runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2023-03-30:
Uafhængigt eller ej – jeg tror også, at jeg i andre sager har svaret, at jeg som minister står på den rådgivning og vurdering, jeg får fra mit system.
Jeg har svaret på det i en række § 20-spørgsmål, tror jeg, men hvis der er behov for at uddybe det yderligere, stiller jeg mig selvfølgelig til rådighed.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-30:
Det tror jeg vil være rigtig godt, altså at vi kan få et egentligt juridisk notat om det her.
For det er jo noget, der har haft offentlighedens interesse igennem tiden.
Mit andet spørgsmål går på, hvorfor man skal kunne fradrage det i kulbrinteskatten i de kommende år.
Altså, hvorfor skal en beskatning af en overnormal profit i 2023 kunne fradrages i kulbrinteskatten i 2024 og 2025?
Jeppe Bruus (S), 2023-03-30:
Det står jo faktisk i forordningen.
Hvis du allerede har en national beskatning af overnormal profit, kan solidaritetsbidraget modregnes i den.
Det er jo sådan set det, som det er udtryk for her.
Det vil sige, at de penge, vi får ind i år 1, altså 2023, stiller vi så faktisk til rådighed i den aftale, vi har lavet om inflationshjælp.
Men det bliver jo modregnet i de kommende år, og det vil sige, at provenuet bliver udvandet.
Det følger jo af forordningen.
Christian Friis Bach (RV), 2023-03-30:
Tak for det.
Lovforslaget indeholder jo en række elementer: præciseringer af regler i udlændingeloven, hjemrejseloven, straffeloven og forskellige andre love, brexitborgerloven og Kroatiens anvendelse af Schengenreglerne.
Vi vil gerne, hr. minister, komme med en stilfærdig protest mod, at man samler så mange ændringsforslag i en samlelov.
Det har Justitsministeriets vejledning om lovkvalitet berørt, og her understreges det, at ændringsforslag i almindelighed ikke bør indeholde ændringer af forskellige love, hvis der ikke er sådan en indholdsmæssig sammenhæng mellem dem.
Advokatsamfundet, Dansk Erhverv og, ja, endda Præsidiet og Udvalget for Forretningsordenen har også udtalt bekymring om den her tendens.
Det siger jeg, fordi der er rigtig mange elementer i det her lovforslag, som vi er glade for og gerne vil støtte, men ophævelsen af revisionsbestemmelsen i lov nr. 1191 fra 2021 om ændring af udlændingeloven og hjemrejseloven, som jo åbner op for muligheder for overførsel af asylansøgere til asylbehandling og eventuel efterfølgende beskyttelse i et tredjeland, er vi imod, for når man fjerner revisionsbestemmelsen, permanentgør man jo loven.
Her deler vi til fulde de bekymringer, som bliver fremhævet i høringssvarene fra Institut for Menneskerettigheder og FN's Flygtningehøjkommissariat, UNHCR.
Vi er til gengæld positive over for, at man med lovforslaget vil implementere statsborgerretskonventionens artikel 7, stk. 1, litra f. Men her mener vi dog også, at ministeriet bør følge høringssvaret fra Institut for Menneskerettigheder og indføre en bestemmelse om, at der skal foretages en proportionalitetsvurdering af virkningerne forbundet med fortabelse i de tilfælde, hvor børn anses for ikke at have erhvervet dansk statsborgerskab på noget tidspunkt.
Her hæfter jeg mig ved, at ministeriet selv skriver, at spørgsmålet om, hvorvidt EU-retten er anvendelig i de sager, ikke er endeligt afklaret ved EU-Domstolen.
Og vi går ikke ind for, at man løber en såkaldt procesrisiko.
Så vi kan ikke støtte det nuværende samlede lovforslag, som det ligger nu.
Vi vil stille ændringsforslag om at opdele lovforslaget, da vi gerne stemmer for dele af det, men vi kan som sagt ikke støtte ophævelsen af revisionsbestemmelsen.
Tak for ordet.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-30:
Tak for det.
Jeg står her, fordi fru Rosa Lund ikke kan være til stede.
