runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Bramsen (S), 2020-06-10:
Jeg går ud fra, at der i spørgsmålet henvises til artiklen fra Jyllands-Posten, der handler om cyberangreb under coronakrisen, og hvor jeg svarer, at jeg set i lyset af det store antal falske sider, der har til formål at stjæle oplysninger fra virksomheder og privatpersoner, ønsker at drøfte den midlertidige lovgivning om blokering af hjemmesider med Folketinget.
Derfor sætter jeg også stor pris på, at spørgeren rejser problemstillingen her i Folketinget.
Lad mig starte med at svare på, om det skal være op til vores domstole at vurdere, om der er grundlag for at blokere en hjemmeside: Det er min holdning, at det skal være sådan.
Det er jo lige præcis sådan, det er i dag under den midlertidige lovgivning, som Folketinget vedtog i starten af april.
Loven giver i særlige tilfælde mulighed for at blokere en hjemmeside uden på forhånd at have indhentet en retskendelse.
Det er i tilfælde, hvor formålet med indgrebet ellers ville forspildes.
Politiet vil efterfølgende skulle forelægge sagen for retten, helt som det foregår med andre typer af kendelser.
Det er dog ikke det samme som, at denne lovgivning skal udbredes til at omfatte hjemmesider generelt, men jeg synes, vi skylder at diskutere det, ikke mindst set i lyset af at vi oplever stadig flere hjemmesider, der har det ene formål at franarre oplysninger fra virksomheder og borgere.
Det kan have fatale konsekvenser for såvel virksomheder som borgere, når de udsættes for denne form for kriminalitet.
Det har vi efterhånden set mange eksempler på.
For nogle virksomheders vedkommende har det haft enorme økonomiske omkostninger.
Så for at opsummere synes jeg kun, at det er ansvarligt at tage diskussionen om, hvorvidt man med en retskendelse bør give politiet bedre muligheder for at kunne blokere falske hjemmesider, som bruges til at begå kriminalitet.
Kim Valentin (V), 2020-06-10:
Tak, og tak til ministeren for svaret.
Jeg vil gerne anerkende det at tage diskussionen – det er selvfølgelig altid vigtigt på et hvilket som helst punkt.
Det, der måske kan være provokationen i at tage diskussionen om det her, er, at det jo er en del af vores grundlov, at man kan få lov til at agere på den måde, som man agerer på, og så er det domstolene, der afgør, om der er noget, der skal lukkes, eller om det ikke skal lukkes.
Det er det, som ministeren pirker lidt til.
Så er der en anden ting i det, som lovgivningsmæssigt måske også er lidt provokerende, og det er, at det spiller lidt på frygten for at blive hacket.
Og der ved vi jo godt, at det er meget nemmere at være én til at bestemme det hele.
Det er meget nemmere at være én end at være mange til at bestemme.
Men sådan er det jo ikke; altså, vi er jo et demokrati, og vi har en masse frihedsrettigheder, og hvis vi ligesom går på kompromis med det og lader én bestemme i stedet for de mange og ikke lader vores domstole komme til orde i forhold til lovgivningen, så er det, vi går på kompromis med de her ting.
Det kan godt være, man bare siger det, men det er altså rigtig vigtigt, når en minister siger det.
Og derfor må jeg spørge: Deler ministeren min og Venstres holdning om, at knægtelser af danskernes retssikkerhed ikke skal indføres, bare fordi det er effektivt?
Trine Bramsen (S), 2020-06-10:
Jeg ved ikke, hvor den påstand om, at jeg skulle have sagt, at jeg ønsker at lukke hjemmesider uden dommerkendelse, kommer fra.
Altså, det har jeg ikke sagt nogen steder.
Jeg svarer gerne igen, at min holdning er klar: Det skal være sådan, at danske domstole er inde over, såfremt man skal lukke hjemmesider; det synes jeg er en diskussion værd, også her i Folketinget, men at jeg skulle have påstået nogen steder, at der ikke skal være en dommer, som skal ind over et sådant indgreb, køber jeg ikke, for det har jeg ikke sagt nogen steder.
Kim Valentin (V), 2020-06-10:
Det, jeg kan forstå, er, at ministeren så måske et eller andet sted er citeret forkert, og at meningen har været forkert opfattet.
