runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-12:
Tak for det.
Fra Liberal Alliances side bakker vi samlet set også op om beslutningsforslaget og særlig om intentionerne bag, nemlig at det at have indsatte forældre ikke i sig selv er noget, børnene skal straffes for – andet end at de selvfølgelig er berøvet tid fra deres forældre, hvilket jo er en straf i sig selv.
Det er da relevant at vide, om der er nogle regler og retningslinjer, der i dag står i vejen for noget godt, eller om der måske mangler nogle initiativer på enkelte områder.
Jeg må også indrømme, bare for at være ærlig, at da jeg først læste beslutningsforslaget, var jeg faktisk en smule skeptisk, for jeg tænkte: Er det Folketingets opgave at regulere adgangen til videosamtaler via Skype for fængselsindsatte?
Er det Folketingets opgave at lave politikker for, hvordan man hjælper børn af indsatte til at tackle samtaler med kammerater i folkeskolen?
Jeg tænkte: Kan det virkelig være Folketingets opgave?
Det er vel en myndighedsopgave, vi skal vel give myndighederne så frie rammer som muligt til, at de kan hjælpe de her børn, i tillid til, at det kan myndighederne godt finde ud af – og hvis der er nogle retningslinjer, der begrænser myndighederne i at udføre deres opgave, så skal vi fjerne dem, men det at pådutte myndighederne at udføre opgaven på en bestemt måde er jeg en smule skeptisk over for.
Så jeg vil egentlig også bare være ærlig og sige, at der er nogle ting i forslaget, som får mig til at rynke sådan lidt på næsen og spørge: Ender det her så i en situation, hvor vi fra Christiansborgs side egentlig ender med at lave en masse papirarbejde og en masse regler, som myndighederne skal følge derude, så de skal ansætte endnu en eller anden mangfoldighedskonsulent, der skal tolke de her regler, for at de kan føres ud i livet?
Det håber jeg ikke er tilfældet.
Jeg er i sandhed en smule begrænset af min viden på området om rammerne for børn af indsatte, og derfor tænker jeg da, at det om ikke andet er en god idé med en arbejdsgruppe, der kigger på området.
Det kan gøre Folketinget klogere, og vi kan se på, hvad vi kan gøre bedre.
Men lad os måske i fællesskab også give hinanden det lille løfte, at vi ikke ønsker at skabe alt for mange nye regler, krav og diverse ting og sager, og at man skal huske, at myndighederne også skal have frihed til at løse opgaverne, som de finder det bedst.
Jens Joel (S), 2020-06-16:
Tak til ordføreren.
Nu sagde ordføreren, at hun var glad for, at blå blok står sammen, og så kan det være, at ordføreren kan opklare noget for mig.
Som jeg hørte både Venstres ordfører og den konservative ordfører, er det ekstremt afgørende, at familierne selv kan bestemme; det er også ekstremt afgørende at stå vagt om det kommunale selvstyre.
Altså, kan man godt både mene, at det er kommunerne, der bestemmer, om det her skal være en mulighed, og at familierne skal bestemme?
Kan begge dele godt være der på samme tid, eller er man nødt til at vælge, om man holder med familien eller med det kommunale selvstyre i den her sammenhæng?
Mette Thiesen (NB), 2020-06-16:
Tusind tak.
Ordføreren nævner selv det her med kvinders ligestilling, og så er jeg simpelt hen nødt til at spørge ordføreren, om ordføreren ikke mener, at ligestilling også handler om, at man har et reelt frit valg, også til at blive hjemme og passe sine børn, hvis det er det, man som kvinde ønsker.
Vil ordføreren ikke bekræfte det?
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-06-16:
Jo, hvis det var dybt skadeligt for alle børn at gå i daginstitution, så skulle de selvfølgelig ikke det.
Det mener jeg ikke det er, og jeg ved, at der er enkelte forskere, som mener, at det kan have skadelig effekt også at starte for tidligt i daginstitution.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får bredere forskning omkring det her.
Det synes jeg ville være udmærket.
Men jeg er ikke af den overbevisning, at det er dårligt for børn at gå i daginstitution.
Marie Krarup (DF), 2020-06-16:
Man kan jo under alle omstændigheder nok godt være enig i, at gode institutioner er bedre end dårlige institutioner.
