runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Tak for en god tale.
Der var en del punkter, som vi i Radikale Venstre er enige i.
Jeg vil gerne spørge Socialdemokratiets ordfører, hvad Socialdemokratiet synes om at bruge trekvart milliard kroner på den her asylø, Lindholm.
Er det et forslag, som I, når vi skal stemme om det i aften, vil tilslutte jer?
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er sådan set også glad for at høre, at Radikale også kan se mange fornuftige synspunkter i det, som jeg har fremført i min tale.
Socialdemokratiet har selv foreslået, at vi laver et nyt udrejsecenter, altså at vi laver den opsplitning, som der er tale om her, hvor man adskiller dømte afviste asylansøgere fra de øvrige.
Vi kan forstå, at beslutningen er truffet meget hurtigt, og derfor regner vi selvfølgelig også med, at aftalepartierne sikrer sig et ordentligt grundlag for beslutningen, men det er ikke et beslutningsgrundlag, som vi har fået forelagt.
Vi støtter som sagt et center, men kender ikke det konkrete beslutningsgrundlag, og på den baggrund kommer vi til at stemme gult, altså afstå fra at stemme for forslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Tak for det svar.
Jeg skal lige understrege, at det er forkert at kalde de her mennesker dømte, for de har sådan set afsonet deres straf.
Så vil jeg lige stille et andet spørgsmål til Socialdemokratiets ordfører.
Jeg bemærkede, at ordføreren sagde i talen, at Socialdemokratiet vil afskaffe alle besparelser på uddannelse næste år.
Det er vi rigtig glade for.
Hvordan vil Socialdemokratiet finansiere at fjerne de besparelser – det er ca. ½ mia. kr. – og er det korrekt forstået, at Socialdemokratiet vil fjerne alle besparelser på uddannelse næste år?
Anders Johansson (KF), 2018-12-19:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg synes, det i hvert fald indtil videre er dagens bedste tale, så tak for den.
Det går rigtig godt i Danmark, og sådan skulle det også gerne blive ved.
Det var også derfor, jeg sådan med, jeg vil godt sige lidt rædsel så det her forslag fra Socialdemokratiet om en seksdobling af generationsskifteskatten for familieejede virksomheder, og at Socialdemokratiet vil til at brandbeskatte kapitalafkast, sådan at man faktisk risikerer en realbeskatning på over 100 pct.
Under Thorningregeringen nedsatte man en produktivitetskommission, som faktisk kom frem til de stik modsatte konklusioner, nemlig at man skulle sænke kapitalbeskatningen for at øge produktiviteten i Danmark.
Hvad er der egentlig sket, siden man har ændret holdning på det her område?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-19:
Tak for det, formand.
Socialdemokratiet tager ansvar, bliver der sagt.
Men der bliver samtidig sagt fra talerstolen, at der skal bruges mange flere penge på offentligt forbrug.
Man er sådan set glad for de ekstra penge, der bliver brugt på ældre, men oven i det skal der altså bruges flere penge på offentligt forbrug.
Men formålet med finanspolitikken er jo andet end at bruge flere penge.
Det er også at sørge for, at man ikke, når man står i en højkonjunktur, sætter ekstra kul under kedlerne, så man kommer ind i en situation, hvor der er overophedning.
Faktum er jo, at hvis Socialdemokratiet havde gjort det, som Socialdemokratiet siger de ville have gjort, hvis befolkningen ellers havde givet dem magten – det har befolkningen så heldigvis ikke – så ville der ikke blive ført en ansvarlig finanspolitik.
Så ville der blive brugt flere penge, og man ville komme ind i en situation, hvor finanspolitikken ville være konjunkturmedløbende, og det er indbegrebet af uansvarlighed.
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Man sidder hernede og tænker: Gad vide, om vi har læst den samme finanslov; man tror det ikke.
Jeg har da et spørgsmål til ordføreren, når nu det er så forfærdeligt det hele.
Er de 1,3 mia. kr., man nu bruger årligt på at løfte økonomien for landets pensionister, og som gør, at hvis man er en pensionist med fuld folkepension, vil man opleve et løft på 3.800 kr. her i 2019.
Er det nogle penge, som man ikke ville have blive brugt?
De er jo gået fra det offentlige forbrug, fordi de nu bliver givet ud til borgerne.
