runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lea Wermelin (S), 2017-02-02:
Det vil jo være afhængigt af, hvilken type af automatisering vi taler om.
Det synes jeg faktisk også er noget, det her materiale gør klart, nemlig at det ikke nødvendigvis er så enkelt at svare på.
Selvfølgelig skal tilladelsesindehaveren have et ansvar, men det er klart, at som chauffør i Danmark – og sådan er det jo, uanset hvilken bil man kører i – har man også et ansvar for at leve op til de krav, der er, når man fører en bil.
Derfor vil det være forskelligt, afhængigt af om det er nogle af de første kategorier, vi taler om, eller nogle af de sidste kategorier af automatisering, vi taler om.
Igen vil jeg bare understrege, at sikkerheden er rigtig vigtig for os, så derfor er det også noget af det, som vi vil tage op i forhold til de enkelte afgørelser.
Men jeg vil også opfordre til, at vi kan få det yderligere gjort klart i udvalgsbehandlingen.
Christian Poll (ALT), 2017-02-02:
Det interessante er jo, hvilke principper man bruger, når man giver den slags tilladelser eller dispensationer.
Og det bør jo være nogle generelle retningslinjer, som vi også kender det fra det regelværk, der findes i dag.
Det kan godt være, at man kommunalt kan håndtere den slags.
Det skal jeg ikke afvise.
Især i forhold til de private ting som f.eks. haver, som der også har været snakket om, kunne det godt være, man kunne håndtere den slags dispensationer mere lokalt.
Det vil jeg måske synes var fint.
Men problemet er, hvis vi også snakker om de steder, hvor investorer kommer og siger: Hvis jeg får lov at bygge der, vil jeg gerne være med.
Så er det jo, der åbnes for den farlige udvikling, hvor der pludselig bygges frit, og hvor der så senere bliver udvidet med det næste niveau af »frit« ud langs kysten, fordi bygninger pludselig må have en længere afstand til hinanden.
Det er det, som er glidebanen ved at begynde at åbne generelt for de her ting, og der vil vi gerne holde fast i, at man samler bebyggelse omkring de byer og de aktiviteter, der i forvejen er, og søger at friholde lange, uforstyrrede arealer, som det er i dag.
Carsten Bach (LA), 2017-02-02:
Jeg fornemmede en meget, meget lille åbning for noget lokaldemokrati.
Jeg kunne bare godt tænke mig at få en forklaring på, hvad det er, der gør, at hr. Christian Poll mener, at han selv og andre folketingsmedlemmer og staten som administrativ enhed er bedre til at vurdere, hvad der er godt og mindre godt for lokalområder, herunder vores kyster.
Christian Poll (ALT), 2017-02-02:
Jamen det er balancen mellem de generelle principper på den ene side og pengene på den anden side.
For der kan typisk komme en investor og sige: Jeg kan tilføre kommunen så og så meget, hvis jeg får lov at bygge dér.
Og hvis det så er kommunen, der har det endelige ord på sådan en stor beslutning, som det vil være, så kan det godt være, at det bliver lidt for fristende for dem, og så er det jo netop første skridt i en udvikling, som vi nødig ser, hvor de frie kyststrækninger bliver kortere og kortere og mere og mere forstyrret af tekniske anlæg.
Så vi ønsker, at der er nogle overordnede principper for det, og de bliver i øjeblikket administreret centralt.
Erling Bonnesen (V), 2017-02-02:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at SF's ordfører er meget glad for at gå lange ture.
Jeg tror, at der blev nævnt noget omkring Halsnæs på Sjælland.
Nu er jeg valgt på Fyn, og jeg kan også godt lide at gå på Fyn.
Fynboerne er faktisk så glade for at bo på Fyn, at nogle af dem går hele turen rundt om Fyn i løbet af sommeren.
Det er også en god, lang tur, skal jeg hilse og sige.
Den er så sådan rundt regnet 300 km eller på det lag.
Så er der nogle af dem, der også siger: Det kunne da være dejligt, hvis man lige sådan kunne holde ind på en café og få en kop varm chokolade, hvis det var sådan en dag som i dag.
Det kan de bare ikke, i hvert fald ikke steder nok.
Så var det ikke sådan et sted, hvor man på Fyn lige kunne sige, at man nu gerne ville have sådan en lille café?
Carsten Bach (LA), 2017-02-02:
Tak, og tak for ordførertalen.
