runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2021-02-26:
Jeg tænkte, at jeg ville tage den hernedefra, i stedet for at jeg skal op til allersidst på talerstolen og igen spritte af og gøre det her og trække det ud.
Jeg vil sige tak for debatten.
Jeg håber, at beskæftigelsesministeren har fået nogle af de her ting med, som vi har haft fokus på også de seneste par år og i forhold til de udfordringer, der er, både i forhold til ydernumre og til at få belyst hele området, altså at det er noget, man vil tage med sig over i Beskæftigelsesministeriet.
Peter Hummelgaard (S), 2021-02-26:
Tak for ordet, formand.
Endnu en gang en varm tak til især Dansk Folkeparti for at have taget initiativet til den her debat.
Jeg synes, at vi er kommet rigtig godt rundt om diskussionen, så jeg skal heller ikke gøre mine afsluttende bemærkninger så lange, men blot opsummere i hvert fald regeringens synspunkt, for så vidt angår beskæftigelsesdelen.
Der er det jo sådan, at de gældende regler skal forene mange hensyn, og det synes jeg helt overordnet også at de lykkes med.
Men selvfølgelig skal vi altid være åbne for, at regler kan indrettes på en bedre måde.
På den baggrund ser jeg frem til det videre arbejde med området, både initiativet om administrationsforenkling og afdækningen af kvaliteten på området.
I første omgang ser jeg dog frem til, at vi som samfund får båret hinanden så sikkert som muligt igennem den her alvorlige sundhedskrise, der har plaget os i snart et år.
Men jeg ser naturligvis frem til at arbejde videre med bl.a. det område, vi har debatteret her i dag.
Jeg synes, at det, der tegner til at kunne blive vedtaget i en fælles vedtagelsestekst på baggrund af den her forespørgselsdebat, er et rigtig, rigtig godt udgangspunkt for det videre arbejde.
Vi er, som jeg allerede nævnte i mine indledende bemærkninger, helt åbne over for at undersøge, om der er indikationer på patientsikkerhedsmæssige udfordringer i ordningen, og jeg synes i øvrigt også, at der er kommet nogle meget relevante betragtninger både fra Dansk Folkepartis ordfører, men også fra SF's ordfører, omkring, hvor meget vi som samfund vil kunne spare, hvis vi bliver bedre til at forebygge generelt.
Det gælder på det her område såvel som på andre områder.
Så med de ord vil jeg slutte af med endnu en gang at sige tak for en god debat og så give ordet videre til sundhedsministeren.
Mette Thiesen (NB), 2021-02-26:
Tusind tak til Dansk Folkeparti for at rejse den her debat.
Jeg synes, der har været rigtig mange gode pointer undervejs, og jeg tror også, vi alle samme godt kan blive enige om, at pengene skal bruges bedst muligt og komme dem, der har brug for dem, til gavn på bedst mulig vis.
Lad det være ordene herfra, og så vil jeg bare sige tak for en rigtig, rigtig god debat med mange gode pointer.
Per Larsen (KF), 2021-02-26:
Det er jeg fuldstændig enig med ordføreren i, men det, som regionerne finansierer, er jo de autoriserede fodterapeuter.
Sådan som jeg forstår det, er det kommunerne, der yder tilskud til behandlerne.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-02-26:
Men det kunne jo så være et tema, som vi skulle prøve at se om vi kunne komme til bunds i – altså at finde ud af, om aftalerne simpelt hen er gode nok.
Vi har et rekrutteringsproblem, et regulært rekrutteringsproblem, med hensyn til autoriserede fodterapeuter i forhold til den forebyggende indsats, som jo er så vigtig for regionernes budgetter, fordi den manglende fodterapi kommer til at få afsmittende virkning på regionernes budget i den sidste ende.
Så prioriteringen af den forebyggende behandling og også rekrutteringen bliver jo et tema her.
Per Larsen (KF), 2021-02-26:
Ja, det skal jeg ikke komme med et bud på, for jeg ved simpelt hen ikke, hvad årsagen er, men jeg kan bare konstatere, at der jo, når man går ind og kigger, er lange ventelister hos fodterapeuterne.
Derfor kunne man også synes, at der var behov for, at der blev oprustet på området, om man så må sige.
Men lige nøjagtig hvad årsagen er til, at der ikke søges flere ydernumre, ved jeg ikke.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-02-26:
Tak for det.
