runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2024-10-24:
Tak for det, og tak for talen, som ligesom den forrige tale indleder med sådan nogle almindeligheder, som jeg tror alle er enige om: Det er bedst, at folk er i arbejde; det er bedst for familierne, og det er bedst for deres børn.
Det tror jeg ikke du finder et medlem herinde eller nogen noget sted i Danmark der er uenig i.
Problemet er jo, at den her aftale ikke bidrager i nævneværdig grad til det.
Når man læser lovforslagets bemærkninger, er der tale om, at man regner med en beskæftigelseseffekt på omkring 300 ud af 22.000 ramte.
Så vidt jeg lige kunne regne ud, vil det være lige lidt over 1 pct.
Så man gør jo ikke det, man siger.
Det andet, som jeg synes er besynderligt, er, at man snakker om, at nu indfører man en arbejdspligt.
Vi har da en arbejdspligt.
Du kan slet ikke modtage kontanthjælp eller dagpenge eller andre ydelser i Danmark, hvis du ikke står til rådighed for anvist arbejde.
Så man opfinder de her ord, ligesom dengang man opfandt kontanthjælpsloftet, som om der ikke var noget loft over kontanthjælpen før.
Det var der jo; det var bare et loft, man kunne leve lidt bedre under end det, man så indførte dengang.
Så anerkender ordføreren, at de meget pæne ord og hensigter ikke rigtig indfries med det her forslag, når man ser på beskæftigelseseffekten, altså i forhold til hvor mange mennesker man forventer der kommer i arbejde?
Kim Valentin (V), 2024-10-24:
For det andet vil jeg sige, og det sagde jeg også i min tale, at der kan være nogle ting, vi gør af politiske årsager.
Jeg synes, at det er ganske i orden, at man indfører en arbejdspligt, og at man indfører den, som vi gør det her.
For der er en balance i det, i forhold til at man kigger på vores velfærdssystem og ser på, at der faktisk er nogle, der har været ude af arbejdsmarkedet i alle de år, som den her lovgivning lægger op til, altså at man enten har opholdt sig i landet uden at være i arbejde eller ikke har taget uddannelse, mens man har været i landet.
Det synes jeg er helt okay, altså at man lægger en politisk sondring ind der.
Derfor er det selvfølgelig også i orden for os i Venstre, at vi indfører regler om en arbejdspligt.
Pelle Dragsted (EL), 2024-10-24:
Jeg tror, at det, som ordføreren kalder en politisk sondring, er det, som jeg vil kalde symbolpolitik, altså at man er ude med store armbevægelser og sige, at det ikke går, at de her mennesker ikke er i arbejde.
Det, der bare er så besynderligt, er i meget høj grad timingen, for vi står i en tid, hvor folk på kontanthjælp, herunder mennesker med anden etnisk baggrund, strømmer ind på arbejdsmarkedet.
Og det er ikke, fordi man har skåret ned på deres ydelser, eller fordi man taler grimt om dem, men fordi der er efterspørgsel efter arbejdskraft, fordi vi har en højkonjunktur i økonomien.
Det virker.
Det her forslag ved vi til gengæld ikke virker.
Det risikerer faktisk at fortrænge ordinære stillinger for det danske arbejdsmarked.
Kim Valentin (V), 2024-10-24:
Det mener jeg slet ikke er rigtigt, og forslaget lægger jo også op til, at man netop ikke fortrænger almindeligt arbejde.
Men lad mig så sige noget andet, for nu har jeg jo ikke så meget tid til at svare på andet spørgsmål.
Jeg tror, at når jeg siger politisk motiveret, er det jo også, fordi vi godt ved, at i de familier, hvor forældrene går på arbejde, har børnene det bedre; der er de en bedre del af fællesskabet i samfundet.
Så det er jo også en del af forslaget, at man siger, at forældrene skal ud at arbejde.
Børnene får det bedre.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-24:
Jeg deler den del af intentionen, der handler om, at vi skal sikre, at folk faktisk kan blive en del af arbejdsfællesskabet og få et arbejde.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, hvorfor det så er, at man ikke indfører en arbejdsret; at man faktisk sikrer, at de mennesker, det drejer sig om, rent faktisk får rigtige kollegaer, en rigtig løn, tillidsrepræsentanter og en overenskomst.
