runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-20:
Tak for det.
Nu kom ministeren selv ind på det her med den kritiske gennemgang.
Er det det her, der er, når det kommer til ressourceforløb?
Det gør også, at flere får den tildelt.
Kan ministeren høre noget musik, eller hvad man siger, i, at vi bliver inspireret af det og siger: Okay
, hvis du har en arbejdsevne, som er mindre end 12 timer – det er Enhedslistens politik; det kan også være det, de 62 organisationer har været ude at sige med 7 timer – kan du faktisk frit vælge imellem en førtidspension eller et fleksjob?
Jeg tror, det ville kunne hjælpe rigtig mange af dem, som lige nu sidder fast i ressourceforløb.
Er ministeren enig i det?
Trine Bramsen (S), 2021-04-20:
Jeg mener, at vi hele tiden skal følge vores veteranindsats, og det skal vi, fordi der også er forskel på de udsendelser, som vores veteraner er ude på, og derfor kan man ikke bare sætte ind med den samme indsats ind over for alle veteraner, for de er også meget forskellige mennesker, og derfor skal der være en bred palet af tilbud.
Vi bliver konstant klogere på, hvad der virker i forhold til veteraner, og vi får en ny viden, som kan være med til at styrke indsatsen, og det mener jeg selvfølgelig skal spejles i den indsats, vi gør, og dermed siger jeg også, at vi løbende skal udvikle vores initiativer og forbedre og finpudse den indsats, vi gør.
Der er fortsat steder, hvor der skal tages fat, men jeg tror sådan set også, at det er noget, vi kommer til at gøre i al fremtid, fordi missionerne er så forskellige.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-20:
Tak for det til ministeren.
Hvordan vil ministeren så følge, hvad resultaterne kommer til at blive af de allokerede penge, og hvilke andre tiltag tænker ministeren at tage?
Trine Bramsen (S), 2021-04-20:
Ja, det er der, og jeg mener sådan set ikke, at vi har en god nok veteranindsats i Danmark.
Den er blevet markant bedre de seneste 10 år.
Set i forhold til at vi kun har haft en veteranindsats i omkring 10 år, går det sådan set ganske godt.
Det er baggrunden for, at vi i forsvarsforligskredsen lige inden årsskiftet landede en ny aftale, der er rettet mod de mest sårbare veteraner.
Der afsættes 50 mio. kr. til en meget håndholdt indsats og til botilbud bl.a., men også til en række initiativer, der skal sikre bedre mulighed for at komme ind på arbejdsmarkedet.
Det skulle gerne gøre, at vi får bedre fat på den gruppe af veteraner, som jeg er helt enig i at vi i dag ikke er gode nok til at nå ud til.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-20:
Tak til ministeren for talen og for anerkendelsen af, at man også skal tage et ansvar som samfund, og at man, når man som stat sender nogle mennesker ud i krig, så også sørger for at tage ansvar for dem, når de kommer hjem igen.
Jeg har et lidt åbent spørgsmål til ministeren.
Vi har set flere gange, at det er blevet belyst, bl.a. i rapporten »Danske hjemvendte soldater« fra SFI, at hver sjette soldat har fået en psykisk diagnose, får medicin mod psykiske sygdomme eller er i behandling for stofmisbrug, efter at man er kommet hjem.
Det her er et vigtigt skridt, der bliver taget – at man ikke risikerer at miste sin førtidspension.
Men er der nogle andre ting, som ministeren mener kan gøres på det her område?
Jette Gottlieb (EL), 2021-04-20:
Jeg vil så spørge, om det er en fejl, at der rent faktisk er lovgivning, der sikrer, at man kan få tjenestefri eller blive fritaget fra sit arbejde på barnets første sygedag i tilfælde af barnets akutte sygdom.
Er det så en fejl, at der er blevet lavet sådan en lovgivning?
Trine Bramsen (S), 2021-04-20:
Tak for det.
Jeg har fået lov til lige indledningsvis at sige et par ord om et lille hjørne af det lovforslag, som vi behandler her i dag.
Beskæftigelsesministeren vil efterfølgende også stå til rådighed for besvarelse af spørgsmål.
Men når jeg har fået lov til lige at sige et par ord her til første behandling i dag, er det, fordi jeg ved, at det her lovforslag betyder rigtig meget for mange veteraner.
