runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Frandsen (M), 2025-12-02:
Tak for ordet, formand.
Det er jo skønt sådan at få lov at debattere ens gamle arbejde i Folketinget.
Jeg har jo ligesom været der, ude i svinestaldene, i og med at jeg har været selvstændig svineproducent i 31 år og selvstændig landmand i 35 år.
Det er ikke så tit, man får lov at diskutere sit eget arbejde her i Folketingssalen, når man har haft den fortid.
I øvrigt tak til forslagsstillerne for at rejse en vigtig debat om dyrevelfærden i dansk svineproduktion.
Det er jo et emne, som har fyldt slet ikke så lidt, faktisk en hel del, inden for den sidste uge i de danske medier.
Sidste år indgik et bredt flertal i Folketinget aftalen »Sammen om Dyrene«, Danmarks første samlede dyrevelfærdsaftale.
Flere initiativer handlede netop om grise, og et handlede specifikt om at nedbringe dødeligheden blandt pattegrise gennem en faglig undersøgelse og en tæt dialog med erhvervet.
Den undersøgelse er nu gennemført og peger på flere veje: ændrede avlsmål med fokus på moderegenskaber og robuste kuld, bedre management i staldene og stærkere uddannelse af medarbejderne.
Det er alt sammen greb, der kan reducere både pattegrise- og sodødelighed.
Når aftalekredsen mødes i det nye år, bliver opgaven at omsætte aftalen til konkrete tiltag for at få lavere pattegrisedødelighed, mindre pres på søerne og en svineproduktion, hvor vi både kan se dyrene, befolkningen, landmændene og de danske slagteriarbejdspladser i øjnene – hvis man ellers kan det med slagteriarbejdspladser.
Moderaterne kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-12-02:
Det undrer mig lidt, at Moderaterne er meget imod at detailstyre avlsmål, for der har jo tidligere været aftaler, der ligesom sætter nogle mål for, at man skulle bringe sodødeligheden længere ned.
Der var sådan set et mål om, hvad man skulle nå i 2018.
Det nåede man så ikke, og så greb man ikke politisk ind.
Så hvad skal vi gøre, når man forsøger at lave frivillige aftaler med branchen og branchen så ikke overholder det?
Vi har en dyrevelfærdslov, som nogle borgerlige partier herinde jo siger skal overholdes, men jeg mener ikke, den bliver overholdt.
Mener ordføreren, at den høje sodødelighed, vi har, og den høje pattegrisedødelighed, vi har, er noget, der lever op til vores dyrevelfærdslov?
Eller er det bare lige meget, hvor stor den der dødelighed i staldene er?
Er der ikke en grænse for, hvor høj den må være?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre den tidligere griseavler om.
Henrik Frandsen (M), 2025-12-02:
Det var jo mange spørgsmål på én gang, men jeg skal forsøge at svare på så meget som muligt.
Når jeg siger detailstyring af avlsmål, er det jo det, at man går ind specifikt og siger, at man skal avle direkte efter et vist antal grise pr. kuld.
Jeg mener helt klart, at avl er et vigtigt greb for at løse den udfordring, vi står med her.
Det gælder avl efter stærkere søer og stærkere smågrise, grise, der rent faktisk kan overleve, så vi nedsætter pattegrisedødeligheden på den måde.
Så avl er klart et vigtigt greb i at nå i mål med det her.
Som tidligere svineavler – jeg vil helst ikke sige gammel svineavler – mener jeg heller ikke, at det er lige meget, om vi får løst det problem.
Jeg mener, det er en meget, meget vigtig opgave, at vi sammen med erhvervet, sammen med fagkundskaben får løst den her opgave.
For jeg tror ikke på, at den danske befolkning på den lange bane vil blive ved med at acceptere, at man har så høj en smågrisedødelighed og så høj en sodødelighed.
Så det er ikke på nogen måde lige meget.
Jeg mener klart, som jeg også sagde lige før, at avl er et vigtigt redskab.
Man kan flytte rigtig meget med avl.
Det kan man også i forhold til pattegrises levedygtighed; det kan man i forhold til søers robusthed.
Det, at en so føder flere grise, end den selv er i stand at opdrætte, er ikke unormalt.
Det har eksisteret, i al den tid jeg har været svineproducent, og det er dog alligevel i 31 år.
