runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-03:
Først en stor tak til Det Konservative Folkeparti for at fremsætte det her meget relevante og vigtige beslutningsforslag om en behandlingsgaranti for unge fra familier med stof- eller alkoholafhængighed.
Formålet med forslaget er jo at pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag, som indebærer en behandlingsgaranti til børn og unge under 25 år, der er belastet af en opvækst med voksne, der er stof- eller alkoholafhængige.
Behandlingsgarantien skal sikre, at børn og unge anonymt og så vidt muligt inden 14 dage, men senest inden 30 dage efter at de har henvendt sig, får den nødvendige rådgivning og støtte og behandling, men det er ikke specificeret, hvilket rådgivnings- og behandlingstilbud der er tale om.
Forslaget er en redigering af et tidligere beslutningsforslag, der blev vedtaget af et enigt Folketing, og i Danmarksdemokraterne kan vi kun ryste på hovedet ad, at det så ikke efterfølgende også er blevet indført ved lov.
Man kan altså høre på det, som socialministeren siger i dag, at de ting, vi skriver i det her beslutningsforslag – også selv om det bliver vedtaget – ikke skulle være det papir værd, de er skrevet på.
Det kan man jo kun ryste på hovedet ad.
I Danmarksdemokraterne støtter vi forslaget, fordi det er vigtigt, at børn og unge, der vokser op i familier med misbrug, får den rette hjælp og støtte og også får det i tide.
Selvfølgelig skal det også være sådan, at de beslutninger, der tidligere er vedtaget herinde, rent faktisk også kan gennemføres, og det vil vi i Danmarksdemokraterne gøre os umage med at der bliver fulgt op på, altså hvorfor det her forslag ikke er blevet grebet tidligere.
Når det så er sagt, vil jeg gerne runde af med igen at sige stor tak til Det Konservative Folkeparti for at fremsætte det her beslutningsforslag, og vi støtter det fra Danmarksdemokraternes side.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-05-03:
Tak for ordet.
I dag behandler vi et beslutningsforslag, der handler om at indføre en behandlingsgaranti til børn og unge fra familier med stof- eller alkoholafhængighed.
I Venstre deler vi helt og holdent ønsket om at støtte de børn og unge, der står i en udsat situation, uanset om det skyldes sociale udfordringer eller problemer med stoffer eller alkohol, for vi ved, hvor ødelæggende det kan være at vokse op i en familie, hvor stoffer, alkohol eller sociale udfordringer fylder.
I dag er kommunerne allerede forpligtet til at give den nødvendige støtte til alle børn og unge, der har brug for det, og de kan indrette støtten, så den imødekommer de specifikke behov hos den enkelte, ligesom vi har to varige puljer til området.
Jeg tror ikke, der hersker nogen tvivl om, at vi alle er enige om målet, nemlig at alle børn i Danmark skal have en god og tryg opvækst.
Vi vil gerne være med til at drøfte, om de regler, vi har, virker efter hensigten; om vi kan gøre noget andet og mere end indsatsen, der findes i dag.
Men det vil også kræve en finansiering, og den finansiering skal findes, for at et forslag som dette kan blive vedtaget med os.
Derfor håber vi, at vi sammen kan blive enige om en beretning i udvalget.
Tak for ordet.
Maria Durhuus (S), 2024-05-03:
Hvis vi samler den viden, vi har derude nu, og kigger på det, så koster det muligvis heller ikke 100 mio. kr. Så er der måske nogle mennesker derude, der besidder en viden, vi slet ikke vidste vi havde.
Så det er det, jeg tænker vi skal gøre sammen.
Mai Mercado (KF), 2024-05-03:
Ja, for når barnet så bliver stort og måske endda i en ung alder selv stifter familie, kan det jo også udløse nogle refleksioner, som sådan set på en eller anden måde kan være så traumatiserende, at der er et behov for at bearbejde de følelsesmæssige reaktioner, som kommer i kølvandet.
Derfor vil jeg bare erklære mig helt åben for det, ordføreren siger, nemlig at man bliver nødt til at betragte det mere helhedsorienteret og også længere op end de 25 år.
Når vi valgte at afgrænse det, var det primært af et økonomisk hensyn for at sikre, at det var inddæmmet.
