runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2024-01-23:
Jeg har ikke sagt, at vi ikke skal have den her politiske debat, vil jeg godt lige understrege.
Jeg synes egentlig, det er fint nok at have en debat her, men vi kan ikke diskutere, om f.eks. transkønnede findes, for det gør de.
Vi kan kun tale om, hvordan vi behandler dem, og hvordan vi anerkender dem som samfund, og om vi anerkender deres kønsidentitet.
Det vil sige, at hvis en transmand møder op, vil man insistere på, at det offentlige skal omtale vedkommende som »hun«, selv om det er en transmand, der møder op.
Eller hvad mener man, når man laver den her vedtagelsestekst sammen med Dansk Folkeparti, som jeg synes er meget hardcore i deres tilgang.
Det virker, som om man slet ikke skal anerkende folks identitet.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-01-23:
Jeg tror, at vi må tage det med Moderaterne.
Men ja, der er to biologiske køn.
Udgangspunktet er, at de fleste er mænd eller kvinder – eller det er alle; der er nogle, der bliver født som hermafroditter, men det er jo et meget lille antal.
Udgangspunktet er, at mænd og kvinder identificerer sig selv med deres biologiske køn.
Jeg har aldrig nogen sinde oplevet at skulle sige, at jeg ville tiltales som kvinde i borgerservice eller andre steder.
Derfor er det en politisering af kønnet, som kommer ind, hvor der ikke er noget belæg for eller nogen anledning til at tage det op, og det er vi meget enige med Dansk Folkeparti og også Danmarksdemokraterne om at der ikke er behov for.
Lotte Rod (RV), 2024-01-23:
Det synes jeg er to helt forskellige diskussioner.
Det er også derfor, at vi i vores økonomiske politik prioriterer, at der skal være flere penge til at få flere lærere i skolen, sådan at lærerne har tid til at forberede den gode undervisning og tid til i fællesskab på skolen at diskutere, hvordan man gerne vil undervise på skolen.
Det er for mig at se en helt anden diskussion, end at vi herinde burde prioritere de nye penge, der skal til, for at vores SFO'er og klubber kan åbne tidligere.
Anders Kronborg (S), 2024-01-23:
Men »i sin egen ret« er jo også frihed til at kunne planlægge og frihed til at stole på fagligheden ude lokalt.
Jeg er enig i, at vi sagtens kan gå ind og se på nogle eksamener.
Det tror jeg mange er enige i, altså at det har taget overhånd.
Men det at sætte fri er jo også, at den enkelte skoleleder og det enkelte lærerteam kan være med til at planlægge en varieret og spændende hverdag og også nogle gange gå på kompromis med timetallet i forhold til hverdagen.
Og jeg hører, at fru Lotte Rod vil sætte nogle meget, meget strikse centrale rammer op for, hvordan fordelingen så skal være til fritidsområdet.
Hvorfor er de ikke kloge nok til at finde ud af det ude i kommunalbestyrelserne?
Lotte Rod (RV), 2024-01-23:
I Radikale Venstre går vi ind for at sætte skolerne reelt fri.
Derfor går jeg også ind for at afskaffe eksamener og afskaffe de fælles mål.
Og det er jo, fordi jeg hører fra mange både elever og lærere, at det godt kan være, at frihedsforsøgene gør noget godt, men de sætter bare ikke fri fra det, som er det allervigtigste.
For hvis eksamenerne er så ekstremt styrende, som de er, så kan det godt være, at man egentlig godt kan finde på forskellige ting i indskolingen og på mellemtrinnet, men så kommer det stadig væk til at være sådan, at når man starter i udskolingen, kommer alt for meget til at handle om, at man skal bruge det til eksamen for at komme videre, og jeg ville gerne derhen, hvor skolen igen kommer til at stå i sin egen ret.
Anders Kronborg (S), 2024-01-23:
Jeg er jo selv udvalgsformand for Folketingets Børne- og Undervisningsudvalg, og vi har besøgt Helsingør Kommune, som er frisat på dagtilbud.
Og jeg kan bare bekræfte det, som fru Lotte Rod siger, altså at det blev sagt meget klart og tydeligt, at her var der ikke som sådan nogen nationale regler, der stod i vejen for, at man kunne få tingene til at blomstre, spire og gro nedefra.
