runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Gaardsted (S), 2018-10-04:
Tak for det.
Det er jo lidt svært at komme med et par kedelige spørgsmål her oven på den flotte tale.
Men noget af det, som optager os, er jo kendskabet til hinandens lande inden for rigsfællesskabet.
Det er ikke nogen ny sag, men jeg tager den op alligevel, for jeg synes faktisk, at det bliver ved med at være et problem.
Jeg har her igennem et stykke tid ledt efter en færøsk avis, som jeg kunne læse i.
Jeg kan ikke finde nogen færøsk avis, der skriver noget som helst på dansk, så det er lidt svært for mig at følge med, ud over hvad jeg sådan kan få fra anden kilde.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens mening om, hvordan vi kan styrke den her formidling, også omkring de politiske sager, der sker oppe på Færøerne.
Christian Juhl (EL), 2018-10-04:
Nu har vi jo ikke ligesom spanierne spærret folk inde, bare fordi de har forlangt selvstændighed, og det synes jeg da er en kvalitativ forskel.
Én ting er, at vores udenrigsminister en gang imellem siger, at man lige skal passe på ikke at gå ud over grundlovens rammer og sådan nogle ting – det kan man jo diskutere – men jeg synes, at Catalonien jo er et helt særtilfælde, hvor man efter min mening reagerer ret aggressivt over for mennesker, der ønsker selvbestemmelse.
Men derfor synes jeg da, det er vigtigt at gå nogle skridt i den retning, og derfor synes jeg også, det vil være vigtigt, at Færøerne så prøver at formulere det og så prøver at bede regeringen om at være med til at tage de skridt, så vi kan få det på plads.
For det er jo da en fordel for alle mennesker at få den selvbestemmelsesret, som man nu har lyst til at have.
Karen Ellemann (V), 2018-10-04:
Tak til hr. Sjúrður Skaale for altid meget glimrende ordførertaler, det er en fornøjelse at lytte til dem.
Jeg har blot et ganske enkelt spørgsmål – der bliver ikke noget opfølgende spørgsmål: Hvem agter hr. Sjúrður Skaale at pege på som Danmarks kommende statsminister, altså efter at der har været folketingsvalg i Danmark?
Magni Arge (T), 2018-10-04:
Tak skal du have.
Det er bare en henstilling til hr. Sjúrður Skaale.
Hvis han er i gang med at skrive min biografi, må han altså ikke glemme at tage den 12. oktober 1990 med, hvor Færøerne spillede sin anden internationale landskamp mod Danmark i Idrætsparken.
Det stod 1-1 i hele 18 minutter.
Det var de mest underholdende 18 minutter, jeg nogen sinde har rapporteret fra.
Der var 50.000 tilskuere, og man kunne ikke høre en lyd.
Hvad der skete bagefter er for så vidt ligegyldigt.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-10-04:
Mange tak for en fin ordførertale.
Vi er enige om, at der skal være noget mere kendskab til rigsfællesskabet i Danmark, og der er jo blevet afsat nogle penge i finansloven.
Jeg blev på et tidspunkt spurgt af et færøsk medie, om det ikke var en god idé, at vi i Grønland også kendte noget mere til Færøerne, og at Færøerne kendte noget mere til Grønland.
Det synes jeg egentlig var ret tankevækkende, for jeg mener, at vi i virkeligheden godt kunne komme lidt tættere på hinanden, altså også Grønland og Færøerne.
Jeg mener, at der er meget, som vi kan lære af hinanden.
Men jeg vil egentlig gerne stille et spørgsmål: Hvad mener ordføreren de her penge skal bruges til?
Hvad kunne de penge bruges til?
Mange tak.
Vi skal i hvert fald nok være med til at komme med nogle bud på, hvad pengene kan bruges til.
Der er jo lavet et borgerforslag, som netop vil sætte rigsfællesskabet på skoleskemaet i de danske skoler, og der er også lavet en undersøgelse – det skal i gang nu her til efteråret – blandt danske unge om, hvor meget de kender til rigsfællesskabet.
Er det et arbejde, som I også støtter fra Javnaðarflokkurins side?
Karin Gaardsted (S), 2018-10-04:
Det er jo en lille smule mindre problematisk i forhold til Grønland, fordi der er så mange grønlændere, som er dansksprogede, så der er aviserne på begge sprog.