Det siger ligesom sig selv.
Men der er altså forskere herhjemme, som siger, at man godt kan problematisere selv gode institutioner.
Det er ikke nødvendigvis godt for børnene på lang sigt at være der, men vi har ikke tilstrækkeligt med forskning, så vi kan konkludere benhårdt, at det er direkte skadeligt.
Og burde vi da i det mindste ikke give de bekymrede forældre mulighed for i højere grad at passe deres børn selv?
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-06-16:
Jeg er sådan set ikke imod, at vi får mere viden om, hvornår daginstitutioner er gode for børn, hvad der skal til for det, og om alderen for opstart i daginstitution betyder noget.
Det er jeg slet ikke imod.
Jeg har bare den overbevisning, at gode daginstitutioner helt givet i hvert fald er bedre end dårlige daginstitutioner, og samtidig har jeg den overbevisning, at det er vigtigt, at vi stiller gode daginstitutioner til rådighed, så begge forældre kan gå på arbejde.
Marie Krarup (DF), 2020-06-16:
Hvad nu, hvis daginstitutioner af høj kvalitet, af superhøj kvalitet, i virkeligheden er skadelige for små børn?
Det ved vi simpelt hen ikke.
Det er der ikke er nogen der har forsket i i Danmark.
Der er nogle, der har gjort det i USA, og der er noget, der tyder på, at der kan være en sammenhæng mellem stress og depression i ungdomsårene og så en tidlig institutionalisering, selv om det er højkvalitetsinstitutioner.
Hvis det nu er tilfældet her, ville det jo være – lad os bare sige det – en skandale af dimensioner, at vi går og understøtter et system, som i virkeligheden er skadeligt for unge mennesker.
Er det ikke uansvarligt at fortsætte den kurs med at institutionalisere selv velfungerende børn fra velfungerende familier uden at vide, om det er godt eller dårligt?
Hanne Bjørn-Klausen (KF), 2020-06-16:
Så må jeg dermed konkludere, at fordi nogle familier vælger kvinden, fordi det er hende, der tjener mindst, skal staten have det ansvar – at man stadig væk ikke ønsker at give familierne ansvaret for, hvordan deres børn skal passes.
Det er det, jeg hører ordføreren sige: Staten skal være den, der bestemmer over familierne.
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-06-16:
Tak for ordet.
For som jeg også sagde sidst i forbindelse med beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti om pasning af småbørn i hjemmet, så vil jeg gerne starte et andet sted, nemlig med at spørge: Er der en udfordring i vores samfund med pressede børnefamilier?
Der er for mange forældre, der hver dag går på arbejde med ondt i maven efter at have afleveret deres børn i vuggestue eller børnehave.
Der er for mange, der føler, at de er et krydspres mellem kravene på arbejdspladsen og ønsket om at være til stede i deres børns liv, mens de er små.
Men er løsningen så at gå tilbage til den samfundsform, vi havde, inden kvinderne kom ud på arbejdsmarkedet og vi som samfund besluttede at stille daginstitutioner til rådighed for familierne?
Vi er ikke imod, at den enkelte familie vælger at passe sine børn i hjemmet frem for at sende dem i daginstitution, men vi mener, at det – frem for at kræve, at kommunerne betaler forældrene for at gå hjemme med deres børn – er klogere som samfund at stille gode daginstitutioner til rådighed, så begge forældre kan deltage på arbejdsmarkedet og gå på arbejde med en god følelse i maven.
Det er godt for samfundsøkonomien, at flest muligt er på arbejdsmarkedet.
Derfor er vores svar på børnefamiliernes udfordringer et andet end Dansk Folkepartis, nemlig at styrke kvaliteten i vores daginstitutioner, for der er meget at rette op på efter mange års besparelser, og det er i den grad på tide, at vi begynder at investere i den næste generation.
Derfor er vi i Radikale Venstre glade for, at vi med finansloven for 2020 fik afsat midlerne til at sikre minimumsnormeringer i daginstitutionerne.
Og vi vil fortsat arbejde for at skabe endnu bedre rammer omkring en tryg hverdag for børnene, så de kan udvikle sig under de bedste betingelser.
