runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2020-11-19:
Jeg vil gerne være åben for at kigge på det.
Men bare lige for at eksemplificere problemstillingen: I en naturfond skal der jo primært sidde en bestyrelse, der har faglighed inden for natur og biodiversitet, og i en klimaskovfond skal der jo primært sidde folk, som har forstand på klima, selvfølgelig, på den biologi, der så at sige knytter sig til optagning af CO 2 og lagring af CO 2 , men så også på konkret økonomi, regnskab og forretning.
Det ved jeg der har været en stor efterspørgsel efter fra virksomhederne – dem, som regner med at gå ind og lægge ret store beløb – altså at der skal sidde nogle med en ret stor forretningsforståelse og være klar over, at der her altså er et bundlinjefokus; det er ikke bare til for sommerfuglenes skyld.
Vi er så nogle, der siger, at det skal vi også lige have med.
Vi skal give forbrugeren mulighed for at smide lidt ekstra penge i kassen, og så får man et lidt bredere projekt, som ikke bare er plantageskov, men i virkeligheden også noget, som gavner naturen og biodiversiteten.
Men der er tale om to meget, meget forskellige fagligheder.
Det er godt nok skov begge dele, men skov er ikke bare skov, og derfor tror jeg, at uanset om man lagde det ind i samme konstruktion, ville man alligevel sidde med delbestyrelser på de to områder, fordi de er så forskellige.
René Christensen (DF), 2020-11-19:
Nu tror jeg faktisk også, at man sådan undervurderer lidt, hvad det er for nogle mennesker, der sidder i de her bestyrelser, og hvad de kan rumme af opgaver.
Jeg tror nu godt, at man kan finde mennesker, der kan rumme begge dele, for fagligheden er trods alt inden for den samme søjle.
Den vedrører jo altså, hvad naturen kan, også i forhold til optagning af CO 2 og lagring af CO 2 .
Så det er jeg nu ikke så bange for.
Men altså, som jeg også sagde i min ordførertale, lugter det her bare langt væk af, at man, når man har skiftende flertal, selv om det kan være regeringer med samme farve, så altid skal sætte sit stempel, med hensyn til hvad man gjorde, altså at med skiftende ministre laver man noget, for så har man sat sit stempel på det, og når der så kommer en anden minister, får vedkommende sat sit stempel på det.
Og det er bare ærgerligt, at vi bruger naturen til at sætte stempler i stedet for at få natur.
Zenia Stampe (RV), 2020-11-19:
Det tror jeg slet ikke har været drivende.
Jeg må så indrømme, at jeg troede, at vi også havde haft en finger med i spillet i forbindelse med Naturfonden – ja, det har vi også, får jeg lige at vide.
Så jeg kan sige, at der jo ikke for os er noget behov for at få en klimaskovfond, hvor jeg kan skrive, at fru Zenia Stampe holdt ordførertalen for Radikale Venstre.
Så det er virkelig ikke en motivation her.
Der er tale om nogle andre fagligheder, og der er meget større bundlinjefokus.
Og derfor er vi jo bange for, at de simpelt hen ikke vil investere de mange penge, som vi håber at de gør, hvis vi lægger det i en naturfond, som jeg ikke har hørt efterspørge at få det her ind under sig.
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-19:
Efter et antal måneder skal man have en dansk bankkonto, og det er jo netop for at imødekomme noget af det, som hr. Marcus Knuth peger på, altså at der også skal være en vis mulighed for fleksibilitet og agilitet i udvekslingen af medarbejdere og folk fra datterselskaber i andre dele af verden osv.
Men et sted skal skæringslinjen jo ligge, og jeg mener ikke, at de kontrolmekanismer, vi lægger op til her, er urimelige.
Det må jeg nok gentage.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-19:
Nu lagde ordføreren vægt på, at det er klimaet, der er hovedsigtet med den her nye fond.
Det er jo også spændende, og så skal vi huske biodiversiteten og naturen osv.
Hvis man virkelig har som sigte, at der simpelt hen skal lagres mest muligt CO 2 , så kunne man i forlængelse af det tage det hensyn, at det skulle være træsorter, som så kunne blive til noget tømmer og CO 2 -lager i en bygning, men så kunne det, hvis vi ikke passer på, blive en ensretning af den skov, som man så får etableret med Klimaskovfonden.
Det er derfor, jeg synes, at der er nogle af høringssvarene, som peger på et lidt ømt punkt.
