runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-11-28:
Vi diskuterer i dag, som det er fremgået, her i Folketingssalen, om det i fremtiden skal være op til den til enhver tid siddende minister at bestemme, om og i givet fald hvor mange kvoteflygtninge Danmark skal modtage gennem FN's kvoteflygtningesystem, og i sikker og magtfuldkommen forvisning om, at de altid vil dele posten mellem sig, er regeringen og Socialdemokratiet blevet enige med hinanden om, at det er en god idé.
I øjeblikket tager Danmark som bekendt 0 kvoteflygtninge, altså ikke en eneste, og Danmark er det eneste land i FN, der har indført et stop for kvoteflygtninge, ifølge FN's Flygtningehøjkommissariat.
Danmark er altså det eneste land, der højt og tydeligt siger til de andre: Os kan I ikke regne med.
Det er faktisk det allerværste ved det her lovforslag.
Forstå mig ret: For de 500 kvoteflygtninge, der nu ikke kan komme til Danmark, men måske i stedet må blive i overfyldte flygtningelejre i Libanon, i Jordan, i Kenya eller andre steder, gør det selvfølgelig en konkret forskel.
For kvoteflygtninge er som bekendt de mest udsatte af flygtningene; det er dem, FN udvælger, fordi de har meget svært ved at klare sig i en flygtningelejr.
Men som fru Mette Frederiksen trodsigt sagde på Radikale Venstres nytårsstævne i starten af i år: Det gør nok ikke en forskel for nr. 501, om Danmark tager 500 kvoteflygtninge, vel?
Nej, hvis nr. 501 – som jo ikke er et nummer, men et menneske – må blive i lejren, så gør det ikke en forskel for netop hende.
Men hvis hun bliver hjulpet af et andet land, som også tager sin andel af kvoteflygtningene, så gør det netop en meget stor forskel, både for hende, men jo i lige så høj grad også for det land, som vi aflaster, fordi det land i forvejen tager et kæmpe ansvar for nabolandets flygtninge.
Det er sådan set det samarbejde og de fælles aftaler, det her lovforslag gør op med.
Når Danmark ikke er et land, man kan regne med, så kan vi heller ikke med nogen som helst form for legitimitet forvente af andre lande, at vi kan regne med dem, og når man indtager den position, er man jo i sidste ende villig til at lade hele samarbejdet falde fra hinanden.
Vi smider arven fra Poul Hartling på møddingen – Poul Hartling, den tidligere danske udenrigsminister og statsminister fra Venstre, der siden blev FN's flygtningehøjkommissær, og som i 1981 på vegne af FN modtog Nobels Fredspris netop for etableringen af kvoteflygtningeordningen.
Vi siger farvel til den internationale solidaritet, som finder sit mest ultimative udtryk netop i forpligtende aftaler i FN.
En række andre europæiske lande trækker heldigvis i den modsatte retning nu og tager imod flere kvoteflygtninge.
Tak skal I have.
Det er vejen frem, for vi løser ingen problemer hver for sig.
Vi får ikke et tryggere, et stærkere og et bedre Danmark ved at overlade ansvaret til andre.
Vi har brug for mere internationalt samarbejde, ikke mindre.
Radikale Venstre er naturligvis imod dette lovforslag.
Josephine Fock (ALT), 2017-11-28:
Altså, jeg synes jo, at ordføreren fra Venstre dermed ser bort fra de fakta, vi har.
Vi har bl.a. også tal fra hele uddannelsessystemet, hvor vi lige præcis kan se, at både i forhold til de unge kvinder, men nu også de unge mænd, som har en anden etnisk herkomst end dansk, e der en langt, langt højere fordeling i forhold til at tage både en basisuddannelse eller en faglig uddannelse og også en længerevarende uddannelse.
Så jeg synes faktisk ikke, at ordføreren tager det samlede billede med i betragtning – eller jeg har svært ved at forstå, at ordføreren har den holdning, hvis han gør det.
Marcus Knuth (V), 2017-11-28:
Det er stadig væk kun et lille skridt på vejen, men nu taler vi om den samlede integrationsindsats.
Set over de sidste par år
har der så været større problemer eller færre problemer?
Og i mine øjne er integrationsproblemerne udelukkende blevet større og større de sidste år, netop fordi vi har modtaget så mange flygtninge.
