runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2017-04-05:
Jeg er helt enig i, at der skal være et ordentligt beslutningsgrundlag, og derfor iværksætter jeg også et ordentligt analysearbejde, før vi tager beslutninger.
Det vigtigste er jo, at der er tillid til og den nødvendige stabilitet i den finansielle sektor i Danmark.
Det er den ene del af fundamentet for den erhvervspolitik, jeg fører over for den finansielle sektor.
Men den anden del er, at vi skal gøre det lettest muligt at være virksomhed i Danmark, og det gør jo altså også, at vi hele tiden skal se på, om man med et serviceeftersyn af reglerne på det finansielle område kan afdække, om der kan forenkles og udformes mindre administrativt byrdefuld lovgivning over for dem.
Vi har igangsat arbejdet.
Indledningsvis vil vi gerne have en samlet vurdering af, hvor store de administrative byrder har været, og et estimat af de samfundsøkonomiske gevinster.
Jeg har, som jeg også nævnte før, ikke sådan forudfattede meninger om, hvad der kan dereguleres, og hvad der eventuelt ikke kan.
Det må analysearbejdet vise.
Det hænger meget sammen.
Der kommer givetvis ny international regulering ifølge meldinger fra Basel, og lad os se, hvad der helt eksplicit sker på EU-plan.
Samtidig med det skal vi jo se på, om vi har reguleret for meget herhjemme, fordi det har været nice to have og ikke need to have,
og der må vi foretage et analysearbejde af det.
Jeg synes, det er svært at være imod, at man foretager et analysearbejde af, om der er blevet reguleret for meget i den finansielle sektor, for det er en vækstmotor for det danske samfund, at vi har nogle banker, som vil låne penge ud til virksomhederne, så de kan investere i arbejdspladser og innovation.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-04-05:
Nu nåede jeg jo lige at høre finansministerens svar til min gode ven og kollega hr. Leif Lahn Jensen, hvor han anklagede mit parti for at være dybt uansvarlige.
Vi skal nok nå dertil, det lover jeg, men der er lige en række spørgsmål her.
Først vil jeg sige, at man næsten skulle tro, jeg havde nået at koordinere med Jesper Rangvid.
Han skrev en meget læseværdig kronik i går i Berlingske, hvor han oven på det arbejde, ministeren nu har sat i gang, advarer regeringen mod at begynde at indføre pendulregulering.
Vi har jo et spørgsmål efterfølgende om det konkrete råd i Rangvidrapporten, men vil ministeren ikke kommentere det, som Jesper Rangvid skrev i kronikken i Berlingske i går, nemlig at det virkelig er værd at tænke sig om, inden man begynder at lempe på nogle af de reguleringer, man har lavet oven på finanskrisen, fordi det jo dybest set handler om at skærme os selv og samfundet mod yderligere kriser i fremtiden?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-04-05:
Der er altså blevet strammet op på alle væsentlige områder.
I de kommende år må vi imidlertid forvente, at der kommer endnu flere nye krav til danske kreditinstitutter, bl.a. som følge af nye internationale standarder og nye EU-regler.
Det aktualiserer et behov for, at vi stopper op og undersøger, om vi også set med den viden og de erfaringer, vi nu har, har ramt den rette balance i reguleringen.
Blev der måske gennemført en række nice to have-regler og ikke need to have-regler?
Eller er der gennemført regler, der viser sig ikke at have den tilsigtede virkning, eller som er overflødige?
Jeg har som generelt mål, at det skal være nemmere at være virksomhed i Danmark.
Det giver lave priser for forbrugerne og lave priser for erhvervslivet.
Vi skal også huske på, at den finansielle sektor er afgørende for, at virksomhederne kan opnå finansiering til at skabe vækst og beskæftigelse, og med det eftersyn, jeg nu tager fat på, af den eksisterende finansielle regulering kan vi få afdækket, om der er en fornuftig balance mellem de erhvervsøkonomiske byrder og de samfundsøkonomiske gevinster ved reguleringen.
Samtidig vil man i en konkret undersøgelse kigge på, om den tilsigtede effekt af reglerne kan opnås på en mindre byrdefuld måde end i dag.