Kan ordføreren se, at vi måske skal have det præciseret, hvor tungt det her hovedsigte med klimaet skal vægtes i forhold til andre hensyn?
René Christensen (DF), 2020-11-19:
Tak for det.
Det er egentlig bare i forlængelse af det samme.
Jeg vil gerne sige, at Dansk Folkeparti ikke har noget specielt forhold eller nogle specielle følelser, med hensyn til hvem der skal gøre det.
Men vi ved jo herinde, at når vi stikker nogle penge ud i samfundet, der skal gøre noget, så ser vi hurtigt, at administrationsomkostningerne ligger på omkring 10 pct.
Det tror jeg også at fru Zenia Stampe kan nikke genkendende til.
Det er jo derfor, at vi har det her spørgsmål.
Man sætter nu 100 mio. kr. ind, og forhåbentlig bliver det til flere penge, men så har vi de her to organisationer, og vi ved jo bare, at det koster at drifte sådan nogle organisationer.
Var det derfor ikke værd at tage med i overvejelserne, når vi nu alligevel skal drøfte det inden tredjebehandlingen, om man ikke på en eller anden måde kan gøre noget ved det?
Vil ordføreren ikke være åben over for at kigge på det i forbindelse med udvalgsbehandlingen?
Signe Munk (SF), 2020-11-19:
Grundlæggende mener vi stadig væk i SF, at hovedformålet er drivhusgasreduktioner, og at det er klimahensynet, der er hovedformålet med Klimaskovfonden.
Så kan man sige, som der jo også står i lovforslaget, at der kan være nogle synergieffekter i forhold til biodiversitet, forskellige skovtyper osv.
Der kommer til at være oplistet, at der er forskellige produktpakker – tror jeg at begrebet er – det vil sige, at der også vil være en mulighed for at se på, hvad det er for nogle skovtyper, der ligger i det her.
Er det nåleskov, eller er det løvskov, og hvad er det for nogle konstruktioner, der skal være?
Men jeg tror bare, at der i forhold til også at anerkende de høringssvar, der også har været om det modsatrettede hensyn, kan der være en forvirring om, hvad hovedformålet er i f.eks. Den Danske Naturfond og Klimaskovfonden.
Der tror jeg bare, det er helt centralt, at vi holder fast i, at den her Klimaskovfond er oprettet med det hovedfokus at få flere træer til at give os en hjælpende hånd i klimakampen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-19:
Jeg tror bare, at det er noget, vi skal have præciseret, for hvad nu, hvis vi ender med, at halvdelen af den her skov, der kommer med Klimaskovfonden, er en eller anden hurtigtvoksende poppelart, som så kunne fortrænge noget CO 2 i vores varmeforsyning?
Hvad ville naturindholdet så være med så store arealer med popler?
Det kan jo sådan set også være, at hvis man virkelig vægter det hurtigtvoksende, så man i starten kan lagre mest CO 2 , så får vi nogle skovtyper, som er lidt for ensartede.
Signe Munk (SF), 2020-11-19:
Den bekymring kan jeg sådan set godt følge hr. Søren Egge Rasmussen i.
Vi forestiller os ikke, at alle træer, der skal rejses via Klimaskovfonden, skal være f.eks. rødgran.
Der er selvfølgelig forskellige tilvækstperioder for henholdsvis nåletræer og løvtræer.
Det, der er centralt, er jo bare lige præcis, at man kan skrive ned, hvornår CO 2 -reduktionen kommer, hvornår man kan afskrive den, hvornår man kan få den skrevet ind i det nationale drivhusgasregnskab.
Og så kan vi sagtens diskutere, hvad horisonten så skal være.
Vi må bare også erkende, at skovrejsning i dag nok i ringe grad kommer til at hjælpe os i 2030, men nok først kommer til det nærmere frem mod 2050.
Jacob Jensen (V), 2020-11-19:
Tak for talen og bemærkningerne.
Nu troede jeg egentlig, ordføreren gik ind for urørt skov, men lad det nu ligge, for det er så måske en parallel diskussion.
Men jeg kunne forstå, at adgangen ikke bare skulle være til de etablerede grusstier, men også ind i resten af skoven.
Tænker ordføreren ikke, at det også omvendt kan give en udfordring i forhold til dem, der gerne vil lægge arealer til – at de så siger: Arh, så er det måske ikke lige der, vi synes det er mest formålstjenligt, hvis vi skal have – forstå mig ret – alle mulige til at rende rundt i skoven og lave støj og ståhej?
