runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Zimmermann (DF), 2023-05-25:
Tak for ordet.
Det er selvfølgelig en vigtig diskussion, og det er også vigtigt, at folk trygt kan gå på arbejde.
Det skal vi selvfølgelig gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at sikre.
Helt konkret bliver der foreslået en ensretning af definitionen af seksuel chikane i forskellige lovgivninger for at styrke beskyttelsen af arbejdstagere.
Det er så for, at der ikke skal kunne opstå tvivl om, hvorvidt de er beskyttet af den brede definition af sexchikane, som der er i ligebehandlingsloven, og det lyder jo umiddelbart fornuftigt.
Men jeg hæfter mig samtidig ved, at Beskæftigelsesministeriet ved en tidligere lejlighed har peget på, at der er grund til, at der eksisterer to forskellige definitioner i henholdsvis bekendtgørelse om psykisk arbejdsmiljø og ligebehandlingsloven.
Der er altså tale om en lovgivning, der regulerer et forhold ud fra forskellige hensyn.
I øvrigt mener vi, at de to forskellige lovgivninger supplerer hinanden meget godt.
Forslagsstillerne bemærker jo ligeledes også selv, at arbejdstagere allerede er beskyttet af den brede definition i ligebehandlingsloven, og på den baggrund ser Dansk Folkeparti umiddelbart ikke nogen grund til at ændre lovgivningen, som den er.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-25:
Tak for det, formand.
Jeg synes faktisk, intentionen er god.
Det er ud fra den problemstilling, at hvis man nu tog den definition og kørte ind under Arbejdstilsynet, ville det, da hr. Jeppe Søe lige klappede mig på låret for at få min opmærksomhed, allerede være en strafbar handling.
Det kan være en problemstilling, for vi skal seksuel chikane til livs, vi skal gøre alt, hvad vi kan for det, men vi skal også huske, at i menneskelige relationer er intentionen med det, man gør, og hvordan det bliver modtaget, ikke altid den samme.
Det skal vi have fundet en løsning på, og den vil vi meget, meget gerne være medvirkende til at finde, sådan at man også kan have naturlig menneskelig interaktion, hvor alle parter et eller andet sted også har en sikkerhed over for hinanden.
Man må for guds skyld ikke blive krænket, men nogle gange er et menneskes handling krænkende for én part, uden at det var intentionen fra den anden parts side.
Det er en gordisk knude, man ikke ved hvordan man løser op, så jeg er faktisk meget for at kigge ind i det her sammen med forslagsstillerne og se, hvordan vi løser det på en god måde.
Men at ændre det ville jo så også medføre, at man begyndte at blande sig i arbejdsmarkedets parters arbejde, og hvordan de har valgt at definere tingene.
Det synes jeg også man skal være forsigtig med.
Jeg synes, det er lovgivninger, der skal løse to forskellige problemstillinger.
Det synes jeg er en god ting.
Som arbejdsgiver skal man overholde begge dele, og bare fordi man ændrede definitionen – selv hvis man ændrede definitionen her – er virkeligheden jo også, at Arbejdstilsynet ikke har et kontor ude på en arbejdsplads.
Så det ville jo ofte blive sådan lidt søgt, fordi vi ønsker at styrke en sikkerhed herindefra, men ville vi i reglen faktisk gøre det?
Arbejdstilsynet kommer typisk på en arbejdsplads en gang om året.
Det tror jeg rigtig, rigtig mange arbejdsgivere gør.
Der er kommet en meget, meget god bevidsthed på arbejdspladserne, både blandt arbejdsgiverne, men også kollegerne imellem, og der skal man også løse nogle af tingene.
Jeg tror ikke, det er løsningen på det.
Nye Borgerlige kommer ikke til at støtte forslaget, men vi støtter bestemt intentionen.
Rosa Lund (EL), 2023-05-25:
Tak for det.
Jeg skal selvfølgelig starte med at undskylde, at jeg kom for sent – det beklager jeg.
Jeg er glad for, at vi alligevel fik debatten her, for det viser sig jo, at der er ret bred enighed om, at vi skal gøre noget ved det her.
Så kan det godt være, at vi er lidt uenige om, præcis hvordan det skal gøres, men der er altså bred enighed om, at vi er nødt til at gøre et eller andet.
