Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-26:
Tak for det, formand.
Venstre har fremsat et forslag, som giver regeringen til opgave at indføre fuldt landevejsprincip, altså over hele Danmark og hele året.
I regeringen er vi enige i, at vi skal have mere sammenhæng og mere balance; Danmark skal hænge bedre sammen end i dag.
Der er i flere år sket en løbende centralisering, hvor fokus har været på de større byer, og det har været på bekostning af landområder og mindre lokalsamfund i Danmark.
Resultatet er, at mulighederne i vores land er skævt fordelt, alt efter om man bor i de store byer eller bor i provinsen.
Det er en udvikling, der ikke har været styret af naturlove, men som vi mener har været styret af forkerte politiske beslutninger.
I 2018 fremlagde Socialdemokratiet derfor et udspil, der hedder »Nærheden tilbage«, hvor vi satte som mål at tage et opgør med den skæve udvikling, der har været i kølvandet på kommunalreformen i 2007.
Det arbejde er vi i gang med, og jeg vil blot nævne, at vi har præsenteret en infrastrukturplan, vi har vedtaget en udligningsreform, vi er i gang med at oprette nye skattecentre rundtom i hele landet, og vi vil komme med flere initiativer, bl.a. forslag til en bedre og mere decentral placering af uddannelser i Danmark.
Vi vil i det hele taget se på de negative konsekvenser, der har været af kommunalreformen.
Derfor er vi også enige i, at det er vigtigt at skabe gode muligheder for at bo og leve på øerne uanset de udfordringer, som geografien selvsagt giver, når al transport skal ske hen over vand.
Kernen i beslutningsforslaget er landevejsprincippet, hvor prisen for en rejse med færge sænkes, så den svarer til at rejse den samme afstand på landevej.
Formålet er at understøtte helårsbeboelsen og turismen på øerne.
Landevejsprincippet er grundlaget for det tilskud, som staten i dag giver til økommuner og kommuner, til at sænke prisen på passagerbilletter.
Der bliver som bekendt også givet betydelige tilskud til at nedsætte prisen på gods.
Hvert år modtager kommunerne for de to ordninger til gods og passagerer knap 131 mio. kr. i øremærket tilskud.
Jeg synes, der er grund til at notere, at de tilskud, som vi over de seneste år har indført, er vedtaget med brede flertal.
Der har også været en fælles opmærksomhed på, at man skal være forsigtig i forhold til højsæsonen.
Derfor er ordningen oprindelig lavet sådan, at tilskuddet skal bruges til at nedsætte færgetakster uden for højsæsonen, så man ikke skaber flaskehalse og kapacitetsproblemer.
Men som forslagsstillerne nævner, var Folketingets partier i 2018 enige om at ændre modellen, så kommuner med små øer nu kan bruge tilskuddet til at nedsætte takster for passagerer hele året, altså også i højsæsonen.
Dette var i erkendelse af, at forholdene varierer meget mellem de små øer, så ved at give frihed blev der givet mulighed for lokalt at eksperimentere med justeringer af priserne også i højsæsonen.
Regeringen kan dog ikke støtte dette beslutningsforslag, og det skyldes, at Venstre reelt ikke har anvist nogen konkret finansiering af udgifterne i forslaget.
I regeringen er vi ikke tilhængere af, at man fremsætter politiske forslag uden at svare på, hvor pengene konkret skal komme fra.
En fremtidig diskussion om en eventuel udbygning af landevejsprincippet forudsætter altså, at vi også har et konkret forslag til en fremadrettet finansiering, en diskussion, som bedst hører hjemme i forbindelse med finanslovsdrøftelserne, hvor vi har en samlet diskussion af prioriteterne i det samlede budget.
Regeringen har på nuværende tidspunkt ikke taget stilling til dette konkrete forslag.
Samtidig tog aftalen fra 2018 om justering af de nuværende takster afsæt i en foreløbig evaluering.
Her var konklusionen, at de to tilskudsmodeller for gods og passagerer generelt fungerede godt og efter hensigten.
Her blev det samtidig aftalt, at der foretages en ny evaluering af de nuværende færgetilskud i 2022.
Jeg vil så gerne tilføje, at den kommende evaluering også kommer til at se nærmere på erfaringerne fra sidste års sommerpakke.
Sommerpakken var helt overordnet en succes, men der var eksempler på, at kapaciteten ikke kunne følge med, så nogle borgere på øerne pludselig ikke kunne komme hjem eller på arbejde på grund af udsolgte færger.
Det er derfor oplagt, at vi ved evalueringen i 2022 får sat fokus på, hvordan vi undgår kapacitetsproblemer, så færgetilskuddene også fremover kan være en succes.
Jeg vil gerne runde af med at slå fast, at de nuværende ordninger med nedsættelse af færgetakster har været en succes, og det skal de blive ved med at være.
Så jeg vil opfordre til, at vi f.eks. ikke kommer til at lave uhensigtsmæssige køproblemer i højsæsonen i vores fælles ønske om at skabe gode forhold for øerne.
Regeringen vil meget gerne drøfte mulighederne for at forbedre de nuværende færgetilskud til øerne med alle Folketingets partier, men hvis det koster penge, skal der selvfølgelig være en reel finansiering af udgiften.
Tak for ordet.