runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-09:
Jamen det er jeg simpelt hen lodret uenig i.
Jeg mener, at det er så ukonkret og fluffy, som noget kan være.
Jeg synes, man skylder, når man laver et beslutningsforslag, at man prøver at guide det lidt hen imod, hvad det er, det handler om.
Det havde været rigtig fint, hvis De Radikale eller nogle af de partier, der støtter op omkring det her forslag, egentlig ville fortælle, hvor det er, kommunerne ikke har muligheden for at agere på det grønne område, så vi kan komme i gang med noget konkret forhandling på det her område.
Det er bare det, jeg står og appellerer til – det her er simpelt hen ikke godt nok.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-01-09:
Tak, formand.
Jeg mindes, at partiet Moderaterne er stiftet med et erklæret mål om at bryde blokpolitikken, lytte, få input udefra og lave politik på en ny måde.
Det er jo på mange måder spændende, og så vil jeg bare høre, om fru Charlotte Bagge Hansen har mindelser om, at hun nogen sinde i sin tid som folketingsmedlem har stemt for et beslutningsforslag fra et oppositionsparti.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-09:
Regeringen har gang i en masse tiltag.
Regeringspartierne tager meget gerne imod konkrete forslag, som ministeren har sagt.
Jeg har sagt det mange gange nu heroppefra.
Så kom med nogle forslag.
Regeringen er altid villig til at høre på forslag.
Der er masser af ting i gang og på tegnebrættet.
Der bliver, som ministeren har sagt, indkaldt til forhandlinger.
Der er allerede forhandlinger i gang.
Det var min sidste bemærkning til det.
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-09:
Ja ja, jo flere forslag der kommer på bordet, jo hurtigere kan vi komme i mål, hvis det bliver vedtaget og vi agerer på det.
Jeg er bare forvirret lige nu.
Regeringen vil ikke selv have serveretten og invitere til åbne forhandlinger, som Radikale Venstre foreslår.
Moderaterne siger, at Folketinget må, jeg ved ikke, lave forslag, indkalde til forhandlinger – jeg er lidt i tvivl.
Jeg er ny i Folketinget.
Det ved jeg at ordføreren også er.
Skal jeg forstå det sådan, at Moderaterne sammen med Folketingets partier i udvalget vil lande nogle forslag, eller hvad er næste skridt?
Kan vi blive enige om en tekst og komme videre?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-09:
Nu er regeringen bestående af tre partier.
Der er en masse tiltag i gang nu, og der er flere på tegnebrættet.
Jeg gentager, hvad ministeren sagde: Det er altid velkomment at komme med nogle konkrete forslag.
Vi synes, det er positivt.
Vi ønsker alle sammen at sørge for at gøre det nemmere og bedre for både kommuner, stat og regioner at arbejde hen imod et bedre klima og miljø og med biodiversitet og klimatilpasning.
Så jo mere der kommer på bordet, både fra regeringen og fra oppositionen, jo hurtigere kommer vi i mål.
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-09:
Jeg synes, det er lidt mærkværdigt, at Moderaternes ordfører efterspørger flere konkrete forslag, altså endnu mere end det, Radikale Venstre allerede selv har skrevet.
Jeg kan da godt bare sådan lige på stående fod nævne nogle ting: Kommunerne kan i dag f.eks. opstille landstrøm til krydstogtskibe, men de kan ikke kræve, at krydstogtskibene bruger landstrømmen.
Det er f.eks. situationen i Københavns Kommune.
Der er udfordringer med udbudsloven og bygningsreglementet.
Det kan også være sådan noget som budgetloven og anlægslofterne.
Der er vildt mange ting; jeg kunne lave en hel liste til Moderaterne.
Men det, vi jo sådan set har gjort fra Folketingets side, og som Radikale Venstre foreslår at gøre, er egentlig at give regeringen serveretten, i og med at I har flertal.
Så kan I jo fremlægge jeres udspil.
Men for min skyld kan vi sagtens gøre det omvendt.
Så mit spørgsmål til Moderaterne er: Hvis vi i udvalget bliver enige om nogle tiltag eller en række partier bliver enige om nogle tiltag, vil Moderaterne så besvare de forslag og indkalde til forhandlinger?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-09:
Ordføreren mener, at der skal være flere konkrete forslag, før det her giver nogen mening.
Jeg synes, det her forslag – og det siger jeg igen – er en tynd kop te.