Derfor vil jeg også gerne starte med at rette en stor tak til de over 60.000 veteraner, der har været udsendt og ydet en særlig indsats for Danmark og for vores alles tryghed og sikkerhed.
Langt de fleste veteraner vender styrkede hjem fra udsendelse.
De bidrager på arbejdsmarkedet som dedikerede medarbejdere, der bringer disciplin, faglighed og stærke samarbejder med sig.
Men nogle af vores veteraner vender hjem med psykiske men, der gør det svært at finde fodfæste på arbejdsmarkedet.
Dem skylder vi at gøre alt, hvad vi kan, for at de kan blive en del af det arbejdende fællesskab, og det er formålet med den wildcardordning, som er en del af lovforslaget her.
På mine ture rundt i landet har jeg mødt og talt med veteraner, der oplever en stor bekymring for at miste førtidspensionen og dermed familiens forsørgelsesgrundlag, og at det står i vejen for at arbejde, når kræfterne har været til det.
En mindre gruppe af udsatte veteraner handler det her om, og det er altså nogle af dem, der er i forvejen har svært ved at få rullet gardinerne op om morgenen og finde fodfæste på arbejdsmarkedet efter en udsendelse.
Derfor håber jeg også, at Folketingets partier vil være med til at bakke op om dette forslag.
For dermed bakkes der også op om vores mest udsatte veteraner, der har sat livet på spil for Danmark.
Til slut vil jeg endnu en gang udtrykke min største respekt for den indsats, de tusindvis af veteraner har ydet for vores alle sammens sikkerhed.
Tak for indsatsen.
Tak for at passe godt på Danmark.
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-20:
Jamen, altså, hr. Bent Bøgsted skal jo se det som en lempelse – forslaget er faktisk tænkt sådan – og en måde at komme seniorer, der befinder sig i den her situation, i møde
Det skal jo ses som en form for afklaringsgaranti, hvor man siger, at hvis man har mindre end 6 år til pensionsalderen, kan man ikke tvinges i et ressourceforløb.
For det er jo et element, der har været rigtig meget kritik af.
Til gengæld skal kommunen vurdere borgeren og borgerens sag med henblik på enten fleksjob, førtidspension eller en anden indsats, og der vil også være nogle borgere, som, hvis de opfylder kriterierne, vil kunne blive tildelt seniorpension.
Vi er altid interesseret i at understøtte den samfundsudvikling, der er, også fra regeringens side, og at være åbne over for forskellige ting.
Jeg stiller mig dog bare forbeholden over for, om lige præcis den her problemstilling udgør og er af et sådant omfang, at parterne ikke selv kan løse det.
Jeg mener, at parterne selv allerede i dag løser det i meget vid udstrækning.
Jeg synes, man kan se på den, synes jeg, meget vigtige tryghedsskabende hjælpeordning, vi lavede i forhold til at give adgang til barselsdagpenge – hvis man havde syge børn i forbindelse med corona, eller børn, der havde været nær kontakt, som der ikke har været et stort træk på – at de her ting allerede fungerer i dag ude på arbejdsmarkedet, og at der derfor ikke er behov for lovgivning.
Jette Gottlieb (EL), 2021-04-20:
Jo, men er det ikke rigtigt, at hvis man i stigende grad på grund af samfundsforandringer ser det som en samfundsmæssig opgave at løse et bestemt problem, så er der også god grund til at lave en eller anden form for lovgrundlag som fundament for senere forhandlinger om vilkårene mellem arbejdsmarkedets parter?
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-20:
Jamen jeg kan generelt bekræfte, at der er selvfølgelig altid er et samspil mellem lovgivning og de aftaler, der er på arbejdsmarkedet.
Men fru Jette Gottlieb må også, håber jeg i hvert fald, medgive, at der jo i forhold til en lang række af de kollektive overenskomster og individuelle aftaler, der er på arbejdsmarkedet i dag, allerede er de muligheder.
Det er det første.
For det andet: Der har jo været nogle lønmodtagere, som er gået til forhandlinger, hvad enten det er sket kollektivt eller individuelt, med det krav over for deres arbejdsgiver, at det, de vil kræve i forbindelse med en eventuel lønstigning, var at få yderligere frihed, hvad enten det er, hvis deres børn bliver syge, eller det er anden form for fravær med løn.
