Morten Bødskov (S), 2021-11-25:
Tak for det, formand, og tusind tak for opbakningen til forslaget her.
Jeg vil gerne derudover starte med at takke forligspartierne for den meget konstruktive dialog, der har været, både omkring lovforslaget og på ejendomsområdet generelt.
Det er et område, som vi på tværs af regeringsskifter har et stort ansvar for, og det er også velkendt stof, at der længe har været massive udfordringer på ejendomsområdet.
Derfor har både den nuværende regering og også den tidligere regering været bundet af en opgave om at udvikle og ikke mindst forbedre vurderinger og dermed også være med til at sikre grundlaget for et nyt beskatningssystem.
Jeg er oprigtig talt meget glad for, at det er en opgave, der har et bredt flertal i Folketinget bag sig
Det tror jeg er utrolig vigtigt vi holder fast i, og derfor er det godt, at vi har haft den konstruktive dialog, som vi har haft, om det.
Vi er på mange måder og heldigvis for det et bedre sted i dag, end vi har været tidligere.
Vi har netop udsendt den første del af de nye ejendomsvurderinger, og vi kan så småt skimte næste udsendelse på den anden side af årsskiftet.
Med det her lovforslag tager vi endnu et skridt mod genopretningen af ejendomsområdet og ikke mindst et vigtigt skridt i implementeringen af det fælles boligskatteforlig, som vi lavede, og som jo altså ligger tilbage til 2017.
Forslaget i lovforslaget her er at fastsætte nye kommunespecifikke dækningsafgiftspromiller.
Det er jo som bekendt kommunen, der opkræver dækningsafgift, og i 2021 opkræves 37 kommuner dækningsafgift.
Det følger af boligskatteforliget fra 2017 og den kompensationsaftale fra 2020, som vi også lavede i fællesskab, at det samlede provenu fra dækningsafgiften i 2022 skal svare til provenuet i 2014 justeret for satsændringer fra og med 2017.
Det betyder med andre ord, at det er aftalt, at dækningsafgiftsprovenuet i den enkelte kommune skal stige med ca. 37 pct. i 2022 i forhold til 2021.
Stigningen skal selvfølgelig ses i sammenhæng med, at beskatningsgrundlaget har været fastfrosset siden 2012.
Lovforslaget udmønter så denne del af aftalerne på boligområdet.
Det er vigtigt at understrege, at lovforslaget ikke ændrer på, at kommunalbestyrelserne kan vælge at sænke promillerne i de kommende år, og det er der også tre kommuner der har besluttet sig for at gøre; der er tre kommuner, der har besluttet sig for at afskaffe dækningsafgiften allerede fra 2022.
Det følger så endvidere også af aftalerne på boligområdet, at der lægges et loft over de kommunale dækningsafgiftpromiller, så de ikke kan sættes op i årene fra 2021 til 2028, og det princip videreføres selvfølgelig også med det her lovforslag.
I 2022 udgør de nye ejendomsvurderinger for første gang beskatningsgrundlaget for dækningsafgiften.
Det vil sige, at der vil ske en genberegning af dækningsafgiften, når de nye erhvervsvurderinger er udsendt.
Den foreløbige opkrævning sker så på baggrund af vurderinger i det gamle vurderingssystem, dvs. typisk en vurdering fra 2012.
Der er en vis usikkerhed forbundet med at opkræve dækningsafgiften foreløbigt, og for at sikre virksomheder mod pludselige ændringer foreslås det derfor, at der indføres en stigningsbegrænsning for den foreløbige opkrævning, så virksomhederne maksimalt kan komme til at betale 30 pct. mere end det, de gjorde i 2021.
Tilsammen sikrer de foreslåede regler jo så derfor i så høj grad som muligt virksomheder mod store efteropkrævninger.