Jeg vil egentlig godt helt kort spørge, om ikke ordføreren kunne se nogle muligheder i, at de her regler og dispensationer osv., som ordføreren selv nævner i sin tale, blev administreret lokalt af kommunerne, som f.eks. i Løkken, hvor man jo gladeligt kører nogle små strandhuse ned på stranden hver sommer og har dem stående der.
Det kan lade sig gøre lokalt, og det har man det faktisk fint med.
Det har været en tradition igennem mange år, som man jo så også gerne vil blive ved med at bevare, og kunne den slags ikke også lade sig gøre andre steder, hvis man lokalt syntes, det var en god idé?
Erling Bonnesen (V), 2017-02-02:
Jamen heldigvis er der da nogle gode kystbyer også rundt om Fyn, men der er jo altså også sådan en vis afstand imellem dem, som de fleste er bekendt med, og det skaber jo ikke noget tivoli, for der ligger jo nogle steder sådan mindre ejendomme tilbage fra den tid, hvor man godt måtte bygge der.
Men jeg kan så forstå på SF, at de bare skal stå og forfalde og skæmme området i stedet for.
Det skaber da ikke nogen forskønnelse.
Så var det da bedre at sige: De bygninger står der, så lad os da bruge dem fornuftigt.
Og det kunne netop være til sådan en café.
Men det skal man så ikke have lov til efter SF's mening, de skal bare stå og forfalde.
Det synes jeg er skidt.
Trine Torp (SF), 2017-02-02:
Man kunne jo også sige, at den skulle rives ned.
Det er jo en anden mulighed.
Det er jo det her med, at det så ændrer formål, at de oprindelige tilladelser, der er blevet givet til sådan en bygning, nu kan ændres, så man bare frit kan bruge den til noget andet.
Pia Adelsteen (DF), 2017-02-02:
Det var kun på grund af den sidste bemærknng om, at man bare kan rive det ned.
I min optik har Socialistisk Folkeparti altid været et parti, der går ind for bæredygtighed, genbrug, at man genanvender og er miljøbevidst osv., og nu står ordføreren og siger: Pyt, vi kan bare rive et hus ned.
Altså, har det noget med miljøbevidsthed, genbrug osv. at gøre?
Trine Torp (SF), 2017-02-02:
Jeg nævnte det, fordi det jo er en anden mulighed.
Det lød, som om der kun er én mulighed, og det er at have en faldefærdig bygning stående på stranden eller at give los for, at den kan bruges til hvad som helst.
Det, jeg bare siger, er, at det ikke er den eneste mulighed.
Og vi skal bare huske, at der i øvrigt er dispensationsmuligheder, allerede som loven er i dag, så hvis man kan argumentere for en fornuftig brug af sådan en bygning, kan det jo godt lade sig gøre.
Jeg tror, at hvis man går Fyn rundt, så kommer man til, også selv om det er tæt på stranden, at møde eksisterende byer, hvor der er mulighed for at lave en café.
Det, vi taler om, er jo at udvide de områder, hvor der bebygges.
Og jeg tror, at noget af kvaliteten ved at gå der frit ude i naturen er, at ja, man kan måske til nød møde et livredderhus eller noget andet, som står der midlertidigt om sommeren, men det er det her med, at det ikke er tivoli, det er ikke underholdning, at der faktisk er nogle værdier alene i det at gå ud i naturen.
Christian Poll (ALT), 2017-02-02:
Nu ved jeg ikke, hvad det lige er for nogle bygninger, ordføreren henviser til.
Men det vil være sådan, at hvis man har en bygning, der ikke bruges til noget, men som så skal opgraderes til f.eks. cafédrift, så vil man jo også skulle give adgang for kørsel, parkering og måske for kloakering, hvis det ikke er der i forvejen.
Man skal give adgang til affaldshåndteringen osv. osv.
Og det opgraderer det jo til en langt mere teknisk del i landskabet, end hvis det er en lille bygning, som ikke har været brugt til noget.
Det er derfor, jeg synes, spørgsmålet er lidt uklart.
Men princippet i den indstilling, vi har, er altså, at man så vidt muligt skal bibeholde den frie og vilde natur, vi har langs kysterne i Danmark.
Carsten Bach (LA), 2017-02-02:
Jeg kan næsten ikke se spørgeren nede i salen!
Som jeg også svarede fru Trine Torp lige før, mener jeg helt klart og oprigtigt, at der her er en situation, hvor de lokale borgere, som bor langs med vores kyster, jo selv har – ud over en forpligtelse – et ønske om at opretholde landskabet og naturen og lokalområdet på en måde, som tjener lokalområdet bedst.
