runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2020-12-11:
I Nye Borgerlige ønsker vi ikke, at udenlandske hjemløse skal etablere og opholde sig i utryghedsskabende lejre i parker, på offentlige veje eller andre steder.
Men det er nok ikke nogen hemmelighed, at vi ikke er begejstrede for den lov om zoneforbud, som Folketinget vedtog for nogle år siden; en lov, der giver politiet mulighed for også at give danske hjemløse forbud mod at opholde sig i en hel kommune.
Derfor siger vi meget klart, at vi vil knytte retten til at leve i det fri til det danske statsborgerskab.
Zoneforbuddet er for os et klasseeksempel på en af de mange lappeløsninger på udlændingeområdet, som politikerne herinde har vedtaget i årtier.
Man ønsker at gøre op med romalejre og udenlandske hjemløse, der skaber utryghed for bl.a. de danske hjemløse.
Men hvem er det, man også straffer med loven?
Det er jo netop de danske hjemløse, og det vil vi ikke være med til.
I Danmark skal der være plads til de danskere, der lever anderledes end flertallet.
Vi skal ikke skabe problemer for dem, men derimod adressere de reelle problemer.
For os handler det om, hvad den enkelte vil.
Vi danskere har en lang og god tradition for at være rummelige over for danskere, der er og lever anderledes.
Det må vi ikke skylle ud med badevandet, fordi vi ikke tør gribe fat om nældens rod og løse udlændingepolitikken fra bunden.
Derfor siger vi klart og tydeligt, at udenlandske hjemløse slet ikke skal være i Danmark, og at danske hjemløse naturligvis skal hjælpes bedre, end de bliver i dag.
De skal sikres en bolig, hjælp og støtte, hvis det er det, de ønsker.
De skal kunne benytte et herberg, hvis de ønsker det.
Ingen danskere skal ufrivilligt bo på gaden.
Derfor skal vi sikre en koordineret indsats med indkvartering i en bolig som første prioritet.
Men hvis man som dansker ønsker at leve fredeligt og ordentligt på gaden, skal man i ro og mag have lov til det, også selv om man samler sig i mindre grupperinger for socialt samvær, tryghed og varme.
Sammen skal vi sikre de mest udsatte danskere et liv, de selv definerer som værdigt og godt.
Samfundet skal ikke definere det gode liv.
Man skal ikke leve med konstant bekymring for at blive fjernet af politiet eller blive overfaldet af udenlandske hjemløse.
Danmark er danskernes land, og derfor stiller Nye Borgerlige ændringsforslag om at knytte retten til at leve i det fri til det danske statsborgerskab.
Tak for ordet.
Nick Hækkerup (S), 2020-12-11:
Jeg kan se, min taletid var skåret ned til 1 minut og 45 sekunder, og det er måske lige i underkanten.
Det lovforslag, som vi står med, og som kan videreføre den regulering, der er, står jo på, at det har løst et reelt problem.
Altså, der er blevet nævnt sigøjnerlejre og andre lejre, som vi har haft lyst til at gøre op med, fordi de skabte utryghed, og fordi der var knyttet kriminalitet til dem osv.
Derfor lavede man den her regulering.
Siden 2017 har Københavns Politi meddelt 231 zoneforbud.
6 af dem er givet til danskere, 192 til EU-borgere og 33 til tredjelandsborgere.
Og jeg tror, sådan som debatten har udviklet sig i dag, at der simpelt hen er nogle misforståelser.
Det, at der skal være tale om en lejr – i virkeligheden tror jeg ikke, der er nogen af os, der har svært ved at se det for vores indre blik, hvis man tænker på, hvad en lejr er – betyder, at det er under åben himmel, og at der er en vis grad af sove- eller hvileplads og lignende.
Det er jo ikke en simpel soveplads, der er tale om her.
Og så er der endelig det med det utryghedsskabende, og det afhænger også af en række forskellige kriterier: placering, om det er til gene for omgivelserne, antallet af personer, der er der, og om der udvises chikanøs og truende adfærd.
Alle de betingelser skal være opfyldt, for at man kan gribe ind med zoneforbud.
