runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-02:
Altså, nu skal jeg passe på – jeg har haft rigtig mange ordførerskaber, og lige nu har jeg jo 51, men jeg har faktisk haft rigtig mange før det, og ældreordfører har jeg aldrig været, så jeg skal passe på, for tanken er jo utrolig besnærende.
Vi elsker friskoler, selvejende institutioner – altså, der har vi jo meget tilfælles med de borgerlige i forhold til den der frihedstrang og det med, at vi elsker den der vækstlagsunderskov, som laver tingene på nye måder og organiserer sig i foreninger eller selvejende institutioner, og iværksættere osv. osv.
Det, jeg ikke ved nok om, er, om jeg står og siger ja til sådan en slags privatejet ældrehjemssystem.
Hvis jeg ikke gør det, vil jeg gerne sige: Ja, det vil vi meget gerne være med til at se på.
Mette Abildgaard (KF), 2021-06-02:
Jeg synes, jeg har bemærket, at for Alternativet er det ikke nødvendigvis afgørende, hvem der leverer velfærdsydelserne, men at borgeren har mulighed for at få et frit valg og har selvbestemmelse i forhold til de ydelser, man nu engang skal have – og den forskellighed, vi har igennem livet, har vi også, når vi eksempelvis bliver ældre.
Og der er en ret stor problematik i dag, i forhold til at det simpelt hen er svært at etablere nye friplejehjem og selvejende institutioner, fordi vi har skruet økonomien sammen på en måde, hvor man beregner sådan en døgntakst i kommunerne og det så er det beløb, man kan få med, hvis man starter på et friplejehjem.
Men den her døgntakst bliver bare beregnet vidt forskelligt i kommunerne, og det gør, at man på tværs af kommunerne får helt forskellige beløb med, som man kan tage med over på et friplejehjem.
Og det er altså noget af det, der set med konservative øjne går ind og begrænser de ældres mulighed for at have et frit valg også i alderdommen.
Der er 57 kommuner i Danmark, der kun har et kommunalt plejehjem.
Så kan man vælge et hjem i en anden kommune, men langt de fleste vil jo gerne blive i deres kommune.
Kunne Alternativet være indstillet på at prøve at se på, om vi kunne få lavet et mere ensartet udgangspunkt for, hvordan vi laver de her beregninger, så vi sikrer, at alting bliver regnet med?
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-02:
I Alternativet har vi også været bekymrede over, at der er for lidt plads til alment byggeri i byggeprojekterne.
Så selvfølgelig vil vi det.
Jette Gottlieb (EL), 2021-06-02:
Men så vil jeg spørge, om ordføreren er enig i, at det så, hvis man laver bebyggelser i København, skal være muligt at kræve en højere andel af alment byggeri.
I øjeblikket er det sådan, at der er 75 pct. spekulationsbyggeri og 25 pct. alment byggeri.
Vil ordføreren være med til herindefra at give mulighed for, at man kan ændre det, så det måske bliver 50 pct. spekulationsbyggeri og 50 pct. alment byggeri?
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-02:
Tak for det spørgsmål.
Det er jo let for mig at svare nej til.
Selvfølgelig kommer det an på, hvad det er for nogle pletter, men Amager Fælled synes vi jo heller ikke skal bebygges.
I det hele taget tror vi ikke på, at der i fremtiden bliver et massivt byggebehov og boligbehov i København – vi tror faktisk, at det lige så stille vil begynde at gå den anden vej, hvor der ikke kommer den samme befolkningstilvækst i København og de byer, som København sammenligner sig med.
Men altså, vi har bare som mennesker brug for nogle åbne vidder, nogle parker og nogle steder, hvor vi kan slappe af og være os selv.
Så vi går selvfølgelig ikke ind for at bebygge de små grønne pletter, der er tilbage.
Jette Gottlieb (EL), 2021-06-02:
Ordføreren nævnte Lynetteholm som et fejlslagent projekt, men nu vil jeg spørge til de andre store projekter i København.
Er det en god idé at massebygge på de åbne pletter, der er tilbage i København?
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-02:
Jamen altså, what's not to like?
Jeg tror, der er mange partier, der taler om psykiatrimilliarder og langsigtede planer.
Det er vi selvfølgelig fuldstændig med på at forhandle.
Det, som vi nok vil blive spurgt lidt til, er, hvor vi finder pengene, men det må vi vende tilbage til.