Det, der ligger i, at der fødes rigtig mange flere, end der er patter til, er jo netop, at man skal lave ammesøer.
Man tager nogle smågrise fra og lægger over til den anden so, som har store grise, som man så fravænner.
Det er selvfølgelig med til at presse søerne, at man gør det, fordi de får en længere laktationsperiode.
Laktation betyder, når de giver mælk.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-12-02:
Man kan godt høre, at det er en landmand, der står på talerstolen, ikke kun på grund af fagtermerne, men også på grund af argumentationen.
Mener ordføreren virkelig ikke, at der er noget i hvert fald etisk uforsvarligt i, at man har avlet grise på en måde, hvor de føder langt større kuld, end hvad de har patter til?
Kan ordføreren ikke se, hvis han lige lægger landmandshatten væk, at der er noget etisk uansvarligt i det, selvfølgelig også med alle de konsekvenser, det så har?
Henrik Frandsen (M), 2025-12-02:
Jeg tror ikke, at man har avlet direkte efter, at de skulle føde flere pattegrise, end der er patter til.
Det er man ikke gået efter, og det har man jo så løst på andre måder.
I min verden er det sådan set ikke uforsvarligt, at der bliver født mange pattegrise eller smågrise pr. so, hvis ikke det betød, at det øgede smågrisedødeligheden, og hvis ikke det betød, at man samtidig med det også fik en højere sodødelighed.
For vi kan ikke med baggrund i de her tal blive ved med at acceptere, at der er så høj en dødelighed.
Men at det skulle have sammenhæng med, at der fødes flere smågrise, end der er patter til, er altså ikke en til en korrekt.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-12-02:
Mener ordføreren virkelig, at man ikke har haft til hensigt at avle efter at få større kuld?
Vi har jo set, at man er begyndt at forske i, at soen skal have flere patter, fordi den skal kunne følge med de større kuld.
Selvfølgelig er der da en økonomisk interesse i, at soen får større kuld, og selvfølgelig har man da avlet efter det.
Mener ordføreren i ramme alvor, at det ikke har været hensigten?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-12-02:
Med TV 2's udsendelse må man sige at døren til stalden er blevet åbnet, og flere kan måske se, at der er flere problemer, end man troede der var.
Men det er så åbenbart for specifikt, at der i min tale er nævnt, at det er et avlsmål at komme ned på 14, når soen har 14 patter.
Hvis den med tiden fik 16, vil det så være 16 grise.
Men er det så vildt ligesom at kræve, at vi skal have et avlsarbejde, så soen selv kan magte at tage sig af de smågrise, der måtte komme ud i forbindelse med en fødsel?
Carsten Bach (LA), 2025-12-02:
Nu er det jo ikke halekupering, vi behandler her i dag, men da jeg selv tog eksemplet op i min ordførertale, synes jeg selvfølgelig også, det er helt rimeligt, at der bliver stillet spørgsmål og kommer bemærkninger til det emne.
Jeg mener, at vi i den sammenhæng, når det kommer til halekupering, er i en situation, hvor det formentlig ville være dyrevelfærdsmæssigt værre, hvis det var, at der ikke blev foretaget den halekupering, der bliver foretaget.
Det er jo et skøn, der bliver foretaget ude i de enkelte stalde af den enkelte landmand, og det er en vurdering, og det er et landmandskab, som jeg som politiker ikke vil blande mig i.
Hvis det var, at det her var imod EU-regulering, så er jeg sikker på, at EU allerede for lang tid siden havde sendt en åbningsskrivelse mod Danmark.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-12-02:
Nu fik jeg lige lyst til at forfølge det her spor lidt.
Altså, når 95 pct. af alle grise får klippet deres haler, er det så ikke systematisk halekupering?
Vil ordføreren ikke give os ret i det, og har man så ikke brudt EU-loven?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-12-02:
Jeg står her som vikar for SF's ordfører på området, hr. Claus Jørgensen, men alligevel skal vi selvfølgelig tilkendegive, hvad SF mener i den her sag.
I dag dør mere end hver femte pattegris i de danske svineproduktioner, enten ved en fødsel eller kort tid efter.
Sidste år døde i gennemsnit 25.000 pattegrise om dagen hver eneste dag.
Samtidig bliver kuldene ved med at vokse.