Det er den ene ting – altså hvorfor indfører man ikke en arbejdsret, så man rent faktisk rigtigt kommer i beskæftigelse og ikke bare, som jeg tror den socialdemokratiske sagde, skal beskære noget mere?
Det vil sige, at når træerne er beskåret, beskærer man lige træerne lidt mere.
Jeg kender også en, der har været i nyttejob, og som skulle grave huller – for bagefter at finde ud af, at de blev dækket til.
Det er jo ydmygende; det er latterligt.
I stedet for kan man blive en rigtig del af arbejdsmarkedet.
Så er der den sidste del, og det er, at der står i aftalen, at man ikke er omfattet af afklaringsretten.
Der var også lidt forvirring om det hos den tidligere ordfører, så kan Venstres ordfører fortælle mig, hvad der sker med de borgere, som er ramt af sygdom eller handicap?
Hvad sker der med dem på den her sats?
Kim Valentin (V), 2024-10-24:
Jeg tror ikke, at jeg kan nå at svare på det hele, men jeg skal prøve.
I forhold til arbejdsret vil jeg sige, at alle, der i dag er kontanthjælpsmodtagere, kan, hvis de vil, gå ud og tage et job på det ordinære arbejdsmarked.
De kan tage det under lønnede vilkår under den almindelige arbejdsret, og de mennesker, kan jo sandsynligvis få en løn, der er bestemt af en overenskomst, hvis de vil og kan; læg mærke til det sidste: Hvis de kan.
For vi siger jo her, at der er nogle mennesker, der ikke kan arbejde 37 timer.
Der er nogle mennesker, der ikke kan skabe så meget værdi ved deres arbejde, så de kan gå ud på det ordinære arbejdsmarked.
Dem siger vi at man kan hjælpe ved at lave nyttejobs, virksomhedspraktik eller et uddannelsesforløb, hvor de eksempelvis lærer dansk bedre.
Det er det, vi sådan set her siger har en værdi for familien, for den enkelte og for børnene.
Jeg nåede ikke begge spørgsmål.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-24:
Socialdemokratiet har stadig ikke svaret: Hvad er ens svar til de mennesker med et invaliderende handicap, der nu bliver omfattet af arbejdspligten?
Det er ikke Enhedslisten, der har gjort, at det er så svært at blive visiteret til et fleksjob, og at det tager så lang tid at få vurderet ens arbejdsevne og kunne blive en del af en arbejdsplads.
Hvad er ordførerens svar til de mennesker?
Vi kan kigge på den gruppe på de 13.000, der er tilbage.
Én ting er, at det her forslag kommer til at koste over 1 mio. kr. pr. fuldtidsbeskæftiget, men for den gruppe, der er tilbage, er det jo især helbred og sygdom, som har en betydning.
Hvad er ordførerens svar til dem?
Hvorfor er fokus ikke på at få dem i arbejde, altså i fleksjob?
Pelle Dragsted (EL), 2024-10-24:
Arbejde for en ydelse kalder ordføreren det, men realiteten er jo, at det kommer til at svare til en timeløn til under 50 kr. i timen før skat.
Det kan jeg ikke forstå hvordan man som socialdemokrat kan synes er noget, man kan byde mennesker, der arbejder i Danmark.
Hvor er rettighederne henne?
Hvor er de her menneskers rettigheder, når de er i arbejde?
Hvorfor skal de ikke være ligestillet med deres kollegaer, hvis de f.eks. arbejder i en kommunal institution eller andet?
De har ikke samme rettigheder til en tillidsmand.
De har ikke samme rettigheder til ferie.
De har ikke samme rettigheder til at stå i en a-kasse.
Men pligten har de.
Har Socialdemokraterne måske i det her lovforslag glemt det der med retten i ret og pligt?
»Ret og pligt« siger ordføreren.
Vi støtter i Enhedslisten sådan set idéen om, at man har pligt til at arbejde, hvis man kan.
Men det, der er særligt ved den danske model, som vi historisk har stået sammen om, er, at med den pligt følger også nogle rettigheder, når man arbejder i Danmark: retten til at kunne vælge en tillidsmand; retten til at kunne være medlem af en fagforening; retten til at kunne stå i en a-kasse, så hvis man bliver ramt af ledighed, har man noget at leve af; og retten til en løn, som er forhandlet kollektivt.
