runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Jeg er helt enig i, at det her skal være en europæisk ambition, men det kræver også, at de enkelte lande handler på det.
Det, der er interessant ved vores forslag, er, at det faktisk får meget bred støtte, også i erhvervslivet, for det vil give lavere energipriser, også for hr. og fru Danmark, der i øjeblikket kæmper med højere forbrugerpriser.
Så det er egentlig svært at forstå, hvorfor regeringen ikke gør mere.
Som statsministeren selv var inde på i sin åbningstale, har det stort set stået stille på vedvarende energi-området i hele hendes statsministertid.
Det kan jo ikke fortsatte, og det kræver lidt mere, end at vi så må kigge på det; det kræver faktisk noget handling.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-10-09:
Lad os tage et område som f.eks. VE på vand.
Der var det jo sådan, at vi uden statsstøtte fik nul bud ind.
Nu ændrer vi den tilgang, så vi forhåbentlig kan få mere VE op.
Det er jo præcis det samme, vi også gør i forhold til gas.
Dels skal vi arbejde i Europa – det tror jeg vi er enige om – Danmark skal presse på, men vi har også behov for at løfte vores nationale ansvar.
Og der synes jeg, man kan pege på særlig to ting, som er afgørende: Vi skal sikre, at der er tilskud til, at man kan få gasvarme væk fra husene , og vi skal sikre, at vi har et solidt tempo bag udrulningen af fjernvarme.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Ordføreren startede med at spørge til: Hvad er Danmark?
Det kom der nogle bud på, og det tænker jeg at mange af os har, både nogle af de samme og nogle forskellige bud.
Men jeg får lyst til at spørge ordføreren tilbage: Hvad er Socialdemokratiet?
Er det et parti, der siger fra over for krigsforbrydelser?
Er Socialdemokratiet et parti, som sanktionerer en stat, der begår folkemord?
Og er Socialdemokratiet et parti, der bakker op om folkeretten?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-10-09:
Ja, og det er jeg stolt af at sige ja til.
Vi har øget hjælpen til palæstinenserne massivt, og vi har kontinuerligt arbejdet for en tostatsløsning.
Hvad angår folkedrab, er det jo sådan, at vi som parlament og land har tilsluttet os Den Internationale Domstol.
Det betyder også, at jeg synes, at man som politiker skal give domstolen ro til og mulighed for at træffe beslutning om, hvorvidt der er tale om folkedrab eller ej, men det betyder ikke, at den diskussion skal stå i vejen for, at vi kan gøre alt, hvad vi kan, for på europæisk niveau at sanktionere Israel mere og hårdere.
Jeg tror faktisk ikke, at jeg har hørt nogen bilateral sanktion vedtaget af et vestligt land, som Danmark ikke arbejder i EU for også skal være en del af sanktionspakken fra EU rettet mod Israel.
Vi har jo mulighed for at gøre mere – ikke så meget sikkerhedspolitisk, for der fylder USA mere, men handelspolitisk er vi jo den største partner til Israel, og der bør vi kunne gøre mere.
Signe Munk (SF), 2025-10-09:
Jeg tror, jeg vil starte med at sige, at jeg simpelt hen er lidt i tvivl om, om fru Mette Thiesen har hørt min tale.
For jeg sagde, at der er børn, som er dårligt opdraget.
Jeg mener helt grundlæggende, at det er en forældreopgave at opdrage sit barn til at være en del af et fællesskab.
Altså, det er helt grundlæggende.
Det, der er diskussionen her, er, hvad hovedfokusset skal være for at få den danske folkeskole fremad.
Når man spørger formanden for Danmarks Lærerforening, så er det klart og tydeligt, at de er glade for, at der bliver sat ind i forhold til den vold, der foregår ude i folkeskolen i dag, og som ingen steder hører hjemme.
Der skal være plads til alle børn i folkeskolen, men der skal ikke være plads til al adfærd.
Men han siger også, at det, at vi diskuterer forældreansvaret, ikke kan stå alene her.
Vi har også brug for, at der er nok lærere derude, at der er færre elever i klasserne, og at vi i det hele taget får styrket folkeskolen.
Så formanden for Danmarks Lærerforening kalder jo også på, at det går på to ben, og det er egentlig det, der er hovedpointen herfra.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-10-09:
Altså, jeg har ikke hørt nogen grine af minksagen – det har jeg simpelt hen ikke.