Kan det ikke også gå den anden vej, så vi siger, at hvis man ligesom sikrer sig det, formålet er, nemlig at gøre noget godt for klima og miljø, så er det ligesom det, der er det primære, og så må det andet komme sekundært?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-19:
Det med urørt skov tror jeg er utrolig vigtigt at prioritere i den nuværende skov.
Der har vi jo så nogle landbrugsstøttemidler, som er ved at blive udmøntet, hvor det sådan set både er private og kommuner, som kan søge om, at noget af deres eksisterende skov bliver omlagt til urørt skov.
Så den ordning er der allerede.
Så jeg tror ikke, vi skal favne urørt skov i det her forslag.
I forhold til det med den offentlige adgang er der også inden for landbrugsstøttemidlerne nogle penge, som er ved at blive udmøntet nu.
Jeg tror, at hvis ministeren ikke var skiftet i dag, var vi nok kommet i mål med udmøntningen af dem.
Nu ved jeg ikke lige, hvor den står, men der er sådan set nogle midler, hvor private kan søge om støtte til rejsning af privat skov.
Så det findes jo i andre støtteordninger, og jeg tror egentlig, at det måske til udvalgsbehandlingen vil være godt at få en hel liste over, hvad det er, vi har af støttesystemer i øjeblikket, både for lavbundsarealer og for skovrejsning, for ligesom at få det overblik over, hvad det er, en klimaskovfond skal kunne ekstra.
Det er jo bl.a. den hard core prioritering af klima, og så må vi se, om vi så også kan skrue på, at der skal være offentlig adgang, for det ville jeg synes var absolut en fordel.
Jacob Jensen (V), 2020-11-19:
Jeg er meget enig i det, som hr. Søren Egge Rasmussen siger her til sidst om at få et overblik.
Der er, som jeg også ser det, masser af forskellige ordninger inden for sådan det samme område.
Der kan man så have en mening om, hvad der virker bedst, og hvad der virker mindre godt.
Men bare det at få et overblik over forskellige skovrejsningsprogrammer er jeg meget enig i vil være godt, og det håber jeg at ministeren lytter til, så vi kan få sendt det over – det er jeg helt sikker på vi kan.
Men mit spørgsmål gik sådan set mere på den bekymring, jeg har, ved at sige, at med det her formål skal det ikke kun gå på, at man sikrer nogle midler til at få rejst noget skov, som kan være godt for klimaet – en bekymring for, at det formål egentlig kan gå lidt fløjten, hvis man også giver adgang til, at der er alt for fri offentlig adgang, så dem, der skal lægge arealer til, vil sige: Nej, det vil vi så ikke alligevel.
Det kunne vi jo så snakke om.
Det er jo mere et spørgsmål om princippet om, hvorvidt vi kan lave en konstruktion – jeg tror, hr. René Christensen kaldte det en enstrenget konstruktion – hvor vi netop kan få fokuseret på de rigtige kompetencer, og hvor vi netop ikke har unødig dobbeltadministration.
Der vil jo være noget evaluering, og hele administrationen af en fond skal jo køre, og der vil jo alt andet lige være en mere strømlinet og dermed mere effektiv økonomi ved at lave det i et samlet setup, end hvis man laver det i to, uagtet at det kan være lidt forskellige opgaver, der skal løses, og kompetencer, der skal bruges.
Kan den radikale ordfører ikke se idéen i det?
Mette Gjerskov (S), 2020-11-19:
Jeg vil gerne bede ordføreren om at uddybe sin bekymring lidt i forhold til det her med, at det er os, dvs. forhåbentlig et bredt flertal i Folketinget, som går ind og støtter oprettelsen af sådan en fond her.
Hele udfordringen, når vi har fulgt klimadebatten, også internationalt, i de sidste 10 år, har været, at der har været bekymring for troværdigheden over for borgerne, i forhold til om man, hvis man investerer, så rent faktisk får CO 2 -reduktion for pengene.
Det, der jo netop er hensigten her, er, at man trygt og sikkert og godt kan være forvisset om, både at man bidrager til klimaet ude, men også at man gør det herhjemme.
Det kan jeg også høre fra f.eks. Dansk Skovforening, altså at man er optaget af, at det bliver lokalt eller i hvert fald dansk, hvis man donerer.
