runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2018-04-12:
Jeg klandrer ikke Dansk Folkeparti for noget som helst, men jeg sagde bare, jeg var skuffet, og det er jo to forskellige ting.
Det kan man så være enig med mig i eller ej.
Det er klart, at når man laver en ydelseskommission, som skal komme med forslag til, hvor ydelserne skal ligge, netop for at have et godt system fremover, vil man være klar til at ændre det.
Det er også derfor, at det jo ikke er rigtigt, at vi mener, at det, der er der nu, er rigtig godt, og at vi bare vil fortsætte med det.
Det er ikke korrekt, for så havde vi ikke foreslået en ydelseskommission.
Det er rent faktisk, fordi vi vil bede nogle mennesker om at arbejde med det, så vi kan få et rigtig godt forslag til, hvordan vi gør det, og når så det er kommet, sætter vi os selvfølgelig sammen med de parter, der vil, for at se, om vi kan få et bredt flertal for det her.
Det har Socialdemokratiet altid gjort, men det har man så ikke gjort i den her sag med kontanthjælpsloftet, men det har vi altid gjort, når det drejede sig om de helt store ting – også med kontanthjælpsreformen.
Det er sådan set det, vi forsøger, for det ville være hul i hovedet at lave en ydelseskommission og så ikke ønske noget som helst, og derfor holder al den der kritik, der har været fra den borgerlige del om, at vi bare vil fortsætte, heller ikke vand.
Bent Bøgsted (DF), 2018-04-12:
Risikoen er der jo for, at ydelseskommissionen kommer frem til, at der ikke er nogen grund til at hæve satserne.
Den risiko er der jo, medmindre Socialdemokratiet skriver ind, at deres opgave er at komme med en analyse, der viser, at satserne skal hæves.
Man ved aldrig, hvad de kommer ud med.
Det er faren med en ydelseskommission, for man ved aldrig, hvad de kommer med.
Vil Socialdemokratiet så følge det, de kommer med, til punkt og prikke?
Leif Lahn Jensen (S), 2018-04-12:
De borgerlige synes jo, det er interessant at give lave ydelser, og der er andre, der synes, det er interessant at give høje ydelser.
Vi synes, det er interessant, når vi kigger på sådan et ydelsessystem, at have balancen mellem at få folk i beskæftigelse og uddannelse og samtidig bevare et sikkerhedsnet, så folk faktisk har det godt, mens de er på kontanthjælp, samtidig med at vi, som hr. Bent Bøgsted jo også var inde på, sikrer, at de får en ordentlig og god beskæftigelsesindsats, at kommunerne leverer en beskæftigelsesindsats, så de her mennesker kommer i arbejde.
Så et ordentligt sikkerhedsnet, mulighed for, at folk kommer i beskæftigelse og uddannelse, og at vi sikrer nogle indsatser, synes jeg i hvert fald er rød politik, og jeg synes i hvert fald, at det er socialdemokratisk politik.
Christian Juhl (EL), 2018-04-12:
Når man ikke har en god politik, må man jo prøve at se, om man kan sætte lus i skindpelsen hos den anden side.
Det synes jeg Venstre gør i dag ved at skabe tvivl om en kommende socialdemokratisk regering.
Jeg har jo de største forhåbninger om, at I vil føre en progressiv rød og grøn politik, så vi virkelig kan se, at der er forskel på højre og venstre.
Kunne ordføreren ikke benytte lejligheden til at forklare Venstrefolkene, at I vil føre en progressiv rød og grøn politik på det her område og så afskaffe de der fattigdomsydelser, som vi ikke har brug for?
Benny Engelbrecht (S), 2018-04-12:
Først og fremmest vil jeg sige, at grunden til, at vi overhovedet diskuterer, hvad der måtte ske i det teoretiske scenarie, at der måtte spares penge – statslige lønkroner – jo er, at statsministeren fremførte det budskab.
Efterfølgende blev der sået tvivl om det, og nu har vi så muligheden for, bl.a. fordi Enhedslisten har rejst den her forespørgselsdebat, at slå fast, at det må der sås tvivl om.
Jeg skal ikke give stilkarakterer for den måde, det kom ud over rampen på, men det kunne måske godt være håndteret bedre, sådan at vi slet ikke skulle diskutere det her i dag.