Vi står derfor også bag forslaget til vedtagelse sammen med de andre partier bag finansloven, som anerkender vigtigheden af, at alle børn får en god start på livet, og vi opfordrer derfor regeringen til at fortsætte arbejdet med at styrke kvaliteten i vores daginstitutioner.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-06-16:
Nej, det er selvfølgelig ikke sådan, man skal forstå det.
Jeg kan heller ikke gå ud at sige, at jeg gerne vil have barselslovgivning, altså at der ligger et beløb på barsel, og at det så er fint nok, at det er 0 kr.
Det ville jo ikke give nogen mening.
Men ligesom med barsel er detailstyring, når man går ned i detaljen.
Jeg synes jo, det er fint, at vi har nogle dygtige kommunalpolitikere rundtomkring, som selv kan få lov til at dyrke noget politik og komme med nogle politiske forslag.
Men det betyder bare også, at det her forslag ikke rammer ind i familiernes frie valg, og det er vi bare rigtig kede af.
Jens Joel (S), 2020-06-16:
Jeg kan forstå på ordføreren, at man respekterer det kommunale selvstyre så meget, at kommunerne godt må have forskellige ordninger.
Man respekterer også det kommunale selvstyre så meget, at kommunerne ligesom selv skal stå bag de her ordninger.
Men man respekterer ikke det kommunale selvstyre så meget, at kommunerne selv må vælge, om den vil have en ordning.
Er det rigtigt forstået?
Altså, man må godt have et beløb på 0 kr., men man skal have en ordning – er det sådan, man skal forstå Venstres ordfører?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-06-16:
Nu har jeg jo stillet spørgsmål til ministeren, og det viste sig, at der var et kæmpestort udsving i de her beløb.
Silkeborg Kommune lå på lige over 20.000 kr. årligt, tror jeg, og så var der Gentofte Kommune i toppen med næsten 100.000 kr. årligt.
Så man kan også sige, at det her ikke er nogen guldgrube.
Men det er den lille del, der giver forældrene en reel mulighed for et frit valg.
I Venstre går vi ind for det kommunale selvstyre, så jeg vil ikke lægge mig fast på, at et bestemt beløb er det rigtige.
Men man kan sige, at det jo er ærgerligt, at det ikke er alle kommuner, der gør brug af den ramme, der ligger nu.
Der kan man bare konstatere, at det vil Socialdemokratiet ikke være med til at skubbe på for at de skal.
Jens Joel (S), 2020-06-16:
Tak for ordførertalen.
Altså, hvad er det, man skal have for at gå hjemme og passe sit barn?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-06-16:
Venstres holdning på det her område er meget klar: For os er der ikke nogen pasningsform, der er bedre end andre; det er børnene, det drejer sig om.
Vi er store fortalere for, at pengene skal følge børnefamilien, som selv skal råde over det beløb, kommunen normalt yder til børnepasning.
Den moderne familie skal have frihed til at vælge, om børnene skal passes i et offentligt tilbud, i et privat tilbud eller i hjemmet i form af hjemmepasning.
Dette handler ikke om, at pasning af vores børn skal være et enten-eller.
Vi skal imødekomme familierne med en fleksibilitet, så de kan forme de liv, de ønsker for deres børn.
Det handler om at give forældrene muligheden for det frie valg i en tid, hvor stress og en presset hverdag er virkeligheden for mange familier.
For langt de fleste familier er de dagtilbud, som de har i dag, det rigtige valg, men der er også familier, som ville ønske, at de havde mulighed for at prioritere anderledes i deres hverdag.
Det skal vi sikre de får en reel mulighed for at gøre.
Det er den enkelte familie, der bedst selv ved, hvad der er bedst for deres egne børn.
Det er vel let at sige, at institutioner, dagpleje eller hjemmepasning er det bedste.
I virkeligheden drejer det sig om, hvad der er bedst for det enkelte barn i den konkrete situation og i den konkrete familie.
Derfor er Venstre glade for den mulighed, der ligger i dagtilbudslovens § 86.
Tilskuddet kan højst udgøre 85 pct. af den billigste nettodriftsudgift i et dagtilbud til samme aldersgruppe i kommunen, og tilskuddet kan gives i en periode på maksimalt 1 år.
Ifølge § 87 i loven er det en betingelse for at få tilskud til pasning af egne børn, at ansøgeren har tilstrækkelige danskkundskaber til at kunne udvikle barnets dansksproglige kompetencer.
