Sascha Faxe (ALT), 2025-12-03:
Tak for ordet.
Under første verdenskrig begyndte medieudviklingen af at udvikle sig.
Det blev faktisk sådan, at radiosignaler for første gang nogen sinde havde en enormt stor betydning for, hvordan en krig udviklede sig.
Noget af det, vi samtidig så, var, at det at lave radiosendere og radiomodtagere, altså det, som er kendt som krystalapparater, blev noget, folk faktisk selv kunne lave.
Det er årsagen til, at vi har DR i dag.
Landene i Europa så, hvor vigtigt det var at have kontrol over radiosignalerne.
Det var en meget nationalkonservativ tankegang, hvor man sagde: Vi skal have styrket det her, og vi skal have styret det her, både for vores forsvars skyld, men også for at bevare den kultur, vi har internt i vores land.
Det ser vi over hele Europa i den her periode, og DR, som jo så er fyldt 100 år i år – det hed ikke DR til at starte med – startede simpelt hen på den baggrund.
Det var på bagkant af en krig og på bagkant af usikre tider, og det er faktisk rigtig vigtigt at huske i det her.
Det, som også er vigtigt at huske, er, at det også meget hurtigt blev en del af at lave et oplyst demokrati.
Det blev en del af at sikre, at vi havde en sammenhængskraft i Danmark, og det er faktisk grunden til, at vi havde monopol, frem til lokalradioerne startede i starten af 1980'erne, og at vi ser monopolbruddet med TV 2 i 1988.
Det var i øvrigt den 1. oktober 1988.
Hele vejen igennem har en af de ting, der har været vigtig, været en armslængde, og den er kun blevet styrket igennem årene.
Det er en armslængde, som gør, at det ikke kommer til at køre på vores holdninger og ikke kommer til at køre på mavefornemmelser, eller hvad man hver især godt kan lide at beskæftige sig med.
Det handler om en faglighed – en mediefaglighed.
Det er det, vi i dag kalder public service.
Hvis man ikke er tilfreds med det, skal vi styrke DR, og så skal vi styrke public service.
Vi er i en tid, hvor der igen er krise.
Regeringen er ret tydelig på det her, og det er der også mange andre der er.
Forskere siger om resiliens og det at håndtere kriser – altså, hvordan klarer et samfund sig i forhold til det? – at jo mere lige et samfund er, jo mere fællesskab der er i et samfund, og jo mere tillid der er i et samfund, desto bedre klarer et samfund sig igennem kriser, og desto stærkere er det.
Det er ikke noget, vi starter, når katastrofen opstår.
Det sker som en daglig praksis og i vores hverdag.
Derfor er det vigtigt, at vi i rolige tider, hvor vi ikke står over for noget akut, oparbejder en demokratisk og fællesskabsorienteret modstandsdygtighed.
I det her billede er en privatisering simpelt hen ikke en mulighed.
Det at have det som noget, der er statsejet, er et sikkerhedsmæssigt og demokratisk bolværk, og derfor mener vi, at det forslag, vi diskuterer, simpelt hen går imod beredskab- og forsvarsidéen og idéen om at have et fællesskabsorienteret samfund, som vi tror på.
Derfor skal vi hellere styrke public service, og det betyder, at vi både skal styrke DR, men også TV 2-regionerne, som jo er den del af det, der reelt er public service hos TV 2, og vi skal styrke det både strukturelt og økonomisk.
Vi er simpelt hen nødt til at styrke det fælles informationsgrundlag og den fælles sammenhængskraft og være et bolværk, både mod de kriser, vi står i, men også mod en virkelighed, hvor medievirkeligheden har ændret sig på en måde, så det er rigtig, rigtig svært at udvælge noget.
Hvis vi ikke er tilfredse med DR, så peger fingrene dybest set indad.
For så er det spørgsmål om ledelse, et spørgsmål om rammer og et spørgsmål om at have nogle kontrolmekanismer, der skal bygges ind i det her.
Så hvis det ikke var åbenlyst allerede, vil jeg gentage det: Alternativet stemmer imod.