Det betyder altså, at den danske hjemløse, som af eget frit valg ønsker ikke at have tag over hovedet, som er hjemløs i klassisk forstand, og som opholder sig på gaden, ikke vil blive ramt af zoneforbud.
Og i virkeligheden synes jeg, at man her må anerkende den aftale, som de røde partier, Socialdemokratiet og også De Radikale lavede, om, at det skal være permanent, for det er jo det, der giver muligheden for at sikre, at dem, som lever et liv på gaden, dem, som har overnatninger, dem, som ikke generer osv., ikke bliver ramt af det her.
Derfor er det, der bliver lagt op til her, med at sige, at her bliver vi nødt til at diskriminere, tror jeg i virkeligheden ikke er rigtigt, for det problem, der bliver tegnet, nemlig at mange danskere bliver ramt af den her ordning, er ikke reelt, og slet ikke efter vi har knyttet permanent på.
Ved siden af det her står selvfølgelig hele den sociale indsats – det, der i øvrigt skal tage hånd om de hjemløse, som ikke ønsker at leve på gaden – altså om der er herberg, og det er ofte jo også et spørgsmål om, hvad mulighederne er for psykiatrisk behandling, støtte i øvrigt osv.
Men den problemstilling ligger jo lidt et andet sted end på mit bord.
Men jeg skal takke det flertal i Folketinget, som støtter op om det fremsatte forslag.
Naser Khader (KF), 2020-12-11:
Tak, formand.
Man skal kunne færdes trygt i Danmark.
Det er helt afgørende for vores samfund.
I Danmark skal vi selvfølgelig slet ikke have utryghedsskabende lejre, hvor udlændinge slår lejr på offentlige steder og gør forbipasserende, naboer eller andre utrygge.
Det var noget, der virkelig fyldte meget for 2-3 år siden.
Der kom mange klager fra almindelige borgere, og flere kommuner gav udtryk for, at nu var der behov for at handle.
Det blev der, og det har haft en rigtig god effekt.
Vi har dog desværre også set eksempler på, at det har fundet sted her på det seneste.
Derfor satte den tidligere regering også ind over for de der utryghedsskabende lejre.
Jeg synes, det var vigtige og nødvendige tiltag.
I den forbindelse viste et zoneforbud sig at være et godt værktøj for politiet.
Netop derfor blev muligheden for zoneforbud også udvidet, således at det gælder i en hel kommune.
Jeg noterer mig desuden, at det er regeringens vurdering, at adgangen til at meddele zoneforbud for en kommune har vist sig at have en positiv effekt i forhold til bekæmpelse af utryghedsskabende lejre, og at en ophævelse af bemyndigelsen vil kunne øge antallet af utryghedsskabende lejre.
Den vurdering deler vi i Det Konservative Folkeparti, og vi noterer os med tilfredshed, at tiltaget har virket indtil videre.
Zoneforbud virker, og det støtter vi.
Jeg skulle i øvrigt meddele fra Liberal Alliance, at de også støtter lovforslaget.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-11:
Tak for ordet.
Det er træls at høre andre sige: Hvad sagde jeg.
Og jeg tror, at det i særdeleshed vil være træls for mange herinde at høre en radikal stå og sige: Hvad sagde jeg.
Så det vil jeg afholde mig fra, for det er tit forbundet med en vis hoveren at sige, »hvad sagde jeg« – eller med sådan at lave lidt sjov med det.
Men den her sag er for alvorlig til at hovere eller til at sige, hvad sagde vi, altså os, der advarede mod at lovliggøre peberspray som et våben i hjemmet – præcis som politiet og andre eksperter advarede imod det.
For efter at peberspray er blevet lovlig, har vi desværre set en markant stigning i antallet af sager, hvor peberspray har været anvendt som et våben.
Det er desværre nok ikke tilfældigt, tværtimod.
Det viser, at når man tillader et våben, vil forbryderne også bruge det.
Jo nemmere det er for fornuftige mennesker, der sagtens kan styre at få en peberspray, jo nemmere er det desværre også for forbryderne.
Og det viser, at vi grundlæggende ikke får mere tryghed ved at tillade flere våben i hjemmet.
