runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-02-23:
Men med den her nye rolle, som Center for Cybersikkerhed får med implementeringen af NIS-direktivet inden for en række områder, bliver det jo et langt større område, man dækker.
Og derfor synes jeg, det er interessant – og jeg tror, at vi også må prøve at se på det skriftligt – om man en til en lever op til det, der står i NIS-direktivet om, at det skal leve op til databeskyttelsesdirektivet.
Jeg synes egentlig, det er en vurdering, som det vil være rigtig nødvendigt at få i udvalgsbehandlingen, altså om vi lever op til det direktiv, som er direkte nævnt i det her direktiv.
NIS-direktivet har jo allerede været diskuteret her i salen på andre ressortområder, og jeg vil meget gerne gentage, at vi fra Alternativets side selvfølgelig synes, at det er et rigtig godt direktiv, fordi det styrker den europæiske sikkerhed.
Vi mener bare, at den implementering, regeringen foreslår, er problematisk, og det drejer sig selvfølgelig om, at man gør Center for Cybersikkerhed til det centrale kontaktpunkt og den centrale beredskabsenhed, der skal håndtere de her it-hændelser.
Det er problematisk, fordi Center for Cybersikkerhed jo er undtaget bl.a. offentlighedsloven, persondataloven og centrale dele af forvaltningsloven, og dermed bliver det sådan lidt et lukket land, og det bekymrer os derfor, om borgernes datasikkerhed bliver ordentligt håndhævet.
Det bliver så mere problematisk af, at NIS-direktivet jo faktisk stiller krav om, at det skal leve op til databeskyttelsesdirektivet.
Så vi ser frem til at diskutere implementeringen af direktivet i udvalget og specielt til at tage de mange høringssvar ind og få diskuteret, hvordan vi kan få det implementeret ordentligt, så det lever op til de indbyggede krav, der faktisk er i direktivet, om, at det også skal leve op til databeskyttelsesdirektivet, så vi får den sikkerhed for borgernes persondata.
Carsten Bach (LA), 2018-02-23:
Danmark er et af de mest digitaliserede lande i verden, og det giver os jo en lang række fordele, som vi er meget glade for i hverdagen.
Men det gør os jo så også temmelig sårbare – cyberangrebet mod Mærsk sidste år er allerede blevet nævnt et par gange i debatten, og det vil jeg også trække frem som et eksempel i min tale.
For det er bestemt et problem, både samfundsmæssigt, men jo også for A.P. Møller - Mærsk A/S som forretning, at alle deres aktiviteter ligger stille i flere dage med et milliardstort omsætningstab til følge.
Men det er bestemt ikke kun private virksomheder, der er udsat i de her situationer, når vi pludselig oplever fremmede magter eller grupperinger, der retter direkte angreb mod Danmark og danske interesser.
Så vi bliver bestemt nødt til at sikre alle dele af samfundet, og at alle dele af samfundet er gearet til at håndtere de her nye trusler.
NIS-direktivet, som lovforslaget her jo skal implementere, favner som også nævnt tidligere i debatten en række ministeriers områder, og nu er turen så kommet til Forsvarsministeriet.
Med lovforslaget højnes cybersikkerheden, ved at der stilles en række krav til operatører af væsentlige internetudvekslingspunkter.
Det, som jeg specielt hæfter mig ved i den her forbindelse og ved lovforslaget, er, at det følger regeringens grundlæggende princip om minimumsimplementering og ikke vil pålægge erhvervslivet unødige byrder.
Og derfor kan Liberal Alliance også støtte lovforslaget.
Eva Flyvholm (EL), 2018-02-23:
Det er utrolig vigtigt, at vi beskytter vores infrastruktur mod cyberangreb.
Derfor er det også godt, at der sker en lang række tiltag her.
Et af de problemer, der er med lovforslaget her, som jeg ser det, er, at Center for Cybersikkerhed, den myndighed, der skal stå for at koordinere og indsamle informationerne, i Danmark er blevet lagt under Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det betyder også, at myndigheden sandsynligvis kommer til at være undtaget de almindelige regler om databeskyttelse.
Det er noget, vi diskuterer lige nu, også i forbindelse med implementeringen af EU's datasikkerhedslovgivning i Danmark.