Det skal have noget mere substans og et bredere fundament.
Det er rigtig fint, at der er det her forslag; lad os endelig få kigget på planloven og det hele, men kom med noget mere.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-09:
Det forslag, jeg nævnte, fra teksten i beslutningsforslaget vedrører bæredygtighedskrav i lokalplaner.
Det er meget konkret.
Der står sådan set, at man tænker, at man kunne ændre på planloven, så man gav kommunerne eller byrådene mere frihed til at stille bæredygtighedskrav i lokalplanerne og ikke bare kunne sige, at det skulle være en bestemt energiklasse.
Hvad mener ordføreren om det meget konkrete forslag?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-09:
Nu bliver jeg ikke så berørt af det, ordføreren siger, fordi jeg ved, at ordføreren kender mig godt nok til at vide, at magtarrogance nok ikke lige er det, der ligger i min dna.
For der er jo ikke nogen herinde, der er uenige i, at vi skal sætte ind med alle de parametre, som vi kan, i den krise, vi er i lige nu.
Så kom med noget konkret.
Der er ikke noget, der bliver fejet af bordet.
Vi tager det hele op, og der bliver arbejdet hårdt og konstruktivt ovre i ministeriet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-09:
Ordføreren har sagt, at ordføreren ikke støtter forslaget, vi har fået at vide via ministeren, at regeringen ikke støtter forslaget, og nu efterspørger ordføreren, at det skal være mere konkret.
Hvis man læser i teksten her, står der bl.a. nævnt, at der ikke er hjemmel til at stille yderligere bæredygtighedskrav til byggeri i lokalplaner.
Der skulle man altså ændre planloven, hvis det var sådan, at man skulle sætte kommunerne fri.
Det er sådan set et meget konkret eksempel, som står i teksten.
Jeg forstår ikke, at ordføreren står og siger, at det her ikke er konkret nok.
Der kan sådan set i teksten her findes eksempler på noget, hvortil man siger, at det her godt kunne gøres på en anden måde, hvis man slap kommunerne fri.
Hvis jeg skulle komme med et godt forslag til at sætte kommunerne endnu mere fri, er det at lempe på anlægsloftet, så man kunne lave klimasikring finansieret af kommunerne – at man så kunne lempe på anlægsloftet til sådan noget.
Så jeg synes simpelt hen, det her er lidt trættende at høre.
Først hører man ministerens afvisning, og så kommer der tre ordførere fra tre regeringspartier, der afviser det på hver deres måde.
Altså, det er jo bare den magtarrogance, som Folketinget er underlagt lige i øjeblikket, og jeg synes, det er kvalmende.
Marianne Bigum (SF), 2024-01-09:
Mange tak.
Når jeg snakker med regionerne om det her, er de lige så utålmodige, som jeg er, med hensyn til at der skal ske noget mere, at vi skal finde noget mere finansiering, at vi skal hjælpe dem noget mere herinde med noget lovgivning.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-09:
Nu pågår der jo noget arbejde med, at vi skal have lavet en naturlov, og her skal biodiversitet også omfattes.
Om det skal være her eller der eller nogle andre steder, må jeg indrømme at jeg ikke kan tage stilling til.
Det, som jeg siger, er, at jeg er tryg ved den måde, det foregår på, og de rammer og de hensyn, der bliver taget ud fra de vurderinger, som regionerne foretager.
Sådan som de er nu, er jeg ganske tryg.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-01-09:
Tak, hr. formand.
Jeg reflekterer lidt over det, som ordføreren var inde på og sagde et par gange i sin ordførertale, med, at det jo var vigtigt, at man satte kommunerne fri.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge Enhedslistens ordfører lidt til det her med, at når man vurderer, at man kan sætte kommuner fri, vil det jo i nogle tilfælde betyde, at det vil være til ugunst for private borgere og lokale virksomheder.
For når man giver en frihed til nogen, tager man som regel en rettighed fra andre.
Ordføreren var jo selv inde på det her med planloven.
Der er høringsperioder og klageinstanser, og der er spørgsmålet om opsættende virkning eller ej.
Der vil jeg bare gerne sådan for en god ordens skyld spørge ind til Enhedslistens vurdering: Når man slipper nogen fri, hvad så med dem, der bliver bundet?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-09:
Jeg synes ikke, det er så farligt.