Det må analysen jo vise, og det er det, som eftersynet skal være med til at få afdækket.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-04-05:
Vil ministeren redegøre for, hvilke regler og reguleringer han finder overflødige eller skadelige, jf. regeringens påbegyndte arbejde med at finkæmme reguleringen af finanssektoren, som omtalt i FinansWatch den 30. marts 2017?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-04-05:
Jeg opfatter det ikke som en kritik af den politik, jeg fører, tværtimod, for jeg vil gerne have en stabil finansiel sektor.
Jeg har selv været med til at gennemføre den regulering og indføre de tilsynsmæssige værktøjer, der skulle til, for at den finansielle sektor kunne komme helskindet igennem udfordringerne.
Så jeg opfatter det nærmest som et rygklap i forhold til den politik, vi har ført.
Men det står altså ikke i et modsætningsforhold til, at vi nu stopper op og overvejer, hvordan linjen skal være fremadrettet.
Har vi ramt den rette balance mellem omkostningerne forbundet med reguleringen og gevinsterne?
Det har jeg traditionelt haft en god dialog med Socialdemokratiet om, og jeg håber da også, at vi ikke kommer til at overregulere; at vi gør det mindre byrdefuldt at være virksomhed – hvis det kan lade sig gøre inden for rammerne af, at vi skal sikre finansiel stabilitet.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-04-05:
Som jeg netop har nævnt, ligger alle tre niveauer i det statslige dyrevelfærdsmærke over lovgivningsniveauet.
Coop har i modsætning til resten af fødevarekæden, herunder resten af detailhandelen, valgt ikke at deltage i samarbejdet om det statslige dyrevelfærdsmærke, men har i stedet etableret sit eget mærke.
Dertil kan jeg kun bemærke, at Coop naturligvis selv bestemmer, hvilke varer og mærker de vil forhandle.
Pia Adelsteen (DF), 2017-04-05:
Selvfølgelig må Coop selv bestemme.
Det er klart.
Vi lever trods alt i et frit land, og det frie marked hersker også.
Det, som generede mig lidt, da jeg så udsendelsen, var jo netop, at vi i min optik faktisk øger dyrevelfærden.
Når der så er en stor kæde som Coop, som ligesom går ud og mener, at det her er en eller anden form for vildledning af forbrugerne, så gør det mig jo en lille smule ærgerlig, for jeg mener netop ikke, at det er vildledning, at vi har lavet det her statskontrollerede dyrevelfærdsmærke.
Man kan så sige, at det jo ikke er alt kød i Coop, der har et eller andet mærke; det er jo ikke alt kød, der er økologisk.
Og vi ved, at meget af det billige kød, som den største andel af forbrugerne køber, slet ikke har noget mærke.
Det er også derfor, vi ligesom forsøger at adressere det i forhold til det her statskontrollerede dyrevelfærdsmærke.
Det ved jeg ikke om ministeren kan bekræfte, og det kan ministeren jo så svare på.
Det er jo ikke sikkert, at man ved det, men vil man om ikke andet undersøge det?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-04-05:
Tak, formand, og også tak for det opfølgende spørgsmål.
Jamen jeg skal gerne indhente en opgørelse fra Coop, hvis Coop vil udlevere en, over, hvor deres kød kommer fra.
Samtidig kan jeg jo på spørgerens foranledning bede Coop redegøre for, om alt det kød, Coop sælger i sine butikker, lever op til den standard, der er for ét hjerte, i relation til det, som spørgeren jo indledte sit spørgsmål med, altså om Coop kan være med i forhold til varer, der har for lavt et niveau, og altså hvorfor Coop ikke vil have kød med dyrevelfærdsmærket i deres butikker.
Så de to ting skal jeg gerne spørge om på spørgerens vegne hos Coop.
Pia Adelsteen (DF), 2017-04-05:
Tak for det.
Det ville jeg sætte stor pris på, specielt fordi jeg synes, det her er en form for forbrugeroplysning.
Altså, vi har jo ikke – vi, der har lavet den her aftale om dyrevelfærdsmærket – ønsket at vildlede forbrugerne.
Tværtimod er det her rent faktisk, hvad kan man sige, et todelt ønske: dels at vejlede forbrugerne, dels at forbedre dyrevelfærden for de fleste dyr.
Det er ikke dem, vi er bekymrede for.
Det er dem, vi gerne vil hæve standarden for.
Det synes jeg er væsentligt.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-04-05:
Tak, formand, og tak for det opfølgende spørgsmål.
Ja, jeg mener bestemt, at ét hjerte løfter dyrevelfærden.
Jeg mener bestemt, at det her setup er vejledende for forbrugerne og ikke vildledende.
