerende kan jeg meddele, at vi i Socialdemokratiet synes, at det her lovforslag udgør et vigtigt led i arbejdet med implementering af boligskatteforliget fra 2017, og vi støtter derfor forslaget.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-25:
Det her lovforslag er jo en del af boligskatteaftalerne, som Enhedslisten ikke er med i.
Grunden til, at vi ikke er med i de aftaler på boligskatteområdet, er altså, at der er blevet givet nogen gigantisk store skatterabatter til boligejerne, og det betyder, at boligmarkedet bliver en generator for at skabe ulighed, både mellem dem, som har fast ejendom, og dem, som ikke har, men sådan set også mellem land og by.
Vi hører alt, alt for mange historier om, at folk fuldstændig skattefrit kan tjene millioner på at sælge deres bolig, og det betyder også, at boligpriserne og boligmarkedet er med til at stikke af og virkelig eksplodere, især i byerne.
Det er jo både det høje rentefradrag, men altså også vores boligbeskatning, der er et problem.
Efter vores mening i Enhedslisten er boligskattesystemet ikke progressivt nok i forhold til boliggevinster, og desværre vil det her nye skattesystem, som desværre er blevet udskudt til 2024, heller ikke være tilstrækkelig progressivt til for alvor at mindske boligmarkedets ulighedsskabende mekanismer.
I Enhedslisten synes vi jo, at boligen skal være et sted, hvor vi kan bo og have det rart, men det skal ikke være et investeringsobjekt.
Det er derfor, vi ikke er med i boligaftalerne, og det er derfor, vi heller ikke kan støtte den tilpasning her – vi synes simpelt hen ikke, det er tilstrækkeligt.
Så vil vi også gerne anføre, at lovforslaget er blevet kritiseret i høringssvarene for, at det er meget, meget komplekst, og at der er enormt mange undtagelser og særregler, som gør det meget kompliceret at manøvrere i det, og det er der jo også andre ordførere, der har anført.
Og det er i vores øjne et ret stort problem, hvis man ender i en situation, hvor både Vurderingsstyrelsen og borgerne vil have meget, meget svært ved at finde ud af det her system og de vurderinger, der ligger i kølvandet på det.
Det kan også godt være en fare for tiltroen til skattesystemet.
I forhold til det kan man sige, at vi lige i den her uge har set, at der er kommet en ret voldsom kritik fra statsrevisorerne i forhold til det nye ejendomsvurderingssystem.
Vi har også noteret os, at skatteministeren har oplyst, at der gerne skulle gerne være sket nogle store fremskridt i systemet.
Det vil vi da fra Enhedslistens side sandelig håbe er rigtigt.
Vi håber ikke, vi kommer til at se en ny, meget stor it-skandale på statens område, men vi kan godt være ret bekymrede over, hvor det her er på vej hen.
Tak for ordet, og det bliver et nej herfra.
Kathrine Olldag (RV), 2021-11-25:
Jeg er simpelt hen så uendelig glad for, at Venstre og Radikale i den her sammenhæng er i samme båd.
For vi skal jo have sejlet den her i havn, fuldstændig som ordføreren siger, og vi bider os fast, og de meldinger, vi får om forløbet i den her proces, er jo også, at vi er relativt tæt på at være i havn.
De første vurderinger er jo også blevet kørt ud, og dem har der ikke været de helt store klagepunkter i forhold til.
Nu kan det godt være, at der kommer nogle sværere runder i runde to, runde tre og runde fire osv., og så må vi tage det dér.
Men det er rigtig, rigtig glædeligt, at vi er sammen om det her, og at vi holder fast i den proces, vi er i gang med.
Louise Schack Elholm (V), 2021-11-25:
Jeg kan sagtens forstå ordførerens bekymring.
For det, jeg tror ordføreren prøver at sige, er det med, hvad det er for nogle beslutningsprocesser, vi har, og om vi er klar over, hvilke systemrisici der er, hvis vi sætter gang i noget.
Og det har jo tydeligvis vist sig, at vi ikke har vidst, hvilke risici der var forbundet med det; vi har ikke anet, hvor stort et projekt det var.
Men samtidig håber jeg da, at ordføreren er enig med mig i, at den eneste mulighed, der er, er at gennemføre det her.
For der er ikke nogen vej tilbage, altså, der er ikke et alternativ, man kan gå over til.
Personligt mener jeg, at problemet opstod, da man fjernede et system uden at have et alternativ.
Og så står vi og kæmper med at få et nyt system nu og står med en masse problemer.
Kathrine Olldag (RV), 2021-11-25:
Nej, det, jeg forsøger at kritisere her, er egentlig den metode, som vi også ofte bliver grebet af i politik, nemlig at handle hurtigt og løbe efter, at tingene skal effektueres i morgen.