Men jeg kan sagtens følge ordførerens argumentation.
Maria Durhuus (S), 2024-05-03:
Tak for roserne.
Jeg er ikke sikker på, at jeg er enig i, at vi skal stoppe ved 25 år.
Eftersom rigtig, rigtig mange vælger at få børn oppe i 30'erne, mener jeg, at vi skal meget, meget længere op, for hvornår er det, du møder dit indre barn?
Hvornår er det, du finder ud af de svigt, hvor de glemte at hente dig?
Det er ikke sikkert, man ved det, før man skal forholde sig til det.
Derfor har vi brug for at blive klogere, og derfor skal vi snakke med Syddjurs, og vi skal tale med Ringsted.
Vi skal tale med de steder, hvor man egentlig bare går ind ad døren, når noget er svært i livet, og så samler det sig omkring en.
Det er det, vi skal kunne sammen.
Mai Mercado (KF), 2024-05-03:
Det var også en tale leveret med noget mere overskud end partikollegaens, og jeg synes jo egentlig, det er nogle fair betragtninger, som ordføreren kommer med.
Vi satte faktisk med vilje aldersgrænsen på de op til 25 år lidt højt, i erkendelse af at man måske nok ville definere det at være ung som værende lavere, men at der er nogen, som man har brug for at få med.
Så jeg vil egentlig bare her og nu sige tak for modtagelsen og for at gå så dybt ind i problematikken, forhåbentlig med det sigte, også selv om man ikke stemmer for beslutningsforslaget, som det ligger lige nu, at få skabt flere initiativer, som kan gøre en forskel.
Der har ordføreren jo fuldstændig ret i, at det, vi ser i Syddjurs, og det, vi ser i Ringsted, er noget, som giver genlyd ude i resten af landet.
Altså, det er jo flere regeringer, som ikke har implementeret og efterlevet den beslutning, som et enigt Folketing jo ligesom har truffet.
Det kunne også være kommet i sidste periode, da det var en ren S-regering.
Nu blev vi gjort opmærksom på det, af TUBA faktisk, og derfor giver det jo anledning til at få genbekræftet, at Folketinget står på mål for det.
Som ministeren selv sagde, er det jo hverken første eller sidste gang, at der kommer et lignende forslag.
Der står jo ikke andet, end at der skal ligge et lovforslag klar, og det ville man jo kunne [lydudfald] ...
Men jeg håber egentlig bare, at Socialdemokratiet stadig væk står på den holdning, som de gav udtryk for dengang, nemlig at de synes, at det her er et godt forslag, og dermed også kunne have en intention om at føre det ud i livet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-03:
Nu har vi jo sådan set en finanslovsaftale med ordførerens eget parti.
Så når vi ikke støtter det her forslag, er det, fordi ordførerens eget parti og regeringen har en finanslovsaftale, hvori det her beløb ikke indgår.
Vi opfatter det ikke som god tone, at man stemmer for udgiftsdrivende forslag uden at have anvist finansiering, når man er aftalepart på finansloven.
Jeg troede, at vi havde en aftale.
Det har vi åbenbart ikke, hvis I stemmer for det her forslag.
Det synes jeg er meget specielt.
Jeg tror egentlig, at det, der primært er gået galt, er vurderingen af, hvor mange penge det kostede at leve op til det, der stod i beslutningsforslaget.
Sådan husker jeg debatten omkring det, og jeg var selv ordfører på det.
Jeg tror, at vi vurderede, at det kostede 74,6 mio. kr. eller noget, der ligner.
I dag er vurderingen, at det koster i omegnen af 100 mio. kr.
Det var en undervurdering på daværende tidspunkt, og det vil sige, at det, der er sket efterfølgende, er, at ventelisterne på eksempelvis TUBA er vokset.
Der kommer flere og flere til.
Så vi behandler flere; så langt, så godt.
Men flere og flere kommer til.
Det, vi jo så har valgt at gøre fra regeringens side, har været dels at udvide målgruppen, og det er jeg selv utrolig stolt af og glad for at vi har gjort, dels at præcisere, at kommunerne faktisk har en pligt til at hjælpe børn og unge, der står i de her vanskelige situationer, med barnets lov fra dette forår.
