runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-04-12:
Det mener jeg for det første at man skal have en grundig drøftelse med politiet om.
Altså, jeg er fuldstændig enig i, at man ikke kan diskutere, om det har været et nyttigt redskab for politiet.
Men kunsten er selvfølgelig, hvor meget eller hvor lidt vi så skal have
Og hvis vi begynder at ændre slettefrister, hvad koster det så, og hvilken merværdi vil det give for politiet?
Så inden vi begynder at sige, om der skal være mere af det, synes jeg jo, der er en lang række ting, vi lige skal have klaret først.
Peter Kofod (DF), 2019-04-12:
Det er godt, at vi er blevet enige om, at jeg aldrig er gået ind for, at man skulle sætte en chip i folk.
Det er jo heller ikke nødvendigt.
I dag har alle mennesker mobiltelefoner.
Det, man så kan diskutere i den sammenhæng, er, hvor meget de private organisationer skal have lov til, eller firmaer, der reelt vil tjene penge på os – hvor langt skal de have lov til at gå, når de følger os, for det gør de jo, via vores telefoner?
Og hvad skal staten, der jo er sat i verden for at beskytte os, have lov til?
Men det var egentlig ikke det, jeg ville ind på.
Det kan vi jo tage på et senere tidspunkt, ligesom jeg er glad for, at vi også kan tale om det her i udvalgsarbejdet.
Men jeg vil gerne spørge hr. Søren Søndergaard om noget.
Når Enhedslisten har det svært med f.eks. overvågning af den her karakter, er det så, fordi man har en mistro til, at politiet vil bruge de her oplysninger på en forkert måde eller krænke borgerne bevidst?
René Gade (ALT), 2019-04-12:
Tak for en fin og balanceret databevidst tale fra ministeren.
Jeg synes, der faktisk er endnu et argument, som man godt lige kunne tage med.
Som jeg læser lovgivningen, har man jo mulighed for i dag, hvis der har været et hit på en nummerpladescanning, faktisk at opbevare det data i helt op til 2 år og altså ikke bare 30 dage, hvis jeg har læst rigtigt – altså hvis der har været et hit på en nummerpladescanning.
I mine øjne underbygger det bare i høj grad, at der faktisk er ret stærke værktøjer i dag til at hjælpe politiet i deres arbejde.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-04-12:
Det er lidt teknisk, hvis jeg skal helt ned i detaljen med det her.
Så jeg vil egentlig opfordre til at stille et skriftligt spørgsmål.
Men slettefristerne afhænger jo primært af, om der er tale om oplysninger om køretøjer, som er kendt i politiets systemer eller ej.
Hvis de ikke er kendt, er det op til 30 dage, at man kan gemme det, hvis det er indsamlet med et bestemt formål, i forbindelse med en bestemt aktion.
Men oplysninger om de køretøjer, som så er kendt i systemet, kan politiet gemme mellem 3 måneder og 2 år, som det er nævnt, alt efter hvilken kriminalitet der er tale om.
Så det går simpelt hen for vidt at skulle folde det ud her, men jeg forstod også spørgsmålet, som om det mere var for at vise rækkevidden i, hvad man kan.
René Gade (ALT), 2019-04-12:
Det var netop præcis rækkevidden, altså at det faktisk kan gå helt op til 2 år afhængigt af graden af det data, man finder.
Trine Bramsen (S), 2019-04-12:
Nummerpladescannere er et rigtig godt og vigtigt redskab til bekæmpelse af kriminalitet, og det er også baggrunden for, at vi fra Socialdemokratiets side igennem længere tid, faktisk under skiftende ministre, har efterspurgt både flere nummerpladescannere og også, at vi fik udvidet slettefristerne.
Derfor er det med forslaget her også en god anledning til lige at repetere den socialdemokratiske linje.
Dermed ikke sagt, at vi ønsker et masseovervågningssamfund.
Det er ikke intentionen, at almindelige borgere skal føle sig overvåget, uanset hvor de færdes, men vi kan ikke komme uden om – og det er også det, vi har fået fortalt, når vi har besøgt de særlige efterforskningsenheder med Retsudvalget – at nummerpladescannere kan være et helt afgørende redskab i politiets efterforskning af kriminalitet, lige fra opklaring af mordsager til efterforskning af udenlandske organiserede tyvebander.
