runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-07:
Først og fremmest vil jeg ikke komme ind på den enkelte sag.
Jeg mener ikke, at vi skal sagsbehandle enkeltansøgeres sager i Folketingssalen.
Det synes jeg vi skal gøre i Indfødsretsudvalget, hvor jeg med glæde vil drøfte den pågældende sag.
Men overordnet set kan jeg oplyse, at det, vi i Liberal Alliance foreslår og efterspørger, er, at vi i Folketinget kan vurdere de pågældende ansøgere til statsborgerskab på et ordentligt oplyst grundlag.
Hvis man slår en person op på Facebook, der hedder noget som Mohammed eller Ali, eksempelvis, kan man sige, at hvor mange hedder ikke det i Danmark?
Hvordan kan vi sikre, det er den rigtige person, der både står på lovforslaget og er knyttet til en specifik facebookprofil?
Det er lige præcis sådan nogle værktøjer, vi efterspørger i Liberal Alliance.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-07:
Tak til fru Sandra Elisabeth Skalvig for en rigtig fin tale, som jo repræsenterer nogle helt nye toner i Liberal Alliance, i forhold til hvad Liberal Alliance tidligere har sagt.
Det her med at undersøge ansøgeres holdninger og værdier er jo noget, Dansk Folkeparti har slået på tromme for i 30 år, i hele vores eksistens, hvor Liberal Alliance meget kontant tidligere har afvist det.
Jeg er nysgerrig på, hvorfor Liberal Alliance eksempelvis under behandlingen af sidste lovforslag stemte imod et ændringsforslag fra Dansk Folkeparti om at tage personer af lovforslaget, som havde sagt: Israel er nazist.
Må Allah brænde ethvert land, der støtter dem.
Må Allah brænde enhver bosætter.
Må Allah brænde hver eneste leder, der holder kæft.
Næste år fejrer vi, om gud vil det, 7. oktober igen.
Hvorfor bakkede Liberal Alliance ikke Dansk Folkeparti op, da vi foreslog sådan en mand taget af lovforslaget, sidste gang vi behandlede et forslag til lov om indfødsrets meddelelse?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-07:
Og der er et af de privilegier, man får med sammen med et dansk statsborgerskab, at man kan stemme i vores land.
Men det er jo op til den enkelte – hvis de gerne vil være en del af vores samfund, må de jo vise os, at de gerne vil være en del af vores samfund, også i forhold til at de deler intentionen om, at vi har et demokrati og har nogle fælles demokratiske værdier.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-07:
Men i Danmark er det jo sådan, at statsborgerskabet hænger sammen med stemmeretten.
Man har ikke muligheden for at kunne stemme, hvis ikke man er statsborger, og man har heller ikke muligheden for at kunne stille op til et folketingsvalg.
Derfor er det jo ikke bare et eller andet arbitrært begreb, i forhold til om man tager Danmark til sig, eller om man er statsborger.
Det handler om en fundamental borgerret til at kunne stemme til et parlamentsvalg i det land, hvor man bor og opholder sig.
Er det udtryk for en liberal tilgang til demokratiet?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-11-07:
Jeg vil egentlig gerne kvittere for, at LA nu melder sig ind i debatten om indfødsret med et forslag.
Jeg synes, at det er dejligt, at vi i blå blok kan være fælles om at skærpe kravene til de udlændinge, der gerne vil have et dansk statsborgerskab.
Det er noget, som jeg har kæmpet for længe, for det er vigtigt, at vi jo ikke lukker kriminelle udlændinge ind i det danske fællesskab, og det kan regeringen jo ikke garantere at vi ikke gør.
For os er det nemlig vigtigt, at vi kun giver dansk statsborgerskab til de personer, der virkelig vil Danmark, og som indretter sig efter vores krav og ligesom har bevist og gør sig umage med, at de virkelig vil Danmark.
Det vil jeg gerne kvittere for, altså at LA nu har meldt sig ind i debatten.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-07:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Nu synes jeg umiddelbart, det er hårdt at beskylde sin egen partiformand for at sige noget vrøvl, men nu var det jo hr. Alex Vanopslagh, som selv karakteriserede forslaget som sindelagskontrol.
Det var det – nu kan jeg se, at ordføreren ryster på hovedet, men til Berlingske sagde hr. Alex Vanopslagh: »Er det en sindelagskontrol?
Jamen det kan du godt kalde det.
