runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2020-02-28:
Tak for det svar.
Nu her har vi jo hørt ministeren sige det her med, at uh, det er bekymrende, og vi har også hørt andre af ministrene fra regeringen sige, at man er chokeret over nogle af de her ting, der kommer frem i forbindelse med islams udbredelse i Danmark.
Vi er simpelt hen nødt til at handle på det her.
Man kan ikke bare blive ved med at stå og sige, at uh, man er chokerede, uh, man er bekymrede, og alt muligt andet.
Har ministeren helt konkret tænkt sig at tage anerkendelsen fra de muslimske trossamfund, som ministeren er så bekymret for?
Joy Mogensen (S), 2020-02-28:
Det kommer jo an på, hvordan man læser de religiøse tekster.
Og det er der, hvor jeg synes, det er vigtigt, at det her Trossamfundssregister har givet os indblik i, hvad det er for nogle ting, der foregår netop i de trossamfund, der bliver anerkendt.
For det er jo vigtigt, at vi husker – jeg tror faktisk også, det var hr. Mattias Tesfaye, der brugte udtrykket – at hvis religion og demokrati støder sammen, er det religionen, der har vigepligt.
Religiøse tekster er i min verden – både som politiker og som menneske – inspirationstekster, men ikke lovtekster.
Pernille Bendixen (DF), 2020-02-28:
Men ministeren bliver ved med at sige, at vi skal behandle alle ens, og ved at fjerne den her anerkendelse behandler vi ikke alle ens.
Men som jeg hører ministeren, er det indført i 2018 – noget, vi selv har gjort her fra Folketingets side.
Og det må til enhver tid være sådan, at alt, hvad vi beslutter her i Folketinget, kan vi også beslutte tilbage igen.
Er ministeren ikke enig i det?
Joy Mogensen (S), 2020-02-28:
Der er ikke i trossamfundsloven, som den er nu, noget, der adresserer den her problemstilling, og det er derfor, at jeg i mit tidligere svar på et spørgsmål henviste til den evaluering, der kommer i 2021.
For regeringen følger også de ting, som det her Trossamfundsregister bringer frem, med stor opmærksomhed og også nogle steder bekymring.
Det har bl.a. allerede givet anledning til, at udlændinge- og integrationsministeren sender det lovforslag omkring donationer til høring.
Men hvis regeringen lige nu forvalter en lov, der er grundlovsstridig, er det jo altså en lov, som et bredt flertal i Folketinget er for.
Så derfor er vi jo så nødt til først at gå ind og kigge på den lov – ikke som det her beslutningsforslag lægger op til generelt at udelukke en hel religion fra overhovedet at kunne blive behandlet lige i forhold til den lov.
Spørgeren læste selv mit citat op, og det er udtryk for regeringens holdning, at der ikke skal være tvivl om, at der ikke er alternative lovbestemmelser i Danmark.
Det, som Trossamfundsregistret og trossamfundsloven imidlertid handler om, er i den her kontekst udelukkende at skabe åbenhed om, hvad det er, der foregår.
Der vil jeg vove at påstå, at selv om det er med stor opmærksomhed og bekymring, at vi ser på de ting, der kommer frem, så er det jo noget af det, der gør, at f.eks. min ministerkollega udlændinge- og integrationsministeren helt for nylig har sendt et lovforslag i høring om donationer.
Og det er den måde, regeringen nøje vil følge de ting, der kommer frem.
Men det er noget helt andet end generelt at sige, at nu er der simpelt hen en religiøs retning, der slet ikke har mulighed for at få anerkendelse.
Der er også rigtig mange muslimer, der lever i fuldstændig god ro og orden i overensstemmelse med landets love.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-28:
Undskyld, men det giver simpelt hen ikke nogen mening, at man med den ene hånd understøtter udbredelsen af islam og sharia via moskeerne, bl.a. ved at lave fradragsberettigelse i skatten og ved at give folk mulighed for at vie ægtefolk, og så med den anden hånd gør noget andet og siger, at det, der foregår, er dybt problematisk, og at vi derfor må stramme grebet.
Altså, når man som politiker anerkender et trossamfund, påtager man sig også ansvaret for, at det trossamfund udfører deres religiøse handlinger med statens anerkendelse.
Bekymrer det ikke ministeren?