Josephine Fock (ALT), 2017-11-28:
Jeg synes jo, at det går langt bedre med integrationen, bl.a. på baggrund af den trepartsaftale, som vi også har været med til at bakke op om, i forhold til hvis man ser på, hvor mange der er kommet ud på arbejdsmarkedet.
Jeg husker tallet som ca. 37 pct.
Det vil jeg ikke hænges hundrede procent op på, men det er i hvert fald over en tredjedel af de flygtninge, der er kommet inden for de seneste 5 år, der er kommet ud på arbejdsmarkedet.
Marcus Knuth (V), 2017-11-28:
Vi deler jo holdningen om, at kvoteflygtningssystemet er den rigtige måde at tage flygtninge på.
Kunne ordføreren sætte nogle ord på, hvordan ordføreren selv synes det går med integrationen i Danmark – har vi over de sidste år haft stigende udfordringer med integrationen, eller har vi haft faldende udfordringer med integrationen?
Marcus Knuth (V), 2017-11-28:
Regeringen ønsker, at Danmark fortsat skal være et foregangsland inden for innovation.
Det er især vigtigt i en lille økonomi som vores, at vi formår at tiltrække dygtige internationale iværksættere, som kan skabe succesfulde virksomheder og dermed bidrage til vækst og arbejdspladser i Danmark.
Her er startupordningen et rigtig vigtigt redskab, da den potentielt kan bringe både vækst, viden om nye markeder og et internationalt netværk, som også vil gavne det danske iværksættermiljø.
Den første periode med startupordningen har vist, at den administrativt er en velfungerende ordning.
Først og fremmest har det vist sig, at antallet på maksimalt to personer, der kan søge opholdstilladelse ved samme forretningsplan, er en barriere for at tiltrække nogle af de bedste.
Venstre foreslår derfor at hæve loftet til tre personer, da især techvirksomheder typisk består af tre-fire personer.
En udvidelse fra to til tre personer kan potentielt presse den årlige fastlagte kvote på maksimalt 50 udlændinge, så derfor foreslår vi at hæve kvoten til 75.
Styrelsens rapport viser også, at gyldighedsperioden for de godkendte forretningsplaner er for kort til, at udlændinge, der ønsker opholdstilladelse, kan nå at etablere sig.
Det gør vi bl.a. ved at give godkendte ansøgere yderligere 3 måneder til at planlægge deres etablering i Danmark.
Til slut foreslår regeringen en præcisering af udlændingeloven, således at sekretariatet ved Erhvervsstyrelsen kan afvise mangelfulde forretningsplaner under screeningen, og så udlændinge ved en afvisning ikke kan klage til en anden myndighed.
Det forslag skal ses i lyset af de nogle gange meget mangelfulde ansøgninger, som Erhvervsstyrelsen screener.
Screeningen har til formål at sikre, at konsulenterne i ekspertpanelet kun bruger deres tid på realistiske og seriøse forretningsideer med udviklingspotentiale.
Her skal jeg lige til sidst huske at tilføje, at en afvisning som følge af en screening selvfølgelig ikke udelukker, at man kan søge påny.
De justeringer, lovforslaget kommer med til startupordningen, vil sikre, at Danmark fortsat kan tiltrække innovative og kvalificerede udlændinge, som er vigtige for vores økonomi.
Derfor støtter Venstre lovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-28:
Tak for det, formand.
Forslaget indebærer, at en udlænding, der skifter opholdsgrundlag til flygtning, altså en udlænding, som allerede er her, selv fremadrettet må skaffe en bolig på lige fod med andre boligsøgende, og det kan Dansk Folkeparti naturligvis støtte, al den stund at vi tidligere har efterlyst, at man fik rettet op på lovgivningen på det her område; den er efter vores opfattelse åbenlyst urimelig.
Vi opfordrer også ministeren til at afskaffe retskravet på en bolig for alle såkaldte flygtninge og ikke kun for en mindre gruppe, som er det, man lægger op til med det her.
Men det ændrer ikke noget ved, at lovforslaget er et skridt i den rigtige retning.
Forslaget indebærer også, at en udlænding, der f.eks. på grund af begået kriminalitet har mistet eller er blevet nægtet forlængelse af sin opholdstilladelse og herefter på ny meddeles opholdstilladelse som flygtning, selv må skaffe sig en bolig på lige fod med andre boligsøgende personer, og det er jo indlysende rigtigt, men det undrer mig, at regeringen mener, at kriminelle udlændinge i det her tilfælde skal have lov til at opholde sig i Danmark; det kunne man sådan set også godt overveje at gøre op med.