Jeg kan bare sige, at når man læser det, ministeren er citeret for, så er det, man opfatter, jo netop, at man går på kompromis med de frihedsrettigheder, der er.
Og det giver artiklen i øvrigt også udtryk for.
Derfor må jeg jo spørge ministeren: Er ministeren enig i, at det i en retsstat er ekstraordinært at give myndigheder lov til at lukke hjemmesider uden domstolenes velsignelse?
Det må jo så være nemt at svare på.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-10:
Både ja og nej.
Ja, fordi de jo ikke er en del af aub-ordningen, det er de simpelt hen ikke, og derfor er de ikke en del af det, der er blevet forhandlet der.
Men nej, forstået på den måde, at det selvfølgelig ikke duer, at der er den ubalance i de forhold, man har, i forhold til det efterår, vi går ind i, og at man derfor risikerer at efterlade en gruppe af egu-elever på perronen.
Derfor har jeg også valgt at forsøge at se, om jeg kan løse problemet, og det håber jeg at kunne have en afklaring på inden for overskuelig fremtid.
Så jeg er helt med på det.
Men egu-eleverne er ikke en del af aub-ordningen, og derfor er der lige nu nogle anderledes forhold for egu-eleverne end for de andre.
Men jeg synes bestemt, det er et problem, vi skal løse, så de ikke står med ringere muligheder end de andre.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-10:
Tak for det.
Jeg hører i hvert fald en udtrykt enighed om, at kristendom er et vigtigt fag i folkeskolen.
Det er vigtigt for dannelsen, det er vigtigt for børnenes udvikling.
Så hører jeg også ministeren sige, at den arbejdsgruppe, som var nedsat under den forrige regering, kan man ikke rigtig se formålet med.
Jeg synes jo, der var et rigtig glimrende formål, i forhold til at der faktisk var en efterspørgsel efter at udvikle kristendomsfaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-10:
Absolut nej.
Det, jeg sagde, var, at så var jeg åben over for at drøfte det og ændre på faget.
Vi har en gruppe, der arbejder med udviklingen af kristendomsfaget, nemlig faggruppen.
Og det vil sige, at nej, jeg mener ikke, at det er nogen god idé med lag på lag på lag, altså at have folk siddende, der beskæftiger sig med det samme.
Det kaldes pseudoarbejde.
Det er jeg imod.
Man skal helst give folk en opgave, der ikke er nogen andre der allerede løser.
Og eftersom der bagefter står et stort blankt intet – udråbstegn – så har jeg nedlagt den.
Det er det, det handler om.
Så alle gode forslag er altid velkomne i forligskredsen.
Men jeg er ikke villig til at nedsætte alle mulige råd og nævn.
Anni Matthiesen (V), 2020-06-10:
Tak for det, og spørgsmålet lyder: Hvordan vil ministeren sikre, at flere anbragte børn og unge tager folkeskolens afgangsprøver?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-10:
Det er så godt et spørgsmål, og jeg er faktisk særskilt glad for, at det bliver taget op på Børne- og Undervisningsministeriets område, men jeg håber også, at spørgeren tager det op på Social- og Indenrigsministeriets område, for social- og indenrigsministeren og jeg er begge to utrolig optaget af anbragtes forhold i skolerne, og det ligger mellem de to siloer.
Det har altid selvstændigt været et problem: Hvem er det så, der har ansvaret for at gå ind og sørge for, at der sker noget på det her område?
Det er et de største svigt, vores samfund laver år efter år efter år, at de unge anbragte ikke får samme uddannelsesmuligheder som alle andre, og at det er så få, der tager afgangsprøven.
Det, som regeringen i første omgang har gjort – og jeg siger i første omgang, fordi jeg ikke tror på, at der er nogen enkle løsninger på det her – er at nedsætte en tværministeriel gruppe, og det er i sig selv vigtigt, altså på tværs af siloerne, som arbejder med de interne skoler, hvor en del af de anbragte børn går, og det er kun en del af de anbragte børn, og derfor er det også kun en del af vores forsøg på at skulle løse problemet fremadrettet.
Jeg tror, at der skal mange flere ting til, som vi ikke har taget hul på endnu, og det vil sige, at det næsten er ligesom at skulle svare på spørgsmål vedrørende hjælpepakkerne, altså at regeringen ikke kan afvise, at det er det første skridt i rækken af mange flere ting, der kommer til at ske derhenad.