Jeg har fået i opdrag at sige det, som er Enhedslistens synspunkt, nemlig at vi i meget, meget store træk er enige i det, som ordføreren for SF, hr. Carl Valentin, har sagt.
Vi vil gerne have den del, der handler om modtagecentre, ud af lovforslaget.
Den del vil vi gerne kunne stemme imod, så det ville være rart at få den del ud af det.
Men ellers lægger vi os fuldstændig på linje med det, som SF har sagt i salen.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-30:
Tak for det.
Nu sagde ordføreren, at man næsten principielt er imod særskatter.
Men jeg vil sige, at vi jo har særskatter på mange områder.
Man kunne nævne tonnagebeskatningen, og man kunne også nævne nogle særlige branchefradrag.
Så er det en generel modstand mod alle former for særskatter, og skal alle virksomheder i Danmark dermed betale den samme selskabsskat?
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-03-30:
Tak, formand.
Lovforslagets hensigt er jo, som andre også har påpeget, at supplere og gennemføre bestemmelser om et loft over markedsindtægter for elektricitet i perioden fra december 2022 til den 30. juni 2023, og man foreslår ganske enkelt, at elproducenterne angiver deres markedsindtægter over indtægtsloftet to gange fordelt over perioden, og at de så opgør dem på månedsbasis.
Derudover foreslår man også at forhøje indtægtsloftet for produktionsanlæg og undtage en række produktionsanlæg af hensyn til forsyningssikkerhed og administrerbarhed.
Så er der også en lille del administration mellem skatteforvaltningen og Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet, der giver et lille provenu på 400 mio. kr.
I Dansk Folkeparti støtter vi at lægge et loft over overnormale profitter, som energiselskaber har tjent i løbet af den seneste tid.
Vi mener, at pengene bør føres tilbage til danskerne, så de får en hjælpende hånd igennem den høje inflation, der især har betydet ekstraordinært store elregninger, og vi kan på den baggrund støtte lovforslaget.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-30:
Jeg er jo glad for at høre, at Dansk Folkeparti også er glade for det her lovforslag og det her princip.
Derfor vil jeg bare høre Dansk Folkeparti, om man ikke også er glad for, at EU har taget det her initiativ.
Det er jo netop et sted, hvor det er godt med overnationale beslutninger, sådan at man ikke har det her problem med, at virksomheder flytter ud af landet, og de har handlet ret resolut.
Så jeg vil bare høre ordføreren, om det her var også en af de situationer, hvor man kunne få Dansk Folkeparti til at rose EU-indsatser.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-03-30:
Blind høne finder også korn.
Jeppe Bruus (S), 2023-03-30:
Tak for det.
Hvis det var en reference, hr. Alex Ahrendtsen havde til sig selv, så vil jeg nu sige at der ikke er nogen grund til at sætte sit lys under en skæppe.
Formålene med forordningen er at afbøde virkningerne af de høje energipriser og undgå langvarige økonomiske skadevirkninger af den energikrise, som bl.a. situationen i Ukraine har medført.
Derfor skal det provenu, der kommer fra indtægtsloftet, også bruges til at kompensere de borgere og virksomheder, som er ramt af de fortsat høje priser.
Provenuet kommer til at finansiere de gode initiativer, der jo indgår i den aftale om inflationshjælp, som regeringen og aftalepartierne blev enige om.
Konkret betyder forordningen, at elproducenter skal indbetale den del af deres indtægter, der overstiger 180 euro pr. MWh.
Det gælder for elektricitet, som produceres fra og med den 1. december 2022 til og med den 30. juni 2023.
Den del ligger fast fra EU's side.
Derudover giver forordningen medlemsstaterne et vist spillerum til at supplere og gennemføre indtægtsloftet, og det er netop, hvad det aktuelle lovforslag skal.
Der findes i dag ikke et indtægtsloft eller en tilsvarende regulering for elproducenterne.
I den model, regeringen foreslår, er der derfor lagt vægt på, at indtægtsloftet skal kunne implementeres inden for relativt kort tid, og at det skal være til at administrere både for virksomheder og for myndigheder.
Samtidig skal indtægtsloftet implementeres under hensyntagen til forsyningssikkerheden.
