runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2020-12-22:
Tak for det, og tak for talen.
Også tak fra Venstre for et fint samarbejde med Det Radikale Venstre.
Derfor var det sådan set også med tilfredshed, at man kunne konstatere, at talen også tager afsæt i, hvordan man kan gøre Danmark rigere, som jo er noget, som jeg også ved at vi og Det Radikale Venstre er enige om på lange stræk.
Der er jo stillet i udsigt, at det skal diskuteres, hvad der kan gøre kagen større, om man så må sige, altså hvordan vores fælles velstand kan blive større.
Hvordan og hvorledes forestiller Det Radikale Venstre sig at det skal gribes an?
Jeg spørger, fordi vi jo bare er iagttagere, der står udenfor de cirkler, hvor den her beslutning er blevet truffet.
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
Desværre handler det jo om at begrænse skaden fra den aftale, regeringen, venstrefløjen og Dansk Folkeparti lavede, om at trække 10.000 mennesker ud af arbejdsmarkedet.
En af de reformer, vi kunne lave sammen, var jo en skattereform, og i den aftale, vi har lavet sammen, har vi skrevet ind, at de næste faser kunne indeholde, at man øger arbejdsstyrken.
Det kunne også være at få flere af de mennesker, der er uden for arbejdsmarkedet, i arbejde – det kan være de unge, der ikke er i gang med noget, og også nydanskere, der ikke er i arbejde.
Der kunne vi også lave nogle reformer, der fik dem ind på arbejdsmarkedet.
Det kunne også være andre områder inden for arbejdsmarkedspolitikken, hvor vi kunne lave nogle reformer sammen.
Men det allernemmeste – og det tror jeg at hr. Troels Lund Poulsen og jeg er enige om – ville jo have været, at man havde ladet være med at indføre den her tidlige tilbagetrækning, hvor raske mennesker får penge for ikke at arbejde i stedet for at bidrage og yde en indsats til fællesskabet.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-12-22:
Jeg er meget enig i, at der ikke er særlig meget ved den tidlige tilbagetrækning, der er solidarisk.
Det er jo faktisk ikke nødvendigvis de allersvageste, som bliver hjulpet.
Men hvorom alting er, så er det jo ikke noget, vi kan gøre noget ved nu.
Men kan ordføreren give et blik ind i maskinrummet, når det handler om, hvornår vi så kommer til at drøfte her?
Jeg er med på, at det trods alt ikke er Det Radikale Venstre, der sidder i regeringen, men det er dog et støtteparti for regeringen.
Efter Venstres opfattelse er det afgørende, at vi kommer til at drøfte, hvad det er, der skal til for at gøre Danmark rigere.
Den her regering har jo desværre taget initiativer, der har gjort os 12 mia. kr. fattigere, og det skal der jo gøres noget ved.
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
Det er jeg helt enig i, og derfor bed vi jo meget mærke i, at hr. Nicolai Wammen eller finansministeren – jeg er lidt i tvivl om, hvad der er korrekt at kalde ham, da han jo er på barsel – sagde, at regeringen til næste år vil fremlægge initiativer, der skal skaffe 11.000 ekstra i arbejdsstyrken.
Det har været vigtigt for os, at regeringen meget klart har sagt det, og det arbejde glæder vi os til at gå i gang med, og vi håber også, at Venstre vil være med, for der er nok brug for et samarbejde hen over midten for at skabe et flertal for det.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-22:
Så har vi virkelig Radikale på talerstolen; så har man jo det her ensidige, enøjede fokus på arbejdsudbud og på den her pine, som det er at se på noget, i forhold til om man dog ikke kunne presse, vride, true den sidste teoretiske arbejdsevne ud af den sidste senior, som så skal få lov til at opleve at blive spændt ben for på vej ud ad den dør, som de er kommet i klemme i på vej ud af arbejdsmarkedet.
Men når nu arbejdsudbuddet betyder så meget for Det Radikale Venstre, går jeg ud fra, at hr. Andreas Steenberg er bekendt med den helt spritny undersøgelse fra AE-rådet, der faktisk er kommet i dag, som jo viser, at vi ganske vist har en nettoledighed på 126.300 personer, en bruttoledighed på 139.600 personer, og så kommer det interessante, nemlig AKU-ledighedsbegrebet – det, som man er meget optaget af i Eurostat, og det er jeg sikker på at hr. Andreas Steenberg også kender – altså, hvor mange vi har, som ville være interesseret i at have et arbejde, men som ikke har det i dag.