Og det vil sige, at den enkelte lønmodtager, eller kollektivet, har prioriteret den forbedring.
Henrik Møller (S), 2021-04-20:
Allerførst skal jeg selvfølgelig sige, at vi fra Socialdemokratiets side, ikke overraskende, er meget enige med ministeren og de bemærkninger, som ministeren er kommet med her.
Jeg synes, at en af de ting, der er – i hvert fald i forhold til det sidste, der blev nævnt – er, at vi jo ikke står med ingenting.
Altså, diskussionen var lidt, om der skal lovgives eller der ikke skal lovgives på det her område.
Og der er udgangspunktet, at vi sådan set ikke står med ingenting, men at der faktisk er lavet løsninger på arbejdsmarkedet lige præcis omkring det her, både med omsorgsdage og børns sygedage.
Jeg ved ikke, om det er et dilemma, men en lidt speciel situation, vi står i, synes jeg.
Vi har i Beskæftigelsesudvalget nu af to omgange først haft en diskussion om mindsteløn i forhold til et direktiv fra EU, og senest har vi haft en diskussion omkring transparens i forhold til lønforskelle mellem mænd og kvinder, altså en slags ligelønsdirektiv.
Og man kan vel godt sige, at vi har brugt rigtig mange ressourcer på at prøve at fortælle EU, at det her er vi ikke særlig begejstrede for bliver til et direktiv, fordi vi ikke ønsker, at der kommer en lovgivning, som skal implementeres her, fordi vi har et system, hvor arbejdsmarkedets parter selv er i stand til at kunne indgå nogle aftaler omkring det.
Og det her er jo sådan lidt modsat, hvor man siger, at her synes man så, at nu skal regeringen med næb og klør indføre en lovgivning og en rettighed i forhold til det her.
Der vil jeg sige, at svaret sådan set er det samme fra Socialdemokratiets side: Vi mener i høj grad, at det her er et spørgsmål om, at arbejdsmarkedets parter må finde og lave nogle aftaler på lige præcis det her område.
Vi synes selvfølgelig, det er prisværdigt med et borgerforslag, og man kan sige, at det er også godt for debatten.
Men jeg synes, det er vigtigt – i forhold til den danske model, vi har, hvor arbejdsmarkedets parter laver aftaler omkring ting – at vi jævnligt og løbende hele tiden diskuterer de her grænser, i forhold til hvad der skal være lovgivning, og hvad der skal være aftaler.
Der er jo også nogle elementer, hvor der er lovgivning om det.
Men som ministeren meget klart gav udtryk for, er det jo ikke et ønske, vi fra Socialdemokratiets side af i hvert fald har, at vi får lavet lovgivning på det her område.
Så derfor kan vi fra Socialdemokratiets side heller ikke støtte op om borgerforslaget, og som sagt skyldes det, at vi bakker op om den danske arbejdsmodel, som vi synes er en hjørnesten og en forudsætning for det her stærke og fleksible arbejdsmarked, vi har i Danmark.
Men jeg vil selvfølgelig godt anerkende forslagsstillerne for at bidrage til den demokratiske debat.
Men Socialdemokratiet kan ikke stemme for.
Tak for ordet.
Jette Gottlieb (EL), 2021-04-20:
Jeg vil spørge ministeren, om han kan bekræfte, at der på forskellige områder inden for arbejdsmarkedsproblemstillinger er en flydende grænse mellem lovgivning og aftalestof.
Lad os tænke et eksempel som en ferielov, eller f.eks. arbejdsmiljølov og andre tilsvarende steder, hvor man har opfattet det som en samfundsmæssig opgave at få løst problemer, som man ikke umiddelbart kunne se kunne løses af arbejdsmarkedets parter.
Vi kan også nævne ligeløn – i en parantes her til sidst.
Karsten Hønge (SF), 2021-04-20:
Jo, jo, det er jo klart, at vi altid er under pres fra det ene og det andet, og i øjeblikket er der et markant pres fra corona
Jeg synes bare, at vi her står med nogle af de syge, de sårbare og de udsatte, og når vi taler om fleksjobdelen, som jo er den næste del, vi skal i gang med, står vi ovenikøbet med muligheden for at kunne levere mere arbejdskraft til nogle virksomheder.