Når undersøgelsen viser, at den er blevet brugt som angrebsvåben frem for forsvarsvåben, skal vi have tilbagerullet loven om peberspray, for det er en falsk tryghed, selv om jeg anerkender, at det kan styrke følelsen af tryghed.
En ældre kvinde kan muligvis have pebersprayen liggende derhjemme, men desværre bliver man ofte overrumplet ved et tyveri.
Tyven venter med andre ord ikke lige på, at man finder pebersprayen frem fra skuffen eller badeværelset, eller hvor man nu måtte have den gemt.
Vi skal i stedet for styrke den faktiske tryghed, altså tryghed målt i antal af forbrydelser.
Derfor sætter vi ind for trygheden ved at tilbagerulle pebersprayordningen, fordi der har været en stigning i antallet af forbrydelser, som vi igen skal have bragt ned.
Derfor er vi lidt tvivlende over for det element med, at nogle stadig skal kunne bære peberspray i det offentlige rum.
Jeg har stor sympati for det, men jeg noterer mig også, at det fremgår af høringssvarene, at flere af de organisationer, som f.eks. arbejder med stalkingofre, ligefrem siger, at besiddelse af en peberspray kan være konfliktoptrappende.
Men vi stemmer selvfølgelig for lovforslaget, da feltet af våbenbærere bliver markant mindre.
Vi skal tilbagerulle pebersprayordningen og det stigende antal forbrydelser, den har medført, og i stedet indrulle den sunde fornuft.
Peter Skaarup (DF), 2020-12-11:
Jeg svarede før, at jeg synes, det er skidt, træls og bekymrende, at kriminelle har adgang til våben i vores samfund.
De har adgang til rigtig mange våben.
De har adgang til rigtig farlige våben som bomber, knive, køller og pistoler, og hvis jeg skulle vælge mellem de våben, de bruger til at overfalde andre mennesker med, ville jeg da hellere have, at det var med en peberspray, end at det var med noget som helst andet.
Og så er det jo altså også afgørende, at vi giver borgerne den tryghed, de har brug for i eget hjem, og det giver pebersprayen en mulighed for.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-12-11:
Jeg hørte ikke et klart svar på, om Dansk Folkeparti anerkender, at det lovforslag, som Dansk Folkeparti var med til at sætte i verden, faktisk er noget, der betyder, at ofrene for kriminalitet bliver røvet og bliver udsat for vold med en peberspray.
Jeg ved ikke, om det er, fordi Dansk Folkeparti synes, at det er i orden, og at det er en pris, der er værd at betale.
Og det er korrekt, at kriminelle vil anskaffe sig peberspray, men når Dansk Folkeparti gør det nemmere for dem, må vi også forvente, at der er flere af dem, der rent faktisk vil anskaffe sig en, og det synes jeg er problematisk.
Peter Skaarup (DF), 2020-12-11:
Nu er fru Karina Lorentzen jo en garvet retspolitiker herinde og kender til de sager, som vi ser i kriminalitetsbilledet.
Desværre er det sådan, at kriminelle i vid udstrækning har adgang til våben.
Det er tilsyneladende noget af det nemmeste i verden at få fat i en pistol, en kniv eller en peberspray, hvis det var det, man ville.
For man har hele tiden kunnet købe dem syd for grænsen.
Det, der er problemet her, synes jeg, også for SF,
er, at man er med til at afskaffe en fredelig ordning, som kan hjælpe lovlydige borgere, altså en uskadelig ordning, til fordel for at de kriminelle før og nu kan skaffe sig peberspray, men jo også kan skaffe sig knive, bomber og pistoler.
Så man kunne sige, at det, når nu de kriminelle har adgang til så mange våben, trods alt var bedre, at der bliver brugt en peberspray, end at der bliver brugt en pistol eller en kniv.
Er SF enig i det?
Peter Skaarup (DF), 2020-12-11:
Dansk Folkeparti går ikke ind for, at vi skal have pistoler hjemme i privaten, men vi går ind for, at man skal have mulighed for at have en peberspray.
For en peberspray er fuldstændig ufarlig.
