runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sascha Faxe (ALT), 2025-12-03:
Jeg vil ikke gå ind i de konkrete programmer, jeg holder mig til armslængden, men jeg vil gerne tale om det andet.
Vi har en fælles kontrakt om, hvad vi betaler og ikke betaler, og der er rigtig mange ting.
Skal vi så også selv vælge, hvor mange kampfly vi vil have?
Altså, skal det også til folkeafstemning?
For mig at se er det her kritisk infrastruktur.
Public service er kritisk infrastruktur.
Jeg tror ikke, ordføreren hørte min tale, hvor jeg fortalte om, hvor vigtigt jeg rent fagligt synes det er for resiliensen i vores samfund, at vi har det – og det nytter ikke at sidde og afbryde imens.
Det handler om resiliens, det handler om fællesskab, og det handler om en fælles kultur.
Det hørte ordføreren ikke.
Så altså, det skal ikke privatiseres.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-03:
Men det er jo ikke gratis.
Det er skattefinansieret, og det er noget helt andet.
Jeg ved godt, at det måske ikke er det i Alternativets view, men rationelt tænkende er der altså forskel på det.
Tandlægebesøg bliver heller ikke gratis.
Tandlægerne kommer ikke til at arbejde gratis.
Det bliver skattefinansieret.
Det er jo et spørgsmål om, i hvor høj grad det er – og det er fair nok, at der er en uenighed her – politikerne herinde, der skal have lov til at diktere og definere, hvad det er for nogle tv-programmer, som borgerne skal tvinges til at betale for, og hvad det ikke er.
Jeg finder ikke meget public service i »Gift ved første blik USA« eller »Gift ved første blik UK«, som politikerne herinde tvinger borgerne til at betale for.
Sascha Faxe (ALT), 2025-12-03:
Jeg ved ikke, på hvilken mediefaglig baggrund ordføreren vurderer at TV 2 leverer public service i sit normale udbud.
Én ting er, at det er statsejet, men public service ligger i regionerne.
Jeg kommer ikke til at tale TV 2 ned.
Jeg er cand.mag. i medievidenskab, og det tror jeg i øvrigt jeg er den eneste blandt ordførerne der er.
Jeg forholder mig også fagligt til det her, og jeg har også både skrevet speciale i de her ting og været med til at forske i TV 2's regioner.
Så jeg taler ikke TV 2 ned.
Jeg taler om et fælles grundlag for resiliens, og det er her, hvor jeg hører ordføreren og LA, som i øvrigt er forsvundet fra debatten, sige noget ganske andet.
Det, som Radikale sagde, er jo helt afgørende.
Det skal være gratis, og det skal være fælles.
Det er det ikke, hvis man skal betale for adgang.
Helle Bonnesen (KF), 2025-12-03:
Jeg kender ikke til det citat, og jeg har ikke været ude for det.
Jeg beklager.
Katrine Daugaard (LA), 2025-12-03:
Ordføreren har jo været ude med kritik, ligesom jeg selv har, og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ind til, hvad hun mener om, at vi har en kulturminister, der på P1 Morgen har udtalt - citat: »Vi kan ikke være tjent med, at næsten 40 procent af mandaterne i Folketinget går og spreder falske nyheder om, at DR skulle have en politisk holdning.«
Hvad tænker ordføreren om, at vores kulturminister siger sådan om ordføreren selv?
Mette Thiesen (DF), 2025-12-03:
Tusind tak, formand.
Finder ministeren det problematisk, at et stort antal Hus Forbi-sælgere ikke har dansk statsborgerskab?
Christina Egelund (M), 2025-12-03:
Den samlede støtteperiode i Danmark er efter reformen næsten 7 år.
Jeg tror, at det er 6 år og 10 måneder eller noget i den stil.
Så der er jo relativt god tid til at være studerende, og det skal der også være.
Jeg er meget interesseret i at forstå årsagerne til det her, så det er jeg helt åben for.
Jeg vil ikke afvise, at reformer også har en betydning.
Jeg vil så også sige, og det er måske fordi jeg sådan grundlæggende er et optimistisk menneske, at jeg simpelt hen ikke deler billedet af, at unge står og kigger ind på uddannelse som noget, man skal være bange for.