Derfor vil jeg bare sige, at det jo ikke er sådan, at der ikke er sket noget.
Der fulgte i øvrigt penge med barnets lov.
Men derfra og så til at sige, at der i det private behandlingstilbud er en behandlingsgaranti i dag, er der et stykke vej.
Til gengæld har kommunerne en forpligtelse til at hjælpe.
Katrine Daugaard (LA), 2024-05-03:
Jeg ønsker egentlig ikke at pege fingre ad nogen, for jeg anerkender, at det er skiftende regeringer, som ikke har fået det her gennemført.
Ministeren har jo lige sagt, at det er et trecifret millionbeløb, der skal til, så 70 mio. kr. dengang har jo heller ikke været nok.
Jeg er ny i Folketinget, og det er, første gang jeg støder på, at man faktisk har været fuldstændig enig om, at et beslutningsforslag skulle blive til noget.
Så jeg er meget nysgerrig på grunden til, at det ikke er blevet til noget.
Hvorfor har man ikke fundet det trecifrede millionbeløb dengang, men kun 70 mio. kr.?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-03:
Nu siger fru Mai Mercado, at det ville man jo have gjort uanset hvad, men det passer jo simpelt hen ikke.
Det vil sige, at det, vi gjorde fra Socialdemokratiets side, var at sætte 75 mio. kr. af til formålet.
Så har vi efterfølgende udvidet målgruppen for, hvem der kan modtage hjælp, ligesom vi har gjort det klart og præciseret med barnets lov, der blev vedtaget i foråret, at børn har ret til hjælp og støtte fra kommunen, mens der med fru Mai Mercado som minister ingenting skete.
Det er alligevel en lidt frisk måde så at vende tingene på hovedet her og fremsætte et forslag om 100 mio. kr., selv om man er en del af en finanslovsaftale og man ikke har anvist finansiering.
Mai Mercado (KF), 2024-05-03:
Men man må bare sige, at det forslag jo ikke blev gennemført.
Det forslag, der blev vedtaget, var jo, at der skulle skabes en behandlingsgaranti, og den findes mig bekendt ikke i dag, selv om det er efterspurgt.
Derfor giver det jo også mening, når TUBA kommer og spørger, om ikke man skulle begynde at levere på det her, at selvfølgelig skal man da det.
Det siger vi – og det ville vi have gjort, uanset hvornår det var.
Det havde vi da sådan set også en forventning om at Socialdemokratiet gjorde.
Det gør man så ikke, og det er da dybt skuffende.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-03:
Altså, forslaget er fremsat i 2014.
På det tidspunkt havde Socialdemokratiet regeringsmagten.
På den efterfølgende satspuljeaftale afsatte vi mere end 70 mio. kr. til at forbedre forholdene på det her.
Det har vi prioriteret at gøre
hvert evig eneste år siden da.
Imens fru Mai Mercado selv var minister og der jo også var den her forpligtelse, skete der ingenting.
Så har vi i øvrigt valgt at udvide målgruppen, sådan at man kan få hjælp, allerede fra man er 12 år, ligesom vi med barnets lov har præciseret, at kommunerne faktisk har pligt til at hjælpe børn og unge, der er i en vanskelig situation, og det er, uanset om det er på baggrund af psykisk sygdom eller alkohol.
Jeg synes måske, det er lidt friskt, at den eneste nuværende eller tidligere socialminister, der er til stede her i salen, der ikke har gjort noget ved det her spørgsmål, er fru Mai Mercado, og at det så er mig, der skal stå heroppe og forsvare, hvorfor vi ikke støtter et forslag, som fru Mai Mercado ikke har finansieret.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2024-05-03:
Det deler vi til fulde.
At vi er nået hertil, er i ganske høj grad fru Mai Mercados ære.
Lad os få taget nogle flere skridt.
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-05-03:
Vi betoner, at vi vil overholde internationale regelsæt.
Der er rigtig mange lande, som har mange flere unge, end de rent faktisk har behov for og brug for og mulighed for at give en uddannelse og et job i de lande, hvor de er.
Er Enhedslisten ikke enig i, at hvis vi overholder det, der er af internationale regelsæt, som netop skal hindre braindrain fra lande, så står vi på et godt grundlag?