Så alt vil jo tale for, at vi kommer i gang.
Det er ubegribeligt, så mange år der er gået.
Altså, der gik jo vel at mærke mange måneder op til maj 2018, før vi vedtog det, og nu er der så gået 3 år.
Så, minister, man skal fløjte den dag, man spidser munden.
Bent Bøgsted (DF), 2021-04-20:
Jamen der står jo ingenting om, at kommunen skal give dem en afklaring, i forhold til om de kan få seniorpension eller førtidspension.
Hvorfor står der ikke, at kommunerne skal give dem, der har mindre end 6 år tilbage, og som ikke har nogen fremtid på arbejdsmarkedet, en hurtig afklaring til seniorpension eller fleksjob eller almindelig førtidspension?
Det står der ingenting om at kommunerne skal.
Hvis det er det, der er ministerens hensigt, burde ministeren jo skrive direkte i lovforslaget, at det er det, kommunerne skal gøre.
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-20:
Altså, det er for det første, fordi det er kommunerne, der vurderer den enkelte borgers sag, og vi jo primært skal lave regler, som giver kommunerne nogle værktøjer til at vurdere sammen med borgeren, hvad der er det bedste.
Grunden til, at vi har valgt at sige, at man ikke skal kunne tvinges i ressourceforløb 6 år inden pensionsalderen, er, at ressourceforløb jo er et redskab, og jeg mener grundlæggende også, det er et godt redskab, når det fungerer og bruges ordentligt, til at bringe borgere tættere på enten arbejdsmarkedet, uddannelse eller noget andet.
Og der har vi sagt, at det behøver man jo ikke gøre, når der er så kort tid, til det egentlig er meningen, at man skal afslutte sit arbejdsliv.
Så der skal man ind at vurdere borgeren og afklare borgeren endeligt på det tidspunkt.
Jette Gottlieb (EL), 2021-04-20:
Jeg forstod på svaret til hr. Hans Andersen, at der er nært forestående forhandlinger i forligskredsen og specielt om fleksjob og sådan nogle ting, og så vil jeg spørge, om ministeren er interesseret i at få input fra andre sider end forligskredsen i forhold til sådan en forbedring af de kommende ordninger.
Jeg hørte en hel kæde af forbedringer, der ville komme til at ske i løbet af kort tid.
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-20:
Jeg og regeringen er altid interesseret i input.
Der er jo altid en gevinst og en omkostning ved at deltage i forlig, og gevinsten kan komme, lige når man indgår forliget, lige såvel som at omkostningen kan indtræffe kort tid efter, men gevinsten kommer jo så også, når det er, at forligene skal tages op igen og man har mulighed for at lave forbedringer, ligesom omkostningen også viser sig, hvis man står uden for forliget.
Derfor glæder det mig også helt oprigtigt, at Enhedslisten siden sidste folketingsvalg deltager i flere og flere forlig, altså fordi det også giver mulighed for, at Enhedslisten fremadrettet kan være med i de løbende diskussioner og forbedringer, der sker på en række områder, og ikke kun må se sig hensat til at komme med input, som fru Jette Gottlieb kalder det.
Karsten Hønge (SF), 2021-04-20:
Altså, ministeren bekræfter lidt det, som jeg var inde på i min ordførertale, at ministeren klart er et af de mennesker, som ikke fløjter den dag, han spidser munden.
Hvornår kommer vi videre med fleksjobdelen af det?
Jeg mener, vi har været evigheder om at nå hertil, hvor vi er i dag.
Altså, som jeg sagde i min tale, så stod vi der i maj 2018 og lavede en forbedring og aftalte med hinanden – mere eller mindre – at vi skulle gøre resten inden udgangen af 2018, og nu står vi altså her 3 år efter og gør det først i dag.
Derfor bliver jeg lidt bekymret, når ministerens svar på spørgsmålet om, hvornår fleksjobdelen går i gang, er: Nja, sådan en gang i løbet af året.
Kunne vi komme det lidt nærmere?
Inden den 1. maj kan vi vel ikke nå det, men kan det i hvert fald blive inden sommerferien?
