Jane Heitmann (V), 2019-01-10:
Først og fremmest tak til Alternativet for at rejse sådan en vigtig problemstilling om unge og unges alkoholafhængighed.
Vi er netop trådt ind i 2019, og nytårsaften er jo en god anledning til at summe lidt over tingenes tilstand.
På sådan en aften er man jo i et vakuum, hvor fortid, nutid og fremtid mødes, og sådan er det jo også med vores ungdom.
For vores børn møder vi jo hver dag i både fortid, nutid og fremtid.
Fortiden kan vi ikke ændre, men vi har et ansvar for både nutid og fremtid, og ungdommen er jo fremtidens guld og vores håb, og dem skal vi selvfølgelig passe godt på.
Uanset om det handler om unges alkoholforbrug, rygning eller stofmisbrug, har vi et endog meget stort ansvar for at passe på og skærme både vores børn og unge.
Da jeg læste teksten til forespørgselsdebatten, blev jeg et øjeblik en lille smule bekymret.
For ca. 30.000 unge viser tegn på alkoholafhængighed, står der, og Alternativet henviser til tal, der stammer fra rapporten »Unge der misbruger rusmidler« fra 2012.
Men hvordan man er kommet frem til de 30.000, er lidt uklart for mig.
Men uanset hvilken regnemaskine man bruger i Alternativet, er problemstillingen jo reel nok.
Vi må og skal sikre, at unges alkoholforbrug tøjles, og det har været triste tal, som igen og igen er poppet op både i medier og undersøgelser, om, at danske unge har et højt alkoholforbrug, og jo tidligere debutalder, jo højere risiko for både misbrug og højt forbrug.
Det vækker bekymring hos os i Venstre.
For mistrivsel kan være de første skridt på vejen ned ad den sti, som leder til et misbrug, og et misbrug tidligt i livet sætter sig dybe spor.
Den rapport, som Alternativet henviser til, har 6 år på bagen, om man så må sige, og heldigvis er der sket en positiv udvikling siden 2012.
Tallene i den nationale sundhedsprofil fra 2017 viser, at unge drikker mindre nu, end de gjorde før, og knap så ofte.
Helt konkret er antallet af unge, der overskrider Sundhedsstyrelsens højrisikogrænse, faldet dramatisk i gruppen af 16-24-årige – i 2010 lå tallet på 19,7 pct., altså næsten en femtedel – til 11,5 pct. i 2017; et fald, som bestemt er værd at hæfte sig ved, for gruppen er næsten halveret, og det er superpositivt.
I 2017 var der 417 unge mellem 18 og 24 år i alkoholbehandling.
Det er 417 for mange, og der påhviler kommunerne et endog meget stort ansvar i både forebyggelses- og behandlingsregi.
Jeg kan ikke sige det tydeligt nok: Tidlig opsporing, systematik og samarbejde er nøgleordene.
Sundhedsstyrelsen har udgivet en række forebyggelsespakker, som jeg i min tid som kommunalpolitiker havde stor glæde af, og der findes også en forebyggelsespakke på alkoholområdet, hvor kommunerne kan hente evident viden og inspiration til indsatser.
Brug dem!
Men forældre og kommuner kan ikke løfte opgaven alene.
Barer og diskoteker skal også tage et ansvar, ligesom detailhandelen skal tage et ansvar for ikke at sælge alkohol til unge under 16 eller 18 år.
Sidst, men ikke mindst, er der også fra centralt hold et ansvar for at sikre, at vores unge ikke får problemer med alkohol tidligt i livet.
Gode rollemodeller i mor og far er værdifuldt, og det giver så god mening, at f.eks. Sundhedsstyrelsen understøtter og med kampagner opfordrer forældre til at lave aftaler med deres børn om alkoholindtag.
Vi ved, at netop sådan et initiativ har en positiv effekt.
Udviklingen går den rigtige vej, og det er positivt, men der er behov for, at vi fortsat er opmærksomme på unges alkoholvaner.
Vores unge er, som jeg sagde indledningsvis, fremtidens håb, og dem skal vi passe på.
Venstre kan støtte den vedtagelsestekst, som Dansk Folkepartis ordfører læste op for et øjeblik siden.