Der er vi oppe på 297.000 personer.
Hvis vi oven i det lægger de 89.000 personer, som arbejder på deltid, og som ønsker ekstra timer, ja, så er vi altså oppe på 385.000 personer, som ønsker at arbejde.
Hvor er problemet med arbejdsudbuddet?
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
Jeg skal med det samme sige, at den analyse har jeg ikke læst, så den synes jeg ikke at vi skal diskutere.
Men vi kan tage den senere, hr. Karsten Hønge.
Når man ser gennem danmarkshistorien, har de sidste 20-30 år, hvor man har øget mængden af mennesker i arbejdsstyrken, også medført, at der kommer flere job, og det har medført, at vores økonomi er blevet styrket.
Og det har SF jo også være med til, da SF sad i regering.
Så det synes vi er klogt.
Men der er også korrekt, som hr. Karsten Hønge er inde på – som jeg ved at fagbevægelsen går meget op i – at vi også skal lave initiativer, som skaber arbejdspladser, så vi både ser på efterspørgslen, men også på udbuddet af arbejdskraft.
Og den her finanslov indeholder i hvert fald rigtig meget i forhold til efterspørgsel på arbejdskraft – vi skal så også have løst det med udbuddet.
For eksempelvis er der jo ikke nok ledige pædagoger til at lave de minimumsnormeringer, som vi er fælles om at gå op i.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-22:
Jeg er sikker på, at man simpelt hen skal bo i en radikaliseret Radikale Venstre-ghetto for at kunne forestille sig, at udfordringen er, at vi skal have flere folk ud på arbejdsmarkedet, når vi i tredje kvartal i 2020 har et potentiale på 385.000 mennesker.
Det hænger overhovedet ikke sammen, hr. Andreas Steenberg.
Næh, opgaven er at skabe arbejdspladser, sådan at det potentiale på 385.000 mennesker kan komme ud at arbejde – og ikke at putte endnu flere ind i køen med de 385.000 mennesker.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-22:
Tak for det.
Her kommer en forudsigelse om, hvordan år 2021 kan forløbe i dansk politik.
I starten af 2021 bliver en undersøgelseskommission, en granskningskommission, sat i gang med at undersøge Mette Frederiksens minkskandale.
Frygten i regeringen for konklusionerne fra den undersøgelseskommission, som skal komme, senest et år efter at den er gået i gang med at arbejde, er så stor, at statsministeren udskriver valg i efteråret 2021.
Hvad bliver det så til med de kompenserende foranstaltninger, som Det Radikale Venstre er blevet lovet, hvor man skal finde en ekstra beskæftigelse i det danske samfund, som kan modsvare de 11.000, som den her regering og det røde flertal allerede har påført det danske samfund?
Hvordan står den lovning til Det Radikale Venstre så, hvis statsministeren udskriver valg i efteråret 2021, fordi hun er bange for konklusionen fra en granskningskommission om mink?
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
Jamen det er jo sådan en spændende gang Hans Engell-Thomas Larsen, som hr. Ole Birk Olesen og jeg skal i gang med, og så kan vi skrive vores forskellige analyser, og det er vist lidt uden for, hvad finansloven handler om, trods alt.
Men hvis der skulle komme et valg i efteråret 2021, så har man da en del måneder til at nå at få vedtaget nogle initiativer, der skal sikre den økonomiske ansvarlighed, tænker jeg.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-12-22:
Under finanslovsdebatten sidste år havde vi en lang diskussion om regeringens ønske om at sænke koblingsprocenten til de frie skoler.
Det var også et angreb i forlængelse af det, som fru Marie Bjerre siger, nemlig et angreb på det frie valg.
Det var der heldigvis et flertal i Folketinget, inklusive Det Radikale Venstre, der fik forhindret regeringen i at gøre.
Det glædede mig jo.
Derfor blev jeg noget skuffet, da vi tidligere på året kunne se, at nogle af de ekstra midler, der er afsat på folkeskoleområdet, har regeringen og Det Radikale Venstre valgt at holde ude fra den måde, som man beregner koblingsprocenten på.