Vi gør det med fuldstændigt åbne øjne.«
Citat slut.
Det er så muligt, at ordføreren betragter det som vrøvl,
det vil jeg overlade til et gruppemøde i Liberal Alliance at få afklaret.
Jeg synes, ordføreren åbner for en principiel, vigtig diskussion, nemlig spørgsmålet om forsvaret for de grundlæggende frihedsrettigheder, som jeg går ud fra også er noget, der ligger Liberal Alliance på sinde.
Her er der jo altså tale om en grundlæggende borgerrettighed, nemlig retten til at kunne stemme til et folketingsvalg.
Der skal jeg bare forstå, hvordan det hænger sammen med liberale værdier, at man vil sidde og være smagsdommer, i forhold til hvad man må tænke, mene og skrive – det var de ord, som ordføreren selv brugte – altså at det var en klar værdi, at man dér skal være smagsdommer, i forhold til hvad man må gøre, for at man kan kvalificere sig til at få stemmeret.
Er det ikke netop fundamentet i et demokrati, at frihed også er frihed for de anderledes tænkende, og at andre må godt have holdninger, som er stik modsat ens egne, men man skal have muligheden for at kunne imødegå dem i en åben og demokratisk debat?
Serdal Benli (SF), 2024-11-07:
Nu skal jeg jo ikke fra talerstolen her begynde at udstille hverken kollegaer eller partier, men jeg vil sådan set opfordre alle Folketingets partier, også dem, der sidder i Indfødsretsudvalget, til at tage aktivt del i arbejdet.
For det er vigtigt, at vi deltager i diskussionerne og debatterne og finder frem til nogle løsninger, uanset hvad det drejer sig om.
Min oplevelse er, at det kan blive bedre.
Anders Kronborg (S), 2024-11-07:
Det hilser jeg velkommen, for det er jo et utrolig vigtigt arbejde, ligesom det arbejde, der foregår her i salen, er vigtigt.
Jeg ved jo, at nogle af dem, der også har stærke holdninger til området, f.eks. er Alternativet og Radikale Venstre, og der kan jeg søreme også se, at stolen er tom for de her partier.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, hvad indtrykket af arbejdet egentlig er her den første tid.
Serdal Benli (SF), 2024-11-07:
Jeg vil sige, at selvfølgelig tager SF folketingsarbejdet alvorligt.
Det gør vi sådan set også i udvalgene.
Jeg skal ikke være bagudskuende, men fremadskuende og sige, at selvfølgelig kommer vi fremadrettet også til at deltage i arbejdet, både i Indfødsretsudvalget, men også i arbejdet i al almindelighed i Folketinget, for det er vores pligt, og det vil vi jo på alle mulige måder forsøge at leve op til, hvis det var spørgsmålet.
Anders Kronborg (S), 2024-11-07:
Tak for det, og tak for en fin tale.
I øvrigt tak for det, synes jeg, allerede fine samarbejde, som vi har i Folketingets Indfødsretsudvalg efter kort tid.
Derfor vil jeg også glæde mig over, at vi er begyndt at se SF til udvalgsmøderne.
Det har jo længe været efterspurgt, og grunden til, at jeg tager det op her, er, at man i SF jo ikke er bleg for at mene alt muligt på de sociale medier, men det er trods alt i udvalget, at man kan gøre en forskel.
Jeg vil sådan set
bare spørge SF: Er det en ny æra, I går ind i, hvor I nu begynder at komme til møderne i Folketingets Indfødsretsudvalg og tager arbejdet seriøst, eller skal vi forvente, at når ordføreren vender tilbage til sit civile arbejde, for det er jo kun en afløsertjans, ordføreren har, så vil vi se, at SF's stol i Indfødsretsudvalget igen er tom?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-07:
Det er et privilegium, vi tildeler folk, hvilket betyder, at jeg i princippet synes, folk må tænke og skrive, hvad de vil, så længe det er inden for lovens rammer.
Men jeg synes godt, vi kan stille krav til, hvem det er, vi tildeler statsborgerskab.
Det er ikke et krav; hvis man bor i Danmark som udlænding, også selv om man er født og opvokset her, har man aldrig krav på at få tildelt et dansk statsborgerskab.
Zenia Stampe (RV), 2024-11-07:
Jeg synes nok, der er en logisk brist her.
For den påstand, ordføreren kom med, var, at der er en større og større andel af dem, der får dansk statsborgerskab, som ikke deler danske værdier.