Det, der har været vigtigt for Venstre, har været at sikre, at de minkavlere, som uretmæssigt og unødvendigt fik nedlukket deres erhverv, fik ødelagt deres livsværk, har fået den erstatning, som de har fortjent.
Der er nogle, der mener, at den erstatning har været for høj; det har der været ret meget kritik af.
Det mener vi ikke i Venstre.
Det har været Venstres absolutte topprioritet.
Men bare fordi fru Susie Jessen siger, at noget rent faktisk er sådan, betyder det jo ikke, at det så rent faktisk er sådan.
Altså, sådan som jeg kan se sagen om de her sms'er, er der ikke kommet noget nyt frem – det er der ikke.
De muligheder, som Center for Cybersikkerhed peger på skulle have været anvendt, er blevet undersøgt.
Det er blevet vendt, om det gav mening.
Så jeg kan ikke se, at der er kommet noget nyt frem i denne sag.
Susie Jessen (DD), 2025-10-09:
Jeg tror, hvis jeg skal være helt ærlig, at hr. Jan E. Jørgensen skulle begynde at læse lidt flere aviser i stedet for at gå i biografen.
Der er kommet nyt frem i den her sag, der viser, at der var andre metoder, der kunne have været brugt i forhold til de her slettede sms'er, men som ikke blev taget i brug.
Der er også kommet oplysninger om, at det ikke blev undersøgt grundigt nok i forhold til de enheder, der blev undersøgt i de slettede sms'er.
Så jo, der er masser af nye oplysninger, som jeg synes Venstre burde forholde sig til her.
Jeg synes, det er afskyeligt, hvis jeg skal være helt ærlig.
Man kan ikke være det bekendt over for minkavlerne, og man kan ikke være det bekendt over for danskerne.
Inger Støjberg (DD), 2025-10-09:
Jeg er lidt bange for, at hr. Jesper Petersen ikke fulgte helt lige så meget med i vores konvent, som jeg gjorde i Socialdemokraternes årsmøde.
For havde hr. Jesper Petersen fulgt lidt mere med og læst de 50 forslag igennem, ville man jo netop se, at der også er lagt op til en reel skattereform og afgiftssænkninger.
Vi har lige diskuteret det i forhold til fødevarepriserne.
Jeg så gerne, at man fulgte f.eks. 3F's forslag om at sænke momsen på fødevarer med 5 pct.; det synes jeg lyder som et interessant forslag.
Men jeg kunne forstå, at hr. Jesper Petersens parti jo så bare er bannerfører for, at man skal prøve lave et nyt it-system.
Altså, jeg synes godt nok, det er lidt sløjt.
Når det så kommer til skat, er der ikke en eneste skat, jeg ikke har lyst til at sænke; det må jeg sige.
Og der er jo ingen tvivl om, at vores prioritet – det har jeg sagt hele tiden – er at gøre det mere attraktivt at arbejde, og derfor er det i bunden.
Men er der penge til også at sætte topskatten ned, har jeg heller ikke noget imod det.
Jeg vil gerne have et skattestop, og så vil jeg modsat Socialdemokratiet gerne have reelle skatte- og afgiftssænkninger.
Jesper Petersen (S), 2025-10-09:
Det sidste er jo ikke rigtigt.
Fru Inger Støjberg har jo lige anerkendt, at regeringen kommer med forslag til at sætte afgifter ned, så man har en større købekraft som borger.
Så det er jo simpelt hen ikke rigtigt, hvad der bliver sagt.
Der findes heller ikke en særlig fødevaremoms i Danmark.
Så uanset om fru Inger Støjberg var i regering, eller om det er den nuværende regering, så kan man ikke lave det fingerknips, som fru Inger Støjberg siger.
Dem er regeringen kommet med, og dem er de blå partier ikke kommet med.
Man har ladet Liberal Alliance være pennefører for sin skattepolitik, hvor man vil bruge hele råderummet på at sætte skatterne ned.
Er fru Inger Støjberg enig i den prioritet, at råderummet skal bruges på at sætte skatten ned, herunder topskatten, altså at det er det, der er det vigtige?
Inger Støjberg (DD), 2025-10-09:
Jeg siger det, som jeg hele tiden har sagt, nemlig at jeg synes, at man skal prioritere at gøre det billigere at være dansker, og at jeg synes, at man skal prioritere, at danskerne får flere af deres egne penge mellem hænderne.
Og der må man bare sige, at det i hvert fald ikke er socialdemokratisk politik.