Så må jeg jo stadig væk henholde mig til, at hvis vi begynder at spekulere i, hvad der måtte ske i det tilfælde, at en konflikt bryder ud, altså at man ikke når frem til en forhandlet aftale, tager vi i virkeligheden også hul på en diskussion, som direkte eller indirekte kan lægge et pres på forhandlerne på begge sider.
Og som jeg har fremført tidligere, er vi optaget af, at begge parter kan forhandle frit, for det tror vi på er den bedste måde, hvorpå man opnår en løsning.
Og så må fru Stine Brix jo tage mig på mit ord, når jeg siger, at vi hverken har forholdt os teoretisk eller konkret til noget som helst, og det vil vi heller ikke gøre, før en sådan situation måtte opstå, og det håber vi ikke den gør.
Christian Juhl (EL), 2018-04-12:
Tak for det.
Ordføreren talte om moralske problemer, men han sagde også: Vi er meget stolte af reformen.
Det kan jeg ikke lige få til at hænge sammen i mit hoved, så jeg er nødt til at spørge den konservative ordfører: Er ordføreren stolt af, at 11.000 børn nu må leve under det, vi før havde som fattigdomsgrænsen – 11.000 børn, som får forringet deres muligheder for at være ligeværdige borgere i vores samfund?
Vi ved jo fra alle undersøgelser, at sådan er det.
Det er jo en pris, man må tage med, når man vedtager sådan en lov som den her.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-04-12:
Det er klart, at kontanthjælpsloftet betyder, at der er nogle, der har færre penge, end de ellers ville have haft.
Det er ikke voldsomt store beskæringer, vi taler om.
Men vi mener altså, at det er rigtigt, at der er den forskel mellem, hvad en kontanthjælpsmodtager har, og hvad folk i lavtlønnede job har.
Den måde, man så opgør fattigdom på i Enhedslistens definition, er jo sådan, at hvis man tilhører den fattigste del af samfundet, uanset hvordan niveauet er, bliver man opgjort som fattig, og det vil jo så uundgåeligt betyde, at kontanthjælpsmodtagere vil høre til blandt de fattigste, når der nu er den forskel på at få kontanthjælp og være i et lavtlønnet job, og derfor får man de statistikker, som er her.
Men vi mener stadig væk, at niveauet for kontanthjælp bestemt er noget, vi kan være bekendt.
Christian Juhl (EL), 2018-04-12:
Skal vi så ikke lade være med at snakke om moral, når det er De Konservatives moral, at det er helt i orden, at vi forringer 11.000 børns muligheder for at være ligeværdige borgere i vores samfund – og så snakker man bare om, om det kan betale sig at arbejde?
Alle ved, at det kan betale sig at arbejde.
Det behøver vi ikke at diskutere længere.
Vi behøver ikke lave flere reformer.
Konjunkturerne er det, der er den væsentligste faktor i det her spørgsmål.
Det sidste spørgsmål er: Når der er så stor tvivl, som det viser sig i dag, om ministerens egen effektanalyse, er det så ikke rimeligt, at vi får nogle fakta på bordet, nemlig via en uvildig analyse?
Og hvad er regeringspartierne bange for, siden de ikke har lyst til at lave det stykke arbejde, som alle kunne have gavn af at få?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-04-12:
Jeg synes ikke, at vi skal lade være med at tale om moral.
Jeg synes, at moral er enormt vigtigt i den måde, vi indretter vores samfund på, og jeg synes ikke, at det er moralsk forsvarligt at indrette et velfærdssystem på den måde, så folk ikke får noget ud af at tage et lavtlønnet arbejde.
Jeg synes, at det er mangel på respekt for de mennesker, som tager lavtlønnet arbejde i Danmark at sige, at de ikke skal have noget ud af det, og jeg er ikke enig i, at vi ikke skal diskutere, om det kan betale sig at arbejde.
Det skulle være bevist og hævet over enhver tvivl.
Forskellen er for lille i Danmark, og det var den især, før vi lavede kontanthjælpsloftet, særlig når man også tager i betragtning, at der ofte vil være udgifter ved at tage et arbejde i forhold til transport og andre ting, som er nødvendige for at passe et job.