Det var i og for sig, fordi ordføreren nævnte det her med, at det godt kan være, at vi får et flaskehalsproblem i forhold til at have autoriserede fodterapeuter nok.
Men det er jo regionerne, som også har anerkendt, at fodplejere får ydernummer til at varetage nogle af de her opgaver.
Nu ved jeg jo, at ordføreren også sidder i et regionsråd.
Måske har ordføreren også en tanke om, om prisaftalerne i forhold til de autoriserede fodterapeuter er gode nok i forhold til den forebyggende indsats, som regionerne også må have en stor interesse i at få udført.
Hvor opstår problemet, når så få autoriserede fodterapeuter har lyst til at søge et ydernummer?
Jane Heitmann (V), 2021-02-26:
Tak for det.
Tak for ministerens besvarelse.
Rosen til SF's ordfører deler jeg et langt stykke hen ad vejen, og jeg synes sådan set, at SF's ordfører, Kirsten Normann Andersen, stillede et relevant spørgsmål i forhold til de afledte effekter af manglende eller utilstrækkelig fodbehandling.
Og nu skal vi jo alle her i Folketinget sammen med regeringen lave en ramme for den undersøgelse, der skal sættes i værk.
Er beskæftigelsesministeren til sinds også at lade lige præcis en undersøgelse af de afledte effekter indgå i den undersøgelse?
Peter Hummelgaard (S), 2021-02-26:
Det spørgsmål, som ordføreren rejser, er jo et generelt politisk spørgsmål, som jeg i alle henseender, når vi snakker både økonomisk politik, men også politik på enkeltområder, er meget optaget af.
Det er jo også en af årsagerne til, at vi har nedsat den her kommission med Nina Smith i spidsen, der skal se på andengenerationsreformer, og som altså skal se på, hvad det faktiske udbytte er af, at vi investerer i mennesker tidligt, hvad det faktiske udbytte samfundsøkonomisk er af, at vi på et tidligt tidspunkt investerer i at have et velfærdssamfund, som stiller tilstrækkelige muligheder til rådighed, og om vi i højere grad i fremtiden kan indregne langsigtede besparelser af tidlige investeringer.
Det er jo ikke den måde, vi i vid udstrækning driver finanspolitik på i dag.
Så hele det spørgsmål synes jeg er rasende interessant, og derfor vil jeg ikke på forhånd afvise noget, men det er jo selvfølgelig en diskussion, vi skal tage i fællesskab.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-02-26:
Tak for talen.
Nu står vi jo her og skal diskutere to lovforslag, og jeg tænker sådan umiddelbart, om vi kan justere lidt på de her lovforslag, så vi i højere grad kan hjælpe regeringen med at tælle til 20 og komme frem til, at det er realistisk at nå 20 mio. t i CO 2 -reduktioner i 2030.
Når jeg så kigger i det her lovforslag og ser på, hvordan man summerer de klimamæssige og miljømæssige konsekvenser op, fylder det ikke ret meget, og det er lidt svært at sige, at det her lovforslag virkelig rykker.
Jeg synes, at det bærer lidt for meget præg af, at her er noget EU-implementering, som vi så skal gennemføre i Danmark, og så ændrer man lidt på noget lovtekst, og så har man lige pludselig et lovforslag på 300 sider, uden at det rykker det helt vilde.
Så jeg vil høre ordføreren, om ordføreren ikke vil være med til en proces i udvalget for at se, om vi kan skrue op for den ambition om at få mere vedvarende energi, som ordføreren havde med i sin tale.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-02-26:
Tak for det.
Vi skal have meget vedvarende energi, både grøn strøm, grøn varme, grøn gas osv., og det er en udvikling, vi allerede er godt i gang med, og som vi fortsat skal understøtte og fremme.
Det er formålet med det her lovforslag.
Konkret indeholder lovforslaget en række elementer, som bidrager til at nå vores eget klimamål på 70 pct. samt EU's klimamål i 2030.
For det første muliggør lovforslaget gennemførelse af EU-direktivet for vedvarende energi om øget anvendelse af vedvarende energikilder.
Det er der behov for.
For det andet muliggør lovforslaget gennemførelse af vores brede politiske aftale om at indføre bæredygtighedskrav til træbiomasse i vores energiforbrug.