Tilskuddet kan benyttes i 1 år, eller det kan benyttes i en kort periode, hvis der f.eks. er venteliste til den foretrukne institution eller dagpleje, således at man jo derved undgår, at barnet udsættes for skift.
Venstre mener ikke, at offentlige institutioner nødvendigvis er bedre end familien.
For os er det nemlig ikke et enten-eller; for os handler det altid om den enkelte families behov
Socialdemokratiet derimod lader til altid at vægte den offentlige institution højest.
Vi er helt enige om målet – alle børn skal have fundamentet for den bedst mulige fremtid – men vi er bare ikke enige om midlet.
Det er jo ikke, fordi der er noget dårligt ved teksten, men vi mener bare ikke, den er omsiggribende nok; den ser bort fra familiernes frie valg.
Til gengæld er vi rigtig glade for den tekst, som den samlede blå blok har formuleret, fordi den både beskriver familiernes behov og deres rettighed til det frie valg.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at familiernes vilkår ligger os meget på sinde, og valgfrihed er efter Venstres mening den ramme, som giver familierne tryghed og sikkerhed, og den vil vi gerne være garant for.
Jens Joel (S), 2020-06-16:
Bortset fra de aftaler, vi har lavet, også med spørgerens parti, om, at der er nogle familier, herunder nogle indvandrerfamilier, hvor vi synes, det er vigtigt, at man kommer i daginstitution for at lære sprog, står det jo folk fuldstændig frit for, om man i øvrigt benytter de tilbud, der findes.
Det har vi ikke nogen tvang af i Danmark.
Så det er jo bare det, jeg påpeger risikoen for.
Jeg siger ikke, at der er nogen, der ikke kan træffe frie valg.
Jeg siger, at der er forskel i de livsmuligheder, man har, også i familien.
Hanne Bjørn-Klausen (KF), 2020-06-16:
Tak for det.
Ud fra det, ordføreren siger, sidder jeg med sådan en ubehagelig fornemmelse af, at ordføreren ikke mener, at danske familier kan tage beslutninger om, hvad der er godt for dem selv.
Ordføreren sagde, at det jo tit vil være sådan, at det er manden i familien, der tjener mest, og derfor er det kvinden, der bliver hjemme.
Så derfor vil jeg høre: Tiltror ordføreren ikke danske familier, at de selv kan tage beslutninger om, hvad der er bedst for dem selv, og hvad der er bedst for deres børn?
Eva Flyvholm (EL), 2020-06-16:
Så statsministeren kan ikke se noget problematisk i, at man altså standser den almindelige ansættelsesprocedure, da et medlem af kongefamilien melder sig på banen.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-16:
Jeg synes ikke, der er nogen slinger i valsen på dette spørgsmål.
Eva Flyvholm (EL), 2020-06-16:
Lidt i forlængelse af det: Jeg synes, det er vigtigt også at have klarhed omkring ansættelsesforholdene, og der er jo noget specielt i den her proces ved, at der er blevet slået en stilling op, og da der så kommer et medlem af kongefamilien, som ansøger, så nedlægger man ansættelsesprocessen og kalder ikke de andre kandidater til samtale, men ansætter så medlemmet af kongefamilien direkte i stillingen.
Det er mit ene spørgsmål, altså om statsministeren synes om det; altså hvad er belægget for at gennemføre sådan en proces?
Der har været fremført lidt forskellige argumenter.
Det andet er det her med, om det ikke kunne være mere hensigtsmæssigt at lave en lovændring, så man simpelt hen blev modregnet i sin apanage, så vi faktisk kunne lønne og ansætte Hans Kongelige Højhed i den funktion, som det nu skulle være, uden al den slinger i valsen.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-16:
Mig bekendt aflønnes forsvarsattacheerne, hvad angår dansk ansættelse, ganske fint, men det er jo ikke det, vi diskuterer i dag.
Karsten Hønge (SF), 2020-06-16:
Jo, men vi må være i stand til at adskille diskussionen, for en ting er at være glad for vores kongehus eller, som jeg også gør, respektere det osv., og en anden ting er så at se på et ansættelsesforhold
Jeg håber da, at statsministeren vil bekræfte, at Danmark da forhåbentlig aflønner sine forsvarsattacheer godt.