Jeg kan så forstå på ordføreren, at det er noget af det, som ordføreren gerne vil rulle tilbage.
De bliver simpelt hen brugt forkert, altså når vi nu lægger de her 1,3 mia. kr. ud i pensionisternes lommer; de skulle have været brugt på noget andet.
Er det rigtigt forstået?
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Vi er klar til tilslutte os den aftale, som ligger på pensionsområdet.
Vi er gået ind i det forhandlingsrum, som finansministeren havde inviteret til, og vi er også parat til at gå videre ned ad den vej.
Men jeg ville nu have ønsket mig, at man havde været endnu bedre til at sikre, at man så i øvrigt havde tænkt ikke bare på pensionisterne, men i det hele taget på velfærdssamfundets goder og herunder selvfølgelig havde sikret, at man også havde sikret tilstrækkeligt med ressourcer til ældrepleje, til sundhed m.v. Der kan på baggrund af min tale vist heller ikke være nogen tvivl om, at det var det, som havde været ønskeligt set med socialdemokratiske briller.
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Det kan jeg forstå.
Kan Socialdemokratiet også anerkende, at når man ser på det arbejde, der er blevet lavet i forbindelse med finansloven, har man også ændret på modregningsreglerne, bl.a. også for førtidspensionister, således at en, der er gift med en førtidspensionist nu kan være mere på arbejdsmarkedet, og det er med mindre modregning til den førtidspensionist, som er derhjemme?
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Som sagt har vi intet problem med, at man styrker det her, tværtimod.
Det synes vi faktisk giver rigtig god mening, altså hele den måde, man kommer til at kigge på ydelserne og regulering af dem i fremtiden, herunder også den opsparing, der skal ske for førtidspensionister og for andre overførselsindkomstmodtagere.
Resultaterne plejer bare at blive bedre, og det her er sagt i al venskabelighed, for jeg synes faktisk, at jeg plejer at have et ret godt samarbejde med hr. René Christensen.
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Jeg kan ligesom hr. René Christensen sidde med en stille undren og tænke over, om det egentlig er den samme finanslov, som ordføreren for Socialdemokratiet har læst og taget udgangspunkt i, som vi har.
Og det er et Danmark, som vi andre oplever ikke er et perfekt land, men trods alt et af de bedste lande, der er i verden, som her bliver beskrevet, som om det hele nærmest er på afgrundens rand, må man forstå.
Når vi så kigger ned over de ændringsforslag, som Socialdemokratiet præsenterer – man påstår, at man har et finanslovsforslag, men det ved vi jo godt bare er en brochure med et par enkelte overskrifter – må vi jo sige, at det lader meget tilbage at ønske.
Jeg vil bare spørge helt konkret til nogle af de punkter, og det er også det, dagen i dag kan bruges til.
Der er jo i dag forslag om at afskaffe integrationsydelsen og kontanthjælpsloftet, hvordan stiller Socialdemokratiet sig til de forslag om at afskaffe integrationsydelsen og kontanthjælpsloftet?
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Jeg er faktisk i tvivl om, om hr. Jacob Jensen så har læst Socialdemokratiets ændringsforslag, for hvis hr. Jacob Jensen har gjort det, vil hr. Jacob Jensen have konstateret, at Socialdemokratiets ændringsforslag afspejler vores finanslovsprioriteringer.
De er finansieret krone for krone, fuldstændig og helt.
Derfor synes jeg, at det er noget letkøbt at påstå, at der ikke har været et fuldt finansieret forslag fra Socialdemokratiet, for det er jo faktisk det, der har været, og det er det, vores finanslovsændringsforslag afspejler.
I forhold til ydelser er det ikke nogen hemmelighed, at vi, når vi har talt om ydelser, har foreslået en ydelseskommission nedsat efter næste folketingsvalg.
Det er jo, fordi vi peger på, at ydelser er komplekse og noget, der skal kigges på i et mere bredt perspektiv.
En sådan ydelseskommission skal komme med et bud på, hvordan bl.a. kontanthjælpen skal se ud i fremtiden, sådan at man bl.a. tager højde for gæld og huslejeforskel på tværs af landet.
Men det er klart, at det for os er meget vigtigt, at der især findes løsninger, så der ikke er børn, der vokser op i fattigdom.