Jeg synes, at det satte mig og mit parti og alle de partier, der slet ikke blev indbudt til den forhandling, i en dårlig situation.
Vi forhandlede jo, og vi havde været til mange forhandlingsmøder, og pludselig læser vi på Twitter, at der nu er indkaldt til forhandlinger, som vi ikke er med i, og så bliver der bare lavet en aftale.
Jeg er da ikke sikker på, at vi står det samme sted, i forhold til hvad delmålet skulle have været i 2025, men jeg er sikker på, at vi begge to gerne ville have været med.
Jeg synes også, det klæder Folketinget at forsøge at få brede aftaler på klimaområdet, som man har tradition for.
Så det ærgrer mig rigtig meget, at man ligesom lavede en aftale og lod det se ud, som om støttepartierne havde fået en kæmpe sejr og den bæredygtige omstilling nu var tilbage på sporet.
Mona Juul (KF), 2021-06-02:
Det er præcis samme oplevelse, jeg har.
Jeg tænker, at vi har et oprigtigt ønske om begge to at sikre, at politik netop ikke bare er sådan noget pjat, og at vi rent faktisk er her, fordi vi ønsker at ændre nogle ting og ønsker at trække det i hver vores retning.
Men jeg satser på, at vi kommer stærkt tilbage, og det vil jeg bare lige kvittere for.
Tak for gode snakke i forbindelse med delmålet 2025.
Vi er ikke færdige med det.
Jens Rohde (KD), 2021-06-02:
Jeg synes, at fru Rosa Lund skal tage et iltapparat og en valium og så komme lidt ned, for det er jo slet ikke det, jeg siger; det er jo en stråmandsargumentation, hun fører frem der, fra ende til anden.
Jeg siger overhovedet ikke, at der er kvinder, der betragter det som prævention.
Jeg siger, at den diskussion, som Dansk Kvindesamfund satte i gang med den forargelse og den argumentation, den stråmandsargumentation, man brugte, var en argumentation om, at det var som prævention, og ikke om, at kvinder betragter det som prævention.
Det var måden, Dansk Kvindesamfund angreb det på; det var den retorik, som de brugte i diskussionen.
Jeg er i øvrigt der, hvor jeg siger, at jeg mener, at det er fuldstændig uantageligt, at man ikke har lov til at diskutere noget.
Altså, jeg kunne jo forstå på statsministeren, at hun syntes, at det her må man slet ikke diskutere.
Selvfølgelig må man da det.
Man må da diskutere alt, også hvad vores ressourcer bruges til.
Men vi piller ikke ved rettigheden, og det har vi skrevet ned.
Og det må da være nok – punktum.
Vi rører ikke ved nogen kvinders ret til abort; det kunne jeg aldrig drømme om.
Rosa Lund (EL), 2021-06-02:
Problemet er, hr. Jens Rohde, at du antager, at der er nogle kvinder, der tænker, at abort er et præventionsmiddel.
Det er det da ved gud, har jeg lyst til at sige til Kristendemokraterne, ikke.
Det er en rettighed, vi har, og den samtale, som hr. Jens Rohde taler om, den rådgivning, eksisterer jo i forvejen.
Og jeg kan love Kristendemokraterne og hr. Jens Rohde, at den er ret dæmoniserende, så vi vil egentlig gerne have en mere fordomsfri samtale hos lægen og i sundhedssystemet.
Jeg kan garantere, at der ikke findes nogen kvinder, som betragter abort som et præventionsmiddel, og hvis Kristendemokraterne gør det, så synes jeg virkelig, at det er at bombe ligestillingsdebatten tilbage til 1950'erne.
Jens Rohde (KD), 2021-06-02:
Men hvad er det, der ikke er til at forstå i det tweet?
Selvfølgelig står jeg fuldstændig ved det.
Jeg understreger jo netop, at vi giver nogle rettigheder.
Nu sikrer vi så også, og kommer ovenikøbet med pengene til det, at man altid kan få den rådgivning, man gerne vil have.
Så vi udstyrer faktisk kvinden med yderligere rettigheder, og vi piller slet ikke ved de rettigheder, der er i dag.
Så hvad er problemet?
Rosa Lund (EL), 2021-06-02:
Tak for det.
Jeg er også nysgerrig efter, hvor Kristendemokraterne står i spørgsmålet om abort.
Og grunden til, at jeg spørger, er jo, at vi har brug for et klart svar.
