runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Poll (ALT), 2018-12-19:
Vi kommer ikke til at pege på andre statsministerkandidater end vores egen.
Men vi kommer til at se positivt på forslag, der ligner vores egen politik, og vi kommer til at stemme imod politik, som ligger langt fra det, der er vores politik.
Jeg ved ikke, om boligjobordningen er et relevant eksempel, men det er rigtigt, at der gik vi ind og var med i nogle forhandlinger og sagde: Hvis vi kan få gjort det her tilstrækkelig grønt, kan vi godt være med, ellers er det uinteressant.
Jeg forestiller mig, at det er noget i den retning, ja.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-12-19:
Jeg kan se, at finansordføreren har stillet et godt spørgsmål her den 3. december, som lyder: »Vil ministeren fremlægge en samlet oversigt over de drivhusgasreducerende og drivhusgasøgende i finansloven for 2019.«
Det synes jeg var et rigtig godt spørgsmål, for så kunne man jo forholde sig til, om de der økonomiske forslag også havde nogle negative sider med en øget CO2-udledning, eller om der f.eks. var nogle ting, som trak i den rigtige retning, og man derfor ikke udelukkende skulle prioritere ud fra økonomiske hensyn, men også ud fra, om det havde en reducerende CO2-effekt.
Så synes jeg, det er lidt skuffende, at der så kommer et svar – det er nok kommet i nat, men jeg har set det her i dag – hvor der jo står, at man ikke er i stand til at tælle tallene sammen, og så har man så en lang liste over nogle ting, som er plusser og minusser i det store regnestykke.
Jeg vil gerne høre, om finansordføreren for Alternativet er tilfreds med det sene og mangelfulde svar, der er kommet fra ministeren, og om ordføreren kan se, at der er nogle måder, vi kan arbejde med det her på frem mod næste års finanslovsforslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-19:
Tak for svaret.
Jeg er glad for det første svar.
Jeg er enig i, at det ikke er nemt, men jeg er glad for at høre, at Alternativet også mener, at det er den mest saglige vej at gå.
I SF mener vi, at man skal gå i retning af øge den grønne check, som den lidt populært kaldes, altså at man kompenserer folk for den ekstra udgift, der er ved de helt nødvendige afgifter, der skal til på en lang række områder.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-12-19:
Tak for det.
Det lyder fornuftigt.
Det må vi jo arbejde sammen med en ny regering om, tror jeg.
Så tror jeg, at det er nemmest at få det indført.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvorfor Alternativet vil friholde halvdelen af den danske oksekødsproduktion fra en afgift, for danskerne spiser jo kun cirka halvdelen af det oksekød, der bliver produceret i Danmark.
Og så bliver den anden halvdel eksporteret.
Så vi har altså en kæmpe klimabelastning i Danmark, hvor de danske forbrugere kan få lov til at betale en afgift, og hvis de køber det hakkede billige oksekød, kan de komme til at betale forholdsvis meget i forhold til de rige, som køber oksemørbraden.
Kan ordføreren ikke se, at der er et hul i forslaget, når man kun vil lægge afgifter på halvdelen af den danske oksekødsproduktion?
Christian Poll (ALT), 2018-12-19:
Vores forslag er en start.
Vi tænker ikke, det kan løse alle de problemer, der er.
Vores forslag er fokuseret på, at vi skal have forbruget af det kød, som har den største klimabelastning, ned.
Som vi tidligere har debatteret her i salen, har vi en meget stor kødproduktion i Danmark, og meget af den går til eksport, og den problemstilling og den klimabelastning, der ligger i det, skal vi jo også have set på.
Men det tror jeg fungerer bedst ved at bruge andre værktøjer.
Anders Johansson (KF), 2018-12-19:
Altså, vi er blandt de allerførste lande i verden, som klart melder en målsætning ud om, hvornår vi vil udfase benzin- og dieselbiler, blandt de allerførste i verden.
Allerede om 2 år – eller i 2020, det er jo allerede om godt 1 år – skal der ikke kunne indregistreres nye CO2-udledende busser f.eks. Det begynder med transportsektoren, bagefter er det taxaer, og så er det almindelige biler.