Med lovforslaget skal elproducenter angive de af deres indtægter, der overstiger indtægtsloftet, og indbetale 90 pct. af dem til staten.
Ved opgørelsen af indtægtsloftet skal der tages hensyn til prissikringsaftaler, og for de producenter, der indgår i en koncern, skal angivelse af indtægter over indtægtsloftet først ske ved første salg ud af koncernen.
Lovforslaget indfører desuden et forhøjet indtægtsloft for anlæg, der producerer elektricitet fra faste biomassebrændsler og olieprodukter.
Endelig undtager lovforslaget visse produktionsanlæg fra ordningen.
Det sker af hensyn til administrerbarhed og forsyningssikkerhed.
Kommissionen vil senest i slutningen af april 2023, altså i år, tage stilling til, om indtægtsloftet skal forlænges, og regeringen følger naturligvis det arbejde.
Det er ingen hemmelighed, at jeg meget gerne havde set, at vi også havde en beskatningsmodel, vi kunne bruge over for denne gruppe, som jo må siges netop at have opnået en profit over det normale, hvilket debatten i dag også afspejler.
Derfor har jeg også sat Skatteministeriet til at se på mulige modeller for at øge beskatningen af elmellemhandlere, så det kan anvendes, hvis vi igen står i en lignende situation.
Jeg vil gerne sige tak for ordet, og jeg ser frem til de spørgsmål, jeg næsten kan fornemme er der.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-30:
Jeg er jo glad for at høre, at ministeren igen bekræfter det her med, at man vil arbejde videre med mellemhandlerne, og det har jeg noteret mig med glæde ministeren også har sagt i pressen.
Det, jeg gerne vil høre om, er tidshorisonten for det arbejde.
Nu siger ministeren, at det kommer til at være ved fremtidige situationer, og at det ikke vil være i den her situation, men hvad er tidshorisonten for det arbejde?
Derudover vil jeg også gerne spørge ministeren om, hvordan det kan være, at man i Skatteministeriet ikke er lykkedes med at få en model i den her omgang.
Jeppe Bruus (S), 2023-03-30:
Jeg havde gerne set, vi havde en model, og jeg vil endda også gå så langt som til at sige, at jeg faktisk var rimelig frustreret over, at vi ikke havde en model.
Forordningen åbner for en mulighed, men anviser ikke en konkret model, og mig bekendt er der ikke andre lande, der har en konkret model i spil specifikt i forhold til mellemhandlerne.
Og noget af det, jeg er blevet forklaret, er, at det er svært at afgrænse den her gruppe, for vi kan jo godt stå og sige mellemhandlere, men det kan i virkeligheden være en kategori, der spænder over mange forskellige typer af virksomheder – nogle internt i en koncern, andre små og andre igen store.
Det mener jeg sådan set vi skal gøre, og tidshorisonten er, at vi har en model inden sommer, så vi, hvis vi står i den her situation en gang til, ikke bare kan gå til Kommissionen og sige, at vi sådan set gerne vil have muligheden, men at vi faktisk også har en konkret model, vi kan bringe i anvendelse.
Og så må man jo træffe en politisk beslutning på det tidspunkt, hvis den her mulighed opstår, i forhold til om vi så skal gøre det.
Så det er tidshorisonten i det.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-30:
Man kan jo være meget bekymret for, om man fik omfattet for mange af en model, men man kunne også anlægge det princip i Skatteministeriet, at det var okay, at man fik for mange med, fordi det, man beskattede, var overnormal profit, og dem, der ikke havde overnormal profit, ville jo så ikke opleve en beskatning.
Derfor vil jeg bare høre, om det er udtryk for, at Skatteministeriet har haft en meget begrænset tilgang til, hvem der kunne omfattes af det her direktiv, i stedet for at tage det lidt bredere perspektiv og sige, at man beskattede bredere i forhold til overnormale profitter.
Jeppe Bruus (S), 2023-03-30:
Det tror jeg faktisk ikke rigtig jeg er i stand til at svare på.
