Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-03:
Tak for ordet.
I 2009 var Maria Mawla aktiv i hjemmeværnet og bar tørklæde.
Maria var en del af hjemmeværnet og gjorde det så godt, at man brugte hende som reklamesøjle på hjemmesiden.
Her pralede man af den dygtige Marias bedrifter og hjemmeværnets kamp for mangfoldighed.
På daværende tidspunkt havde hverken Danmarks militære ledelse, Forsvarskommandoen, hæren, flyvevåbnet, søværnet eller Beredskabsstyrelsen taget stilling til, om uniformsbestemmelserne skulle udvides, så også kvinder med tørklæde kunne kæmpe for fædrelandet.
Men så var der politikere, der så hjemmeværnets reklame med Maria og himlede op og skabte stor ballade over et stykke stof på 30 g. Ingen talte længere om Marias evner, men om hendes tørklæde.
Efter flere politikeres hetz mod Maria endte hjemmeværnet med at udelukke hende, på trods af at hun fik store roser og fungerede sammen med sine kammerater.
Det bringer os frem til i dag.
Der er ikke nogen lov mod tørklæder eller andre religiøse symboler i forsvaret.
Der er udelukkende tale om et uniformsreglement dikteret fra politisk hold.
Frie Grønnes forslag om ret til at bære tørklæde, turban, kalot og andre religiøse symboler i forsvaret, beredskabet og politiet handler om frihed, mangfoldighed, inklusion og ligestilling.
Vi lever i et mangfoldigt land, som samfundets institutioner skal afspejle og kunne rumme.
Forsvaret, beredskabet og politiet skal afspejle det samfund, de opererer i, og må derfor også inkludere retten til ligestilling og forskellighed og til at bære de religiøse symboler, som samfundet tillader – naturligvis i praktisk og harmonisk sammenhæng med de uniformer, der anvendes.
Vores forskellighed og mangfoldighed beriger og gør vores samfundsinstitutioner inkluderende, og for nogle borgere er religiøse symboler en del af deres påklædning.
Der er naturligvis ingen, der skal tvinges til at bære religiøse symboler eller til ikke at bære dem – heller ikke i politiet, forsvaret eller beredskabet.
For at sikre, at alle har lige rettigheder og muligheder for at arbejde i politiet, beredskabet og forsvaret, skal der være lige adgang og en accept af, at borgere med religiøse symboler i deres påklædning ikke udelukkes fra at blive en del af de vigtige samfundsinstitutioner.
Ved at tillade religiøse symboler viser vi, at forskellighed er en almindelighed og en accepteret del af vores åbne og tolerante samfund, hvor alle har frihed til at være forskellige, uden at det skader ligestillingen.
Retten til at bære religiøs påklædning i samfundsinstitutioner er ikke ny.
Allerede under første verdenskrig var der tropper med turban i både den indiske og den amerikanske hær.
Det er i dag tilladt at bære religiøse symboler i politiet, forsvaret og beredskabet i rigtig mange andre lande i verden, også i lande, som vi sammenligner os med, f.eks. Norge, Sverige, Skotland, USA og Irland.
Og så sent som for 2 år siden introducerede politiet i New Zealand hijab, altså tørklæde, som en del af uniformerne.
Som en talsperson for politiet sagde, er årsagen, at man gerne vil inkludere og reflektere landets forskelligartede befolkning.
Jeg kan ikke se, hvor meget tid der er gået.
Om et par år er det 60 år siden, Danmark tillod kvinder at blive optaget i forsvaret.
Inden den tid fandt nogle det sandsynligvis lige så utænkeligt at have kvinder i forsvaret, som nogle i dag finder kvinders ret til at bære tørklæde eller andre religiøse symboler i forsvaret, beredskabet og politiet.
I dag vil mange opfatte det at udelukke kvinder fra forsvaret, politiet og beredskabet som diskriminerende negativ forskelsbehandling – altså det, som vi gjorde dengang, man ikke optog kvinder i forsvaret.
Det er præcis sådan, det i dag nok vil opfattes af kvinder med hovedtørklæde, men også af mænd med turban eller kalot, nemlig som diskriminerende negativ forskelsbehandling, når de udelukkes på grund af deres religiøse symboler.
Udelukkelsen sker allerede.
F.eks. viser undersøgelser, at kvinder med tørklæde skal sende 60 pct. flere ansøgninger for at komme i betragtning til et job.
Jeg synes, at vi sammen skal skrive danmarkshistorie ved at ophæve den diskrimination og eksklusion og udelukkelsen fra forsvaret, politiet og beredskabet, der foregår på grund af religiøs påklædning.
Derfor beder jeg indtrængende forsvarsministeren om at byde mennesker med tørklæde, turban eller kalot og mennesker med andre religiøse beklædningsgenstande velkommen i forsvaret, politiet og beredskabet.
Tak for ordet.