I dag fødes der i gennemsnit 20,3 grise pr. kuld.
Det er dobbelt så mange som for få årtier siden, og det er langt flere, end soen kan klare.
Avlen har ét formål, nemlig flest mulige grise, og det betyder, at soen føder flere grise, end den kan tage vare på.
Det resulterer i svage dyr med en lav fødselsvægt, flere sygdomme, meget medicin og en dødelighed, der år efter år ligger fast på over 20 pct., og det er simpelt hen uacceptabelt.
Men vi ved, hvad der skal til, nemlig mindre kuld med stærkere og mere levedygtige grise, og det kræver, at vi politisk stiller krav til avlen.
Landbruget har før lovet, at de selv ville løse problemerne, og det er ikke sket.
Tværtimod er kuldene blevet endnu større over årene, og derfor er det helt rigtigt, at vi nu tager fat der, hvor problemet starter, nemlig i avlsprogrammerne.
Vi skal naturligvis sikre, at kuldstørrelserne følger soens biologiske grænse, og derfor støtter SF beslutningsforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-12-02:
Jamen faglighed er vel også dyrevelfærd.
Nu siger Liberal Alliances ordfører, at man er imod statsregulering.
Det er jo statsregulering, når man har en dyrevelfærdslov, som sætter grænser for, hvad det er, man må udsætte sine produktionsdyr for.
Der har vi så en situation, hvor vi har en svineavl, hvor jeg lytter mig til at ordføreren anerkender, at det er det største problem, altså den her høje dødelighed ude i staldene.
Hvis grise skal dø, skal det være på et slagteri på kontrolleret vis.
Det er vores tilgang til det.
Det, der foregår ude i staldene, er uacceptabelt og kan ikke leve op til den her dyrevelfærdslov.
Så jeg synes ikke rigtigt, at det hænger sammen.
Vi er da nødt til at gøre noget ved det.
Carsten Bach (LA), 2025-12-02:
I Liberal Alliance mener vi selvfølgelig, at loven skal overholdes, og jeg mener, at dyrevelfærdsloven bliver overholdt i de danske stalde.
I de tilfælde, hvor de ikke gør det, bliver det allerede sanktioneret.
Den øgede statslige detailregulering, som jeg omtaler i min ordførertale her, handler om detailregulering, som Enhedslisten vil indføre i forhold til kuldstørrelse.
Vi har tidligere i Folketingssalen også behandlet beslutningsforslag fra Enhedslisten, hvori også egentlige fodertyper var nævnt.
Jeg mener ikke, at det er min opgave som politiker her i Folketinget at skulle detailstyre de enkelte landmænd i forhold til kuldstørrelse og i forhold til fodertyper osv. osv.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-12-02:
Nej, nu er ordføreren jo med i den her dyrevelfærdsaftale, hvor jeg så har hørt fra ministeren, at der kommer et eller andet møde i starten af januar.
Så det kan være, at ordføreren bliver tvunget til at skulle forholde sig til et eller andet, for der skal åbenbart forelægges nogle anbefalinger til drøftelse.
Det kan jo være, at ordføreren slipper for at tage beslutninger, fordi der ikke bliver besluttet noget som helst, hvilke der ikke er blevet af alvorlig grad de sidste mange år.
Zenia Stampe (RV), 2025-12-02:
Nu har jeg fornøjelsen af også at være retsordfører, og på retsområdet mødes jeg ofte med Liberal Alliance her i salen, og det er jo et rigtig lov og orden-parti.
Derfor undrer det mig egentlig lidt, at man roser den her ordning, hvor man betaler svineavlerne for at overholde loven.
Er det sådan en god pragmatisk og saglig tilgang, man kunne anvende over for andre typer kriminalitet, altså hvor man siger: Det er godt nok ulovligt, men vi ved, at I gør det alligevel, så nu begynder vi at betale jer for at lade være?
Skal man så betale dem, der ikke går over for rødt lys, og dem, der ikke en sen aften lige drejer til højre på cyklen, selv om der egentlig er rødt lys?
Altså, det er en del af den her aftale – og den er jeg meget kritisk over for – men jeg synes, det er lidt vildt, at Liberal Alliance i dag står og siger, at det er en ordning, som på en eller anden måde kan være et forbillede for andre ordninger.