Hvis du spørger mig om, hvad det er, der er sket nede i Skatteministeriet, vil jeg sige, at det, jeg er blevet tilvejebragt, er, at man har kigget på det her, og at det har været svært at afgrænse det og blive klog på, hvad forretningsmodellen var, også fordi mange af dem her opererer med prisaftaler og leveranceaftaler og alt muligt andet i mange forskellige former.
Så jeg tror ikke, jeg kan svare præcist på det spørgsmål.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-30:
Jeg har to spørgsmål.
Kunne man lade mellemhandlerne omfatte af solidaritetsbidraget inden for lovgivningen, som jo er en skat på overnormal profit, mere klassisk kaldet windfall profit?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er bare en opklaring.
Du siger, at det kun er de uafhængige mellemhandlere, der ikke bliver omfattet af det her.
Betyder det, at de selskaber, som vi har hørt en del om i medierne på det seneste, som er en del af koncerner, som er forbrugerejede, som f.eks. Energi Danmark og Norlys – jeg kan ikke huske, hvad deres tradingbureau hedder – faktisk er omfattet af det her, eller hvad?
Jeppe Bruus (S), 2023-03-30:
Nu kommer vi også til at behandle solidaritetsbidraget, og så kan vi jo også fortsætte debatten der.
Men solidaritetsbidraget i forordningen handler alene om de fossile selskaber, og det vil jo så sige, at det at bruge solidaritetsbidraget i forhold til nogle selskaber, der ikke er fossile, vil ligge uden for forordningen.
Men man kan jo altid godt nationalt vedtage lovgivning i forhold til beskatning.
Hvis jeg skal nå at svare på det andet, må jeg ligesom begrænse det til det, og så må hr. Pelle Dragsted jo spørge igen, når vi kommer hen til det næste lovforslag.
Jeg vil meget nødig gå ind i de konkrete selskaber.
Der er nogle links, der gør, at noget af det er omfattet, og at noget af det ikke er omfattet, men jeg vil meget nødig stå her og skære det sådan helt til på det enkelte selskab.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-30:
Nu er det længe siden, jeg læste mig grundigt ned i det, men det er vel kun den handel, der foregår inden for selskabet.
Så den handel, et selskab, der er en del af en koncern, har lavet ud mod markedet, vil vel stadig væk ikke være omfattet af den her skat.
Det er vel sådan, det skal forstås.
Er det ikke korrekt?
Steffen W. Frølund (LA), 2023-03-30:
Jeg anerkender til fulde, at krigen i Ukraine og dermed også Putin har en stor del af ansvaret, men det har de politiske beslutninger om pengeprintning og inflation også.
Det har de politiske beslutninger, hvor man har skabt et energisystem, som er gennemreguleret og meget lidt frit, også.
Så det er på balancen, vi tænker vi kunne have haft en meget mindre ulykke, hvis vi havde ført en lidt mere liberal politik.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-30:
Så kan man jo ikke undgå at gøre det konkret i det her tilfælde, for det er netop en ulykke, som vi ikke har skabt, men som er skabt i Ukraine, fordi Putin og Rusland invaderede Ukraine.
Derfor mener jeg også, at der kan opstå ubalancer på markederne, som ikke kun skyldes i hvert fald danske politikeres handlinger.
Kan man gå ind at kigge på og rette op på de ubalancer?
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-03-30:
I Danmarksdemokraterne er vi sådan set villige til at kigge på alle gode løsninger, som kan gøre det bedre, både i forhold til forbrugersikkerheden i Danmark, og i forhold til at vi har en sikker hånd, så vores energipriser for forbrugerne ikke kører op og ned med samme fart som en galophest.
Der har vi behov for noget kontinuitet, og det får vi selvfølgelig så vidt muligt bedst, ved at vi får ministeren og regeringen til at tydeliggøre, hvad vi har af muligheder.
Jeg ved godt, at vi har en lægmandsfunktion som folkevalgte og også som opposition, hvilket vi jo deler med hr. Pelle Dragsted, og sådan er vilkårene, men det betyder selvfølgelig også, at vi skal bede om at få ting besvaret hos ministeren, og så vil vi tage det derfra.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-30:
Det er jo sådan med kriser, at de er svære at forudse.
