runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2017-03-21:
Se, nu er jeg også postordfører, og ovre i den forligskreds har vi jo noget bøvl.
Det er helt bekymrende at komme her og konstatere, at arbejdet i én kreds med at få økonomien til at hænge sammen bliver undergravet af en anden kreds.
Men det skal nu ikke være argumentet for, at SF er imod det her lovforslag.
Danmark er verdens mest digitaliserede samfund, og det er jo rigtig godt i mange sammenhænge.
Men samtidig er det sådan, at det langtfra er alle borgere, der er i stand til at holde sig orienteret om de moderne kommunikationsformer.
Og at få sin pension er så vigtig en sag, at staten skal sikre sig, at alle får en ordentlig og forståelig besked i god tid.
Ældre borgeres retsstilling skal hvile på et fast grundlag, og så er det bedst at benytte sig af kommunikationsformer, der passer til målgruppen.
Det bliver mere og mere aktuelt, i og med at det kan være sværere at holde sig orienteret om, hvornår man rent faktisk kan gå på pension.
Hvis nu der var en fast alder, så man for så vidt kunne køre en kampagne fra statens side i medierne om, at folk skulle huske pensionen, præcis når de fyldte 67½ år, så kunne man måske afhjælpe noget af problemet, men sådan er det ikke.
Pensionsalderen flytter sig jo opad.
Desuden er SF modstander af de nye beregningsmetoder med modregning inden for den samme måned.
Til gengæld synes vi, at det er godt at få nogle nye regler for den opsatte pension, men det er ikke nok til, at vi kan stemme for lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-21:
Jeg synes jo, det ligger ligefor, at hvis man gerne vil mindske faren for, at der er nogen, der kommer i klemme, ja, så lader man være med at sløjfe det der med at sende brev hjem til dem.
Så gør man det, og jeg kan ikke se, hvad problemet skulle være.
Så må man også sende det til dem, der bor i udlandet, hvis det er det, EU-reglerne kræver.
Jeg kan ikke se, hvad problemet er i det.
Det kan være, ministeren kan løfte sløret for det.
Men det, jeg gerne vil spørge til, er den problematik, som Ældre Sagen peger på i deres supplerende høringssvar, hvor de henviser til et brev – og det er vel fra sommeren 2016 – fra den tidligere minister, der skrev: »Jeg har derfor bedt Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering om at undersøge problemstillingen nærmere samt opstille modeller for justering af de gældende regler, der vil kunne adressere dette problem.«
Jeg synes ikke, vi har set de modeller.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-21:
Det er jeg ikke enig med ordføreren i.
Det kan godt være, at det er spørgsmålet om udsendelse af brev, der er anledningen til, at man laver lovforslaget, men der er andre elementer i lovforslaget, der ikke har noget som helst med det brev at gøre.
Der er også nogle af de kritikpunkter, som ordføreren tager op, f.eks. det her med modregningen i folkepensionen af en ydelse, der først bliver udbetalt, efter at man er kommet over på folkepension – det har jo ikke noget med det brev at gøre.
Så det er jeg altså slet ikke enig med ordføreren i.
Så jeg fatter slet ikke, hvordan Dansk Folkeparti kan acceptere sådan noget.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-21:
I den forbindelse er det også vigtigt at huske på, at et talentshow under alle omstændigheder er en arbejdsplads for alle de medarbejdere, der får showet på benene – værter, lydmænd, producere, og hvad der ellers måtte være involveret af folk.
Derfor er selve talentshowsproduktionen omfattet af arbejdsmiljølovgivningens krav og regler, og et talentshow kan ligesom alle andre arbejdspladser få besøg af Arbejdstilsynet.
Jeg kan i øvrigt forstå, at underholdningsbranchen heldigvis ikke er en branche med en høj forekomst af arbejdsulykker, hvilket jeg også synes er vigtigt at tage med i den her kortlægning.
Som beskæftigelsesminister er jeg i den her sammenhæng optaget af muligheden for at klage, hvis der er problemer med arbejdsmiljøet, og det er allerede sådan i dag, at alle kan klage til Arbejdstilsynet, hvis man har mistanke om, at arbejdsmiljøreglerne bliver overtrådt – det gælder også børn i underholdningsbranchen.