Og det er sådan set det, jeg er interesseret i.
Jeg er ikke interesseret i her fra Christiansborg og fra Folketingets talerstol at skulle trække nogen som helst form for restriktioner ned over, hvad der skal foregå lokalt på det her område.
Mette Abildgaard (KF), 2017-02-02:
Jeg kan oplyse ordføreren om, at jeg nu har været i salen, siden Dansk Folkepartis ordfører var på talerstolen i den her sag, men at jeg ikke har stillet nogen spørgsmål.
Jeg tror, at jeg vil lade være med at spørge om mere, men bare konstatere, at der så nok også her er forskel på liberalisme og konservatisme i forhold til troen på markedskræfternes formåen.
Carsten Bach (LA), 2017-02-02:
Jeg vil helt klart give spørgeren ret i, at der er forskel på konservatisme og liberalisme.
Christian Poll (ALT), 2017-02-02:
De danske kyster tilhører os alle sammen, og det er jo ret fantastisk, og det skal blive ved med at være sådan.
Det er her, vi har den vilde natur i store, sammenhængende stræk, og det er noget, der glæder mig, hver gang jeg er ude ved kysterne.
Jeg bor der desværre ikke, for det har jeg ikke råd til, men hver gang jeg er derude, glædes jeg over de store ubrudte stræk af kystlinje med vild, dynamisk natur, der udfolder sig uden for mange forstyrrelser.
Derfor er det sindssyg vigtigt for os i Alternativet, at vi, så vidt vi overhovedet kan, bliver ved med at værne om den sammenhængende natur, som vi har der.
Og det overrasker nok ikke nogen, at vi derfor er meget skeptiske og lægger op til at stemme imod det forslag, der foreligger her, for selv om det er blevet modereret i forhandlingerne, det er jeg ikke i tvivl om, til det bedre, er det stadig et forslag, som i vores øjne går for vidt.
I weekenden var der en kronik i Berlingske af Anne-Mette Hjalager fra Syddansk Universitet, og der redegør hun for, hvorfor der faktisk ikke er behov for mere kystbyggeri.
Hun nævner faktisk, at de forsømte kystbyer er noget af det, man kunne arbejde med i stedet for.
Det synes jeg netop er pointen.
Jeg vil gerne snakke om, hvad vi skulle gøre i stedet for, for vi skal have udvikling ude langs de danske kyster, men den udvikling skal tage udgangspunkt i de byer, som er der i forvejen.
Den strandbeskyttelse, vi har i dag, den planlov, vi har i dag, giver masser af muligheder for, at man kan udbygge, udvikle det lokale, både i forhold til turisme og beboelse og erhverv, og det kan man sagtens gøre med udgangspunkt i de kystbyer, vi har i dag.
Det gælder de mindre byer og de større byer, og det gælder også hovedstaden, som flere også har været oppe at sammenligne med i dag.
Med den bemærkning vil jeg sige, at vi ikke kan støtte forslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2017-02-02:
Jeg undrer mig bare lidt over, hvor det er, forslaget går for vidt.
For som jeg hører ordføreren, siger han, at man skal satse lidt mere på de forsømte kystbyer, og det er faktisk noget af det, vi forsøger med forslaget, altså netop at give de her såkaldt forsømte kystbyer lov til rent faktisk også at gøre noget.
Ordføreren mener jo så, at de har så rigelige muligheder, men nu nævnte jeg et eksempel med et lille ishus, der ligger ved en stor parkeringsplads i Liseleje, som vil udvide deres toiletter, sådan at der også er et handicaptoilet, og den mulighed har de rent faktisk ikke haft indtil nu.
Og det er det, de får lov til.
For når man spørger de turister, der er i Danmark, siger de ifølge ordføreren, at de elsker den vilde natur – ja, det er vel derfor, de er kommet til Danmark, for der er ikke ret meget andet.
Altså, vi får jo nok ikke turister, der gerne vil Costa del Sol, for det har vi ikke, og vi har ikke lange strandpromenader, man kan gå på – jo, måske herinde i København, men i hvert fald ikke ovre på Vestkysten.
Men det kunne jo være, at vi kunne tiltrække nogle flere, hvis man gav flere muligheder.
Christian Poll (ALT), 2017-02-02:
Jeg mener selvfølgelig, man skal kunne give dispensation i forhold til sådan noget som et handicaptoilet.