Så vil jeg gerne spørge om en anden ting.
Det er, at hvis vi endelig går ind på præmissen om, at vi skal have sorteret ekstremisterne fra, dem, som ikke anerkender det liberale demokrati og frihedsrettighederne, hvordan kan vi så sikre, at det er alle ekstremister, at det er alle fjender af det liberale demokrati, vi får sorteret fra?
Nu var der f.eks. en, der hedder Henriette, som jublede over forslaget og så i sin jubel skrev: Det er så godt.
Grundloven skal omskrives.
Islam skal forbydes.
Muslimer skal ikke kunne blive danske statsborgere.
Det synes jeg jo er lidt komisk, altså at man kan juble over Liberal Alliances forslag og samtidig tro, at det kan være i tråd med det.
Hvordan får vi også sorteret de ansøgere fra?
Hvordan undgår vi, at det her bliver skævvredet, sådan at det er én type ekstremister, men ikke alle fjender af det liberale demokrati, som vi siger nej tak til?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-07:
Den bygger jeg på flere forskellige ting, eksempelvis den erfaring, jeg har som indfødsretsordfører i Indfødsretsudvalget, hvor vi jo ligesom får syn for nogle ting, når vi bl.a. læser dispensationsansøgninger osv.
Derudover er det ikke særlig lang tid siden, at der var en glimrende undersøgelse i Jyllands-Posten, hvor man bl.a. gik ind og afdækkede forskellige ting i forhold til etnisk danskere, altså nogle, der rent faktisk er født som danske statsborgere, og hvor det er deres forældre, der har fået dansk statsborgerskab.
Derudover kan man eksempelvis se på nogle af de ting, der foregår i Københavns gader.
Rigtig mange af dem, man ser, har allerede dansk indfødsret.
Zenia Stampe (RV), 2024-11-07:
Jeg vil gerne starte med at spørge ind til et interview, som fru Sandra Elisabeth Skalvig lavede med Politiken for et par dage siden, hvor fru Sandra Elisabeth Skalvig siger, at det er blevet et større problem: »... gennem det seneste år har vi set, at der er flere og flere, som opfylder kravene til statsborgerskab, men som grundlæggende ikke deler vores værdier.«
Der vil jeg bare spørge: Hvad bygger fru Sandra Elisabeth Skalvig den her udtalelse på?
Altså, hvorfra ved ordføreren, at der er flere og flere, som opfylder kravene for at få dansk statsborgerskab, og som ikke deler vores værdier?
Der er jo langt færre, der får dansk statsborgerskab i dag, end der var for bare 5 eller 10 år siden, også langt færre fra de lande, som hr. Alex Vanopslagh og sikkert også fru Sandra Elisabeth Skalvig synes vi skal være særlig optaget af.
Så hvad er det helt præcis, man bygger den her meget skråsikre udtalelse på?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-07:
Det er korrekt, at hvis vi skærper nogle krav i forhold til at kunne få sorteret nogle af de personer fra, som helt grundlæggende ikke deler vores demokratiske værdier, altså får skærpet noget i forhold til nogle af de udfordringer, vi har i forhold til nogle af de personer, vi ikke ønsker at give statsborgerskab til, så er vi ikke afvisende over for, at vi måske kan kigge på, om der så er andre ting, vi kan lempe en lille smule på, i forhold til at det for nogle, vi gerne ser bliver tildelt et dansk statsborgerskab, måske skal kunne blive en anelse nemmere at få det.
Mohammad Rona (M), 2024-11-07:
Ja, og så giver han sådan set journalisten ret i, at det er sindelagskontrol.
Det er i hvert fald sådan, jeg læser det.
Jeg beklager, hvis jeg læser det forkert sammen med mange andre.
En anden ting, der også står i den artikel, og som jeg syntes også var interessant, var, at længere nede siger hr. Alex Vanopslagh også, at så må man kigge på at lempe på nogle andre krav.
Hvad er det for nogle andre krav, som man gerne vil lempe på i indfødsretten?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-07:
Der står i artiklen, hvis ordføreren læser det op en gang til, at »det kan du godt kalde det«, hvilket betyder, at det jo ikke er hr. Alex Vanopslagh, der siger, at det her er sindelagskontrol.
Han svarer journalisten, at hvis du gerne vil kalde det det, må du gerne det.
Derudover står der også i grundloven, at vi skal stemme efter vores egen overbevisning.
Så jeg kan ikke se, hvordan vi bryder noget der.