Det er en kæmpestor omstilling af vores samfund, vi er i gang med.
Vi er blandt de førende i verden, tror jeg, i forhold til at drive den her udvikling, og det er jo der, vi skal være.
Vi skal være dem, der sætter retningen, selvfølgelig skal vi det.
Det skal vi være ambitiøse med, synes jeg, og det er vi også.
Altså, med den her omstilling, der vil ske i de kommende år i transportsektoren, vil der blive taget rigtig, rigtig store skridt i den rigtige retning, og Danmark vil være blandt de førende.
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Tak for det, og først tak til ordføreren for ordførertalen.
På udlændingeområdet kan vi nok ikke være mere uenige, end vi er, men jeg har alligevel stor respekt for, at man også står på mål for den politik, som man gerne vil føre.
Stor respekt for det, og derfor vil jeg gerne spørge Det Radikale Venstre, som jo har sagt, at man ikke vil pege på en socialdemokratisk ledet regering, hvis de ikke ændrer udlændingepolitikken, det er i hvert fald sådan, vi har forstået det: Hvordan ser ordføreren så nu på at man kan se, at Socialdemokratiet også begynder at bakke på den dagsorden, der har været ført igennem flere år?
Man ville gerne stramme udlændingepolitikken, men nu begynder man at bakke tilbage, man vil ikke stemme for at få et tredje udrejsecenter, man ikke stemme for, at hjemrejseydelsen, altså den tidligere integrationsydelse, bliver sat ned.
Er det et positivt tegn set fra Det Radikale Venstres synspunkt, som jo tidligere har sagt, at hvis man ikke ruller nogle af de stramninger tilbage, som der er kommet over den sidste valgperiode, så kommer der ikke en socialdemokratisk ledet regering med De Radikales stemmer?
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Tak for rosen.
Det er fuldstændig korrekt, at Radikale Venstre kun vil være grundlag for en regering, hvis vi kan stå inde for den retning, en regering har, og det handler ikke kun om udlændingeområdet, men det handler om politik generelt.
I morgen skal vi stemme om en sag, jeg går meget op i, nemlig danske statsborgeres mulighed for at have deres ægtefæller og ægtefællers børn her.
Der vælger Socialdemokratiet at stemme imod vores forslag, så jeg kan vist rolig sige, at jeg ikke synes, vi er helt i mål.
Jeg kan forstå, at Socialdemokratiet stemmer gult, altså hverken for eller imod den her flygtningeø, asylø, og jeg ved helt ærligt ikke, hvordan man skal tolke det.
Vi må se, hvad nogle forhandlinger på et tidspunkt leder til.
Vi ser gerne, at man tager børnefamilierne ud af Sjælsmark, og at man så kunne bruge den kaserne til at have de her mennesker på, og så kunne man jo helt spare de her penge.
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Tak for det.
Men fra De Radikales side må man vel kunne se det.
Hr. Mattias Tesfaye var ude i pressen og sige, at det her er spot on – en øde ø er lige det, vi har ønsket siden 2000; da var Socialdemokratiet de første til at komme med forslaget – og nu har vi her fra Folketingets talerstol i dag hørt, at man fra Socialdemokratiets side faktisk ikke rigtig ved, hvad man mener om det.
Altså, det, der var en rigtig god idé og rigtig godt med, at forslaget kom, for få dage siden, kan man nu ikke stemme for.
Mener De Radikale ikke, at det er et klart signal om, at man flytter sig i De Radikales retning, altså at man slækker på den udlændingepolitik, man ellers har givet udtryk for at man har haft?
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Tak til Alternativet, og velkommen som finansordfører.
Det er altid godt at få frisk blod i kredsen.
Nu er det jo kendt, at Alternativet ikke vil støtte fru Mette Frederiksen som statsminister.
Man stiller med sin egen statsministerkandidat.
Og som det næste vil jeg spørge: Hvad er årsagen?