Hvis de var lettere at forudsige, kunne vi jo forberede os og altid undgå lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Men når man snakker om at beskatte overnormale profitter, der er kommet som følge af en krise, må det nødvendigvis være med tilbagevirkende kraft, ellers kan man jo ikke gennemføre den model, vi har her.
Så jeg skal bare forstå den bekymring, som ordføreren udtrykker, og som Dansk Erhverv også udtrykker, om, at man ikke vil have ad hoc-beskatning med tilbagevirkende kraft.
Det umuliggør jo sådan nogle initiativer her både nu, men også i fremtiden.
Så hvad mener Danmarksdemokraterne egentlig: Bør man beskatte overnormale profitter efter pludseligt opståede kriser, eller bør man helt afstå fra at have sådan en form for beskatning?
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-03-30:
Jamen vi har egentlig ikke noget imod, at man beskatter det særligt.
Det, der har været en bekymring, er, hvad der er foregået rent prisdannelsesmæssigt og fortjenstemæssigt før den 1. december 2022, og det er jo der, hvor jeg siger jeg gerne vil have, at vi måske kunne have gjort mere.
Og så er der alle de her spørgsmål og kommentarer, som selvfølgelig vil komme, i forhold til hvad man kan gøre fremadrettet og hvad man kan gøre baglæns, og der er det en balancegang at finde en model for det, for vi kan jo ikke gå ind alle mulige mærkelige steder og lave lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Der vil være nogle meget klart definerede begrænsninger i forhold til det.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-30:
Det vil jeg bare kvittere for.
Det synes jeg er en god uddybning.
Vi vil også gerne kigge på en model, så man i fremtiden kan identificere, hvornår der er en overnormal profit, der lige pludselig er opstået.
Dem kan man tage udgangspunkt i.
Men jeg synes, det er interessant, hvis Danmarksdemokraterne også vil være med til fremadrettet at lave det arbejde med, hvornår der er overnormal profit, og hvornår man kan beskatte den.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-03-30:
Det er vi egentlig meget fleksible over for, i forhold til at vi jo kigger lidt på det virkelighedsbillede, vi har i dag.
Vi skal jo lave lovgivning for almindelige mennesker, og dem er der heldigvis så at sige 100 pct. af i Danmark – sådan er det jo – og det betyder også, at hvis man kigger sådan lidt med de historiske briller på, hvordan vi tidligere havde gullaschbaroner under første verdenskrig osv., hvor der var folk, der tjente på andres ulykke, kan man se, at vi altså har fået en ny type nu, altså de her energibaroner, hvoraf nogle både direkte og indirekte har stukket ganske store milliard- og millionbeløb ned i deres egne baglommer.
De ting tror jeg at selv ret mange liberale her i Folketinget godt kan nikke genkendende til altså er en uskik, og det vil vi gerne være med til at gøre noget ved.
Så det er ikke, fordi jeg ikke stadig væk er borgerlig, hvis det er det, den gode hr. Sigurd Agersnap spørger til.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-03-30:
Tak for det, formand.
Jeg starter lige med en slurk vand.
Jeg blev faktisk ret opløftet af den debat, vi havde til lovforslaget før, hvor vi kunne pingponge lidt om forskellige politiske filosoffer.
Rousseau, Montesquieu og Fukuyama blev nævnt, og nu er mine medsammensvorne i den debat, hr. Jan E. Jørgensen og skatteministeren, desværre lige forsvundet fra salen et kort øjeblik, men det vil jeg bare kvittere for.
Så jeg skyndte mig ned og prøvede febrilsk at google, hvor min ideologiske underpinning egentlig kom fra til det forslag, vi skulle have her.
Det blev så Adam Smith, og det synes jeg alligevel var lidt for stereotypt, så jeg tror lige, at jeg hurtigt trækker den tilbage igen.
Det behøver jeg ikke at sætte præcedens for.
Vi tror ikke på, at stater fra centralt hold skal sætte eller diktere priser, heller ikke lofter eller bunde.
Det ender med at skabe mangel på markedet, hvis udbud og efterspørgsel ikke kan cleares naturligt og finde sit ekvilibrium.
At det forholder sig sådan, bliver jo også erkendt i selve lovforslaget, hvor der bliver undtaget en lang række aktører med henvisning til netop forsyningssikkerhed, som der jo må siges at være mangel på.