Jeg ved jo, at hr. Jens Rohde har skrevet nedenstående på Twitter: »Jeg giver kvinder en række rettigheder og finansierer dem fuldt ud.
Der er ingen tvang om at bruge disse rettigheder.
Hvis ikke man forstår det, så er man uden for pædagogisk rækkevidde.
Dansk Kvindesamfund taler om abort, som var det et præventionsmiddel.
Det er sørgeligt.«
Jeg skal bare høre, om hr. Jens Rohde står ved det tweet – om han mener det, der står i det.
For jeg gik jo og troede, at vi havde rettigheder, fordi generationer af kvinder før os stod sammen og kæmpede for dem, kæmpede for, at vi i dag har retten til fri abort.
Jens Rohde (KD), 2021-06-02:
Alle de rettigheder, som forefindes i dag – for kvinder, når det gælder abort, for homoseksuelle i forhold til ret til insemination – kommer vi ikke med forslag om at pille ved.
Jeg har intet problem med – nøjagtig ligesom hr. Torsten Gejl nævnte – at nogle mennesker har nogle etiske overvejelser om nogle ting.
Det havde man saftsuseme også i Venstre, dengang det her blev vedtaget.
Jeg ved det, for jeg var ikke særlig populær i den borgerlige regering, hos nogen, da jeg med den ene stemme medvirkede til, at det blev vedtaget at give ret til insemination for enlige og lesbiske.
Det var der ikke særlig stor begejstring for, skulle jeg hilse at sige.
Det gode er, at vi i Kristendemokraterne kan rumme mennesker med de forskellige etiske overvejelser i forhold til de her spørgsmål.
Det er jo fair, at man diskuterer dem, og det er fair, at man argumenterer for dem, men politikken ligger fast, og den står i øvrigt heri.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-06-02:
Først og fremmest velkommen tilbage i Folketinget til Kristendemokraterne, kan man vel godt sige.
I den forbindelse tænker jeg, at det kunne være rigtig rart måske lige at få repeteret lidt af Kristendemokraternes politik.
Jeg kan i hvert fald huske, at under folketingsvalget i 2019 sagde partiets forkvinde, Isabella Arendt, at homoseksuelle par ikke skulle have ret til adoption eller anden hjælp til at få børn.
Homoseksuelle skulle altså ikke have samme rettigheder som andre par.
Jeg kunne godt tænke mig at høre fra ordføreren, om det fortsat er Kristendemokraternes holdning.
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-02:
Selv tak.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-06-02:
Det var et meget langt svar på et relativt simpelt spørgsmål.
Skal jeg forstå det sådan, at det ikke længere er Kristendemokraternes holdning, at homoseksuelle par ikke må adoptere og få hjælp til at få børn på forskellige måder?
For det kan jo undre mig, at jeg eksempelvis, når jeg ikke er herinde, som socialpædagog gerne må tage ansvar for de allermest brændte børn i det her samfund og må trøste dem og være kontaktpædagog for dem, men fordi min kæreste ikke hedder Frida, men Frederik, må jeg ikke – i hvert fald ifølge det, der tidligere var Kristendemokraternes holdning – få lov til at adoptere.
Så jeg synes, det er ret centralt at få at vide, om Kristendemokraterne har skiftet holdning på det her punkt.
Pernille Vermund (NB), 2021-06-02:
Det er rigtigt, at vi indledningsvis roste regeringen, da den handlede resolut.
Da vi stod over for en trussel, vi ikke kendte, var det klogt at handle og ikke sidde og vente på evidens, men at handle.
Men når man så har evidens, skylder man jo befolkningen at læne sig op ad den evidens.
I forhold til vores økonomiske politik har vi haft diskussionerne om det her flere gange før, og jeg har også fortalt hr. Kristian Thulesen Dahl, at vi jo er et lille parti, som kæmper for at få udarbejdet en økonomisk politik, og jeg vil meget gerne fremlægge den, når den er klar, men jeg vil ikke stå og hive enkeltdele ud nu.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-06-02:
Nej, det har vi ikke en principiel modstand imod.
Det er bare svært for mig her fra talerstolen at sige præcis, hvordan vi skal håndtere det.
Men jeg vil meget, meget gerne tage en snak om det.
Det er da dybt alvorligt.
Selvfølgelig er det alvorligt, og det vil jeg rigtig gerne snakke med spørgeren om.