Arbejdstilsynet vurderer den enkelte klage konkret og tager stilling til, om den skal følges op med et tilsynsbesøg.
På den baggrund mener jeg, at der er fine klagemuligheder, også for børn under 13 år, som arbejder i underholdningsbranchen.
Så med andre ord mener jeg ikke, at der er behov for at indføre flere klagemuligheder eller nye instanser.
Men når det er sagt, synes jeg også, det er vigtigt at sige, at det her spørgsmål skal man tage absolut seriøst og alvorligt, og derfor lægger jeg også op til, at vi i arbejdsmiljøforligskredsen kommer til at diskutere det her indspil, som jo bl.a. skyldes en rapport, hvor Børnerådet har forholdt sig til emnet.
Jeg synes bestemt, det kan være oplagt at se på, om man skal lave forbedringer, og om man skal lave tiltag, der i endnu højere grad understøtter, at børn, der er under 13 år, ikke oplever krænkende ting i forbindelse med deltagelse i nogle af de ting, der foregår i underholdningsbranchen.
Men når det er sagt, støtter regeringen altså ikke det forslag, som vi diskuterer her i dag.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-21:
Det ser jeg frem til.
Men det havde vel været meget rimeligt, at man havde fået det på plads, inden man fremsatte det her lovforslag, sådan at det kunne have været løst.
Nu risikerer vi, da der jo allerede tegner sig et eller andet flertal – måske, måske ikke – for lovforslaget, at det bliver vedtaget, uden at vi får løst det problem.
Det er vel ikke rimeligt.
For det jo er et fælles problem, vi har.
Alle Folketingets partier vedtog den her lov om kalenderårsberegningsmodellen, og den indebærer også en hel masse fordele, det er vi stadig væk enige om, men der var altså noget, vi overså.
Og nu kommer Ældre Sagen og peger på det.
Så er det vel rimeligt, at vi får det løst i forbindelse med det her lovforslag, og det er det, jeg gerne vil spørge ministeren om han er indstillet på: at problemet skal løses, inden vi vedtager det her lovforslag.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-03-21:
I Radikale Venstre kan vi godt støtte det her lovforslag, først og fremmest fordi det handler om at klargøre retstilstanden efter Ombudsmandens udtalelser, og vi ser det også som en modernisering og – som Liberal Alliances ordfører understregede – som en ligestilling med alle andre offentlige ydelser.
Vi synes, at der i lovforslaget er taget de hensyn, som selvfølgelig skal tages.
Det vigtige her er måske at sikre, at der bliver informeret grundigt om det her lovforslag, men der er sådan set taget hånd om vores bekymringer.
Man må forvente, at mennesker, der ikke er i stand til selv at søge, allerede er i en situation, hvor der ydes hjælp.
Det er klart, at informationen om den her ændring må tilgå alle de myndigheder, som har behov for at få den, så det bliver tydeligt, men ellers bakker vi op om lovforslaget.
Roger Matthisen (ALT), 2017-03-21:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg ved, at der i lovforslaget – og det er rigtig positivt – tages hensyn til forskning, sådan at de ikke skal ind og dække de her omkostninger, såfremt de ikke også ønsker de kommercielle rettigheder, altså tegner en kontrakt, som skal udnytte de kommercielle rettigheder.
Måske er det lidt off topic, men jeg ved ikke, om ordføreren ved, hvordan det er gået.
Og jeg mener, at det var Inatsisartut – eller også var det naalakkersuisut – der selv bestemte, at man skulle ansøge om begge rettigheder, når man forskede i Grønland.
Torsten Gejl (ALT), 2017-03-21:
Tak, formand.
Alternativet mener ikke, at man skal droppe det brev, der minder ældre om, at de skal ansøge om pension.
Vi er bange for, at nogle ældre ikke får ansøgt i tide og mister pension, også på trods af at det er med tilbagevirkende kraft på 3 måneder.
Den bekymring deles jo af en lang, lang række ældreorganisationer samt Udbetaling Danmark.
Som Enhedslisten også anfører, tror vi, at det, hvis man skulle bruge det her med 3 måneders tilbagevirkende kraft, ville være noget rod og give ny administration, som muligvis ville æde den der lille besparelse op, som man regner med at få med det her.