Den blænder en person i en kort overgang, og så kan man uskadeliggøre vedkommende, i stedet for at man står med en køkkenkniv, en kagerulle, eller hvad man nu gør, for det volder jo meget mere skade.
Jeg oplever, at der er ældre mennesker i Danmark, der er desperate for at have mere tryghed i deres eget hjem, og de mister den nu på grund af regeringen og hr. Kristian Hegaard.
Det er rigtig skidt.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-12-15:
Tak for det.
Jeg kan høre, at Enhedslistens ordfører nok ligesom mig selv sådan er moderat optimist eller pessimist, alt afhængigt af hvordan man sådan ser det, altså om glasset er halvfyldt eller halvtomt, og det skyldes nok, når man har arbejdet med det her område i rigtig mange år, den forhåbning, at lige præcis den her lille aftale så skulle løse alle problemerne.
Jeg ville da gerne kunne sige: Yes, fantastisk, nu har vi løst praktikpladsproblemet.
Det tror jeg desværre ikke at vi har.
Jeg vil gerne lige spørge ind til det element, som ordføreren jo også nævner, og som er et nygreb i forhold til at flytte noget af ansvaret for den enkelte elev til i højere grad at være et kollektivt ansvar.
Man kan sige, at 80 pct. af eleverne jo altid selv har fundet en praktikplads, og at det er de 20 pct., vi altid har haft en udfordring med.
Har ordføreren en bekymring for, om vi måske egentlig ved at flytte noget af opgaveløsningen over på de 80 pct., der ellers har været selvkørende, kan risikere, ikke med intention, men fordi der jo også er en ressourceknaphed, at vi så ikke har tilstrækkelige ressourcer til de 20 pct., der jo allerede i dag har behov for en håndholdt indsats?
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-12-15:
Det er sådan generelt med en aftale, at hvis man vil af sted mod målet, er det jo altid godt at træde et skridt i den rigtige retning i stedet for et skridt i den forkerte, så det er også derfor, vi kan støtte forslaget.
Jeg er lidt usikker på, hvad ordføreren spørger til, men hvis det er, om der er behov for yderligere penge i erhvervsuddannelsessystemet for at understøtte eleverne i at få en praktikplads, vil jeg sige, at der formentlig er det.
Men ellers må ordføreren meget gerne uddybe sit spørgsmål.
Som det er fremgået af vist alle ordførertaler indtil videre, er der tale om en udmøntning af en trepartsaftale, ja, nærmest to, for det er jo en forlængelse.
Den trepartsaftale, der blev indgået her for få uger siden, er jo en forlængelse af den trepartsaftale, der blev lavet tilbage i maj måned, hvor det blev aftalt at indføre et fleksibelt AUB-bidrag, som vi behandler nu, mod til gengæld at sikre, at der blev anvendt 500 mio. kr. til at styrke erhvervsuddannelserne.
Det er jo ikke alle elementer i den seneste trepartsaftale, der er med her, men jeg vil ikke undlade, nu vi har emnet oppe, at sige, at jeg er ualmindelig glad for, at der bliver grebet ind over for de korte aftaler i den trepartsaftale, der blev indgået for 3 uger siden.
Der har efter min opfattelse været et meget stort misbrug fra nogle arbejdsgiveres side, og vi skal jo altid passe på med at skære alle over en kam, men altså fra nogle arbejdsgiveres side i forhold til at ansætte unge i en række korte praktikforløb.
Det har været dybt urimeligt, og det synes jeg vi får ryddet fornuftigt op i her.
Det er helt grundlæggende vores opfattelse, at arbejdsgiverne har et kolossalt ansvar i forhold til at sikre de nødvendige praktikpladser.
Der er mange, der skal løse en opgave i den her sammenhæng, men der ligger jo altså et meget stort ansvar hos arbejdsgiverne som ansættende myndighed, og jeg synes, man må sige, at det har været vanskeligt i rigtig mange år at få arbejdsgiverne til at påtage sig ansvaret.
Vi har hele tiden eller i hvert fald i nogle år bevæget os i en retning, hvor der er blevet skruet på knappen i retning af at lægge et pres på de arbejdsgivere, som ikke ønskede at oprette praktikpladser, og til gengæld belønne, honorere, eller hvordan man nu vil udtrykke det, de arbejdsgivere, der faktisk opfyldte deres praktikpladsforpligtelse, og det skubber vi jo igen en lille smule i den rigtige retning.