Vi har et ønske om at udvikle flere typer inden for mærkningsordningen, altså ikke kun for grisekød, men også for f.eks. fjerkræ og andre typer.
Det er også noget, der er aftalt i aftalekredsen, og det er selvfølgelig noget, som vi arbejder videre med.
Jeg har inviteret Dyrenes Beskyttelse til at komme ind i det her arbejde, for det ærgrer mig, at de ikke er med.
Det håber jeg at de vender positivt tilbage med et svar på.
I forvejen har vi jo DOSO med i arbejdet, men jeg synes også, at Dyrenes Beskyttelse hører til i det arbejde.
Og det håber jeg naturligvis at de siger ja til.
Pia Adelsteen (DF), 2017-04-05:
Så har jeg et måske lidt ledende spørgsmål, men ikke desto mindre kan jeg ikke lade være med at stille det: Mener ministeren, at de her mærker er vildledende, og mener ministeren – det er måske et dårligt spørgsmål – at det rent faktisk øger dyrevelfærden for grisene, også set i lyset af den almindelige lovgivning?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-04-05:
Tak for det, formand, og tak for spørgsmålet.
Ja, jeg mener jo, at det her i den grad er forbrugervejledning, at man meget enkelt kan se, hvad niveauerne for kød er i forhold til dyrevelfærd, når man ser, om der er ét hjerte, to hjerter eller tre hjerter.
Det er klart, at der skal en oplysningskampagne til om det.
Og så er det min opfattelse, at det, der foregår i den danske griseproduktion, dyrevelfærdsmæssigt er af høj standard.
Når jeg er på eksportfremstød, oplever jeg jo mange, der ser med beundring på Danmark.
Men det er klart, at vi har et ønske om at løfte dyrevelfærden endnu mere.
Og da forbrugerne har sendt et signal om, at de gerne vil det, så får de nu en helt konkret mulighed med indkøbskurven, og det er jeg selvfølgelig særdeles godt tilfreds med.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-04-07:
Jeg har ikke tænkt mig i dag at skulle offentliggøre, hvordan regeringens udspil i forhold til tilbagetrækning skal se ud.
Man må have lidt is i maven og vente på det, og så kan man se det i en sammenhæng, når det bliver præsenteret senere i løbet af foråret, og det vil jeg glæde mig til.
Bjarne Laustsen (S), 2017-04-07:
Ministeren er ikke særlig bekymret for fredage, men det er jeg – især fredag den 13.
Man kan frygte, at der kommer andre dage som denne.
Det var nu ikke det, jeg ville kommentere på, men det forhold, at ministeren siger, at der ikke er nogen kobling mellem at hæve pensionsalderen og så at nedsætte f.eks. topskatten, altså det ikke kommer til at ske.
Men så bruger ministeren og borgerlige ordførere udtrykket, at det kommer til at gå hårdt ud over de kommende generationer, hvis ikke vi får hævet pensionsalderen og dermed får skaffet et større provenu.
Vi ved jo ikke præcis, hvad det er, der er af provenu, hvis man hæver pensionsalderen.
Men hvad er det så helt nøjagtig, pengene skal bruges til, og hvad er det, vi ikke kan gøre, hvis ikke man pisker de ældre til at blive noget længere?
Det bedste må vel være at få folk frivilligt til at arbejde længere, som vi har gjort siden 1998.
Vi har øget incitamenterne for folk til at arbejde længere.
Det er helt tydeligt at se, at de forlig, vi har lavet sammen, har virket i den retning, og dem, der kan, vil gerne blive.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-04-07:
Jeg vil gerne bekræfte, at det altid er afgørende, at en minister svarer på de spørgsmål, der bliver stillet, og også svarer rigtigt på dem.
Og der er forskel på, om det er en aftale eller et forlig.
Ja, det er ikke nogen nyhed.
Sådan er det også på alle andre områder.
Så der må jeg give hr. Finn Sørensen helt ret.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-07:
Det kan jeg jo så blive nødt til at affinde mig med, selv om jeg synes, det er lidt underligt, for det er jo en af de mest omdiskuterede og omstridte aftaler, der har været i mange, mange år.
Men vil ministeren så bekræfte, at det er meget afgørende, hvad der bliver svaret på det spørgsmål?