Det er jo lidt ligegyldigt, hvordan man gør det, når virkeligheden er, at der med den øvelse er 1.000 kr. færre til en elev i en friskole end til en elev i en offentlig skole, fordi man vælger at holde det udenfor.
Hvordan kan Det Radikale Venstre forsvare at være en del af det?
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Torsten Schack Pedersen.
Vi vil meget gerne have, at de penge bliver delt ud på en måde, så de også tæller med hos friskolerne.
Det er der så andre partier der ikke er enige i, og derfor har der ikke kunnet opnås flertal for det.
Og vi kan desværre ikke lave et samarbejde med Venstre i den her sag, fordi Venstre jo ikke har været villige til at finde flere penge til folkeskoleområdet.
Så der har vi desværre en diskussion med de partier, som vi havde lavet den aftale med.
Der kæmper vi bestemt for, at også friskolerne skal have del i de penge over årene.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-12-22:
Men det er jo ikke kun på friskoleområdet.
Det gælder også daginstitutionsområdet.
Der er midlerne også fordelt således, at private ikke får andel i dem.
Det rammer jo geografisk ekstremt skævt.
I Københavns Kommune er det 9,2 pct. af børnene, der ikke får noget, på Fyn er det 35 pct., og i Thisted Kommune er det over 50 pct. af børnene, der ikke får del i de bevillinger.
Synes Det Radikale Venstre, at det er en fair måde at fordele pengene på og sikre, at forældrene har et reelt frit valg?
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
Der var lige nogle, der talte nede i salen.
Vi havde gerne set en anden fordeling på de her områder, og det kæmper vi for.
Men jeg må også bare sige, at vi primært er stolte over, at det er lykkedes at skaffe nogle ekstra penge til de her områder, i modsætning til da spørgerens parti var ved magten.
Kristian Jensen (V), 2020-12-22:
Det er dejligt at se hr. Andreas Steenberg i den rolle.
Jeg synes, det er et kæmpe hykleri, når man f.eks. hører hr. Karsten Hønge stå og være modstander af arbejdsmarkedsreformer – og at man også rigtig gerne vil bruge pengene i finansloven.
Altså, så må man jo finde ud af, om man vil det ene eller det andet.
Men for at komme tilbage til det spørgsmål, som hr. Troels Lund Poulsen stillede, nemlig om hvad det er for nogle arbejdsmarkedsreformer, der skal være
: Jeg synes, det er noget nemt bare at pege på skattereform, som man jo godt ved at resten af rød blok ikke vil være med til at gennemføre.
Og så de andre ting: flere unge i arbejde eller flere nydanskere i arbejde.
Hvordan kunne hr. Andreas Steenberg se, at man kan få flere unge i arbejde, eller flere nydanskere i arbejde?
Altså, hvad er det for nogle konkrete eksempler, man egentlig tror der kan komme i forhold til at give det arbejdsudbud, der desværre er gået tabt med de reformer, som regeringen har gennemført?
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
Tak for rosen og velkomsten og støtten til vores reformpolitik.
Og jeg er jo helt enig med hr. Kristian Jensen i, at det er lidt mærkeligt, at venstrefløjen godt kan bruge pengene fra alle de reformer, som venstrefløjen har været imod.
Det synes jeg også er noget hyklerisk; at man ikke har noget problem med det.
Men så over til spørgsmålet: Det allernemmeste, hr. Kristian Jensen, ville jo være, at man ikke havde gennemført den her tidlige pension, og vi kunne jo håbe, at der på et tidspunkt ville komme et flertal for at lave det om.
Så nævnte jeg en række områder.
Der er de her såkaldte andengenerationsreformer, og det er helt rigtigt, at der ikke er nogen konkrete tiltag i det, endnu, og det er så det, der sidder nogen og skal prøve at finde ud af.
Så kan man så lave de klassiske reformer, som kunne være skattenedsættelse på arbejde, det kunne være eksempelvis at styrke beskæftigelsesindsatsen, så man får flere ud i arbejde; at lave mere aktivering.
Det kunne være udenlandsk arbejdskraft, som jeg også ved Venstre er enig med os i.
Kristian Jensen (V), 2020-12-22:
Tak for svaret.
Nu er hr. Andreas Steenberg jo ikke bare blevet finansordfører.