Derfor er vores opfordring til justitsministeren sådan set i dag den samme, som den har været igennem længere tid: Lad
sikre, at de enkelte politikredse får midlerne til at sætte nummerpladescannere op der, hvor det giver mening.
Lad os sikre, at de er på politibilerne – det er kun et meget lille antal politibiler, der i dag er udstyret med nummerpladescannere – for de er altså rigtig nyttige, når det handler om at bekæmpe kriminalitet.
Det konkrete beslutningsforslag her i dag handler om at udvide den periode, hvor politiet kan lagre data, der kommer ud af nummerpladescannerne.
Og som tidligere ordførere også var inde på, er der i dag forskellige slettefrister, afhængigt af om der er tale om prioriterede områder og særlig interessante personer.
Men det betyder også, at data, som kan få afgørende betydning for politiets efterforskning, kan blive slettet, inden de bliver brugt.
Og det er jo rigtig, rigtig ærgerligt, hvis data fra nummerpladescannere eksempelvis kunne have været brugt til at opklare et Emilie Meng-mord.
Det kan man ikke, dels fordi der ikke har været nummerpladescannere sat op de pågældende steder, dels fordi data også ville være blevet slettet, inden man nåede at gå dem efter.
Derfor mener vi, at det her er et område, vi skal se på.
Vi har selv foreslået, at man kunne indføre dommerkendelser, sådan at når man skulle have adgang til at bruge de her oplysninger, skulle det ske med en dommerkendelse.
Som vi forstod det dengang, vi præsenterede det her forslag, ville justitsministeren undersøge det her og gå videre med det.
Vi må så bare konstatere, at vi ikke rigtig har hørt noget siden, vi præsenterede det her forslag for efterhånden 1½ år siden, tror jeg.
Det er også baggrunden for, at vi støtter forslaget her i dag.
Det er for at få sat lidt skub i det, for det er altså vigtigt, at vi får udnyttet de muligheder, som nummerpladescannerne giver, og at vi giver politiet nogle bedre redskaber i forhold til slettefristerne, og at vi selvfølgelig gør det med en balance, som sikrer, at man ikke kan sidde på det lokale politikontor og følge med, når ekskonen kører ud og handler.
Og det er baggrunden for, at vi støtter forslaget her i dag.
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-12:
Men skal den socialdemokratiske ordførers tale forstås på den måde, at man egentlig principielt mener, at de oplysninger, der indsamles, kan bevares til evig tid?
Trine Bramsen (S), 2019-04-12:
Nej, det mener vi ikke.
Det vil jeg ikke lægge mig fast på, men det er jo den diskussion, vi har efterlyst, og som vi egentlig havde forstået, at Justitsministeriet tog hånd om, da vi kom med det her forslag om dommerkendelserne.
Forslaget om dommerkendelser synes jeg også er et rigtig udmærket forslag, og det handler ikke bare om, at vi selv er kommet med det.
Der, hvor jeg godt kan se, det har nogle begrænsninger, er, når det handler om de scannere, som politibilerne er udstyret med.
De boner ud, hvis politibilen eksempelvis kører forbi en bil, der er efterlyst af den ene eller anden årsag.
Det kunne være, at den her bil er efterlyst i forbindelse med en børnekidnapning.
Vi skal selvfølgelig passe på, at det ikke kommer til at betyde, at noget, der er rigtig nyttigt til at håndtere hastesager, bliver ødelagt med dommerkendelser.
Jeg synes, at det i hvert fald er interessant at undersøge, om det kan bruges på nogle områder.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-04-12:
Ja, og det er også derfor, vi selvfølgelig skal kigge på, hvad det er, der er behov for, og hvordan man kan gøre det.
For en anpg-lokation, bare lige for at nævne det, registrerer i omegnen af 900.000 aflæsninger om måneden.
Og hvis man skal til at ændre på det her, er der selvfølgelig også en økonomisk faktor, vi skal ind at kigge på, ud over hvad vi ellers kan diskutere om data og databeskyttelse, og hvad politiet skal have af muligheder.
Peter Kofod (DF), 2019-04-12:
Tak for det.
Jeg er helt med på det med indeværende periode i forslaget.
Det er jeg helt med på.
Altså, selvfølgelig kan regeringen ikke nu og her lige sætte det helt store i værk.