Er landbruget bare det et eneste område, hvor man i stedet for at håndhæve loven og straffe dem, der begår lovbrud, vil betale dem for at lade være, og hvis de så alligevel gør det, ser man igennem fingre med det?
Carsten Bach (LA), 2025-12-02:
Tak for bemærkningerne.
Jeg skal ikke kommentere på samarbejdet mellem Radikale Venstre og Liberal Alliance på retsområdet.
Det vil jeg lade min kollega om at gøre.
Jeg mener ikke nødvendigvis, at der hundrede procent er et sammenligneligt grundlag, når det handler om de forhold, vi taler om i dag, men som jeg også svarede på hr. Søren Egge Rasmussens bemærkning før, skal loven overholdes.
Det gælder dyrevelfærdsloven, og det gælder alle andre love, også straffeloven.
Det mener jeg også sker på nuværende tidspunkt.
Sker det ikke, er der jo allerede sanktioner inkorporeret i den eksisterende lovgivning.
Den udvikling i forhold til pattegrisedødelighed, som vi gerne med f.eks. en afgift vil fremme, har jo i andre sammenhænge, hvor erhvervet bl.a. i forhold til mælkeproduktion har skabt nogle forbedrede vilkår i forhold til både klima, miljø og dyrevelfærd, vist sig at kunne fremmes ved netop at præmiere.
I Liberal Alliance anerkender vi økonomisk teori på basisniveau.
Hvis der er noget, vi gerne vil have mere af det, skal vi beskatte det mindre, og hvis der er noget, vi gerne vil have mindre af, skal vi beskatte det mere.
Zenia Stampe (RV), 2025-12-02:
Jamen nu er systematisk halekupering jo ulovligt i hele EU.
Det er så bare de danske myndigheder og et flertal blandt danske politikere, der har besluttet sig for, at det bare er noget EU-lovgivning, vores landmænd ikke behøver at følge.
Men det gør måske alligevel lidt ondt, at det sker, og det er også lidt pinligt, og så laver man en ordning, hvor man gudhjælpemig begynder at betale folk for ikke at gøre det.
Synes ordføreren fra ikke bare et lov og orden-parti, men også et parti, der plejer at gå ind for lavere skatter, at det er en fair måde at bruge skatteborgernes penge på, altså at vi betaler landbruget for at overholde lovgivningen?
Carsten Bach (LA), 2025-12-02:
Nu er det jo en ordning, der er skabt ind inden for produktionsafgiftsfondene, så det er en omfordeling af midler i landbruget, der er tale om, og ikke skattekroner, som spørgeren lige sagde.
Men jeg mener faktisk, at det er den rigtige måde at anvende simple incitamentsstrukturer på, nemlig at drive den udvikling, som vi ønsker politisk at fremme med generelle rammevilkår og her jo så med et økonomisk incitament.
Det synes jeg giver rigtig god mening, og det har jo også i andre sammenhænge vist sig, at det virker.
Tak for bemærkningen.
Jeg medgiver, at både ordføreren for forslagsstillerne og også andre ordførere har nævnt, at tempoet i Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri måske ikke er det højeste.
Nu har jeg her fra talerstolen skitseret en løsning, som jeg og Liberal Alliance mener kan være en af de rigtige, og jeg har sådan set en forventning om, at ministeren har noteret sig det, og at det kan blive en del af drøftelserne, når vi så bliver indkaldt af ministeren til møde.
Erling Bonnesen (V), 2025-12-02:
Vi kan bare konstatere, at hvis vi tog det hele ned i én stor spand og læssede det over i de robotter, der findes i dag, så ville det give en for dårlig genanvendelse.
Det er jo et faktum ud fra den viden, vi har nu.
Hvad er det så, der giver den bedst mulige og højeste grad af genanvendelse?
Det er det system, vi har nu.
Er det så færdigudviklet og hundrede procent perfekt?
Nej, det er det jo ikke, men det er så det, der stadig væk skal arbejdes på.
Den måde, vi gør det på nu, er bare den bedste med den kendte teknologi, vi har i dag.
Per Larsen (KF), 2025-12-02:
Vi har jo lavet en aftale, og der er masser af gode initiativer i den aftale.