Vi er enige om, at der er meget stor forskel på træbiomasse, og derfor skal vi sikre os, at den træbiomasse, vi bruger til energi i Danmark, er så bæredygtig som muligt.
Det er det første skridt.
Der er allerede igangsat et arbejde, der skal se på en eventuel udfasning af træbiomassen.
Det skal være med til at sikre, at også den biomasse, der kommer fra landbruget, er forsvarligt dyrket.
For det fjerde gør lovforslaget det muligt at fastsætte krav til integration af vedvarende energi i transportsektoren, herunder implementering af det CO 2 -fortrængningskrav, som skal indfases frem mod 2030, som et flertal i Folketinget har aftalt med aftalen om grøn omstilling af vejtransport.
Den grønne omstilling af vores transportsektor er vigtig, og vi skal have mere vedvarende energi ind i vores transportsektor.
Det bliver muligt med det her lovforslag.
For det femte sikrer vi, at det er muligt for borgere, virksomheder og lokale myndigheder at deltage i vedvarende energifællesskaber på den samme måde, som vi i december vedtog reglerne for borgerenergifællesskaber.
For det sjette udvider vi mulighederne for at etablere oprindelsesgarantisystemer for gas, varme og køling for vedvarende energikilder på samme måde, som det eksisterende oprindelsesgarantisystem fungerer for elektricitet fra vedvarende energikilder.
I dag er vi tæt på at lave støttefri vedvarende energi, men vi er der ikke endnu.
Oprindelsesgarantier eller såkaldte grønne certifikater er med til at mindske behovet for støtte til vedvarende energi, og det er også hensigten med det system, vi foreslår for gas, varme og køling.
Med lovforslaget får flere producenter af vedvarende energi mulighed for at anmode om oprindelsesgarantier og dermed dokumentere deres grønne produktion.
Til sidst vil lovforslaget give ministeren mulighed for at gøre tilladelsesprocessen for etablering af vedvarende energianlæg lettere ved bl.a. at fastsætte tidsfrister for myndighedernes sagsbehandling samt en række mindre ændringer til implementering af VE-direktivet.
Den grønne omstilling, vi står i, kræver, at vi stiller høje krav til bæredygtigheden af de energikilder, vi bruger, at vi reducerer energikildernes drivhusgasudledninger og stiller krav til, at vi fortsat fremmer udbygningen af vores vedvarende energikilder.
Med det her lovforslag trykker vi på en lang række knapper, som bidrager til netop dette, og derfor bakker Socialdemokratiet op om lovforslaget.
Magnus Heunicke (S), 2021-02-26:
Tak for de ord.
Det er fuldstændig korrekt.
Jeg tror ikke, at det giver nogen mening at skyde skylden på ordningen, der blev lavet der tilbage for næsten tyve år siden.
Jeg synes, at det har vist sig at være en klog og god beslutning, som har løst mange problemer.
Men der er heller ingen tvivl om, at det nu er en god anledning til at se på det igen, altså om der skelnes rigtigt her.
Der skal vi bare gøre det klogt og rigtigt.
Fodterapeuterne, det er den offentlige uddannelse, er omfattet af autorisation fra Styrelsen for Patientsikkerhed, og der er det der krav om journalføring og klageadgang og tilsyn osv.
Og så har vi fodplejere, og det er jo en anden type uddannelse.
Den er privat, den er ikke su-berettiget, og deres honorarer fastsættes ikke i overenskomsten mellem Danske Fodterapeuter og RLTN.
Så det er to forskellige verdener, kan man sige.
Vi har nok brug for begge to, tænker jeg, for også at få det fleksibelt og nemt og godt for den enkelte.
Ja, lige præcis, og jeg synes, det er en meget, meget god vedtagelsestekst, som et bredt Folketing nu har tilkendegivet at de er enige i.
Men når jeg også synes, den er så god, så er det netop – selv om det ikke står der direkte – fordi det her jo er et væsentligt skridt til at opnå det, vi virkelig har brug for, nemlig mere lighed i sundhed; et opgør med den ulighed i sundhed.
Og det kan vi ikke gøre, hvis vi ikke er bedre til forebyggelse.
For vi kan se, at når det drejer sig om kroniske patienter, altså dem, der ikke får forebygget i tide, så er der en enorm social slagside, og det er præcis der, vi er, og det er det, vi kan se her.