Vi har kommunalvalg hvert fjerde år, og så kan man vælge nogle andre politikere.
Hvis vi ser på det her med lokalplaner, handler det jo typisk om, hvad det er for nogle rammer, man vil fastlægge for noget nybyggeri.
Det kan jo godt have betydning for naboerne, og det er så beskrevet i lokalplanen, f.eks. hvor højt det er, og om det kan give nogle gener for naboerne.
Men at man f.eks. kom frem til, at man stillede krav om noget mere bæredygtigt byggeri end det, planloven tillader, kan jeg ikke se er så farligt.
Hvis en kommune vil det i en eller anden dialog med nogle bygherrer og nogle borgere,
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-01-09:
Men hvad så med dem, der kommer i klemme?
Hvis nogen får en frihed – det kan være kommunerne eller myndighederne – til eksempelvis at give nogle nye tilladelser, nogle hurtigere tidsperspektiver eller ændrede vilkår i forhold til den eksisterende planlovgivning eller miljølovgivning, eller hvor det nu kan være, man vurderer noget som for langsomt eller for uambitiøst,
hvad er så Enhedslistens holdning til alle de situationer, hvor det er enkelte borgere eller enkelte lokale virksomheder, der kommer i klemme, fordi man fremrykker prioriteringer og beslutninger uden om planloven?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-09:
Men det er jo ikke uden om planloven.
Jeg har da en idé om, at hvis man tog de her forhandlinger, som regeringen ikke vil være med til, så kunne man komme frem til, at man ville justere på planloven, så man gav kommunerne friere rammer til f.eks. materialevalg i et byggeri.
Det er jo sådan noget, som er nævnt i det konkrete beslutningsforslag.
Så jeg synes ikke, at ordføreren skal være så bange for fremtiden, og jeg er sikker på, at borgerne kan vælge de kommunalpolitikere, de helst vil have.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-01-09:
Det er jo skrevet så utrolig generelt eller løst, som også andre har været inde på: »Folketinget opfordrer regeringen til at indkalde Folketingets partier til forhandlinger inden udgangen af 2024 ...«
Altså, jeg ville aldrig have skrevet et som mildt forslag til nogen siddende regering.
Jeg ville altid have skrevet: Folketinget pålægger med brask og bram regeringen at fremsætte et givent lovforslag eller noget i den stil.
Så at opfordre til at indkalde til forhandlinger kan jeg næsten ikke finde på noget argument for hvorfor man skulle kunne være imod.
Så kan man jo sige, at så sidder man der, og regeringen – vi har ovenikøbet fru Charlotte Bagge Hansens ord for, at de aldrig nogen sinde kunne finde på at støtte et forslag, som ikke er udtænkt af dem selv alligevel – kan jo bare konkludere, at forhandlingerne ikke kan blive til noget.
Jeg synes, der er meget fint, også indholdsmæssigt, i det her forslag i forhold til den grønne omstilling, biodiversiteten, hensynet til miljøet osv.
Hovedparten af de ting, der nævnes, kan jeg bestemt tilslutte mig.
Helt generelt må jeg sige, at hvis den grønne omstilling skal lykkes, tror jeg, det skal ske langt mere i de større byer, end det gør i dag.
Jeg skæmmes og væmmes, når jeg kører rundt og ser de her store glasørkener af solceller, som efterhånden breder sig rundtomkring i noget af det smukkeste landskab, vi har.
Hvorfor i alverden ikke fjerne de barrikader, der er for, at man kan få solcelleanlæg op på svømmehalsanlæg og skoler – alle de her store bygninger inde i byerne?
Det er den slags ting, der ligesom tilsvarende forskellige initiativer kan animere folk til at køre på ren el, og det kan da godt være, at ellen ikke er ren i sin produktion, men det er da bedre for partikelforureningen i byerne, hvis man får folk til at køre i elbiler derinde og skaber mulighed for det, økonomi til det.
Jeg har meget svært ved at se et stærkt argument for at være imod det her andet end det rent parlamentariske, som vi jo ved fra Moderaternes ordfører, nemlig at det under alle omstændigheder falder.
For regeringen stemmer nej, uanset hvad.
Om man så havde fundet en teori, der kunne modbevise Einsteins relativitetsteori, ville regeringen stemme nej af principielle årsager.
Sådan er det jo, som der var en tidligere og magtfuld radikal kvinde, der sagde i dansk politik.