Torsten Gejl (ALT), 2018-04-12:
Når vi nu kan se, at den der lillebitte portion jobs eller uddannelse, som der er blevet skaffet på den her måde, har så utrolige konsekvenser for familier, der er blevet fattiggjorte, børn, der er kommet under fattigdomsgrænsen, de konsekvenser, vi har diskuteret i det her Folketing utrolig længe – og vi taler moral i dag – hvorfor er det så, at de fattigste, de mest udsatte familier, de familier, der betaler en kæmpe pris for den her meget marginale øgning i beskæftigelsen, går under De Konservatives morals radar?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-04-12:
Jeg er ikke enig i præmissen for det spørgsmål, altså at der skulle have været enorme konsekvenser og en kæmpe pris for nogle familier.
Jeg mener stadig væk, at det kontanthjælpsniveau, vi har i Danmark, er yderst rimeligt og understøtter, at man godt kan have et godt liv i Danmark på det niveau.
Torsten Gejl (ALT), 2018-04-12:
Hvis man ser de 10.000 familier, 10.000 børn, der er kommet under den fattigdomsgrænse, som regeringen så afskaffede, for sig, vil man se folk, der mangler medicin, folk, der har svært ved at sende deres børn til idrætsaktiviteter – og børn ved jo godt, at de er fattige, børn ved godt, at deres forældre er fattige, de føler skyld over det, de føler skam over det – alle de mennesker, som i hvert fald i min verden er mange, og hvorfor går de under De Konservatives morals radar?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-04-12:
Prøv at høre her: Den måde, man opgør fattigdom i Danmark på, som Alternativet refererer til, er, at man siger, at dem, der tilhører den fattigste del af samfundet og har de laveste indkomster i samfundet, opgøres som fattige.
Og så er det bare klart, at uanset hvordan niveauet er, vil der altid være nogle, der ligger i den kategori.
Og vi har den holdning, at når man modtager kontanthjælp, skal man høre til blandt dem, der har de laveste indkomster, fordi vi synes, at folk, der er i arbejde, skal have flere penge end folk, der er på kontanthjælp, og derfor er det uundgåeligt, at der vil blive opgjort nogen, som hører under fattigdomsgrænsen.
Men vi synes ikke, de er fattige, vi synes, at det niveau, vi giver dem, er rimeligt, og at man godt kan have en ordentlig tilværelse med de ydelser, vi giver.
Henning Hyllested (EL), 2018-04-12:
Hr. Benny Engelbrecht opfordrer til at give forhandlerne arbejdsro, og siger ganske rigtigt, at overenskomstforhandlinger er en sag for arbejdsmarkedets parter.
Er hr. Benny Engelbrecht enig med mig i, at et regeringsindgreb ikke er en del af den danske model, og at man med den danske model siger, at her udtager vi krav, vi forhandler krav, og kan vi ikke blive enige, prøver vi at opnå forlig i Forligsinstitutionen, og hvis det ikke kan lade sig gøre, kalder man til henholdsvis strejke og lockout?
Et regeringsindgreb er en mulighed, som vi som folketingspolitikere har, men er hr. Benny Engelbrecht enig med mig i, at det ikke er en del af den danske model, og at hvis man fra Folketingets side tilkendegiver, at man ikke vil gribe ind ensidigt til fordel for arbejdsgiverne, som det jo skete i 2013, så letter man i stedet presset på forhandlerne?
Der er jo forskel på ikke at blande sig og at holde med nogen.
Men er ordføreren enig i, at vi rent faktisk letter presset på forhandlingerne ved at tilkendegive, at vi ikke kommer med den store kølle, som jeg nævnte i min ordførertale?
Benny Engelbrecht (S), 2018-04-12:
Og jeg forstår godt hr. Henning Hyllesteds motivationer, men alene det, at vi overhovedet diskuterer den potentielle situation, det teoretiske scenarie, betyder jo, at vi dermed også indirekte kan begynde at blande os.
Altså, det er vigtigt, at vi sikrer, at de forhandlere, der sidder og forhandler nu, får al den arbejdsro, de måtte have brug for, og det eneste, jeg forholder mig til, er, at de skal have tid, at de skal have plads, og at begge parter har mulighed for og frihed til at forhandle med hinanden.
Jeg vil sige, at næsten uanset hvordan hr. Henning Hyllested måtte formulere sit spørgsmål, vil det jo næsten pr. automatik blive en spekulation i, hvad man måtte gøre i det tilfælde, hvor det ikke lykkes at forhandle en aftale på plads.