Jacob Mark (SF), 2021-06-02:
Nu kan jeg jo forstå på debatten, at Konservative har den store pengepung fremme i andre sammenhænge, og så tænkte jeg, at jeg ville høre, om man så havde en principiel modstand mod at kræve, at hvad angår de her børn, der simpelt hen er fraværende fra skolen i længere tid, fordi de ikke får den rigtige hjælp, siger vi herinde fra Folketinget sammen med kommunerne, at der skal der leveres.
Der skal der være en hurtig indsats, sådan at der ikke går år, før børnene kan få hjælp.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-06-02:
Det er jo bare et rigtig vigtigt og super svært emne, for hvordan er det lige, vi forholder os til det, hvor er niveauet, hvor ligger det, og hvordan skal vi så håndtere det?
Jeg er jo enig i, at hvis man oplever, at der er børn, der mistrives og har skolevægring, så skal der sættes ind og gøres en indsats.
Nu har vi lige haft en snak om kommunerne, og hvis jeg nu siger, at det skal kommunerne, så får jeg nok at vide lige om lidt, at jeg, hvis jeg ikke sætter 1 mia. kr. af til det, så er fuldstændig uansvarlig.
Men vi skal i hvert fald have en snak med kommunerne og KL – og det kan man jo gøre i forhandlingerne med KL – om, hvordan vi sikrer, at man tager sig af de børn, som har det rigtig skidt.
Jacob Mark (SF), 2021-06-02:
Jeg havde besøg af en skolelærer forleden, som fortalte mig, at han har en usynlig elev i klassen.
En usynlig elev er sådan en elev, der egentlig går i klassen, men ikke er der og ikke har været der længe.
Den her elev har ikke været der i et år
, fordi eleven har skolevægring, har angst og ikke kan komme ud af sit hjem.
Der er rigtig mange af den slags elever, som ikke får den hjælp, de har brug for.
Når lærerne melder det ind til kommunen, drukner det i sagsbehandlingen eller i manglende tid til de her børn, og derfor ønsker vi at ændre lovgivningen, sådan at det i de tilfælde, hvor børn har akut angst eller der er brug for en akut indsats, ikke er sådan, at kommunerne kan give en indsats.
De skal give en indsats i de her meget grelle og akutte tilfælde.
Vil det være noget, Konservative vil være med på, særlig set i lyset af den stigende mistrivsel, der har været hos mange børn her under coronanedlukningen?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-06-02:
Den økonomiske politik, et parti skal vurderes på, synes jeg, er selvfølgelig, hvad det er for et finanslovsforslag, man lægger frem.
Så er det klart, at når man har forskellige diskussioner her i salen om, i hvilken retning man vil gå med hensyn til skattepolitikken eller andet, eller om man vil afskaffe den ene eller den anden afgift, så er det jo ikke altid, at man har muligheden for at kunne sige, at så skal det finansieres på den og den måde – og det er vel en helt fair tilgang at have til det.
Jeg synes da, at det må være de finanslovsforslag, vi fremsætter, som vi skal vurderes på.
Det er da i sidste ende den økonomiske vej, et parti vælger.
Jeppe Bruus (S), 2021-06-02:
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Vil det sige, at alt det, som De Konservative stemmer for, er fuldstændig ligegyldigt, altså at så længe det ikke står i finanslovsforslaget, er det hamrende ligegyldigt, om det er 20 mia. kr., eller om det er 50 mia. kr.?
Jeg begriber det simpelt hen ikke.
Hvordan hænger det sammen med alt det andet, der er sagt, om ordentlighed, og at man ikke kan sige en hel masse, uden at der er finansiering?
Jeg forstår det ikke.
Skal vi virkelig forstå det sådan, at fra nu af og i den tid, vi har været igennem siden valget, betyder alt det, De Konservative har stemt og vil stemme for, ingenting, selv om det er udgiftsdrivende, hvis ikke det står i De Konservatives finanslovsudspil?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-06-02:
Og grunden til, at jeg ikke lige siger, hvordan det er med de 20 mia. kr., er jo, at jeg bliver stillet spørgsmål om tal, hvor man selvfølgelig sagtens fra spørgerens side kan spørge, hvorfor jeg ikke kan huske alle de tal, og om jeg ikke har fuldstændig styr på et hvilket som helst tal eller et hvilket som helst forslag, der har været i Folketinget, men det må jeg så bare indrømme at jeg ikke har.