Inden for de sidste par år, som flere ordførere også været inde på, har vi jo været vidner til en kæmpe kulturændring, hvad angår vores syn på seksuel chikane på arbejdspladsen.
Den danske metoobevægelse har gjort det klart, at seksuelle krænkelser ikke er noget, vi må eller skal acceptere eller tie stille om, og det er mundet ud i trepartsaftalen mod seksuel chikane som et vigtigt første skridt på vejen mod et opgør med netop det.
Det er der også flere ordførere, der har været inde på i debatten.
Forslaget her er et lille, men vigtigt skridt, synes vi i Enhedslisten.
Det handler om at gøre arbejdstagere bevidste om deres rettigheder, for lige nu eksisterer der to definitioner af seksuel chikane, og de fleste tror, at de kun er beskyttet af den svageste definition, og det er jo lidt et problem.
Det svækker retstilstanden for ofrene, som Institut for Menneskerettigheder også har påpeget.
Det er vigtigt for mig at påpege, at vi ikke udvider beskyttelsen mod seksuel chikane med forslaget, vi ensretter den bare.
Og jeg synes jo – og det synes vi i Enhedslisten – at det giver en bedre retsstilling for ofrene, hvis man ved, hvad det er for en definition, man er beskyttet af, og den definition bør være ens.
Derfor er jeg selvfølgelig glad for regeringens – hvad kan vi sige – delvise imødekommelse af forslaget her, for det, vi sådan set er interesseret i, er ikke nødvendigvis, at det bliver præcis på vores måde eller præcis på den måde, vi foreslår her, men vi er interesseret i, at der kommer en ensrettet definition, så ofrene er bedst beskyttet.
Derfor ser vi også frem til det udvalgsarbejde, som beskæftigelsesministeren sætter gang i.
Altså, hvornår får vi den her ensretning?
Jeg synes også, at det, der blev sagt fra SF's side om, at man kan henvise til ligebehandlingsloven i arbejdsmiljøloven, også var – hvad kan man sige – et godt kompromisforslag.
Jeg synes i hvert fald bare, at det, jeg kan tage med fra debatten i dag, er, at de fleste ordførere sådan set er interesseret i, at den her definition bliver ensrettet.
Så kan det godt være, at det ikke lige skal være på Enhedslistens måde – det kan jeg måske leve med – men i hvert fald er det vigtige jo, at vi kommer et skridt nærmere en ensretning.
Så vil jeg sige tak til Radikale, SF og også Alternativet, som desværre ikke kunne være her, for at støtte forslaget.
Vi kommer i hvert fald til at arbejde videre med det her i udvalget, og jeg tænker, at noget af det første, der kommer til at ske, er, at vi kommer til at spørge beskæftigelsesministeren, hvad tidsplanen er for det arbejde, der bliver sat gang i, så vi ved, hvad vi har at gøre med.
Og så vil jeg bare sige tak for en god debat.
Jeppe Søe (M), 2023-05-25:
Tak for det.
Jeg vil egentlig bare gentage, hvad jeg sagde i ordførertalen.
Tak for at tage det op, for det er jo også at ændre noget.
Jeg hører i virkeligheden ikke, at ensrettethed var et stort ønske bredt set; jeg hørte, at vi er rigtig mange, der gerne vil gøre det bedre i morgen, end vi gjorde i går.
Der er debatten jo netop velkommen for at gøre det.
Nu nævner ordføreren retstilstanden, og det er jo vigtigt for ofre, og det er også vigtigt for dem, der bliver anklaget for noget.
Lad os sige, at vi definerede det som første gang.
Nu sagde hr. Kim Edberg Andersen, at jeg før rørte hans lår, og det er ganske rigtigt.
Vi sad og snakkede.
Jeg beklager meget, og nu kender jeg så din grænse, og det er måske pointen.
Nogle gange tager vi måske initiativ til at starte noget, der kunne ende rigtig, rigtig kærligt , ovenikøbet med giftermål for øje og meget andet godt, og der skal vi jo vide, hvor grænsen går.
Og hvis det er en gang, skal vi jo til at definere, hvad det så er.
Hvad er det, der skal ske?
Så begynder vi også at definere, hvad grovhed er.
Der synes jeg egentlig at den flotte overskrift var uønsket adfærd.
Hvad er uønsket?
Det er nemt at definere, for det ved ordføreren.