Jeg oplever en ungdomsgeneration, som synes, det er spændende at lære og uddanne sig, og hvis man bruger lidt ekstra tid på at finde ud af, præcis hvad for en uddannelse man vil have, synes jeg grundlæggende, at det egentlig er udtryk for noget sundt.
Sofie Lippert (SF), 2025-12-03:
Det er vi fuldstændig enige om, og det er jo dejligt, at Kamilla her alene gør det af den grund.
Jeg kender også mange unge, der tager et ekstra sabbatår, fordi de ikke er sikre på, hvad der er den rigtige uddannelse, og de ikke er sikre på, hvilken uddannelse de vil have.
Anerkender ministeren trods alt ikke, at der må være et større pres på at vælge rigtigt i første omgang nu, hvor regeringen har skåret i su'en, så man ikke kan få su nok til at vælge om?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-12-03:
Tusind tak for spørgsmålet.
Jeg vil først og fremmest sige, at jeg jo også er opmærksom på, at spørgeren også har stillet lignende spørgsmål igennem Udlændinge- og Integrationsudvalget om det samme emne.
Jeg har også læst og forholdt mig til artiklen i Kristeligt Dagblad om, at nogle danske Hus Forbi-sælgere føler sig presset ud af udenlandske sælgere, og jeg er selvfølgelig ked af at høre, at det er oplevelsen for nogle af Hus Forbi-sælgerne.
Når det er sagt, vil jeg jo gerne slå fast, at der ikke er en central opgørelse over antallet af aktive Hus Forbi-sælgere eller om, hvorvidt de har et dansk statsborgerskab eller ej.
Som social- og boligminister har jeg desværre derfor ikke nogen konkret viden om antallet af Hus Forbi-sælgere uden dansk statsborgerskab.
Derudover er det også vigtigt for mig at understrege, at foreningen Hus Forbi jo er en selvejende organisation og forening, og det er altså Hus Forbi, der selv på deres egne generalforsamlinger vurderer, hvem det er, der kan være sælgere, og hvilke regler der skal være også i forhold til foreningens vedtægter.
Så jeg har desværre ikke kompetencer som social- og boligminister til at gå ind i de interne forhold i Hus Forbi.
Jeg har dog noteret mig, at Hus Forbi selv oplyser på deres hjemmeside, at deres sælgerskare er »hjemløse, tidligere hjemløse og socialt udsatte ... med forskellige etniske baggrunde, som er socialt udsatte, har lovligt ophold i Danmark og er fuldt berettigede til at sælge Hus Forbi.«
Og dem, jeg støder på, i hvert fald løbende, er fra mange forskellige baggrunde, og jeg er generelt rigtig glad for, at jeg kan købe aviser af dem.
Sofie Lippert (SF), 2025-12-03:
Vi kan jo gætte os til mange ting.
Jeg tror sådan set, at ministerens analyse kunne være rigtig, men min analyse kunne måske også være rigtig.
Er det ikke nødvendigt, at vi interesserer os lidt for, hvad det er, der har sat den her bevægelse i gang, og interesserer os for, om uddannelseslivet er noget, de unge frygter at gå i gang med?
Christina Egelund (M), 2025-12-03:
Jeg kan sagtens tage i min mund at tale SF'sk og sige, at det er godt med ro på, hvis SF så samtidig vil tage ansvar for at have stået fadder – eller i hvert fald at have været medfadder – til den her fremdriftsreform, som jo handlede om lige præcis det, vi taler om her: Man skulle hurtigt i gang, og når man var kommet i gang, skulle man skynde sig at blive færdig.
Så hvis vi kan blive enige om det, kan vi også godt blive enige om sådan det poetiske udtryk.
, jeg synes, det er interessant at interessere sig for, hvad det er, der ligger bag, og jeg tror, at en af årsagerne også godt kan være, at dem, der er unge i dag, også har gennemlevet covid-19 som unge og har oplevet, hvad det vil sige at sidde meget for sig selv derhjemme, og den ensomhed, der fulgte med det.
Hvis de har trang til og lyst til lige at baske lidt ekstra med vingerne i forhold til tidligere generationer, synes jeg, at det er dem mere end vel undt.