Nå, men vi fortsætter med arbejdet på at få det her udbredt.
Magni Arge (T), 2018-10-04:
Nu ved alle nok, at det parti, jeg repræsenterer, går efter en fuld færøsk selvstændighed, så det skridt er egentlig meget nemt at tage, hvis man kan sige det sådan.
Men hvis vi skal se på et mellemspil fra, hvor vi er nu og frem til det punkt, så vil jeg sige, at der er en række ting, som jeg synes burde være i spil.
En af dem er, at al den myndighed, der er overdraget til Færøerne, skulle være uigenkaldelig, og det bør Danmark også skrive under på og sørge for at offentliggøre over for alle verdens nationer.
Den anden er, at Færøerne fra flere statsministre har fået at vide, at vi vil respektere jeres beslutning, så det er ganske fint.
Men der er en stor forskel på det og så en pæn udtalelse fra statsministeren over for Færøerne, som er en del af det danske kongerige, om jeg så må sige, på nuværende tidspunkt, for så havner vi i en konfliktsituation, i nøjagtig samme situation, som Catalonien er havnet i over for Spanien.
Hvis vi havner i en konfliktsituation, kan hele verden vælge at lukke øjnene og ørerne og sige: Det er et internt anliggende, vi kan overhovedet ikke forholde os til den her sag.
Men ser vi på Ny Kaledonien som et tredje eksempel, som skal afholde en afstemning den 4. november om selvstændighed, så har de baseret den på et UN-charter fra 1946 om ekstern ret til selvbestemmelse, og det er noget lignende, vi har brug for.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-10-04:
Tak for spørgsmålet.
Så sådan må vi forvente at det bliver.
Der er jo forskellige holdninger, bl.a. hos Demokraterne, som er et støtteparti til koalitionen, så derfor tror jeg ikke at vi har set de sidste nyhedshistorier i forhold til en forfatningskommission.
Det er et arbejde, som skal folde sig ud, og det er lidt svært på nuværende tidspunkt at gisne om, præcis hvordan det kommer til at se ud.
Det mere sådan underliggende handler egentlig mere om det her med, at vi – som der står i selvstyreloven – skal arbejde hen imod ligeværdighed.
Jeg ser gerne, at der er et ligeværdigt samarbejde mellem tre forskellige nationer fremadrettet.
Jeg tænker ikke, at det sådan lige i den nærmeste fremtid kommer til at ske, men at man hele tiden arbejder hen imod, at den her ligeværdighed bliver det understøttende i det samarbejde, som der er i rigsfællesskabet.
Det synes jeg er enormt vigtigt.
Så kan det godt være, det bliver en anden konstellation end den konstellation, vi har i dag.
Carsten Bach (LA), 2018-10-04:
Tak for det.
Det var mere økonomiske investeringer, udenlandske investeringer, i forhold til politisk stabilitet, jeg spurgte om.
Det kan ordføreren måske uddybe en lille smule mere.
Men ellers vil jeg også gerne lige ind på lufthavnsprojekterne, som der er blevet kredset en del om, også hos flere andre spørgere.
Og i virkeligheden vil jeg måske spørge ordføreren sådan ret konkret, om ordføreren mener, at den danske regering og den danske statsminister har blandet sig konkret i grønlandske forhold ved i forhold til de her investeringer specifikt at pege på lufthavnsudvidelser i Nuuk og Ilulissat.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-10-04:
Vi havde jo et samråd i Grønlandsudvalget for nylig, hvor vi også drøftede det her, og jeg stillede også selv spørgsmålet, hvorfor det skulle være lige nu, altså hvorfor den her timing.
Der har været første behandling i Grønland af lovforslaget om lufthavnene.
Det vil jeg sige.
Men det er der, og jeg synes, at det er rigtig, rigtig positivt.
Vi har jo kæmpet for det fra dag et her hos Inuit Ataqatigiit i Folketinget, så jeg synes, det giver rigtig god mening med den hensigtserklæring, som der er kommet fra regeringen, og det er det, jeg synes man skal fokusere på.
Det er rimelig begrænset, hvor meget der bliver gjort i forhold til grønlandske veteraner.
Vi har omkring 100 grønlandske veteraner – 92 grønlandske veteraner.