Rosa Lund (EL), 2023-05-25:
Nu ved jeg ikke lige, hvad jeg blev involveret i, og hvad der var foregået mellem Moderaternes ordfører og Nye Borgerliges ordfører.
Det må jeg sige.
Det må I selv ligge og rode med.
Men nej, ærligt handler det her jo om at sikre en bedre retsstilling for ofre for seksuel chikane.
Og seksuel chikane er uønsket, så det ligger ligesom i definitionen.
Den debat tager jeg sådan set gerne, men det, vi i Enhedslisten foreslår her, er netop at sikre, at der er en ensartet retsstilling.
Det vil jeg da sige som en person med en halv jurauddannelse er fornuftigt også er i lovgivningen, sådan at man ved, hvad for et lovgrundlag man har at stå på.
Jeg er ikke enig i det, der bliver sagt fra beskæftigelsesministerens side om, at der må være forskellige definitioner, når lovgivninger har forskellige formål.
Jeppe Søe (M), 2023-05-25:
Det var også bare for at rette det.
Jeg tror ikke, at jeg i hvert fald hørte en total enighed om en ensretning.
Jeg hørte, at vi skal have en samtale i gang – en samtale muligvis også om definitionen.
For den uønskede adfærd er overskriften, og den gælder jo netop begge steder.
Og så kan det godt være, at den her definition handler om, hvornår en arbejdsmiljøindsats udefra skal gå ind og angribe, og der bliver man måske nødt til at have en definition.
Men uønsket adfærd er overskriften, og det er den, vi skal signalere til danskerne er væsentlig.
Rosa Lund (EL), 2023-05-25:
Det er jo sjovt, at man kan høre forskellige ting.
Jeg hørte både SF, Radikale og Alternativet – eller jeg hørte ikke Alternativet, for de var her ikke, men de har sagt det til mig – støtte op om det her forslag, og så hørte jeg ministeren sige, at man egentlig gerne vil gå et skridt i retning af at ensrette de her ting, bare ikke på den måde, som Enhedslisten foreslår.
Derfor vil man nedsætte et udvalg, som skal kigge på det her.
Der kan man jo godt, når man kommer fra et parti som mit, være sådan lidt: Arh, skal der nu et til udvalg til at kigge på det her?
Det er derfor, at jeg er så optaget af, at vi får en tidsplan for det.
Søren Søndergaard (EL), 2023-05-25:
Tak for en god tale, og store dele af den, især indledningen, er jeg fuldstændig enig i.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge hr. Mogens Jensen: Hvad er årsagen til, at vi har en situation, hvor der er folk, der står op om morgenen, og det første, de gør, er at tænde for radioen for at høre noget musik, og så går de på arbejde, hvor de glæder sig over, at der er pæne malerier på væggene, og så går de hjem og deltager i noget sportsarbejde, og når de er færdige med det, går de hjem igen og ser et par film eller nogle nyheder på tv – og når de så bliver spurgt, siger de: Vi interesserer os ikke for kultur?
Altså, hvad er årsagen til den mærkværdighed?
Mogens Jensen (S), 2023-05-25:
Det ville jeg ønske jeg kunne svare på, for jeg forstår det heller ikke, eller lige så lidt som ordføreren, og jeg tror, det må have noget at gøre med, at man ikke på den måde hæfter det op på politiske beslutninger, at man oplever det som, at det er noget, der er der, og at det ikke er sådan noget, der måske lige præcis hænger sammen med, hvad der foregår i Folketinget eller byrådet.
Og det er selvfølgelig forkert.
Jeg har flere gange forsøgt at inspirere Statens Kunstfond til, om de ikke skulle lave et forsøg, hvor man tog 20 mennesker og lukkede dem inde et sted i en uge, hvor de ikke havde mulighed for at opleve alle de her kulturudtryk.
Det kunne måske give et svar.
Men i bund og grund tror jeg, at det desværre handler om, at man ikke forbinder det, at de her ting er tilgængelige, med politiske beslutninger.
Jeg har i hvert fald svært ved at finde en anden forklaring.
For alle mennesker bruger jo kultur i forskellige former rigtig meget.
Søren Søndergaard (EL), 2023-05-25:
Det kunne være et virkelig interessant eksperiment, for det er jo underligt.
Og det er noget, vi støder på igen og igen.