Vil statsministeren ikke bekræfte, at en forsvarsattaché og vedkommendes familie så rigeligt får en indkomst, man kan leve af på en ordentlig måde, også i Frankrig?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-16:
Jeg finder ikke anledning til at gå ind i de ansættelsesretslige spørgsmål og må henvise til forsvarsministeren.
Jeg vil glæde mig over, at vi har en i vores øjne ualmindelig dygtig repræsentant fra det danske kongehus, som nu har et ønske om at udfylde en rolle for det danske samfund og det danske forsvar, som jeg i øvrigt føler mig sikker på vil blive udfyldt på meget, meget fin vis.
Karsten Hønge (SF), 2020-06-16:
Jeg hørte Socialdemokratiets ordfører, hr. Bjarne Laustsen, sige, at man har mulighed for at beordre militært personel til tjeneste andre steder.
Er det det, der er indgået i den her ansættelse, siden det bliver bragt i spil nu, eller kan statsministeren gøre mere rede for, hvordan ansættelsesforløbet har været?
Har det, som Socialdemokratiets ordfører siger, været indeover, at man direkte har beordret en oberst af reserven til at tage jobbet?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-16:
Medlemskabet af kongehuset er både en kvalifikation og en merit i den her sammenhæng, men så er der også det ved siden af, at kongehuset har en særstilling i det danske samfund, og det er ligesom det, der er meningen med at have et kongehus.
Hvis ikke man ønsker den særstilling, kan man jo som Enhedslisten gå ind for kongehusets afskaffelse.
Eva Flyvholm (EL), 2020-06-16:
Når man bare ruller de andre kandidater til side, er ens kvalifikation så ens medlemskab af kongehuset, eller er det rent faktisk ens meritter?
Det bliver vel svært at svare på.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-16:
Jamen det er da ikke derfor, man har ansat ham, altså for at spare de penge.
Jeg siger bare, at det er en glædelig sidegevinst, at vi nu sparer lønnen til en forsvarsattaché.
Det er ikke en ekstra omkostning, vi stemmer om her, tværtimod er det noget, som fører til en lidt mindre omkostning for den danske stat.
Så det er bare en sidegevinst.
I øvrigt har kongehuset en særstilling i det danske samfund.
Hvis kongehuset bare var som os andre, var det jo ikke et kongehus.
Så hvis man vil have et kongehus, og det er der mange der vil, må man jo også anerkende, at det har en særstilling, og når der så kommer sådan en stilling og en fra kongehuset søger og oven i købet er egnet, så ruller man de andre til side.
Det blev ikke i den her omgang, I blev forsvarsattaché, for prins Joachim har altså søgt.
Eva Flyvholm (EL), 2020-06-16:
Nu er det jo ikke ordføreren selv, der har ansat Hans Kongelige Højhed Prins Joachim, men lige præcis den her problematik, som ordføreren selv fremhæver, med, hvor herligt det er, at man sparer nogle penge her, virker det ikke som et lidt underligt grundlag at ansætte folk på, er det ikke en mærkelig proces at gå ind i?
Ville det ikke være mere hensigtsmæssigt så i det mindste at sørge for, at den stilling var lønnet, og at man i stedet for modregnede det i apanagen f.eks.?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-16:
Man kan jo mene meget om det at have et kongehus, og det er også muligt at ændre mening, efterhånden som man bliver ældre.
Det har man set mange eksempler på, og der står også et eksemplar her på talerstolen af en, der har prøvet det.
Men det, man ikke, synes jeg, kan være uenige om,
er, at når man har et kongehus, skal det naturligvis gøre gavn i det land, i vores land, og her har kongehuset og Hans Kongelige Højhed Prins Joachim ment, at prins Joachim kan gøre gavn som forsvarsattaché i Paris, og det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg tror ikke, at man kan forestille sig en person anden end prins Joachim, som kan gøre så meget gavn i den stilling.
Jeg er helt sikker på, at lysten til at møde og tale med den nye forsvarsattaché for Danmark i Paris stiger betragteligt, når denne attaché er Hans Kongelige Højhed Prins Joachim.
Så jeg tror, at i den diplomatiske stilling er der ingen tvivl om, at prins Joachim er en meget egnet kandidat og en meget egnet ansat.
