runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2017-11-08:
Tak for det.
Indledningsvis kan jeg først og fremmest slå fast, at det jo er Udlændingestyrelsen, der er ansvarlig for at tilvejebringe og drive indkvarteringssteder for asylansøgere.
Hvis vi ser nogle år tilbage, ser vi, at vi havde et meget stort indrejsetal i Europa, herunder i Danmark.
I 2015 kom der godt 21.000 asylansøgere til Danmark – det er der jo nu blevet sat en stopper for – og det betød, at man netop dengang skulle bruge rigtig mange kræfter på at finde indkvarteringssteder.
Det billede har jo fuldstændig ændret sig, fordi asylansøgertallet nu er blevet så lille, og det er det jo bl.a. blevet på grund af de opstramninger, som vi har lavet sammen med Dansk Folkeparti.
Det betyder så også, at når der er kommet færre hertil, har Udlændingestyrelsen lukket en række asylcentre, og at der i år bl.a. er blevet lukket ikke mindre end 23 asylcentre i Danmark.
Derfor gik Udlændingestyrelsen i gang med at samle og optimere, kan man sige, driften af de asylcentre, der var tilbage.
Det har så betydet, at Udlændingestyrelsen pr. 30. maj 2017 opsagde lejekontrakten med Lejre Kommune, og det er jo det, der bliver henvist til her.
Jeg bliver så i spørgsmålet bedt om at komme med min holdning til, om det er de rigtige, der bliver taget hensyn til, i forbindelse med opsigelsen af lejemålet.
Udlændingestyrelsen har jo vurderet, at der kunne ske en samlet optimering af asylindkvarteringen, ved at man netop sikrede en bedre udnyttelse af Center Avnstrup.
Det, at man netop sikrede den her optimering, må jeg sige jeg er meget enig med Udlændingestyrelsen i.
Udlændingestyrelsen er ligesom alle andre statslige myndigheder og institutioner jo forpligtet til at bruge statens penge mest effektivt og bedst muligt, og der må jeg sige at jeg stoler på, at Udlændingestyrelsen også gør det i netop den her sag.
Når det er sagt, kan jeg selvfølgelig godt forstå, at for de forældre, der har indskrevet deres børn i den pågældende institution, kan det være noget ærgerligt, at en institution, man ellers har været glad for, står over for at skulle lukkes.
Men det må altså være et kommunalt anliggende efterfølgende at løse det lokalt.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-11-08:
Så jeg kan forstå på ministeren, at det er vigtigere, at man får en lidt mere optimal drift af flygtningecentre, end at man f.eks. udnytter nogle af de teltlejre, der stadig væk er ledig kapacitet i.
Det er vigtigere at tage det hensyn end at tage det hensyn til børnene, at de kan få lov til at fortsætte i den børnehave, de er startet i, og fortsætte med at få lov til at få en tryg opvækst, hvor de ikke skal igennem et skift midtvejs; man er måske endda startet i vuggestuen i Avnstrup Børnegård.
I stedet for at få et sammenhængende forløb er det vigtigere for staten lige at spare et par kroner, altså i stedet for at bruge nogle af alle de andre lokaliteter, man kunne have brugt.
Man kunne måske have haft lidt is i maven, i forhold til at flygtningetallet trods alt er på vej med yderligere ned, og have undgået at bruge lige præcis den del, som huser Avnstrup Børnegård.
Det er altså vigtigere med driften end børnenes kontinuitet i deres hverdag, i deres liv og i deres videre vej ind i skolevæsenet; der er det vigtigere at tage hensyn til at spare et par kroner end at tage hensyn til børnene.
Man sætter altså her flygtningeområdet over børneområdet.
Inger Støjberg (V), 2017-11-08:
Jeg tror ikke, at man kan sætte det op på den måde, som det bliver gjort her.
Men når det er sagt, er det jo mig bekendt ellers sådan, at Dansk Folkeparti i hvert fald ikke har en voldsom lyst til at bruge flere penge på udlændingeområdet generelt set og slet heller ikke på flygtningeområdet.
Så derfor går jeg da også ud fra, at vi på en eller anden måde samles om, at det er afgørende, at driften ligesom bliver gjort mest muligt optimal.
Det plejer vi i hvert fald at være enige om.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-11-08:
Der er jo masser af bygninger, som staten har stående, og ting, som staten har opkøbt for at kunne huse de her flygtninge.