Jeg tror, at vi skal tage rigtig alvorligt fat, og jeg tror, det gælder om at være utrolig vedholdende.
Anni Matthiesen (V), 2020-06-10:
Jeg kan jo så sige her, at jeg faktisk stillede spørgsmålet til social- og indenrigsministeren til at starte med, men fik at vide, at det var børne- og undervisningsministeren, der skulle svare på det, fordi det netop havde med folkeskolens afgangsprøver at gøre.
Som flere af os måske har set, var der jo en udsendelse mandag aften på DR, som netop viste nogle af de grelle eksempler på unge mennesker, som har været anbragt, måske endda det meste af deres liv, og som aldrig er nået dertil at få folkeskolens afgangseksamen, og også hvor store konsekvenser det har for de her unge mennesker efterfølgende i forhold til at kunne komme videre i livet, og hvor de jo i udsendelsen også virkelig gav udtryk for, hvor stort et svigt de syntes de havde været udsat for.
Jeg er helt enig i, at det er fint, at man nu er gået i gang med arbejdet og jo så i første omgang kigger på de interne skoler, men vi ved jo også rigtig meget om, at mange af de unge mennesker, som går på de interne skoler, faktisk også kommer fra folkeskolen.
Så man kan sige, at det, hvis man skal have taget fat tidligere, måske så også er folkeskolen, man skal have kigget på, og om der dér er nogle steder, hvor man kan gøre det bedre.
I hvert fald kan jeg sige, og det er også det, jeg hører, når jeg taler med repræsentanter fra de interne skoler, at de ofte modtager børn, unge mennesker, som måske har gået i folkeskolen igennem mange år, men som har haft et utrolig stort fravær, og som for den sags skyld ikke er blevet hjulpet på vej, hvis de var ordblinde osv.
Så er det også noget, som ministeren tænker at regeringen på en eller anden måde vil tage fat på, altså også at undersøge det bredere og ikke udelukkende kigge på de børn og unge på de interne skoler?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-10:
Ja, absolut.
Jeg mener slet ikke, det er nok kun at kigge på de interne skoler, vil jeg gerne sige, også fordi der er en sammenhæng.
Rigtig mange af dem har været på folkeskoler tidligere, og en hel del af dem skal over i folkeskolen på et senere tidspunkt.
Mens jeg sad som socialordfører, var en af de drøftelser, der var, at gøre en bestemt lærer ansvarlig for den elev, som er anbragt.
Det vil altså sige, at der er et eller andet i at få brugt nogle af de sociale redskaber inde på undervisningsområdet, og det er nogle af de ting, vi bl.a. vil kigge ind i hvordan man kan få løst.
Anni Matthiesen (V), 2020-06-10:
Noget af det, som de unge mennesker i udsendelsen mandag aften efterspurgte, var faktisk også, at der blev stillet flere krav til dem.
De følte egentlig lidt, at der ikke var nogen voksne, der stillede krav til dem, og det gjorde også, at de let fik lov til at falde ned mellem stolene.
Tænker du lidt, at lærerne, også i folkeskolen, egentlig er klædt godt nok på til måske også at håndtere den her gruppe af unge mennesker?
Eller kan man gøre mere på det her område?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-10:
Det synes jeg egentlig er svært at sige, for jeg synes, at hovedsynden ligger i, at vi aldrig har bedt lærerne om det.
Hovedsynden ligger faktisk i, at der, når man har et anbragt barn i en skoleklasse, så eksempelvis ikke er sat tid af til, at man har en ekstra forpligtelse og en ekstra opmærksomhed på præcis det barn, selv om vi ved, at der gælder nogle helt særlige ting, når man er anbragt.
Så jeg vil sige: Gid, vi vidste det; gid, jeg kunne svare på det spørgsmål.
For det ville jo betyde, at vi faktisk havde givet nogen på skolen ansvaret, som så havde vist sig at svigte.
Vores svigt består i, at vi slet ikke har givet nogen ansvaret, og faktisk tror jeg, at det er der, vi skal have fat.
Så kan det også være, at vi skal kigge på kvalifikationerne.
Men det er bare for at sige, at jeg simpelt hen tror, at vi skal nogle spadestik dybere ned, hvis vi skal have rigtig fat om det her problem, i øvrigt også på friskolerne.