Det er alle de rettigheder, som ikke følger med her.
Og det er det, som Socialdemokraterne gør.
Det er et underbetalt og uorganiseret B-hold på arbejdsmarkedet, som man med statslig godkendelse udsætter for social dumping.
Jens Joel (S), 2024-10-24:
Nej, bestemt ikke.
Det er jo helt åbenlyst, at hvis der er et ordinært job og det er det, man bliver anvist, er det det, man tager.
Så får man i øvrigt den ordinære løn, og så får man i øvrigt de rettigheder, som der er på arbejdsmarkedet.
Hvis man ikke kan finde et arbejde – det kan jo både skyldes, at man selv har svært ved at finde et, og det kan også skyldes, at man mangler nogle kompetencer, nogle færdigheder eller nogle muligheder for at kunne træde ind på det arbejdsmarked – så er det, vi siger: I den situation skal man ikke kunne ende med at blive parkeret på kontanthjælp og ikke få et tilbud, men man skal heller ikke komme hertil og så ikke bidrage på arbejdsmarkedet eller i samfundet.
Det er jo rigtigt nok, at det ikke er ordinære jobs.
Når det ikke må fortrænge ordinære jobs, er man selvfølgelig heller ikke ordinært lønnet; man arbejder for den ydelse, man får, og det synes jeg er et fuldstændig afgørende signal at sende til folk, der kommer hertil.
Thomas Danielsen (V), 2024-10-24:
Tak for ordet.
Hvis nu Alternativets ordfører og Enhedslistens ordfører antydede, at der gemmer sig noget hernede, som vi fortryder, så er det jo heldigvis ikke værre med lovgivningen, end at vi bare kan indføre det i en eksisterende lov eller andet, hvis der skulle være en sætning, vi fortrød. Som det er blevet antydet, behandler vi i dag et lovforslag, der indeholder en større hovedrengøring på Transportministeriets område.
Vi behandler et lovforslag, der tynder godt og grundigt ud i forældet og overflødig lovgivning.
Lovforslaget er en del af et større oprydningsarbejde, som vi på mit initiativ har igangsat i Transportministeriet.
Det er et arbejde, som jeg også mener er meget vigtigt.
Vi bør efter min mening prioritere at få ryddet op i regelbunkerne.
Meget er allerede gjort.
Jeg har eksempelvis som transportminister allerede ophævet 132 administrative forskrifter, herunder cirkulærer og vejledninger, som jeg mener var forældede.
Så vil nogle måske spørge: Hvilken skade gør det, at man på retsinformation.dk støder ind i gamle love eller cirkulærer, som i juridisk forstand stadig gælder, men som ikke har nogen betydning i praksis?
Det kan man selvfølgelig have forskellige holdninger til.
Jeg mener, at det er vigtigt, at man har orden i sit penalhus, og at man ikke skal have lovgivning til at rode og komplicere tingene.
I dag behandler vi så et lovforslag, som har til formål at ophæve 76 love, som jeg ikke finder relevante længere.
I fremtiden vil jeg skåne både Enhedslistens ordfører, som jo så under alle omstændigheder formentlig er med til sin sidste behandling af et lovforslag i dag, hvorfor vi kommer til at savne fru Jette Gottlieb, og generelt vil jeg også skåne jer øvrige ordførere for at skulle sidde i Folketinget og blive involveret i den her afskaffelse af love, fordi vi fremadrettet nu i nyere anlægslove på Transportministeriets område indsætter en bestemmelse om, at loven kan ophæves ved bekendtgørelse.
Det betyder altså, at en til enhver tid siddende transportminister vil kunne ophæve love, når de ikke er relevante længere.
Så hvis Folketinget vedtager forslaget, hvilket jeg håber Folketinget gør, er det farvel til knap 40 pct. af Transportministeriets hovedlove.
Det vil være endnu en milepæl i oprydningsarbejdet i Transportministeriet, og det er et arbejde, jeg agter at fortsætte med at prioritere som transportminister.
Tak for ordet.
Samira Nawa (RV), 2024-10-24:
Mange tak.
Jeg synes, der er flere elementer i det her lovforslag og den aftale, som er rigtig dårlige, for at sige det ligeud.