Det handlede om kultur, og man havde i frihedsforsøget faktisk grebet bolden og fået lavet nogle rigtig spændende ting.
Jeg er enig i, at vi skal interessere os for skolepolitikken herinde i Folketinget, men jeg mener, det er meget afgørende, at vi ikke detailregulerer.
Jeg har selv været ude i verden før folkeskolereformen, som fru Lotte Rod stemte for.
Jeg stod selv ude på gaden og var lockoutet og talte om, hvilket overgreb det var for skoleeleverne osv., og det viste sig jo at være rigtigt.
Jeg vil bare spørge fru Lotte Rod, om hun overhovedet ikke er bange for, at den detailstyring på bl.a. frihedsområdet osv., som fru Lotte Rod argumenterer for, vil ødelægge den frihed, som fru Lotte Rod taler for.
Anne Hegelund (EL), 2024-01-23:
I Enhedslisten er vi helt med på at give de her forsøg noget længere tid, indtil vi har den endelige evaluering.
Vi synes også, det er en rigtig god idé at sørge for, at lærere og pædagoger og pædagogiske assistenter får meget mere frihed til at kunne folde deres faglighed ud.
Det er også rigtig fint, at der kommer spot på, hvad det er for nogle love og regler og styring herinde fra Christiansborg, der kan komme til at spænde ben for det.
Men selv om vi er enige med Danmarks Lærerforening i, at der er brug for at få en afklaring på det her nu, så synes vi ligesom BUPL, at det også er bekymrende, at man også på daginstitutionsområdet lægger op til at sætte de her kommuner fri fra at leve op til minimumsnormeringerne.
Det tænker vi i hvert fald ville være en dårlig idé at rulle ud over alle landets kommuner.
Ud over det er det i hvert fald et rigtig vigtigt opmærksomhedspunkt, at man får lyttet til både lærere, pædagoger, pædagogiske assistenter og også skoleelever, og at man er opmærksom på, at der bliver lyttet nok og inddraget nok og ikke sat for meget fri i forhold til den del.
Lise Bertelsen (KF), 2024-01-23:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget handler om en forlængelse af forsøgsperioden for velfærdsaftalerne på dagtilbudsområdet i kommunerne Helsingør og Rebild og for en lang række bestemmelser i folkeskoleloven, som gælder for kommunerne Holbæk og Esbjerg.
For Det Konservative Folkeparti er det vedvarende en politisk kamp at frisætte kommunerne fra statslig regulering, unødvendig dokumentation og kontrol og i stedet give plads til faglighed og kerneopgaver.
Loven om velfærdsaftalerne ophæves i september, men først i slutningen af året forventes resultaterne af evalueringen af frisættelsesforsøget at være tilgængelige.
Med nærværende lovforslag foreslås forsøgsordningen derfor forlænget til juli 2025, hvilket vi i Det Konservative Folkeparti naturligvis bakker op om.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DD), 2024-01-23:
Tak for det.
Ja, det bliver sådan lidt en gentagelse her i forhold til lovforslaget, som jo netop har til formål at forlænge hjemmelen til, at de udvalgte kommuner sættes fri af statslig regulering, med henblik på at skabe øget kvalitet og plads til faglighed i velfærden på dagtilbudsområdet og på skoleområdet.
Netop med henblik på at afvente resultaterne af evalueringen af forsøgsordningen med at frisætte udvalgte kommuner fra en række bestemmelser på henholdsvis dagtilbudsområdet og folkeskoleområdet, som forventes at foreligge i slutningen af 2024, foreslås det her, at forsøgsordningen bliver forlænget.
I Danmarksdemokraterne mener vi jo, at øgede frihedsgrader først og fremmest skal komme borgerne til gode, så de kan mærke en forskel, som er rigtig positiv.
Derfor må jeg jo sige, ligesom min kollega fra Liberal Alliance sagde, at det var helt fantastisk, da elever fra Kildebjergskolen i Mørkøv troppede op her på Christiansborg for at sige tak til os politikere og havde inviteret os ordførere ned til en snak på Slotspladsen.
De var rigtig glade og positive – og det var rigtig positivt.
Men i den anden ende af landet har jeg så også oplevet, at der har været nogle bekymringer på området, bl.a. har Esbjerg Lærerforening været ude at advare, da man ville spare penge på skoleområdet, for når der sker besparelser på skoleområdet, risikerer man netop også, at de gode intentioner med frihedsgraderne ryger.