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Hvordan skulle jeg forstå det svar i forhold til integrationsydelsen?
Er man for, eller er man imod det forslag, der bliver stillet senere i dag?
Der kommer et ændringsforslag fra partier, som jeg går ud fra at man håber vil støtte Socialdemokratiet som statsministerparti, og det er partier, som ønsker, at integrationsydelsen skal afskaffes.
Hvordan stiller Socialdemokratiet sig til det konkrete forslag?
Der kan man vel ikke bare sige, at det har man ikke rigtig nogen holdning til, og at man skal se det i et bredere perspektiv.
Det er et konkret forslag om, at man vil øge midlerne til flygtningefamilier med i omegnen af 10.000 kr. om måneden, hvis forslaget går igennem.
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Som sagt er det mere komplekst end som så, og derfor er vores svar også det ret enkle, at der, hvis der efter næste valg kommer en socialdemokratisk regering, vil blive nedsat en ydelseskommission.
Indtil den ydelseskommission har afsluttet sit arbejde, vil vi finde løsninger, så børnefamilier ikke står i den situation, at børn ender med at vokse op under forarmede forhold.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-19:
Mange tak, og tak for en tale, som rummede berettiget kritik af regeringens finanslovsaftale.
Nu er det jo sådan, at Socialdemokratiet selv vil finansiere en stor del af velfærden ved at tvinge danskerne til at gå senere på folkepension.
Men spørgsmålet er, om der er en opblødning på vej af det synspunkt, for jeg bemærkede mig i forrige uge, at Socialdemokratiets formand åbnede op for en differentieret folkepensionsalder.
Jeg synes, det er positivt, at Socialdemokratiets formand har indset, at man altså ikke kan bede en slagteriarbejder eller en havnearbejder om at arbejde, til de bliver 70 år.
Men mit spørgsmål er: Hvordan vil Socialdemokratiet gennemføre det, når man har tilsluttet sig et forlig, der indebærer, at man hele tiden sætter folkepensionsalderen i vejret for alle?
Så spørgsmålet er: Vil Socialdemokratiet opsige det forlig for at kunne forhandle en differentieret pensionsalder, eller vil man i 2020, hvor der næste gang skal tages stilling til en forhøjelse af pensionsalderen, hæve den til 69 år?
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Vi har en opgave, som skal løses, i form af at sikre, at de, som er nedslidte, også får en værdig måde at kunne trække sig tilbage på.
Det anerkender vi fuldstændigt er en udfordring, som vi skal adressere.
Og man må vel også bare erkende, at der ikke er nogen grund til at tro, at vi med den nuværende regering får konstruktive bud på, hvordan det kan løses, og derfor er det en uløst opgave, som ligger til en eventuel kommende socialdemokratisk regering.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-19:
Mit spørgsmål er: Vil Socialdemokratiet opsige det forlig, der ligger, om evindelige forhøjelser af pensionsalderen, eller vil Socialdemokratiet underordne sig det forlig, hvilket jo betyder, at Socialdemokratiet i 2020 kommer til at stemme for en forhøjelse af pensionsalderen til 69 år?
Det er jo et meget enkelt spørgsmål.
Det fremgår klart af forliget og af lovteksten, at det er det, der kommer til at ske, fordi den gennemsnitlige levealder allerede er steget så meget, at folkepensionsalderen skulle have været sat i vejret til 69½ år i 2015.
Så det er jo et meget enkelt spørgsmål: Vil Socialdemokratiet opsige det forlig, eller vil man i 2020 stemme for en forhøjelse af pensionsalderen til 69 år?
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Først og fremmest er der en uløst udfordring i forhold til de nedslidte.
Det, at der ligger et bredt forlig på pensionsområdet tilbage fra 2006, erikke en modsætning til at løse den udfordring – tværtimod er det nærmest en forpligtelse at finde frem til løsninger på den udfordring.
Omvendt – hvis man opsiger forliget – vil det jo give de partier, der så står tilbage, mulighed for at gennemføre nogle af deres potentielle våde drømme om at hæve pensionsalderen endnu mere.
Og man finder altid Socialdemokratiet dér, hvor man tager ansvar.
Vi går ikke op i paroler, vi går op i at tage ansvar.