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-20:
Jeg har respekt for hr. Karsten Hønges utålmodighed, men hr. Karsten Hønge kender jo også godt svaret på, hvorfor hele forløbet omkring ressourceforløbene trak ud og blev udsat, og hvorfor vi heller ikke på nuværende tidspunkt har planlagt den præcise dato for, hvornår vi indkalder til drøftelser.
Det er jo – bare for at være helt ærlig – det, der har udsat en lang række forskellige forløb, som ellers var planlagt.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-04-21:
Tak for det.
Det er jeg jo glad for, for jeg er 100 pct. enig i, at vi skal sætte dem stolen for døren.
Problemet er bare, at den eneste måde, man kan sætte dem stolen for døren på, er ved at lave sanktioner – altså politiske sanktioner i organisationen, f.eks. ved at fratage dem stemmeretten eller noget andet.
Derfor er spørgsmålet: Vil det at sætte dem stolen for døren f.eks. kunne være sanktioner og lignende?
For det har Socialdemokratiet faktisk været imod i Europarådet, kan jeg sige, indtil videre, og derfor ville jeg jo kun være glad, hvis der er kommet en ændring på det område.
Annette Lind (S), 2021-04-21:
Som hr. Michael Aastrup Jensen selv sagde, sidder jeg ikke i Europarådet.
Jeg er udenrigspolitisk ordfører, og vi har en af europaordfører i vores parti.
Jeg vil lade det være helt op til ministeren at besvare det spørgsmål om sanktioner.
Men jeg er jo helt sikker på, at vi, hvis vi ikke laver sanktioner, gør rigtig mange andre ting, i forhold til at man kan bakke op om, at forholdene skal forbedres i Rusland og i forhold til deres pression på andre lande.
Nej, som hr. Christian Juhl kan huske, har vi jo for ikke så længe siden haft den her debat i salen, og da gjorde vi jo vores holdning til den sag klar.
Så det kommer vi ikke til, nej.
Christian Juhl (EL), 2021-04-21:
Jamen i 1983 havde vi et nordisk fredstræf i Silkeborg, og der kom hr. Anker Jørgensen jo på besøg og fortalte, at det var Socialdemokraternes udtrykkelige mål fra nu af, og indtil alle atomvåben var fjernet fra kloden.
Derfor spørger jeg, for forleden dag skulle vi tage stilling til, om vi skulle tilslutte os FN's traktat, og det blev der sagt nej til.
Men det kunne jo godt være, at visionerne rakte så langt, at der om nogle få år kunne være en platform for, at man tog det skridt.
Vil det sige, at man til evig tid skal leve med atomvåben, og at det er Socialdemokraternes plan, at det skal være en del af arsenalet?
Annette Lind (S), 2021-04-21:
I Socialdemokratiet er vi imod atomvåben.
Vi er imod, at man har de farlige våben, der kan destruere verden.
Vi kæmper jo på alle mulige platforme – igennem NATO og på alle mulige andre områder – for at nedruste på det her område.
Men det er sådan, at vi havde den her debat for ikke så længe siden, og hr. Christian Juhl kan jo se, hvad jeg sagde i min ordførertale på det tidspunkt.
Vi var ikke for FN's forslag – eller var det en resolution?
Christian Juhl (EL), 2021-04-21:
Ordføreren fortalte, at vi jo skal arbejde med våbenkontrol, og dybest set står det også i vores aftaler i de samarbejdsorganer, vi har, at vi skal arbejde for nedrustning.
Der vil jeg høre: Kommer vi til at se et Socialdemokrati i Danmark og en regering, der tilslutter sig FN's krav om forbud mod atomvåben?
Kommer vi til at se et europæisk socialdemokrati, der laver en kampagne og bruger al deres politiske kapital til at samle stormagterne til en forhandling om en gensidig nedrustning af atomvåben, og som ikke bare nøjes med at snakke om det?
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-04-21:
Ja, jeg troede, at natklubber og diskoteker stadig væk skulle holde lukket, men man skal åbenbart bare anmelde en demonstration, så kan man få lov til at have en natklub herinde, i hvert fald i forhold til støjniveauet.
Med hensyn til det konkrete spørgsmål har jeg fuld respekt for, at ordføreren jo ikke til daglig arbejder i Europarådet.