Det, vi så diskuterer her, er, om vi skal give mulighed for, at prins Joachim kan have sine årpenge i Paris, hvor han så skal arbejde på den danske ambassade.
Det er fuldstændig rigtigt, som hr. Søren Espersen sagde, og som også fru Pernille Vermund har påpeget over for mig nede ved vores stole, at det jo sådan set er på dansk grund, han arbejder, men han opholder sig dog i Frankrig, når han ikke er på arbejde.
Til det er vores svar: Ja, det skal han.
Så glæder vi os i øvrigt bare over, at vi jo sparer lønnen til en forsvarsattaché.
Det er en besparelse, der er værd også at tage med.
For i dag betaler vi både årpenge til prins Joachim og løn til en forsvarsattaché.
I fremtiden kan vi få det hele alene for den udgift, der er til årpengene til prins Joachim.
Så det er en besparelse, som er værd også at tage med, plus at vi altså får en rigtig dygtig ansat i stillingen som forsvarsattaché for Danmark i Paris.
Derfor stemmer vi for.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-16:
Nye Borgerlige bakker op om, at Folketinget meddeler sit samtykke til Hans Kongelige Højhed Prins Joachims modtagelse af årpenge uden for riget.
Hans Kongelige Højhed Prins Joachim har opnået ansættelse som forsvarsattaché på Danmarks ambassade i Paris, og ifølge kongehuset vil prins Joachim fortsat varetage visse opgaver for kongehuset i det omfang, arbejdet som forsvarsattaché tillader det.
I Nye Borgerlige er vi stolte af vores kongehus og af den kongelige familie.
Kongehuset er en af vores vigtigste institutioner i Danmark.
Den kongelige familie har gennem generationer samlet os som folk, og det gør den stadig som et apolitisk samlingspunkt for hele den danske befolkning.
Kongehuset er en del af det fundament, som vores identitet, kultur og historie hviler på.
Det skal vi værne om.
Når Hendes Majestæt Dronningen anbefaler det, bakker vi i Nye Borgerlige naturligvis op.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-16:
Først og fremmest en stor tak for de mange positive tilkendegivelser, der er fremkommet i forbindelse med regeringens beslutningsforslag, som vi her behandler.
Alle ved, at baggrunden for det her beslutningsforslag, som vi behandler, er, at Hans Kongelige Højhed Prins Joachim fra den 1. september i år har opnået ansættelse som forsvarsattaché på Danmarks ambassade i Paris.
Da Hans Kongelige Højhed Prins Joachim fra det tidspunkt tager fast bopæl i Frankrig, er det en betingelse for den fortsatte modtagelse af årpenge, at Folketinget giver sit samtykke hertil.
Som det er sagt af flere, og det bifalder vi fuldt ud fra regeringens side, så yder Hans Kongelige Højhed Prins Joachim et stort og meget værdifuldt arbejde for Danmark.
Det er der ikke alene grund til at glæde sig over, men også at værne om, og derfor glæder jeg mig over de positive tilkendegivelser, både i forhold til ansættelsen som forsvarsattaché, men også opbakningen til det fortsatte meget betydningsfulde virke for Danmark.
Jeg glæder mig over den brede opbakning, både til kongehuset og til den beslutning, vi snart kan træffe, hvad det her angår.
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-06-16:
Det er jo spørgsmålet, hvad der er et reelt frit valg.
Har man f.eks., som ordføreren for Socialdemokratiet var inde på, et reelt frit valg, i forhold til hvilken forælder der skal gå hjemme, når vi ved, at der er stor forskel på mænds gennemsnitlige indkomst og kvinders gennemsnitlige indkomst.
Det mener jeg ikke er tilfældet.
Jeg ser det på den måde, at vi i Danmark for mange år siden har valgt at sige, at for at kvinder kan deltage på arbejdsmarkedet, stiller vi gode daginstitutioner til rådighed.
Det ville jo have været skørt, hvis man dengang havde sagt: Samtidig sender vi også en check til dem, der vælger at lade være.
Vi havde dengang en samfundsform, hvor mange kvinder gik hjemme, men vi valgte at sige, at nu stiller vi gode daginstitutioner til rådighed, så flere kvinder kan komme ind på arbejdsmarkedet, og det synes jeg var en god beslutning.