Jeg tænker, om der måske kan være en eller anden forbindelse til, at kultur i mange år var forbeholdt de mest velstillede, og at det er noget, som først senere er blevet mere udbredt, og at der stadig væk er en eller anden, hvad skal vi sige, aura omkring ordet kultur, der gør, at folk tænker: Det har ikke noget med mig at gøre.
Og jeg tænker, at der egentlig er behov for en rebranding.
Mogens Jensen (S), 2023-05-25:
Det tror jeg under alle omstændigheder altid ville være en god idé.
Og jeg tror også, det kan være rigtigt, at når vi snakker om kultur, så bliver det i folks ører oversat til finkultur, og at det er de ligesom ikke en del af.
Noget af det, vi måler på, er jo selvfølgelig også, om folk kommer ud i kulturinstitutioner osv., for det bliver ikke nødvendigvis registreret, hvor meget kultur du forbruger i din hverdag inden for hjemmets fire vægge, og der bruger man det jo rigtig meget.
Men det er noget, vi helt klart skal arbejde på at prøve at få skabt mere bevidsthed omkring.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-05-25:
Mange tak.
Da Danmarksdemokraternes ordfører, fru Charlotte Munch, ikke kan være til stede i salen i dag, så vil jeg på Danmarksdemokraternes vegne fremføre Danmarksdemokraternes holdninger til det fremsatte beslutningsforslag.
er vi i Danmarksdemokraterne optaget af et sundt og godt arbejdsmiljø, herunder at mennesker skal kunne passe et job uden at blive udsat for seksuel chikane, et emne, som Enhedslisten jo også tager op til debat her i salen i dag.
Jeg har selv arbejdet i omsorgs- og sundhedsfaget, så jeg kender både personligt, men også i forhold til kollegaer, til, at det er et udbredt problem med uønsket seksuel adfærd over for medarbejdere.
Det er noget, der skal tages hånd om, for det er uacceptabelt, når det sker, og det skaber dårlig trivsel på arbejdspladsen.
I Enhedslistens forslag pålægges regeringen inden udgangen af 2023 at ændre definitionen af seksuel chikane i Arbejdstilsynets bekendtgørelse om psykisk arbejdsmiljø og den dertilhørende vejledning om krænkende handlinger, herunder mobning og seksuel chikane, således at den stemmer overens med definitionen af seksuel chikane i ligebehandlingslovens forstand.
Danmarksdemokraterne støtter ikke beslutningsforslaget her, da arbejdsmiljølovgivningen og ligebehandlingsloven har forskellige formål og de dermed med god grund opererer med to forskellige definitioner af seksuel chikane.
Arbejdsmiljølovgivningens formål er forebyggelse af risikoen i forhold til sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, mens ligebehandlingslovens formål er ligebehandling af mænd og kvinder på arbejdspladsen.
Formålene er således forskellige, hvorfor definitionerne af seksuel chikane ligeledes er forskellige.
Til sammenligning er der heller ikke i Sverige en ens definition i de to lovgivninger.
Derudover har vi kunnet konstatere, at bl.a. Dansk Arbejdsgiverforening, FH, Arbejdstilsynet og Beskæftigelsesministeriet er enige i den betragtning.
Derfor vil jeg gerne afslutte min ordførertale med at sige, at Danmarksdemokraterne ikke støtter forslaget, men at vi er enige i, at man selvfølgelig skal komme seksuel chikane på arbejdspladsen til livs.
Astrid Carøe (SF), 2023-05-25:
Tak for det.
Jeg vil også sige tak til ministeren for imødekommelsen.
Ministeren er udmærket klar over, at det her også er en vigtig sag for SF.
Vi har også løftet den her problemstilling i vores forhandlinger om arbejdsmiljøaftalen, som vi jo desværre ikke kunne få med i denne omgang.
Så jeg er glad for, at man nu sætter et arbejde i gang.
Jeg må ærligt indrømme, at jeg ikke rigtig forstår det her med, at bare fordi man har to forskellige formål, gør det ikke noget, at det er to forskellige definitioner.
Hvis nu man ser bort fra definitionen i ligebehandlingsloven, er det så ikke et problem, at der står i arbejdsmiljøloven, at det skal være gentagne gange eller groft?
For som ministeren siger, er arbejdsmiljøloven med til at forebygge risiko for sikkerhed og sundhed, og det er da også en risiko for sikkerhed og sundhed, hvis man bliver udsat for seksuel chikane, også når det sker første gang.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-05-25:
Jeg kvitterer for engagementet.