Det gælder ikke kun folkeskolerne, men grundskolerne generelt, og det gælder også, når de kommer ind i ungdomsuddannelsessystemet.
Anni Matthiesen (V), 2020-06-10:
Jeg kan så sige, at jeg rigtig gerne vil have et svar på, hvornår ministeren så forventer at den her arbejdsgruppe er færdig med arbejdet, og om det vil blive noget, som Folketingets ordførere, altså både på undervisningsområdet og socialområdet, bliver involveret i.
Så jeg vil godt lave et reklameindslag for det.
Så ved jeg også godt, at det er kulturministerens område, men der er faktisk højskoler, som er rigtig gode til at rette nogle af de her unge mennesker op og hjælpe dem, selv om de ikke har fået en afgangsprøve, men så hjælpe dem på vej til at få en afgangsprøve.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-10:
På grund af coronaen kan jeg faktisk ikke give et præcist tidspunkt for, hvornår vi bliver færdige med den interne arbejdsgruppe.
Men jeg kan sige, at jeg selv har taget hul på det og er gået i gang igen på trods af coronaen, og at jeg derfor har mødtes med socialpædagogerne i den her uge eller i sidste uge – dagene flyder en lille smule sammen i øjeblikket – for simpelt hen igen at tage hul på, hvor det er, vi skal hen, altså begynde at slå nogle streger for, hvordan vi kan tage de gode ting fra de interne skoler og få sorteret det fra, der ikke fungerer så godt, og få levet op til de ting, som ombudsmanden har været inde at sige, altså at der simpelt hen er for langt mellem snapsene, i forhold til om vi er sikre på, at de får den kvalitet og undervisning, som de skal have.
Så jeg kan ikke sige et præcist tidspunkt for, hvornår vi barsler med det, men jeg forsøger at skubbe det så hurtigt i gang, jeg overhovedet kan, i forhold til at få slået nogle streger for det, parallelt med at det stykke arbejde foregår, og det skal heller ikke forhindre os i at gå i gang med den bredere folkeskole.
Så det er bare for at sige, at lige så snart vi sådan har fået coronaen rystet bare lidt af os, er det noget af det, jeg har allermest på hjerte at vi får gjort noget ved.
Stén Knuth (V), 2020-06-10:
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at egu ikke er ligestillet med eud-uddannelsen, som bl.a. har praktikpladstaxameter, indgår i aub-ordningen og senest har modtaget en opgradering af værkstedsfaciliteter som følge af en ubalance i aub-systemet?
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-06-10:
Tak, fru formand.
Synes ministeren ikke, at det giver endog meget god mening at igangsætte en hurtig politisk forhandling, hvor Folketingets partier kan opnå flertal for en infrastrukturaftale på de områder, hvor trafikale projekter kan fremrykkes og gennemføres relativt hurtigt anlægsmæssigt?
Liselott Blixt (DF), 2020-06-10:
Men man blander tingene sammen.
Ja, jeg har stået heroppe og sagt: Test, test, test.
Hvorfor tester vi ikke taxachaufførerne?
Hvorfor tester vi ikke den gruppe?
Så vi er helt enige i, at vi skal teste, men det her er lægernes autorisation, man går uden om.
Det er også derfor, man har meldt det til politiet.
Der vil jeg da også høre: Har man det juridiske med sig?
Hvilke myndigheder er det, man har lyttet til her?
Magnus Heunicke (S), 2020-06-10:
Statens Serum Institut har med hjemmel i sundhedslovens § 222 vedrørende SSI's myndighedsopgaver mulighed for at udsende rekvisitioner til test for covid-19.
Spørgeren siger så, at hun også har stået og sagt: Test den her gruppe og den her gruppe.
Hvis man har den holdning, kan man ikke samtidig have den holdning, der hedder, at alt i øvrigt skal være ud fra en lægefaglig vurdering, for så er det ikke jo ud fra et spørgsmål om, at man politisk kan beslutte det.
Så er det ud fra den enkelte lægefaglige vurdering, og det var det jo tidligere.
Jeg synes, det er en fin løsning.
Liselott Blixt (DF), 2020-06-10:
Nej, man blander tingene sammen.
Jeg vil sige til ministeren, at jeg ønsker, at borgeren også selv tager et ansvar.
Det skal ikke være tvang.
