runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2021-02-24:
Det centrale her er jo, som der også bliver sagt, at vi undgår en unødig spredning af covid-19, og det er jo den type regler, som vi hele tiden kæmper med at prøve at få til at virke på den rigtige måde, og hvor vi jo netop nu har taget de første skridt i retning af at åbne op og lempe nogle af de regler, som vi ellers var underlagt, og på et eller andet tidspunkt når vi selvfølgelig også til spørgsmålet om, hvordan forsamlingsforbuddet så skal håndteres.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-02-24:
Men kunne man ikke løse det ret let ved bare at sige, at det er ens private ejendom, som ligger på ens private grund?
Undskyld, det lidt direkte sprog, men det virker jo lidt til grin, at det skal være afgørende, om garagen er bygget sammen med huset eller ej.
Jeg tror faktisk, der er mange, der synes, at deres garage er en del af deres bolig.
De sover der naturligvis nok ikke, men det kan jo være, at de har et køleskab med lidt ekstra sodavand eller et par frysepizzaer eller et par øl, eller hvad det nu kan være, der.
Jeg tror, der er mange, der har sådan et ekstra køleskab og som egentlig har deres havestole til at stå der om vinteren og sådan nogle ting, og det er da en del af ens private bolig.
Jeg synes bare, det er ærgerligt, at danskerne kommer i klemme på sådan nogle sager, som jo egentlig overordnet set har et godt formål, altså at vi skal have nogle værnsregler for ikke at få covid-19 spredt i samfundet, men kunne vi ikke gøre det lidt bedre og få det gjort lidt mere simpelt, så det ikke handler om, om garagen er bygget sammen med boligen eller ej?
Nick Hækkerup (S), 2021-02-24:
Det er jo det, der er sagen med næsten enhver regulering, som vi laver, altså at det hele, når man er i kernen af området, så giver mening og er let at forstå, og at der, når man bevæger sig ud i periferien af reglerne, så næsten altid vil være nogle tilfælde, som enten falder lige inden for reglerne eller lige uden for reglerne, og hvor man kan spørge: Hvorfor skal det, der falder lige indenfor, ikke ligge udenfor, eller hvorfor skal det, der ligger udenfor, ikke præcis høre indenfor?
Det er jo i virkeligheden det, der her er diskussionen, altså at det, når vi siger boligen, og når vi siger haven, så er et forståelsesspørgsmål, hvad det så er, der er boligen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-02-24:
Men hvis vi forhåbentlig kan blive enige om, at reglerne skal give mening for danskerne, så det er nemmere ikke at komme i klemme, men man sådan set også bedre kan følge dem, så håber jeg også, at vi kan blive enige om, at det ikke giver så meget mening, at det lige præcis er, om garagen er bygget sammen med huset eller ej, der er det afgørende.
Jeg tror ikke, man smitter mere, hvis man er seks personer samlet i en garage, der er bygget sammen med huset, end hvis man er sammen i en garage, der ikke er bygget sammen med huset.
Kunne man ikke godt lave de her regler lidt mere sådan, at det gav mening og var nemmere for danskerne at følge dem?
Så mit spørgsmål til ministeren er egentlig, om man ikke vil tage initiativ til at få ændret den her bekendtgørelse, så man får en klar definition af, hvad det er, der indgår i en bolig og i en have, og at man måske også kan indse, at det ikke er særlig smart, at der i haven og i boligen godt må være seks personer, men ikke i garagen.
Nick Hækkerup (S), 2021-02-24:
Jeg kender heller ikke det dokument, men sådan som jeg hørte det, var svaret også, at man ikke umiddelbart kendte dokumentet.
Jeg vil gå ud fra, når vi får etableret den undersøgelse, som vi har et fælles ønske om, at der så bliver en grundig gennemgang af alt det materiale, og jeg vil da også gå ud fra, at de her dokumenter, som måske ikke er registreret elektronisk, også vil være til stede i den proces.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-02-24:
Tak for besvarelsen.
Jeg er jo enig med ministeren i, at det er fornuftigt at have et forsamlingsforbud, at det er vigtigt, at vi ikke samles mange mennesker.