Jeg mener, at det er problematisk, at der ikke er den samme datasikkerhed, der vil dække det her område, og at der ikke er de samme muligheder for kontrol og indsigt, som der ellers ville være, hvis man havde lagt det under en civil myndighed, som vi mener at man burde have gjort.
Lige nu kan man sige, at det både er her på Forsvarsministeriets område, men altså også på Transportministeriets og Sundhedsministeriets og Erhvervsministeriets område, at vi diskuterer den her type forslag og samtidig også den nye datasikkerhedslovgivning.
Så jeg håber, at det er noget, vi kan få en drøftelse af undervejs i behandlingen af det her lovforslag, for jeg mener som sagt, at det er fuldstændig afgørende, at vi kan sikre vores infrastruktur på en fornuftig måde mod cyberangreb, men der er altså ikke nogen grund til, at vi skal gøre det på en måde, hvor den myndighed, der skal stå for det, er undtaget de her faktisk meget, meget fornuftige og vigtige bestemmelser om, at datasikkerhed skal være i orden, og at der også skal være mulighed for en form for kontrol og indsigt fra borgeres og myndigheders side.
Så jeg kan erklære mig positiv over for hensigten om at styrke datasikkerheden, men i forhold til støtte af selve forslaget synes jeg, at der udestår nogle diskussioner i løbet af lovbehandlingen.
Marie Krarup (DF), 2018-02-23:
Det er en implementering af EU's såkaldte NIS-direktiv, der implementeres særskilt i hver sektor i samfundet.
L 139 udbygger tidligere vedtaget lovgivning på området.
Cyberområdet er blevet et væsentligt sikkerhedsområde, fordi vores samfund bliver mere og mere sårbart over for nedbrud i vores digitale net.
Derfor anser Dansk Folkeparti en særlig styrkelse af vores cybersikkerhed for rettidig omhu.
Vi støtter derfor L 139 og ser frem til de yderligere tiltag på området, som vi har aftalt i det nylig indgåede forsvarsforlig.
Tak for ordet.
Jan Johansen (S), 2018-02-23:
Lovforslag nr. L 139 er et lovforslag, der skal sikre netinformationssystemer.
Lovforslaget implementerer de dele af EU-direktivet om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles sikkerhedsniveau mod angreb på net- og informationssystemer i hele EU, der henhører under Forsvarsministeriet.
Formålet er at imødegå den stigende trussel, som er der i dag, og som vil være der fremover, mod net- og informationssystemer fra hele verden.
Sikkerhedskravene omfatter operatører og udbydere, som skal træffe de nødvendige foranstaltninger for at undgå, at der kan ske angreb.
Vi ved, at der sker forsøg hver dag et eller andet sted ude fra verden, hvor informationerne findes på nettet.
Det tog flere dage, før de kunne arbejde igen, og det kostede over 1 mia. kr.
Så det er en rigtig god idé, at vi står sammen i hele EU for at sikre os mod angreb, som sker hver dag og vil ske i fremtiden.
Det er ikke kun på forsvarsområdet, at det sker, men på mange andre samfundsvigtige områder, for der bliver styret mere via nettet og lagt flere og flere informationer på nettet nu og i fremtiden.
NIS-direktivet, som det hedder, implementeres ikke kun på forsvarsområdet.
Der sker også en implementering i andre ministerier og på områder, hvor informationer spiller en vigtig rolle for samfundet og for det enkelte menneske
såsom inden for energi- og transportsektoren, det finansielle område som f.eks. banksektoren, drikkevandsforsyningen samt den digitale infrastruktur og inden for sundhedssektoren, hvor vi også ved at flere og flere personlige oplysninger bliver registreret.
Ja, der styres mere på nettet, og mere vil komme til i fremtiden.
Det hele skal være indfaset den 10. maj, og med alle de systemer, vi styrer verden med i dag, er det vigtigt, at vi gør alt, hvad vi kan, for at forhindre, at de forkerte mennesker kommer ind i systemerne.
Derfor tilslutter vi os lovforslaget.
Tina Boel (SF), 2018-02-23:
Tak for ordet.
Det har længe været en vigtig sag for SF at sikre elever og studerende den bedst mulige vejledning i deres valg af uddannelse og også efter endt ungdomsuddannelse – en god vejledning, der tager udgangspunkt i de personlige styrker og interesser, faglige kompetencer og ønsker til karriere, men også en uddannelsesvejledning, der kan udfordre de studerendes umiddelbare indskydelser.