Det synes jeg er positivt.
Jeg vil sige, at det jo ville være dejligt at kunne udtrykke en forhåbning om, at problemet nu er løst – der manglede omkring 11.000 praktikpladser, altså praktikpladser i virksomhederne, her i sommer, og jeg kan ikke se for mig, at det her løser problemet – men vi er altså kommet et skridt yderligere i den rigtige retning med det her lovforslag.
Enhedslisten kan støtte forslaget.
Samira Nawa (RV), 2020-12-15:
Corona hænger efterhånden de fleste af os langt ud af halsen, men den er stadig iblandt os.
Selv om Danmark på mange stræk ligner sig selv igen, men så alligevel er blevet lukket lidt ned igen, så er det sådan, at der er nogle mennesker, for hvem det er lige så farligt i dag at få corona, som det var i marts.
Derfor støtter vi i Radikale Venstre det her lovforslag, hvor vi giver ret til midlertidige sygedagpenge for personer i risikogruppen for covid-19 og for deres pårørende, og hvor arbejdsgivere får en udvidet ret til refusion fra deres medarbejderes første sygedag, og endelig også den her ret til dagpenge for de forældre, som har børn, der bliver sendt hjem.
Radikale Venstre støtter.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2020-12-15:
Tak for det, formand.
Jeg skal ikke gøre det her langt.
Der ligger jo en fin trepartsaftale bag den her forlængelse af de tre ordninger, som vi skal behandle her, og eftersom det nok ikke er forbigået nogen, at coronaen stadig er her med alle de begrænsninger og restriktioner, som det giver, så mener vi i Socialdemokratiet, at det er sund fornuft at forlænge de ordninger, der tidligere blev indført, og som vi har lige i øjeblikket, med ret til sygedagpenge for folk i risikogruppen, barselsdagpenge til forældre, der passer deres syge børn, og så refusion til arbejdsgiverne fra første dag.
Derfor kan jeg bare sige, at vi støtter forslaget.
Hans Andersen (V), 2020-12-15:
Tak for det.
Vi har hele tiden vidst, at kampen mod corona ikke var en sprint, men et maraton.
Hvad vi dog ikke vidste, var, hvor langsomt og smertefuldt et kapløb det ville være.
Men nu er vi så småt ved at kunne ane målstregen i det fjerne.
De første mennesker bliver i disse dage vaccineret i verden omkring os, og snart kommer turen også til os her i Danmark.
Men det er også nu, at det for alvor begynder at gøre ondt.
Det er nu, tænderne skal bides sammen og de sidste kræfter bruges, så vi kan komme godt igennem julen og nytåret.
Men vi er ikke i mål, når vaccinen kommer.
Der skal kæmpes videre et godt stykke ind i det nye år, for selv om de første bliver vaccineret, går der jo længe, før virussen slipper sit jerngreb om os fuldkommen.
Derfor står vi også her i dag med en klar besked til de mennesker, som er i øget risiko for et alvorligt sygdomsforløb, og deres pårørende: Til jer skal der selvfølgelig også være mulighed for sygedagpenge efter nytår.
Og alle arbejdsgivere derude: I skal også have den udvidede ret til refusion forlænget.
Og forældre, som er nødsaget til at være hjemme og passe børn i forbindelse med et smittetilfælde: Der skal også være klarhed om jeres situation, så derfor forlænges retten til dagpenge efter barselsloven ligeledes for jer.
Vi giver med andre ord folk, der står i en vanskelig situation på grund af corona, en tryghed om, at der også på den anden side af julen holdes en hånd under dem.
Det bakker Venstre selvfølgelig op om.
Til sidst skal der blot lyde en appel til alle danskere: Pas nu på hinanden.
Vi kan ane målstregen, men vi må ikke snuble her til sidst.
Hold afstand, sprit af, og se så få som overhovedet muligt.
Så kan vi alle forhåbentlig få en god jul og komme godt ind i det nye år.