Jeg synes jo også ligesom ministeren, at det er en dårlig idé, hvis man holder fester og er samlet mange, også selv om det er i ens private bolig.
Men det vigtige i den sag og grunden til, at jeg rejser den, er jo, at reglerne også skal være klare og tydelige for danskerne, for så undgår vi for det første, at der er nogle, der kommer i klemme, men vi undgår for det andet også, at der kan være nogle, der siger, at de slet ikke følger reglerne, fordi reglerne kan blive for uklare eller ikke giver mening.
Det er egentlig lidt det sidste, der er sagen her, for det virker jo mildest talt lidt ulogisk, at man godt må være seks personer i ens private garage, hvis den er bygget sammen med huset, eller at man må, hvis det er et telt i haven.
Men hvis der nu skulle være en meters mellemrum mellem huset og garagen, så må man ikke være seks personer.
Det er jo dér, kæden hopper lidt af, for det virker mildest talt ulogisk.
Jeg tror egentlig, at undtagelsen er kommet med en henvisning til grundlovens § 72 om boligens ukrænkelighed.
Men hvorfor er det, man har lavet den bestemmelse, at det lige præcis er i en garage, der ligger uafhængigt af huset, man ikke må være forsamlet, mens man, hvis den er bygget sammen med huset, godt må?
Ministeren læste det jo rigtigt nok op, som det også er beskrevet for mig tidligere i et svar på et skriftligt udvalgsspørgsmål.
Kunne man ikke også sige, at det både er bolig og garage?
Hvorfor er der den her skelnen mellem, om det er en garage, der ligger separat, eller en, der er bygget sammen med huset?
Nick Hækkerup (S), 2021-02-24:
Vores forsamlingsforbud, som for tiden er på maksimalt fem personer, er jo bare et blandt en række restriktioner og forbud, som har det ene formål at sikre, at smitten med covid-19 blandt danskerne håndteres og inddæmmes på bedst mulig måde, sådan at vi kan leve så trygt som muligt.
Og selvfølgelig skal de regler, som danskerne skal efterleve i forbindelse med covid-19, give mening.
Forsamlingsforbuddet er som sådan et vigtigt redskab, når vi skal minimere smitteudbredelsen, og det er derfor også vigtigt, at man respekterer det.
Man skal med andre ord lade være med at arrangere eller deltage i arrangementer med mange mennesker i forbindelse med f.eks. fester eller lignende.
Hvis vi ser på forsamlingsforbuddet, gælder det som udgangspunkt alle indendørs og udendørs arrangementer, begivenheder, aktiviteter og lignende.
Det, der så er sagen, er, at der findes en række undtagelser fra forsamlingsforbuddet, og en af dem er, at det ikke gælder i private boliger og i haver i tilknytning hertil, som kun beboerne råder over.
Det er så en konkret vurdering i de enkelte tilfælde, hvornår der er tale om en privat bolig i forsamlingsbekendtgørelsens forstand.
Det kan udledes af forarbejderne til epidemiloven, at begrebet privat bolig først og fremmest skal forstås som det sted, hvor boligens beboere overnatter.
Derudover er det Justitsministeriets opfattelse, at også andre rum, som er en integreret del af boligen, er undtaget fra forsamlingsforbuddet.
Det vil f.eks. sige, at forsamlingsforbuddet ikke gælder i det hus eller den lejlighed, som den pågældende bor i.
Det er sådan set kernen i det.
Jeg vil i den forbindelse gerne præcisere, at det ikke er afgørende, at der er tale om en privat ejendom.
Men det gælder altså ikke i garager, medmindre de er en integreret del af boligen.
Det er jo et udtryk for et forsøg på på den ene side at gøre det så effektivt som muligt i bekæmpelsen af smitten og på den anden side tage hensyn til privatlivet.
Det er jo den slags afvejninger, som vi bliver nødt til at lave hele tiden.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-02-24:
Spørgsmålet lyder: Er ministeren enig i, at reglerne, som danskerne skal følge i forbindelse med håndteringen af covid-19, skal give mening, og mener ministeren, at de gør det, når det efter Justitsministeriets fortolkning af forsamlingsforbuddet er sådan, at man ikke må være samlet seks personer i en privat garage, hvis den ikke er en integreret del af boligen, men man godt må, hvis garagen er bygget sammen med boligen, samtidig med at man godt må være samlet seks personer i et telt i indkørslen eller haven, men altså ikke i garagen, hvis den ikke er bygget sammen med boligen?