Så tror jeg da bare, at hr. Jesper Petersen skal prøve lige at gøre sig den overvejelse: Hvad tror hr. Jesper Petersen danskerne vil foretrække, når de står nede i supermarkedet?
Er det, at de kan få en billigere bog med hjem, eller er det, at de kan få billigere fødevarer med hjem?
Jeg tror, det er det sidste.
Jeg tror, at danskerne vil prioritere billigere fødevarer; det må jeg sige.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-10-09:
Tak for det, og tak for talen, hvor jeg kunne høre en stor interesse for mit parti, og det er jo sådan set rigtig dejligt.
Jeg havde nok også håbet, at ordføreren havde brugt mere energi på at fortælle lidt mere om, hvad det egentlig er, Danmarksdemokraterne vil, så det vil jeg prøve at spørge lidt ind til nu her.
Jeg kan jo forstå, at det som det eneste er ultimativt vigtigt for Danmarksdemokraterne, hvis der er et borgerligt flertal efter et valg, at der så også bliver en borgerlig statsminister.
Det er det eneste ultimativt vigtige for Danmarksdemokraterne.
Derfor vil jeg gerne høre ordføreren, hvor det stiller CO 2 -afgiften på landbruget.
Inger Støjberg (DD), 2025-10-09:
Det er fuldstændig rigtigt, at vi ikke løber af pladsen, når det handler om, om vi vil have en rød eller blå statsminister.
Det er fuldstændig rigtigt.
Så det er fuldstændig rigtigt set, helt sikkert.
Når det kommer til CO 2 -afgiften, ønsker vi jo, at CO 2 -afgiften slet ikke skal indføres.
Det var også derfor, vi stemte imod.
Derfor vil det også blive en prioritet for os til de regeringsforhandlinger, der måtte være, at få det gjort så lempeligt som overhovedet muligt.
Jeg kan også godt tælle til 90, og jeg tror jo ikke nødvendigvis, at der er et flertal for at fjerne CO 2 -afgiften på landbruget.
Det ville jeg ønske der var, men så må jeg jo kæmpe med alt, hvad jeg overhovedet har, når det handler om implementeringen af CO 2 -afgiften, og gøre det bedre for landbruget og gøre det bedre for danskerne i øvrigt, så fødevarepriserne heller ikke kommer til at stige.
Så det er jo noget af det, vi så vil tage med omkring bordet oppe på Marienborg, hvis vi får magt, som vi har agt.
Jesper Petersen (S), 2025-10-09:
Spørgsmålet om inflation og stigende priser for danskerne er jo noget, der sådan set ikke er nyt, men som har fyldt i en række år, og hvor regeringen, både den tidligere og den nuværende, har taget en række tiltag.
Lige nu kommer den så med nye konkrete, realiserbare tiltag om at fjerne elafgiften og sænke andre afgifter i forbindelse med finansloven.
For det er vigtigt, at man har råd til fødevarer, også selv om man ikke er blandt dem, der har oplevet de bedste lønstigninger.
Men i de 50 forslag, som man havde gjort sig umage med at lave senest, er der jo, som vi har været inde på tidligere i debatten her, ikke noget konkret og realiserbart nu og her, der kan gennemføres.
Til gengæld er man jo ret tydelig, i forhold til at man gerne vil have sat topskatten yderligere ned i næste valgperiode.
Hvorfor er det den prioritering, hvor man er så skæv i sin prioritering?
Inger Støjberg (DD), 2025-10-09:
Det ved jeg ikke om ikke der er.
Jeg hører ikke nogen i den borgerlige lejr, der ønsker at smadre landdistrikterne, som Socialdemokraterne gør, med at sætte jernmarker op overalt.
Men det kunne jo være, at hr. Kris Jensen Skriver skulle bruge lidt mere tid på at få læst forslagene og så i øvrigt også orientere sig lidt mere om, hvad vi ellers siger om politik.
For der er relativt meget på hylderne.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-10-09:
Tak for det.
Jeg sætter stor pris på SF som et parti, vi traditionelt har kæmpet sammen med for at slå ring om velfærden og styrke velfærden.
Det er jo derfor, regeringen nu med de nye aftaler for kommunernes økonomi bruger flere penge end nogen sinde før, sådan at kommunerne ude lokalt kan prioritere bedre.
Det, der så er interessant, er jo, hvordan de penge bliver brugt.
Jeg kan sige, at i min kommune står SF stærkt; de har to byrådsmedlemmer.
Der har man været med til at lave en aftale, hvor de ekstra penge bliver lagt ind på driftsoverskuddet, og så opretter man en ny festival.