Veterancenteret har været i Grønland her i løbet af sommeren, og det var det første lille forsigtige skridt, kan man sige, men man kan jo sige, om man har været veteran fra Grønland, været udsendt for det danske forsvar, og om man så vælger at bosætte sig i Grønland eller i Danmark, skal jo ikke gøre en forskel, i forhold til om man får en hjælp eller ej.
Det, som Veterancentret gjorde, var at give noget viden og give nogle kurser til de ansatte i kommunerne.
Det synes jeg er et godt skridt, men vi er slet, slet ikke i mål, og jeg ved, at Folketinget skal behandle et forslag her i løbet af folketingsåret, der netop handler om at styrke indsatsen i forhold til veteraner, og der vil jeg virkelig opfordre til, at man også husker på, at der er ca. 100 grønlandske veteraner i Grønland.
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror generelt, at vi er ret empatiske i Grønland, og jeg har aldrig nogen sinde hørt den holdning i Grønland.
Mit bud er, at de fleste er meget taknemlige for den indsats, man har valgt at gøre.
Jeg synes jo, at der i forhold til ptsd eller nogle af de senfølger, som mange veteraner også har, er behov for, at vi netop går ind og får lavet en indsats i Grønland, hvis behovet er der.
Carl Holst (V), 2018-10-04:
Tak for det, og tak for talen.
Det var hr. Christian Juhl, der foranledigede, at jeg bad om ordet, fordi man nærmest fik det indtryk, at han havde den opfattelse, at statsministerens engagement i at understøtte den beslutning, der tages på Grønland, om en lufthavn, var upassende.
Han brugte udtrykket, at statsministeren var begyndt at formulere politik og dermed indirekte var skyld i regeringskrisen på Grønland.
Hykleriet fra hr. Christian Juhl bliver lidt tydeligere, når han efterfølgende siger: Hvis jeg nu var grønlænder, ville jeg kun bygge én lufthavn ad gangen.
Men jeg vil godt lige engang bede om at få afklaret: Er vi enige om, at det, den danske statsminister gjorde, var at tage et møde og fortælle, at den danske stat bakker op med økonomiske garantier i forhold til det, som hjemmestyret beslutter, altså en økonomisk understøttelse af, hvad hjemmestyret når frem til af beslutninger i forhold til, hvad fremtidens lufthavnssituation skal være på Grønland?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-10-04:
Mange tak.
Altså, man kan jo konstatere, at Partii Naleraq valgte, bl.a. på grund af den her hensigtserklæring mellem hr. Kim Kielsen og statsministeren, men også på baggrund af manglende inddragelse fra hr. Kim Kielsens side, at træde ud af regeringen.
Så på den måde kan man sige, at det til dels har været en udløsende faktor i forhold til den politiske ustabilitet, der har været her på det sidste.
Så kan man altid diskutere, hvor fornuftigt det er, og om man kunne have løst det på en anden måde.
Men det var nu den måde, som partiet valgte at løse det på.
Der havde jo været en førstebehandling af det her lovforslag om lufthavnene, og der skal først være en anden- og en tredjebehandling her i løbet af oktober.
Det gør der også fra dansk side, og det gør der også fra amerikansk side.
Jeg synes, det er vigtigt at kigge fremad.
Jeg ved, at en række partiordførere eller partiformænd blev inddraget i processen, inden man tog til Grønland, og der så jeg da gerne, at vi som grønlandske folketingsmedlemmer også fik mulighed for at blive inddraget.
Så inddragelse fremadrettet tænker jeg er enormt vigtigt.
Carl Holst (V), 2018-10-04:
Vi kan ikke både have et ønske om at inddrage Folketinget og bagefter have et ønske om, at det er det grønlandske selvstyre, der har en beslutningskompetence, vi ikke skal blande os i.
Der bliver givet en fin politisk analyse, og jeg er enig i den, og jeg synes, demonstrationen var uanstændig.
Jeg synes bare ikke, det er fair af hensyn til historieskrivningen at sige, at det var Danmarks statsminister, der formulerede en politik, når det, han reelt gjorde, var at tilbyde økonomisk stabilitet omkring en beslutning, som hjemmestyret nåede frem til.
Så kan vi diskutere, om det var en første- eller en andenbehandling.