Andreas Steenberg er også blevet næstformand i den radikale folketingsgruppe, og så kan man næsten ikke blive mere centralt placeret.
Man kan jo se, hvordan det er gået alle de foregående næstformænd i den radikale folketingsgruppe.
Men hvor positivt det end lyder, tror jeg, det kan blive besværligt at finde noget, der kan samle et reelt flertal i rød blok.
Så derfor vil jeg bare høre: Hvilken konsekvens vil Det Radikale Venstre drage, hvis det inden for de næste år ikke lykkes at skaffe den arbejdskraft, der bliver fjernet med regeringens reformer?
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
Jamen det afvikler jo ikke, at der kan være private tilbud.
Men det afvikler, at der kan være private tilbud, hvor man tjener masser af penge, og det kan vi sagtens stå på mål for.
Det er derfor, vi er gået ind i den aftale.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-22:
Det er jo et eksempel, der belyser faren, når man først skærer ned på beskæftigelsen i Danmark med forskellige initiativer og derefter siger: På et eller andet tidspunkt ude i fremtiden vil vi gøre noget, der ligesom retter op på det.
Det er jo den deal, som Det Radikale Venstre har lavet og er meget glad for, men det her eksempel viser jo faren ved det.
Jeg vil bare høre: Vil det så sige, at Det Radikale Venstre simpelt hen bare er overbevist om, at inden vi når efteråret 2021, så har Det Radikale Venstre med regeringen aftalt, at man øger beskæftigelsen i Danmark med mindst 11.000 for at kompensere for de skader, som regeringen allerede har forvoldt?
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
Det er selvfølgelig det, vi går efter.
Så har jeg jo bare lyst til lige at tage med her, hvorfor regeringen, som hr. Ole Birk Olesen kalder det, lavet skader.
Jo, det har regeringen, fordi Dansk Folkeparti leverede stemmerne til det, altså hr. Ole Birk Olesens kommende støtteparti og tidligere støtteparti.
Der er det jo bare, man lige skal huske på, når man fra borgerlig side harcelerer mod Radikale Venstre, at det sådan set er et såkaldt borgerligt parti, der sammen med regeringen og venstrefløjen har skabt problemerne.
Vi håber at kunne være med til at rydde op efter det.
Det vil nok kræve, at der også er nogle borgerlige partier, der stemmer for, for ellers er der nok ikke 90 mandater bag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-22:
Det er fuldt forståeligt; jeg er et lille fnug!
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren lidt til noget.
Der er jo nogle ting, vi er uenige om, og jeg kunne godt tænke mig at se, om vi kunne finde nogle ting, som vi måske er enige om, og det er det her med, om ordføreren kunne pege på nogle konkrete skatter og afgifter, som det i De Radikales optik ville give mening at sænke.
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
Tak for det.
Lad mig nævne to: skatten på arbejde og skatten på virksomhedernes forskning og investering i at skabe nye produkter og nye job.
Det er to ting, vi godt kunne tænke os at lette.
Så er vi jo til gengæld med på at hæve skatterne på det, som vi gerne vil have mindre af, f.eks. forurening, usunde fødevarer og andet.
Og det er jo det, som vi håber en kommende skattereform kan være med til at gøre, altså flytte rundt på skatterne, sådan at vi får fremmet jobskabelsen, og at vi så får mindsket det, som vi vil have mindre af, eksempelvis forurening.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-22:
Hvad med generationsskifteafgifter?
Det er noget, vi ved koster arbejdspladser derude.
Nu bliver der snakket om reformer, og så snakker man om førstegenerations- og andengenerationsreformer, og det bekymrer mig lidt, hvis tilgangen bliver, at det bliver en fokusering på andengenerationsreformer.
For de er lidt fugle på taget, det er sådan lidt: Vi håber måske på en effekt derude, vi har ikke altid helt belyst det.
Der er nogle gange et problem med, at de her siger, at de faktisk ikke har belyst effekterne af det, men at de formoder og forventer, at det har en effekt, hvorimod førstegenerationsreformer har en mere konkret effekt på det.
Kunne Radikale snakke lidt om både generationsskifteafgiften og så også lidt omkring, om det er første- eller andengenerationsreformer, man vil satse på?