Sofie Lippert (SF), 2025-12-03:
Jeg tror, at man skal lede meget længe for at finde et ungt menneske, der føler sig mindre presset af regeringens seneste su-reform.
Men hos SF synes vi jo ligesom regeringen, at det er fantastisk, at unge giver sig selv mulighed for at slappe af, prøve nye ting og lære sig selv bedre at kende, inden de vælger en uddannelse.
Vi er også rigtig glade for, at ministeren ikke er hoppet på Dansk Industris frygtbølge, men derimod sagde, at det var fint med lidt ro på, hvis man skulle sige det lidt SF'sk i stedet for at bruge engelske ord her i Folketingssalen.
Men netop derfor undrer det mig også lidt, at vi ikke dykker længere ned i det.
For hvis vi politisk er enige om, at det ikke i sig selv er et problem, at de unge tager sig tid, så kunne vi måske i stedet for bare at problematisere det interessere os lidt mere nysgerrigt for, hvad det er, der gør, at unge tager sig mere tid i dag, end de gjorde for bare 5-10 år siden.
Hvad er det, der gør, at unge venter længere med at tage sig en uddannelse?
hvis grunden til, at det tager længere tid, er, at de er mere i tvivl, at de er mere bange for at tage deres uddannelsevalg, eller at de ikke tænker, at uddannelses- og studielivet er et sted, man trives, men at det er et stresset sted, og at man derfor gerne vil holde det lidt ud i strakt arm og have nogle rolige år inden, inden man starter på studiet, så er jeg lidt mere bekymret.
Så mit spørgsmål er: Bør vi ikke politisk forholde os nysgerrigt og interesseret til, hvad den her udvikling bunder i, og være klar til at lave noget om, hvis den bunder mere i frygt og ubehag, end den bunder i nysgerrighed og livsmod?
Christina Egelund (M), 2025-12-03:
Jeg synes altid, at man, når man har et politisk ansvar, skylder at være nysgerrig på, hvad årsagerne er til, at borgerne vælger, som de gør, og så prøve at tilrettelægge rammerne for borgernes liv på en måde, så de faktisk kan have mulighed for at forfølge deres drømme.
Det er jeg sådan set meget enig i.
Man kunne også give ordet til en af de unge, som har udtalt sig til DR om det her med flere sabbatår.
Det er en, som hedder Kamilla Husum Hansen, og som går på Odder Højskole, og jeg tror, hun rammer det meget præcist: »Det er en pause fra at skulle have travlt og blive voksen.
Jeg har været ude og se verden og møde nye mennesker.
Især her på højskolen er det mega-socialt, og man får skabt virkelig mange relationer, siger hun.«
Videre står der: »Jeg synes, man hører meget i nyhederne om, at politikerne prøver at presse en til, at man skal igennem systemet og ud og betale skat, siger hun.
« Det er da en god start som respons på det, hvis jeg som minister i regeringen og medlem af Moderaterne og SF's uddannelsesordfører er enige om, at den frihed kan vi godt unde de unge.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-12-03:
Først og fremmest er det fuldstændig uacceptabelt, at der er mennesker i det her land, som bruger socialt udsatte som en måde at erhverve sig flere penge på – brodne kar, som udnytter nogle af samfundets mest udsatte.
Jeg rejste selv problemet, kort tid efter jeg blev minister, og i januar måned lykkedes det mig at få lavet en aftale med flere partier i Folketinget om, at vi skal kigge på initiativer, der kan dæmme op for snyd og svigt i sociale tilbud.
Vi har også undersøgt en række forskellige tiltag, som kan være med til at dæmme op for snyd og svigt, og lad mig bare nævne nogle af de potentielle løsningsforslag, vi kigger på lige nu: Det ene er at udvide reglerne om karantæne for ledere til også at omfatte ejere og bestyrelsesmedlemmer.
Vi har nemlig set for mange eksempler på, at en leder får karantæne, og så bliver lederen bare ejer, og ejeren bliver leder.
En anden ting er reglerne for indhentelse af straffeattester, som vi vil skærpe, og dem kan man jo gå ind og kigge på, således at det ikke kun er noget, man skal gøre, men rent faktisk er noget, som man skal rette sig efter.