Der bliver sparet på tolærerordninger, så de tolærertimer, man havde i starten, ligesom smuldrer væk, fordi kommunen har pålagt skolerne at spare.
Så kan man stå dér med kortere skoledage og ingen tolærerordning.
Det er jo også noget, vi bliver nødt til at tage med, når vi snakker frihedsrettigheder, nemlig at der altså også har været den debat.
Men der er helt bestemt store fordele ved frihedsrettigheder, hvis det gavner eleverne, gavner deres læring og også gavner deres trivsel.
Derudover vil jeg også lige nævne høringssvaret fra Danske Skoleelever, som stiller sig uforstående over for, at elevrådsbekendtgørelsen kan fraviges.
Det vil jeg godt have at ministeren svarer på, når ministeren kommer op på talerstolen og ikke sidder nede bagved, tak – jeg kunne ikke lige finde ham.
Men når det er sagt, er vi også positive over for at støtte forlængelsen, og vi ser også fra Danmarksdemokraternes side frem til evalueringen.
Tak for ordet.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-01-23:
Tak for det.
I Liberal Alliance ser vi udelukkende positivt på, at man vil forlænge velfærdsaftalerne på dagtilbudsområdet og på folkeskoleområdet.
For et stykke tid siden var Kildebjergskolen, som ligger i Holbæk Kommune, på besøg, og det gjorde et ret stort indtryk på mig.
De oplevede, at de blev inddraget meget mere i skolens beslutninger.
Der var en stolt lille pige, der kom hen til mig og fortalte, at hun var ordblind, og at hun havde fået en temadag om ordblindhed.
Elever i udskolingen fik lov til at møde senere i skole, hvilket gjorde, at de var mere klar til undervisningen.
Børnene var også utrolig glade for en kortere skoledag, og det kan man jo godt forstå efter så mange timer, som danske børn går i skole efter folkeskolereformen, hvor man slet ikke havde øje for de børn, der har svært ved at gå i skole, og som har brug for at lykkes uden for skolen, f.eks. i fritidsaktiviteter, og igen få tid og overskud til det.
Kildebjergskolen har sat rigtig mange fine initiativer i gang.
Jeg fik også en snak med bestyrelsesformanden, som også var utrolig glad for aftalen.
Dog syntes han, det var lidt ærgerligt, at regeringens kvalitetsprogram for folkeskolen ikke går lige så langt på frisættelsesområdet, f.eks. ved at droppe de obligatoriske timetal i dansk og matematik, for det var noget af det, der gjorde, at Kildebjergskolen for alvor kunne lave kortere skoledage for deres børn.
I Liberal Alliance vil vi frisætte folkeskolen endnu mere.
Vi ønsker, at folkeskolen skal tilbage til at være folkets skole og ikke længere kommunens skole.
På dagtilbudsområdet har frisættelsen også givet positive tilbagemeldinger, og det har startet en dialog om at mindske kommunale dokumentationskrav.
Grundessensen af det her velfærdsforsøg må jo også være, at vi igen får tillid til og stoler på det faglige personale.
Så Liberal Alliance støtter forslaget.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-01-23:
Tak for ordet.
Lovforslag L 89, som vi behandler i dag, er en forlængelse af loven om velfærdsaftaler, som Folketinget behandlede i folketingsåret 2020-21.
Det var et lovforslag, der udmøntede en aftale om at frisætte kommunerne Helsingør og Rebild fra en lang række bestemmelser i dagtilbudsloven og kommunerne Holbæk og Esbjerg fra en lang række bestemmelser i folkeskoleloven.
I den oprindelige lovtekst skulle velfærdsaftalerne ophæves den 30. september 2024.
Nu er formålet med det her lovforslag, at vi forlænger hjemmelen til, at de udvalgte kommuner fortsat kan sættes fri af statslig regulering, med henblik på at skabe øget kvalitet og plads til faglighed i velfærden på dagtilbudsområdet og folkeskoleområdet.
Der gennemføres desuden en evaluering af de erfaringer, som kommunerne gør sig, og ønsket om at forlænge ordningen frem til den 31. juli 2025 er derfor også et ønske om at afvente resultaterne af evalueringen af forsøgsordningen.