For hvis det er en politisk aftale, kan dem, der har indgået den, sådan set til enhver tid sige: Nå, men det er vi ikke enige i længere; nu gør vi noget andet, vi fremsætter forslag om ændring af pensionsloven, så vi slipper af med den der løbende forhøjelse af pensionsalderen, som vi aftalte.
Men hvis det er sådan, at det er et politisk forlig, hænger man på den, om man så må sige.
Så er alle parter i det forlig jo bundet, medmindre forliget bliver opsagt op til et folketingsvalg og nogle vælger at bruge det folketingsvalg til at skaffe flertal for noget helt andet end det, der står i det der forlig.
Så vil ministeren bekræfte, at det er meget afgørende, hvad svaret er?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-04-07:
Regeringen vil komme med sit udspil her i løbet af foråret, som jeg også har sagt adskillige gange her i løbet af debatten.
Og i forhold til hvilken status den aftale har, som Finn Sørensen spørger til, tror jeg hellere jeg må svare skriftligt, fordi der jo er forskel på, om det er en aftale eller et politisk forlig, og da jeg ikke selv indgik den aftale, tror jeg det er bedst, at jeg vender tilbage i skriftlig form i forbindelse med det.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-07:
Vi kan i hvert fald forstå, at der er to vidt forskellige udlægninger af ordet tryghed.
Ministeren udlægger det sådan, at borgerne trygt kan stole på, at deres pensionsalder vil blive yderligere forhøjet, hvis det står til ministeren, og Dansk Folkeparti har en anden udlægning af det.
Jeg vil bare stille to tekniske spørgsmål, kan man sige.
Det ene er: Hvornår forventer regeringen at komme med det her udspil, hvor der vil stå et eller andet om tilbagetrækningsalder og pension?
Det andet spørgsmål er: Har den velfærdsaftale, der blev indgået i 2006, status som en politisk aftale, eller har den status som et politisk forlig?
Når jeg spørger, er det, fordi Dansk Folkepartis ordfører omtalte aftalen som et politisk forlig.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-07:
Det her handler jo ikke om, hvorvidt nogle er kede af det.
Op med mulen, minister!
Det her handler om, at vi gerne vil prøve at forstå det forslag til vedtagelse, der ligger.
Skal det forstås sådan, at man har tænkt sig at røre ved pensionsalderen, eller sådan, at man ikke vil?
Så kan det ikke nytte noget, at man som ministeren siger: Nå, men det er da dejligt, vi har et flertal for det.
For det nytter jo ikke en snus, hvis man ikke aner, hvad det er, man er blevet enige om.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-04-07:
Ja, jeg vil sige til hr. Karsten Hønge, at der godt kunne være noget bedre at bruge tiden på end en polemik om et ord i et forslag til vedtagelse, for det vil jeg gerne deltage i.
Jeg tror, at det er tydeligt for enhver, at der, ligesom dengang SF var i regering, kan være flere opfattelser af, hvordan en tekst kan forstås, og det, som jeg noterer mig, er jo, at der er et flertal i Folketinget, der kan støtte den tekst, der nu er fremsat.
Det kan jeg så også forstå at man i visse partier her på Christiansborg er meget kede, nemlig de partier, der ikke kan få vedtaget den tekst, som de støtter.
Nuvel, sådan må det være!
klæder den her debat
Men jeg skal af gode grunde ikke blande mig i det.
Nej, selvfølgelig kan der jo ikke være lavet nogen aftaler, når der ikke er kommet et udspil.
Det siger sig selv.
Det er næsten så sund jysk fornuft, at man får ondt i hovedet af at svare på det.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-04-07:
Så spørger jeg enkelt, så selv den her minister kan forstå det, med et positivt og meget stort smil på læben: Er der lavet en aftale med andre partier ud over regeringspartierne, en underhåndsaftale, en aftale om pensionsalderen?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-04-07:
Først og fremmest vil jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen, at det jo er fredag i dag, og derfor skal man ikke gå rundt og hænge sådan med mulen.
Man skal være glad.
Der er en lang dag foran os endnu, som faktisk ser ud til at blive god.
Lad mig minde om, at da vi for 10 år siden også havde velfærdspolitiske diskussioner, at der var der partier, hvoriblandt Socialdemokratiet var meget, meget kritisk, inden man så udspillet, som havde afskrevet, at det kunne lade sig gøre at opnå en politisk enighed, som så alligevel, og det vil jeg gerne rose Socialdemokratiet for – det er så sjældent, jeg får lejlighed til det fra Folketingets talerstol – søgte en politisk indflydelse.