Det er et meget lille areal, der i dag huser Avnstrup Børnegård, som man sagtens kunne have fundet plads til et andet sted, uden at det ville have kostet mere.
Er det virkelig den eneste løsning, der er: at smide de her børn ud af deres børnehave for at gøre plads til flygtninge?
Var der ikke et eneste andet sted i kongeriget Danmark, hvor vi alligevel har bygninger, og hvor der kunne have været plads til de flygtninge, i stedet for at det skulle gå ud over børnene?
Henrik Brodersen (DF), 2017-11-08:
Hvad er ministerens holdning til, at ghettoområder og lovløse parallelsamfund, hvor hjemmehjælpere, postansatte og parkeringsvagter ikke længere tør færdes, og hvor ambulancer må vente på politieskorte for at rykke ind, nu også er blevet et reelt problem i mindre provinsbyer, som f.eks. i Ringparken i Slagelse, og hvordan mener ministeren at vi bør løse dette problem?
Skriftlig begrundelse
Vold mod offentligt ansatte, bl.a. ansatte i hjemmeplejen, finder stadig sted i Slagelse Kommunes to udsatte boligområder, Ringparken i Slagelse og Motalavej i Korsør.
Kommunen har overfor Sjællandske nu bekræftet to nylige hændelser af voldelig karakter mod hjemmeplejere, der blot udfører deres arbejde.
Det ene sted blev der kastet med sten mod en af kommunens biler, mens en hjemmeplejer på aftenvagt lige omkring Jacob Dampes Vej i Slagelse blev sparket og skubbet.
Det er nemlig, at dannelsen af ghettoområder – såkaldte parallelsamfund – hvor dansk lov ikke længere hævdes, og hvor det er utrygt for offentligt ansatte at udøve deres arbejde, nu også har ramt mindre danske provinsbyer som Slagelse, og derfor ikke kun er et problem i de større byer længere.
Der spørges derfor til, hvad ministerens holdning er til denne udvikling, og hvordan ministeren mener, at vi bør løse dette problem.
Inger Støjberg (V), 2017-11-08:
Altså, som tidligere sagt mener jeg, at Udlændingestyrelsen har truffet en beslutning, som jeg sagtens kan stå på mål for her.
Og som jeg også tidligere har sagt, er det normalt ikke sådan, at man hører et medlem af Dansk Folkeparti stå og plædere for, at der skal bruges flere penge på de flygtninge, der er i Danmark.
Men det er og bliver et kommunalt anliggende at få skaffet de pladser, der skal til, for børn i kommunen.
Og jeg forstår også, at Lejre Kommune har givet forældrene et par forskellige løsningsmodeller.
Kristian Jensen (V), 2017-11-08:
Det er sådan, at vi har lagt meget klart frem, hvor vi vil finde de her finansieringselementer.
Vi vil finde dem på en række overførselsindkomster, som vi gerne vil justere.
Til gengæld synes jeg, det er meget åbent at sige: Vi vil egentlig gerne invitere de partier, der vil være med til at tage ansvaret, til også at pege på, hvor pengene skal findes henne – hvad det er for nogle finansieringselementer.
Vi vil være åbne over for, at der kan komme ønsker fra andre partier, der gerne vil være med til at lave de nødvendige reformer – reformer af vores erhvervs- og iværksætterpolitik, reformer af vores skattepolitik – og de ønsker, de måtte komme med, er vi lydhøre over for.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-11-08:
Det er selvfølgelig beklageligt, at landets minister på det her område synes, det er vigtigere at spare et par skillinger på området end at sikre børnene, specielt når der nu er så mange muligheder for steder, hvor de her flygtninge kunne være blevet placeret i stedet for.
Inger Støjberg (V), 2017-11-08:
Altså, igen vil jeg sige, at jeg faktisk mener, at det er en lidt urimelig fremstilling.
Og det er altså også sådan, at kommunen, altså Lejre Kommune, også selv har en forpligtelse til at finde en løsning for de mig bekendt ret få børn, der i øvrigt er indskrevet.
Men det ændrer selvfølgelig ikke på, at de børn selvfølgelig kan være meget glade for den institution, som de nu er i.
Så jeg må sige: Alt i alt mener jeg, at de beslutninger, der her er blevet truffet fra Udlændingestyrelsens side, er helt i orden.