Det er jo et grundprincip, der ligger i strandbeskyttelsen og i hele planlovstilgangen i dag, altså at man holder bygninger sammen og man holder tekniske installationer sammen så vidt muligt.
Og så har man de åbne landskaber for sig et andet sted.
Pia Adelsteen (DF), 2017-02-02:
Jeg forstår ikke svaret.
Nu har jeg selv været selvstændigt erhvervsdrivende, indtil jeg kom herind, og hvis jeg skulle åbne en iskiosk på en eller anden strand på Vestkysten, så ville jeg, tro mig, vælge et sted, hvor der var strøm og kloak i nærheden.
Altså, ordføreren må jo vide, hvad sådan noget koster.
Det koster en halv bondegård at lave sådan noget, hvis man først skal i gang, så selvfølgelig vælger man det i nærheden af, hvor der er noget andet.
Men dem, vi jo også giver en mulighed, er vinterbadere, som på nuværende tidspunkt må sætte en pæl i stranden og så lægge deres håndklæder hen over.
Altså, det kan man da ikke har noget imod.
Så hvor er det præcis i forslaget, at man går for vidt?
Christian Poll (ALT), 2017-02-02:
Jeg kan bare se på flere høringssvar, at det er upræcist, hvad det er, der gives tilladelse til her, og at der åbnes op for noget, som kan ende med at blive for meget spredt bebyggelse.
Og det synes jeg ikke er det, vi skal have langs vore kyster.
Jeg synes, vi skal have samlet bebyggelse, og jeg synes, at vi skal udvide, når der er behov for det, men udvide ind i landet med de aktiviteter, der skal til.
Og det er det, som vi gerne vil bibeholde, altså at man kan bevare den tilgang, vi har i dag.
Erling Bonnesen (V), 2017-02-02:
Tak for det.
Jeg synes også, det lyder noget tyndbenet, at Alternativets ordfører står her og siger, at det går for vidt, og så ikke selv kan pege på noget eller begrunde det overhovedet.
Så siger ordføreren, at man i Alternativet gerne så en udvikling i områderne, og det synes jeg da lige vi skal prøve at tage fat i.
Lad os prøve at tage fat i det der med cafeerne.
Jeg kan forstå, at ordføreren gerne vil færdes i strandbeskyttelseslinjen forskellige steder og nyde alle herlighederne – var det så ikke passende, at vi også kunne sige, at man i nogle af de eksisterende bygninger kunne få lov til at åbne en café?
Kunne det ikke være en måde at skabe en passende udvikling på?
Christian Poll (ALT), 2017-02-02:
Jo, jeg ville elske at gå en lang tur langs stranden, en time den ene vej og en time den anden vej, og så slutte på en café, der ligger i den kystby, som jeg er startet fra, og hvor jeg måske har parkeret, eller hvor jeg bor til leje.
Det er det princip, som jeg synes det handler om i forbindelse med vores kyster, altså at vi har base i byerne, og så kan vi vandre ude i den frie natur og komme tilbage og gå på café, eller hvad det er, vi ellers har lyst til.
Erling Bonnesen (V), 2017-02-02:
Jamen så lad os sige, at man på den tur, som Alternativets ordfører sådan ser for sig, ikke stødte på nogen café i det pågældende område, men netop kom forbi nogle af de eksisterende bygninger derude, og så tænkte: Det var da ærgerligt, at der ikke var en café i bare en af dem.
Kunne det så ikke være passende at åbne op for, at det kunne blive en mulighed, når nu der rent faktisk er nogen, der gerne vil etablere en café i nogle eksisterende bygninger?
Pia Adelsteen (DF), 2017-02-02:
Altså, det her med, at man bare kan få en dispensation, vil jeg altså godt lige i den grad skyde ned, for så havde jeg ikke fået de her millioner af mails i forbindelse med hele den her forhandling, som jeg har fået.
Det er sådan, at der inden for strandbeskyttelseslinjen er et forbud mod tilstandsændringer.
Det står højt og klokkeklart – der er et forbud mod tilstandsændringer.
Noget af det, Dansk Folkeparti rent faktisk fik kæmpet igennem, var, at man godt må lave tilstandsændringer på bygninger, hvis der bor handicappede mennesker.
Så det her med, at man bare kan få en dispensation, er altså noget pladder.
Derfor synes jeg et eller andet sted, at man også skal åbne øjnene for den virkelighed, der er derude.
Der er huse, der står og forfalder, fordi man ikke må lave en dyt, og det er ikke i orden.