Jeg ved godt, at den nok ikke ville falde på mere gødet grund hos regeringen end så meget andet, men der har vi trods alt mulighed for at lave en mindretalsberetning.
Jeg ser da i hvert fald, at vi i oppositionen nogle gange stemmer for regeringens forslag.
Det er kun den anden vej, det aldrig sker.
Men det kunne man måske så bløde lidt op ved at lave en beretning i udvalget, og det udelukker jo ikke, at man ikke også kan tage en afstemning her, men der ved vi jo, hvordan det ender.
Så hvis man vitterlig gerne vil den her vej, og det synes jeg der er en grund til at prøve, så tror jeg, man skal gøre det ad den vej.
Tak, formand.
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-09:
Tak til ordføreren for talen og igen for det gode beslutningsforslag.
Jeg vil bare benytte lejligheden til egentlig at spørge til et konkret frisættelsesforslag, som vi i hvert fald i Alternativet har haft.
Jeg har siddet i Borgerrepræsentationen i Københavns Kommune, inden jeg blev valgt til Folketinget, og der havde jeg bl.a. et godt samarbejde med din kollega Emil Moselund, som sidder for Radikale Venstre dér.
Vi har haft mange gode samtaler, og noget af det, jeg har talt meget med ham om, og som jeg vil gerne vil spørge dig til, er egentlig budgetloven og budgetlovens begrænsninger for bl.a. kommunernes grønne omstilling.
Som ordføreren sikkert kender til, medfører budgetloven bl.a. et anlægsloft, og det kan betyde, at en kommune, der gerne f.eks. vil lave en energirenovering, kan blive nødt til at vælge imellem at lave energirenoveringen og eksempelvis bygningen af en ny børnehave, fordi anlægsloftet tvinger kommunen til at vælge mellem de to anlægsinvesteringer, på trods af at kommunen har råd til begge dele.
Så egentlig vil jeg bare åbent spørge til, hvilke tanker Radikale Venstre gør sig om budgetloven, og om vi skal kigge på den.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-09:
Jeg er med i mange forhandlinger, fordi vi under den tidligere regering lavede rigtig mange aftaler.
Jeg kom engang til at spørge til, hvor mange aftaler vi havde på klima- og energiområdet, og det fyldte 3-4 sider.
Det er jo en opfølgning på de aftaler, vi laver nu.
Det er ikke, fordi der er så mange nye aftaler, der er blevet indgået i det her år, hvor den nuværende regering har siddet.
Det har typisk været opfølgning på noget, som vi lavede med den tidligere regering.
Det var altså bedre tider dengang.
Birgitte Vind (S), 2024-01-09:
Det er jeg glad for at ordføreren er klar på, for det betyder jo netop og viser netop, at vi godt kan gå ind og se på at give kommunerne nogle lempelige regler, hvis vi ellers sætter os ned sammen.
Det er jo sådan set det, det hele handler om.
Jeg ved ikke, om det præcis var det ord, men det var sådan, jeg tolkede det.
Altså, jeg synes netop, der bliver lyttet, og jeg synes netop, at vi sætter os ned og får lavet brede aftaler, og så vidt jeg ved, er Enhedslisten også med i nogle af de meget brede aftaler, vi laver.
85 pct. af de aftaler, vi laver her i Folketinget, er jo lavet på tværs af Folketingssalen.
Kim Edberg Andersen (NB), 2024-01-09:
Tak for det, og tillykke med talen.
Det kriller lidt i maven, første gang man kravler derop, men det går over med tiden.
Jeg vil egentlig bare sige tak for talen, og så vil jeg godt komme med et enkelt godt råd.
Ordføreren havde været ude i virkeligheden og spørge folk om det, og der bliver jeg bare lige nødt til at sige, at regeringspartierne altid tager det meget ilde ned, når man har fakta og virkeligheden på plads deroppe.
Så lad være med det.
Men ellers vil jeg bare sige, at det var en fantastisk god tale, og velkommen i Folketinget.
Morten Vehl (DD), 2024-01-09:
Tusind tak.
Der er ikke meget at sige til det andet end tak.
Lotte Rod (RV), 2024-01-09:
Der ønskes også et varmt velkommen fra mig, og tak for især starten af talen og hele hyldesten af lokaldemokratiet og betydningen af, at vi er et land med et stærkt demokrati i alle dele af Danmark, og at demokratiet ikke bare er sådan noget, der er på Christiansborg, men netop er i alle dele af landet.