Derudover må folk jo tale og skrive frit og have de holdninger, de har lyst til.
Men det ændrer ikke på, at vi godt kan stille krav til, hvem det er, vi byder indenfor i vores fællesskab.
Tak for det, og jeg ser frem til at fortsætte det gode samarbejde med Konservative, også på det her område.
Hvis vi skal begynde med det, som ordføreren nævner i forhold til det her med, at man så bare som ansøger til dansk statsborgerskab kan sige noget andet, vil jeg sige, at det her jo ikke handler om, hvad de siger.
Det handler om den adfærd, de udviser, bl.a. i den offentlige debat og på sociale medier.
Derudover er det jo grundloven, der ligesom siger, at det er Folketinget, altså alle medlemmer herinde, der skal vurdere, ud fra deres egen overbevisning, om de mener, den pågældende person skal have dansk indfødsret eller ej.
Det er jo ikke et embedsværk, der skal lave et skøn.
Det er det, der faktisk står i grundloven, vi bare skal til at udføre rent praktisk.
Serdal Benli (SF), 2024-11-07:
Tak til ordføreren for en ganske fin tale.
Jeg vil egentlig gerne høre lidt om det her forslag, som Liberal Alliance er kommet med.
Jeg kan sådan set godt dele intentionen om, at alle de mennesker, der opnår dansk statsborgerskab eller lever i vores samfund, i den ideelle verden i udgangspunktet deler samme værdigrundlag i forhold til demokrati osv.
Men i forhold til det, der sådan set er lagt op til her, tror jeg for det første, det reelt vil have en meget, meget begrænset effekt, ifald man skulle lave den skrabede model i det, I foreslår.
Man kan jo bare sige noget andet end det, man reelt tror på, når man så skal søge.
Det, jeg vil spørge om, er, at er der ikke et eller andet grundlæggende, der strider imod det liberale demokrati og også mod nogle af de liberale værdier, som Liberal Alliance repræsenterer, ved at man nu så vil lægge noget skøn ind i det her?
Et eller andet sted bliver det også noget sindelagskontrol, man kan komme til at lægge ind her.
Har I tænkt igennem, om der kunne være noget grundlovsstridigt i det, I lægger op til med det forslag?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-07:
Det er vi overhovedet ikke afvisende over for i Liberal Alliance.
Anders Kronborg (S), 2024-11-07:
Det, der ligger i intentionen i Liberal Alliances forslag, er, at folk skal screenes meget mere effektivt; vi kender heller ikke helt konturerne af det endnu, for der skal nedsættes et udvalg, der kigger nærmere på det.
En screening er jo også at blive klog på en person; det vil også sige samtaler, og det har vi jo drøftet mange gange med hinanden.
Jeg synes ikke, det skal være djøf'ere og akademikere, der skal tage de samtaler.
Det skal være politikere, der er valgt af folket, og som repræsenter Folketinget i Indfødsretsudvalget.
Det kræver nogle flere muskler til udvalgsbetjeningen og til hele udvalgets arbejde.
Det kræver også, at udvalgsmedlemmerne møder op til møderne, og der vil jeg bare høre: Er ordføreren enig i, at det også kunne være en fremgangsmåde?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-07:
Som udgangspunkt er vi jo altså åbne og positive over for skærpelser i forhold til den nuværende indfødsretsaftale.
Men jeg tror, at ordføreren bliver nødt til at uddybe det en lille smule mere, før jeg kan sige noget helt specifikt.
Jeg synes ikke, at »muskler til Indfødsretsudvalget« lyder af særlig meget, så jeg tror, jeg har brug for nogle flere ord, før jeg ligesom kan sige, hvor det er, vi står henne.
Anders Kronborg (S), 2024-11-07:
Tak for det.
Jeg synes, det var helt utilstedeligt, at man begyndte at lave sammenligninger i forhold til Liberal Alliances udmærkede forslag og shariaråd.
Det hører jo absolut ingen steder hjemme.
Jeg er glad for, at vi har en minister og en aftalekreds, der har sagt, at det her vil vi gerne undersøge grundigt.
Jeg har i hvert fald ikke hørt, at der er nogen i aftalekredsen, der har været uenige i det på de møder, som jeg har deltaget i.
Der har man med rank ryg sagt, at det skal vi have undersøgt.
Når det er sagt, kan det også godt være lidt svært, tror jeg, at løse det hele på den måde.