Nick Hækkerup (S), 2021-02-24:
Nej, jeg vil gerne sige: Altså, det svar, som jeg har afgivet, har jeg afgivet på baggrund af den viden, jeg havde, og jeg modtager selvfølgelig meget gerne yderligere dokumenter, og hvis der skulle være mere, modtager jeg også meget gerne det.
Nu er jeg lige optaget af at svare på spørgsmål, og det kan jeg se at jeg er et stykke tid endnu, men mon ikke vi kan lykkes med at få den transaktion gennemført.
Søren Søndergaard (EL), 2021-02-24:
Men justitsministerens problem er jo, at justitsministeren har svaret Folketinget og henholdt sig til svaret fra Københavns Politi om, at det her dokument ikke var tilgængeligt, og det er jo det, der er problemet: at ministeren gang på gang bringes i problemer af sit system, fordi ministeren ikke kan svare Folketinget ordentligt, fordi man ikke kan finde papirerne eller de er helt forsvundet i Københavns Politi eller i Justitsministeriet.
Og det er jo dybt utilfredsstillende.
Men tilbage står vel egentlig, om justitsministeren vil komme og hente papiret, eller om jeg skal gå over og aflevere papiret til ministeren, sådan at ministeren kan lade det gå videre.
Nick Hækkerup (S), 2021-02-24:
Når der er den sondring, som der er, så er det jo, fordi man, dengang loven blev lavet, lavede forarbejder, hvor man skrev ind, hvordan de her regler skal forstås.
Og det er altså noget af det, som kan fortolkes ud af nogle af de bestemmelser til forarbejderne til epidemiloven, som ikke gik med videre, men hvor der var et behov for, at det her kunne udgøre fortolkningselementer.
Karina Adsbøl (DF), 2021-02-24:
Jeg undrer mig bare over, at ministeren ikke får stoppet den praksis, for tilbage i juli 2020 stillede jeg netop ministeren spørgsmål i forhold til anvende de her stopursmetoder.
Der svarede ministeren netop, at man skal anvende den mindst indgribende måde.
Så kommer de her artikler, og vi ser så, at den unge gymnasieelev er blevet overvåget i 14 nætter.
Altså, det hænger jo ikke sammen med mindst indgribende metoder.
Så jeg kan simpelt hen ikke forstå, at ministeren ikke får stoppet den her praksis med det samme.
Det er den ene ting.
Ministeren vil så vente på en undersøgelse.
Mener ministeren, at det er grundlæggende nødvendigt, eller mener ministeren, at man sagtens kan afdække borgerens behov på andre måder, som ikke er så indgribende, som de mange historier, der har været bragt, bl.a. også om den unge gymnasieelev Simon Kjær og de 14 nætter, beretter – det er godt nok meget grænseoverskridende?
Så vil jeg høre ministeren, hvornår undersøgelsen er færdig, og hvorfor ministeren ikke vil stoppe den her praksis med det samme.
Som jeg sagde tidligere, er det jo ikke første gang, at jeg som handicapordfører har stillet spørgsmål til de her artikler, vi har læst og set, og de borgerhenvendelser, vi også har fået.
Så hvor lang tid skal borgerne vente på, at der sker mindre indgribende tiltag, så de kan undgå at blive overvåget?
Er det overhovedet lovligt, at man på den måde sådan kan overvåge borgere i eget hjem?
Kan de sige nej til det, og hvad sker der, hvis man siger nej?
Det var en række opfølgende spørgsmål, som jeg håber ministeren vil svare på.
Tak for det.
Mener ministeren, at det er nok at »undersøge« kommunernes brug af overvågning, eller vil ministeren af respekt for borgere med handicap standse den uværdige praksis, så de ikke uden grund skal føle sig under mistanke, når kommunen sender folk ud for at overvåge deres hverdag i flere dage?
Astrid Krag (S), 2021-02-24:
Tak for det.