Joy Mogensen (S), 2020-02-28:
Jeg synes, det er en meget hård ting at sige, at man så skal følge Nye Borgerliges forslag for at kunne være bekymret og ønske at følge op på de ting, der kommer frem i Trossamfundsregistret.
Regeringen ønsker ikke at skære alle over én kam, men netop at give mulighed for, ligesom trossamfundsloven allerede nu beskriver det, at bedømme, hvad det er, der foregår konkret i konkrete menigheder.
Hvis man så ikke lever op til det, kan man få frataget anerkendelsen.
Der kommer en evaluering af loven i 2021, og der er jeg sikker på at vi får lejlighed til også at drøfte, hvad det er, der er kommet frem.
Marie Krarup (DF), 2020-02-28:
Jeg er meget bekymret over muslimske skoler, og lige nu er der en debat om, at der skal oprettes en muslimsk børnehave i København.
Jeg mener, at muslimske skoler og børnehaver modarbejder integration og er med til at støtte op om nogle værdier, som er til skade for det danske samfund.
Derfor har jeg et faktuelt spørgsmål, som burde have været afklaret før, for normalt stiller man ikke faktuelle spørgsmål her i salen – man stiller politiske spørgsmål –
men: Hvad betyder anerkendelse af et trossamfund for deres mulighed for at etablere skoler inden for den trosretning?
Altså, hvis man ikke er anerkendt, har man så samme mulighed for at oprette religiøse skoler og børnehaver, og omvendt, altså hvis man får frataget sin anerkendelse, vil det så være mere vanskeligt at få lov til at oprette skoler, der bygger på de værdier, der ligger i den ikkeanerkendte trosretning?
Joy Mogensen (S), 2020-02-28:
Det er korrekt, at jeg ikke kan svare på det på stående fod.
Der skal jeg have mulighed for først at rådføre mig med lovgivningen inden for børneinstitutioner.
Men jeg synes, at det er vigtigt her, at vi holder fast i ikke at slå alle over én kam.
Marie Krarup (DF), 2020-02-28:
Ja, men det er jo bare meget vigtigt, at vi fastholder, at der ikke er religionslighed i Danmark.
Der er ikke religions lighed.
Det er meget, meget vigtigt.
Altså, kirken har en særstilling, kristendommen har en særstilling i Danmark, og det er det, vi skal fastholde, og den skal ikke udfordres.
Det er derfor, jeg synes, at det her spørgsmål er væsentligt.
Men jeg anerkender selvfølgelig, at man ikke kan regne med at få svar på faktuelle spørgsmål i Folketingssalen, og at man også burde have afklaret det selv først.
Men det er farligt, og det er undergravende for det danske samfund, hvis vi får mange institutioner, der bygger på et værdigrundlag, som simpelt hen undergraver det danske værdigrundlag.
Joy Mogensen (S), 2020-02-28:
Der er jo altså, som jeg også redegjorde for i min ministertale, mulighed for, at det konkrete fagministerium kan lægge yderligere krav på.
Jeg er ikke ude på at undergrave folkekirkens særstatus.
Når jeg siger »behandles lige for loven« er det, at alle anerkendte trossamfund behandles lige for loven.
Pernille Bendixen (DF), 2020-02-28:
Tak for det.
Jeg ved ikke, om ministeren har læst Koranen, men det er vi i hvert fald rigtig mange andre der har.
Sharialoven er jo direkte i strid med alt, hvad der står i vores grundlov.
Med den her anerkendelse og den her snigen sharia ind ad bagdøren har man jo sådan set gjort noget, der er grundlovsstridigt.
Vil ministeren kommentere på det?
Joy Mogensen (S), 2020-02-28:
Der er jo en række af de her oplysninger, som vi følger op på fra Kirkeministeriets side, men jeg kan kun tage anerkendelsen fra dem, hvis jeg har lovhjemmel til det.
Lige nu har jeg kun lovhjemmel til at gøre det ifølge den lovgivning, der ligger nu.
I forhold til om det, der så ligger i trossamfundene, rækker ind i f.eks. Justitsministeriets område i forhold til at have sådan deciderede retsligagtige konsekvenser eller ind på børneinstitutionsområdet, som fru Marie Krarup bragte op, så er det jo noget, som skal behandles i de konkrete ministerier.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-28:
Man må ikke helt selv bestemme, hvor meget man må svine.