Det skal ikke være sådan: Nu har vi bestilt din prøve, uden at din læge ved det, og så kan vi teste dig.
Når jeg siger, at vi skal teste taxachauffører, er det for at sige til alle taxachaufførerne: Ved I hvad?
Nu er det jeres tur.
Det er for at informere dem om det og så få dem hen i de hvide telte, som man netop har lavet for at kunne teste mange af dem, som ikke lige har symptomer.
Det er da noget andet, end at det bliver bestilt i ens navn uden en læges autorisation.
Magnus Heunicke (S), 2020-06-10:
Der er ikke tale om tvang her; det er fuldkommen frivilligt, om man vil lade sig teste.
Men det var jo det setup, vi havde i Danmark, og jeg skal da bare minde om, at der var utrolig meget debat, også her i Folketinget, hvor mange partier mente, at vi testede for lidt: Der var hver eneste uge nye grupper, som man kunne teste, for de var også en slags frontpersonale.
Så var der også pølsemanden, og så var der også skraldemændene og taxachaufførerne og kassemedarbejderne.
Der er mange, som er i berøring med mange mennesker, og jeg synes, at det alt sammen var klogt.
Derfor var det, at vi sagde: Frem for at have den evindelige debat var det måske klogere, at vi åbnede bredt op, så vi også får fanget flest, for der er jo stadig væk, selv om det er et lille niveau, skjulte smittelommer, og hver eneste gang man finder en af dem, kan vi begynde opsporingen, og så kan vi inddæmme smittespredningen i samfundet.
Karina Adsbøl (DF), 2020-06-10:
Tak for det.
Er det ministerens holdning, at kommuner lever op til ældreaftalen vedrørende tilbuddet til borgerne om grundigere rengøring, hvis en kommune skriver ud til sine borgere, at de kan få 10 minutters ekstra rengøring, og hvad vil ministeren gøre for at sikre, at der bliver tilbudt en grundigere rengøring?
Men kan ministeren ikke bekræfte, at vi i den aftale, som vi indgik, aftalte, at vores intention rent politisk var, at de borgere, som havde fået nedsat deres hjælp – og mange havde jo fået den nedsat; det er op til 84 pct. af kommunerne, der har anvendt bekendtgørelsen og skåret ned på den praktiske hjælp, herunder rengøring – trængte til en grundigere rengøring.
Når man nu ikke har fået gjort rent i flere måneder for nogles vedkommende, trænger man til en grundigere rengøring.
Det var intentionen med den aftale.
Så snakker ministeren om Ankestyrelsen og klage og individuelle vurderinger.
Jeg må bare sige, at intentionen i den aftale – det var i hvert fald det, Dansk Folkeparti kæmpede for i den aftale – var, at dem, der havde fået skåret ned i deres rengøringshjælp, skulle tilbydes en grundigere rengøring.
Kan ministeren så bekræfte det?
Og kan ministeren også bekræfte, at 10 minutter ikke er godt nok?
Altså, det er langtfra godt nok.
En grundig rengøring er en grundig rengøring.
Er ministeren enig med DF i, at på 10 minutter kan man ikke nå en grundig rengøring inden for den ramme?
Så jeg bliver nødt til at være sikker på, at sundhedsministeren endnu en gang vil følge op på det her og sikre, at den aftale, vi har indgået, også bliver udmøntet i praksis, så alle de borgere, der har fået skruet ned for deres hjælp, får tilbudt en grundigere rengøring.
Magnus Heunicke (S), 2020-06-10:
Jo, jeg kan bekræfte, at det var en del af aftalen.
Derfor har jeg også skrevet det til kommunerne, og derfor kan vi jo også høre, at kommunerne nu er i gang.
Så er der et konkret eksempel i en avis om en kommune, som har skrevet noget om 10 minutter, som spørgeren jo fremhæver her.
Og der kan jeg så forstå, at den pågældende kommunes sundhedsdirektør har sagt til Ekstra Bladet, at man beklager det her, og at man er i gang med at vurdere individuelt.
Men det er jo præcis det, man skal: altid vurdere individuelt.
Karina Adsbøl (DF), 2020-06-10:
Så vi indgår en aftale om, at de beboere, hvis hjælp er blevet skåret under covid-19 og ikke har fået gjort rent, skal tilbydes en ekstra rengøring, og hvad så, hvis kommunen går ind og vurderer, at det skal de ikke?