Og jeg er helt enig: Det kan også være godt for statskassen.
Og det vil helt sikkert være godt for den enkelte og stensikkert være godt for den kamp, vi har mod den ulighed i sundhed, som vi slås med i Danmark.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-02-26:
Tak for det.
Jeg har også lyst til at takke for det, jeg tror kan blive begyndelsen til at løse et problem, der har stået på i rigtig, rigtig lang tid.
Og jeg er optaget af, at vi bliver bedre til at forebygge i stedet for at helbrede.
For det er der bare mere livskvalitet i.
Der er ikke meget livskvalitet i at ende i en seng med et amputeret ben.
Men det handler om at kunne forebygge det og vide, at man hele tiden har muligheden og ressourcerne til at passe godt på sine fødder, så man ikke ender i den situation, på trods af at man er en kronisk patient.
Og den der forebyggende indsats vil jeg bare blive ved med at adressere.
Man kunne måske også godt have understreget det endnu mere i vedtagelsesteksten, og jeg tager det også med i det videre arbejde og håber, at ministeren også er indstillet på, at det er noget, vi kommer til at have med os, også i det kommende arbejde med en sundhedsreform.
Den forebyggende indsats sparer vi også ved på den lange bane.
Magnus Heunicke (S), 2021-02-26:
Tak for den understregning, for det er jo fuldstændig rigtigt.
Nu fik jeg så givet sådan en ros til hele Folketinget, og det er rigtig godt, at vi kan godt rose hinanden.
Men der er én ting, der er vigtig, og det er, at der er de her borgere, som jo oplever de her gener, og som skal have den bedste hjælp.
Og det er det, der er hele formålet.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-26:
Ja, og jeg gør det igen hernedefra, så jeg ikke skal på talerstolen.
Jeg siger tak til kollegaerne for en rigtig god debat, og som sundhedsministeren også siger, er det rart, at vi kan mødes og lytte til hinanden og faktisk blive enige om nogle ting.
Det sker ikke så tit, og når det sker, skal vi huske at være glade for det, for det er jo en god afslutning på ugen.
Men jeg er også glad for, at de to ministre tager det til sig, og at vi kan kigge på det og håbe på, at vi finder den bedste løsning for de borgere, som jo har et problem.
Så tak for debatten.
Magnus Heunicke (S), 2021-02-26:
Tak for det.
Jeg vil også gerne sige tak for en, synes jeg, konstruktiv og god debat, hvor der jo sker det, som vi bliver beskyldt for ikke sker så tit – og det er nok også rigtigt, at det ikke sker så tit – nemlig at der bliver lyttet til hinanden, at man tager imod gode idéer fra forskellige sider af Folketingssalen, og at der er jo faktisk også gives udtryk for anerkendelse af og refleksion over de forskellige indlæg, der har været fra de forskellige partiers ordførere, der har været heroppe på talerstolen.
Det synes jeg som sundhedsminister har været en fornøjelse at sidde og være vidne til, og det synes jeg lover godt for det arbejde, som ligger foran os.
Men det forpligter jo også til, at der skal komme noget godt ud af det, så det er vi alle sammen forpligtet af.
Tak for det.
Peter Hummelgaard (S), 2021-02-26:
Der tror jeg, at jeg må være ærlig og sige, at det bliver jeg nødt til at vende tilbage til fru Jane Heitmann om, for jeg er ikke forberedt på, hvilket omfang den undersøgelse har, hvor bred den så bliver, og hvad de afledte konsekvenser af det er.
Jeg vil grundlæggende bare svare, at det er et spørgsmål, som jeg som minister og regeringen som helhed jo er meget optaget af.
Det er derfor, at vi har nedsat den her kommission, der skal se på de her såkaldte andengenerationsreformer, hvor man vurderer, om vi kan få langsigtede økonomiske gevinster ud af tidlige investeringer.
Jane Heitmann (V), 2021-02-26:
Med al ære og respekt er jeg slet ikke i tvivl om, at ministeren har gang i rigtig mange spændende ting i øjeblikket, men ministeren svarer jo ikke på mit spørgsmål.
Er ministeren til sinds at lade de afledte effekter indgå i den undersøgelse, som et bredt flertal i Folketinget jo kommer til at vedtage i løbet af et par dage?
Per Larsen (KF), 2021-02-26:
Tak for det, formand, og tak til fru Liselott Blixt for at rejse et vigtigt spørgsmål til debat her og så få handlet på det.