Ordføreren er selv medlem af et parti, der var med i 2015-aftalen, som jo har et andet fundament end det, der udløste krisen.
Jeg tror, vi skal passe på med ikke at mane skræmmebilleder frem i retning af, at uanset hvad vi foretager os fra dansk side, så er det krænkende over for det grønlandske selvstyre.
Christian Juhl (EL), 2018-10-04:
Jeg forstår godt ønsket om øget selvbestemmelsesret.
Jeg har fulgt den der historie.
Det er en mærkelig historie, og det kunne være rigtig fedt, hvis statsministeren eller andre kyndige personer kunne give en forklaring på, hvad pokker der egentlig sker, for det ville jo nærmest være en skandale, hvis det var i danske farvande, at sådan nogle ting skete – især hvis det var os venligtsindede magter, så ville vi da forvente, at man fik en besked.
Jeg vil gerne høre, om skridtene på vej til selvbestemmelsesret for Færøerne.
Hvad er de næste skridt, hvis man nu erkender, at sikkerhedsog forsvarspolitik hører til i den kasse, der hedder, at her er vi selvstændige, og så bestemmer man selvfølgelig selv?
Hvilke andre skridt ville der kunne tages på vej mod selvbestemmelsesret, for at færingerne ville synes, at det var en god og acceptabel proces?
Magni Arge (T), 2018-10-04:
Hvis jeg skal være helt ærlig, må jeg sige, at når det kommer til det udenrigspolitiske felt, står vi med det fulde ansvar for handelspolitikken, for vi er ikke medlem af EU, og vi kan ikke få gavn af de aftaler, som Danmark har med EU.
Derfor må vi lave vores egne handelsaftaler.
Det er den ene side af sagen.
Den anden side af sagen er, at vi må forhandle med de lande, hvis territorium vi skal ind og fiske inden for, og vi skal i andre tilfælde forhandle med lande, hvor vi deles om fiskebestanden i internationale farvande.
Det har vi også behov for at kunne forhandle på eget ansvar.
I øjeblikket foregår det i en såkaldt DFG-pulje sammen med Grønland – og Danmark oveni – som gør det svært, hvis vi er uenige om sagerne.
Vi har simpelt hen brug for suveræne rettigheder til at føre vores egne udenrigspolitiske og handelspolitiske forhandlinger, når vi har behov for det.
Der er så andre felter, hvor man sagtens kan samordne nogle ting, og det kunne være inden for det sikkerhedspolitiske område, f.eks. over for NATO, eller hvad det ellers måtte være, men det kræver, at man har indsigt, så man ved, hvad det er, man lægger ryg til.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-10-04:
Det lyder også meget mystisk og voldsomt, må man sige.
Men er det, som ordføreren efterspørger, måske så også en højere grad af samarbejde – er det på regeringsniveau, er det er på parlamentsniveau – på udenrigs- og sikkerhedspolitikområdet?
Eller hvad skulle ligesom være formen for det fremtidige samarbejde?
Magni Arge (T), 2018-10-04:
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at hvis man skal etablere nogle fornuftige og fremadrettede samarbejder, skal der skabes tillid, og netop på det sikkerhedspolitiske område mangler der er tillid, fordi man mangler indsigt og man mangler viden om, hvad der egentlig sker på det her område, hvad det er for nogle aktiviteter, det er, hvordan man ser på Færøerne i en sikkerhedspolitisk situation.
Jeg kan komme med et eksempel.
Her forleden, hvor der var kommet nogle krigsskibe ind på en færøsk fiskebanke ude på Islandsryggen – de begyndte pludselig at skyde med kanonerne og kaldte fiskeskibene op og bad dem om at sørge for at komme væk fra deres fiskesteder, fordi nu skulle der skydes med skarpt derude – var der ikke en eneste person på Færøerne, der vidste noget som helst om det her, og normalt bliver der advaret om det, inden der foregår sådan nogle øvelser.
Det er sin sag.
Jeg rettede så senere en forespørgsel til forsvarsministeren om, hvad det var, der foregik, hvem det var, der skød, hvem det var, der holdt de her øvelser, men jeg har ikke fået noget svar, for det danske forsvar vidste øjensynligt ikke, hvem det var, der var inde på færøsk territorium og skyde med skarpt, eller ville ikke fortælle, hvad det var for noget.