En tredje ting er en skærpelse eller præcisering af gældende krav til revisors rolle, som også er noget af det, vi kigger på.
Og en fjerde ting er det at lave retningslinjer for, hvornår det kan være relevant for socialtilsynet at orientere andre myndigheder om forhold, som tilsynet bliver opmærksom på, men som ligger uden for tilsynets kompetence, f.eks. i højere grad involvere politiet, Hvidvasksekretariatet, kommunerne, som køber pladserne, og lignende.
Jeg forventer at kunne indlede forhandlinger om en lang række af de her forskellige initiativer inden længe, og jeg arbejder efter, at jeg kan fremsætte lovforslag i indeværende samling.
Rosa Lund (EL), 2025-12-03:
Hvad mener ministeren der skal gøres for at stoppe de skandaler, som vi har set, hvor bagmænd tjener penge på at drive bosteder for udsatte og mennesker med handicap?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-12-03:
Som jeg sagde før: Når vi går ind og vælger at støtte civilsamfundsorganisationer, skal vi passe på, at vi ikke samtidig bader dem i bureaukrati.
Jeg ved, at Hus Forbi og foreningen har et stærkt medlemsdemokrati.
Jeg synes også, at vi må sige, at hvis der er en bekymring, og det kan jeg jo også læse ud af artiklen at der er, så er det også vigtigt, at Hus Forbi selv kigger indad og kigger på, om de regler, de har for, hvornår man kan blive sælger, er gode nok, frem for at vi selv skal stå her, al ære og respekt, og løse det for foreninger i den her sammenhæng.
Så vil jeg bare sige, at der jo er rigtig mange andre ting, der også kan være med til at gøre, at der kommer hjemløse til Danmark fra hele Europa: pantsystemet, vores meget åbne måde at være på i det hele taget osv., men det går jeg ikke ud fra nødvendigvis er noget, Dansk Folkeparti ønsker at afvikle, alene fordi det også er en faktor, der betyder noget for rigtig mange hjemløse.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-03:
Tusind tak.
Der er nok heller ikke nogen tvivl om, at det parti i Folketinget, der har kæmpet hårdest for mennesker i hjemløshed, er Dansk Folkeparti og bl.a. fru Pia Kjærsgaard, som også har støttet området rigtig, rigtig meget og meget varmt igennem årene.
Så den del er vi sådan set ikke uenige om.
Jeg synes også, at der er noget ganske almindelig sund fornuft i, at vi stiller nogle krav og har nogle forventninger til en organisation som Hus Forbi, som vi begge to anerkender er et rigtig, rigtig godt supplement netop til livet på gaden, hvor man kan tjene nogle penge osv., men som jo også mig bekendt får statslige midler i støtte.
Jeg synes, det er en lille smule mærkeligt, at man så ikke som minimum i hvert fald kan få nogle ordentlige tal på, hvor meget det er.
Jeg talte faktisk med en af de danske hjemløse for et par uger siden, og de kalder det jo simpelt hen den rumænske mafia, fordi de altså simpelt hen bliver truet og frosset ud af rigtig, rigtig mange af de her østeuropæiske hjemløse, som kommer herop og nok mest ser det som en god forretning.
Så når jeg eksempelvis går ned ad Strøget, synes jeg da det er ret påfaldende, at dem, jeg møder, stort set alle sammen er østeuropæere, og at jeg faktisk stort set ikke møder nogen danskere.
Det synes jeg er problematisk.
For det, der er vores ansvar som danskere i Danmark, er at hjælpe danske mennesker i hjemløshed, og når de kommer til os og siger, at de er pressede, fordi der simpelt hen er kommet så mange fra Østeuropa, som truer, og som begår kriminalitet – det var egentlig også derfor, man lavede zoneforbud i sin tid; det var jo faktisk for at gøre op med det – så synes jeg man skal tage det alvorligt.
Og det håber jeg da også at ministeren gør.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-12-03:
Det forstår jeg godt.
Vi har alle sammen altid ønske om at få data og tal, men det er også frivillige foreninger, vi arbejder sammen med.
Jeg er ikke stødt på nogen Hus Forbi-sælgere som sådan, hvor jeg har haft grund til at betvivle, at de havde lovligt ophold i Danmark.