Josephine Fock (ALT), 2017-11-09:
Det, jeg sagde, var, at den debat, der foregår i byrådssalen og i regionsrådssalen, foregår på dansk.
Og jeg har stor tiltro til vælgerne, i forhold til at de ikke stemmer en ind, som overhovedet ikke kan dansk.
Det, jeg diskuterede med den forrige ordfører, som stillede mig et spørgsmål, var, hvordan jeg havde det med, at diskussionerne ude lokalt foregik på et andet sprog end dansk.
Og så sagde jeg, at det har jeg det sådan set fint med, for det er at tage del i den demokratiske ret, i forhold til hvordan vi gerne vil have vores lokalsamfund her til at virke.
Pernille Bendixen (DF), 2017-11-09:
Undskyld mig, men det er jo sådan lidt absurd, hvad der bliver sagt fra talerstolen lige nu, altså at man, hvis man bliver valgt ind, selvfølgelig skal kunne det danske sprog.
Jamen det kan man ikke nødvendigvis, som det er i dag.
Det er jo derfor, vi har lavet det her forslag.
For sådan som det er i dag, kan man faktisk opnå valg uden at kunne læse, tale, skrive eller forstå det danske sprog.
Josephine Fock (ALT), 2017-11-09:
Til ordføreren vil jeg sige, at jeg er rigtig glad for, at ordføreren tænker på et hippiekollektiv fra 1970'erne, når han ser mig.
Nu er jeg så lidt for ung til at have boet i det selv, men sådan som jeg har set det på bl.a. film, er det jo et dejlig fladt demokrati, der lige præcis er i et hippiekollektiv.
Man forsøger at involvere alle dem, der bor i kollektivet, tager hensyn til det, de mener, og tager hensyn til det, de siger, for at kunne få kollektivet til at fungere, bl.a. om, hvad man skal købe ind og have af varer i huset og spise om aftenen.
Og det er i virkeligheden det samme, jeg gerne vil have vi fastholder her, nemlig at dem, der bor lokalt i kommunen og regionen, selvfølgelig skal have indflydelse ved at stemme og ved at diskutere: Hvordan vil vi gerne have, at vores lokale sted indrettes?
Og ja, det kan foregå på flere sprog.
Den debat, der er i byrådssalen og regionsrådssalen, foregår jo på dansk, så det siger sig selv, at den person, der bliver valgt ind, vil skulle praktisere sit danske dér.
Christian Langballe (DF), 2017-11-09:
Altså, af en eller anden grund kommer jeg altid til at tænke på sådan et hippiekollektiv fra 1970'erne, når jeg hører Alternativet, og det er sådan et kært minde.
Men jeg synes, at der simpelt hen er noget i det der – og så enkelt tror jeg sådan set bare det er – hvor vi ikke rigtig taler samme sprog, hvad angår forståelsen af et demokrati.
Jeg mener, det er en helt afgørende forudsætning for et dansk folkestyre – nationalt såvel som lokalt – at man taler sproget.
Jeg vil sige, at den indvandring, som jo har betydet, at vi må til at lave lovgivning på områder, vi ikke havde drømt om, bare betyder, at vi bliver nødt til at tage stilling til: Hvad nu, hvis der f.eks. bliver ført valgkamp på tyrkisk?
Er det ikke noget problem ifølge ordføreren?
Jeg skal bare forstå det ret, for det forstår jeg simpelt hen ikke.
Josephine Fock (ALT), 2017-11-09:
Jeg er faktisk lidt usikker på, hvordan jeg skal forstå spørgsmålet.
For lige præcis det, vi diskuterer her, er jo at deltage i det lokale valg, og det er selvfølgelig for de borgere, der bor i det lokalområde eller i den region.
Det er jo de borgere, der skal tage stilling til, hvordan de gerne vil have deres lokale by til at fungere, hvordan de gerne vil have deres lokale region til at fungere.
Der er det jo helt afgørende, at man tager de diskussioner – og det kan for min skyld også godt foregå på tyrkisk, men det er klart, at når man diskuterer på den måde, er man selvfølgelig også nødt til, hvis man så bliver valgt ind, at kunne diskutere på dansk.
Så jeg har svært ved det der med det grænseløse.
Vi har nogle EU-regler, som jeg også var inde på i talen – undskyld, formand, nu skal jeg stoppe – som vi selvfølgelig er forpligtet til at følge, og det er, at når man har haft bopæl her i Danmark i 3 år, har man stemmeret til lokal- og regionalvalg.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-09:
Så må man jo konstatere, at vi er uenige.