Og derfor vil vi løse udfordringen omkring de nedslidte, og vi vil sikre, at der ikke kommer yderligere stigninger i pensionsalderen end det allerede aftalte.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-12-19:
Ordføreren nævnte, at miljø og klima får et løft.
Ifølge energiaftalen kommer vi frem til at opnå CO2-reduktioner på cirka 10 mio. t i 2030, indsatsen vil få en effekt, og det koster årligt ca. 2 mia. kr. pr. år i 5 år.
Det vil kunne ses på kurverne, men det er jo langtfra nok til at nå målet på 1½ grad.
Så har vi så fået regeringens valgoplæg, klima- og varm luft-udspillet, og der er der så nogle meget små klimaeffekter.
De er så minimale, at Klimarådet kom frem til, at den indsats, man samlet set laver, kun er 25 pct. af, hvad man har lavet de sidste 10 år.
Det er på den baggrund, at vi kommer frem til at se på, hvad der så er puttet ind i den her finanslovsaftale, og der er der altså kun ca. 120 mio. kr. årligt i Danmark i finansloven til en ekstra klimaindsats.
Det er langtfra nok.
Jeg synes virkelig, at der mangler, at man tager nogle langsigtede prioriteringer, og jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordføreren mener om Venstres mangelfulde handlinger på klimaets og fremtidige generationers vegne.
Er ordføreren enig med mig i, at det ikke er en grøn finanslov, men en kulsort finanslov?
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
I det ændringsforslag, som Socialdemokratiet har stillet, indgår vores samlede forslag til at anvende penge og tilsvarende også vores samlede finansiering.
Så det fremgår af ændringsforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-19:
Tak for talen.
Socialdemokraterne vil jo være børnenes parti, men vi kan se, at under den her regering er børnefattigdommen steget ret markant.
Nu er der 64.500 børn, der vokser op i fattigdom.
Den skal så på et givet tidspunkt finde frem til nogle løsninger.
Men hvad er Socialdemokraternes plan her og nu for at få reduceret børnefattigdommen markant?
For jeg tror, at det ønske deler vi.
Rune Lund (EL), 2018-12-19:
Tak for en på mange måder rigtig fin tale med en præcis kritik af den finanslov, som vi tager stilling til i dag.
For antallet af børn, som lever i familier under fattigdomsgrænsen, er jo steget fra 2016 til 2017, og der er nu tale om, at der er 64.500 børn, som lever i fattigdom i Danmark.
Men efter at fattigdomsydelserne er blevet indført, hvor kontanthjælpsloftet, 225-timersreglen og integrationsydelsen er kommet,
Og så er spørgsmålet bare: Hvorfor skal det hele proppes ned i en syltekrukke, en ydelseskommission?
Hvorfor kan vi ikke bare afskaffe fattigdomsydelserne fra dag et, samtidig med at man så kan sætte gang i et bredere arbejde og nogle undersøgelser af, hvad der i øvrigt skal gøres på området?
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Det er jo faktisk mere kompliceret end som så.
Når man kigger på fattigdom, er der mange udløsende faktorer.
Når man kigger på de enkelte ydelser, er der mange elementer.
Det er ikke ydelsen i sig selv, alene ydelsen, man kigger på, man er også nødt til eksempelvis at kigge på, hvordan en familie er forgældet – gæld er en stor udfordring i fattige familier.
En anden udfordring er, at der er meget store huslejeforskelle, boligomkostningsforskelle på tværs af landet, og det betyder, at det, som kan være en stor økonomisk byrde i et område med høje huslejer, ikke nødvendigvis er det i et andet område med nogle lavere huslejer.
Alt det er man nødt til at kigge på for at indrette nogle ydelser, som giver mere mening, og som rent faktisk løser udfordringerne – derfor en ydelseskommission.
Men det betyder ikke, at vi ikke også på kort sigt skal finde frem til modeller, sådan at vi kan hjælpe de børnefamilier, som er ramt.
Og jeg anerkender, at ja, der er udfordringer med familier, der lever i fattigdom.
Rune Lund (EL), 2018-12-19:
Men altså, for dem, som står i slutningen af måneden og ikke kan få penge til at række, betyder det her utrolig meget.