Det er klart, at al sundhedsfaglig behandling i det danske offentlige sundhedsvæsen selvfølgelig skal foregå af autoriseret personale.
Sådan må det være, og det skal være målet fremadrettet, at vi får sikkerhed for, at det er autoriseret personale, og at der med de ting, som så ligger i det, er sikkerhed for uddannelse, og at der også er de erstatningsregler gældende, som der er for øvrig behandling.
Lige nu og her kunne jeg måske godt se en udfordring i, at der vil være patienter, som kom til at vente i rigtig lang tid, hvis det er sådan, at man udfaser fodplejerne, for jeg kan jo se, at der faktisk er ret lange ventetider hos fodterapeuterne i visse egne af landet.
Så der er en udfordring dér, men vi støtter også den vedtagelsestekst, der er fremlagt, og ser frem til, at vi får det undersøgt i forhold til de udfordringer, der måtte være på helbredsområdet.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-02-26:
Jeg står her i dag som stedfortræder for den radikale sundhedsordfører, Stinus Lindgreen, der ikke kunne være her i dag.
Det, jeg kan sige, er, at vi vil gerne i lighed med de øvrige ordførere tage rettidig hånd om fodbehandlingen og bakke op om vedtagelsesteksten, der tidligere er blevet læst op.
Altså, vi vil gerne undersøge, om der er problemer, hvordan de ser ud, og så vil vi selvfølgelig gerne handle på dem, når vi har fået dem defineret ordentligt.
Så Radikale Venstre støtter den fremlagte vedtagelsestekst.
Tak for det.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-26:
Jeg vil også gerne høre, om ordføreren vil gå ind at se, hvordan vi kan informere bedre.
For jeg tror ikke, det her blot handler om at lave en lovgivning, men også om at sikre, at folk ved, hvor det er, de kan gå hen og få en behandling, og at man sikrer, at der er et vidensgrundlag om, hvordan fodplejere er uddannet, og at vi ved, at fodplejere faktisk har en god uddannelse bag sig, og ikke blot er nogen, der arbejder i en skønhedssalon.
Er ordføreren enig i det?
Birgitte Vind (S), 2021-02-26:
Tak for spørgsmålet.
Det er et rigtig godt eksempel på, hvor opmærksomme vi skal være, som fru Kirsten Normann Andersen også var inde på, på at kalde det her en forebyggende del af vores sundhedsvæsen.
For det, vi lige præcis skal undgå, er jo amputationer, for det er jo forfærdeligt for vedkommende, og så er det jo i hvert fald ikke forebyggende, for så er der jo så noget, der er gået helt galt.
Så jeg synes, at vi, som jeg sagde før, skal tage det med i vores overvejelser og være skarpere på.
Jeg synes, det er et rigtig godt spørgsmål, så tak for det.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-26:
Mange tak.
Jeg er fuldstændig enig med min kollega på den anden side og også med ordføreren, der siger, at det jo ikke er noget, man hører og taler så meget om.
Det er måske også derfor, vi skal tage det op til revision.
Når jeg taler med nogle ældre, siger de, at nu har de fået lov til at få et tillæg til at kunne gå til fodbehandling, så spørger jeg, om det er hos en fodplejer eller hos en fodterapeut.
Så siger det: Det ved jeg ikke.
Sådan er det også, når andre borgere siger, de skal til behandling, for så spørger jeg, om det er hos en fodplejer eller hos en fodterapeut, og så siger de, at det ved de ikke.
Når de så får et sår på foden, eller når nogen, som fru Kirsten Normann Andersen siger, får amputeret benet, så siger de, at det var, fordi de havde diabetes.
Der er ikke nogen, der taler så meget om, hvad det er, vi kan forebygge, og hvad det er, vi kan gøre.
Jeg ville være bange for, at en undersøgelse ville sige, at der ikke er så mange klager, for de amputationer, der er, er på grund af diabetes, dårligt blodomløb eller whatever, og man ville så ikke kunne se, at den egentlige grund er, at der ikke er blevet forebygget.
Er det noget, som ordføreren vil tage med i det her?
Birgitte Vind (S), 2021-02-26:
Jamen der er da ingen tvivl om, at vi i Socialdemokratiet mener, at alle skal have lige adgang til sundhedsydelser, og at vi selvfølgelig skal have mindst mulig brugerbetaling.