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
For jeg er helt enig med hr. Lars Boje Mathiesen i, at de skal kunne tælles.
Jeg er også enig i, at det er der ikke nogen der har vist endnu, hvad angår de her såkaldte andengenerationsreformer.
Kan man komme frem til det, tæller vi gerne dem med.
Det vigtigste for os er, at det virker.
I forhold til generationsskifte har vi jo sat et udvalg til at arbejde med, hvordan man opgør, hvad man skal beskattes af.
Efter vores mening kan det godt gøres bedre og dermed mere fair over for virksomhederne.
Men jeg vil også med det samme sige, at jeg synes, det er fair nok, at man skal betale en skat, når man generationsskifter.
Marie Bjerre (V), 2020-12-22:
Tak for det.
Jeg er glad for, at den radikale ordfører holder så meget fast i, at man skal øge arbejdsudbuddet, og det viser jo meget godt, at Radikale Venstre er det eneste bare lidt økonomisk ansvarlige parti i rød blok.
Jeg håber så også, at der er realitet bag, når vi står her næste år, og at vi rent faktisk har vedtaget en plan, der øger arbejdsudbuddet.
Men der er noget, der skuffer mig med den her finanslov, og det er, at Radikale Venstre er med til at fjerne det frie valg på børneområdet.
Med den her finanslov indfører man et profitforbud på private daginstitutioner, og dermed vil man afvikle private daginstitutioner.
Hvordan kunne I være med til det, når I heldigvis ikke vil være med til det på socialområdet?
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
Først og fremmest er jeg enig med fru Marie Bjerre i, at jeg håber, at vi næste år har vedtaget nogle reformer, der styrker økonomien, og det har vores to partier jo en lang tradition for at turde lægge ryg til i fællesskab.
Så lad os håbe, det kan lade sig gøre.
I forhold til private socialtilbud og private dagtilbud osv. har vi den holdning, at vi ikke har noget principielt imod private aktører på de her områder.
Derfor er vores holdning – og det er jo ikke sikkert, at vi altid kan komme igennem med det og få 90 mandater bag det – et ja tak til private aktører, men også et ja tak til, at man regulerer, hvordan det skal foregå, og hvor mange penge de kan tjene på det.
Marie Bjerre (V), 2020-12-22:
Det lyder jo så heldigvis til, at Radikale Venstre ikke kan forsvare det her, fordi man netop ikke er imod private, og det er jeg trods alt glad for.
Men så burde man jo i stedet for have kæmpet for at sætte et profitloft ind.
Det er jo helt vildt, at man indfører et profitforbud, for dermed afvikler man også de private daginstitutioner, som gerne skulle udvikle servicen på velfærdsområdet.
Hvorfor har man ikke stået mere fast på det?
I kunne da have kæmpet for et profitloft i stedet for et helt profitforbud.
Anni Matthiesen (V), 2020-12-22:
Tak til Enhedslisten for talen.
Vi er mange, der efterhånden begynder at gennemskue Enhedslistens politik, men jeg forsøger egentlig hvert eneste år at blive bare lidt klogere på, hvad det egentlig ville være for et samfund, vi ville have, hvis det var Enhedslisten, der kunne bestemme.
Noget af det, jeg godt kunne tænke mig at spørge lidt ind til, er det, som Enhedslistens ordfører siger om, at virksomhederne roligt kan blive beskattet højere, og at man kan tage en masse af de penge, som virksomhederne tjener, og putte dem i statskassen: Er der en grænse for, hvor meget Enhedslisten gerne vil beskatte f.eks. danske virksomheder?
Tommy Ahlers (V), 2020-12-22:
Tak for det.
Tak til ordføreren.
Mens vi står herinde og også diskuterer CO 2 -reduktioner, findes der nogle uden for Borgens mure, som kæmper for at reducere det med deres produkter.
Det tjener de penge på.
Too Good To Go
tjener penge på at reducere madspild.
Tesla tjener penge på at lave elbiler, som jeg ved at ordførerens parti også gerne vil have flere af.
Ørsted tjener penge på at opstille havvindmølleparker rundtomkring i hele verden.
Et simpelt spørgsmål: Er det okay for Enhedslisten, at de her selskaber tjener penge på at lave grøn omstilling og fjerne CO 2 ?
Tak, det var dejligt at få det bekræftet.