Det var jo ganske mange spørgsmål og tak til ordføreren for også at være optaget af det her.
Et problem i forhold til det, ordføreren siger, om, hvorfor vi ikke får stoppet den her praksis, og om det ikke er meget tydeligt, at det er ulovligt, hvad der foregår, er jo, at det ikke er meget tydeligt.
Altså, det samlede overblik over, hvad det er for en praksis, der er med observationer, er der mig bekendt ikke nogen der har.
Men jeg synes nu, at jeg i mit svar gjorde det ganske klart, at der er grænser.
Nu er min tid løbet, men det er jeg sikker på jeg får lov til at uddybe.
Magnus Heunicke (S), 2021-02-24:
Tak for det, og mange tak for spørgsmålet, som jo er hyperaktuelt.
Netop i dag har regeringen med et flertal i Folketinget indgået en aftale om det næste skridt i genåbningen af Danmark.
Det handler bl.a. om de ældste skoleelever, der kan vende tilbage til skolen, og det sker på baggrund af anbefalinger fra indsatsgruppen, herunder sundhedsmyndighederne, og nogle meget omfattende beregninger.
Det indebærer, som det er sagt, en regional genåbning i Nordjylland og Vestjylland samt på Bornholm, hvor smitten er lavere end i andre landsdele.
Det er det, som indsatsgruppen har anbefalet.
Og de resterende dele af Danmark kommer så i rul i de kommende uger, i takt med vi følger epidemien tæt og altså oppebærer en kontrol med epidemien.
Det er en klar prioritet for os, at elever i de ældste klasser i resten af landet snart kan vende tilbage, særlig eleverne i afgangsklasserne, som referencegrupperne jo også har peget på.
Det er også afgørende, at det sker på en forsvarlig måde, hvor smitten ikke løber løbsk, og vi skal i særlig grad være opmærksom på de nye og mere smitsomme virusvarianter.
For nylig har vi jo set – det var Kolding sidst – hvor hurtigt smitten kan sprede sig, når det går galt med konkrete udbrud, og derfor lægger sundhedsmyndighederne vægt på, at genåbningen af samfundet sker gradvis og kontrolleret.
Det er afgørende, at vi bevarer epidemikontrollen i forbindelse med fjernelsen af restriktioner, så vi ikke ender i en situation, hvor sundhedsvæsenets kapacitet ikke kan følge med længere.
Det er det, statsministeren tidligere har givet udtryk for, og jeg er selvfølgelig hundrede procent enig i dette.
Så vil jeg derudover sige, at regeringen vil indkalde alle Folketingets partier med henblik på at udarbejde en strategi for den videre genåbning af samfundet, både på kort og på længere sigt.
Tak, formand.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-02-24:
Tak for det.
Hvad forstår ministeren ved fuldstændig epidemikontrol, og er ministeren enig med statsministeren i, at de ældre skolebørn først kan komme tilbage i skole, når regeringen har opnået fuldstændig epidemikontrol?
Astrid Krag (S), 2021-02-24:
Jeg har netop sagt, at hvis man læser folks sms'er i forbindelse med observationer, hvis man gennemfører ugelange observationer, der kunne have været klaret på et døgn eller nogle timer, så er det ikke i orden, og så skal man se at få det stoppet.
Når vi skilles her, skal jeg videre ud til Kommunernes Landsforening, hvor der afholdes et seminar sammen med Danske Handicaporganisationer om deres fælles arbejde for god borgerinddragelse i sagsbehandling.
Der foregår rigtig mange vigtige ting på det her område, og jeg tror også, at vi skylder hinanden nogle gange at lade være med at lade, som om der er en eller anden snuptagsløsning, som jeg eller Dansk Folkeparti kunne bruge, og så var alt godt.
Det her er et langt, sejt træk.
Vi bliver nødt til at være fælles om det her.
Ambitionen er vi enige om: Man skal mødes med tillid, man skal mødes med værdighed og respekt, og det skal ikke være en kamp at få den hjælp, man har brug for.
Karina Adsbøl (DF), 2021-02-24:
Altså, jeg undrer mig bare over, at man skal vente på en eller anden undersøgelse, når man nu kan se, hvordan det ser ud på handicapområdet i kommunerne.