Jeg tror i virkeligheden, at vi skal stå på to ben og sige, at Indfødsretsudvalget skal have nogle flere muskler, så vi her i Folketinget også kan arbejde mere intenst med de her sager.
Det vil jeg bare høre Liberal Alliances holdning til, altså at kræve nogle flere muskler til Indfødsretsudvalget.
Serdal Benli (SF), 2024-11-07:
Nu er det også sådan, at grundloven også giver os nogle grundlæggende rettigheder i form af bl.a. ytringsfrihed.
Det håber jeg da er en ret, som Liberal Alliance står vagt om og gerne vil støtte i det her tilfælde.
For hvornår er man antidemokrat, eller hvornår er man demokrat nok?
Altså, jeg går da ud fra, at man som borger har en ret til at være i opposition til det etablerede system; grundloven giver os jo ret til at have den holdning eller i hvert fald ytre en sådan holdning.
Så ser I et skisma her, der bryder med nogle af de grundlæggende rettigheder, som grundloven giver os i et retssamfund som det danske, altså hvis vi går ind og indfører den model, som I lægger op til her?
Erling Bonnesen (V), 2024-11-07:
Sådan umiddelbart vurderet tror jeg da, når nu vi ser, at der stadig væk dukker tilfælde op, som man undrer sig over, at der er god grund til at få set på det.
Derfor er det godt, at der kommer den her udvalgsbehandling.
Det er klart, at vi over et længere spand af år, hvor der jo er strammet op på det ad adskillige omgange, har set, at der kommer nogle sprækker eller måske ligefrem nogle huller osv. – i hvert fald noget, man undrer sig over.
Derfor er det ganske fortræffeligt, at man får sat de her ting på to do-listen, men det er ikke her og nu, at vi konkluderer på det.
Jeg kan give et tilsagn fra os i Venstre om, at vi går konkret ind i og tager stilling til de her ting og medvirker til at få det her sagsbehandlet godt i forbindelse med udvalgsbehandlingen, sådan at vi kan imødegå nogle af de problemstillinger, som bliver rejst.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-08:
Jeg er i hvert fald ikke i tvivl om, at fru Karin Liltorp er en, man kan have tillid til på det her område, og jeg er ikke i tvivl om, at fru Karin Liltorp knokler for at få civilsamfundsorganisationerne helt øverst op på dagsordenen.
Tak for det arbejde!
Rosa Eriksen (M), 2024-11-08:
Og den fortælling, som ordføreren prøver at fremføre, holder ikke vand, for vi er nok mere enige, end vi tror.
Og jeg synes ærlig talt, at det er lidt modigt, når LA lige er blevet smidt ud af finanslovsforhandlingerne, på baggrund af at I ikke kunne pege på, hvor der skal spares bureaukrati, at ordføreren så siger: Jeg kan pege på masser af steder.
I har et forslag, der bl.a. er en bodsordning.
Det kan jeg hurtigt regne ud vil koste rigtig mange årsværk.
Jeg tier stille.
Undskyld.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-08:
Men det klares jo heller ikke ved at fjerne borgernes retssikkerhed.
Stort set alle de forslag til afbureaukratisering, regeringen kommer med, handler ikke om ligegyldige kontrolled.
Dem er der jo masser af, og vi vil da gerne være med til at pege på masser af områder, hvor man rent faktisk kan fjerne ligegyldigt bureaukrati.
De forslag, I kommer med, handler jo om retssikkerhed, f.eks. at man fjerner klageadgangen for hjemløse borgere, der bliver smidt ud af et herberg, eller danmarkskortet, som vi behandler her i dag, eller overgangen fra ung til voksen handicappet.
Det er jo retssikkerhed, I piller ved.
Rosa Eriksen (M), 2024-11-08:
Det gør det ikke.
Selvfølgelig gør det ikke det.
Ordføreren får det til at lyde, som om det her bare lige er noget, vi får fikset.
Det er det ikke.
Det er et kæmpeproblem.
Det er et svært problem, et komplekst problem.
Derfor er jeg stolt af at være i en regering – eller jeg er jo ikke i regering, men i et regeringsparti – hvor vi hviler i problemet, samtidig med at vi har lidt fart på for at finde ud af, hvordan vi løser det her en gang for alle.
Det klares ikke med en bodsordning eller ved bare at sige, at lovgivningen er god, som den er.
Hvis den var god, som den var, ville den jo blive overholdt.