Hvad skulle en statsministerkandidat fra Socialdemokratiet levere til Alternativet, før det i givet fald ville blive sådan, at man alligevel kunne overveje støtte fru Mette Frederiksen som statsminister?
Christian Poll (ALT), 2018-12-19:
Vi peger på os selv, fordi vi er det eneste parti, der er ambitiøse nok.
Hvis vi ikke selv kan danne regering – men det er jo det, vi peger på, vi peger på vores leder, Uffe Elbæk, som statsminister – sætter vi vores mandater fri.
Vi sætter dem fri af blokpolitikken og fri af politiske alliancer, fri til at arbejde for Alternativets politik.
Det vil sige, at vi sætter mandaterne fri til at arbejde for den grønne omstilling, for en seriøs bæredygtig politik, for større lighed, for respekt for menneskerettighederne og alle de ting, vi har stående i vores regeringsprogram, fra sag til sag med alle dem, der har lyst.
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Så det er en bekræftelse af, at Alternativet ikke på noget tidspunkt kommer til at støtte en socialdemokratisk ledet regering med fru Mette Frederiksen som statsminister.
Enten hedder det hr. Uffe Elbæk som statsminister, eller også står man fri efterfølgende og stemmer sag for sag.
Er det sådan, det skal forstås?
Christian Poll (ALT), 2018-12-19:
Det er korrekt forstået.
Vi holder ikke hånden under nogen regering.
Vi bruger vores stemmer sag for sag til at arbejde for vores politik.
Øjvind Vilsholm (EL), 2018-12-19:
Tak, og tak til ordføreren for en tale, der havde tilpas stor vægt på klimakrisen, som jo i sandhed er alvorlig.
En anden alvorlig krise, som jeg ved ordføreren sikkert også er bekendt med, er jo biodiversitetskrisen, altså det ekstreme tab af arter, vi står over for.
I Danmark har vi 2.262 arter – dyre- og plantearter – på rødliste.
Det vil sige, at de er truet i et eller andet omfang.
369 af dem er faktisk kritisk truet.
Regeringen har jo ikke sådan rigtig taget fat om det og slet ikke med det her finanslovsudspil.
Synes Alternativet, at man kunne gøre lidt mere på det her område?
Christian Poll (ALT), 2018-12-19:
Tak for spørgsmålet.
Det er helt sikkert et område, som vi synes der skal gøres rigtig meget for.
Klimakrisen er i vores verden nummer et.
Vi så jo regeringen for nylig være ude og levere 0,4 pct. mere natur i Danmark.
Det er jo slet, slet ikke nok.
Står det til os, vil vi f.eks. sætte hele statsskoven fri for skovdrift.
Vi vil tage arealer ud af landbruget, de såkaldte lavbundsarealer, og få dem omdannet til natur og en række andre tiltag, som kan vende tilbagegangen i biodiversitet i Danmark til en fremgang.
Og så skal der også arbejdes internationalt på den dagsorden.
Øjvind Vilsholm (EL), 2018-12-19:
Det er jeg glad for at høre.
Regeringen har jo peget på, at netop med de der 0,4 pct., man vil udlægge til urørt skov, vil man gøre det sådan, at det faktisk først træder i kraft i 2065 – altså, jeg kan næsten ikke regne så langt, det er jo om langt over 30 år.
Vi er derhenne, hvor regeringen så også, inden det bliver udlagt til urørt skov, vil tømme skoven for ressourcer, altså fælde alt det gamle træ, som er det, der skal ligge i skoven og sørge for biodiversiteten, sørge for, at der er svampe, som kan omdanne træet og give liv til smådyr og sådan noget.
Så har Alternativet nogen sådan klare svar på, hvordan vi gør det hurtigere end regeringen?
Christian Poll (ALT), 2018-12-19:
Jamen jeg er helt enig.
Det er jo pudsigt at se, hvad det er, regeringen har fremlagt på det her punkt, for det er på meget langt sigt, og det er meget små arealer, vi taler om.
Det, man skal gøre i stedet for, er, at man jo skal tage en principbeslutning om at tage hele statsskovsarealet ud af omdrift – det er så 18 pct. af Danmarks skove.