Det støtter vi i Moderaterne, og vi ser frem til at finde ud af, hvad evalueringerne siger om velfærdsaftalerne
, da frisættelsen af nære velfærdsinstitutioner er Moderaterne-dna.
Astrid Carøe (SF), 2024-01-23:
Tak for det.
I SF har vi været glade for aftalen her om velfærdsaftaler på dagtilbudsområdet og folkeskoleområdet, og vi er glade for, at midtvejsevalueringen af forsøget er overordnet positiv.
Evalueringen peger på, at der er potentiale for øget kvalitet og trivsel for både børn og medarbejdere med de her forsøg.
Forsøget blev lavet på baggrund af troen på, at man ude lokalt på skolerne, i børnehaverne og i vuggestuerne selv kan finde ud af, hvordan man bedst driver skoler og dagtilbud.
Og det har jo været fantastisk at se, hvordan lederne og medarbejderne har taget det dybt alvorligt, har været kreative og idérige, og hvordan de også har stået til ansvar over for børnene og forældrene.
Jeg håber derfor også, at det, når forsøget når til sin ende, kan bane vejen for en mere grundlæggende frihedsreform af dagtilbuddene og folkeskolen.
For det vigtige, efter at forsøget er slut, er jo, at der kommer en større frihedsreform, især på folkeskoleområdet, hvor der i forhold til de her to områder jo alt andet lige er flest bindinger fra vores side her i Folketinget.
Alle landets skoler bør sættes meget mere fri, end de bliver i dag.
Det skal ikke kun være nogle få, som det er med det her forslag.
Det vil vi i SF meget gerne bidrage til, og der er jo også nogle rigtig fine skridt i den retning i regeringens skoleudspil.
Selv om vi generelt er positive over for frisættelsen, mener vi, at friheden på skolerne også bør gå videre end det forsøg, vi forlænger her.
Når alt det her er sagt, mener vi også helt generelt, at de overordnede rammer skal være i orden, hvis eller når man udvider de her forsøg til flere kommuner.
Børn har ret til voksne.
Derfor bør børnerettigheder som minimumsnormeringerne i daginstitutionerne og klasseloftet i skolen ses som en ramme, som frisættelsen kan ske inden for.
SF støtter forslaget og ser frem til den videre diskussion om en permanentgørelse og udvidelse af forsøget.
Anni Matthiesen (V), 2024-01-23:
Tak for ordet.
Med dette lovforslag vil vi i regeringen gerne have lov til at forlænge forsøgsperioden for velfærdsaftalekommunerne.
Der er i alt fire kommuner, som siden 2021 har været frisat fra visse statslige og kommunale regler, og det drejer sig om kommunerne Helsingør og Rebild, der har været frisat på dagtilbudsområdet, samt kommunerne Esbjerg og Holbæk, der har været frisat på folkeskoleområdet.
Med lovforslaget her sikrer vi, at vi laver en forlængelse af forsøget indtil juli 2025, fordi det forventes, at en slutevaluering af forsøget til den tid kan være klar.
Derfor bakker vi fra Venstres side selvfølgelig op om dette lovforslag, da netop det med frisættelse betyder rigtig meget for os.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-01-23:
Alternativet støtter op om lovforslaget, og vi er jo også med i aftalen, og vi støtter generelt op om frisættelsesdagsordenen, selvfølgelig med forbehold for, at der stadig bliver holdt fast i loven om minimumsnormeringer og nogle andre enkelte ting.
Jeg har kun hørt positive ting og tilbagemeldinger fra kommunerne, der har været frisat på det her område.
Jeg hæfter mig bl.a. ved, at Esbjerg Kommune skriver i deres høringssvar, at de på skolerne kan se, at de pædagogiske diskussioner er tilbage, hvor både ledernes og medarbejdernes faglighed er i spil på en helt anden måde end før, frem for at man skal forholde sig til at leve op til nogle krav udefra.
Så det er jo meget positivt.
Men jeg hører også, at det i flere tilfælde er kommunernes egne regler og krav, der fylder.
Når det så er sagt, er jeg også nødt til at påtale, at vi lige nu ser massive nedskæringer på både dagtilbuds- og grundskoleområdet.
Vi kan jo ikke bare tro, at vi kan afbureaukratisere os ud af det og ud af den faldende kvalitet på de her områder.