Jeg kan godt se, at naturligvis står vi samlet set, også i forligsgruppen, uden et system og så står lidt i et vadested, hvor vi ikke kan gøre noget som helst og ikke har nogen handlemuligheder andet end at vurdere efter nogle meget gamle regler osv.
Så det er hverken en kritik af, at man ikke lod det gamle system køre, eller en kritik af, at man måtte handle dengang, for det måtte vi jo selvfølgelig også, men jeg synes bare godt, at man kan sætte spørgsmålstegn ved de metoder, vi bruger nogle gange,
Louise Schack Elholm (V), 2021-11-25:
Det, jeg siger, er, at det lyder, som om ordføreren mener, at fejlen er begået, dengang vi, partierne her, sammen lavede en aftale om et nyt boligskattesystem.
Og det undrer mig, for der var jo ikke andre muligheder end at lave et nyt boligskattesystem.
Mener ordføreren, at problemet ligger i, at man aftaler et nyt boligskattesystem, eller at man afskaffede det gamle uden at have et nyt i stedet?
Kathrine Olldag (RV), 2021-11-25:
Jeg har simpelt hen virkelig svært ved at høre.
Jeg ved ikke, om man kan få gentaget spørgsmålet.
Louise Schack Elholm (V), 2021-11-25:
Nu skal jeg bare helt forstå, hvad ordføreren siger.
For ordføreren siger, at det var et problem med det forlig, man lavede tilbage i 2016, som ordførerens parti selv var en del af, og hvor man ville lave et nyt skattesystem.
Men var det helt okay bare helt at droppe at have et ejendomsvurderingssystem, så det ikke er der, fejlen er begået?
Ordføreren mener først, at fejlen er begået, da man aftaler at lave et nyt system – det var ikke, da man droppede det gamle?
Kathrine Olldag (RV), 2021-11-25:
Tusind tak, formand.
Den socialdemokratiske skatteordfører redegjorde så ganske udmærket for teknikken i nærværende forslag, så jeg vil ikke forsøge at gøre ham det efter.
Nu har vi måske muligheden for egentlig at kommentere på nogle af de sidste par dages kritik, som der har været fra Rigsrevisionen af den her aftale, som blev indgået i 2017.
Jeg ved godt, at vurderingssystemet, og det kollapsede vurderingssystem, har aner længere tilbage – omkring små 10 år efterhånden – men det handler om aftalen fra 2017, som jeg, når jeg sådan kigger fuldstændig overordnet på det, et langt stykke hen ad vejen egentlig ikke mener at man kan rette nogen kritik imod.
Jeg ved godt – og det ved alle – at det er en afsindig svær opgave, vi har stillet os selv, nemlig at udarbejde et vurderingssystem og indrette et bulletproof skattesystem på det her område.
Og der kommer vi til at lave et system, som vi i øvrigt også vil kunne eksportere til andre lande, som heller ikke har knækket koden endnu.
Vi får også lavet et system, som jeg tror resten af verden vil være misundelig over.
Det være sagt, synes jeg heller ikke, man kan klandre systemudviklere for at bruge lang tid på det.
Det bliver udskudt igen og igen – det er jeg med på – men det er nok også, fordi man fra starten af, når man har lavet den her projektbeskrivelse, ikke har haft et overblik over, hvor lang tid det her overhovedet tager, og hvad det er for en opgave, vi har kastet os ud i.
Så hvis der er noget, man skal kritisere, så er det dét, der går forud for processen og den optimisme, som måske lå i den oprindelige politiske aftale, hvor man jo også igen og igen kan se, at man på grund af politisk iver efter at handle – og efter at handle nu og gøre ting i morgen – så nogle gange glemmer, at ting er svære, hvilket gør, at folk glemmer at få gjort tingene ordentligt.
Alt det her siger jeg altså ikke efter aftale med skatteministeren – det har jeg også lige brug for at sige.
Jeg siger det simpelt hen, fordi jeg rent faktisk oplever, at det er en kritik, der skyder temmelig meget ved siden af.
Det her er hamrende svært, og Folketingets partier, eller i hvert fald os i forligsgruppen, har været meget tæt på processen i Skatteministeriet.
Så det var egentlig bare det, jeg havde lyst til at sige, og vi støtter naturligvis op om dette glimrende tekniske lovforslag, der er med til at implementere forliget.
Carl Valentin (SF), 2021-11-25:
Tak for det.
SF er ikke med i det forlig, der er, vedrørende boligbeskatningen, som det her lovforslag jo udspringer af.
Derudover ser vi ikke behov for at forhindre kommunerne i at justere dækningsafgifterne opad; en begrænsning, der videreføres med det forslag, der ligger her.
Vi tror på, at de gode kommunalpolitikere rundtomkring i landet bedst selv ved, hvor deres skattesats skal ligge, og hvis et flertal i kommunalbestyrelsen i Aalborg f.eks. vurderer, at Aalborgs borgere er bedst tjent med, at man opkræver lidt højere dækningsafgifter hos virksomhederne i kommunen og bruger de ekstra penge på ældrepleje, så er det ikke noget, vi vil sidde 400 km væk fra kommunen og blande os i.