Men jeg vil gerne vide, hvad regeringens holdning til de her slettefrister er.
For der bliver sådan cirklet lidt rundt om den varme grød.
Jeg synes jo bare, det er ærligt at melde ud, hvilken vej man har lyst til at trække det her.
Jeg må indrømme, jeg synes, at 30 dage lyder meget kort, når man ved, at det f.eks. er 1 år i Storbritannien.
Ministeren understreger jo selv i sin ministertale, at det er et godt redskab for politiet og man vil gøre meget for at give politiet de bedste redskaber.
Så hvor skal det her optimalt ligge for ministeren?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-04-12:
Lad mig fra begyndelsen sige, at jeg ligesom forslagsstillerne er rigtig positivt stemt over for anpg som arbejdsredskab for politiet.
Jeg mener helt grundlæggende, at politiet skal have de bedst mulige redskaber til at bekæmpe kriminalitet.
Og et af de redskaber er helt sikkert anpg, som generelt har gjort arbejdet lettere for dansk politi, og som har vist sig at være et effektivt redskab inden for f.eks. indsatsen mod grænseoverskridende organiseret kriminalitet.
Det er jo netop også derfor, at regeringen efter drøftelser i politiforligskredsen allerede har udvidet antallet både af stationære og mobile anpg-kameraer, så der i dag er 48 stationære anpg-lokationer rundtom i landet, bl.a. ved samtlige grænseovergange til Tyskland, som kan passeres i bil.
Derudover er der kameraer til 70 patruljekøretøjer.
Beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti, som vi drøfter her i dag, har så til formål at pålægge regeringen i denne folketingssamling at forlænge reglerne for opbevaring af anpg-data.
Forslagsstillerne ønsker, at regeringen markant forlænger den periode, hvor politiet kan lagre data indsamlet med politiets anpg-kameraer, så politiet har adgang til disse data på et senere tidspunkt, f.eks. hvis politiet finder ud af, at oplysningerne i en sag om grov kriminalitet kan være af betydning for den videre efterforskning.
Er det så tilstrækkeligt?
Igen handler det for mig om, at politiet skal have de bedst mulige redskaber til at udføre deres arbejde.
Derfor er jeg også helt grundlæggende positivt stemt over for tiltag, der kan styrke politiets evne til at bekæmpe kriminalitet.
Når det så er sagt, handler det også om at finde den rigtige balance i forhold til, hvad der giver mening for politiet.
Det er jo ikke gratis at lave en markant ændring af slettefristerne, som forslagsstillerne ønsker, og det vil under alle omstændigheder skulle overvejes, hvordan sådanne udgifter skal håndteres.
Derudover bør ændring af reglerne ske på en ordentlig måde, hvilket selvfølgelig også kræver offentlig høring, og endelig vil en konkret model for en udvidelse af slettefristerne i anpg også skulle overvejes nærmere i forhold til reglerne om databeskyttelse.
Derfor er det altså min vurdering, at det ikke vil være muligt at foretage ændring af slettefristerne som ønsket af forslagsstillerne i indeværende folketingssamling.
Derfor kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Naser Khader (KF), 2019-04-12:
Jeg kan dårligt forestille mig noget mere krænkende end en gerningsmand, der udnytter en forbrydelse, vedkommende har begået mod et andet menneske, for at tjene penge på det.
Og magtesløst kan offeret få lov til at genopleve forbrydelsen.
Den her regering, med en konservativ justitsminister, har strammet op på flere områder, og vi har om nogen sat fokus på ofrene.
Hvis der er huller, hvor hensynet til den kriminelle står over hensynet til offeret, skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at de huller bliver lukket.
Man skal ikke kunne tjene penge på sine forbrydelser, mens man sidder i fængsel.
Det er en åbenlys krænkelse af retsfølelsen.
Når det er sagt, vil jeg også sige: Lad os lige slå koldt vand i blodet, så vi kan få undersøgt området først og få belyst, hvor langt vi kan gå, i stedet for at vi haster noget igennem, som måske viser sig at være i strid med grundloven.
Så lad os i stedet indgå en aftale om, at vi undersøger, hvor langt vi kan gå, og så handler vi derefter.
Det er den rigtige rækkefølge at gøre det i.