Bjarne Laustsen (S), 2017-04-07:
Jo, men det er alligevel mærkeligt, at man siger, at der ikke er nogen kobling til det at nedsætte skatten.
Jeg må forstå, at det skal bruges til at understøtte velfærden, hvis der er et provenu.
Det er jo et ret centralt spørgsmål, og det er det, man skal ud og overbevise om, altså at de ældre lige må give en hånd med, fordi vi skal bruge penge til de unges skoleuddannelse, sundhed osv., eller hvad det er.
Det kan være fair nok, men jeg synes, det er rimeligt nok, at man fortæller folk, hvad formålet er, for hvis folk gerne selv vil arbejde noget længere, er der så noget til hinder for det?
Så gør de jo det, og så betaler de måske et større bidrag for at få opsat deres pension osv.
Da regeringen kom med det her og skrev det ind i regeringsgrundlaget osv., må det jo være, fordi der var en plan, og i den plan, vi så tidligere, og som jeg tror hed 2025-planen, sagde man jo netop, at der skulle både være en forhøjelse af pensionsalderen og nedsættelse af topskatten.
Man kan vel godt forstå, at vi synes, at det er uhensigtsmæssigt at lave den kobling.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-04-07:
Jeg vil gerne takke ministeren for at rose dem, der har lavet et fornuftigt forslag til vedtagelse.
Det vil jeg gerne takke for, for jeg ved, at det bl.a. er os, der har det.
Derfor undrer det mig bare lidt, at regeringen ikke er gået med på det forslag til vedtagelse.
Men nu hører jeg så ministeren sige, at man har set proportionerne i forhold til det her i dansk politik i dag.
Ja, det har man sådan set, og det viser, at regeringen er i mindretal.
Dansk Folkeparti vil jo ikke være med til det her, så det vil sige, at der ikke er flertal for det.
Så enten har vi en regering, der overhovedet ikke kan tælle til 90, og det vil sige, at de stort set ikke aner, hvad de vil eller skal, for de holder fast i det, eller også er der lavet en aftale eller et forlig eller noget, som vi ikke kender noget til, og det kan jo kun være med DF, det kan jo ikke være med andre.
Så jeg er nødt til at spørge igen: Er der lavet en aftale? Er der lavet et forlig?
Er der lavet et eller andet under hånden, som vi ikke ved noget om herinde?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-04-07:
Så det tror jeg ikke jeg skal botanisere yderligere i.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-07:
Jo altså, men jeg synes egentlig, at ministeren i sit svar til mig undskyldte, at ministeren ikke havde svaret.
Pyt med det.
Vi kan se, at statsministeren og finansministeren gik frem i marts måned og sagde, at man ville komme med forskellige udspil om tilbagetrækning, men det, der står hen i det uvisse, er jo, om der vil indgå en forhøjelse af pensionsalderen.
Altså, med den tidligere V-regering var det ret tydeligt.
Den nuværende regering er tydeligvis i splid med sig selv, i og med at vi i dag kan konstatere, at Liberal Alliance og Konservative læser den tekst, der er lagt frem, som om man vil røre ved pensionsalderen og sætte den op, hvorimod det parlamentariske grundlag, Dansk Folkeparti, ikke vil være med til det.
Så kunne ministeren ikke være med til at løfte en flig af sløret for, hvordan vi skal læse det her med tryghed omkring danskernes pensionsalder.
Er det en tryghed, forstået sådan, at de skal være helt overbeviste om, at den har I tænkt jer at hæve en ekstra gang ud over det allerede aftalte?
Eller er det sådan, som Dansk Folkeparti læser det, at det ikke kommer på tale?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-04-07:
Jeg skal slet ikke gøre mig klog på, hvad Socialdemokratiet mener, for det forandrer sig, lige så hurtigt som en hest kan løbe – og det er ret hurtigt.
Det, jeg bare kan sige, er, at den fejlagtige kobling, som hr. Leif Lahn Jensen i dag igen lavede fra Folketingets talerstol, tillader jeg mig så igen at rette, i håbet om at Socialdemokratiet i hvert fald lytter til, hvad der bliver sagt.
Jeg siger ikke, at de nødvendigvis forstår det, men at de bare lytter til, hvad der bliver sagt.