Der skal ikke foregå de her krænkende handlinger på vores arbejdsmarked.
Hvordan vi så bedst muligt skruer reglerne sammen, er jo så en drøftelse, vi må tage.
Jeg har ret stor respekt for, at arbejdsmarkedets parter har diskuteret det her igennem meget lang tid og også har været inde i bekendtgørelsen for psykisk arbejdsmiljø og er kommet med en fælles anbefaling.
Det er min tilgang til, hvordan vi skal håndtere de her sager.
Rosa Lund (EL), 2023-05-25:
Det synes jeg alligevel er bedre end ingenting, altså at ministeren tør love, at det bliver taget op.
Jeg vil dog så bare sige, at Institut for Menneskerettigheder jo har dokumenteret, at det er et problem, at der er to forskellige definitioner, og som jeg har forstået på den ene side af bordet hos arbejdsmarkedets parter, er det et problem, at der er to forskellige definitioner.
Men altså, vi vil da i Enhedslisten følge meget nøje med i det her udvalg, som ministeren sætter gang i, og så håber jeg, at ministeren på et senere tidspunkt, måske allerede efter sommerferien, kan svare på, hvornår man er færdig med det arbejde.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-05-25:
Jeg vil godt understrege, at jeg ikke mener, at de to lovgivninger skal være ens.
Jeg mener heller ikke, at definitionen behøver at være ens for at kunne det, de hver især skal kunne i Ligebehandlingsnævnet og ligebehandlingsloven, og så det Arbejdstilsynet, skal kontrollere.
Egentlig synes jeg heller ikke, at den grundlæggende opgave for Arbejdstilsynet er et problem, nemlig at hvis det ikke er et sikkert og sundt arbejdsmiljø, skal de skride ind.
Det, jeg sådan set slår mig på i det her, og som jeg synes det er værd at vi får vendt, er, om alene den måde, vi har formuleret det på i dag, kan give anledning til, at man antager, at det skal være groft og gentagende for at kunne være et problem.
I dag skal man gribe ind fra Arbejdstilsynets side, hvis der er et problem, og det kan det godt være, selv hvis det ikke er groft og gentagende.
Det er i virkeligheden den del, der skal ses på.
Jeg tør ikke sige, hvor lang tid den drøftelse tager, men jeg tør love, at vi tager hul på det.
Rosa Lund (EL), 2023-05-25:
Tak for det, og tak til ministeren for den delvise imødekommelse af vores beslutningsforslag.
Det har nok noget at gøre med, hvor tålmodigt et menneske man er, men jeg synes jo, det er lidt mærkeligt, at vi ikke bare kan ensrette de her regler.
Men jeg vil gerne spørge ministeren til, hvor hurtigt man så regner med, at den her arbejdsgruppe kommer til at arbejde.
Altså, hvornår bliver arbejdet sat i gang, og hvornår regner man med, at det er færdigt, sådan at vi netop kan sikre, at der er en lige retsstilling?
Det er jo egentlig bare det, det handler om, nemlig at der ikke er regelforvirring på det her område.
Noah Sturis (ALT), 2023-05-25:
Tak for ordet.
I Alternativet er vi bekymret for konsekvenserne for vores demokrati, hvis det her lovforslag skulle blive vedtaget, som det er fremsat.
I løbet af de sidste par måneder, hvor jeg har været stedfortræder, har vi debatteret mistilliden til det politiske system ret meget i den her sal.
Og på tværs af partierne har det lydt, at vi skal gøre noget.
Så når forskere fra Aarhus Universitets og Københavns Universitets institutter for statskundskab siger, at den her lov kan resultere i øget mistillid til det politiske system, lytter vi i Alternativet.
De øgede bundgrænser er ikke fastsat efter nogen faglig vurdering, men de er fastsat ud fra et politisk ønske om en ny og markant højere bundgrænse, der kun udløser partistøtte til partier, som kommer forholdsvis tæt på.
For f.eks. statslig partistøtte sættes bundgrænsen til 1,82 pct. af de afgivne stemmer, hvis man ikke har anden repræsentation.
Vores spærregrænse er på 2 pct.
Det er meget, meget højt.
Vi mener også i Alternativet, at det er en uskik at lave om på de demokratiske spilleregler midt i en valgperiode i stedet for at vente, til der har været afholdt valg, så partier og partilister har mulighed for at planlægge deres aktiviteter efterfølgende ud fra de nye partistøtteregler.