Og jeg ønsker ikke at spekulere i, hvad der sker i det tilfælde, hvor en aftale ikke forhandles på plads, for jeg ønsker, at aftaleparterne når hinanden.
Henning Hyllested (EL), 2018-04-12:
Nu er det jo ikke grebet ud af den blå luft.
Spekulation og spekulation
– ja, vi ved det ikke i den konkrete situation, men det er jo ikke grebet ud af den blå luft, at der kan forekomme regeringsindgreb.
Så når hr. Benny Engelbrecht påstår, at det er ren spekulation og det i virkeligheden gør forhandlingerne vanskelige, vil jeg sige, at det kan jeg ikke se; den argumentation forstår jeg simpelt hen ikke.
For det er klart, at der, hvad skal man sige, hænger en trussel over hovederne på lønmodtagernes forhandlere, fordi de jo sagtens kan huske tilbage til 2013.
Og derfor synes jeg, det ville være godt, hvis vi tilkendegav: Den der kølle kommer vi ikke med.
Altså, er hr. Benny Engelbrecht ikke enig med mig i, at lockoutvarslet i sig selv jo baner vejen for og vel indikerer, at et regeringsindgreb bestemt er en nærliggende mulighed for de offentlige arbejdsgivere, fordi de har den mulighed?
Pelle Dragsted (EL), 2018-04-12:
Man vil gerne sige, at hvis der kommer en konflikt, altså spekulerer i det, så skal pengene gå til det her.
Det er jo udmærket, men der er man jo allerede inde i spekulationer.
Men man vil til gengæld ikke, af en eller anden grund, sende et klart signal til begge parterne om, at denne gang bliver det frie forhandlinger; at denne gang ligger der ikke en masterplan; at denne gang vil mit parti, altså i det her tilfælde Socialdemokratiet, ikke medvirke til at køre lønmodtagerne over med et regeringsindgreb, sådan som det jo skete, desværre, med deltagelse af et bredt flertal her i Folketinget i 2013.
Det er jo ikke spekulationer.
Det er det, der sidder på skuldrene af de offentligt ansatte nu, når de går til møder med deres kollegaer; når de sidder i Forligsinstitutionen.
De sidder jo og er bange for, at det kommer til at gentage sig.
Netop derfor er det ikke frie forhandlinger, og netop derfor kunne vi sende et meget klart signal i dag – hvis man kunne bakke op om Enhedslistens forslag til vedtagelse – til de offentligt ansatte om, at denne gang er det frie forhandlinger: Nu skal I forhandle videre i Forligsinstitutionen, og I er ligeværdige parter, for der kommer ikke nogen og griber ind til den enes fordel bagefter.
Benny Engelbrecht (S), 2018-04-12:
Men jeg opfatter faktisk parterne som ligeværdige, og det er også det signal, jeg sender.
Så bliver jeg nødt til at adressere det, som hr. Pelle Dragsted siger, nemlig at det så skulle være undtagelsen, at vi nu diskuterer den her situation, hvis der opstår en konflikt og der så spares lønkroner.
Og så er det jo nødvendigt, at vi her i dag sender det fælles signal fra et samlet Folketing om, at selvfølgelig – og det håber jeg så selvfølgelig også at Enhedslisten vil erklære sig enig i, når vi når frem til at skulle stemme om forslagene til vedtagelse, for det er indeholdt i dem begge to – er det sådan, det er, så der ikke opstår nogen tvivl om det.
Stine Brix (EL), 2018-04-12:
Jeg synes, det er et fint signal at sende, at midlerne, der eventuelt måtte blive sparet i tilfælde af en konflikt, skal gå tilbage til velfærdsområdet.
Men jeg synes, det er tankevækkende, at hr. Benny Engelbrecht ikke også synes, det er et vigtigt og helt afgørende signal at sende, at Socialdemokratiet ikke vil være med til et lovindgreb, som ensidigt er til fordel for arbejdsgiverne.
Det er jo helt afgørende for de forhandlinger, der foregår p.t., at man ved, hvad det er, der i så fald vil komme til at ske.
Jeg synes, det er mærkeligt, som min kollega hr. Pelle Dragsted også lige har sagt, at man gerne vil forholde sig til det teoretiske scenarie, at der bliver sparet midler som følge af en lockout eller en strejke, men at man ikke vil forholde sig til det teoretiske scenarie, at det så kan føre til et lovindgreb.