Det kræver en høj faglighed blandt vejlederne, og derfor er det helt uundværligt, at de regionale centre deler erfaringer, bedste praksisser og idéudvikler på tværs af landet.
Det synes vi ikke lykkes godt nok i dag.
Der er det, et samlet Studievalg Danmark er et rigtig godt bud, og SF stemmer derfor for forslaget.
Det er dog vigtigt for os at understrege, at inddragelse af arbejdsmarkedets nuværende behov fortsat ikke må blive et redskab til at opfordre unge til at vælge særlige uddannelsesveje.
Det skal fortsat blot ses som ét værktøj ud af mange, der har til formål at hjælpe unge med at finde deres egen uddannelsesvej.
Uddannelse skal være for hele livet, ikke kun erhvervslivet, og her er en god vejledning i valg af videregående uddannelse uvurderlig.
SF stemmer derfor ja til lovforslaget.
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-02-23:
Tak for det.
Venstres sædvanlige ordfører på området, hr. Peter Juel Jensen, kunne desværre ikke være her i dag, og derfor har jeg lovet på vegne af Venstre at melde vores klare støtte til det her forslag.
Som både Dansk Folkepartis ordfører, men også Socialdemokratiets ordfører var inde på,
er det en udmøntning af et EU-direktiv, det såkaldte NIS-direktiv.
Set i lyset af den seneste afsløring af hackerangrebet mod Mærsk og andre er der jo ingen tvivl om, at der i hvert fald er et stort, stort behov for en opprioritering.
Derfor er det godt at være godt forberedt, ikke mindst når vi har en så alvorlig trussel mod Danmark, som vi desværre har set at vi har, og derfor kan vi fra Venstres side klart støtte dette forslag.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2018-02-23:
Ja, det mener jeg, og det mener jeg også jeg svarede på: at størstedelen af det, der er i persondataloven, jo for centerets vedkommende er indarbejdet i lovgivningen omkring centeret, altså at det så bare ikke står i persondataloven, men er indarbejdet i loven om Center for Cybersikkerhed
Og her er det jo vigtigt at forstå, at det drejer sig om tekniske indberetninger.
Altså, i forbindelse med spørgsmålet om den personbeskyttelse, der er, prøvede jeg at give udtryk for, at de navne, der forekommer i de her sager, jo altså er på de personer i en eller anden myndighed, der underretter Center for Cybersikkerhed om, at der har været et eller andet problem i forbindelse med deres it-system, og det kan man jo ikke sige er personfølsomme oplysninger.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-02-23:
Og tak til ministeren for at komme ind på en række af de spørgsmål, der blev rejst i de forskellige ordførerindlæg.
Noget, som jeg ikke rigtig hørte et svar på, er det her med, hvad der egentlig er af krav i NIS-direktivet, i forhold til at det her nationale center skal leve op til databeskyttelsesdirektivet.
Mener ministeren, at vi ved at lægge det i Center for Cybersikkerhed, altså under Forsvarets Efterretningstjeneste, så lever op til det, der står i NIS-direktivet, om, at det skal leve op til EU's databeskyttelsesdirektiv?
Holger K. Nielsen (SF), 2018-02-23:
Det var nogle ganske udmærkede betragtninger, som kom fra hr. Martin Lidegaard.
Men jeg har lige et enkelt spørgsmål.
Mener Det Radikale Venstre, at det her lovforslag er en del af forsvarsforliget – eller rettere sagt om de tiltag, der måtte gøres her, er forligsstof og skal diskuteres i forligskredsen?
Martin Lidegaard (RV), 2018-02-23:
Jeg ved ikke, om ministeren deler min opfattelse, men min egen opfattelse er i hvert fald, at det her ikke er en eksplicit del af forsvarsforliget, men at implementeringen af det her vil komme til at inddrage en del af de midler, vi blev enige om i forsvarsforliget.
Og derfor kan man sige, at vi ikke sådan rent juridisk direkte vil have indflydelse på lovforslaget eller vil kunne lave et veto imod det, hvis vi skulle have et ønske om det – og det har vi så heller ikke.