Tilbage er der stadig væk 82 pct., som man kan bedrive skovdrift i – i de private skove.
Men nogle af dem vil jo også være relevante at lave natur i.
På den måde vil vi få meget mere natur, og det er jeg glad for at vi kan samarbejde med Enhedslisten om, så vi kan få skabt meget mere natur i skovene f.eks. og over en meget kortere årrække.
Jeg tænker, sådan noget kan fritlægges over en måske 10-årig periode eller noget i den stil.
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Jeg er meget bekymret for Alternativets økonomiske politik, for jeg synes, Alternativet har lagt sig meget, meget langt til venstre, hvad netop den angår.
Alternativet vil bl.a. have en ugentlig fridag, som, så vidt jeg husker, vil koste et par hundrede milliarder kroner.
Alternativet vil heller ikke hente den sidste olie op af Nordsøen, hvilket slår et hul i kassen på lidt over 100 mia. kr.
Når man fører sådan en økonomisk politik, har jeg svært ved at se, at Alternativet vil kunne få råd til at lave de massive investeringer i klima og i grøn omstilling, som ordføreren holder en rigtig god tale om.
Hvordan hænger alle de her løfter fra Alternativets side sammen med, at man også rigtig gerne vil bruge rigtig mange penge på nye tiltag, især på klimaområdet?
Christian Poll (ALT), 2018-12-19:
Jeg kan heldigvis berolige hr. Andreas Steenberg med, at vi har et fuldt finansieret forslag – en såkaldt finanseringsplan – for vores regeringsprogram, og i den flytter vi rundt på rigtig mange milliarder, men udgifter og indtægter går altså op.
Så vi har tænkt det hele igennem.
Jeg kan nævne, at det, som jo er vores største satsning, er de 80 mia. kr. til den grønne omstilling, og dem har vi fundet ved at forudbeskatte pensionsmidlerne.
Det er et forslag, som vismændene har peget på i en anden sammenhæng, og som rent faktisk er en anerkendt løsning.
I den situation, vi står i i dag, har vi brug for rigtig mange midler til at sparke løsningen på klimakrisen, der står lige her foran os, i gang, og derfor ser vi det her som en helt ekstraordinær situation.
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Ordføreren svarer bare ikke på spørgsmålet.
Jeg har læst Alternativets økonomiske plan, og der er ingen finansiering til den ugentlige fridag, og der er ingen finansiering til at lukke det hul, som Alternativets politik vedrørende Nordsøolien medfører.
Så sent som i går gik Alternativet også med til at lave en statsbank, og det kommer også til at koste rigtig mange penge, men det er der heller ingen finansiering til i den plan.
Så der er altså nogle store huller, og hvor vil Alternativet finde de penge?
Christian Poll (ALT), 2018-12-19:
Jeg undrer mig lidt over det, spørgeren siger her.
Vores plan har endda et vist overskud, som vi kan arbejde med, på forslag, der skulle komme til, og vi har ikke udmøntet alle de 80 mia. kr. i aktiviteter, så nogle af dem kan nok bruges til det.
Videnskaben fortæller os, at vi ikke kan hive mere end 20 pct. af de kendte reserver op af Nordsøen, og det må vel være en præmis for alle regeringer.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-19:
Alternativet kommer nogle gange med nogle forslag på afgifter på forskellige områder, f.eks. senest kød.
SF er jo enige i retningen – vi skal have omlagt vores forbrug, den måde, vi spiser på, vores landbrug, måden, vi transporterer os på osv.
Vi skal sætte ind på alle områder.
Men jeg undrer mig lidt, når der kommer sådan nogle pletvise afgiftsforslag, for det er vel ikke kødet, man vil afgiftsbelægge, men CO2-udledningen – eller det kan også være rettet mod dyrevelfærd –
Så i stedet for have en kødafgift, en flyafgift, en avokadoafgift eller en jeansafgift – og jeg gør ikke grin, for det jo alt sammen noget, der bidrager en masse til CO2-udledningen – er det så, selv om det ikke er så poppet eller overskriftsagtigt, ikke bedre at have én CO2-afgift, der dækker den udledning, der er?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Afgifter har jo tit til en social ubalance.