Så der skal jo også nogle flere ressourcer til børne- og undervisningsområdet, som jeg og Alternativet ser det, så vi kan sikre børnenes trivsel og hverdag og også de ansattes arbejdsvilkår.
Så er vi også nødt til, som vi ser det, at kigge på, hvordan vi indretter os som samfund, så familierne ikke bare føler, at de er fanget i et socialdemokratisk hamsterhjul, hvor de ikke oplever, at de har tid til sig selv, til deres børn og til deres ældre, som jo også fylder meget hos regeringen, så man f.eks. har tid til at besøge sine ældre på plejehjem og hente børnene lidt tidligt en gang imellem.
Så hvis vi ikke sørger for, at der er nok ressourcer til velfærdsområderne og får skabt en bæredygtig samfundsstruktur, er jeg også bange for, at vi ser endnu flere børn og voksne, som mistrives i fremtiden, og en fortsat medarbejderflugt og rekrutteringsudfordring, som vi allerede ser lige nu på de her områder.
Men vi er med i aftalen, og vi støtter op om aftalen og frisættelsesdagsordenen.
Mattias Tesfaye (S), 2024-01-23:
Det er i to kommuner, i Rebild Kommune og Helsingør Kommune, og indtil videre er det min opfattelse, at frisættelsen egentlig har skabt øget kommunal opmærksomhed på dagtilbudsområdet i de to kommuner, og at det ikke har haft som konsekvens, at det er blevet politisk nedprioriteret, snarere tværtimod.
Men hvis frisættelsen bliver rullet ud over alle 98 kommuner, er det ikke sikkert, at man alle 98 steder ville opleve det som en ekstra politisk opmærksomhed.
Og så kan man jo diskutere, hvorvidt det er fornuftigt også at frisætte fra minimumsnormeringer.
Anne Hegelund (EL), 2024-01-23:
Vi støtter også umiddelbart op om at give forsøgene længere tid, selv om vi ligesom BUPL er bekymrede over, at minimumsnormeringer ikke er en hegnspæl.
Men deler ministeren ikke nogen bekymring omkring det overhovedet?
Mattias Tesfaye (S), 2024-01-23:
Ambitionen har jo været at sikre så udstrakt en frisættelse som overhovedet muligt.
Der er også elementer, som kommunerne er frisat fra, som er mine kæpheste.
Alle partier har jo kæpheste i lovgivningen, og det er derfor, den er blevet så lang og så kompliceret og så bureaukratisk.
Det her med frisættelse kræver noget af os alle sammen, også af de partier, der er meget optaget af minimumsnormeringer.
Anne Hegelund (EL), 2024-01-23:
Apropos hegnspæle kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren, hvorfor minimumsnormeringer ikke også skal være sådan, altså hegnspæle i forhold til de her forsøg med frisættelse.
Mattias Tesfaye (S), 2024-01-23:
De har ret til at have et elevråd, men masser af de regler, der i dag står i en bekendtgørelse, som bl.a. handler om valghandlingen i forbindelse med et elevråd, hvem der kan deltage i det, er de frisat fra.
Det er en af de ting, vi også må se på, når evalueringen kommer, altså hvordan de elevråd, der har været på de 18 folkeskoler, tror jeg det er, har oplevet den frisættelse.
Hvis der er skoleledelser, der er kørt fuldstændig hen over hovedet på dem, må vi jo som politikere forholde os til det.
Karina Adsbøl (DD), 2024-01-23:
Det er bare, så jeg forstår det.
I høringssvaret står der jo bl.a. – og jeg citerer
Vi ser det som afgørende, at elevernes rettigheder fastholdes, selv når der gives frihed.
Ønsket om afbureaukratisering og frihed bør ikke muliggøre en mindre grad af elevinddragelse i bestemte kommuner.«
Det er bl.a. det, der står i deres høringssvar.
Mattias Tesfaye (S), 2024-01-23:
Jeg hørte godt spørgsmålet, og jeg vil meget gerne svare på det.
I forbindelse med velfærdsaftalerne og den efterfølgende lovgivning blev vi enige om, at der skulle fastsættes nogle hegnspæle, altså noget, man ikke kunne se bort fra, noget, man ikke blev frisat fra, og en af de hegnspæle er, at eleverne har ret til at danne et elevråd.