Vi må jo erkende, at det har vi i dag på nogle områder, og det er vigtigt, at vi hele tiden holder øje med, om det er det rigtige niveau.
Det eksempel, som fru Kirsten Normann Andersen nævner her, er et eksempel på, at der kan være en skævhed, og det synes jeg da vi skal have øje på og hele tiden kigge ind i, om det er godt nok.
Så det vil jeg meget gerne være med til at drøfte.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-02-26:
I det sidste eksempel, jeg har hørt, er der faktisk tale om borgere, som heller ikke længere kan få ordnet neglene på hænderne af hjemmeplejen, hvis de er diabetikere og dermed i risikogruppe.
Og det betyder, at man pludselig også skal ud og købe sig til hjælp for at få ordnet neglene på hænderne.
Men i forvejen er det en bekostelig affære, og det kan være svært at finde fodterapeuter med ydernummer, som også laver hjemmebesøg.
Er det rimeligt?
Eller er det i virkeligheden ikke enormt skævt, at nogle patienter risikerer at skulle betale for noget, der jo i virkeligheden formelt er personlig pleje, men også en forebyggende personlig pleje, i forhold til dyre sundhedsudgifter fremadrettet?
Bør vi ikke afskaffe brugerbetalingen på det område?
Birgitte Vind (S), 2021-02-26:
Det var et rigtig godt spørgsmål, og jeg vil sige: Jo, absolut.
Og jeg tænker, at det også er det, der sker i mange sammenhænge i dag, når den kommunale ældrepleje konstaterer, at her er der en borger, der har brug for noget hjælp, også af forebyggende karakter – så er det sådan set det, der sker.
Jeg ved også, at praktiserende læger sådan set også har opmærksomhed på det.
Så der deler jeg spørgerens syn på sagen.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-02-26:
Tak for det.
Ordføreren nævner i ordførertalen, som i øvrigt var rigtig fin, at fodterapi jo ikke fylder meget i den offentlige debat, og det er jeg sådan set enig i.
Men de afledte konsekvenser af manglende forebyggelse i tide er jo enorme i det samlede sundhedsvæsen, og det kan være i form af amputation af et ben, fordi man ikke får behandlet et fodsår i tide eller får forebygget et fodsår i tide, og måske livslang hjemmepleje efterfølgende.
Giver det ikke bare rigtig god mening at gøre sig nogle overvejelser om, at de dynamiske effekter, der er forbundet med at forebygge i tide, rent faktisk kan spares på det øvrige behandlingssystem i sundhedsvæsenet, altså simpelt hen at tænke fodbehandling med i sundhedsvæsenet som en vigtig forebyggende indsats?
Magnus Heunicke (S), 2021-02-26:
For det er jo sådan, at man ud fra sundhedsloven, hvis man har en række af de her lidelser, som jeg nævnte i min indledning, via en lægehenvisning har nogle rettigheder til at få en fodterapeut; og at man så, hvis det ikke er til at få en tid, er nødt til at finde ud af, hvem man ellers kan gå til – og det kan så være en fodplejer.
Det har i hvert fald så de negative konsekvenser, at vi stiller den enkelte borger, som i forvejen går med nogle lidelser, som giver smerter, og som vedkommende ikke mindst har brug for hjælp til at få udbedret, i en svær situation, fordi det jo også skal forebygges, at det bliver værre.
Birgitte Vind (S), 2021-02-26:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror, det er fuldstændig rigtigt set, at det er der ikke særlig stor viden om, altså at kende forskellen på det, og det er heller ikke sikkert, at man for så vidt har den samme opmærksomhed ude i kommunerne, når man henviser og giver borgerne mulighed for at komme videre i systemet.
Så det tænker jeg vi skal have opmærksomhed på.
Det gælder også, i forbindelse med at vi nu gerne vil skabe mere nærhed i vores sundhedsvæsen og i vores kommunale praksis, for så er det oplagt at tage det med i den her omgang.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-02-26:
Det glæder jeg mig også til.
Det er fuldstændig umuligt at forestille sig, at det kan være billigere at vente på amputation af et ben og efterfølgende dyr hjemmepleje, end det er at lave den forebyggende fodbehandling, som i øvrigt også er mindre smertefuld.
Så det glæder jeg mig også til.