Ministeren siger, at det er en individuel vurdering.
Vores intention er, at alle de borgere skal tilbydes en ekstra, grundigere rengøring, og det var sådan set det, vi aftalte.
Det må ministeren gerne svare på.
Nu siger ministeren, at det her er ét eksempel, men ét eksempel står sjældent alene.
Det har vi set tidligere, og det kommer vi nok til at se igen.
Magnus Heunicke (S), 2020-06-10:
Ja, og hvad skal man så gøre, hvis man ikke har fået den grundige rengøring?
Så er det altså Ankestyrelsen, der både er klageinstans og har det overordnede tilsyn med kommunerne.
Det vil sige, at vi har en klageinstans, hvis man ikke får den konkrete rengøring efter det individuelle behov, man har.
Det synes jeg ikke at vi skal tale ned.
Det er klogt og godt, at der er et individuelt behov, man skal imødekomme her, for det er selvfølgelig forskelligt, alt efter hvor meget behov man har for hjælp som ældre medborger og hvor meget nedskæring der har været.
Det er jo det, som aftalen netop tager sigte på.
Karina Adsbøl (DF), 2020-06-10:
Jeg bliver lidt gal og lidt bekymret over ministerens svar.
Som jeg forstår ministeren, siger han, at ja, det er jo den individuelle vurdering.
Og ja, som udgangspunkt er det jo fint med en individuel vurdering, hvis man efterlever vores aftale.
Magnus Heunicke (S), 2020-06-10:
Lad mig starte med at slå fast, at kommunerne har en pligt til at foretage en konkret og individuel vurdering af den enkelte borgers behov og ressourcer, inden de træffer afgørelse om tildeling af hjælp.
Det betyder bl.a., at en kommune ikke kan træffe en generel beslutning om indholdet og omfanget af den hjælp, som tilbydes de ældre i kommunen.
Jeg har selvfølgelig ikke kendskab til, hvordan hver enkelt kommune tilrettelægger genetableringen af den hjælp, der midlertidigt har været suspenderet under covid-19, og det samme gælder, hvordan de enkelte kommuner følger op på behovet for en grundigere rengøring efter en længere periode uden hjælp til rengøring.
Men i forhold til den konkrete sag, som jeg formoder ligger til grund for spørgsmålet, vil jeg sige, at jeg kan forstå fra presseomtale, at den pågældende kommune har beklaget sagen.
Jeg tolker det, som om kommunen får rettet op.
Men som jeg også nævnte i mit mundtlige svar på § 20-spørgsmål nr. S 1202, har jeg den 12. maj skrevet rundt til alle 98 kommuner og gjort dem opmærksomme på ældreaftalens indhold.
I brevet har jeg understreget vigtigheden af, at ældreområdet prioriteres højt og skal tilbage til normalt niveau, i takt med at samfundet jo generelt også åbner.
Jeg har også understreget i brevet, at der er behov for grundig rengøring hos de ældre, der på grund af begrænset rengøring i en længere periode måtte have behov herfor.
Hvordan og hvornår den del af aftalen udmøntes lokalt, vil jo selvfølgelig afhænge af lokale forhold og den konkrete vurdering, der er, af den enkelte ældre.
Det er så i øvrigt Ankestyrelsen og ikke mig som minister, der skal behandle klager over de konkrete afgørelser om hjælp, som kommunen træffer.
Derfor er det også Ankestyrelsen, der fører tilsyn med, om kommunerne overholder lovgivningen på området.
I den bedste af alle verdener havde vi jo haft et system, hvor det her kunne køre, men systemet skal jo altså bl.a. kunne håndtere, at alle danskere skal kunne bestille en test.
Det mener jeg er en klog strategi, for det er jo en bred samfundstest, og vi har jo selv haft diskussionen tidligere – os to faktisk – og derfor nævnte jeg taxachauffører, for spørgeren fremhævede taxachauffører og sagde: Hvordan kan de blive testet?
Skal de virkelig igennem egen læge?
Det er vi fri for nu.
Det vil sige, at det jo er, synes jeg, en meget, meget smidig ubureaukratisk løsning, vi har fundet, men it-systemerne skal jo også spille sammen, og det var nødvendigt at gøre det på den måde her, og så er der nogle anmærkninger i it-systemet, og de skulle jo løse det problem.