En af de ting, som jeg jo godt kan følge ordføreren i, er, at flere skal ud på arbejdsmarkedet og også flere i den gruppe, der er tale om her.
Men vi må vel også være enige med hinanden om, at en af de ting, der skal til for at kunne begå sig på det danske arbejdsmarked, er at kunne tale det danske sprog?
Derfor undrer det mig jo, at en del af finansieringen til den her aftale og til det her lovforslag findes i at sænke niveauet for danskuddannelsen.
Det er der også flere i høringssvarene der peger på: Hvordan i alverden kan man både at sige, at vi ønsker flere på arbejdsmarkedet, et i høj grad dansksproget arbejdsmarked, og så samtidig sænke niveauet for lige præcis det sprog, der skal til, hvis man skal kunne begå sig på det danske arbejdsmarked?
Christina Olumeko (ALT), 2024-10-24:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne erklære mig enig med min kollega fra Enhedslisten, fru Jette Gottlieb.
Med lovforslaget her foreslår Transportministeriet at ophæve en række forældede love.
Det er svært at være imod, og vi er rigtig glade for, at Transportministeriets embedsværk har fundet tid til at gennemgå lovmassen for love, der kunne saneres.
Jeg må også blankt indrømme, at jeg har fuld tillid til embedsværket og de love, de har fundet.
Jeg tror ikke, at der er nogen i Folketinget, der har tiden eller ressourcerne til at gennemgå de enkelte love.
Så der har vi fuld tillid til embedsværket, må vi indrømme.
Alternativet kommer til at stemme for lovforslaget.
Tak for ordet.
Karsten Hønge (SF), 2024-10-24:
Jeg deler jo fuldstændig hr. Jens Joels ønske og ambition om, at når man kommer her til landet, kommer man til at arbejde.
Selvfølgelig gør jeg det.
Jeg tror også, at der for de fleste mennesker vil være et ønske og en ambition om at blive en del af samfundet ved at bidrage til det og ved at møde kolleger osv.
Jeg deler fuldstændig målsætningen, men jeg vil måske gerne bede ordføreren om at være lidt tydeligere om noget: Hvad er det så for en type job?
Vil ordføreren være så venlig lige at nævne den række jobs, hvor man nu forestiller sig at den her integration og deltagelse på arbejdsmarkedet rent faktisk vil finde sted?
Jeg ved godt, man har fundet på det her fine ord, der hedder nyttejobs, men jeg venter spændt på at høre ordføreren forklare, hvorfor det ikke bare ender med det, som alt tyder på, nemlig chikanejobs.
Det sidste spørgsmål er: Vil ordføreren gøre rede for, hvordan fagbevægelsen egentlig stiller sig til det her forslag?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-24:
Igen må jeg sige, at jeg tror, at vi alle sammen er enige om intentionen.
Men det her svarer til, at man siger: Vi ønsker os en rød dør, så nu maler vi den grøn og forventer, at den bliver rød.
Jeg ved godt, at ordføreren siger, man forventer, at effekten er undervurderet.
Det, jeg forventer er undervurderet, er omkostningerne.
Jeg tror, det bliver langt dyrere end anført.
Til det her med, at der er nogle kommuner, der gør det, og at det virker for nogle, vil jeg sige, at den måde, som beskæftigelseslovgivningen gennem tiden typisk er blevet udviklet på, gør, at vi har set en effekt nogle steder, hvor kommunen fagligt har vurderet at det vil give mening.
Og så viser det sig, at det faktisk ikke passer til alle steder.
Så jeg er meget ked af, at man ikke vælger at se mere fagligt på det her.
Jens Joel (S), 2024-10-24:
Først og fremmest er der det politiske, altså om man vil insistere på, at det, at man arbejder for sin ydelse, er det rigtige, og at man på den måde sikrer det.
Det er rigtigt, at man så kan sige: Er det pengene værd?
Men først og fremmest er det jo en politisk holdning at mene, at det vil man gerne.
Jeg tror sådan set også, at effekten vil være større, end man vurderer, men det er jo klart, at det er vanskeligt at vurdere på noget, som man ikke har afprøvet i den her skala.
Så siger ordføreren, at man allerede kan gøre nogle af de her ting, og det er måske faktisk det centrale.