Ellers kan vi ikke orientere os udenrigs- og sikkerhedsmæssigt politisk.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-10-04:
Man kan sige, at der i tirsdags, da statsministeren holdt tale, var to ting, jeg bed mærke i.
Den ene ting var, at regeringen endelig har tænkt sig at gøre op med diesel- og benzinbiler, og den anden ting var så den her udtalelse om måden at se på udenrigspolitik på, når det gøres sammen med Grønland og Færøerne.
Nu blev det af ordføreren omtalt som lidt blød tale fra magtens side, og det kan jeg sagtens forstå intentionerne i, men det var trods alt nye takter, vi hørte.
Kunne jeg ikke få sat lidt flere ord på det – for ordføreren var inde på at tale om sikkerhedspolitik, behovet for at samarbejde med andre end lige Danmark på det område – altså, hvilke tanker det er, man gør sig på det her område?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-10-04:
Jeg mener sagtens, man kan inddrage Folketingets partier, inddrage grønlandsordførerne.
Jeg mener også sagtens, man kan inddrage de grønlandske folketingsmedlemmer og orientere dem om, hvad det er for nogle hensigter man har.
Og så må man jo sige, at det er hr. Kim Kielsen, som på vegne af naalakkersuisut har sagt ja tak.
Så jeg udlægger det ikke, som om det er statsministeren, der har udløst en regeringskrise.
Jeg ser, at der har været nogle udfordringer i samarbejdet i den tidligere regering, i naalakkersuisut.
Mette Frederiksen (S), 2018-10-04:
Jeg tror faktisk, vi sidder og kigger lidt på hinanden; jeg var i hvert fald ikke bekendt med den regelændring.
Men lidt ekstra tid skal nok gøre godt.
Tak til statsministeren for replikken.
Jeg har jo valgt i dag at bruge den taletid, jeg er blevet tildelt, til primært at tale om velfærd.
Jeg er egentlig ikke så bekymret for den talkrig, som statsministeren altid vil forsøge at starte, heller ikke annoncerne, og 75 mia. kr. den ene vej og 75 mia. kr. den anden vej.
For jeg er egentlig helt overbevist om, at virkeligheden er det bedste vidne, vi har.
Og ja, det danske velfærdssamfund er jo relativt set, i sammenligning med de fleste andre lande, et fuldstændig fantastisk samfund, men hver eneste dag træffer vi jo politiske valg, der gør, at vi styrker eller svækker det.
Og lige meget hvordan man vender og drejer det, er det sådan, at hvis man bruger pengene på skattelettelser og alt, hvad dertil hører, så er der færre penge at bruge til kræftbehandlingen; så er der færre penge at bruge til de børn, som jeg egentlig tror hr. Jacob Mark er optaget af, nemlig dem, der er allermest udsat og har behov for mere voksenkontakt; så er der færre penge til vores mest psykisk sårbare; så er der færre penge til de ældre mennesker, der – lang tid før både statsministeren og jeg overhovedet blev født – gik i gang med at bygge det her samfund op, har været en aktiv del af vores arbejdsmarked og givet deres bidrag, og som nu efter et langt liv har behov for fællesskabets hjælp og oplever, at der ikke er tid nok.
Det er derfor, jeg taler om velfærd.
Og når vi ikke vælger at bruge det råderum, der er, på skattelettelser, så har vi råd til at ansætte flere sygeplejersker, så har vi råd til at prioritere de unges uddannelse – i stedet for år efter år at skære ned på det, der er det allerallervigtigste, nemlig vores børn og unges muligheder for at dygtiggøre sig.
Den regering, vi har i dag, har jo ad adskillige omgange talt om og ønsket at forringe pensionsvilkårene i Danmark og også bedt de nedslidte danske lønmodtagere om at arbejde længere.
Effektivt, klogt og godt har vi forhindret det, men jeg synes, at spørgsmålet i dag må være, om det egentlig ikke stadig væk er regeringens politik.
Er det stadig statsministerens politik, og er det stadig statsministerens holdning og ønske, at danskerne skal arbejde længere, altså at pensionsalderen skal ændres?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-10-04:
Jamen det er jo også noget, jeg var lige ved at sige vrøvl, men det er måske alligevel for meget.
Men det er jo ikke helt sandt.
Men nu tager jeg det med de udenlandske studerende.