Men derudover er der en bekendtgørelse, som spørgeren har ret i at kommunerne er frisat fra, og i den bekendtgørelse står der f.eks., at der skal være valg til elevrådet hvert andet år, og at det skal være afviklet inden udgangen af oktober.
Så det er bl.a. nogle processuelle regler omkring dannelsen af et elevråd, som de er frisat fra.
Det må de gerne etablere anderledes, men selve elevernes ret til at have et elevråd er en hegnspæl, de ikke kan se bort fra.
Karina Adsbøl (DD), 2024-01-23:
Jeg blev helt bekymret for, om ministeren ikke havde hørt min tale, for der stillede jeg netop et spørgsmål til ministeren, som kunne nå at skrive det ned.
Det er i forhold til et af høringssvarene fra Danske Skoleelever, som jo er bekymret for, at elevrådsbekendtgørelsen kan fraviges, og der anmoder jeg i min tale om, om ministeren vil svare på det, altså hvad baggrunden er for det.
Mattias Tesfaye (S), 2024-01-23:
Tilbage i december 2020 indgik den daværende regering og en lang række partier et par velfærdsaftaler på dagtilbudsområdet og på folkeskoleområdet.
De blev udmøntet og trådte i kraft fra den 15. maj 2021, og det var en lovgivning, der medførte, at Helsingør og Rebild Kommuner er frisat fra en lang række bestemmelser i dagtilbudsloven, og at Holbæk og Esbjerg Kommuner er frisat fra en lang række bestemmelser i folkeskoleloven.
Lovgivningen omkring velfærdsaftalerne ophæves den 30. september 2024, altså her til efteråret.
Det lovforslag, vi behandler i dag, har til formål at forlænge hjemmelen, så de udvalgte kommuner fortsat er fri af statslig regulering og får rum til at skabe øget kvalitet i velfærden i vuggestuer, børnehaver og skoler.
Jeg synes, at det indtil videre er nogle værdifulde erfaringer, vi har fået med velfærdsaftalerne.
Som led i den politiske aftale bliver der også gennemført en evaluering fra de fire kommuner, og i marts sidste år blev der offentliggjort en midtvejsevaluering af de fire kommuners forsøg.
For folkeskoleområdet indikerede de foreløbige erfaringer, at der er et potentiale for øget kvalitet for eleverne og for at øge elevernes trivsel generelt, ligesom der for lærerne og det pædagogiske personale er et potentiale for øget trivsel og motivation.
Når det handler om de mindste børn på dagtilbudsområdet, viser de foreløbige erfaringer, at der i de to kommuner er en oplevelse af øget faglig frihed, som har medført motivation og medarbejdertilfredshed.
Derudover oplever det pædagogiske personale, at de nye regler har ført til en højere grad af systematik og fokus i det pædagogiske arbejde.
Det synes jeg også har stor værdi.
Vi foreslår derfor med det her lovforslag at forlænge forsøgsordningen frem til sommeren 2025, så vi kan afvente resultaterne af evalueringen, inden vi tager yderligere beslutninger.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-23:
Der skal man gå ind og kigge på eksamener, og hvis man går ind og kigger på dem, er det værste eksempel, tror jeg, eksamenen i idræt i folkeskolen, hvor man faktisk gik ind og lavede en total kopi af den eksamensform, der var i forbindelse med at blive læreruddannet i idræt på seminariet, og så fjernede man bare lidt derfra.
Det var en fuldstændig akademisk eksamen, som man lige pludselig lavede for nogle elever i folkeskolen, og som på ingen måde var tilpasset dem.
Så hvis man går ind og kigger på de her ting og går ind og luger i det, er man da absolut på vej i den rigtige retning.
Anders Kronborg (S), 2024-01-23:
Det er jo fuldstændig rigtigt, og jeg tror i virkeligheden også, at det handler om forståelse for børnene.
Et af de citater, som jeg i virkeligheden synes kan inddrages i pædagogikken, er et citat fra Gummi Tarzan.
Gummi Tarzan løber nede på havnen, og så møder han kranføreren Ole i skikkelse af Otto Brandenborg, og så siger Ole: »Der er altid noget, man er god til, man skal bare finde ud af, hvad det er.«
Det er ikke altid, man bliver god til kasser og excelark, men der skal der være plads til kreativitet og relationer, så læreren møder eleven, hvor vedkommende er.
Så jeg vil bare kvittere for det synspunkt.