Men alt i alt er vi imod det her forslag.
Vi vil gerne fortsætte med at sikre, at folk i Danmark, der skal have pension, får et brev, der minder dem om, at de skal ansøge om deres pension, og vi mener for så vidt, at det vil være fint, hvis danske borgere i udlandet får samme service.
Klaus Markussen (V), 2017-03-21:
Tak for det.
Alting har en første gang, og for mig er det første gang på Folketingets talerstol lige nu i dette øjeblik.
Jeg glæder mig rigtig meget til opgaven.
Vi behandler her et lovforslag, der for det første vil afbureaukratisere og forenkle reglerne i loven om folkepension og opsat pension.
For det andet vil det forbedre retstilstanden for borgerne.
Det synes jeg faktisk er et udmærket forslag at tage med på talerstolen første gang.
I dag er Udbetaling Danmark forpligtet til at gøre borgerne opmærksom på deres mulighed for folkepension, inden de når folkepensionsalderen.
Sammenlignet med andre offentlige sociale ydelser eller borgere med fast bopæl i udlandet er dette en ganske særlig service.
Lovforslaget baserer sig på en udtalelse fra Folketingets Ombudsmand, der ikke så et lovmæssigt grundlag, for at Udbetaling Danmark fortsat skal orientere kommende folkepensionister om deres mulighed for at søge folkepension.
Regeringen ønsker at ophæve meddelelsespligten, fordi vi mener, at den er utidssvarende.
Vi står midt i en digital tidsalder, vi har ubegrænsede muligheder for at søge al den information, vi behøver.
Derfor mener regeringen, at internettets muligheder er med til at gøre Udbetaling Danmarks meddelelsespligt overflødig, og vi foreslår at ophæve den.
Derudover er det med lovforslaget stadig muligt at søge pension med op til 3 måneders tilbagevirkende kraft, hvis det forholder sig sådan, at man skulle glemme at få ansøgt.
Samtidig skal vi huske på, at ophævelsen selvfølgelig ikke ændrer på, at myndigheder også i fremtiden skal hjælpe de borgere, der henvender sig.
Hvis vi fjerner opgaven fra Udbetaling Danmarks skrivebord, frigør vi samtidig 1,3 mio. kr. i 2020, som vi så kan bruge på andre og bedre ting.
Vi fjerner altså unødigt bureaukrati, og det synes jeg faktisk er sund fornuft.
Med lovforslaget foreslår vi også at forbedre reglerne for opsat pension.
De personer, der vælger at blive en del af arbejdsstyrken i længere tid, på trods af at de har ret til at gå på pension, skal ikke belemres med usmidigt bureaukrati.
Regeringen mener ikke, at det er rimeligt, at folkepensionister går glip af opsat pension, alene fordi de ikke fik indgivet en ansøgning, da de besluttede at fortsætte med at være på arbejdsmarkedet.
Derfor forbedrer vi reglerne, så disse personer først behøver at ansøge om opsat pension, når de rent faktisk ønsker at gå på pension.
Til sidst foreslår vi eksplicit, at opgørelsen af indtægtsgrundlaget baseres på skattemåneden.
Reglerne for udbetaling af social pension er lige nu usikre og svære at gennemskue.
Med lovforslaget forenkler vi og præciserer disse regler.
Samlet set peger det her lovforslag i den rigtige retning.
Det er i overvejende grad et udtryk for afbureaukratisering og regelforenkling til gavn for den enkelte borger og for Udbetaling Danmark.
Vi ophæver forpligtelser, forsimpler tunge regler og øger muligheden for digital selvbetjening.
Det kan Venstre naturligvis støtte.
Og jeg skal hilse fra De Konservative – hr. Rasmus Jarlov er ude at rejse i denne uge – og på deres vegne meddele, at de støtter regeringen.
Tak for ordet.
Bent Bøgsted (DF), 2017-03-21:
Det er med hensyn til den påstand, som Enhedslisten kom med, at der var flertal for at hæve pensionsalderen yderligere.
Jeg tror ikke, at hr. Finn Sørensen kan finde, at der er et flertal for at sætte pensionsalderen op ud over det, der er aftalt.