Men vi vil selvfølgelig have meget stor indflydelse på, hvordan vi bruger de midler, som vi er blevet enige om at tildele, bl.a. for at kunne implementere det her direktiv effektivt, sådan som jeg ser det.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-02-23:
Tak for det.
Når jeg spørger, er det, fordi det, når man er i et forlig, jo er en for alle og alle for en, ikke?
Og derfor er det jo lidt interessant at få opklaret, om der er bevægelsesmuligheder for de partier, der er i forsvarsforligskredsen i forhold til et lovforslag som det her.
Martin Lidegaard (RV), 2018-02-23:
Altså, ikke direkte.
Det her er jo en implementering af et europæisk direktiv, og det mener jeg sådan set at alle partier fuldt ud kan tage del i, og jeg mener ikke, at nogen af de partier, der er i forsvarsforliget, sådan umiddelbart har monopol på eller vetoret over for det.
Men det er jo klart, at der er en meget, meget tæt sammenhæng mellem det, man vedtager med det her lovforslag, og de rammer, man har for implementeringen og brugen af de midler, vi har besluttet i forsvarsforliget.
Og det er forligsstof – det skal vi være enige om.
Orla Hav (S), 2018-02-23:
Jeg anerkender, at det her er udtryk for, at Dansk Folkeparti tror på, at det her kan være med til at forebygge.
Det skal der ikke herske tvivl om.
Det er fair nok, og det skal man have lov til at give udtryk for.
Vi synes så til gengæld, at de elementer, der ligger ved siden af, som man i stedet for kunne have valgt, er stærkere og kunne have virket bedre i den retning.
Men det er så vores vurdering af det.
Til spørgsmålet om at tage det med ind i forhandlingerne vil jeg sige, at det er vi åbne over for, og det ser vi gerne på, men vi er altså ikke klar på det på det foreliggende grundlag.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-02-23:
Lovforslaget her handler jo om at sikre Danmark og dansk internet mod udenlandske hackerangreb.
Man hører ofte, at der er en stor cybertrussel mod Danmark.
Det er faktisk en undervurdering af situationen.
Sagen er, at der ikke bare er en trussel, men at der allerede er angreb i gang.
Der har allerede været mange eksempler på, at udenlandske hackere har hacket sig ind i danske virksomheder og endda i det danske forsvar og mange andre steder.
Det er jo et stort problem, fordi så stor en del af samfundet efterhånden afhænger af, at der er en ordentlig sikkerhed på nettet.
Der er store dele af Danmark, der kan blive lagt ned, hvis ikke vi har en ordentlig netsikkerhed.
Det forsøger man så med det her lovforslag at sikre at vi får.
Dels er det jo et EU-direktiv, så vi har ikke så meget et valg, i forhold til om vi ønsker at implementere det eller ej; man kan sige, at det er den første gode grund til, at vi skal gøre det.
Dels er det også en rigtig god idé, at vi gør det.
Med lovforslaget får den myndighed, der hedder Center for Cybersikkerhed, som ligger under Forsvaret, under Forsvarets Efterretningstjeneste for at være mere præcis, ret til at fastsætte nogle normer for, hvordan sikkerheden skal være på internetudviklingspunkter, så man kan stille krav til de virksomheder, som har den slags internetudviklingspunkter.
Det er selvfølgelig ikke særlig detaljeret i lovforslaget, hvad det er for nogle krav.
Jeg tror heller ikke, at jeg ville føle mig sikker nok og vidende nok til at kunne fastsætte, hvordan kravene skulle være.
Jeg synes, at det er fornuftigt nok, at vi her har en myndighed, der har kompetencen, og som så får ret til at fastsætte, hvordan kravene skal være.
Vi har i hvert fald tillid nok til, at Forsvarets Efterretningstjeneste og specifikt Center for Cybersikkerhed kan løfte den her opgave, og vi har derfor tænkt os at stemme for lovforslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-23:
I forbindelse med uddannelse, etik og moral og voksenattester vil jeg sige, at det ene jo ikke udelukker det andet, så man kan godt kigge på bedre uddannelse og den del af det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om noget.
Vi har børneattesterne på børneområdet, og finder ordføreren, det er vigtigt at have dem på børneområdet, når vi samtidig skal sikre mennesker med fysisk og psykisk funktionsnedsættelse?