Jacob Jensen (V), 2020-11-19:
Nu kan man jo sige, at klimaet ikke kender grænser, så i den forstand er det sådan set, hvis man gerne vil gøre noget godt for klima, i den kontekst underordnet, om man gør det i Danmark, eller om man gør det et andet sted i verden.
Det er jo netop et spørgsmål om, at vi får nedbragt den samlede verdens CO 2 -udledning.
Men når det er sagt, forstår jeg sådan set udmærkede pointen, som fru Mette Gjerskov fremfører, og jeg kan også godt forstå, at man, hvis man donerer til et formål, så også gerne vil have lidt mere hånd i hanke med, hvad det så konkret er, og måske gerne vil have, at det er i ens nærområde, eller hvad det kunne være.
Det er også derfor, jeg siger, at jeg sådan set deler tanken.
Jeg har bare nogle bekymringer omkring det, at staten går ind i det.
Jeg vil i hvert fald gerne udfordre, at man går ind – og det er, så vidt jeg forstår, første gang man gør det – og opererer med eller i hvert fald laver et setup, hvor man faciliterer med statskroner i ryggen, på et privat indsamlingsområde, hvor der jo er andre private aktører, der i forvejen opererer med at få danskerne til at betale til forskellige gode formål.
Det er sådan set den pointe, jeg har.
Min pointe er også, at jeg sådan set tror, at man godt kan opfylde formålet, men inden for et kendt setup, eksempelvis Naturfonden, og dermed også kan spare noget administration, som vi så kan kanalisere ud til miljøformål.
Mette Gjerskov (S), 2020-11-19:
Man skal altid passe på med at sammenligne med andre sager, men nu bliver jeg lidt inspireret af Folketingets formand, som jo tidligere har været fødevareminister og var meget optaget af økologimærket.
Hele pointen med det var jo netop, at det var statskontrolleret.
Så lavede man det mærke, og det er jo stadig væk det mærke, der har den højeste troværdighed i Danmark, fordi det bliver kontrolleret på den måde, som det gør.
Det kan ikke direkte sammenlignes med Klimaskovfonden, men der er også så mange forskellige muligheder på klimaområdet, og folk aner ikke, hvad de skal gøre.
De beder os om hjælp til at gøre noget troværdigt.
Det får de med Klimaskovfonden.
Jacob Jensen (V), 2020-11-19:
Det kan være, at jeg kan tiltuske mig lidt længere taletid i min svartid, hvis jeg også roser formanden for formandens tidligere virke, og det gør jeg gerne.
Æres den, der æres bør.
Men det er jo rigtigt, som fru Mette Gjerskov siger, at der er paralleliteter på en eller anden måde.
Jeg er bare nået frem til den opfattelse, at man ikke tidligere har lavet det sådan direkte i forhold til indsamlinger, og at der allerede er andre private aktører, som jo netop samler ind fra private bidragsydere.
Og der har i hvert fald været rejst en bekymring for, at man nu går ind med statskroner i ryggen, og om det ikke vil medføre en skæv konkurrence i den sammenhæng.
Jeg siger bare, at jeg godt tror, at man kan opfylde det her formål ved at justere i modellen, eksempelvis inden for Naturfonden, og udvide formålsparagraffen, eller hvad det kunne være, så man også undgår den problemstilling, som jeg her prøver at rejse.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-19:
Jamen altså, det kunne jo være, at de virksomheder, som betaler en afgift ind, var lidt mere tilfredse med at betale afgifter, hvis de vidste, at det gik til et godt formål – så de bedre kunne forstå det rimelige i det.
Nu nævnte ordføreren noget omkring virksomheder, som frivilligt betaler et bidrag ind, og jeg kan sagtens se, at man kan lave et grønt regnskab for en virksomhed, hvor man skriver, hvad man laver af gode gerninger, som kompenserer for noget flytransport, og hvad det ellers kunne være.
Men kan ordføreren så ikke se, at vi kan ende der, hvor det så bliver investeret i en privat skov, hvor der ikke er offentlig adgang, og hvor den virksomhed ikke kan lave en firmaudflugt derudtil, fordi der ikke er offentlig adgang, ud over på stierne?
Zenia Stampe (RV), 2020-11-19:
Jeg forstår spørgsmålet i forlængelse af det spørgsmål, som hr. Søren Egge Rasmussen stillede til Socialdemokratiets ordfører.