Og vi kan jo se, at lige præcis de tre fattigdomsydelser, altså kontanthjælpsloft, integrationsydelse og 225-timersregel, er det, der har givet den eksplosion i udviklingen i antallet af fattige børn.
Når jeg cykler rundt i København, kan jeg se billeder af fru Mette Frederiksen, som sidder og smiler sammen med børn og gerne vil være børnenes statsminister.
Og så er spørgsmålet bare: Hvorfor vil Socialdemokratiet så ikke melde klart ud her før et valg, at man har tænkt sig at afskaffe de fattigdomsydelser, som er den afgørende faktor i forhold til den eksplosion i børnefattigdommen, som vi har set siden 2015?
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Jeg bliver altså nødt til lige at anholde det udtryk, at der er familier, som har svært ved at få pengene til at slå til sidst på måneden, for det tror jeg der er rigtig mange familier der har – det kan være svært.
Når vi snakker om familier, der for alvor er ramt af fattigdom, der, hvor der er en stor gæld, så snakker vi om familier, der allerede i begyndelsen af måneden kan se, at det er svært at få tingene til at hænge sammen.
Og det er jo det, som er så ulykkeligt, altså at selv hvis man går ind og kigger alene på kontanthjælpsloft, 225-timersregel osv., vil der stadig væk være familier, som vil have forskellige udfordringer.
Vi er nødt til at kigge på det her i et bredere perspektiv for at løse det – derfor en ydelseskommission.
Men det betyder ikke, at vi ikke også på kort sigt kan finde løsningsmodeller, for jeg er enig i, at det, at børn vokser op i fattigdom, ikke er hensigtsmæssigt – det er det ikke.
Erling Bonnesen (V), 2018-12-19:
Tak for det.
Senere på dagen kommer der et ændringsforslag fra regeringen om at afskaffe integrationsydelsen, og derfor kan det jo undre lidt, at Socialdemokratiet så endnu ikke har taget stilling til, hvordan man vil stemme til det.
Det, jeg også godt vil ind på, er ydelsens størrelse.
Vi har jo fra blå side sænket den til det, den er på nu, og så er der lagt op til yderligere ændringer.
Der vil jeg pege på og spørge ind til, at Socialdemokratiets ordfører på området tidligere har sagt, at ydelsernes størrelse har betydning for tilstrømningen til Danmark.
Og så kan det sådan set undre, at Socialdemokratiet nu går ud og svarer konkret, også i debatten forleden dag, at man ikke er tilfreds med det niveau, ydelsen har nu, altså at man vil have det hævet.
Det vil som resultat øge tilstrømningen til Danmark, og det hænger jo ikke sammen med, at man så på den anden side argumenterer med, at man faktisk støtter op om en stram udlændingepolitik.
Så hvordan hænger det her egentlig sammen med, at man sådan set siger, at man vil hæve ydelserne på integrationsydelsesområdet, selv om det måske kommer til at hedde noget andet?
Det går jo så imod de signaler, man i øvrigt forsøger at sende, om, at man vil have en stram udlændingepolitik.
Det hænger jo ikke rigtigt sammen.
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Det har vi jo svaret en gang.
Jeg tror ikke, at vi kommer så meget videre ned ad den vej – ud over at konstatere, at det er noget, vi vil gøre umiddelbart efter et valg, skulle vi være så privilegerede at overtage regeringsmagten.
Erling Bonnesen (V), 2018-12-19:
Tak for det.
Jamen jeg har også hørt, at ordføreren har svaret et par gange, at det vil man sende i en kommission.
De to ting hænger jo ikke sammen.
Det er jo også sådan, at Socialdemokratiets ordfører på området tidligere har sagt i debatten, at ydelsernes niveau har en betydning for tilstrømningen.
Så man kan da godt spørge: Hvorfor er det, at Socialdemokratiet ikke vil fastholde det billede?
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Men hele pointen er jo den, at blot at rulle alt tilbage indebærer nogle udfordringer, og at det blot at holde fast i, hvad den nuværende regering har gjort, jo kommer til at føre til flere børn, som vokser op i fattigdom; flere børn, som bliver forarmet; flere børn, som kommer til at opleve dårlige opvækstvilkår.
Og det må man bare sige heller ikke er en løsning.