Det glæder jeg mig meget til at arbejde sammen om.
Derfor har jeg også bare et spørgsmål: Kunne det så egentlig ikke også give meget god mening at gøre det, vi siger i forslaget?
For nogle af de bekymringer, der bliver rejst, tænker jeg også der er andre partier der har, nemlig med hensyn til hvordan vi sikrer borgernes sikkerhed, når man sætter kommunerne fri.
Derfor vil en af de ting, som man helt naturligt ville skulle diskutere, være: Hvad for nogle hegnspæle skulle vi lave?
Det har vi jo også gjort på daginstitutionsområdet og skoleområdet, hvor vi har sagt, at der er nogle ting, som er så grundlæggende, at de skal blive ved med at være der.
Så ville det ikke netop give god mening at åbne for, at man kan komme til forhandlingsbordet, hvor ordføreren så kunne komme med de her ting som en hegnspæl?
Morten Vehl (DD), 2024-01-09:
Åbenheden i forhold til at mødes og tage samtaler er selvfølgelig til stede.
Så lad os da få skabt et rum, hvor man kan snakke om tingene, men som det er lige nu, er vi bare ikke klar til at sige, at vi totalt kan frisætte kommunerne i forhold til omstillingen.
Men snakkene vil vi meget gerne have.
Lars-Christian Brask (LA), 2024-01-09:
Tak for ordet.
Jeg taler med 10 års erfaring ved at have siddet i byrådet, og jeg kan konstatere, at hvis man er initiativrig, hvis man har forslag og idéer, er der ikke nogen problemer med at få det igennem.
Der er altså ikke nogen hindring for gode initiativer.
Så længe vi også sikrer os, at vi har nogle nationale retningslinjer, der beskytter vores kyster, vores vandområder og vores klima, mener jeg, at vi er godt nok sikret, og vi kan ikke støtte opfordringen i forslaget.
Lise Bertelsen (KF), 2024-01-09:
Tak for ordet.
Jeg vil først gerne sige tak til Radikale Venstre for at sætte fokus på en fælles dagsorden om den grønne omstilling.
Det er noget, vi i Det Konservative Folkeparti også er meget optaget af.
Forslaget handler grundlæggende om, at regeringen opfordres til at indkalde til forhandlinger om frisættelse af kommunerne til at handle på den grønne omstilling.
Hensigten med at fjerne benspænd for grønne tiltag i kommunerne er vi fuldstændig enige i.
Hvad der præcis skal komme ud af sådan nogle forhandlinger, kan jeg være i tvivl om, for den grønne omstilling er jo svær at gøre op som ét område.
Det kan man også se på de eksempler, Radikale Venstre er kommet med, som jo både strækker sig over transport, klima, bolig og miljø.
Derfor kan jeg godt være lidt i tvivl om, om man med én aftale kan fjerne benspænd på alle de områder, fordi problematikkerne umiddelbart rækker ud i mange forskellige lovgivninger.
Vi er som sagt ikke helt med på det her med nulemissionszonerne.
Hvad angår den vedvarende energi, er der faktisk lige lavet en stor aftale, som skal sætte gang i opsætningen af VE i kommunerne.
Det interessante her er faktisk, at kommunerne har et ønske om, at staten tog lidt mere over i forhold til planlægning, for det er en rigtig svær opgave for kommunerne.
Hvad angår bæredygtigt byggeri, er vi meget positive over for det.
Men i forhold til det med sprøjtegifte er der det problem, at vi faktisk ikke er helt klar til at forbyde Roundup, fordi alternativerne i dag viser sig mere skadelige.
Men det er jo præcis det, som I lægger op til vi skal drøfte i en forhandling, så derfor er vi positive over for det.
Birgitte Vind (S), 2024-01-09:
Tak for det, og tak til ordføreren for at fremlægge sine synspunkter.
Ordføreren nævner bl.a. planloven som et af de steder, hvor man måske skulle sætte kommunerne fri.
Jeg ved ikke, om ordføreren er bekendt med det, men det er jo ikke mange uger siden, at man sidst ændrede i planlovgivningen, så det faktisk nu er muligt for kommunerne at blive sat fri, f.eks. i forhold til herregårdslandskaber, hvor man kan sætte solceller og vindmøller op.