For få år siden ville Socialdemokratiet have tolærerordninger i København, men SF valgte at gå sammen med andre partier og lave et budgetforlig uden om dette, og resultatet blev jo, at der ikke kom tolærerordninger, fordi man gjorde lige præcis det.
Så derfor vil mit spørgsmål til fru Signe Munk egentlig bare være: Kunne man ikke tage det der »pdp« med på næste årsmøde og diskutere det med sit bagland, sådan at vi trak på samme hammel hele vejen igennem, så vi kunne få den bedre velfærd?
For det er jo det, vi er interesserede i.
Signe Munk (SF), 2025-10-09:
Jeg vil starte med at sige, at jeg på formandens sidste rettelse lytter mig til, at vi nok skal bruge forkortelserne.
Jeg vil bare sige, at det jo ikke er mig, der har startet det der med p-ordet i den politiske kommunikation.
Nå, lad os komme tilbage til de politiske prioriteringer, der måtte være i de enkelte kommuner.
Altså, hr. Thomas Skriver Jensen, vi kommer jo ikke til at indgå i budgetforhandlinger her på vegne af alle de danske kommuner.
Jeg vil bare sige noget om det billede, jeg kan se der, hvor jeg kommer fra – hvilket er ude fra sådan en landkommune, hvor der er langt imellem husene og der er højt til himlen – og det er, at når det er sådan, at der kommer flere ældre, færre børn og færre skattebetalere, så bliver man presset på at kunne levere helt basal velfærd, selv med de økonomiaftaler, I har lavet.
Det er jo sort på hvidt bevist, for man kan se, at de kommuner søger et særtilskud.
Det er altså steder, hvor man har lukket landsbyskolen, og hvor man er der, hvor der kommer robotstøvsugere ud i folks hjem og gør rent, før der kommer et menneske.
Så jeg vil bare sige, at der altså er store problemer med at sikre helt basal velfærd.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-10-09:
Jeg prøver bare en gang til: Jeg er meget, meget glad for den stemme, SF har herinde i Folketingssalen.
Den er virkelig, virkelig god, og vi trækker i samme retning.
Vi vil gerne have bedre velfærd.
Det er nødvendigt.
Men det, vi kan gøre herindefra, er at gøre rammen bedre.
Det er at give mulighed for at lave prioriteringer ude lokalt.
Jeg kan bare konkludere noget, og det er derfor, jeg siger, at man skulle diskutere det der pdp på et årsmøde, nemlig at når det gælder nogle af SF's lokalpolitikere, så er der pdp.
Det bliver man nødt til at kunne diskutere med hinanden.
Så kan vi trække i den rigtige retning og få bedre velfærd, men man er nødt til også at være enige internt i SF først.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-10-09:
Tak for svaret.
Jeg må jo tolke det derhen, at Danmarksdemokraterne eller ordføreren for Danmarksdemokraterne ikke i dag fra talerstolen kan love, at Danmarksdemokraterne aldrig vil sidde i en blå regering, som vil fortsætte med den CO 2 -afgift, der er på landbruget.
Sådan tolker jeg svaret her.
Jeg kan også se, at i de forslag fra de første 100 dage med en borgerlig regering er der ikke nævnt noget om solceller, som jeg jo ellers også forstår fylder rigtig meget for Danmarksdemokraterne.
Jeg ved ikke, om jeg også kan få uddybet den del lidt.
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Tak til fru Inger Støjberg for talen, selv om jeg jo savnede – det må jeg indrømme – lidt grønne elementer, og det savner jeg også i det forslag til vedtagelse, som de fire partier har lagt frem her, hvor det eneste, der måske med lidt god vilje kunne kaldes grønt, er idéen om, at vi skal ophæve kernekraftforbuddet, hvilket måske om 15, 20 eller 30 år kan give noget mere grøn strøm.
Jeg ved godt, at klimaet ikke optager fru Inger Støjberg så meget, selv om det jo egentlig er klimaforandringerne, der i hvert fald ifølge Nationalbanken er årsagen til de fødevarepriser, der eksploderer i øjeblikket.
Men der er én ting, der optager fru Inger Støjberg, det ved jeg, og det er, som hun også sagde i talen, forholdene for folk i Danmarks yderområder, herunder det, at vi har den her kæmpe skævvridning af boligmarkedet, hvor det er blevet meget ulige økonomisk set, hvad man kan få for sit hus, og hvor det er svært at sælge huse og investere i dem.