Alternativet mener ikke, det er problem, at der bliver ført valgkamp på sprog, som de fleste danskere ikke forstår, og dermed kan de fleste danskere ikke sætte sig ind i, hvad de kandidater render rundt og turnerer med af forskellige synspunkter.
Det er jo en måde at koble en stor del af befolkningen af den demokratiske debat på, og det synes jeg er meget, meget uheldigt.
Jeg tror, at grunden til, at mange partier har det modsatte synspunkt af Dansk Folkeparti – det lyder, som om det måske også er den grund, som Alternativet har – simpelt hen er, at man betragter demokrati som sådan noget, der går over grænser.
Demokrati er nærmest grænseløst, må man forstå.
Jeg vil bare gerne høre, om det er rigtigt forstået, at det er sådan, Alternativet opfatter demokratiet – at det går over grænser.
Altså, hvis du rykker dig til et nyt sted, skal du i princippet have lov til at stemme der.
Sådan er det bare.
Er det Alternativets holdning, eller er det Alternativets holdning, ligesom det er Dansk Folkepartis holdning, at et velfungerende demokrati tager udgangspunkt i det nationale og i et bestemt folk og et bestemt sprog og en bestemt kultur?
Tak for det.
Mener fru Josephine Fock, at det er et sundhedstegn for demokratiet, når vi kan se, at der er flere og flere steder, hvor der bliver ført valgkamp på andre sprog?
Er det et sundhedstegn for demokratiet?
Det må være forudsætningen.
Det kommer i øvrigt meget bag på mig, at Dansk Folkeparti kan stå alene med det her synspunkt i Folketinget.
Men et eller andet sted må man jo forsøge at appellere til andre menneskers sunde fornuft.
Er det ikke en udfordring for demokratiet, når vi ser, at der opstår lommer, hvor det ikke længere er det danske sprog, der dominerer i forhold til valgdeltagelsen?
Er det ikke et problem?
Pernille Bendixen (DF), 2017-11-09:
De stemmer, en sådan kandidat får, er jo vedkommendes egen etnicitets stemmer.
Det er klart, for de taler samme sprog, og så stemmer man selvfølgelig på en, der taler det sprog, man selv taler.
Laura Lindahl (LA), 2017-11-09:
Det mener jeg bare der er eksempler på at man godt kan.
Der er eksemplet med tyskerne, som er flyttet hertil, og som har en dansk kone, og som sagtens kan orientere sig på engelsk og ved, at konen og manden taler sammen derhjemme, og ved at børnene kommer hjem og fortæller, hvad der er godt og skidt ved den skole, de går i.
Så jeg mener, at der er eksempler, hvor man godt kan.
Men derfor betyder det jo ikke, at jeg ikke synes, det er relevant at drøfte, hvad vi gør med den gruppe, som man taler om her.
Jeg mener bare, at man vil ramme skævt med det her forslag, udover at det så ikke kan lade sig gøre EU-retligt.
Andreas Steenberg (RV), 2017-11-09:
Jeg tror, det er en god idé at kunne tale dansk for at få nogen til at stemme på sig, og det er jo trods alt det, demokratiet handler om.
Det gør man jo heller ikke til nationale valg.
Der sætter man statsborgerskab op som et krav.
Men der kan da godt være nogle danske statsborgere, der ikke vil kunne bestå den her prøve, som I nu vil kræve af ikkestatsborgere i forhold til lokalvalg.
Vi har ikke nogen prøve, man skal bestå for at få lov at stemme til Folketinget i forhold til dansk.
Christian Langballe (DF), 2017-11-09:
Undskyld mig, men det må jeg godt nok sige.
Det her er i virkeligheden et meget vidtrækkende synspunkt, meget, meget vidtrækkende, for hvorfor så egentlig til de nationale valg?
Hvorfor skal man tale dansk dér?
Det er jo også en kundskab.
Altså, vi taler om selve muligheden for at kommunikere internt, føre valgkamp, tale sammen, diskutere.
Det er altså ligegyldigt, at det er en kundskab.
Okay, det er så en kundskab, som ikke skal være opfyldt, og det vil så sige: Jamen hvad så?
Altså, jeg vil godt have ordføreren til at sige meget klart, at ordføreren ikke mener, at dansk er nogen forudsætning for en valgkamp, hverken kommunalt eller nationalt.