Det kan jeg mere have med nogle af de andre sælgere af andre typer aviser og andre ting, som jeg ser forskellige steder i byen.
Men lige præcis Hus Forbi er en af de foreninger, hvor jeg faktisk har meget stor tiltro til, at de dels har et rigtig godt foreningsdemokrati, dels har god selvjustits internt og også kun tager dem ind, som de selv stoler på.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-03:
Vi ser jo bare nogle problemer på det her område, og jeg undrer mig faktisk lidt over, at ministeren ikke synes, det er bekymrende, når de hjemløse selv siger, at det her er et problem.
Vi har jo heller ikke de rigtige tal, i forhold til hvor mange aktive sælgere der er, hvor aktive de er, hvem det er, der er aktive osv., så jeg kan da godt have en reel bekymring for, hvem det egentlig er, der bliver tiltrukket af det her koncept, som jeg igen vil sige synes er rigtig, rigtig godt.
Men hvis man giver statslige midler, er man selvfølgelig også nødt til at stille nogle krav, og der synes jeg, at det er helt legitimt at sige, at vi vil se nogle ordentlige tal, og skulle vi nu ikke starte med at hjælpe vores egne først, inden vi begynder at hjælpe hele verden?
Det mener vi i hvert fald i Dansk Folkeparti.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-12-03:
Ja, det gør jeg i høj grad, og jeg er fuldstændig enig i, at når vi f.eks. ser nogle, der kommer til Danmark alene med det formål at være sammen i store grupper eller slå lejr under Nørrebro Station eller hænge ud på Rådhuspladsen og prøve at tjene penge på f.eks. at svindle folk nede på Strøget eller andre steder, så er det noget, vi skal slå meget, meget hårdt ned på.
Men det er også sådan med foreningen Hus Forbi, at det som sagt er en forening.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-03:
Jeg synes, det, som ministeren siger, er en lille smule beskæmmende, for én ting er, at vi støtter en rigtig, rigtig god forening, det skal vi blive ved med, men en anden ting er, at vi også er nødt til at sikre de danske hjemløse, som faktisk beder om vores hjælp på nuværende tidspunkt, fordi de føler sig enormt pressede, og det synes jeg faktisk er problematisk.
I Dansk Folkeparti er der ingen tvivl om, at vi selvfølgelig gerne vil have, at retten til at leve i det fri i Danmark er knyttet til det danske statsborgerskab.
Vi skal ikke agere socialkontor for hele Østeuropa eller hele verden for den sags skyld.
Vi skal beskytte vores egne og sikre, at der er herbergspladser, og at man kan få en bolig, hvis man vil det, og at man også kan stå i fred på gader og stræder.
Der synes jeg altså, det er ærgerligt, at ministeren ikke vil gå endnu mere ind i den her sag for at sikre de danske hjemløse.
Christina Egelund (M), 2025-12-03:
Tak for det.
Jeg synes grundlæggende, at det er et sundhedstegn.
Jeg synes, at det er godt, at man som ung tager sig noget frihed, mærker livet, rejser ud i verden, arbejder på en café eller en tankstation, tager på højskole, eller hvad man nu synes er spændende, og har den frihed, som der ligger i det at være ung.
Så kan der være mange årsager til den udvikling, som jeg personlig ikke er særlig bekymret for.
Jeg tror da selvfølgelig også, at politik betyder noget her.
Det gør det jo som regel.
Den reform i de seneste mange års uddannelsespolitik, som vel mest har handlet om at få de unge til at starte hurtigere – og når de så var startet på deres uddannelse, skulle det også gå stærkt at komme igennem den – er jo den fremdriftsreform, som SF var med til at stå fadder til, dengang SF sad i regering tilbage i 2013.
Jeg er glad for, at man siden har lempet på den fremdriftsreform ad flere omgange og senest jo med den su-aftale, som den her regering har lavet, hvor man fjernede det incitament, der lå i, at hvis man skyndte sig og gik i gang, maks. 2 år efter at man var færdig med sin ungdomsuddannelse, så kunne man få su i længere tid.
Med det lå der jo et pres for at komme hurtigere i gang.
Det har vi fjernet.