Jeg tænker da, at ordføreren går ind for børneattesterne, så hvilken forskel gør det, at vi også har voksenattester på voksenområdet?
Det vil jo være svært at vurdere, hvis personen ikke er tidligere dømt.
Det her går jo bl.a. på gentagelsestilfælde og dem, der er registreret.
I forhold til de eksempler, vi har hørt, vil jeg sige, at det her jo ville have gjort en forskel, bl.a. i sagen fra Roskilde, som jeg henviste til i min ordførertale, hvor man havde med en tidligere dømt at gøre, og hvor man ikke kunne gå tilbage og se, at vedkommende var tidligere dømt, fordi straffeattesten kun gik 5 år tilbage – det er også det, der er blevet beskrevet i Jyllands-Posten – og så blev vedkommende ansat i hjemmeplejen igen og begik så det overgreb.
Derfor synes jeg, at det her er et vigtigt forslag, og jeg tror også på, at der, som flere forskere også har været ude at sige, er et mørketal på det her område, fordi det er noget, man ikke taler om.
Så jeg tænker, at det her i hvert fald ville kunne forebygge gentagelser, og jeg er helt klar på, at en attest ikke kan stå alene – det gør børneattesten jo heller ikke – men det skal også ses på den måde, at ligesom vi har børneattester, så får vi også voksenattester, så vi i hvert fald kan forebygge og beskytte på voksenområdet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-02-23:
Tak for det.
Jeg vil gerne lige igen understrege, at problemet også set med SF's øjne er rigtig alvorligt.
Jeg nævnte i min ordførertale et par eksempler, hvor der ikke kunne være blevet forebygget med en attest, og jeg tror heller ikke, at den hjemmehjælper, som ordføreren henviser til, der stjal fra en borger efter tilsyneladende at have bedøvet den pågældende borger, er tidligere dømt.
Eller anerkender ordføreren, at vi risikerer, at testene faktisk i mange tilfælde ikke vil kunne dæmme op for problemet, fordi der er tale om, at de mennesker, der begår forbrydelserne, ikke tidligere er dømt?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-02-23:
Jeg er ikke sikker på, at jeg kender de sager, som fru Karina Adsbøl henviser til.
For mig er det vigtigt, at vi gør noget seriøst i forhold til krænkere eller for den sags skyld i forhold til folk, som begår overgreb over for svage borgere.
Jeg tror bare ikke på, at voksenattester er en løsning, for oftest har de mennesker, der har de her problemer, ikke en dom i forvejen.
I de sager, jeg selv har kendskab til, har der ikke ligget en forudgående dom.
Den er først kommet efterfølgende, hvorefter man så har kunnet tage affære derfra.
Og jeg har ikke kendskab til, at man herefter pr. definition ansætter den slags mennesker igen.
Så jeg tror, at løsningen er en anden.
Jeg tror, at vi skal ind trinnet foran, så det faktisk lykkes at forebygge, at det nogen sinde kommer til at ske igen.
Det synes jeg er vigtigere, end at vi arbejder bagudrettet og løser problemet, efter at skaden er sket.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-23:
Hele udfordringen er netop også, at man ikke kan se så langt tilbage, og det er jo derfor, at Dansk Folkeparti har fremsat det her beslutningsforslag om voksenattester.
Det er også, fordi der, i forhold til hvor langt det skal gå tilbage, er forskel på, hvor man arbejder henne, om man arbejder i hjemmeplejen, eller om man arbejder på botilbud.
Det her er jo et forslag, der skal rette op på de ting.
Derfor er jeg meget ærgerlig over, at SF ikke kan støtte det og ikke er mere imødekommende over for det.
Det er netop også, fordi flere organisationer ønsker det her.
Og vi har jo i den sidste tid set de her gentagelsestilfælde i medierne, fordi man ikke kan gå så langt tilbage.
Derfor har en tidligere dømt krænker kunnet fortsætte sine seksuelle overgreb over for beboerne.
Det er jo tragisk.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-02-23:
Jeg kunne f.eks. godt forestille mig, at det var justitsministeren, der skulle være med til at diskutere, hvordan man kan sikre, at voksne, som begår seksuelle overgreb på voksne eller for den sags skyld på børn, måske som en del af en personlighedsforstyrrelse eller andet, for altid har en anmærkning om, at de aldrig nogen sinde skal arbejde med børn, svage voksne eller for den sags skyld have med børn at gøre.