Jette Gottlieb (EL), 2024-05-03:
Jo, det er Enhedslisten enig i.
Det er helt sikkert, at så længe vi står på det grundlag, og at så længe vi sikrer, at forholdene er ordentligt defineret og ordentligt kontrolleret, så er problemet bestemt meget mindre. Men der ligger et problem i, at vi ikke er i stand til selv at varetage de opgaver, vi synes er vigtige for vores samfund.
Sophie Løhde (V), 2024-05-03:
Det er ikke en frygt, jeg umiddelbart deler.
Men det er naturligvis et spørgsmål, som jeg også gerne bidrager til yderligere belysning af over for den konservative ordfører i forbindelse med den videre udvalgsbehandling.
Per Larsen (KF), 2024-05-03:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om man ikke frygter, at der bliver et enormt spild, hvis det er sådan, at der er flere leverandører, der skal opbygge lagre i forhold til de der 14-dagesaktioner.
For jeg tænker jo bare, at man, hvis der er tre-fire udbydere og de så alle sammen skal have medicin på lager til 8 uger i forhold til en række præparater, så kommer i en situation, hvor noget af det bliver for gammelt og på den måde skal kasseres.
Jeg frygter da, at vi risikerer at få nogle meget højere omkostninger for medicin i forhold til de rimelige og gode priser, som vi er vant til at have i Danmark.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-03:
Tak for ordet, formand.
I Alternativet anerkender vi fuldt ud intentionen bag lovforslaget og problematikken, som det prøver at adressere.
Samtidig er vi nervøse for, at konsekvenserne af forslaget er større, end hvad vi vinder med forslaget, hvad flere ordførere også har nævnt her fra talerstolen i løbet af behandlingen.
Så vi har brug for lidt mere betænkningstid til både at stille spørgsmål til ministeren og selvfølgelig også til at undersøge sagen generelt.
Vi er uafklarede i forhold til, om vi er for eller imod, og det samme gælder også Enhedslisten og Radikale Venstre, som jeg skal hilse fra.
Per Larsen (KF), 2024-05-03:
Lovforslag nr. L 172, som vi behandler nu, sigter på at løse problemet med mangel på medicin.
Det er selvfølgelig et stort problem, hvis patienter møder op på apoteket og så må gå tomhændet hjem uden den medicin, som lægen har ordineret.
Det sker jo rent faktisk, at patienter ikke får den medicin med, som de har på recepten.
Det problem skal vi selvfølgelig have løst, så godt som det nu kan lade sig gøre.
I det første udkast fra ministeren var der lagt op til, at ca. 900 præparater skulle lagerføres, så der altid var tilstrækkelig med medicin på lager til at kunne dække behovet i 8 uger.
Det er heldigvis blevet modereret under høringsperioden, og tak for det, for det er jo en enorm mængde medicin, der rent faktisk så skulle være på lager.
Det sker i de her 14-dagesauktioner, hvor leverandøren konkurrerer på prisen, og det er med til at holde priserne nede.
Kan vi så få både en lav pris og en rigelig forsyning ved at forlange, at leverandørerne skal have et lager af medicin til 8 ugers forbrug?
Jeg frygter rent faktisk, at Danmark bliver et mindre attraktivt marked for markedsføring af medicin, og det er vel også derfor, at ministeren har fritaget parallelimportørerne for at skulle lagerføre medicin i store mængder, og det giver jo så en konkurrenceforvridning i forhold til andre leverandører, som nogle er glade for, mens andre selvfølgelig synes, det er uretfærdigt.
Jeg forestiller mig under alle omstændigheder, at der vil blive et øget spild, hvis flere leverandører skal have medicin på lager til 8 uger.
Alle leverandørerne kan jo ikke være sikre på at få afsat deres medicin, inden det måske bliver for gammelt i forhold til deklarationen.
Jeg er sådan set meget mere til øget gennemsigtighed, altså at lægerne kan følge med i, hvad apotekerne har på hylderne, så de også er sikre på, at de præparater, de skriver på recepten, også er tilgængelige, altså øget digitalisering.