Sofie Lippert (SF), 2025-12-03:
Har ministeren tænkt over, om det, at flere og flere unge tager tredje sabbatår, hænger sammen med, at de unge kigger ind i og frygter en studietid og et studieliv, hvor der eksempelvis ikke er su-klip nok til at vælge om, og hvor det ene fremdriftstiltag efter det andet presser de studerende og risikerer at sende mistrivslen i vejret?
Morten Dahlin (V), 2025-12-03:
Men der er jo lige nu dialog fra Plan- og Landdistriktsstyrelsen med sagens parter, herunder kommunerne, og jeg kan selvfølgelig træffe en afgørelse, når den sagsbehandling er færdig.
Det kunne jo også være, jeg ved det ikke, at man rent faktisk opnåede enighed blandt parterne.
Det er jo derfor, Plan- og Landdistriktsstyrelsen nu har igangsat den her dialog.
Det håber jeg selvfølgelig på.
Opnås der ikke enighed, skal jeg, jævnfør lov, træffe en beslutning, og det kommer jeg selvfølgelig også til.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-12-03:
Jeg stiller så det afsluttende spørgsmål: Vil ministeren så foranledige, at der bliver rettet henvendelse til Aarhus Kommune og spurgt ind til, hvad det egentlig er, man har gjort for at inddrage den kommune og de borgere i den nabokommune, som det her kommer til at gå ud over?
Man har jo ikke haft et tilstrækkeligt samarbejde med Syddjurs Kommune i den her sag, og derfor vil jeg gerne høre, om ikke ministeren anser det som groft og vil tage sagen op over for borgmesteren i Aarhus.
Morten Dahlin (V), 2025-12-03:
Jeg har ikke kendskab til valg af rådgivere eller sagsbehandling i denne her sag.
Man skal selvfølgelig altid leve op til lovens bogstav, når man planlægger kommunale projekter.
Den her sag er under sagsbehandling i Plan- og Landdistriktsstyrelsen lige nu, og derfor er det svært for mig at gå ind i den, og selv hvis jeg kunne gå ind i den, ville jeg svare helt ærligt, når jeg siger: Jeg har ikke kendskab til valg af rådgivere i denne her konkrete sag.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-12-03:
Det er jeg selvfølgelig glad for at ministeren har i sinde at følge op på.
Nu er det jo selvfølgelig, at vi går her med det her spørgsmål og venter lidt på, om der kommer en afgørelse af den her principielle karakter.
Og det er den, vi venter allermest på.
Men jeg har også noteret mig, at hvis man kigger på de rådgivere, der har været involveret i forhold til Aarhus Kommunes ageren, kan man jo se, at de hundrede procent alene har brugt udviklernes rådgivere til de miljørapporter, der er blevet udarbejdet, helt frem til 2025.
Mener ministeren, at det er en god forvaltningspraksis, at man bruger rådgivernes informationer på den måde og fuldstændig glemmer selv at levere, hvad skal man sige, mere neutrale vurderinger, som måske lidt mere ville kunne pege i retning af, at de bemeldte borgere i lokalområdet faktisk har en pointe i, at det her er en dårlig beslutning?
Morten Dahlin (V), 2025-12-03:
Nu er ordføreren jo ganske erfaren både på Christiansborg og i det kommunale, og det er fuldstændig rigtigt, at jeg ikke kan udtale mig konkret om en sag, der lige nu ligger og bliver sagsbehandlet i Plan- og Landdistriktsstyrelsen.
Tusind tak for forståelsen for det.
Til den mere generelle problemstilling, der handler om, om det regelsæt, der er på plads i dag i forhold til at sikre naboers retsstilling, hvis man bor på den anden side af kommunegrænsen, er godt nok,
vil jeg gerne tilkendegive helt åbent: Det er jeg villig til at tage en drøftelse af.
Jeg er faktisk også gået så langt, at jeg har skrevet til formanden for KL's tekniske udvalg i forhold til at få en dialog med KL, for jeg har ikke tal på det, men jeg kan i hvert fald se baseret på antal medieomtaler, at det her godt kunne være en problemstilling, vi så mere af i fremtiden – det med, at man placerer nogle af de lidt ubehagelige beslutninger tæt på en kommunegrænse.
Derfor synes jeg, det er naturligt at tage en drøftelse om det regelsæt, vi har i dag.