Men Europarådet er jo interessant, forstået på den måde, at vi jo har et land som Rusland som medlem, som er hundrede procent ligeglad med alle de forskellige ting, vi beslutter i Europarådet, både i Ministerkomitéen og Den Parlamentariske Forsamling osv.
Skal de bare have lov til fuldstændig at være ligeglade med alt og alting, eller skal vi begynde at sætte dem stolen for døren og kræve noget af Rusland?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-21:
Jeg vil beklage mig over, at der er fire boligområder nu, som skal ud i at afvikle gode almene familieboliger, og at de mennesker, der måske bor i de boliger og er blevet hjulpet i beskæftigelse, ikke kan blive boende i deres boliger, men bliver tvunget til at flytte et andet sted hen.
Det synes jeg er sørgeligt.
Det er ikke noget, vi vil lave en kage på baggrund af, overhovedet ikke.
Jeg kunne godt tænke mig at komme med mit andet spørgsmål her i debatten.
Kan ministeren give Solbakken i Odense en dispensation, når nu de på kriminalitetsstatistikken rammer det forkerte tal?
Har ministeren mulighed for inden for gældende lovgivning at dispensere, så de ikke skal reducere med 60 pct. almene familieboliger?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-21:
Nej, det kan jeg ikke se, og jeg synes jo kun, det er fantastisk, at vi på så få år har set så positiv en udvikling.
Det er lykkedes at få ikke bare 4 områder, men 13 områder ud af ghettolisten.
Man burde da lave en lagkage med 13 lys på nede i Enhedslistens sekretariat og sige, at nu er det endelig lykkedes at få så mange mennesker i arbejde og sørge for, at der er en bedre sammensætning i de her boligområder, som gør, at de børn, der vokser op der, også har en chance for at få nogle af de chancer i deres liv, som vi andre har fået.
Det burde man da være lykkelig for i Enhedslisten i stedet for at beklage sig over det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-21:
Jeg har forstået det sådan, at lovgivningens mål er, at intet boligområde længere skal kunne kaldes ghettoområde eller hårdt ghettoområde.
Nu har vi så ud fra den sidste ghettoliste kunnet notere os, at der er fire boligområder i Danmark, som er kommet af den hårde ghettoliste, også inden, at de sådan har rullet en hel udviklingsplan igennem.
Man har sådan set forbedret det på beskæftigelsesområdet, og der er andre områder, hvor det er faldende kriminalitet, som har gjort, at man er røget af den hårde ghettoliste.
Kan ministeren ikke se, at der måske var for mange områder, der kom på den hårde ghettoliste, da man lavede listerne, altså at det ikke var så mange boligområder, som man ville lave en hård indsats over for?
Og kan ministeren ikke se, at det er rimeligt at prøve at revurdere hjørner af den her lovpakke for parallelsamfund?
Annette Lind (S), 2021-04-21:
Jeg tror, ordføreren ved, at det er det sidste, der gælder.
Selvfølgelig skal man jo gøre noget, og det skal man gøre igennem EU og igennem Europarådet.
Det er jo helt klart, at det er den vej, vi skal gå, ligesom vi gør det på alle andre områder på det udenrigspolitiske område.
Vi arbejder jo sammen med de alliancer, som vi har, og derfor skal vi selvfølgelig gøre noget gennem EU.
Jeg ved også, at man er proaktiv i forhold til at have samtaler osv.
Det er kritisk, hvad der foregår i Ukraine lige nu, og derfor får vi også rigtig mange henvendelser fra organisationer, som gerne vil have, at vi gør noget.
Selvfølgelig må vi jo i fællesskab, tænker jeg, sammen med ministeren lægge pres på, så der kommer til at ske noget mere.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-21:
Det er ikke mig, der sagsbehandler Solbakkens dispensationsansøgning.
Men jeg vil gerne sige, at det da er forrygende, at man er lykkedes med så hurtigt at lave så store fremskridt.
Og det er jo ikke rigtigt, altså det med, at der står en masse mennesker og skal flytte i eksempelvis Finlandsparken, som er et af de her områder.
Der er da ikke nogen, der skal flytte.
Alle har da mulighed for at blive boende.
Sådan er det da.
Men man bygger en masse nye boliger og får en mere blandet beboersammensætning.
Det er da fantastisk.