Hvis hr. Finn Sørensen har lyttet til, hvad Dansk Folkeparti har sagt, vil ordføreren vide, at vi siger nej til at hæve pensionsalderen yderligere.
Jeg ved også, at Socialdemokratiet har sagt nej til at hæve pensionsalderen yderligere, og så er der ikke flertal for at hæve pensionsalderen.
Vil hr. Finn Sørensen ikke godt bekræfte, at der ikke er flertal for at hæve pensionsalderen ud over det, der har aftalt, og at det ikke er at fortsætte med at hæve den til 74 år, som hr. Finn Sørensen sagde?
Det er den pensionsalder, der er nu.
Det er 67 år for mit eget vedkommende.
I 2030 er den 68 år.
Jamen, altså, hvis hr. Finn Sørensen hørte efter, sagde jeg netop om socialt udsatte, altså dem, der får en social ydelse i forvejen, at jeg går ud fra, at de får et brev, forhåbentlig, fra kommunen om, hvorfor deres ydelse stopper.
Og i det brev skal der vel også stå, at det er, på grund af at de overgår til folkepension.
Det går jeg egentlig ud fra, for man kan ikke stoppe en ydelse uden at begrunde, hvorfor man stopper ydelsen.
Det er, så vidt jeg ved, sådan, loven er i dag.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-21:
Så har jeg da misforstået Dansk Folkepartis signaler.
Nu sagde jeg ikke, at Dansk Folkeparti var en del af et flertal, eller at der skulle være et flertal for at hæve den yderligere.
Jeg henholdt mig bare til den velfærdsaftale, der blev indgået i 2006, hvor de partier, der indgår i den – heriblandt Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti – lovede hinanden, at pensionsalderen skulle stige, i takt med at middellevealderen stiger, og det er det, der vil få til konsekvens, hvis man følger det, der lå til grund for den, og den stigning i middellevealderen, vi kan se, at en person på 18 år i dag må vente med at få folkepension, til vedkommende er 74 år.
Men det afføder jo et spørgsmål til Dansk Folkeparti, for det var meget klar tale, Dansk Folkeparti kom med her.
Betyder det, at man dermed undsiger den velfærdsaftale, man indgik i 2006?
Laura Lindahl (LA), 2017-03-21:
Tak for det.
Med det her forslag ophæver man Udbetaling Danmarks pligt til at meddele ret til folkepension før folkepensionsalderen og muligheden for at få opsat pension.
Til gengæld vil man yde opsat pension med tilbagevirkende kraft for dem, som har opfyldt beskæftigelseskravet.
Der vil også blive givet mulighed for udbetaling af folkepension med tilbagevirkende kraft, hvis man ansøger efter at have konstateret, at man ikke automatisk har modtaget folkepension.
Sluttelig vil man præcisere reglerne for periodemæssig opgørelse af indtægtsgrundlaget og omregning og efterregulering af pension.
I forhold til den del, der handler om meddelelse om folkepension, synes vi egentlig, det giver rigtig fin mening, at man ligestiller folkepensionen med alle mulige andre ydelser, særlig når man samtidig åbner op for, at folk kan få pensionen med tilbagevirkende kraft efter ikke at have fået den pension, som de troede at de skulle have.
Samtidig er det rigtig dejligt, at man sikrer de mennesker, som egentlig har krav på opsat pension, som ikke har fået søgt.
På den baggrund støtter LA forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-21:
Jamen det er klart, og det er vi selvfølgelig enige om, og så vil jeg da håbe, at Dansk Folkeparti er med.
Jeg nævnte faktisk selv i min tale, at det problem skulle løses.
Det er jeg meget tilfreds med at Dansk Folkeparti også pegede på, så det håber jeg at vi kan samarbejde om, og at vi kan stille nogle ændringsforslag, hvis ikke ministeren selv kan finde ud af det, så vi om muligt kan få stemt det igennem, hvis vi kan få nogle andre partier med til det.
Så vil jeg da bare håbe, at Dansk Folkeparti også vil revurdere deres syn på spørgsmålet om det her brev, sådan at vi kan blive enige om, at det også fremover skal sendes hjem til folk, så de får en rimelig retssikkerhed i forhold til at blive oplyst om deres rettighed til folkepension.