Når man nu kan se de eksempler, der kommer frem, både med stopursmetoder og med overvågning, kan man jo gøre det klart over for kommunerne – hvis man ville som minister – at det ikke er acceptabelt at gøre det på den måde, og at man skal anvende den mindst indgribende metode, og at dialog baner vejen.
Alle de ting kunne man jo allerede gøre nu.
Der behøver man jo ikke at vente på en eller anden undersøgelse fra Ankestyrelsen – endnu en undersøgelse, som man altid venter på.
Man kunne allerede nu som minister handle og sige, at det er fuldstændig uacceptabelt og uværdigt, og at det vil vi som samfund ikke have.
Astrid Krag (S), 2021-02-24:
Men jeg bliver nødt til at sige, at hvis observationer foregår med respekt og i dialog med borgeren, så kan observationer af fagfolk – en fysioterapeut, der er ude, eller andet – jo også være med til at afdække, hvordan borgeren faktisk kan blive mest muligt selvhjulpen i eget liv, og det går jeg ud fra at ordføreren også er enig i, altså at det har vi alle sammen og ikke mindst de borgere, der er brug for hjælp, en interesse i.
Så observationer kan jo være et brugbart redskab, et fælles redskab; der, hvor det er et problem, er der, hvor det bliver oplevet som noget, der skrider ind i privatlivets fred, noget, der ikke er proportionelt, noget, der er alt for voldsomt i forhold til omfang, og det er ikke i orden – det er det ikke med den gældende lovgivning.
Det her handler for mig ikke om at få overblik over bare antallet, men også over, hvordan kommunerne anvender det her.
Og når vi har den viden, kan vi jo se, om der er brug for ændringer, ligesom vi gjorde det i forlængelse af undersøgelsen af de her no-cure-no-pay-konsulenter.
Karina Adsbøl (DF), 2021-02-24:
Jeg behøver simpelt hen heller ikke at have et overblik over, hvor mange kommuner der gør det.
Det handler ikke om antal for Dansk Folkeparti; det handler om, at mennesker med handicap får en værdig og ordentlig behandling.
Og hvis der er eksempler på, at det foregår, som vi jo har set, så handler det for Dansk Folkeparti om at stoppe de her metoder, som handler om overvågning, og som handler om brug af stopuret.
Der kan man indgå i dialog med de mennesker, det handler om, og spørge ind til deres behov og ønsker, i forhold til hvordan det bedst kan fungere med hjælpen til deres behov.
Men i stedet bliver man mødt med mistillid, man bliver mødt med overvågning, og man bliver mødt med stopursmetoder.
Så det mener jeg at ministeren kan stoppe allerede nu, hvis ministeren ønsker det, og hvis ministeren også kan se, at det er uværdigt, at man skal behandles på den måde.
Astrid Krag (S), 2021-02-24:
Men det er jo meget klart i dag: Det må ikke være et stopur, der afgør, hvilken hjælp borgeren får.
Man skal sørge for at vurdere behovet for hjælp på den mindst indgribende måde – det skal være proportionalt, og det skal ske med respekt for den enkeltes ret til privatliv.
Og nej, selvfølgelig skal man ikke møde borgerne med mistillid og med et grundlæggende udgangspunkt om, at de er løgnere.
Men det er jo ikke det eneste, der sker på det her område, at vi nu får afdækket anvendelsen af observationer i kommunerne.
Jeg ved ikke, om spørgeren ligger inde med nogle tal og noget viden, jeg ikke har.
Men jeg har i hvert fald ikke et overblik over kommunernes brug af observationer; jeg har nogle triste historier, som jeg jo meget tydeligt her i dag har givet udtryk for at jeg synes er over grænsen.
Karina Adsbøl (DF), 2021-02-24:
Ja, man kan sætte rigtig mange undersøgelser i gang, men vi ved jo faktisk, hvordan det ser ud på handicapområdet.
Vi ved i hvert fald, at borgere oplever, at de ikke får den hjælp, de har behov for, og at de oplever, at de bliver mødt med mistillid.
Så mener ministeren, at der er grund til generelt at møde borgere med handicap med mistillid og en formodning om, at de lyver om deres behov for hjælp?