Hvorfor er det, at Socialdemokratiet ikke kan give en klar melding på det spørgsmål?
Pelle Dragsted (EL), 2018-04-12:
Ordføreren siger, at målet må være, at parterne forhandler frit.
Det er vi i Enhedslisten fuldstændig enige i, og det er netop indholdet i det forslag til vedtagelse, vi har fremsat, nemlig at vi skal sende et klart signal om, at det er frie forhandlinger; at der ikke ligesom i 2013 ligger en masterplan, hvor man ved, at der på et tidspunkt gribes ind til arbejdsgivernes fordel, så de får det, som de vil have det, for så er der ikke tale om frie forhandlinger.
Det er ikke relevant, siger ordføreren.
Det tror jeg i den grad det er for rigtig mange offentligt ansatte; der er det uhyre relevant.
Vi kunne i dag her i Folketinget, hvis Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti ønskede at medvirke til det, sende et meget klart signal til lønmodtagerne om, at denne gang spilles der på en lige spillebane; at denne gang er der ikke lavet en masterplan på forhånd; at denne gang vil der ikke blive grebet ensidigt ind til fordel for arbejdsgiverne; altså at der er tale om frie forhandlinger.
Hvorfor vil ordførerens parti ikke være med til at sende det klare signal til lønmodtagerne?
Martin Lidegaard (RV), 2018-04-12:
Det er noget af det allersidste i forslaget til vedtagelse, jeg lige vil sikre mig, nemlig at Enhedslisten vil være med til at sikre, at det er et enigt Folketing, der, når vi nu kommer til at skulle stemme for en vedtagelse, står bag, at de midler, som staten måtte spare, hvis der kommer en lockoutsituation, bliver sikret til velfærd.
Henning Hyllested (EL), 2018-04-12:
Ja, forstået på den måde, at det vigtigste for os selvfølgelig er den passus i vores eget forslag til vedtagelse, som hedder, at Folketinget ikke griber ind eller laver et lovindgreb på arbejdsgivernes præmisser.
Hvis det kan omfattes i et fælles forslag til vedtagelse, er vi selvfølgelig med på det.
Hvis ikke det er omfattet, kan vi sådan set ikke være med, for det er det allerallervigtigste for os, at det bliver sådan.
Jo, og det er også derfor, det står i vores eget forslag til vedtagelse, så det skal der ikke være nogen som helst tvivl om
Men vigtigt for os er også, som jeg sagde før, at det her Folketing tilkendegiver, at man ikke ligesom sidst, i 2013, griber ind i en eventuel konflikt til skade for den danske model, men lader den løbe.
Det er absolut vigtigt for os.
Men de behøver ikke at være i konflikt med en frygt for, at nu bliver de banket i hovedet med den store kølle af Folketing og regering.
Bent Bøgsted (DF), 2018-04-12:
Det kan godt være, jeg tager fejl, men jeg synes, jeg har hørt noget om, at nogle af Enhedslistens folk udeomkring i kommunerne vil have, at de penge, der bliver sparet, skal tilbage til lønmodtagerne.
Det er jo ikke som sådan til velfærdsmodellen.
Jeg kan bare ikke få det til at hænge rigtig sammen.
Hr. Henning Hyllested siger, at det kræver, at regeringen ikke griber ind.
Hvis regeringen ikke griber ind, vil Enhedslisten have, at pengene skal gå til velfærd, selv om konflikten så kan trække ud i så lang tid, som strejkekassen råder over penge.
Det er sådan set det.
Men hvis regeringen griber ind, vil Enhedslisten ikke være med til, at pengene skal gå til velfærd.
Det er sådan, jeg har forstået det, men det kan godt være, at jeg tager helt fejl.
Martin Lidegaard (RV), 2018-04-12:
Ja, det må Enhedslisten jo helt gøre op med sig selv.
Jeg tror ikke, der er et flertal for Enhedslistens forslag til vedtagelse.
Så vil jeg bare i al mindelighed advokere for, at det måske vil sende et godt signal til de mange borgere derude og de mange offentligt ansatte, at hvis vi kommer til en lockout, så er vi i hvert fald enige om at øremærke de midler til velfærd, i stedet for at de bare forsvinder i den blå luft.
Det vil jeg egentlig umiddelbart tro at Enhedslisten også vil bakke op om, men det vil man så åbenbart ikke?