Andreas Steenberg (RV), 2017-11-09:
Over årene er vi jo kommet væk fra at sige, at nogle bestemte kundskaber skal give en ret til at stemme.
Man startede også med at sige, at man skulle have en meget høj alder.
Derfor: Demokrati handler jo ikke om, at vi skal stille nogle krav til, at folk skal vide noget eller kunne noget.
Det handler jo om, at alle har ret til at blive hørt og stemme, og derfor er jeg uenig i, at man skal sætte nogle grænser op med hensyn til kundskaber.
Man kunne jo lige så godt spørge: Skal man bestå en test om samfundsforhold, før man må få stemmeret?
Sådan kunne man jo blive ved.
Nej, den enkelte må have lov at stemme ud fra de præmisser, den enkelte har.
Christian Langballe (DF), 2017-11-09:
Altså, ordføreren burde jo nok lige forstå, hvad det var, der blev sagt.
Det, vi diskuterer her og nu, er den fundamentale byggesten i folkestyret, at man taler det sprog, som hersker i landet.
Det er så elementært, og der mener jeg, at vi kommer ud i problemer, hvis det er sådan, at vi begynder at bevæge os væk fra den grundforudsætning, og derfor har vi fremsat det her forslag.
Jeg vil sådan set også gerne diskutere det, og vi kunne godt sige, at man skulle være dansk statsborger, og det ville jeg også mene var en selvfølge.
Det her er så selvfølgeligt for mig, at jeg faktisk ikke forstår, hvorfor vi har den her diskussion.
For det må da være en helt grundlæggende præmis, at den valgkamp, der nu bliver ført herude kommunalt, foregår på dansk.
Hvad skulle det ellers være? vil jeg sige.
Men vi ser jo så bare, at det begynder at pible frem med hensyn til folk, der fører valgkamp på tyrkisk, og det mener jeg simpelt hen undergraver hele vores folkestyre.
Jeg mener, det er undergravende.
Andreas Steenberg (RV), 2017-11-09:
Jeg er i hvert fald glad for, at vi er enige om at være for demokratiet.
Det er trods alt noget.
Det her med, om folk sætter sig nok ind i det, inden de stemmer, tror jeg vi skal være meget påpasselige med at begynde at moralisere over.
Jeg tror også, der er nogle af dem, der har stemmeret, som måske ikke bruger så lang tid på det, og det kan endda være, at der er nogle, der kommer fra Grækenland, og som bruger længere tid på det end den gennemsnitlige dansker, hvem ved?
Det ved vi ikke.
Så jeg tror, man skal passe meget på med at sige, at der er nogle grupper, der ikke sætter sig ind i det, og så må de ikke stemme.
Så begynder vi altså at røre ved noget i demokratiet, som jeg synes vi skal afholde os fra at røre ved.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-09:
Tak for det.
Altså, som EU-borger kan man jo i princippet stemme fra dag et.
Så der er ikke en eller anden indkøringsfase.
Du kan sådan set stemme, når du sætter dine ben på dansk jord.
Der er en periode, hvor du skal blive registreret.
Så vidt jeg husker, tager det et par uger, så reelt kan du i praksis stemme efter et par uger.
Det er der da ikke nogen fornuftige mennesker der kan mene er hensigtsmæssigt.
Man skal have tid til at kunne sætte sig ind i, hvordan et samfund hænger sammen, hvad de forskellige kandidater står for.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at hr. Andreas Steenberg og Det Radikale Venstre kan være uenige i det, for Det Radikale Venstre går jo også ind for demokratiet og den demokratiske samtale.
En forudsætning for demokratiet må da være, at vi kan forstå, hvad det er, der bliver sagt – ligesom hvis en dansker flytter til et andet land: Så kan en dansker jo heller ikke fra dag et forventes at vide, hvad de forskellige partier står for, og hvilke forhold der er vigtige for de andre borgere i det pågældende lokalområde.
Det kan man jo ikke.
Er det ikke fuldstændig indlysende selv for en radikal?
Andreas Steenberg (RV), 2017-11-09:
Som jeg nævnte i talen, er juraen jo sådan, at man skal have boet i et stykke tid i Danmark.
Det er ikke bare lige fra dag et.
Det vil sige, at man jo også er bruger af daginstitutioner og alt mulig andet, og så bliver man påvirket af, hvad der bliver besluttet i den kommune, man bor i.