Så i forhold til det, vi har læst og været vidne til omkring overvågning og den måde, man gør det på, og stopursmetoder – altså at når man sidder på toilettet, skal der tages tid på, hvor lang tid man er om det – mener ministeren, at det er værdigt?
Altså, ministeren kan jo stoppe den måde at overvåge på, ministeren kan stoppe den måde at bruge stopursmetoder på over for mennesker med handicap, men ministeren vil vente på den her undersøgelse.
Og det undrer mig bare, for når ministeren siger, at man skal lave det mindst indgribende, kan ministeren jo godt se, at det da ikke er det mindst indgribende, at man skal overvåges 14 nætter i forhold til at få hjælp.
Det kan jeg da i hvert fald ikke se er det mindst indgribende.
Så hvad er baggrunden for, at ministeren ikke vil stoppe det og simpelt hen lave en vejledning eller andet, i forhold til at overvågning af borgere ikke er acceptabelt, og at brug af stopursmetoder heller ikke er acceptabelt?
Jamen det var ikke det, jeg sagde.
Altså, lovligt eller ej – er det sådan et samfund, vi vil have, hvor kommunen skal ind og overvåge mennesker med handicap, og her et eksempel på 14 nætter?
Nej, det er i hvert fald ikke sådan et samfund, Dansk Folkeparti ønsker.
Vi ser overhovedet ikke, at det er værdigt for de mennesker, det handler om, at man på den måde skal overvåges i eget hjem.
Hvis nu Simon her, som er i artiklen, som jeg har henvist til, havde sagt nej til det her, hvad var der så sket?
Havde han så mistet sin hjælp, eller hvad?
Astrid Krag (S), 2021-02-24:
Jeg synes jo faktisk, at jeg svarede ret klart.
Og det er også sådan, at observationer kun må bruges, når det er nødvendigt, og hvis man ikke kan tilvejebringe den viden, observationerne giver, på anden vis.
Har man brug for at anvende dem, må det ikke være længere end højst nødvendigt.
Det vil sige, at hvis observationer i en dag eller i et døgn er rigeligt, så må man selvfølgelig ikke observere en borger i flere uger.
Man må selvfølgelig ikke læse borgerens private sms'er.
Det skal ske proportionelt i forhold til det, man løser ved at have observationen.
Og jeg vil gerne sige meget klart, at hvis det ikke er sådan, altså hvis man sidder derude og har sat nogle til at lave observationer, som f.eks. overskrider retten til privatliv, så skal det ophøre nu.
Karina Adsbøl (DF), 2021-02-24:
Men derfor mangler jeg jo også at høre, at ministeren handler – ud over en undersøgelse.
For vi har jo set, hvad der foregår.
Vi har set det og læst om det i artikler.
Vi hører om 14 nætters overvågning eller andet, hvor man simpelt hen skal sidde og blive overvåget, for at folk kan finde ud af, hvor meget hjælp man har brug for.
Er det så ikke en grundlæggende mistillid, man skaber, i forhold til det menneske, der netop har brug for hjælp?
Og kan man sige nej til det?
Kan man sige nej til det, og vil man så været sikret hjalp?
Derfor mangler jeg svar.
Og ministeren vil først handle, når den undersøgelse foreligger.
Så kan man jo faktisk videreføre den her praksis.
Søren Søndergaard (EL), 2021-02-24:
Nu står jeg her med en kopi af et andet dokument, det er fra advokatfirmaet Reumert & Partnere og er sendt til Frederiksberg Politi den 13. juli 1990, og det viser, at dansk politi få måneder efter branden faktisk var klar over de tætte forbindelser til det amerikanske SeaEscape.
Da jeg spurgte til det svar i ministeriet, fik jeg følgende replik: Københavns Politi kan oplyse, at det pågældende brev ikke umiddelbart kan identificeres i sagen.
Altså, endnu et papir af central betydning, der ikke kan identificeres.
Og så må jeg altså spørge: Er ministeriet interesseret i at modtage en kopi af det brev fra Reumert & Partnere, sådan at det kan gå videre til Københavns Politi og indgå i den videre efterforskning?