Det kan godt være svært at forstå.
Lovforslaget indeholder også en række ændringer i forhold til fordelingen af såkaldte flygtninge til de enkelte regioner og kommuner, og umiddelbart har vi ingen problemer med ændringerne, da de dybest set er ligegyldige i forhold til at begrænse tilstrømningen til Danmark.
Allerhelst så Dansk Folkeparti, at flygtninge bliver på asylcentrene, indtil de kan hjemsendes, og det er vores udgangspunkt, at flygtninge ikke skal integreres, men at de skal vende tilbage til deres hjemland.
Med hensyn til ændringerne af reglerne for grønlændere, færinger og udenlandsdanskere, der ønsker danskundervisning, vil vi i udvalgsbehandlingen stille en række spørgsmål for at få skabt klarhed over, præcis hvad ændringerne dækker.
Men der er tale om en række ganske rimelige opstramninger, opstramninger, som Dansk Folkeparti også tidligere selv har efterlyst, og derfor regner jeg bestemt med, at vi stemmer for forslaget.
Jeg kan jo i lovforslaget læse mig til, at det er utrolig vigtigt, at vi kører videre med den her ordning, fordi den har bidraget til dansk økonomi og dansk vækst.
Det kan man jo altid sige at ting har bidraget til.
Jeg ved ikke, om hr. Marcus Knuth kunne redegøre for, hvordan den her ordning har bidraget til dansk økonomi og til dansk vækst.
Det må der være nogle tal for, når nu man fra regeringens side skriver i lovforslaget, at den her ordning bidrager til dansk økonomi og vækst i Danmark.
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-28:
Jeg glemmer det her med, at man skal trykke sig ind igen.
Jeg har ikke kaldt nogen grisk eller noget.
Jeg siger bare, at hvis en familie bor ni mennesker eller ti mennesker sammen i en lejlighed og de møder op nede på rådhuset og siger, at vi bor ni eller ti mennesker sammen i en lejlighed, så vil de jo blive vægtet på samme måde som en familie, der har boet her i mange generationer, og som siger, at vi bor ni eller ti mennesker sammen i en lejlighed.
Jeg forstår bare ikke, hvorfor den her specifikke familie så skal foran i køen.
Det er jo det, som den eksisterende lovgivning desværre åbner mulighed for, og er det ikke netop det, som det her lovforslag prøver at tage hensyn til?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-11-28:
Altså, som jeg forstår sagen med den 9-årige pige, som blev kaldt grisk – jeg må sige, at det er helt vildt, at en minister kan finde på at kalde en 9-årig pige for grisk – så boede den familie hos nogle slægtninge.
Det vil sige, at de boede ti mennesker på meget lidt plads.
Det synes jeg ikke er klogt.
Det tror jeg er et ualmindelig dårligt udgangspunkt for integration.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får skabt god integration, og det er meget vigtigt, at der bliver sat ind meget hurtigt.
Derfor synes jeg også, det er klogt, at der i lovgivningen er en mulighed for, at man kan skifte opholdsgrundlag og dermed få adgang til en passende bolig.
Og som jeg forstår det her lovforslag, er det den mulighed, der forsvinder.
Den mulighed eksisterer i dag, altså bl.a. når et mindreårigt barn er kommet hertil alene, og det så får far og mor familiesammenført.
Jeg må sige, at jeg synes, det er klogt, at den familie ikke bor hos nogle slægtninge, ti mennesker i en lejlighed, men at de får deres egen bolig.
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-28:
Jeg har taget ordet, fordi jeg synes, det kan fremstå sådan i debatten, at så kan de her mennesker ikke få noget sted at bo.
Det, vi diskuterer, er, om de skal have anvist en bolig efter integrationslovens regler eller efter de almindelige boligsociale kriterier, der ligger i alle danske kommuner, og som alle borgere i landet er underlagt, hvis de mangler en bolig.
Der vil alle familier, uanset hvor de kommer fra, så blive vægtet efter de samme hensyn og ud fra de samme kriterier, uanset om de er flygtninge, eller de har boet her i mange generationer.