Derfor synes vi, det er rimeligt nok, at man så også kan stemme og være med til at påvirke de ting, der påvirker en selv.
Det er jo det, der er demokratiets natur.
Det, I kræver her, er jo ikke, at man kan tale dansk; det er, at man kan tale dansk på et så højt niveau, at selv rigtig mange etniske danskere heller ikke ville kunne leve op til det, hvis de skulle.
Og derfor ville det jo, hvis det gjaldt for alle, udelukke rimelig mange fra at kunne stemme, og det synes vi ikke er en god idé.
Uanset hvor god man er til dansk, skal man have lov til at kunne stemme om de ting, der foregår i ens lokalsamfund.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-09:
Vi foreslår ikke, at demokratiet kun er for en udvalgt elite.
Vi så jo gerne, at demokratiet i Danmark kun var for danske statsborgere.
Og jeg må sige, at når man er rundt og diskutere det her med almindelige vælgere, danskere forskellige steder, er det meget sjældent, jeg møder nogen, der er uenig i det.
Faktisk møder jeg tit nogle, som bliver lidt overraskede over, at man kan stemme til et kommunalvalg i Danmark uden at være dansk statsborger.
Sådan burde det være efter vores opfattelse, men det er ikke engang det, vi foreslår her.
Vi foreslår bare, at man skal kunne tale og forstå dansk.
Det må jeg sige at jeg betragter som helt indlysende rigtigt, men sådan er der jo så meget her i Folketingssalen med jævne mellemrum.
Jeg vil bare høre, om ikke Det Radikale Venstre godt kan se det problematiske i, at hvis man flytter fra Grækenland til Danmark eller fra et andet land til Danmark og har stemmeret stort set fra dag et – det har man reelt, der er en tid, hvor man skal blive registreret, og når man er registreret, har man stemmeret – så ved man jo ikke, hvordan et samfund er indrettet.
Man ved ikke, hvordan det fungerer.
Det er jo ikke, fordi der er tale om onde mennesker, men de har bare ikke forudsætningen for at vide, hvad der er op og ned, og hvad de forskellige kandidater står for.
Kan det ikke være et problem?
Andreas Steenberg (RV), 2017-11-09:
Dansk Folkeparti ønsker at stille krav om, at udlændinge for at kunne få valgret og være valgbare til kommunale og regionale valg skal have bestået en prøve i det, der hedder dansk 3.
Danskprøve 3 er på et ret højt niveau og vil ikke kunne bestås af rigtig mange etniske danskere.
Derfor handler det her forslag jo allermest om, at mennesker uden dansk statsborgerskab, men som bor og arbejder i Danmark, ikke skal have de samme rettigheder som andre borgere.
Som EU-borgere har vi valgret til kommunalvalg, hvis vi bor længerevarende i et andet EU-land, så EU-borgere kan DF ikke tage rettigheder fra, så det må være borgere, der kommer fra tredjelande og er her i Danmark, som Dansk Folkeparti ønsker at ramme.
Det er vi uenige i.
Det fremmer ikke integrationen eller modtagelsen i Danmark, og det er netop derfor, vi i EU har besluttet, at alle EU-borgere har de rettigheder til at kunne stemme.
Vi mener ikke, at det er fremragende danskkundskaber, der skal afgøre, om man kan deltage i demokratiet.
Så ville vi udelukke alt for mange borgere, heriblandt også rigtig mange etnisk danske borgere.
Det er heldigvis mange år siden, at vi besluttede, at demokratiet kun var for en udvalgt elite.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-11-09:
Jamen lad mig lige præcisere: Jeg taler ikke om, at det er et problem, at erhvervsledere ikke kan det ene eller det andet sprog, for de er havnet der, hvor de er havnet, på grund af deres kvalifikationer og deres evner til at løse problemstillinger.
Det har jeg fuld respekt for.
Og for mit vedkommende må en virksomhed jo sådan set selv bestemme, om de har en kun kinesisktalende eller svensktalende person ansat, hvis vedkommende løfter opgaven, og det må jeg gå ud fra, at dem, der har ansat vedkommende, har vurderet, at vedkommende gør.
Men der trækker jeg det så over i den principielle anden retning: Ser ordføreren det ikke som et problem, at man i princippet kan få valgt en borgmester, der hverken taler eller forstår dansk eller ved, hvordan tingene foregår i en dansk kommune?