Men som politikere skal vi afholde os fra at lave særregler for enkelte institutioner.
Vi skal afholde os fra at diktere, hvordan man dyrker sin jord i en demokratisk forening, som folkekirken trods alt er.
En folkekirke skal naturligvis overholde de love og regler, der i øvrigt er for samfundet og for, hvordan vi passer på vores natur og vores miljø.
Men at lave særregler og med det her forslag nærmest inddrage folkekirkens ret til at bestemme og inddrage folkekirkens autonomi, er for mig at se vanvid.
Altså, det er at gå så vidt, at man ikke har denne her grundlæggende forståelse for, at vi ikke har en statskirke i Danmark.
Vi har en folkekirke, den er decentral, og det skal den blive ved med at være.
Christian Juhl (EL), 2020-02-28:
De, der ikke er medlem af folkekirken, bør holde deres mund.
Det var vel konklusionen på Nye Borgerliges ordførertale i dag.
Jeg vil sige, at så skal vi da have annulleret ni tiendedele af al lovgivning.
For jeg er ikke medlem af Landbrug og Fødevarer, jeg er ikke medlem af Dansk Industri, jeg er ikke medlem af en række foreninger, som jeg er med til at regulere tilværelsen for.
Jeg vil gerne spørge Nye Borgerlige til den regel, der blev lavet for, jeg tror, det er 50 år siden, måske er det længere tid siden, om, at man ikke må sprøjte på kirkegårdene med sprøjtegifte, heller ikke på diger, der ligger op til kirkegårdene.
Var det en utidig indblanding fra det offentliges eller fra statens eller fra Folketingets side, at man lavede sådan en regel?
Og så vil jeg spørge til de andre områder, landbruget og industrien: Når vi regulerer dér uden at være medlemmer af deres foreninger, er det så en utidighed, at vi gør det?
Skal man helt selv bestemme, hvordan man må svine i sit samfund, uden at vi blander os?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-02-28:
Hvis vi ikke anerkender, kan vi heller ikke stille krav, og det er jo det, vi ser er problemet med det.
Det kan vi ikke.
De skal følge og leve op til de her krav, og så kan vi stille krav om, hvordan det skal køre, bl.a. en særlig gennemsigtighed om finansieringen.
For det er jo altafgørende.
Ellers kan de ikke eksistere.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-28:
Det er jo simpelt hen ikke det, som det handler om.
Det står sådan fuldstændig fast, at det er grundlovssikret.
Det her handler om, om staten skal gå ind og anerkende og give særlige privilegier til de her muslimske trossamfund, hvor man kan se – som jeg remsede op før – alle de her problemer, som Det Konservative Folkeparti har været med til at lave stramninger i forhold til i anerkendelse af, at de direkte er udledt af islams indflydelse i Danmark.
Hvorfor vil Det Konservative Folkeparti så blive ved med at give statslig anerkendelse og særlige privilegier til islamiske trossamfund?
Det giver ingen mening.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-02-28:
Vi går ind for, at vi skal have trosfrihed.
Det er jo ikke noget med, at det er ligestillet, men vi skal også anerkende, at der er muslimer i Danmark, der skal have et sted, hvor de kan gå hen og praktisere deres religion under ordnede forhold.
Ordføreren er måske bekendt med, hvor mange muslimer der også kommer udefra og arbejder i vores danske virksomheder, og de vil også være her og have et sted, hvor de kan praktisere deres religion efter ordnede forhold.
Vores tilgang er, at man skaber gennemsigtighed ad den vej, både med hvad der sker i moskeen, og med deres pengestrømme, og at fjerne en anerkendelse, og at den religion ikke er anerkendt på nogen måde i landet, går vi ikke med på.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-28:
Tak for det.
Da Det Konservative Folkeparti sad i regering i perioden 2016-2019, indførte man en række stramninger i udlændingepolitikken.
Der blev indført et indrejseforbud for rabiate imamer, udtrykkelig billigelse af visse strafbare handlinger som led i en religiøs oplæring blev kriminaliseret, der blev et skærpet tilsyn med muslimske friskoler, ghettopakken blev vedtaget, og det blev vedtaget, at udlændinge, der søger om dansk statsborgerskab, skal til en håndtryksceremoni, og fælles for alle de her lovforslag var jo, at de blev lavet på grund af de problemer, som vi ser i Danmark på grund af islam.