Altså, prøv lige at høre: Vi har været inde og, hvad der er meget fornuftigt, kortlægge, hvad det er for nogle studiepladser, vi laver, der tiltrækker udenlandske studerende – hvem er de, og hvad bliver der af dem?
Og så kan vi se, at i forhold til nogle bestemte studieretninger, bl.a. på akademiuddannelserne, er det den absolutte hovedregel, at folk kommer ind, læser og rejser hjem igen.
Der bliver jeg bare nødt til at sige, at i en tid, hvor pengene heller ikke er uendelige, er det ikke en klog måde at bruge vores alle sammens penge på at invitere folk – nu siger jeg det på dansk – fra Østeuropa op til Danmark på dansk SU, give dem en uddannelse, køre dem ud i lufthavnen og sige: Tak, fordi I besøgte os.
Men det har jo ikke noget at gøre med en aversion mod udenlandske studerende.
Derfor er noget af det, vi bl.a. lægger op til i den her indsats omkring udenlandsk arbejdskraft, at se på: Hvad kan vi gøre for at få de udlændinge, der kommer til Danmark for at studere, til at blive her noget længere, altså investere det, de har lært i Danmark, på det danske arbejdsmarked?
Så ligesom at tviste det og sige, at nu er vi imod udenlandske studerende, er simpelt hen, undskyld mig, for primitivt.
Hr. Morten Østergaard står lige og skoser mig for, at jeg har svært ved at komme igennem med nogle arbejdsmarkedsudbudsreformer og andet, som vi har forsøgt med, men så må jeg bare sige, at hele det der bagkatalog, som hr. Morten Østergaard kører rundt med, jo er dødt som en død sild i det der Røde Hav, man har tænkt sig at svømme rundt i.
For pengene er der jo ikke.
De var der heller ikke, da jeg blev statsminister.
Jeg kiggede ned i kassen; den tidligere regering havde pyntet på tallene, kørt helt ud til grænsen af EU-budgetreglerne, og ja, derfor var vi nødt til at lave et omprioriteringsbidrag.
I 2017 lykkedes det så at løfte det offentlige forbrug op til der, hvor det var sidst, jeg var statsminister, i 2010, og nu har vi så meget styr på det, at vi kan anmelde, at for 2022 behøver vi ikke længere omprioriteringsbidraget i den form, vi har det nu.
Pengene skal jo være der, før man kan bruge dem.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-10-04:
Pengene skal være der, det er jeg enig i.
Og tak til statsministeren for talen i tirsdags og i dag.
Selvfølgelig er der nogle ting, vi er uenige i, men også nogle ting, vi er enige i.
Statsministeren er jo kommet bredt omkring mange emner, men der er et emne, som vi i SF synes har været meget fraværende, og det er verdenshistoriens største hvidvaskskandale, som vi jo desværre oplever i de her tider, Danske Bank-sagen.
Danske Bank-sagen er jo ikke kun et spørgsmål om en bank, der – nu må vi se, hvordan det ender – af en eller anden grund ikke har kunnet styre, hvad der foregik i banken, men det er noget, der også påvirker os alle sammen som danskere.
Vi har en EU-retskommissær, der siger, at det her er en risiko for alle medlemslande, og at i værste fald kan hvidvasksager som den her betyde nye økonomiske kriser eller finanskriser.
Vi har også hørt Kommissionens næstformand være ude og sige, at det her er virkelig, virkelig alvorligt.
Der er krisemøder i EU, hvor erhvervsministeren også deltager; i parentes bemærket synes jeg, erhvervsministeren har gjort det rigtig godt.
Vi har finske, britiske, estiske myndigheder, der ud over de danske myndigheder er på sagen.
Den europæiske bankmyndighed, der kigger os over skulderen, og nu overvejer nogle ret drastiske, nye skridt i forhold til, hvordan vores banker skal reguleres.
Vi har amerikanske myndigheder, som overvejer at give banken kæmpe bøder, og det, der egentlig kunne være mest dramatisk, nemlig et forbud mod at handle i dollar.
Derfor håber jeg, at statsministeren kan se, at den her sag er blevet en sag af national interesse, og at noget af det, som vi også har brug for at høre fra statsministerens side, er, hvad der foregår i Statsministeriet.
For det har jo skadet hele Danmark.