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-12:
Jamen altså
, når Dansk Folkeparti kommer med den her slags forslag, synes jeg jo, at der kun er en idé i det, hvis det er klart, hvad det er, partiet mener.
Og det, der fremgår som det, partiet mener, er, at man ikke må sidde i fængslet og tjene penge på at skrive bøger, som så bliver udgivet.
Men nu kan vi altså høre, at det også omfatter, at man ikke må skrive bøger, inden man er dømt, og inden man er kommet i fængsel.
Hvis nogle bare har en mening om, at man er skyldig, er det nok – for det var jo det, der var tilfældet med Jønke; altså, i virkeligheden kunne det jo have været en eller anden operation, som nogle havde igangsat, og hvor han så bare tog skraldet ved at påstå, det var ham, der havde gjort det, og så forsvinde til udlandet, mens en anden kunne gå frit omkring.
Det kunne jo teoretisk set være tilfældet, og det kunne teoretisk set være tilfældet, at han var blevet frifundet senere.
Vi har også et andet eksempel, nemlig Jan Bonde Nielsen, som udgav en bog, der først hed »Dømt«, og som senere hed »Frikendt«.
Mig bekendt unddrog han sig vist også straf ved at opholde sig i Storbritannien.
Så hvad omfatter forslaget?
Omfatter forslaget også den kategori af mennesker, eller kun dem, der er i fængsel?
Det er jo de spørgsmål, der rejser sig, når hr. Peter Kofod taler.
Omfatter det her forslag, som man ønsker gennemført, også f.eks. Jan Bonde Nielsens bog »Dømt«, der blev udgivet i sin tid?
Det er jo et relevant spørgsmål, fordi han blev dømt.
Senere blev han så ganske vist frikendt.
Omfatter forslaget denne bog?
Omfatter det her forslag Jønkes bog »Mit andet liv«?
Altså, lovgivningen skal jo være nogenlunde klar, og derfor må det være klart, hvad det her omfatter.
Eller gælder det her kun, når man sidder i fængsel?
Der er en forskel mellem det, hr. Peter Kofod står på talerstolen og siger, og hvad der står i forslaget.
Peter Kofod (DF), 2019-04-12:
Nej, altså, hvis man udgiver bogen, når man sidder i fængsel, så er man dømt, og så vil forslagets indhold gælde.
Altså, så vil det jo være sådan, at den indtjening, der eventuelt vil være til personen, der har skrevet den, dvs. den kriminelle i det her forhold, vil vandre til Offerfonden.
Tak til hr. Søren Søndergaard.
Det er jo et spørgsmål, jeg gerne vil besvare.
Men ja, forslaget her handler jo om dømte, men vi har ridset et konkret eksempel op i den forstand, at vi her har en situation, hvor en person efterfølgende bliver dømt og udgiver en bog.
Så jeg forstår ikke brudzonen her.
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-12:
Men vil den socialdemokratiske ordfører ikke medgive, at de tragiske eksempler, som den socialdemokratiske ordfører nævner, på mordsager, som forbliver uopklarede, fordi man har slettet noget, som kunne have ført til en opklaring, vil være tilfældet, uanset hvor lang slettefrist man har?
Altså, i det øjeblik man sletter, risikerer man potentielt at slette nogle oplysninger, som kunne være afgørende for at få opklaret en sag.
Og det vil også gælde, hvis det er 3 måneder eller 6 måneder eller 1 år.
Trine Bramsen (S), 2019-04-12:
Ja, og sådan er det jo på alle områder.
Jeg mener jo ikke, at man skal gemme alting hos myndighederne for tid og evighed, men det kan give politiet nogle bedre forudsætninger for at opklare kriminalitet.
Lige nu er det et massivt kapløb med tiden, fordi man i visse sager har de meget, meget korte slettefrister, og der kunne der være ræson i at udvide dem til 3 måneder eller ½ år.
Som sagt vil jeg ikke lægge mig fast på, hvad det skal være, men i hvert fald mere end 1 måned.
Peter Kofod (DF), 2019-04-12:
Jamen nu bliver jeg jo nysgerrig, for hr. Preben Bang Henriksen startede sin tale med at sige, at man jo skulle passe på med, hvad man stillede folk i udsigt lige her inden et valg, hvis man nu overtog magten.