Jeg ved ikke, om ordføreren er bekendt med det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-09:
Jo, med hensyn til herregårdslandskaber er der sket en lempelse, men der er jo ikke sket en lempelse, hvis det er sådan, at en kommune ønsker, at man i bestemte nye bydele skal bruge bæredygtige byggematerialer og skal have
et, hvad skal man sige, ekstra lavt ressourceforbrug i et byggeri; så kan vi ikke via det, der står i planloven, sikre det i en kommune.
Man kan måske godt lige, hvis man går virkelig hårdt til den, sikre, at der er gule tegl på alle husene, og så kan man fastlægge en energiklasse og definere, hvor energiforsyningen er fra.
Men man kan ikke gå videre, og hvorfor ikke tillade det?
Så der er faktisk brug for en ændring.
Så det der med at ændre hensynet til herregårdslandskaber sikrer altså ikke det bæredygtige byggeri i byerne.
Lotte Rod (RV), 2024-01-09:
Jeg så også gerne, at der var en større fleksibilitet.
Jeg tror, vi har brug for at finde ud af, hvordan vi kan lave en økonomisk styring på en bedre måde, så der selvfølgelig er styr på det, men så der kan blive en større fleksibilitet, for der er mange, der har det problem, som ordføreren siger.
Marianne Bigum (SF), 2024-01-09:
Vi skal behandle et beslutningsforslag nu, som meget kort fortalt handler om, at SF mener, at vi i Danmark har brug for en lov, som forbyder, at vi bygger og etablerer infrastruktur oven på stærkt forurenede affaldsdepoter og kemiske hotspots.
Forslaget kommer af en aktuel sag, sagen om Lynfrosten i Nyborg, hvor man er i gang med at bygge butikker oven på en stærkt forurenet grund, hvilket er problematisk af hensyn til både miljøet og arbejdsmiljøet.
Den her sag er en længere sag, som på flere områder har vist, at vores lovgivning ikke er tidssvarende.
Beslutningsforslaget handler også om at opdatere vores jordforureningslov af andre årsager, f.eks. så der gælder samme høje krav til ren luft og grænseværdier for indholdet af kemikalier i luften på arbejdspladser, som der gør i forhold til boliger, samt at vi får opdateret vores jordforureningslov, så den giver bedre muligheder til regionerne og bedre muligheder for en offentlig indsats mod jordforurening.
Det er f.eks. i forhold til PFAS og spildevandsslam, men også i forhold til klimapåvirkningerne og klimaforandringerne, vi ser lige nu.
Forslaget er ret enkelt.
Der er masser af gode ting, vi synes der skal være, i forslaget og masser af eksempler.
Men egentlig pålægger vi regeringen inden udgangen af folketingsåret at fremsætte et lovforslag om forbud mod byggeri og etablering af infrastruktur oven på de her steder og at gennemføre en generel modernisering af jordforureningsloven, så den er tidssvarende.
Så vil jeg gerne lige påpege, at når vi fremsætter et forslag om, at man ikke må bygge oven på forurenede arealer, stærkt forurenede arealer, og det er dem, vi snakker om – de stærkt forurenede arealer – så er det jo ikke, fordi man aldrig nogen sinde skal have lov til at bygge på dem.
Det, vi mener, er jo bare, at man skal rydde op, så de ikke længere er forurenede, og så kan man bygge.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-09:
Det var da lidt et skuffende svar.
Nu kan jeg forstå på ordføreren, at det ikke er så alvorligt, hvis man bygger en parkeringskælder oven på noget forurenet jord.
Jeg tænker på Lynetteholmen, hvor der modtages forurenet jord i ret store mængder, og efterfølgende vil man så lave en ny bydel, hvor der kommer beboelse oven på forurenet jord.
Er ordføreren helt tryg ved den planlægning, der foregår omkring det i København?
Anne Paulin (S), 2024-01-09:
Jeg mener, at det er helt afgørende, at der selvfølgelig laves vurderinger af de konkrete sager.
Jeg kender jo ikke alle detaljerne i forhold til Lynetteholmen, men jeg har tillid til, at de myndigheder, som skal gå ind at vurdere forholdene i de her projekter, gør det efter bedste evne, så vi sikrer, så de folk, der skal være i nærheden af de her områder, ikke bliver udsat for sundhedsmæssige skader.