Det gælder også, at apotekerne får maksimal frihed til at ændre fra f.eks. en tablet med en given styrke til f.eks. to tabletter med halv styrke, så patienten reelt set får det samme aktivsto, at apotekerne også kan udskrive det samme aktivstof, selv om det er fra en anden leverandør end det, der står på recepten; og at leverandøren forpligtes, som andre også har været inde på, til at kunne levere tilstrækkeligt til at opfylde behovet fra den auktion, som de har budt ind på.
I Det Konservative Folkeparti kommer vi til at strække os langt for at sikre forsyning af medicin, men vi er også opmærksomme på den udfordring, det er at undgå unødigt spild og ikke mindst at sikre billige priser på medicin, både af hensyn til regionerne, men bestemt også for at undgå, at patienternes økonomi bliver drænet.
Monika Rubin (M), 2024-05-03:
Tak for ordet.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, handler om at etablere og opretholde sikkerhedslagre af kritiske lægemidler i primærsektoren.
Det er af afgørende betydning for vores sundhedssystem og for patienterne, at de kan få den medicinske behandling, de har brug for.
Lægemiddelstyrelsen har i de senere år konstateret, at der er forsyningsvanskeligheder i forhold til at skaffe kritiske lægemidler, og det er et problem.
Indtil for kort tid siden har vi heldigvis været forskånet for de her forsyningsvanskeligheder af medicin i Danmark, altså for det meste.
Når lægen har udskrevet et præparat til en patient, går der sædvanligvis ikke mange minutter, før vedkommende kan gå hen på et apotek og hente sin medicin.
Vi har også oplevet, hvordan danske patienter forgæves er gået på apoteket efter medicin.
Et af de seneste og mest kendte eksempler er bl.a. diabetesmedicinen, der også virker vægtreducerende, med den konsekvens at diabetespatienter ikke har kunnet få den medicin, som måske endda potentielt har kunnet redde deres liv, og det er uholdbart.
Det lovforslag, vi førstebehandler i dag, er den måde, regeringen vil forsøge at sikre, at vi ikke ender i situationer, hvor vi står over for knaphed på lægemidler, og dermed sikre, at patienterne får deres nødvendige medicin.
På den måde får vi et bedre samlet overblik over de her kritiske lægemidler, og vi kan bedre håndtere forsyningsproblemerne.
Samlet set er det derfor min, Moderaternes og regeringens opfattelse, at det her lovforslag er et skridt i den rigtige retning til at sikre patientbehandlingen og beskytte borgerne mod de potentielle risici, der kan være i forbindelse med medicinforsyning.
Det er et nyt skridt, og det er nye håndtag, vi tager i brug for at sikre forsyningssikkerheden.
Hovedformålet er jo at styrke den her sikkerhed for patienterne på den lange bane, og derfor skal vi også have øje for, at vi som lovgivere sikrer, at forsyningssikkerheden sker på den rigtige måde.
Moderaterne støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Louise Brown (LA), 2024-05-03:
Handlekraft er en god ting, og der er tider, hvor det nødvendigt at udvise handlekraft.
Jeg synes lidt, at det her lovforslag lugter en lille smule af det sidste.
Ifølge Lægemiddelstyrelsen har vi i Danmark et generelt højt niveau af forsyningssikkerhed.
Det er sandt, at vi på det sidste har oplevet nogle udfordringer med forsyninger af enkelte lægemidler, og det skal vi naturligvis tage alvorligt.
Men skyldes udfordringerne ikke i højere grad, at producenter nogle gange mangler råvarerne?
Hvis det er tilfældet, kan man jo ikke lægge varerne på et lager.
Nogle af udfordringerne skyldes også fordelingen af medicin rundtom på landets apoteker.
Medicin kan mangle i Bøvlingbjerg, og så er der samtidig masser af det på Vesterbro, eller måske er det nærmere omvendt.
Anton Pottegård, der er klinisk farmaceut og professor ved SDU, og Peder Søgaard-Pedersen, der er underdirektør og chef for DI Life Science, har i en artikel fra sidste måned i Dagens Medicin udtalt, at de rent faktisk frygter, at vi med vedtagelsen af det her lovforslag inden for få år kan risikere at stå i en situation, hvor forsyningssikkerheden kun er blevet værre.