Selvfølgelig skal de have lov til at bo derude, selvfølgelig skal man have lov til at eksistere i nærheden af vand i et land som Danmark, hvor vi minimum har 7.300 km kyststrækning.
Altså, det må da være sådan.
Mette Abildgaard (KF), 2017-02-02:
Det er ikke korrekt, når spørgeren siger, at man ikke må lave det her skur.
På den måde er der lighed for loven, uanset om det er et parcelhuskvarter, eller om det er noget, der ligger i mere umiddelbar nærhed af kystlinjen.
Men jeg er da lidt i tvivl om, om Dansk Folkeparti ønsker at ophæve strandbeskyttelseslinjen.
Det lugter det her jo lidt af.
Det har jeg trods alt ikke hørt spørgeren sige ved tidligere lejligheder.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-02-02:
Mange tak.
Nu synes jeg, at miljøministeren skal gøre sig ekstremt umage med at referere ordførere korrekt helt generelt set.
Jeg har f.eks. ikke nogen hund, kan jeg informere om.
Så vil jeg gerne lige sige, at der i lovbemærkningerne står, at der dispenseres normalt til faciliteter til støtte for friluftslivet, dvs. stier, shelters, toiletbygninger, formidling, bænke og P-pladser.
Det vil sige, at der normalt gives dispensation til de her ting.
Det kan så være, at det vurderes, at her er et særlig vigtigt område og i øvrigt en parkeringsplads ikke så langt derfra, så dér skal ikke gives dispensation.
Hvad er så problemet, når praksis er sådan i dag?
Så kan det godt være, at der er nogle, der bliver enormt frustrerede over, at de ikke kan få en parkeringsplads lige på et bestemt sted.
Men det handler jo om, at vi har haft en naturbeskyttelseslov, der tog nogle helhedshensyn for at beskytte nogle bestemte strækninger.
Det vil jeg gerne bede miljøministeren svare på.
Hvad er det så lige præcis for en påstand – bare så jeg kan notere det – nogle naturorganisationer har rejst, hvis vi lige bliver lidt konkrete, som miljøministeren mener er helt forkastelige?
Jeg har også lige præcis fulgt de der kampagner tæt, ligesom ministeren har, og jeg mener sådan set, at der er blevet refereret meget præcist, nemlig at man ønskede nogle forsøgsprojekter, der bl.a. handlede om bedre muligheder for at bygge hoteller tæt på kysterne.
Jeg kan ikke se, at der er noget forkert i den kampagne.
Jeg kan godt forstå, at man bliver frustreret, hvis der kommer lige knap 150.000 underskrifter, så vidt jeg husker, imod det forslag, man nu har fremsat, men jeg kan ikke se, at det er en forkert kampagne.
Så har jeg lige et ekstra spørgsmål.
Det er virkelig uklart for mig, men jeg kan også godt stille det som et skriftligt spørgsmål.
Det kan være, at miljøministeren kan svare i dag.
Hvor store arealer vil der samlet set være tale om i Danmark, hvis man ophæver strandbeskyttelseslinjen der?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-02-02:
Tak for spørgsmålet.
Jamen det afhænger jo helt af, hvilke kommuner der ansøger om det.
For det er jo ikke sådan, at man pr. automatik nu ophæver strandbeskyttelseslinjen alle steder mellem by og havn.
Det ville jo skulle bero på de enkelte ansøgninger.
Men jeg er bekendt med, at man flere steder i dette land gerne vil kunne udvikle sin by på den strækning, der er mellem by og havn.
Den konservative ordfører refererede også til det et sted.
Det vil jo helt bero på, hvilke kommuner der søger.
Hvorvidt vi kan lave en kortlægning i Miljø- og Fødevareministeriet af alle mulige steder, hvor det kunne ske, tør jeg simpelt hen ikke sige, for jeg ved ikke, om vi har nøjagtigt kortmateriale fra hver eneste kommune i landet, hvor der kunne være et bagareal mellem kommune og havn, der kunne udnyttes.
Men det vil som sagt bero på en dispensation, som man ansøger om.
Lea Wermelin (S), 2017-02-02:
Tak for det.
For bare få år siden lød selvkørende biler som noget fra en sci-fi-film, men sådan er det ikke længere.
Teknologien bliver bedre og bedre, og flere funktioner bliver automatiseret.
Det giver spændende perspektiver for at bruge teknologien til at sikre en højere trafiksikkerhed, give nye muligheder og til at begrænse trængslen.