Jeg tror, det er vigtigt for opbakningen til vores flygtningepolitik i det her land, at vi ikke ender i en situation, hvor nogle mennesker kan skifte opholdsgrundlag med det formål at hoppe foran i boligkøen.
Så jeg vil bare spørge Enhedslisten, om det egentlig ikke er meget rimeligt, at de, hvis der er en 9-årig pige, der får sine forældre til Danmark, og de bor et sted, og de har et tag over hovedet, i det omfang, de skal bruge en passende bolig, så må stille sig op i den samme kø og vejes på den samme vægt som alle andre, henvende sig på rådhuset ligesom alle andre.
Og så må man vurdere, om de har behov for en bolig, og hvor hurtigt de har behov for en bolig – ligesom det gælder for alle andre mennesker.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-11-28:
Altså, flygtninge kan generelt springe danskere over i køen forstået på den måde, at hvis du kommer hertil som flygtning, er de danske myndigheder og kommunerne forpligtet til at finde et sted at bo til dig.
Og jeg kan som sagt godt forstå, at man som dansker kan blive frustreret over det.
Men jeg synes, det er klogt, at vi ikke lader flygtninge bo på gaden.
Til gengæld synes jeg ikke, det er særlig klogt, at regeringen laver reformer som f.eks. kontanthjælpsloftet, som betyder, at en masse danske borgere altså får endnu sværere ved at finde et sted, som er til at betale, og hvor de kan bo.
Marcus Knuth (V), 2017-11-28:
Altså, der er jo tale om mennesker, der ikke står på gaden.
De her mennesker, som kommer hertil som familiesammenførte, har jo altså tag over hovedet.
Vi taler om en anden form for mere sådan permanent bolig.
Men det vil altså sige, at ordføreren synes, det er helt okay, at man ved at skifte opholdsstatus således kan springe danskerne over i køen.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-11-28:
Jeg kan godt forstå, at der er danske borgere, som er dybt frustrerede over, at de ikke kan få en bolig.
Det kan jeg godt forstå, og det viser for mig at se, at vi i den grad mangler adgang til billige boliger, som mennesker kan betale.
Vi ved jo, at det særlig gælder for dem, der er ramt af regeringens kontanthjælpsloft og dens øvrige reformer, som har betydet meget for de danske borgere, der har meget, meget svært ved at finde en bolig, de kan betale.
For søren hvor ville der opstå endnu større integrationsproblemer, hvis vi ikke hjalp mennesker med at finde en bolig, når de kommer hertil fra f.eks. Syrien.
Og i dag giver lovgivningen mulighed for, at hvis et barn kommer hertil alene uden far og mor, så kan far og mor komme hertil, og så kan de skifte opholdsgrundlag fra familiesammenført til flygtningestatus og derved få mulighed for at få en bolig, som passer til den familie.
Det er da fornuftigt.
Marcus Knuth (V), 2017-11-28:
Og jeg beklager, hvis jeg ikke var klar nok i min ordførertale.
Det, jeg synes er et problem,
Så lad mig spørge ordføreren direkte.
Lad os sige, at ordføreren var i en uheldig situation og stod i en kommune og manglede en bolig.
Hvordan ville ordføreren så selv have det med, at der kommer personer hertil, som får beskyttelse, ophold og alt det, som Danmark tilbyder dem som familiesammenførte, og de så pludselig springer ordføreren over i boligkøen ved bare at skifte opholdsstatus?
Forhandling
Marcus Knuth (V), 2017-11-28:
Vi har jo sådan set allerede været inde på det vigtigste i det her lovforslag, men bare lige for at understrege: Det altoverskyggende, vigtigste punkt for mig i det her lovforslag er, at man ikke skal kunne shoppe rundt i opholdsgrundlag, når man allerede er kommet til Danmark.
Forslaget indebærer nemlig, at en udlænding, der skifter opholdsgrundlag til f.eks. asylansøger, og som ikke allerede har en bolig, fremover selv må skaffe sig en bolig på lige fod med andre boligsøgende.
Ordføreren fra Socialdemokratiet var lidt inde på det, men vi har jo det her eksempel fra Tårnby Kommune, der fint illustrerer, hvad det her lovforslag ønsker at forhindre.
Her oplevede kommunen, at en uledsaget flygtning kom til Danmark og efterfølgende fik sin familie til Danmark gennem familiesammenføring.
Da familien kom hertil – det vil sige, at de havde fået ophold i Danmark, de var i sikkerhed – skiftede de alle status fra familiesammenførte til asylansøgere.