Bent Bøgsted (DF), 2017-03-21:
Nu er det ikke mig, der stilles spørgsmål til, men jeg kan oplyse hr. Finn Sørensen om, at i aftalen står der også: hvis partierne kan blive enige om det.
Det vil sige, at man ikke har bundet sig til, at den skal hæves.
Der står direkte, at det er det, der blev aftalt dengang.
Så mon ikke det løser sig selv. Men noget andet er jo, at jeg håber, at hr. Finn Sørensen, som hr. Finn Sørensen har givet udtryk for, vil bakke op om, at vi skal have løst det problem, som han selv har nævnt på talerstolen at der er vedrørende det her lovforslag, for det er rigtigt, at Ældre Sagen har rejst nogle problemer, bl.a. om den her modregning, som er helt urimelig, og som den tidligere minister også sagde at der skulle findes en løsning på.
Jeg går ud fra, at regeringen står ved det, som den tidligere minister har sagt – men det må tiden jo vise.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-03-22:
Udgangspunktet er, at der kommer flere penge.
Det er hr. Erik Christensen og jeg enige om, og det er jeg glad for at vi har slået fast i dag.
Så er diskussionen
: Er der nogle ting, man gør i dag i den offentlige sektor, man kunne gøre klogere i fremtiden?
Min holdning er: Ja.
Hvis man kan gøre ting klogere, kan man få den samme service for lidt færre penge.
Ergo kan man altså også få en bedre service for de samme penge.
Og når der er lidt flere penge, kan man måske endda få en endnu bedre service, hvem ved.
Det er ikke korrekt.
Flere penge er flere penge.
Det var vi enige om før.
Det er rigtigt, at der er flere penge.
Det sagde spørgeren, det sagde jeg.
Det er vi enige om.
Så bliver spørgeren ved med at insistere på, at man ikke kan få en eneste idé til at gøre tingene klogere.
Altså, jeg er da utrolig glad for, at spørgeren ikke er direktør for et hospital, for så havde vi stadig opereret hjertepatienter på samme måde i dag, som vi gjorde for 20 år siden.
Folk skulle opholde sig på hospitalet lige så lang tid som dengang.
Man kan altså gøre det klogere, og det er jo det, det hele handler om.
Vi skal gøre det klogere.
Morten Bødskov (S), 2017-03-22:
Tak for det, formand.
Jeg tror, at dem, der sidder og lytter til den her debat, tænker, at det, ministeren siger, dog alligevel er meget sort.
Ministeren vil øjensynlig ikke indrømme det, der ligesom synes soleklart, nemlig det faktum, at hvor der tidligere var en realvækst i det offentlige forbrug på 0,6 pct. af vores samlede produktion, er der nu kun en vækst på 0,3 pct. Jeg skal lade være med at bruge hele mit minut og spørge: Kan man ikke bare indrømme, at når man tidligere løftede det offentlige forbrug med 0,6 pct. og nu kun løfter det med 0,3 pct., er der færre penge til offentligt forbrug?
Ja eller nej?
Er der ikke færre penge til offentligt forbrug nu, end der var tidligere, da man havde en stigning på 0,6 pct.?
Nu løfter man det altså mindre, end man gjorde tidligere.
Betyder det, at ministeren mener, at i forhold til tidligere er der flere penge nu?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-03-22:
Lad os tage stigningen i forhold til der, hvor vi er.
Har man en stigning i udgifterne på 0,3 pct., så stiger de med 0,3 pct. Ergo bliver de større.
Er det en lavere stigning, end hvis man havde en større stigning?
Det er klart, at der er tale om en lavere stigning.
Er der færre penge?
Nej, det er der selvfølgelig ikke, for der er flere penge, end der havde været, hvis man fortsat havde det samme udgiftsniveau.
Jeg synes, det er ærgerligt, at Socialdemokratiet lader sig forføre af den retorik, man normalt hører fra den yderste venstrefløj, nemlig at flere penge er det eneste svar på alt.
Erik Christensen (S), 2017-03-22:
Jeg vil stadig væk sige til ministeren, at når der vil være færre penge at drive den offentlige sektor for end det, der er nødvendigt for blot at følge demografien, så betyder det jo, at der vil være færre til at passe flere ældre, der vil være færre til at være i klasserne ude i folkeskolen.