Jeg kan godt blive lidt i tvivl om, hvor langt jeres profitjagt egentlig går, når man nu ikke må tjene noget, når man laver noget velfærd, og når vi så også ved, at I kæmper lige så hårdt for klimaet – altså om man så godt må tjene penge dér.
Det er jeg glad for at høre, for det betyder noget, og det er der, jeg tror vi virkelig kan flytte det.
Iværksættere har brug for kapital, når de skal i gang.
Alle iværksættere derude står og siger, at hvis det er sådan, at politikerne hæver aktieindkomstskatten, som i forvejen er en af verdens højeste, yderligere, så vil det gøre det endnu sværere for dem at rejse kapital til deres nye virksomheder, de virksomheder, som skal hjælpe Danmark og hele verden med at komme i mål med de CO 2 -reduktioner.
Hvorfor bliver Enhedslisten ved med at jagte det og tro på, at det kun handler om nogle meget, meget rige mennesker?
De kunne i stedet for skabe bedre vilkår for iværksættere.
Rune Lund (EL), 2020-12-22:
Ja, men de danske virksomheder kunne da ikke eksistere uden en god infrastruktur, uden et stærkt uddannelsessystem, uden en ordentlig ældrepleje og uden gode daginstitutioner, hvor folk trygt kan aflevere deres børn om morgenen, når de går på arbejde.
Så må jeg bare i forhold til det om genopretning spørge: Hvem er det, der har prioriteret skattenedsættelser i lange baner og har efterladt en regning til os andre i form af bundne opgaver i forhold til at finansiere politiet, i forhold til at finansiere skatteforvaltningen og i forhold til mange af de andre bundne opgaver, der skal leveres penge til i en finanslov, som den for 2021?
De borgerlige har brændt pengene af på skattelettelser i baren, men har efterladt regningen til os andre.
Det er det, der er virkeligheden.
Bjørn Brandenborg (S), 2020-12-22:
Tak for det, og tak for talen til hr. Rasmus Jarlov.
Først og fremmest vil jeg gerne kvittere for den hilsen, som hr. Rasmus Jarlov sender til sundhedspersonalet i den her tid.
Det synes jeg er helt, helt rigtigt og rigtig, rigtig pænt.
Så vil jeg også gerne kvittere for, at Konservative rækker ud og er den part i blå blok, som viser sig ansvarlig til at lave brede aftaler og også indgå vigtige aftaler, når der er brug for det, og når man skal det.
Forleden dag var jeg på vej hjem til Langeland, og så hørte jeg P1.
I P1 var ordførerens formand i radioen, og han sagde, at et pas, der stiger med 200 kr., og som vi skal have hvert tiende år, betaler jeg gerne for et stærkt politi i Danmark
Sådan begrundede formanden, at han var med i den nye politiaftale, som jo sikrer 20 nye nærpolitistationer og 450 nye betjente og alt det der.
I studiet skulle også have været en fra Venstre, men det var ikke lykkedes at få nogen fra Venstre til at deltage, hverken retsordføreren, finansordføreren, formanden eller nogen andre fra Venstre.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, om han kan tilslutte sig Venstres argumentation for ikke at deltage, som jo er, at man gerne vil have et skattestop.
Nu kan jeg se, at formanden har rejst sig.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-22:
Jeg talte også med min partiformand om det, fordi jeg ofte skifter pas.
Jeg rejser nemlig rigtig meget; jeg har været i 152 forskellige lande, og hver gang man kommer ind i et land, får man et nyt, stort stempel – jo mindre civiliseret et land det er, jo større stempel er det.
Og så ender man jo med at have et fyldt pas, og så skal man skifte det ud.
Derfor forstår jeg godt Venstres modstand, og jeg synes også, det er rigtigt, at man kæmper imod stigninger.
Vi syntes, det var en god aftale, og vi har valgt at være med.
Venstre har vægtet nogle andre prioriteringer og holder meget fast i et skattestop, og det har jeg stor respekt for.
Vi er mere fleksible.
Vi har jo altså fremlagt et finanslovsudspil, hvor vi sænker skatten utrolig meget, og også mere, end Venstre ville gøre, så vi går også op i det her med lavere skat, men har ikke et så rigidt ønske om skattestop, som Venstre har.