Det, jeg synes vi skal bedømmes på – ethundrede procent bedømmes på – er, om det, når vi fremsætter et finanslovsforslag, så hænger sammen, for det er jo sådan, vi ville drive butikken Danmark, hvis vi fik ansvaret for den.
Så kan man være uenig med os i det finanslovsforslag, vi har fremsat, men man kan da ikke sige, at det ikke hænger sammen.
Jeppe Bruus (S), 2021-06-02:
Tak for det.
Det her bliver jo mere og mere interessant.
Hr. Søren Pape Poulsen siger jo, at man selvfølgelig ikke kan rende rundt og sige en hel masse uden finansiering, men det må vi så konstatere at man godt kan.
Så vil jeg egentlig gerne spørge til de 20 mia. kr.
Hr. Søren Pape Poulsen siger, at man ikke har tallet, og det undrer mig egentlig lidt, hvis ikke man kan vedtage en masse uden at have finansieringen.
Så det simple spørgsmål er jo bare: Hvordan vil De Konservative gøre det?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-06-02:
Jo, men skal vi ikke på noget som helst tidspunkt fra Folketingets side også kunne diskutere, hvad man kan prioritere i den kommunale verden?
Altså, jeg hører jo tit regeringen og andre bryste sig af, at kommunerne aldrig har haft flere penge end nu, og at der takket være det flertal, der er nu, ikke er nogen grænser for, hvor mange penge kommunerne har.
Vi er jo nødt til at have en samtale om det, også om, at vi med ret og ordentlighed herindefra skal kunne sige, at der er opgaver, der skal løses.
Der synes jeg, det er helt fint, at man har diskussionen om, om energirenovering ikke også er noget, man skal tage på sig i kommunerne, og hvordan man skal gøre det.
Men der er da også nogle gange, Folketinget sender en check, fordi vi har sagt, at nu vil vi noget bestemt, og så kommer pengene ind i de kommunale budgetter, og så er det ikke lige sådan, de bliver brugt.
Camilla Fabricius (S), 2021-06-02:
Jeg kender jo ellers formanden for Det Konservative Folkeparti som værende en meget ansvarlig politiker, og selvfølgelig skal vi ind og diskutere, hvad der er ret og rimeligt, men jeg hørte altså også, at man sagde, at man ville sige, at der skulle gøres noget, og så har man ikke en forståelse for, at kommunerne så kommer og siger, at de vil have pengene til det.
Det er da sådan ret jysk logik – eller hvad?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-06-02:
Man roste jo statsministeren for statsministerens håndtering, og det var ikke noget som helst med at kritisere nogen partier for at stemme for en epidemilov.
Man roste statsministeren for hendes håndtering, man var rigtig glad for den, man var rigtig stolt af den.
Min pointe var bare, at man går fra den ene yderlighed til den anden.
Når man hører ordførertalen i dag, er det i hvert fald den anden yderlighed.
Men nu er vi da fælles om også at kigge lidt på det kritiske, i forhold til hvordan regeringen har udøvet magten, og det er jeg glad for.
Så er der bare lige lidt tid til spørgsmålet, for nu var det mig selv, der fik det drejet over på det andet: De 9 mia. kr., man vil spare på efterlønnen, hvordan kommer man frem til at spare det beløb?
Pernille Vermund (NB), 2021-06-02:
Lad mig begynde med det første.
Når vi roser regeringen for at gøre det rigtige på et tidspunkt, er det en helt oprigtig ros, men når regeringen så gør noget, vi synes er forkert, så kritiserer vi.
Når jeg skældte DF og andre borgerlige partier ud sidste år, var det jo, fordi I var med til at give regeringen den magt, som regeringen fik.
Nye Borgerlige var det eneste parti, der bad om, at erstatningskravet til danske virksomheder blev fastholdt, da man ændrede epidemiloven den 12. marts sidste år.
Vi stod her i salen og stemte, og vi var det eneste parti, der stemte for, og jeg husker det tydeligt.
Vi stod op, vi kan se billeder af det.
Nu ryster ordføreren på hovedet, men det er simpelt hen rigtigt.
Da vi så blev præsenteret for en ny epidemilov, var der en del af de partier, som erkendte, at de havde begået en fejl, og som begik præcis samme fejl en gang til, altså igen stemte en epidemilov igennem, som ikke har nogen erstatning til virksomhederne.