Men Det Konservative Folkeparti erkendte i regeringsperioden desværre ikke i høj nok grad et problem med islams rolle i det danske samfund.
Hvorfor vil Det Konservative Folkeparti så fortsat understøtte anerkendelse af muslimske trossamfund i Danmark og dermed give statsanerkendelse til udbredelsen af islam?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-28:
Det var jo sådan set et meget simpelt spørgsmål: Ønsker man, at der skal være mere islam eller mindre islam?
Men når man så anerkender muslimske trossamfund, er det så ordførerens vurdering, at det fordrer, at man får mere islam eller man får mindre islam?
Eller har det ikke nogen betydning, om man anerkender eller ikke anerkender det, så det reelt set er ligegyldigt, om de er anerkendte?
Eller tror man, at det har en positiv udvikling, i forhold til at der kommer mere islam, hvis man anerkender et trossamfund?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-02-28:
Jamen det er jo et smukt spørgsmål at få her på en fredag, og det har vi jo hørt flere gange hernede i salen fra Nye Borgerlige.
Det her er jo ikke et spørgsmål om mere eller mindre islam.
Så på den måde kan vi sige: Nej, vi vil ikke have en islamisering af vores samfund.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-28:
Ønsker Konservative mere eller mindre islam i Danmark?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-02-28:
Vores tilgang til, at de skal anerkendes, er, at vi får en styret islam og en islam, der efterlever vores principper.
Jeg har jo netop indledningsvis sagt, at der er store problematikker med mange trossamfund, i forhold til hvor de opererer og i forhold til deres inflydelse.
De er jo ikke certificerede eller noget som helst.
Vi går ikke ind for at sige, at så skal alle muslimer eller islam ud af Danmark.
Der er også flere måder at praktisere islam på.
Der er jo ikke kun den ene vej.
I forhold til jihad er der faktisk dem, der også praktiserer den vej, hvor du fortolker – jurisprudens; jeg kan bedst sige det på engelsk – altså hvor der er en juridisk praksis.
Det er et mindretal, og det er de reformvenlige kræfter.
Der er problemer med mange andre trossamfund, ghettoer og alt muligt, og det ved ordføreren også at vi i Det Konservative Folkeparti kæmper hårdt for at sætte ind over for.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-28:
Det, der lige blev sagt, er for det første en forvrængning af, hvad jeg har sagt.
For det andet er det også en misforståelse af, hvad der ville ske, hvis man smed islam ud af den her lovgivning.
Det ville jo ikke ændre noget som helst med hensyn til social kontrol, radikalisering eller andre ting.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-28:
Det var godt, at man lige fik de sidste tre ord med; det er selvfølgelig klart.
Men når man så anerkender islamiske trossamfund, selv om vi ved, at der i islamiske miljøer er social kontrol, og at muligheden for at forlade islam ikke er til stede uden massive repressalier, som kan være voldelige og alt muligt andet, så fremmer man jo reelt set også islam og islams dagsorden i Danmark, altså ved at man ikke tager kampen mod det.
Så er jeg vel vidende om, at Liberal Alliance mener, at det er en lille kamp.
Men er det ikke en kamp, der er værd at tage, selv om den er lille?
Henrik Dahl (LA), 2020-02-28:
Politisk islam fører til en lang række problemer.
Det presser f.eks. ytringsfriheden, og der skal afses store ressourcer til at beskytte folk, der vil bruge deres ytringsfrihed.
Det er et stort problem, og vi har jo altid støttet de indsatser, der er blevet gjort for at bekæmpe indflydelsen fra politisk islam, men man er bare nødt til at skelne mellem politisk islam og en lang række udøvere af den her religion, som sagtens kan finde ud af at tolke dele af lærebygningen symbolsk og så tolke andre dele bogstaveligt.
Det er jo helt almindeligt inden for religionsudøvelse, at man tolker visse dele symbolsk og andre dele bogstaveligt.
Men det bliver jo tolket symbolsk, og det skal det selvfølgelig også; det er klart.
