Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-15:
Der er jo mere tale om en overnormal profit, der bliver halveret med det her lovforslag, for huslejerne kommer jo til at stige med 4 pct. i stedet for 8 pct. Og så er der så lagt ind, at hvis der er udlejere, som kan dokumentere, at de har højere udgifter, så er der en lille ventil i lovforslaget, og så kan de meddele det til lejerne, og hvis lejerne accepterer det, så er det sådan, og hvis lejerne ikke accepterer det, kører der en sag ved huslejenævnet.
Det, vi er i gang med at vedtage her, er slet ikke så vidtgående.
Nej, det synes jeg ikke er en god proces.
Og jeg kan sådan set huske, at jeg selv sagde ovre i ministeriet, da vi havde landet den her aftale: Lad os nu få en rimelig høringsfrist.
Og der havde jeg altså gerne set, at det var mere end 2 dage hen over en weekend.
Så jeg er sådan set enig i, at det er kritisabelt.
Det er også kritisabelt, at de partier, der er med i aftalen, så var udsat for nogle andre helt urimelige høringsfrister, da det her lovforslag blev sendt i høring.
Altså, jeg synes generelt, at folketingsmedlemmer har helt urimelige vilkår.
Det må jeg ærligt sige, og der må være et Præsidium, der må tage hånd om det efter et folketingsvalg og gøre op med nogle ting.
For det, som vi nu har mulighed for med de der korte frister, der er, er jo at tage høringssvarene, og i forhold til f.eks. Lejernes LO's høringssvar omkring, at finansielle udgifter ikke skal tælle med i det her, synes jeg da, at jeg bør stille et ændringsforslag til § 10 i bekendtgørelsen.
Altså, det er jo godt, at der er en høring; det er jo vigtigt for demokratiet, at der er høringer.
Uanset hvad det er for nogle holdninger, der kommer frem, er det vigtigt.
Jo, men hvis vi var gået ned ad det spor, hvor vi udelukkende skulle kompensere via boligstøtten, så havde der jo været en stor offentlig udgift til det på grund af en alt for høj huslejestigning.
Det ville jo ikke have ændret huslejestigningen på boligmarkedet, hvis man var gået ad det spor.
Så derfor var det jo sådan set et bedre greb at kigge på, om det er rimeligt, at huslejen stiger, fordi mælken nede i supermarkedet er blevet dyrere.
Det er det altså ikke.
Er det rimeligt, at huslejen stiger, fordi el og varme bliver dyrere, når der bare er lidt el i trappeopgangen og udendørs belysning?
Jeg er godt klar over, at det indeks så er lidt mindre på energiområdet, men det er altså ikke rimeligt.
Vi har et urimeligt indeks, og det er vi nødt til at gøre noget ved.
Det har vi så grebet ind over for her, og det synes jeg faktisk er et bedre greb end, hvad skal man sige, udelukkende at kigge på boligstøtten.
Så Dansk Folkeparti, synes jeg, var lidt alene med deres synspunkt i forhandlingerne.
Jeg kender jo godt fra Enhedslistens side, at man nogle gange kan have nogle synspunkter, som ikke slår helt igennem i nogle forhandlinger, og så må man prøve noget andet.
Hvordan skal formuleringen »udnytte det efter et valg« forstås?
Er det at ophæve den her lov, som lægger en begrænsning på huslejestigninger på 4 pct. i 2023 og 2024?
Skal det forstås på den måde?
Og til det der med grådighed vil jeg sige, at det er noget, jeg kunne læse om i Berlingske, hvor en stor udlejer fra Kolding siger: Inflationskrisens største synder er grådighed.
Det er jo sådan set i Berlingske, jeg har hentet inspiration til min tale, og jeg har bragt det ind i salen og ligesom agiteret for, at der skal være mindre grådighed i lejesektoren.