Det gælder ikke mindst på energiområdet, og mit spørgsmål til fru Inger Støjberg er: Vil fru Inger Støjberg ikke være med til af den grund at forsøge at gøre det lettere at få grønne og billigere varmeløsninger ude i landdistrikterne, end det er i dag?
Inger Støjberg (DD), 2025-10-09:
Jo, det vil jeg sådan set gerne.
Jeg vil gerne også sige, at jeg går også op i klimaet.
Jeg er jo ikke imod den grønne omstilling, men vi er bare ved at havne i en situation, hvor vi mister den folkelige opbakning til den grønne omstilling, når man pålægger erhvervslivet den ene afgift og besværlighed efter den anden, og når man kan se, at det netop kommer til at skævvride vores muligheder for at leve og bo og arbejde i hele landet, og når man lagde plastrer landområderne til med jernmarker og vindmøller.
Altså, for mig hører solcellerne til på tagene og vindmøllerne ude på havet.
Det er jo bl.a. også derfor, vi er med i den aftale, der er om havvind.
Så hr. Martin Lidegaard har jo ikke ret, men det, jeg bare siger, er, at vi ikke må ødelægge mulighederne i landområderne, og ja, jeg så også gerne, at man kunne blive koblet på fjernvarme og sådan nogle ting ude i landdistrikterne.
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Så har jeg dagens gode nyhed til fru Inger Støjberg, for vi har jo fremlagt et forslag om en fuld grøn omstilling af Danmark på 5 år, som er blevet omfavnet af erhvervslivet, fordi det giver mere konkurrencedygtige energipriser til erhvervslivet, men det giver faktisk også ifølge TEKNIQ, som har regnet på det, en gennemsnitlig besparelse på 32.000 kr. om året for en familie i et almindeligt parcelhus.
Det være sig i byerne eller ude i landdistrikterne med sådan en varmepumpe, hvis man ikke bor tæt nok på til at kunne få fjernvarme.
Det kunne faktisk være en god idé, og derfor undrer det mig også lidt, at man hænger så meget i bremsen.
Inger Støjberg (DD), 2025-10-09:
Jamen problemet er jo, at hr. Martin Lidegaards parti samtidig med alt det her – der kan jo være gode takter i nogle af de der ting – ønsker at plastre hele landdistrikter til med jernmarker og vindmøller, sådan at det reelt ikke er rart at bo i de her områder.
Der er jo ikke nogen mennesker, der flytter ud i et landdistrikt for at sidde og glo ind i en jernmark.
Det er jo det, der er problemet, og det er jo derfor, at man bliver nødt til at få solcellerne ind i byerne og op på tagene, altså op på industribygninger og op på offentlige tage, og så få flere vindmøller ud på havet.
Det ville give mening, i forhold til at man kan leve og bo i hele landet.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Tak for det.
Jeg ved, at fru Inger Støjberg ligesom jeg og Alternativet er optaget af livet i landdistrikterne, og selv om jeg er helt med på, at livet i landdistrikterne handler om andet end landbrug, er landbrug dog en stor del af det, og det er jo langt hen ad vejen politisk besluttet, at vi har et landbrug, som vi har i dag.
Problemet med generationsskiftet er næppe noget nyt, det har stået på i flere år, også før den her meget lave CO 2 -afgift.
Kunne man forestille sig et landbrug, der i langt højere grad beskæftigede flere mennesker i landdistrikterne, altså at vi går væk fra de her meget store intensive bedrifter, hvor beskæftigelsen er faldet markant gennem de sidste 40 år, men at vi har mindre bedrifter, hvor folk rent faktisk bor,
altså en mere lokal forankring, at vi har en mere divers produktion, en økologisk produktion, som kræver mere beskæftigelse, flere hænder, så vi på den måde også styrker sideerhvervene i landdistrikterne og på den måde kan være med til at bygge områderne op?
Inger Støjberg (DD), 2025-10-09:
Altså, nu er en valgperiode vel maks. 4 år i Danmark, så det kan jo ikke være 5 eller 6 år.