Nye Borgerlige holder jo meget af at citere det her løsrevne citat, men det er jo en misforståelse at tro, at man har givet nogen islamiske trossamfund dispensation fra at overholde den almindelige danske lovgivning.
Der er ikke givet dispensation fra at overholde den almindelige danske lovgivning, så de dele af sharia, som er i strid med dansk lovgivning, er stadig væk i strid med dansk lovgivning, men de dele, som ikke har noget med dansk lovgivning at gøre, f.eks. spiseregler, har man selvfølgelig lov til at vedtage.
Det har man jo også i andre religioner.
Men det er ikke en dispensation til at blive fritaget for dansk lovgivning.
Det er en kæmpestor misforståelse at tro det.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-28:
Når vi nu hører en moskéforsker sige, at man de facto ved at anerkende de her islamiske trossamfund også har anerkendt sharia i Danmark og dermed også shariadomstole, altså at de skrifter, som man har baseret anerkendelsen på fra ministeriets side, faktisk ret tydeligt viser, at man vil få shariadomstole, hvis man anerkender det her, er det så ikke bekymrende for ordføreren?
Mener ordføreren ikke, at man så, uagtet om man laver en egentlig lovændring her, eller om man går tilbage til det, som man har anerkendt, har brug for at stramme op?
Henrik Dahl (LA), 2020-02-28:
Nej, det kan jeg helt ærligt ikke.
For Nye Borgerlige har fuldstændig misforstået rækkevidden af lov om trossamfund uden for folkekirken.
Den danske stat går jo ikke ind på nogen læresætninger i nogen religioner, der bliver anerkendt.
Vi går jo heller ikke ind på jødiske eller hinduistiske læresætninger eller andre læresætninger.
Det her har intet at gøre med at gå ind i nogen som helst læresætninger, og jeg tror ikke, at de onder, som vi har lavet en masse lovgivning imod, ville blive ret meget mindre af, at man fratog vielsesretten fra de islamiske trossamfund.
Det må jeg bare sige.
Så for lige at samle op: Nye Borgerlige har misforstået rækkevidden af lov om trossamfund uden for folkekirken.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-28:
Det er, fordi jeg kom til at undre mig over Liberal Alliances generelle holdning til islam i Danmark.
Mener Liberal Alliance, at islam i Danmark fremmer Danmark som samfund, som demokrati, som retsstat; at det, at islam som ideologi eller lovreligion – man kan kalde det, hvad man vil – befinder sig i Danmark, gør noget godt for det danske samfund?
Sikandar Siddique (ALT), 2020-02-28:
Tak til fru Marie Krarup.
Nu siger ordføreren, at forslaget ikke giver mening, men for Alternativet giver det super meget mening at skabe åndehuller for vores bier, for at styrke biodiversiteten, for at sørge for, at vi presser på i forhold til den grønne omstilling.
Så har jeg flere gange hørt argumentet om, at vi skal respektere decentraliseringen, men det er jo ikke første gang, vi fra Folketingets side af kommer med inspiration eller forsøger at regulere på områder.
I de her dage er der en kraftig debat i forskellige kommuner om håndtryksloven, noget, som vi har presset ned over kommunerne, og det har Dansk Folkeparti mig bekendt også støttet.
Så hvad er forskellen så, når man godt kan presse noget ned over et decentraliseret demokrati ét sted, mens man i forhold til klima og omstilling ikke vil?
Kan ordføreren belyse det?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-02-28:
Jeg tror bestemt, at man i menighedsrådene kan gøre noget mere for at omlægge både til økologisk drift og til urørt skov og til naturområder på de arealer, der hører under folkekirken.
Men jeg vil være meget varsom med, hvordan man pålægger dem at gøre det.
I virkeligheden synes jeg, at det, at der er en lidt højere andel af f.eks. økologisk drift på de her arealer end ellers, er et meget godt billede på, at de er modtagelige over for dialog.
Vi har jo f.eks. i SF en hel del præster.
Jeg talte med en i morges i form af Margrete Auken, som jeg er sikker på ville bide hovedet af mig, hvis jeg sagde, at vi skulle styre, hvad menighedsrådene skulle gøre med deres arealer.
Birgitte Bergman (KF), 2020-02-28:
Tak for det.
Jeg er vikar i dag for Mette Abildgaard, som også lige er blevet opereret.