Og jeg vil da gerne spørge hr. Preben Bang Henriksen – for nu står vi foran et valg, og der er jo også den chance, at Venstre kan beholde magten, hvis danskerne vil det – hvad Venstre så stiller i udsigt på det her område.
Altså, kan danskerne forvente markant flere nummerpladescannere efter et folketingsvalg, hvis statsministeren efter valget stadig hedder Lars Løkke Rasmussen?
Preben Bang Henriksen (V), 2019-04-12:
Danskerne kan forvente, at vi lytter til dem, der har forstand på det.
Og i det her tilfælde med antallet af nummerpladescannere lytter vi selvfølgelig til det, der kommer fra Rigspolitiet, og hvis de siger, at de kan nå væsentlig bedre resultater med flere nummerpladescannere, og at det er det, de har behov for, ja, så kan man forvente en positiv indstilling fra en kommende Venstreregering.
Peter Kofod (DF), 2019-04-12:
Så det vil sige – det er bare lige, så jeg forstår det – at der heller ikke helt var nogen afklaring fra Venstres side, lige så lidt, som der var fra den socialdemokratiske side.
Det mener jeg ikke; altså, jeg mener, det er et flertal i Folketinget.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-04-12:
Rigspolitichefen rangerer ikke højere end Folketinget, det kan jeg da sige med det samme.
Men det er vel ikke anderledes, end at vi lytter til sagkundskaben.
Lad os tage et tænkt eksempel, hvor politiet siger, at de overhovedet ikke har brug for et kamera mere.
Så skulle da pokker stå i, at vi her i Folketinget vedtager 200 kameraer mere til politiet.
Det ville være skrupskørt.
Peter Kofod (DF), 2019-04-12:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg tror nu aldrig, at jeg har foreslået, at man skulle sætte en chip under huden på folk.
Det synes jeg selv ville være for meget.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren om noget.
Hvis Enhedslisten havde kunnet fastlægge den her politik helt selv med de her slettefrister, hvor havde vi så ligget henne?
For jeg synes jo ikke, at der kom sådan en afvejning af, hvad der ville være det perfekte for Enhedslisten.
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-12:
Først kan jeg bekræfte, at det der med chippen ikke er et forslag, som hr. Peter Kofod har stillet.
Måske skulle man overveje det.
For det vil virkelig kunne opklare alle forbrydelser, hvor der er et fysisk gerningssted.
I forhold til det andet har jeg det præcis ligesom Venstre.
Jeg kan ikke sige, præcis hvor det skal være.
Det sted er sikkert også under forandring i forhold til forskellige opfattelser i samfundet og især i forhold til, hvad politiet mener er nødvendigt.
Jeg vil ikke fastlægge det.
Og så vil vi kigge positivt på det.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-04-12:
Ja, det er altid et ubehageligt spørgsmål at blive stillet sådan en måned før et valg, hvad ens parti vil gøre, hvis man nu selv kommer til regeringsmagten.
Men det tror jeg nok man må vænne sig til her.
Men det forslag, vi skal debattere i dag, omhandler spørgsmålet om fristerne for opbevaring af nummerpladedata, og det er helt korrekt, som fru Trine Bramsen sagde, at det er et af de bedste redskaber – det har vi i hvert fald fået at vide, når vi har været på besøg hos politiet – og at de er utrolig glade for automatisk nummerpladegenkendelse.
Og det hjælper med til at opklare mange forbrydelser og få fat i mange forbrydere.
Det er en moderne teknologi, som vi gerne medvirker til at bruge fra Venstres side.
I dag er der, så vidt jeg kan se, 48 stationære og mobile kameraer og 70, der sidder i biler.
Og der er vi jo så inde ved sagens kerne.
Jeg ved ikke, om politiets indsats bliver meget bedre, hvis man får flere kameraer.
Jeg er heller ikke klar over, hvor lang en slettefrist der skal være.
Jeg kunne godt tænke mig at høre politiets opfattelse af det, i stedet for at vi her i Folketinget sidder og finder ud af, hvor lang tid politiet har behov for i forbindelse med opklaring af forskellige forbrydelser.
Der kan være forskellige slettefrister, altså den sædvanlige slettefrist på 24 timer, og der kan være yderligere slettefrister, som vi har været inde på her.
Jeg vil også godt høre dommerstandens opfattelse af begrebet dommerkendelse.