Men jeg er da glad for, at hr. Lars Boje Mathiesen er enig i endemålet her, og så vil det jo bare være godt, hvis hr. Lars Boje Mathiesen så også melder sig ind i arbejdet med netop at få ændret de her ting i stedet for måske bare at komme med nogle ord og slå et stort brød op, altså at han rent faktisk sætter sig ned og er med i arbejdet med at nå derhen, hvor vi begge to ønsker at komme hen – at det er os selv, der bestemmer udlændingepolitikken, og at vi tager udlændingepolitikken tilbage, kan man sige, i Folketingssalen.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Men den udvikling, som fru Inger Støjberg beskriver der sker i landbruget, med, at der bliver færre og færre beskæftigede, flere og flere erhverv lukker, flere og flere bedrifter lukker, er jo en udvikling i landbruget, der er sket med den førte politik.
Det er jo den udvikling, der er sket igennem de sidste 40-50 år med den måde, man politisk har besluttet at indrette landbruget på.
Mit spørgsmål til ordføreren er netop, om fru Inger Støjberg kunne forestille sig at indrette et landbrug – og jeg er også rigtig glad for landbruget, i hvert fald det økologiske landbrug og der, hvor vi faktisk laver mad til mennesker og ikke til stakkels grise, der ikke ser dagens lys – på en anden måde end det, vi ser i dag, og som faktisk ville støtte og opbygge landdistrikterne i stedet for at affolke dem?
Inger Støjberg (DD), 2025-10-09:
Men noget af det, der affolker landdistrikterne lige nu, er jo netop den CO 2 -afgift, som fru Franciska Rosenkilde jo selv har været med til at indføre, for det kommer til at lukke landbrug.
Jeg tror faktisk heller ikke, at fru Franciska Rosenkilde skal ønske sig tilbage til et landbrug, der minder om, hvad der var i 1960'erne og 1970'erne og 1980'erne, for det moderne landbrug er jo et landbrug, der forurener meget mindre end dengang, fordi man også bruger teknologi.
Og hvorfor gør man det?
Det er, fordi man har mulighed for det, fordi der også er nogle større bedrifter.
Så der er jo masser af fordele ved det også.
Men jeg elsker alt omkring livet på landet.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-10-09:
Det kunne nu også godt have været en god værtsgave, vil jeg sige; det behøver ikke kun være en god venindegave.
Hvis du smider et par spareribs i og sådan noget, skal jeg nok sørge for, at Anne og Agnes er klar med nogle bolde til Ludvig, hvis du tager ham med.
Så det kunne også være en god værtsgave.
Derfor blev jeg også en anelse bekymret, da jeg hørte Danmarksdemokraterne sige, at man vil bruge den næste valgperiode på at få ændret EMRK, altså ændret konventionerne, og at hvis det ikke kunne lykkes i den næste valgperiode, vil man derefter træde ud.
Er det korrekt forstået?
For jeg synes, man hørte Danmarksdemokraterne gentage det i dag, og det synes jeg også lugter lidt af for meget snak.
Jeg vil i hvert fald godt have noget mere handling.
Så kunne fru Inger Støjberg ikke prøve at fortælle lidt om, hvad tankerne er bag, at der skal gå så lang tid?
Inger Støjberg (DD), 2025-10-09:
Det er fuldstændig korrekt.
Jeg vil sige det sådan, at hvis ikke man får ændret de internationale konventioner og jo især EMRK, kommer det til at forhindre os i i fremtiden at føre den udlændingepolitik, som vi ønsker.
I dag fører man heller ikke den udlændingepolitik, som jeg tror der rent faktisk er et flertal for i den danske befolkning, og derfor er det her en nødvendighed.
Vil man så gøre det meget drastiske og dramatiske at træde ud i morgen, uden at vi er forberedt på det?
Nej, det tror jeg ikke er nogen fordel, hverken for Danmark eller for noget som helst.
Men kan man nå at ændre det inden for en valgperiode, synes jeg jo, det er godt.
Det er jeg bare ikke sikker på at man kan, og derfor er det, jeg siger, at så må vi træde ud af konventionen.
Men så er vi forberedt, og vi har forberedt hele vores system på det.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-10-09:
Det er der, der er en grundlæggende uenighed mellem Danmarksdemokraterne og Borgernes Parti, for i de 4 år, hvor politikerne så endnu en gang snakker om at få ændret et system, er der danske piger, som bliver ofre for udenlandske kriminelle, som vi ikke kan vise ud, og danske drenge, som bliver ofre for dominansvold, og hvor gerningsmændene ikke blive vist ud.
Det er altså for lang en periode, og det er på tide, at vi sætter Danmark forrest og sætter danskerne og deres tryghed og sikkerhed før nogle kriminelle udlændinge.
Derfor synes jeg, det er en alt for lang periode, altså at der skal gå 4 måske 5 eller 6 år, inden man får det her løst.