Derfor siger Socialdemokratiet helt pragmatisk: Vi ønsker faktisk at finde løsninger på det her, som sikrer balancerne, i modsætning til hvad den nuværende regering – som blot ønsker, at børn skal vokse op i fattigdom – gør.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-19:
Tak for det.
Jeg kan forstå på ordførerens svar til min kollega hr. René Christensen, at man i Socialdemokratiet gerne vil tilslutte sig stigning i folkepensionen.
Omvendt kan jeg så forstå på svaret til min kollega hr. Peter Skaarup, at man ikke kan træffe en beslutning om udrejsecenteret, der skal placeres på Lindholm, og det er så angiveligt, fordi man ikke har været en del af forhandlingerne om det.
Men Socialdemokratiet har jo heller ikke været en del af forhandlingerne om den pensionspakke, man gerne vil tilslutte sig.
Hvad er logikken i, at man gerne vil tilslutte sig nogle ting uden forhandling, og andre ting vil man så undlade at tage stilling til, fordi man ikke har været en del af forhandlingerne?
Det giver jo ikke nogen mening, specielt ikke, fordi pensionspakken i kroner og øre er en væsentlig større pakke end udrejsecenteret på Lindholm.
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Det er så heller ikke helt rigtigt, for Socialdemokratiet er faktisk inviteret til forhandlinger om både satsreguleringens fremtid og om pensionsområdet m.v. sammen med Det Radikale Venstre, sammen med SF og sammen med Alternativet.
Det har jeg også sagt i min ordførertale og også anerkendt, og det skal finansministeren have, altså den anerkendelse, at vi netop er inviteret, og at vi selvfølgelig også har i sinde at gå konstruktivt ind i de drøftelser.
Som jeg også sagde i en af mine tidligere besvarelser, ser vi, at der er en lille potentiel udfordring, i forhold til at man måske i virkeligheden er med til at skabe et lille nyt samspilsproblem, og det skulle vi jo gerne være foruden, altså sådan at man i forhold til folk, som igennem en længere periode har opsparet til egen pension gennem den her tvungne opsparingsordning, som erstatter satsreguleringen, sikrer, at der ikke sker en modregning på over hundrede procent i fremtiden.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-19:
Men jeg kunne jo forstå på ordførerens svar til min kollega hr. Peter Skaarup, at man ikke kunne stemme for beslutningen om Lindholm, fordi man ikke havde været en del af forhandlingerne.
Man var ikke inviteret til noget fremadrettet, men det var, fordi man bagudrettet ikke havde været en del af beslutningen, ligesom man ikke har været en del af den beslutning om at stoppe satsreguleringen af folkepensionen.
Så hvad er det, der gør, at de to ting er så væsensforskellige, at den ene ting vil man gerne lægge stemmer til her senere i aften uden at have været en del af forhandlingerne, men den anden ting kan man så åbenbart ikke træffe en beslutning om med samme begrundelse, altså at man ikke har været en del af forhandlingerne?
Jeg forstår simpelt hen ikke forskellen på argumentationen i de to sager.
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Det er sådan set det, der er forskellen.
Jeg er helt med på, at vi ikke kan forhandle om grundprincipperne i det her, for de er lagt fast, og det er fuldstændig accepteret.
Men vi har også peget på nogle hjørner, som vi synes gerne må kigges på, og der må jeg sige, at der opfatter jeg faktisk, at regeringen har været relativt lydhøre.
Så jeg kan faktisk ikke helt følge hr. Jeppe Jakobsen i, at det skulle være så mærkeligt, for det er faktisk to forskellige ting.
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-19:
Som jeg indledte min tale med har dette års finanslovsforhandlinger jo været præget af det almindelige kaos, som hersker under den nuværende finansminister, hvor alting skal gøres i sidste øjeblik og deadlines overskrides og den slags ting.
Det er gået rigtig, rigtig stærkt.
Havde man haft et ønske om at involvere Socialdemokratiet på det her punkt, er jeg også ret sikker på, at så havde en hurtig telefonopringning nok klaret rigtig, rigtig meget.
Derfor siger vi bare, at vi så godt vil have lov til at studere det her lidt nærmere.
Derfor stemmer vi hverken for eller imod, men selve princippet om at dele op og lave et nyt udrejsecenter er vi enige i.