Det har også den konsekvens, at to partier, Frie Grønne og Kristendemokraterne, der var opstillingsberettigede ved sidste folketingsvalg, og som tilsammen fik mere end 50.000 stemmer, vil miste deres adgang til partistøtte næste år og dermed gå konkurs og få svækket deres mulighed for at stille op til næste valg.
Vi mener ikke, at de vælgere, som har stemt på de partier, vil få styrket deres forhold til det politiske system, hvis det her lovforslag skulle blive vedtaget.
Alternativet har derfor stillet ændringsforslag, som prøver at imødekomme intentionen med forslaget om en forhøjet bundgrænse, men vi lytter til forskerne og sætter bundgrænserne som foreslået af både Aarhus Universitet og Københavns Universitet.
Og så sikrer vi også en ikrafttrædelse af lovforslaget efter næstkommende valg for at afbøde konsekvenserne af, at loven træder i kraft midt i en valgperiode.
Vi i Alternativet ville ønske, at Folketinget lyttede til forskere og til folket og arbejdede for det levende demokrati, men i stedet er det her lovforslag et udtryk for, at man prøver at lukke ned for demokratiske initiativer.
Det mener vi er dybt kritisabelt.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-05-25:
Vi ved, at lobbyisterne har brugt omkring 1 mia. kr. på at lobbye mod konkrete elementer i DSA'en, som skulle være en grundlov for sociale medier, bl.a. for at få taget nogle skrappere krav til en aldersgrænse, aldersverificering, ud og også krav om at tage nogle af de afhængighedsskabende mekanismer ud.
Så det er ikke et sted, hvor vi kan vente på, at DSA'en træder i kraft.
Hvis vi vil gøre noget ud over den, bliver vi nødt til at stille nogle nationale krav.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-05-25:
Jeg er meget uenig i ordførerens udlægning af vores holdning.
Jeg mener også, at vi er klar til at tage nogle konkrete skridt, både nogle af de ting, jeg lige har nævnt, og også noget af det, som ordføreren har hørt ministeren redegøre for.
Der bliver jo taget konkrete skridt.
Det bliver undersøgt ovre hos skatteministeren, hvordan og om vi kan forbyde lootbokse.
Ministeren for digitalisering har fået AI på rådsmødedagsordenen i Luxembourg nu her.
Der bliver jo taget konkrete skridt.
For os er det vigtigt, at vi finder nogle værktøjer, som virker.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-05-25:
Tak for det.
Både Venstre, Socialdemokratiet og ministeren udtrykker en masse bekymring omkring den udvikling, der er sket, men vil alligevel ikke rigtig tage nogen konkrete skridt, som vi hørte.
Men som andre også har været inde på, er der jo skridt at tage.
Der er jo også muligheder for at gå national vej og presse på i EU.
I Frankrig vil man indføre aldersverificering på pornosider.
Hvorfor ser Venstre ikke behovet for at tage nogle skridt lige nu, når den mistrivsel, der er blandt vores børn og unge, er så voldsom, er så veldokumenteret og hænger sammen med de algoritmer, der styrer de platforme, som vores børn og unge er på?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-05-25:
Det er jeg sådan set meget åben over for.
Jeg er helt enig i, at det burde håndhæves bedre, og jeg vil også sige, at i Venstre afviser vi ingen værktøjer.
Det vigtigste er, at vi finder nogle værktøjer, som har en effekt, kan hjælpe med at komme det her problem til livs og afhjælpe de negative konsekvenser.
Jeg synes, det er fint at se på aldersverificering.
Vi skal bare finde ud af, hvordan vi rammer den rette balance.
For der er jo også noget med, at du bliver identificeret, hvis du sidder med dit MitID, og det kan måske have nogle andre konsekvenser.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-05-25:
Jeg er måske ikke så optimistisk omkring DSA'en, som ordføreren er.
Det er klart, at den kommer til at lægge en regulativ ramme, men rigtig meget er overladt til techgiganterne selv i DSA'en, og det synes jeg måske ikke er så hensigtsmæssigt.
Nu betoner ordføreren jo rigtig meget den digitale dannelse.
Hvad tænker ordføreren om aldersverificering som et middel til at håndhæve den lille smule lovgivning, vi trods alt har?