Den er jo ikke helt implementeret endnu, og ting tager jo lidt tid, men der er sat væsentlige initiativer i gang, sådan at vi også kommer videre i processen med at skabe bedre dyrevelfærd ude i staldene.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-02:
Det er bare ikke korrekt, for ordføreren hopper jo let og elegant hen over den allerstørste skraldespand, vi har, nemlig spanden til restaffaldet, som bliver fyldt mere og mere, hvad også de seneste undersøgelser viser.
Folk putter mere og mere i restaffaldet, for de giver op.
De kan ikke finde ud af det selv.
Så siger ordføreren, at maskinerne ikke kan gøre det, hvis man bare hælder det hele i én stor spand.
Men det er der jo ikke nogen der siger noget om.
Lad os sige, at vi skal tage restaffaldet fra.
Men ordføreren modsiger jo sig selv.
Og så er der de der 55 kr., som regeringen lovede.
Det er blevet lidt dyrere.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-02:
Jo, og det, man kan sige, er, at vi med det, man kalder optisk sortering, ser, at det er fire-fem gange så godt på 2-3 år.
Så kan man forestille sig, hvor vi vil være henne sorteringsmæssigt på det her område bare om 2-3 år.
Det er der, man bliver nødt til at forstå, at det, vi beder om her, er der skal være teknologineutralitet, så man siger: Lad den bedste teknologi vinde.
Det er jo også det, vi mener at vi skal gøre på energiområdet, f.eks. når det handler om kernekraft og alt mulig andet.
Men jeg vil ikke være med til at lægge det her ideologiske snit ned over.
Jeg kan huske, at da vi sad og arbejdede med det her, handlede det mere om at opdrage befolkningen, end det handlede om at finde den bedste løsning til at håndtere affaldet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-02:
Det er jeg helt enig i.
Det er mere en socialdemokratisk opdragelsesmission, end det er noget, der har med miljø at gøre.
Jeg tror faktisk ikke, at ordførererne fra regeringspartierne har læst det hele igennem, for jeg synes, det står ret klart deri, at det skal være teknologineutralt, og at det bare skal være en option, man kan få lov at udnytte, såfremt man kan lave et tilsvarende produkt eller bedre i forhold til kildesortering.
Altså, kommunen bliver sat op til at lave noget, der følger op på alt det, vi har lyst til; vi skal sortere godt, og såfremt maskinerne gør det, så skal det også være en mulighed.
Er det ikke bare i sin essens det, beslutningsforslaget går ud på?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-02:
Jo, men så skal vi huske på, at det her jo også er en proces.
Vi går jo ikke fra ti fraktioner ned til én fraktion.
Altså, vi går ikke fra ti rum ned til ét rum.
Men muligvis kunne vi nå derhen, hvor vi kunne have fire eller fem rum, og så ville jeg som politiker have en vision om, at vi sigtede på at have ét rum, og på et eller andet tidspunkt tror jeg også at vi når derhen.
Men vi skal jo ikke stoppe den her teknologiske udvikling og holde op med at udnytte det, som vi allerede kan nu, fordi man ikke kan nå hele vejen hen til målet lige med det samme.
Det synes jeg er en forstokket tilgang til teknologi, som jeg ikke bryder mig om.
Det er tit det, vi har i Danmark, og det gør, at vi ofte kommer bagud i det internationale kapløb.
Thomas Monberg (S), 2025-12-02:
Mange tak for ordførerens saglighed.
Det klæder debatten i forhold til den debat, hvor man taler om andre partier hele tiden.
Det er jeg faktisk rigtig glad for at ordføreren ikke gør, men bliver på egen banehalvdel og står ved det.
Det er jeg virkelig glad for.
Nu nævner ordføreren, at der gives statsstøtte.
Kan du – undskyld, ordføreren – fortælle, hvor meget statsstøtte der er givet til ReSource i Esbjerg?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-02:
Ved du hvad, jeg er jyde, så det går nok.
Det tager jeg ikke så tungt.
Med hensyn til statsstøtten skulle det forstås på den måde, at det var okay, at det skulle være dyrere for danskerne at affaldssortere, fordi der var kommet nogle virksomheder.
Det var ikke et argument, jeg fremførte.
Det var jo en argumentation, som Venstre fremførte.
Så det skal man reelt set spørge Venstre om, men jeg tror ikke, at vi her kl. 9.00 tager en anden omgang, så det får man nok ikke lige mulighed for.