De øvrige tiltag, der ligger i lovforslaget, er noget mere tekniske, og vi anser dem generelt som fine forslag, men vi er ikke med i forliget og mener som nævnt ikke, at der er behov for at indskrænke kommunernes frihed i forhold til fastsættelsen af dækningsafgiften
, så vi kan ikke støtte forslaget.
Christina Thorholm (RV), 2021-11-25:
Vi har lagt vægt på, at det bliver transparent, hvor stort overskuddet er, sådan at dem, der køber, kan tage stilling til, om det er den pris, de vil købe til, og at det skal oplyses, hvis socialtilsynet vurderer, at der er et stort overskud i forhold til den omsætning, der er.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-11-25:
Men pris og kvalitet hænger jo i et eller andet omfang sammen – ikke en til en, det er jeg enig i – og vi havde under forhandlingerne jo en drøftelse af, om vi kunne inddæmme det, sådan at vi i det mindste satte et loft over fortjenesten.
Vi stemmer jo for det her forslag og har været med til at aftale grundlaget for det, men hvorfor vil De Radikale end ikke være med til at inddæmme det overskud, der kunne trækkes ud?
Christina Thorholm (RV), 2021-11-25:
Det er jo socialtilsynets opgave at vurdere, om de større virksomheder stadig væk leverer en kvalitet, der svarer til prisen.
Det skal de gøre i forhold til den faglige indsats, altså ansættelse af medarbejdere med fagligt relevant baggrund, kompetenceudvikling, og at pris og kvalitet hænger sammen.
Det er afgørende vigtigt for os.
Vi har set eksempler på, at store virksomheder opkøber mindre virksomheder, og at kvaliteten øges, men der er også set eksempler på, at kvaliteten er blevet dårligere, og det er der, hvor socialtilsynet har en opgave, og det er der, hvor de forbedrede muligheder for socialtilsynet skal fungere.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-11-25:
Nu er jeg opmærksom på, at ordføreren ikke har været med i forhandlingslokalet, så derfor vil jeg bare lidt mere elskværdigt spørge: Er det virkelig De Radikales opfattelse, at det er rimeligt, at der er store udenlandske koncerner, der opkøber sociale tilbud, og som helt åbenlyst har det hovedsigte at trække penge ud af systemet frem for at bruge dem i størst muligt omfang på borgerne?
Det er jo klart, at der er forskel på vores partier i vurderingen af mange ting, men det har i forhandlingsforløbet undret mig, at der ikke hos De Radikale har været en bekymring over den her meget omfattende indtrængen af store velfærdskoncerner, nu også på det danske socialområde.
Er De Radikale slet ikke bekymret for det?
Trine Torp (SF), 2021-11-25:
Jeg har på intet tidspunkt sagt, at det må være kommunalt og dyrt og dårligt, eller hvad der nu bliver sagt, og at det ikke må være privat.
Det er simpelt hen en stråmand, så det har jeg ikke noget behov for at svare på.
Mette Thiesen (NB), 2021-11-25:
Ja, det er der – og det er jeg så overhovedet ikke!
Det har vi jo også set eksempler på.
Og jeg forstår bare ikke helt den her socialistiske tilgang til, at det ikke må være privat og godt, men det må godt være dyrt og offentligt.
Og det er sådan en virkelig underlig præmis.
Hvorfor er man så forhippet på, at det skal være opdelt på den måde?
Trine Torp (SF), 2021-11-25:
Altså, der er jo mange af de samme krav på tilbudsportalen, uanset om det er private, selvejende eller offentlige tilbud, i forhold til bl.a. kvaliteten.
Jeg har godt fulgt med i de spørgsmål, der er blevet stillet tidligere, og jeg synes lidt, det er at sammenligne pærer og bananer.
For det er jo sådan med de kommunale tilbud, at der jo faktisk sidder en kommunalbestyrelse, som holder øje med, hvad det er, pengene bliver brugt til.
Det er jo deres opgave på vegne af skatteyderne at holde øje med, at der ikke er for høje lederlønninger ude på en institution, og at de penge, der bliver bevilget til at drive en kommunal institution, faktisk også går til formålet.
Så jeg er sådan set ret tryg ved, at vi der har en kontrol med den pris, der er på tilbuddene.
Mette Thiesen (NB), 2021-11-25:
Tusind tak.
Nu siger ordføreren det her med, at det skal registreres på den her tilbudsportal.
Men vil man også kunne registrere ordentlige, altså ikke kunstigt lave priser på offentlige tilbud?
Vil man også registrere de reelle priser, når man nu på de offentlige tilbud ikke har revisorpåtegnet regnskab på enhedsniveau?