Det står der endda.
Det kunne være brownouts eller blackouts, som det hedder på nydansk.
Noget helt andet er selvfølgelig også, at det praktiske behov for og intentionen bag hele det her lovforslag og forordningen fra EU har forskubbet sig ret kraftigt på det seneste – fra meget, meget forhøjede priser i kortere perioder til et mere normalt prisbillede igen.
Inden jeg skulle på talerstolen, kiggede jeg faktisk lige på prisudviklingen, og i perioden fra den 1. december til nu her, hvor vi er i dag, har der faktisk kun været 4 dage, hvor vi har skullet slås med priser over det loft, som vi diskuterer.
Så man kan egentlig også lidt spørge, hvor meget vi i virkeligheden står og diskuterer slag i luften her.
LA stemmer nej til lovforslaget.
Tak for at løfte den principielle diskussion; det synes jeg er interessant.
Jeg tror, at Liberal Alliance står meget tæt på det, som Venstres ordfører udtalte før: at det selvfølgelig ikke er fuldstændig sort-hvidt.
Der er områder, hvor det giver mere mening end andre, og her er vi ovre i et område, hvor vi ikke synes det giver nær så meget mening som på andre områder.
På huslejeområdet tror jeg godt vi kunne have en længere diskussion om, hvorvidt det egentlig ikke også fører til mangel på det marked.
Så nogle af de principper, der ligger bag, fastholder vi og står på mål for.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-30:
Tak for det.
Den debat må vi fortsætte; den er der mange, også økonomiske, faglige, holdninger til.
Mit næste spørgsmål gik så på det, som vi har drøftet i dag, nemlig de her mellemhandlere, og hvor LA står i forhold til det.
Formålet med den her lovgivning er, at man prøver at følge de penge, der ligesom er svuppet op af lommerne på danskerne, som har betalt langt, langt ud over produktionsomkostningerne, og vi ved jo, at mange af de penge, i hvert fald fra europæiske forbrugeres lommer, er landet hos de her mellemhandlere.
Er det ikke et problem, når vi så vedtager den her lov, at den ikke får hevet de penge op og proppet tilbage i borgernes lommer?
Skal det være dyrt at være dansker?
Steffen W. Frølund (LA), 2023-03-30:
Vi synes bestemt ikke, at det skal være dyrt at være dansker.
Vi synes f.eks. ikke, at man skal have så gennemreguleret et energisystem, at vi med en relativt lille påvirkning af vores energisystem kan ende med at få meget, meget store udsving i priserne.
Så deler jeg også det, som jeg mener Moderaternes ordfører anførte: at mellemhandlere har meget, meget nemt ved at kunne transportere sig selv og deres forretning hen over grænser.
Så der vil også være en helt konkret problemstilling, i forhold til hvordan man overhovedet beskatter det.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-30:
Tak for det.
Nu nåede ordføreren næsten at citere Adam Smith, men tog sig selv i det på forhånd.
Hvis man kigger på nogle af de gamle økonomiske teoretikere, også fra Adam Smiths tid, er der jo et princip om, at en overnormal profit i en sektor godt kan beskattes strukturelt.
Hvad er LA's holdning til det?
Mener man, at der kan findes overnormale profitter i bestemte brancher, måske også i bestemte situationer, og vil man gerne kigge på det for at effektivisere markedet?
Steffen W. Frølund (LA), 2023-03-30:
Tak for et godt spørgsmål.
Og hvor er jeg glad for, at de her filosofiske vinkler kan komme ind i det her.
Det synes jeg bare højner debatkvaliteten rigtig meget.
Når det overhovedet er nødvendigt at snakke om det her, er det jo, fordi der er opstået nogle ubalancer i nogle regulerede markeder, som vi så prøver at løse.
Jeg tror, at den liberale tilgang til det her er, at vi skal prøve at lade være med at lave de her ulykker i første omgang.
Jeg tror, at det, vi diskuterer nu, er, hvordan man er den bedste redningsmand ved en ulykke, vi kunne have undgået at skabe, og som i vores øjne er politisk skabt.