Det, vi jo siger med det her lovforslag, er, at det ikke skal bero på, om kommunerne eller sagsbehandlerne faktisk gør det her.
Vi vil insistere på at få hele den her målgruppe med, for der findes jo desværre også, og det tror jeg ikke at fru Sólbjørg Jakobsen vil bestride, mennesker, som er kommet hertil for 20 år siden, og som aldrig er blevet en del af arbejdsmarkedet.
Både for hendes skyld, men jo selvfølgelig også for samfundets skyld er vi nødt til at insistere på, at i Danmark bidrager man; der går alle på arbejde.
Der skal ikke være en mulighed for, om man så må sige, at blive parkeret eller glemt, hvis det er forvaltningen, der ikke har taget fat i en.
Det, jeg godt kan forstå, er, at der jo ligesom er forskellige hensyn her.
Der er et politisk hensyn, som handler om, at vi vil insistere på, at kommer man hertil, skal man arbejde for sin ydelse.
Man skal ud og være en del af samfundet.
Man skal af sted om morgenen, både for sin egen skyld, men også for børnenes skyld i forhold til det signal, man sender til dem.
Men jeg forstår godt, at fagbevægelsen bredt har været opmærksom på, at det, at man har nyttejobs, ikke må føre til, at man fortrænger ordinære jobs, og jeg synes sådan set, at vi – hr. Karsten Hønge, undertegnede og andre, der går op i det – skal holde sammen om, at det ikke bliver konsekvensen.
Så kan vi jo så håbe på, måske i varierende grad, alt efter hvilket udgangspunkt vi har haft politisk, at det så faktisk fører til, at flere bliver en del af det ordinære arbejdsmarked, hvad jeg tror det gør.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-24:
Jeg synes, at det er besynderligt, at regeringen hverken har lyttet til højre eller venstre eller til kommunerne eller fagbevægelsen, når det kommer til den her arbejdspligt.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i intentionen.
Det hører jeg også at SF er, og det tror jeg faktisk grundlæggende at vi alle sammen er.
Det, som undrer mig ekstremt meget, er, at den her arbejdspligt indeholder nogle indsatser, som allerede eksisterer.
Det er allerede muligt at vurdere, om det skal være et nyttejob, en virksomhedspraktik eller bare jobsøgning eller noget helt andet.
Det er allerede muligt.
KL fortæller, at de vurderer, at arbejdspligten vil medføre betydelig mere administration, bureaukrati og en række krav og bindinger, som peger i fuldstændig modsat retning af der, hvor vi vil hen.
Jeres egne beregninger viser, at det ikke formodes at have nogen væsentlig effekt.
Det ville være 300 i øget arbejdsudbud, hvis der var 22.000 i målgruppen.
Hvorfor er det, man holder fast i at kaste millioner efter noget, som ikke forventes at give resultater, og en indsats, som det allerede er muligt at tilrettelægge individuelt?
Karsten Hønge (SF), 2024-10-24:
Jeg vil da igen bekræfte, at jeg bestemt har den samme drøm og ambition om, at de mennesker, der kommer til Danmark, så hurtigt som muligt går i job.
Jeg er lidt ked af, at hr. Jens Joel øjensynligt ikke havde læst det høringssvar, der er kommet fra Fagbevægelsens Hovedorganisation, da jeg spurgte ind til, hvordan man som socialdemokrat mon har det med den indstilling, der kommer fra fagbevægelsen.
Der står udtrykkeligt: »FH finder dog, at man med det foreliggende lovforslag ikke kommer til at bringe målgruppen tættere på beskæftigelse.
På trods af meldinger om, at kommuner vil kunne benytte sig af den brede pallette af indsatser til målgruppen, kan det konstateres, at man med lovforslaget regner med øgede udgifter til nytteindsats.«
Senere står der endvidere: »FH er meget imod lovforslagets store fokus på brugen af nytteindsats samt de indskrænkede muligheder for opkvalificering, da dette kan føre til at op mod 22.000 personer ender i nyttesløs aktivering.«
Det er fagbevægelsens indstilling.
Hvordan har man det som socialdemokrat med det?