Henning Hyllested (EL), 2018-04-12:
Vigtigt er det, at vi respekterer den danske model.
Den danske model siger, at man udtager krav og forhandler krav.
Kan man ikke blive enige, går man i Forligsinstitutionen og prøver der med en mæglingsmand for bordenden.
Hvis det heller ikke kan lade sig gøre, enten ikke at lave et mæglingsforslag, eller at et eventuelt mæglingsforslag bliver nedstemt af f.eks. lønmodtagerne, så er der konfliktmuligheden tilbage.
Det er jo derfor, der er varslet strejke og lockout, og det hører til den danske model.
Regeringsindgreb hører ikke til i den danske model.
Det er en kølle, som politikerne har – og i det her tilfælde er politikerne jo altså også arbejdsgivere – og som de har tiltaget sig retten til at bruge gentagne gange.
Og det er det pres, den kølle, vi vil have afmonteret, hvis vi skal have respekt for den danske model, så de danske lønmodtagere kan gennemføre deres konflikt uforstyrret.
Bent Bøgsted (DF), 2018-04-12:
For det, hr. Martin Lidegaard spørger om, er jo, om Enhedslisten vil være med til at sikre, at det går til velfærd.
Men jeg synes, jeg forstår på hr. Henning Hyllested, at det kræver, at regeringen ikke griber ind.
Det vil sige, at hvis regeringen griber ind, vil Enhedslisten ikke være med til at sikre midlerne til velfærd.
Jeg forstod det sådan, at de to ting hang sammen.
Det er bare for at forstå det rigtigt.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-04-13:
Den forklaring har jeg så givet nu til tre ordførere, og den kommer jeg ikke til at gentage.
Men jeg vil gerne svare hr. Simon Kollerup på forholdet ude i Jyllinge Nordmark.
Jeg tror ikke, at jeg har sagt, at det er et privat projekt.
Det er et meget kompliceret projekt, og der er en lang række aktører i det projekt.
Vi har et ønske om, at den slags projekter bliver enklere i fremtiden.
Det har vi sendt et meget klart signal om, og det kommer til at ske nu.
Vi må så se, om Socialdemokraterne bakker op om det eller ej.
Det håber vi selvfølgelig de gør.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-04-13:
Det, at det er sådan en meget smal aftale, som der nu foreligger, giver jo muligheder for, at man kunne justere på den her målrettede regulering efter et valg, hvis det er sådan, at der kommer et rødt flertal, og vi er i Enhedslisten meget interesserede i at justere på det her.
Vi er også overordnet for den målrettede regulering.
Jeg har hæftet mig ved, at der nu åbnes op for, at man kan komme til at afbrænde gødning.
Så vidt jeg kan se er der ikke engang krav om, hvad det er for nogle filtre, der skal være på de afbrændingsanlæg, hvis man går i den retning.
Kan ordføreren ikke se, at der kan være nogle elementer i det forslag her, som der med rette burde justeres på efter et valg?
Simon Kollerup (S), 2018-04-13:
Sådan tror jeg altid det vil være, når man laver forlig, altså at der vil være ting, som man er rigtig glade for, og ting, som man lærer at holde af, og som man måske ikke i starten var så glade for.
Det giver jo også sig selv, som ordføreren spørger om til at starte med, at når man ikke er forligsbundet, så er der selvfølgelig en anden adgang til at forholde sig lidt mere frit til teksten.
Nu er vi ikke bundet af forliget i Socialdemokratiet, og derfor vil man jo også, som tingene udvikler sig, kunne forholde sig anderledes til det.
Vi synes, det var en fornuftig aftale, der blev lavet i slutningen af december måned på miljø- og fødevareministerens kontor, og den står vi sådan set bag, hvis regeringen også vil gøre det, også med de elementer, som ordføreren her tager frem.
Det, som jeg egentlig synes er det vigtigste, er faktisk, at vi får lavet en bred politisk aftale.
For når man er aftaleparti eller forligsparti, kan man jo i den sammenhæng drøfte de enkelte virkemidler, de enkelte elementer, som indgår, hvis man har et ønske om det.
Men erhvervet er bedst stillet ved at have et bredt og solidt fundament under noget så grundlæggende for hele landbruget som det paradigme, den målrettede regulering er, og derfor appellerer jeg bare endnu en gang til, at regeringen tager imod den fremstrakte hånd til en dialog om emnet.