Det er derfor, vi er kritiske.
Vi har ikke noget problem med at rose folk, der gør det rigtige, uanset om de er blå eller røde, men vi har et problem med at rose folk eller kritisere folk, hvis vi i virkeligheden ikke kan stå inde for den ros eller den kritik.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-06-02:
Der er godt nok sket en forvandling.
Jeg kan huske sidste år, hvor vi var nogle, der var skeptiske over for statsministerens måde at håndtere coronakrisen på, og vi blev i den grad skældt ud af fru Pernille Vermund, for det kunne vi ikke tillade os, for statsministeren havde gjort det så godt, og vi gik for meget op i proces, og jeg ved ikke hvad.
Jeg tror endda, der blev knebet en lille tåre på et tidspunkt til et møde, var det et landsmøde eller lignende, fordi det var så fantastisk, hvordan statsministeren optrådte.
Nu er jeg da glad for, at man har fået en lidt mere kritisk indstilling, for når man har magt, skal den også udøves ordentligt og redeligt osv.
Men det, jeg egentlig ville spørge fru Pernille Vermund om, var selvfølgelig den økonomiske politik, og det ved fru Pernille Vermund vi har haft nogle diskussioner om her i salen.
Tidligere i år har fru Pernille Vermund svaret mig hernede, at man bl.a. ville afskaffe efterlønnen, spare 9 mia. kr. på efterlønnen.
Pernille Vermund (NB), 2021-06-02:
Jamen spørgeren er jo i sin fulde ret til at opleve det sådan.
Jeg har ikke noget behov for at tale på vegne af mennesker, der mener det modsatte af mig, overhovedet ikke, men jeg har da klart et ønske om, at de mennesker, der har stemt et rødt flertal i Folketinget, stemmer anderledes næste gang.
Det er jo helt legitimt.
Og jeg tror, alle politikere herinde tænker: Det ville være bedre, hvis det var vores vej, man fulgte, og ikke de andres.
Jacob Mark (SF), 2021-06-02:
Nu bliver det konkret politik, men altså, i forhold til udrejsecenteret på Langeland, som vi var imod, tror jeg, danskerne har vidt forskellige holdninger til det spørgsmål.
I forhold til håndteringen af mink, som jo bestemt ikke var køn, tror jeg, danskerne har fuldstændig forskellige holdninger til, hvordan det blev håndteret.
Jeg tror også, at danskerne har fuldstændig forskellige holdninger til, hvordan coronakrisen er blevet håndteret.
Og jeg vil bare appellere til, at man ikke tager patent på at vide, hvad alle danskere mener, og det synes jeg var det, der blev gjort.
Pernille Vermund (NB), 2021-06-02:
Må jeg anbefale spørgeren at gense min tale og så finde ud af, hvor jeg tager alle danskeres holdninger til indtægt for mine holdninger.
Når jeg siger, at jeg håber, at danskerne bliver klogere, at jeg håber, at danskerne igen vil stemme et blåt flertal i Folketinget, og jeg glæder mig til den dag, så er det et håb, og det er jo, fordi det er danskerne, vi er valgt på vegne af, og det er dem, vi repræsenterer.
Det synes jeg at man herinde indimellem glemmer – ikke mindst når man kommer med de her stråmandsargumenter.
Når vi taler løftebrud, er jeg altså ret sikker på, at det heller ikke står i min tale.
Jeg plejer ikke at bruge det ord, og det ville undre mig, hvis det havde sneget sig ind her.
Men gense gerne min ordførertale.
Så er jeg fuldstændig enig i, at hvis vi er enige med hinanden, så lad os da sige det ærligt.
Det er jo også derfor, at jeg indledningsvis sagde, at det lyder godt med en socialdemokratisk regering, der vil holde IS-terrorister ude; det lyder godt med en socialdemokratisk regering, der ønsker mere frihed til de enkelte institutioner, mere respekt for fagligheden, også i det offentlige.
Men når man så gør det modsatte, må man jo også betale prisen for det, om ikke andet så i hvert fald i forhold til den kritik, som man må forvente at møde.
Og så bliver det jo lidt mærkeligt, når man taler om de her helt åbenlyse skandaler – og jeg håber, vi alle sammen er enige om, at man ikke må nedlægge et helt erhverv uden lovhjemmel – at man så har en statsminister, der sidder og ryster på hovedet, som om det var usandt.