Og vi ved allerede, at der er to gode kommuner her i landet, Aalborg og Vesthimmerland, som er interesseret i forsøg med at hjælpe med at nytænke og effektivisere den borgernære velfærd ved at bruge den her teknologi.
Det er f.eks. i busser på strækninger, hvor der ikke er mange passagerer.
Derfor har vi i Socialdemokratiet også set frem til det her lovforslag og til debatten i dag.
I udlandet kan vi se, at der er flere, der er i gang.
Der er også byer, der allerede har åbnet op for forsøg med selvkørende biler.
Så vi skal også med på vognen.
Men det er selvfølgelig helt afgørende, at sikkerheden er i orden, og derfor er vi også glade for, at ordningen indeholder en række elementer, bl.a. at en uafhængig rådgiver skal vurdere, om forsøg kan gennemføres færdselssikkerhedsmæssigt forsvarligt; at en godkendelse kun kan ske på baggrund af en konkret ansøgning med klarhed over, hvilke vejstrækninger vi taler om, hvor meget køretøjet er automatiseret, vejrmæssige forhold, organisationen bag, en plan for indsamling af data og meget andet; og at der sker en forelæggelse i Transportudvalget.
Vi mener, det er vigtigt, at vi går med livrem og seler, og at vi også får lyttet til de kritiske stemmer, som vi også kan se i høringssvarene til lovforslaget.
Det skal vi gøre, når de enkelte godkendelser skal gives.
Med hensyn til de forskellige typer af automatisering er vi enige i, at der ikke skal åbnes op for forsøg med fuldt selvkørende biler, men kun for kategorierne 0-4, som det hedder i lovforslaget.
På samme måde skal der også være klarhed over ansvar og forsikring i de enkelte forsøg,
og relevante aktører skal inddrages undervejs.
Det er jo også det, ministeriet er inde på i svaret i høringsnotatet.
Grundlæggende synes vi, at der er rigtig mange gode perspektiver i det, nemlig at bruge køretøjer mere effektivt, få nye muligheder i landdistrikterne, få bedre trafiksikkerhed, andre parkeringsformer og meget andet.
Men jeg kan se, at mulighederne måske også har få det til at løbe en lille smule af med min kollega fra Liberal Alliance, der i hvert fald har sagt, at selvkørende biler helt kan erstatte vores investeringer i kollektiv transport.
Der vil vi bare sige fra Socialdemokratiets side, at det ikke er det, der er vores ambition med det her lovforslag.
Vi er ikke enige i, at det er dér, vi vil ende.
Vi har fortsat brug for både gode tog-, bus- og cykelløsninger i hele landet, som giver mindre trængsel og en grønnere transportsektor.
Så for os er løsningen et både-og og ikke et enten-eller.
Vi følger det tæt både med en midtvejsevaluering og med en konklusion på forsøgsordningen efter 5 år.
Tak for ordet.
Henning Hyllested (EL), 2017-02-02:
Det var lige til bemærkningen om, at sikkerheden jo skal være i orden.
Det er jeg naturligvis fuldstændig enig i.
Men ordføreren var også selv inde på spørgsmålet om afklaring omkring forsikringsforhold.
Det er jo et af de steder, hvor en række høringssvar udtrykker betænkelighed ved, at det er uklart.
Det er navnlig blevet uklart, i forbindelse med at lovforslaget er gået fra det oprindelige udkast og til det nu endelige.
Det er hele spørgsmålet om det her objektive ansvar.
Det vil jeg bare gerne høre om, for ordføreren er selv inde på, at det jo er nogle ting, der skal afklares.
Mener ordføreren, at det er afklaret i det foreliggende lovforslag?
Lea Wermelin (S), 2017-02-02:
Først er jeg enig i, at der nemlig bliver skitseret en række udfordringer, når man går over til de her kategorier, og lidt afhængig af hvilken kategori af automatisering, vi taler om, vil der være lidt forskellige måder at afgøre spørgsmålet omkring ansvar og spørgsmålet omkring forsikring på.
Man kan sige, at der både er nogle stemmer på den ene side og på den anden side.
Som jeg læser det svar, vi har fået fra ministeriet, men som jeg også synes ville være fint at få boret ud i udvalgsbehandlingen, skal det klargøres og stå fuldstændig klart i forhold til den godkendelse, der bliver givet til hvert enkelt forsøg.
Så på den måde føler jeg mig sådan set overbevist om, at vi ikke kommer til at se nogle forsøg, hvor der er en uklarhed.
Det vil jo så være en opgave, som Socialdemokratiet, men også Enhedslisten kommer til at være med inde over.