Jeg må indrømme, at jeg ikke har gjort mig en masse overvejelser omkring den offentlige adgang endnu.
Jeg synes ikke, det er det allervigtigste.
Jeg synes, det allervigtigste er reduktioner i forhold til klimaet, og så er det også natur og biodiversitet.
Men det andet vil jeg selvfølgelig gerne tage med i overvejelserne.
Jacob Jensen (V), 2020-11-19:
Tak for talen og bemærkningerne.
Jeg skal spørge, om De Radikale ikke er enige med mig i, at det vigtigste sådan set er, at vi får mest mulig effekt for de midler, der nu engang bliver brugt, både de statslige, men selvfølgelig også de private, der i givet fald bliver genereret til formålet.
Og er det vigtigt for den radikale ordfører, at det foregår i regi af netop en ny fond, eller kunne det være en mulighed at lægge det ind under eksempelvis Naturfonden med det setup, vi allerede kender i dag – så skal man givetvis udvide deres formålsparagraf, eller hvad der nu skal til rent juridisk – så man sådan set styrer det inden for et allerede kendt setup og dermed kan få mindst mulig administration og mest mulig natur og klima ud af de midler, der nu engang bliver genereret?
Zenia Stampe (RV), 2020-11-19:
Det tror jeg altså ikke lige på.
Jeg har læst Naturfondens høringssvar, og det, som jeg har bidt mærke i der, er, at de er bange for, at der er et for stort overlap.
De ville hellere have, at Klimaskovfonden var meget klart afgrænset til klima, men jeg mindes ikke, at der står i høringssvaret, at de ønsker at få lagt hele denne indsats under sig – det kan være, at jeg har læst det for hurtigt igennem, men så må ordføreren endelig gøre mig klogere på det.
Men jeg mener, at der jo er tale om en helt anden type projekter end Naturfondens projekter og også, at der er tale om nogle andre kompetencer, for det her vil være en fond, der har meget mere fokus på bundlinjen, som så ikke har så meget at gøre med økonomi, men handler om reduktioner, og det indebærer nogle lidt andre fagligheder end der, så vidt jeg ved, er i Naturfondens bestyrelse.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-19:
Nu talte ordføreren jo for, at der ikke kun skulle være frivillighed, men også en vis regulering, og jeg fik en tanke, da jeg hørte det.
Vi har jo nogle forhandlinger omkring CO 2 -afgifter og en grøn skattereform, som også kommer, så jeg vil egentlig godt høre ordføreren, om ordføreren vil komme med en refleksion over, om man, hvis nu vi vil få den her Klimaskovfond til at blive lidt større end de 100 mio. kr., som vi sammen var med til at sikre ved sidste finanslovsaftale, kunne have nogle CO 2 -afgifter på noget adfærd, hvor de penge gik ind f.eks. i den her Klimaskovfond, sådan at vi kunne komme frem til at have langt flere penge end 100 mio. kr., og at man dermed sådan set kunne få en effekt af at pålægge nogle erhverv og noget adfærd nogle CO 2 -afgifter.
Jeg synes, der er behov for at kigge på, hvordan vi kan få det her til at blive større, og jeg ved, at ordføreren, ligesom Enhedslisten, har nogle visioner om, at vi skal have mindre landbrugsareal, og så skal det areal jo bruges til noget andet, bl.a. skov.
Nick Hækkerup (S), 2020-11-19:
Men det er jo forkert, når det bliver fremstillet, som om det her alene er af religiøse hensyn.
Det, der er det vigtige her, er vores samfundsmæssige værdier; det er, om vi vil gå på kompromis med den frie verdens værdier.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-11-19:
Altså, jeg hørte egentlig ikke rigtig, at justitsministeren forholdt sig til statsministerens tidligere citat.
Jeg spurgte til, hvad der er ændret i holdningen, og hvorfor det nu lige pludselig er i orden at påføre børn smerte for en handling, som i virkeligheden er unødvendig?
For mig er det udtryk for argumenttørke, at man henviser til historien og noget udenrigspolitik.
Jeg synes faktisk ikke, at regeringen plejer at være så bleg om næbet i de her spørgsmål, at den ikke kan have en selvstændig holdning til, om vi påfører børn skade eller ej.
Rosa Lund (EL), 2020-11-19:
Grunden til, at det ikke sker, hr. Morten Messerschmidt, er jo, at hr. Morten Messerschmidt og hans parti har haft ret stort held med at spænde rigtig mange snubletråde ud for integrationen.