Kommunalbestyrelsesmedlemmer, socialrådgivere og embedsværket vågner jo ikke op om morgenen og tænker: I dag skal vi virkelig sørge for, at mennesker med handicap ikke får det, de har brug for.
Det er jo en fuldstændig fejltolkning af problemet.
Så vi skal dybere ned.
Og nej, det her forslag kommer ikke til at gøre retssikkerheden hverken værre eller bedre på det sociale område.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-08:
Det her er jo simpelt hen patetisk at høre på.
I har haft regeringsmagten siden valget.
I har haft mulighed for at gøre noget ved det her.
Så vil ordføreren ikke fortælle mig, hvordan det her initiativ så sikrer, at lovgivningen bliver overholdt?
Rosa Eriksen (M), 2024-11-08:
Selvfølgelig giver det altid mening at handle på de fejl, der sker.
Det er derfor, man altid kan anke til Ankestyrelsen.
Den del har vi ligesom styr på.
Det her handler for Moderaterne også om, at vi ikke skal have en lovgivning, der ikke bliver brugt.
Det her er en symbollovgivning.
Jeg kan fornemme, at der er mange i dag, der bruger lejligheden til at sige, at det her er helt essentielt for retssikkerheden.
Det tror jeg ikke på det er.
For problemet er større og dybere, og jeg håber, at alle Folketingets partier vil være med til at være i dialog om, hvad vi gør for at sikre retssikkerheden på det her område.
Det er jeg enormt optaget af, og det fortjener borgerne at vi løser herindefra.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-11-08:
Men nu siger ordføreren så også, at det gør det i virkeligheden ikke.
Så jeg forstår ikke helt, hvad det er, Moderaterne vil med det her forslag.
Det virker lidt rodet og i øst og i vest.
I virkeligheden har jeg også lyst til at spørge ordføreren, om ikke ordføreren kan se, at der er en mening med galskaben i, at man rent faktisk skal handle på de fejl, der sker.
Rosa Eriksen (M), 2024-11-08:
Jeg forstår ordspillet fra ordføreren.
Men jeg tillader mig at tale i et lidt mere juridisk sprog i dag, fordi vi taler om retssikkerhed.
Man sparer ikke ret meget ved forslaget, og det understreger faktisk pointen om, at der ikke er ret mange, der udnytter det her forslag; der er ikke ret mange, der får en markant sænkelse af deres omgørelsesprocent, ved at vi har det her forslag.
Det er jo derfor, vi sparer så lidt, og det er derfor, det er så billigt.
Derfor er der ingen grund til, at det er der.
I Moderaterne vil vi meget gerne kigge dybere i borgernes retssikkerhed.
Vi bliver nødt til at finde ud af, hvorfor der systematisk i 98 kommuner er så høj en omgørelsesprocent.
Det her lille forslag, som man bruger 0,7 mio. kr. på, giver jo ikke nogen mening.
Det her er noget, der er galt dybere nede i loven.
Det handler ikke om pålæggelse af en handlingsplan.
Karina Adsbøl (DD), 2024-11-08:
Jamen jeg må bare sige, at det er dybt bekymrende, når man hører regeringens ordførere på talerstolen i dag, herunder Moderaternes, som siger, at det her lovforslag er dilemmafyldt, men samtidig står man og taler om, at det er vigtigt at afskaffe bureaukrati.
Men hvorfor er det så vigtigt at afskaffe bureaukrati?
Er det vigtigt at afskaffe bureaukrati for borgernes skyld, for systemets skyld, for kommunalbestyrelsens skyld?
Altså, hvem er det, det skal gavne, når man afskaffer bureaukrati?
Det her lovforslag gavner ikke borgerne, det gavner ikke borgernes retssikkerhed, fordi man netop siger: Hvis I har store omgørelsesprocenter, hvis jeres sagsbehandling ikke er god nok ude i kommunerne, er I ikke længere forpligtet til at følge op på det via en handlingsplan.
Det er det, man siger med det her lovforslag.
Det vil sige, at det kan godt være, at man skal diskutere på et kommunalbestyrelsesmøde, men man skal ikke handle på det.
Man skal simpelt hen ikke lave en handlingsplan på, hvordan vi så kommer det her til livs, hvordan vi sikrer kvaliteten, og hvordan vi sikrer retssikkerheden for borgerne.
Det er immer væk dybt bekymrende, at vi kan høre regeringens ordførere stå på talerstolen i dag og sige det.