Bent Bøgsted (DF), 2020-12-15:
Tak for det, formand.
Det her er en af de gode aftaler, som Folketingets partier indgik i foråret, hvor alle Folketingets partier var med til at udmønte en reserve på 200 mio. kr. til at hjælpe dem, der var særligt udsatte, dem, der ikke kunne tåle at være på arbejdsmarkedet, fordi de var i risikozonen og havde behov for at være hjemme.
Derfor blev der lavet en aftale om, at man kunne give dem understøttelse, og at arbejdsgiver kunne få refunderet omkostningerne i den forbindelse.
Den aftale blev så forlænget den 26. august 2020, hvor man indgik en aftale om at forlænge det indtil 31. december.
Desværre har det så vist sig, at coronaen jo ikke er væk.
Hvis bare det var sådan, at regeringen kunne lovgive om, at coronaen var væk, tror jeg, vi alle sammen støttede det forslag.
Derfor er det nødvendigt at forlænge den her ordning yderligere med 3 måneder.
Det kommer så til at gælde fra 1. januar til 31. marts, hvor dem, der er særligt udsatte, får mulighed for at bruge ordningen med, at de kan være hjemme og selvfølgelig få noget understøttelse, og arbejdsgiveren kan få refusion i den forbindelse.
Det støtter Dansk Folkeparti selvfølgelig, og så håber vi alle sammen på, at det ikke bliver nødvendigt at forlænge yderligere.
Men man kan godt have sin tvivl, som det ser ud nu, om, hvordan det er, når vi kommer hen til 1. april.
Så det kan godt være, at vi til den tid skal til at sige, at nu forlænger vi ordningen yderligere.
Men hvis der er behov for det, er vi også klar til det.
Det er bare rigtig træls, hvis vi står i en situation, hvor det er nødvendigt at forlænge det yderligere.
Men det er det lige nu, og derfor støtter Dansk Folkeparti selvfølgelig den forlængelse, der ligger i lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2020-12-15:
Jeg vil kun spørge en enkelt gang, om jeg har forstået det rigtigt: Det, som ordføreren nævner om Lyngby-Taarbæk og forholdet med de udlændinge, der er i kommunen, er, at man har opdaget, at der er forskel på at have au pair-piger og at have professorer i højere fysik.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-15:
Vi skal passe på vores jobs, vores virksomheder og familiernes økonomi, også i de sårbare familier, hvor der er pårørende i risikogruppen.
I dag forlænger vi de gode ordninger, vi havde tidligere, med ekstra brædder, så kun så få som muligt risikerer at falde igennem.
SF støtter lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2020-12-15:
Der er jo ikke nogen grund til at forlænge netop den her debat, fordi det er en forlængelse af ting, som vi alle sammen går ind for.
Det er fint at forlænge til den 31. marts.
Men jeg er sikker på, at der også vil være flertal for at forlænge til den tid, hvis situationen er den samme, som den er nu.
Så Enhedslisten støtter forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-15:
Vi støtter også lovforslaget.
Nu er det ikke mig, der normalt er beskæftigelsesordfører, men som jeg læser det, handler det primært om at gøre det mindre uattraktivt at melde sig syg i forhold til at tage de nødvendige smitteforholdsregler for at undgå spredning af coronavirus.
Det er jo selvfølgelig et tiltag, som ikke kun handler om arbejdsmarkedspolitik, men også handler om, at vi får taget nogle fornuftige forholdsregler og holder smitten nede.
Det er en god idé, og derfor støtter vi lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-15:
Det skal heller ikke tage for lang tid.
Vi støtter også forslaget.
Det er vinter, og om vinteren udvikler virus sig, og det vil den gøre, ligegyldigt hvad vi kommer med af restriktioner.
Vi kan forsøge at gøre nogle ting, som afhjælper det på den ene eller den anden måde, men det er vinter, og det er det også for en virus, og det ved vi.
Derfor håber vi også, at når vi kan køre med den her lov frem til marts måned, begynder foråret at komme, og så ved vi, at virusser har det rigtig svært, og så ser vi forhåbentlig, at vi igen kan åbne op for samfundet.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-15:
Liberal Alliance støtter lovforslaget.