Og det er soleklart, at der ikke kommer til at være nogen kobling med, at et eventuelt provenu, hvis man kommer til at arbejde længere, skal gå til at sætte skatten ned.
Det har statsministeren sådan set slået meget tydeligt fast for en måneds tid siden.
Jane Heitmann (V), 2017-04-07:
Med forslaget her foreslår regeringen at give PET og Forsvarets Efterretningstjeneste bedre muligheder for at udføre deres arbejde i kampen for at holde kongeriget sikkert.
Med forslaget, der er en del af finansloven for 2017, styrkes kontrollen og sikkerhedsindsatsen på udlændingeområdet.
Politiets Efterretningstjeneste og Forsvarets Efterretningstjeneste får dermed direkte elektronisk adgang til oplysninger om udlændinge fra udlændingemyndighedernes registre og systemer.
Den mere smidige og udvidede adgang betyder kort og godt, at de to efterretningstjenester får de bedste forudsætninger for at vurdere, om en person, der er kommet hertil, vil udgøre en fare for statens sikkerhed.
Hver dag gør både PET og Forsvarets Efterretningstjeneste en solid indsats for, at vi kan bevæge os frit omkring i de danske gader uden bekymring, og den indsats er desværre stadig strengt nødvendig.
Nice, Bruxelles og Paris og andre forfærdelige episoder minder os alle om, at et velfungerende efterretningsvæsen, der kan arbejde forebyggende og effektivt, er vigtigt.
Det tjener til vores alles bedste, at vi giver dem de bedst mulige arbejdsbetingelser, og det får de med lovforslaget her.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-04-07:
Man vil kunne se regeringens politik i forhold til spørgsmålet om tilbagetrækningsalder, når der kommer et konkret udspil.
Derfor takker jeg da også for, at Socialdemokratiets ordfører, den socialdemokratiske finansordfører, hr. Benny Engelbrecht, ikke er i stand til at finde ud af, hvad regeringen går og pusler med.
Det kan hr. Benny Engelbrecht glæde sig meget til at blive meget klogere på i løbet af kort tid – og så kan vi tage en diskussion på et oplyst grundlag.
Christian Langballe (DF), 2017-04-07:
Tak til formanden.
Den massive flygtningestrøm, der er foregået imod Europa og Danmark, gør det her forslag, hvor man øger Politiets Efterretningstjeneste og Forsvarets Efterretningstjenestes muligheder for hurtigere og dermed mere direkte at skaffe sig oplysninger elektronisk om udlændinge fra udlændingemyndighederne, nødvendigt.
Det er godt.
Jeg ved godt, at der er en standende diskussion om forholdet mellem efterretningstjenestens øgede beføjelser på den ene side og den enkelte retsstilling på den anden side.
Sagen er jo bare, at den flygtningestrøm og masseindvandring, der er foregået til Danmark, kræver øget overvågning.
Den største trussel i dag er islamisk terror, og disse terrorens fanatiske mørkemænd fra eksempelvis Islamisk Stat kender ingen grænser og skyr ingen midler.
De kan skjule sig i de flygtningestrømme, der går mod Europa, og i ly af asylregler få adgang til bl.a. Danmark.
De kan selv øve terror, eller de kan udsprede deres uhyggelige propaganda og hverve herboende til terror, hvis de kommer ind.
Vi lever i en tid, hvor den potentielle terrortrussel altid hænger som en mørk sky over os.
Dertil kommer, at vi lever i en globaliseret tidsalder, hvor man kan drage fra den ene ende af kloden til den anden i løbet af kort tid.
Terrortruslen forsvinder i hvert fald ikke bare af sig selv, den vil være der i årene frem og efter min overbevisning bare tage til, og det vil sige, at vi på alle måder skal vægre os i Danmark.
Det vil øge behovet – nu kigger jeg ned på ministeren – for permanent og forstærket grænsekontrol, som allerede nu, mener jeg, er yderst påkrævet, og det vil forstærke nødvendigheden af overvågning.
Man kan så sige, at det er trist, at det er sådan.
Man kan sådan lidt nostalgisk drømme sig tilbage til tider, hvor man ikke behøvede at gribe til den slags midler, men årsagen er jo den liberale asylpolitik, vi har haft, årsagen er den masseindvandring og de flygtningestrømme, der er foregået til Danmark, og den terrortrussel, som rider tiden som en mare.
Derfor vil DF stemme ja til forslaget, for det er et godt forslag.
Tak for det.