Og dermed opnåede de en række fordele, såsom at kommunen skal stille en permanent bolig til rådighed for dem foran andre i boligkøen.
Derfor bakker vi i Venstre selvfølgelig op om, at der skal sættes en stopper for det her.
Det er jo ikke bare den her ene familie i Tårnby Kommune; ifølge de tal, jeg har, er det op mod 20 pct. af dem, der søger asyl i Danmark, som allerede har et opholdsgrundlag i Danmark.
Det vil sige, at man er kommet til Danmark og man er i sikkerhed, og alligevel er det op mod 20 pct., der ønsker at skifte opholdsgrundlag.
Det synes jeg jo er ret absurd.
Derudover letter lovforslaget den administrative byrde for kommunerne.
Det giver større forudsigelighed for kommunerne i visiteringen af flygtningene, og kommunerne får bedre mulighed for selv at planlægge modtagelsen af nye flygtninge.
Så Venstre ser alt i alt det hele som en klar forbedring på området, og derfor bakker vi op om lovforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-28:
Jeg vil lige starte med at se svaret fra ministeren på, om det nu er korrekt forstået, før jeg forholder mig til det.
Men jeg vil sige helt generelt, at det jo ikke er sådan, at de bare ikke kan få en bolig.
Det betyder bare, at de skal indgå i de almindelige regler, der er i vores samfund, som også gælder for alle andre borgere, som står i en situation, hvor de mangler en bolig og skal henvende sig på kommunen.
Det her er jo en diskussion om, hvorvidt den særlige privilegerede adgang til en bolig, som nogle grupper har, også skal gælde for de her familiesammenførte eller for den her specifikke gruppe, som måske søger familiesammenføring af hensyn til lettere at kunne få en bolig.
Så lad os nu lige starte med at læse det svar.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-11-28:
Hvis det er korrekt forstået, at forældre, som familiesammenføres med et barn, der er kommet til Danmark uledsaget og har fået asyl, med det her lovforslag mister den mulighed, der i dag er i loven, for, at de kan få en bolig, som passer til familiens størrelse, på trods af at de er familiesammenført og altså ikke har fået asyl i første omgang, vil Socialdemokratiet så være med til at stille et ændringsforslag?
Vi har en lovgivning, som man kan sige forskelsbehandler.
Vi har nemlig en lovgivning, som betyder, at hvis du får asyl i Danmark, skal kommunen finde en bolig til dig.
Der er jo ikke en lovgivning, som betyder, at kommunen skal finde en bolig til alle andre mennesker.
Grunden til, at vi har den lovgivning, er jo, at vi siger, at hvis du kommer fra f.eks. Syrien, så er det ualmindelig svært at finde en bolig selv, og derfor har man altså som flygtninge den ret.
Jeg tror i øvrigt, at det er rigtig, rigtig klogt for os alle sammen, for jeg tror, det er et rigtig godt udgangspunkt for en integration, at man med det samme får et sted at bo.
Vi har så også en lovgivning, som betyder, at hvis du er kommet som uledsaget barn og får dine forældre familiesammenført, kan du skifte status, og så kan de også få en bolig.
Jeg synes, det er klogt, at de ikke på noget tidspunkt kommer til at bo ti i en lejlighed, men at de får deres egen bolig.
Laura Lindahl (LA), 2017-11-28:
Det er rigtig fornuftigt.
I forhold til boligplaceringen lægges der i forslaget op til, at man ikke skal boligplaceres, hvis man skifter opholdsgrundlag.
Kommer man f.eks. til Danmark som familiesammenført, skal det offentlige ikke anvise en bolig.
Med forslaget vil det så heller ikke være tilfældet, hvis den familiesammenførte efterfølgende søger om og meddeles asyl, og det synes vi i Liberal Alliance sådan set er fair nok.
Derfor støtter vi forslaget.
Naser Khader (KF), 2017-11-28:
Der har de senere år været store udsving i antallet af flygtninge, der er kommet til Danmark, og det store udsving har givet kommunerne store udfordringer, især i forhold til boligplacering.
Derfor skal vi forhindre ophobning af mange flygtninge i bestemte områder.
Det er skidt, hvis områderne udvikler sig til ghettoområder.