Det er da uomtvisteligt.
Ministeren holder fast i, at der er flere penge, end hvis det er 0 pct., ja, men problemet er stadig væk bare, at man skal have en vækst på 0,6 pct. for at leve op til den demografiske udvikling.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-03-22:
Jeg vil ikke anerkende, at der er færre penge.
Der er ikke nær så mange flere penge, som hr. Erik Christensen måske ønsker sig, men der er flere penge.
Det tror jeg sådan set også var det, der blev sagt i spørgsmålet.
Det er rigtigt, at der er flere penge, sagde spørgeren.
Det er godt.
Så er vi i hvert fald enige så langt.
Så vil jeg gå tilbage til eksemplet med familien.
Det svarer jo lidt til, at hr. Erik Christensen får et nyt tilbud på mobiltelefonen.
Det er 100 kr. billigere om måneden, men han insisterer på at have de samme udgifter, lige meget hvor billigt man kan få den samme ydelse.
Det er da ikke særlig smart.
Thyra Frank (LA), 2017-03-22:
Det er klart, at den her regering prioriterer de ældre, og vi vil følge den udvikling og selvfølgelig handle på det.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2017-03-22:
Men penge betyder noget, og jeg synes, det var dejligt, at vi i både ministerens og mit eget parti i efteråret sad og blev enige om, at demens er noget, vi skal sætte ekstraordinært ind over for.
Men det gør mig bare trist at se, at i virkeligheden får vores demente nogle steder dårligere forhold, f.eks. mindre tryghed om natten, fordi vi holder kommunerne i en økonomisk situation, der betyder, at man skal spare over hele linjen.
Derfor går det jo ikke hånd og hånd, og der er ikke sammenhæng mellem ministerens økonomiske politik og ministerens ønske om værdighed for alle vores ældre.
Thyra Frank (LA), 2017-03-22:
Jeg mener, at der er en fin sammenhæng, og det er nu engang sådan, at kommunerne er tættest på borgerne og derfor også kender de lokale forhold bedst.
Derfor er det også kommunerne, der har ansvaret for at prioritere og organisere indsatsen lokalt.
Og de økonomiske rammer for kommunernes opgaveløsning fastsættes jo i den årlige økonomiaftale mellem KL og regeringen og så ved finanslovsforhandlingerne.
Og vi har altså prioriteret 1 mia. kr. årligt til at understøtte kommunernes værdighedspolitikker og 2 mia. kr. fra 2017-2020 til klippekortet til plejehjemsbeboerne samt bedre mad til de ældre, og en stor del af de midler går til flere medarbejdere.
Erik Christensen (S), 2017-03-22:
Tak, formand.
Hvilke konsekvenser mener ministeren at regeringens nedskæringer i de offentlige udgifter vil have for velfærdsniveauet i kommunerne, herunder landets folkeskoler?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-03-22:
Det er jo et spændende spørgsmål forstået på den måde, at jeg har hørt det i forskellige variationer en del onsdage efterhånden.
Men det er jo rart at få gentaget.
Jeg vil dog sige, at der desværre er den samme fejl, som der har været i forudsætningerne tidligere.
For det er jo sådan, at den her regering budgetterer med et øget offentligt forbrug, en stigning på 0,3 pct., som vi har været inde på før.
Og ikke alene budgetterer vi med det.
Vi er også nødt til at se på de faktiske tal.
Så det er ikke penge, der mangler.
Det, der mangler, er at bruge pengene mere fornuftigt.
Det, der mangler, er at prioritere bedre.
Det, der mangler, er at gøre tingene klogere.
Og det er det arbejde, som regeringen har sat gang i, og som vi gerne vil invitere Socialdemokratiet til at være med i.
Spørgeren og jeg burde være enige om, at pengene skal bruges bedst muligt, så vi ikke spilder skatteydernes penge.
Så lad os nu blive enige om at gøre det lidt klogere, gøre det lidt bedre, levere en bedre service for de samme skattekroner i stedet for at være så opmærksomme på hele tiden at bruge nogle flere penge.