Thomas Monberg (S), 2025-12-02:
For hvis der var det, ville jeg gerne vide det, for det er i hvert fald ikke en præmis, jeg er gået ind på.
Da jeg var ovre at besøge dem, sagde de netop, at jo mere kildesorteret materiale, de får, jo højere kvalitet har de varer, de kan sælge, og derfor kan de også sende flere penge retur.
Det vil sige, at det koster mindre og mindre at komme af med, og så bliver det netop en ressource i stedet for affald.
Det er jo hele meningen med det, og det er også derfor, de hedder ReSource, altså fordi det bliver en ressource, som de reelt kan tage mindre for at modtage, da de kan sælge den dyrere, når kvaliteten er bedre.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-02:
Og det er jo ét lille ben på den samfundsanalytiske model, man skal lave omkring de her ting.
Op mod det, som jeg kan regne ud man siger er en ekstra genereret indtægt for den her virksomhed, som så går til statskassen og generelt til velfærd, skal der holdes de 700 kr., de 1.000 kr., de 1.500 kr., som hver eneste husstand i Danmark oplever som stigning på grund af den her affaldssortering.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-02:
Det var dejligt, at ordføreren kom ind på det, for når man har hørt det, regeringspartierne har sagt i debatten i dag, er det eneste positive, man hører om det her, at der er nogle genbrugsvirksomheder, som efterspørger et materiale, som er af stor værdi for dem, og for det betaler danskerne en kæmpestor regning.
Det er hele argumentationen fra regeringen og Venstres side.
Det er jo i sig selv vildt at høre, at det skal være danskerne, der skal subsidiere, at der er nogle i Esbjerg – og jeg under alle virksomhedsejere det godt – der skal have en god forretningsmodel, og for at få den, skal vi rense plastikket, så de, kan jeg forstå, kan bruge det til kødbakker, som må være et svindene marked under den her regering.
Men er virkeligheden ikke, at genanvendelse jo ikke nødvendigvis er problematisk at gøre med maskiner?
Det kan være, der er noget med den kvalitet, man ønsker at få for ligesom at sørge for, at der er nogle virksomheder, der får det ekstra godt i Danmark, men som jeg hørte ordføreren sige, kan man opnå op til 82 pct. genanvendelse med maskiner.
Er det ikke sådan rimelig fair at anslå, at vi ikke er i nærheden af at være oppe på 82 pct. med kildesortering i Danmark?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-02:
Det forstår jeg godt.
Men der er den der tilgang, hvor det lige pludselig er blevet til et spørgsmål om at lave statsstøtte til nogle nyopfundne virksomheder.
Er det nu det hele, det handler om, fordi der er kommet en virksomhed i Esbjerg, som jeg da kan unde det rigtig godt?
Jeg er altså ikke villig til, at det skal blive 1.000 kr., 1.500 kr. eller hvor meget dyrere for hver enkelt borger derude, fordi vi skal give statsstøtte til nogle virksomheder nede i Esbjerg.
Den går altså ikke.
Erling Bonnesen (V), 2025-12-02:
Ordføreren henviser til, at der er andre steder, hvor det går rigtig, rigtig godt.
Men det går jo ikke godt med genanvendelsen i den forstand, som vi vil have det.
Det kan godt være, man gør det på en anden måde og mere centraliseret, men man har jo ikke opnået de her genanvendelsesprocenter, og det er jo det, hele øvelsen går ud på.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-02:
Ordføreren sagde det der med, at vi har lavet en lov for 5 år siden, og så kan man ikke ændre den.
Jeg synes da, at jeg mange gange herinde hører Enhedslisten komme med forslag til love, der allerede er gældende, f.eks. ændringsforslag.
Så jeg vil gerne lige høre om noget.
Forslaget er jo egentlig ret neutralt.
Der står i forslaget, at det her går ud på, at det kan ske, såfremt man kan lave noget, der er tilsvarende godt.
Så kan man argumentere for, at det er lige så godt nu, eller at det ikke er lige så godt nu, men forslaget her gør jo bare, at såfremt man kunne lave maskinel sortering og det var lige så godt som det, man laver, eller bedre, så skal de have lov til det.
Så hvorfor er det et problem for Enhedslisten at skrive noget ind, som jo ikke gør noget dårligere, men bare åbner potentialet for, at man kan gøre noget bedre på det område?