Det kunne man faktisk godt gøre.
Jeg har set nogle af de anmærkninger i folks retssager, og jeg har tænkt, at her kunne det godt have været rimeligt, at man havde sørget for, at den anmærkning for altid ville gå igen.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-23:
Tak til ordføreren.
Som jeg tidligere har sagt, er der med beslutningsforslaget her lagt op til en forhandling.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om det med gentagelsestilfælde.
Der har været en række sager i medierne, bl.a. fordi straffeattesten ikke går langt nok tilbage.
Hvis man har udøvet krænkelser eller seksuelle overgreb eller tyveri over for den her målgruppe – det er jo det, det handler om, altså om den her målgruppe – håber jeg da, at ordføreren er enig i, at man ikke skal arbejde inden for det fag igen eller kunne få ansættelse i et privat firma.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-23:
Det ene udelukker jo ikke det andet, kan man sige.
Og der er også flere sager – der er ikke kun det ene tilfælde, jeg nævner.
Der var også en psykiater, som var anklaget for at have haft sex med en psykisk syg kvinde – han havde arbejdet i Norge, men kom så til Danmark og begik handlingen.
Så der er flere eksempler.
Det er gudskelov ikke noget, man hører om dagligt, men der er også flere domfældelser på det her område inden for pleje- og omsorgsfaget, og det er selvfølgelig også noget, vi skal have gravet yderligere i.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-02-23:
Danmarks socialliberale parti.
Tak for det, formand.
Vi synes i det Radikale Venstre også, at det er et fint forslag.
Det er rigtig vigtigt med god faglig vejledning på et højt niveau, og at der er synergi mellem de forskellige vejledningsinstitutioner, at der ikke bliver lavet siloarbejde og dobbeltarbejde.
Og det er jo også noget af det, vi ønsker at komme til livs med det her forslag.
Det er vigtigt.
Det er også vigtigt, som den tidligere ordfører sagde, at vejledningen faktisk er en vejledning, som de unge mennesker kan bruge, både i forhold til at komme ind på det, der forhåbentlig bliver den rigtige uddannelse, men i en verden, hvor der hele tiden vil komme nye uddannelser, så også mere noget, der kan hjælpe til at give en retning for uddannelse og i livet.
Og det stiller jo nogle nye og større krav til vejledningen.
Endelig synes jeg, som DF's ordfører anførte, at det er af afgørende vigtighed med den her sammenlægning, og det er fint at lave én institution, men med flere enheder, at vejledningen er tilgængelig, for den kan være af nok så høj kvalitet, men hvis de unge, der har allermest brug for vejledning, ikke har adgang til det, så er vi på den, og derfor er det vigtigt, at vejledning er tilgængelig for alle dem, der har behov.
Det håber jeg vil være en del af implementeringen og udformningen – det er vigtigt for os i Radikale Venstre.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-02-23:
Det at vejlede er en profession – en profession, som har til sigte, at unge mennesker bliver i stand til at påvirke det liv, som de kommer til at leve, nemlig et liv, som de gerne vil.
Altså, vi vejleder både til uddannelse, men også til mening i livet.
Uddannelses- og forskningsministeren sagde det meget smukt og rigtigt i sin besked til de uddannelsessøgende sidste år ved den her tid: Dit studievalg kommer ikke bare til at definere dit arbejdsliv, men også den dannelse og viden, der vil forme dig som menneske.
Det er jeg meget enig i, og derfor skal vi selvfølgelig sikre, at deres søgning til de videregående uddannelser ender et sted, som giver mening for dem.
Som det står beskrevet i lovforslaget, har den nuværende model gjort det vanskeligt at agere hurtigt og fleksibelt i forhold til vejledningens indhold og fokus, den faglige udvikling på vejledningsområdet og den løbende udvikling på uddannelsesområdet og på arbejdsmarkedet.
Og derudover er der skabt nogle udfordringer ved de her syv centre, da der er mange tværgående forandringer.
Det er jo det, man vil gøre op med.
Derfor støtter vi også fra Alternativets side lovforslaget.