Man fattiggør folk, man gør det sværere at lære sproget, man gør det sværere at være en del af samfundet.
Igen må jeg bare sige, at hvor ville det dog være skønt, hvis det var Enhedslisten, der havde ansvaret for de sidste 20 års fejlslagne udlændingepolitik.
Det er hr. Morten Messerschmidts eget parti, der har lagt stemmer til den udlændingepolitik, der gør, at vi ser en forfejlet integration i dag.
Men det tror jeg måske bare ikke hr. Morten Messerschmidt og jeg bliver enige om, men så kan man jo gå ind og se på stemmetallene.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-19:
Jeg kan tværtimod se ganske mange lande, hvor det er gået langt værre end i Danmark, hvor vi har haft Dansk Folkeparti.
Men altså, nu har Rosa Lund ikke mulighed for at komme til en tredje gang, men jeg vil gerne, hvis formanden er indstillet på det, stille det modspørgsmål, om fru Rosa Lund kan pege på et enkelt europæisk land, hvor den muslimske integration er lykkedes.
Marie Krarup (DF), 2020-11-19:
I Dansk Folkeparti er vi jo meget optaget af at stoppe donationer fra Iran, Saudi-Arabien og Det Muslimske Broderskab, hvis den slags foregår.
Hvor sandsynligt er det, at vi vil se Saudi-Arabien, Iran eller Det Muslimske Broderskab på en liste over lande og organisationer, som man ikke må modtage donationer fra?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Kan ministeren forsikre os om, at frikirker eller udenlandske kirkelige samfund i Danmark, der taler imod abort, imod homoægteskaber, imod kvindelige prædikanter osv., ikke vil blive ramt af den her lovgivning, fordi de modtager donationer fra ligesindede uden for landets grænser?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-19:
Først omkring de konkrete lande, som ordføreren nævner, f.eks. Saudi-Arabien og Iran: Det er jo sådan, at der er lagt op til, at Udlændingestyrelsen skal foretage en sagsbehandling, og at udlændingeministeren skal træffe den endegyldige beslutning, og hvis jeg allerede nu sandsynliggør, hvilke landes myndigheder der vil kunne ende på sådan en liste, vil jeg dermed også gøre hele Udlændingeministeriet og Udlændingestyrelsen inhabile i sagsbehandlingen af de her sager.
Så derfor kommer jeg ikke engang med en vurdering af, hvorvidt det er sandsynligt, at myndigheder i de lande vil kunne ende på listen.
Omkring de kirkelige organisationer har vi forsøgt på side 9 og 10 i lovforslagets bemærkninger at skrive lidt om, hvad vi forstår ved antidemokratiske organisationer og enkeltpersoner og myndigheder, og heri står der bl.a., at det ikke i sig selv er nok, at en religiøs organisation f.eks. taler imod kvinder på prædikestolen.
Altså, det er ikke nok til, at der bliver lagt til grund, at det så er en antidemokratisk organisation.
Marie Krarup (DF), 2020-11-19:
Men jeg vil sige, at Enhedslistens spørgsmål lige før jo gjorde det meget tydeligt, hvilke problemer der kan være med at definere, hvad det er at være antidemokratisk.
Jeg er godt klar over, at det med modstand mod kvindelige præster er nævnt i lovforslaget, men modstand mod abort, modstand mod homoægteskaber er ikke med.
Så det vil jeg godt lige bede om en kommentar til.
Derudover når vi jo, hvis vi bare ender med, at det er Rusland og Kina, der kommer på listen – for dem er vi alligevel uvenner med – så ikke at ramme de ekstreme muslimske organisationer og lande, som vi ønsker at ramme.
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-19:
Jeg vil sige, at vi jo f.eks. allerede i dag har en liste over hadprædikanter, der ikke kan indrejse i Schengenområdet og dermed i Danmark.
Det er rigtigt, som der var en enkelt ordfører der nævnte på talerstolen – jeg kan ikke huske hvem – at der på den liste, så vidt jeg husker, også er en amerikansk kristen prædikant, som er blevet betragtet som en prædikant, som har så hadefulde ytringer, at vedkommende ikke skal kunne indrejse i Schengenområdet.
Derfor er det jo ikke en imamliste, men en liste med hadprædikanter, og på samme måde kan der på den her liste også både komme ekstreme kristne og ekstreme islamiske organisationer.