Jens Joel (S), 2024-10-24:
Hvis jeg skal starte bagfra, vil jeg sige, at det, jeg hører fagbevægelsen sige, er, at de er meget optaget af – med rette, synes jeg – at det her ikke må føre til, at de jobs, der ellers skulle have været udført af medarbejdere på ordinære vilkår, bliver fortrængt.
Altså, det må ikke fortrænge ordinær beskæftigelse.
Det skal være ekstraopgaver.
Det er dermed også et svar på det spørgsmål, hr. Karsten Hønge rejser om, hvad det er for nogle opgaver.
Det er jo opgaver, som ikke bliver løst i dag.
Det er jo en ekstraservice, en ekstrarengøring, en ekstrabeskæring eller nogle andre ting, og det vil være forskelligt fra kommune til kommune, hvad det er for nogle opgaver, man har.
Det, der til gengæld skal være fælles for kommunerne, er, at alle dem, der er kommet hertil udefra, og som ikke har haft tilknytning til arbejdsmarkedet, selv om de måske har været her i 10, 15 eller 20 år, er man nu nødt til at tage fat på, og man er nødt til at sige til dem, at de skal ud og arbejde for deres ydelse.
Man må i øvrigt gerne stykke den indsats sammen af ting, som fører frem mod varig beskæftigelse.
Det er vi da fuldstændig enige om er det rigtige sted at ende.
Så der er ikke nogen tvivl om, at det er det, der ville være det optimale, men med det her siger vi også, at uanset hvad skal man arbejde for sin ydelse.
Jeg tror i øvrigt også, at det er en del af det at lære at blive en del af det arbejdsmarked, som jeg ved hr. Karsten Hønge også ønsker at man skal være.
Det er ikke en mulighed ikke at tilbyde noget.
Det er ikke en mulighed, at de ikke er aktiveret.
Det er ikke en mulighed, at de ikke arbejder for deres ydelse.
Det, der også ligger i det – det er jo så i det næste lovforslag – er den her afklaringsret.
Jeg tror også, at når man nu skal sikre, at nogle af dem, der har været på kontanthjælp i 20 år, arbejder for deres ydelse, så kan man måske også konstatere, at de faktisk ikke kan arbejde for deres ydelse, og at de måske slet ikke skulle have siddet på kontanthjælp i 20 år, som burde være en midlertidig ydelse.
De skulle måske have haft en førtidspension, fordi de ikke har arbejdsevnen.
Det ved vi jo ikke, før vi, om man så må sige, tager fat i de borgere og siger: I skal yde det, I kan.
Ellers finder vi jo aldrig ud af, om det faktisk er dem eller systemet, der har givet op for hurtigt.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-10-25:
Tak for det, formand.
Lovforslagets formål er at give mulighed for at opsætte kontrol- og klageinstanser m.v. for den danske forvaltning af CBAM.
CBAM er reel klimahandling.
Det handler om prissætning af CO 2 og om at sikre, at markedet kan virke – og det gælder jo især ved import fra virksomheder uden for EU – således at kulstoflækage mindskes, og det handler også om at få en effektiv administration i Danmark.
Det skal implementeres, og Liberal Alliance støtter det, når vi skal implementere EU-regler og -forordninger, som kommer i vores retning.
Så LA er positive over for forslaget.
Mads Fuglede (DD), 2024-10-25:
Tak for ordet.
Lovforslagets formål er at give mulighed for at opsætte kontrol- og klageinstanser m.v. for den danske forvaltning af CBAM.
Formålet med CBAM-forordningen er at forhindre kulstoflækage og bidrage til, at europæiske virksomheder opretholder deres konkurrencedygtighed, når EU's kvotehandelssystem implementeres fuldt ud i flere sektorer.
Danmarksdemokraterne stemmer for forslaget.
Det er det eneste rigtige at gøre i det her tilfælde.
Ellers stiller vi danske virksomheder dårligere, når fremtidens krav rulles ud fra Bruxelles.
Da der er tale om en forordning, får Folketinget ikke indflydelse på indholdet af forordningen.
Jeg kan dog love danske virksomheder, at vi ikke glemmer de beføjelser, vi giver klimaministeren i dag ved at stemme for forslaget.
Hvis reglerne bliver for rigide og for omfattende, i forhold til hvad rimeligt er, vil vi selvfølgelig forfølge det fremover.