Det er, fordi det bliver vanskeligere for producenter at komme ind på det danske marked på grund af krav om lagerkapacitet.
Desuden er det også dyrt at have ting liggende på et lager, så en anden reel frygt er, at medicinpriserne faktisk kan komme til at stige.
En helt anden og ikke mindst ligeså vigtig udfordring er, at vi i forvejen smider alt for meget medicin ud, fordi holdbarheden er udløbet.
Man kunne f.eks. stille krav til producenterne om, at de også skal kunne levere inden for den 14-dages prisperiode, de byder ind på, og hvis de så ikke kan levere, må der jo falde en eller anden bod.
Det gør der i hvert fald i andre brancher.
EU lægger derimod op til, at man finder en fælles løsning på tværs af landene i Europa.
I Liberal Alliance er vi glade for, at ministeren i nogen grad har lyttet til høringssvarene og derefter tilrettet lovforslaget til en vis grad.
Nu er vi så endt i en situation, hvor der kan opstå noget konkurrenceforvridning, da man undtager parallelimporterende fra lagerpligten.
Så vi mener altså ikke, at vi er helt i mål endnu, og derfor forholder vi har stadig kritisk, men vi er åbne over for at se, hvad udvalgsarbejdet kan bringe med sig.
Der er i hvert fald ikke nogen tvivl om, at vi nok også kommer til at stille ministeren en række spørgsmål, inden vi tager endelig stilling til lovforslaget.
Tak for ordet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-05-03:
Udgangspunktet for det her lovforslag er, at der i stigende omfang har været mangel på medicin de seneste år.
Vi har et åbenlyst behov for at gøre noget ved det for at sikre medicin til alle og naturligvis i særdeleshed kritisk medicin som f.eks. epilepsimedicin.
Det foreliggende forslag lægger op til, at leverandørerne skal sikre en lagerbeholdning til 8 uger.
Det kan umiddelbart godt lyde som en løsning, men vi kan være usikre på, hvilken effekt det vil få.
Hvis vi nu forestiller os, at alle lande kræver det samme, kan det så blive alles kamp mod alle?
For hvis det handler om, at der er mangel på råstoffer eller ingredienser, som leveres fra Asien, hvad vil konsekvenserne så være?
Vi har i dag et ganske glimrende fungerende system, hvor der løbende meldes ud om medicinpriserne for 14 dage ad gangen.
Det er et system, som gør, at vi har ganske fornuftige priser på medicin i Danmark.
Hvad vil et krav om et lager betyde for det?
Som jeg har forstået det, kan der for nogle leverandører i dag godt være udfordringer med at levere i de 14 dage, de har sat priser for.
Måske skulle vi starte med at stille krav om, at leverandørerne skulle garantere leveringen i de 14 dage, som en prissætning dækker.
I nærværende lovforslag står der, at det kan forventes, at den afgrænsede liste over lægemidler, som der stilles krav om at opbygge lagre af, vil omfatte 400-600 lægemidler, og det er rigtig mange.
Omvendt kan det naturligvis også diskuteres, hvad der ikke opfattes som kritisk.
Jeg kan være bekymret for, hvilken effekt det her system vil have på hele vores måde at håndtere og prissætte medicin på.
Derfor vil vi fra Danmarksdemokraternes side stille en række spørgsmål om, hvordan det her tænkes at komme til at virke.
Som lovforslaget er lagt frem, gælder kravet om et lager ikke parallelimportører.
Det vil nok heller ikke give mening at stille krav til dem, men omvendt melder spørgsmålet sig, hvor stor en del af problemerne med forsyningssikkerhed der relaterer sig til præparater fra parallelimportører.
Hvordan vil opbygningen af lagre påvirke priserne?
Vil det kunne give medicinspild?
Man kunne også spørge sig selv om, om vi kunne komme stykke ad vejen ved at have bedre styr på, hvad der var af lagre af medicin på apotekerne.
Samtidig har jeg også set, at ministeren har nævnt, at der er ordninger som denne i Frankrig og Holland.
I Danmarksdemokraterne støtter vi til fulde intentionen med lovforslaget, men vi vil afvente behandlingen i udvalget og besvarelsen af vores spørgsmål, før vi beslutter, om vi kan støtte forslaget.