Det er vigtigt, at vi har en enkel og smidig proces, når flygtninge skal visiteres til kommunerne, for det er jo kommunerne, der står med den daglige integrationsopgave, i hvert fald de første 3 år.
Derfor er det rigtig positivt, at ministeren har lyttet til kommunerne i dette spørgsmål.
Vi ser med positive øjne på regeringens forslag om at forenkle reglerne.
Det var den første del af forslaget.
Anden del handler om at hindre misbrug af reglerne, når man skifter opholdsgrundlag, dvs. når personer har skiftet opholdsgrundlag fra familiesammenført til flygtning for at kunne opnå at få tildelt en bolig.
Med dette lovforslag forsøger vi at sætte en stopper for det.
Så alt i alt et fornuftigt forslag, som vi støtter i Det Konservative Folkeparti.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-11-28:
Det er rigtigt, som det har været påpeget, at det her jo er et eksempel på et lovforslag, hvor man bunker forskellige punkter sammen.
Det er altid en uskik.
Jeg har selv været med i en regering og har været skatteminister og vil ikke afvise, at det også skete på det tidspunkt, men det skal alligevel siges hver gang, at det er en uskik, når man har så mange forskellige elementer.
Vi er positive over for en del af det her lovforslag som udgangspunkt.
Debatten handler jo meget om de der boligsociale problemstillinger, som har været påpeget, og muligheden for at skifte opholdsgrundlag, og hvad det giver af vanskeligheder.
Jeg kan forstå, at det baserer sig på én sag, som har været oppe.
Det er måske alligevel svagt at bruge det som udgangspunkt for at ændre lovgivningen.
Jeg tror også, at man skal passe på med ligesom at tage som udgangspunkt, at når man ændrer opholdsgrundlag, så er det for at spekulere i sin boligsituation.
Men vi er villige til at se på det.
Jeg er fuldstændig enig med dem, der siger, at det da ikke er rimeligt, at man, hvis man spekulerer i det, så kan få den fordel, som ligger i det, men jo også, at hele det her problem med boligkø og boligsociale problemstillinger ligger i, at der er mangel på billige boliger.
Derfor kan man sige, at retligt – og det påpeges jo også i nogle af høringssvarene – burde det her kunne løses i den almindelige boligsociale indsats i kommunen.
Det kan det også mange steder, helt sikkert.
Derfor kan man også spørge sig selv, hvor stort det reelle problem er, og i det omfang, at der er et reelt problem, må man jo løse det gennem den boligpolitik, der bliver ført i kommunerne.
Men vi er heller ikke helt afklaret med hensyn til, hvad vi siger, og hvad vi stemmer ved tredjebehandlingen.
Vi synes, der er udmærkede ting i det her lovforslag, og der er ting, som vi er lidt skeptiske over for, så vi afventer også.
Josephine Fock (ALT), 2017-11-28:
Jeg ser det nok på en lidt anden måde, for jeg er jo helt enig i, at der også er mange danskere, der har svært ved at finde en bolig.
Og det synes jeg også er problematisk, og jeg kan sagtens forstå, hvis de mennesker i virkeligheden tænker: Hvorfor er der nogle, der har mulighed for at få anvist en bolig?
Men igen skal vi huske os selv på, tror jeg, at hvis vi skal kunne integrere de her mennesker – og det er jo det, vi alle sammen gerne vil – er det også vigtigt, at vi giver dem mulighed for at blive integreret.
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-28:
Jeg vil give Alternativets ordfører ret i, at det kan være svært at finde en bolig for den her gruppe mennesker.
Men det er det jo også for mange, der er på meget lave sociale ydelser, og for folk, der er fraskilte og gerne vil bo i nærheden af deres børn.
Der er masser af mennesker, der har meget svært ved at finde en almen bolig.
Jeg tror ikke, det her handler om særlig mange mennesker; jeg tror, det handler om ret få mennesker.
Men det gør det ikke mindre vigtigt, vil jeg sige, at vi får en lovgivning, som ikke opleves som meget uretfærdig.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi får ryddet de her småsten af vejen, for ellers risikerer vi, at de her meget få eksempler hele tiden ender i aviserne, og at folk sidder og tænker: Hvad er det egentlig, der foregår i det her land?
Det kan jeg godt forstå at de tænker, og derfor synes jeg, at det ville være fornemt, hvis også Alternativet kunne bakke op om at få justeret lovgivningen, så vi ikke ser de her urimeligheder.