Det er et begreb, som vi er rigtig flinke til at bruge herinde på Christiansborg.
Vi vil gerne have en dommerkendelse, men der er sådan set ingen, der lige tænker over, hvad det er, den pågældende dommer så skal tænke over.
Og det er nok meget logisk, at man ikke tænker over det, for i 99 pct. af de tilfælde, hvor man vil have det, der hedder edition – altså oplysninger om telefonaflytninger og lignende – ja, der får man medhold i det.
Så det er ret nemt at få disse kendelser i dag.
Og der må jeg jo bare spørge i relation til sådan et forslag her: Når en dommer – hvis det er en dommer, vi skal have indover –
Vi skal ikke drøfte det nærmere her i dag, men det er bare et argument fra min side om, at det her forslag ligesom fortjener en behandling, både hos politiet, hvor vi skal spørge: Hvad er det, I mangler; hvad kan det hjælpe jer til? – og også hos dommerstanden, hvis vi skal have en dommerkendelse indover, for at høre, hvad der egentlig ligger i det.
Jeg tror, de har mere erfaring i det, end vi har.
Men jeg kan sige, at vi fra Venstres side er positivt indstillet, hvis der skulle komme sådan et krav.
Men indtil da er vi afvisende over for det her.
Men som sagt er vi ikke mere afvisende, end at hvis der er belæg for det fra de sagkyndiges side, ja, så revurderer vi gerne vores stilling.
Trine Bramsen (S), 2019-04-12:
Nej, der er ikke tale om en endeløs accept.
Man kan også sige, at der er tale om et beslutningsforslag her, og på ryggen af det ligger jo en politisk forhandling, en drøftelse, og der vil jo også potentielt skulle ligge noget lovgivning, der giver de her beføjelser.
Men vi hører fra politiet, at der er tilfælde, hvor man ikke kan udnytte mere end 1 måneds gamle optagelser, og det er sådan set det, vi vil adressere, for der har også været historier fremme om, at politiet så alligevel gemmer data, og hvis man hos myndighederne tager sagen i egen hånd og bruger data, der er for gamle, synes jeg næsten, det er værre, end at vi her fra Folketingets side forlænger.
Så synes jeg faktisk, at vi har en pligt til at lytte til det, for så er redskabet ikke godt nok
Peter Kofod (DF), 2019-04-12:
Tak for det, og tak for tilsagnet fra Socialdemokraternes ordfører om at støtte forslaget.
Det er jeg selvfølgelig glad for.
Jeg vil gerne spørge lidt ind til dilemmaet.
Hr. Søren Søndergaard var en lille smule inde på det, men jeg synes jo, det er en diskussion, der er værd at tage, for på den ene side står vi med et utrolig effektivt redskab, som virkelig kan forandre den måde, politiet arbejder med de her ting på, og på den anden side er der også nogle etiske overvejelser.
Men den socialdemokratiske ordfører nævnte specifikt dommerkendelserne.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvor den nedre barre skal være.
For man kan sige, at de nuværende regler jo giver mulighed for, at man i op til 30 dage faktisk frit kan søge på oplysninger om nummerpladedata og lagre dem, og det kan politiet bruge uden kendelse.
Mener Socialdemokraterne, at hvis man på den ene side forlænger den frist, der vil være for lagringen af alle oplysninger, så vil det forudsætte, at man på den anden side trækker barren ned for, hvornår der skal en dommerkendelse til?
Trine Bramsen (S), 2019-04-12:
Det er jo præcis det, jeg synes er det indbyggede dilemma i den her diskussion, og det er også derfor, jeg nok kan stå her og have en politisk holdning til det, men jeg synes faktisk, vi har at gøre med et område, hvor det er mere fair at afklare det med deltagelse af både politiet og nogle af de interesseorganisationer, der sidder med problemstillingerne om opbevaring og lagring af data.
Det synes jeg er den mest fair og reelle måde at behandle det her tema på.
For vi er ude i et grænsefelt, der handler om øgede beføjelser, men omvendt også om den gode anvendelse af teknologi.
Peter Kofod (DF), 2019-04-12:
Altså, hver gang jeg kører forbi en nummerpladescanner, glæder jeg mig og tænker over, at den her nummerpladescanner potentielt kan være med til på et eller andet tidspunkt at stille hårdkogte forbrydere til ansvar.