Jeg kan på vegne af Det Konservative Folkeparti sige, at vi skal værne om Danmark og den danske natur.
Mangfoldigheden i dyrelivet og plantelivet er faldende.
Det siger, at Danmark skal gives videre i ordentlig stand.
Derfor ønsker vi også at styrke biodiversiteten.
Vi ønsker mere urørt skov og større økologisk landbrug.
Derfor besluttede vi også i den tidligere regering at udlægge 10.200 ha til urørt skov på statens arealer og yderligere 3.600 ha til anden biodiversitetsskov på statens arealer over de kommende 50 år.
Det er dog ikke statens opgave at beslutte, hvordan folkekirken forvalter sin egen jord.
Vi skal opfordre eller endnu bedre engagere os aktivt i folkekirkens medlemsdemokrati, stille os op til menighedsrådsvalget og påvirke beslutningerne lokalt.
Det vil vi også opfordre forslagsstillerne til at gøre.
Der er menighedsrådsvalg i 2020, så ordføreren kan stadig nå det.
Folkekirken har en lang tradition for medlemsdemokrati, som vi kan være stolte af.
Det er menighedsrådene lokalt, der må bestemme, hvordan de forvalter deres ejendom.
Vi træffer heller ikke beslutning om andre medlemsforeningers ejendom.
Jeg synes langt hellere, at vi skal anerkende, at folkekirken som alle andre i samfundet er i gang med at finde deres ben i den grønne omstilling.
Forslagsstillerne nævner selv Lejre Provsti i bemærkningerne, hvor mere end halvdelen af provstiets jordbesiddelser nu drives økologisk.
Endelig er folkekirken i gang med at se på, hvad den kan gøre mere klimavenligt.
Det gælder f.eks. bygningsdriften, hvor folkekirken har en opgave i at finde ud af, hvordan de gamle middelalderkirker rundtom i landet kan spare på varmen.
Det Konservative Folkeparti støtter derfor ikke beslutningsforslaget.
Christian Juhl (EL), 2020-02-28:
Tak for det, og tak for talen.
Den var jo traditionel, som den altid vil være fra Det Konservative Folkeparti.
Ingen kritik for det.
Jeg vil minde om, at staten bidrager væsentligt til kirkernes drift hvert evig eneste år.
En del bliver finansieret af kirkeskatten; en del bliver finansieret af staten.
Personligt ville jeg helst have, at vi finansierede kulturværdierne, og så kunne dem, der ønskede en prædiken, jo via kirkeskat betale præstens løn.
Men sådan er det ikke i øjeblikket.
Er det helt fjernt for De Konservative, at man, når man bevilger nogle penge fra statskassen, så nogle gange stiller nogle krav?
For det gør vi i forvejen til kirkerne.
Menighedsrådene kan jo ikke frit bruge pengene, som de vil.
Der er mange regler, de skal overholde for at få lov til at bruge de penge, som staten bevilger.
Og kunne der så ikke også være en regel om, at når man forpagter sin jord ud, stiller man også krav til, hvordan jorden bliver behandlet?
Jeg er enig i, at der er demokrati i kirken.
Man kan ikke melde sig ind i menighedsrådet; man kan lade sig vælge til det, hvis man er medlem af folkekirken.
Det er rigtigt.
Men det ændrer jo ikke på, at når vi bevilger nogle penge til kirkerne, er der nogle betingelser, f.eks. at man skal vedligeholde bygningerne ordentligt, og at man skal følge de forskellige forordninger, der findes på området, herunder at man ikke må sprøjte på sin kirkegård og på digerne op til kirkegårdene.
På den måde blander vi os jo i forvejen.
Er det så fjernt for en konservativ at sige: Det kunne være, at vi også i fremtiden skulle stille nogle krav, som måske drejer sig om kirkernes landbrugsjorder?
Ville det være helt, helt fjernt?
For så har vi da et problem med de betingelser, vi stiller f.eks. til landbrug, til industri osv., når vi bevilger penge der.
Birgitte Bergman (KF), 2020-02-28:
Vi indgår gerne i en dialog.
Som det også er blevet sagt tidligere fra Venstres, fra Socialdemokratiets og fra ministerens side, indgår vi meget gerne i en dialog om, hvordan folkekirkerne kan forbedre deres klimaindsats generelt.
Så det gør vi gerne.