Det er dem, der har mindst, der bliver mest berørt af det.
Så for at sikre en social balance, hvad vil Alternativet så gøre for, at det ikke dem, der har mindst, der skal betale for den grønne omstilling?
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Nej, det tager jeg det faktisk ikke som et signal om.
Jeg tager det som et signal om, at man ikke kan beslutte sig, og det kan vi fra Radikale Venstres side ikke rigtig bruge til noget.
Vi vil gerne have en regering og støtte en regering, der beslutter sig for nogle ting.
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
For når ordføreren for Det Radikale Venstre siger, at man ikke kan lægge stemmer til en regering, hvis ikke man fra radikal side kan stå inde for den udlændingepolitik, som den regering i givet fald skal føre,
synes jeg det er ærlig snak.
Betyder det så, når vi nu taler om et tredje udrejsecenter på Lindholm, at det er noget, som man fra Radikales side siger ikke er en politik, man kan stå inde for, og det derfor ikke skal være med i et kommende regeringsprogram?
Betyder det, at det ændringsforslag, som De Radikale også stiller, om, at man skal tilbagerulle integrationsydelsen eksempelvis, hvor Socialdemokratiet har indikeret i dag, at man her også stemmer gult, at det også er noget, som man skal have som en indrømmelse, for at man kan stå inde for den udlændingepolitik og dermed lægge stemmer til den regering?
Rune Lund (EL), 2018-12-19:
Jeg har jo været inde og kigge på Det Radikale Venstres 2030-plan.
Den har navnet »Fremad«.
Det er en meget interessant plan.
Der står også mange gode ting i den.
Men da jeg kiggede sidst i planen, manglede der noget.
Der manglede en tabel, for der var ikke nogen finansiering af planen, som blev fremlagt.
Det undrede mig lidt, for når vi laver planer i Enhedslisten, gør vi altid meget ud af, at der følger finansiering med.
Hvis man kigger på vores plan, vores 100-dagesplan, som hedder »100 dage med Enhedslisten«, vil man se, at der hører et 42 siders metodenotat med, hvor vi præcist beskriver, hvordan vi finansierer planen, og hvordan vi har regnet os frem til det, så alle kan se det.
Så det undrede jeg mig lidt over.
Men det, som egentlig bekymrer mig i den sammenhæng, er, hvor pengene så skal komme fra.
I forlængelse af det spørgsmål, som hr. Finn Sørensen stillede: Er det igen pensionsalderen, der skal hæves?
Er det igen de syge og de arbejdsløse, der skal betale?
Altså, hvem er det, der skal betale den her gang for de i øvrigt mange gode initiativer, som der er i 2030-planen fra De Radikale?
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Faktisk har vi ikke lavet en 2030-plan.
Vi har lavet en økonomisk 2025-plan.
Men jeg er egentlig helt glad for, at hr. Rune Lund spørger om det, for jeg kan jo så benytte spørgsmålet til at sige til min gruppe, at vi skal have gjort arbejdet med vores 2030-plan færdig.
For hr. Rune Lund har helt ret i, at vi mangler at fremlægge den samlede økonomiske politik, og det vil vi selvfølgelig gøre inden et valg.
Som jeg også diskuterede med hr. Finn Sørensen
, mener vi stadig, at man godt kan begynde at indfase den allerede aftalte stigning i pensionsalderen hurtigere, så vi har flere penge at gøre godt med til at investere i børn og klima og uddannelse.
Og så vil vi også gerne lave den her særlige ordning for folk, der er nedslidte.
For det er et problem, at vi bare hæver pensionsalderen uden at tage hensyn til dem, der simpelt hen ikke kan arbejde så lang tid.
Så vi kommer med en plan, men det er korrekt, som hr. Rune Lund antager, at det stadig er vores pensionsalderudspil, der ligger bag den.
Rune Lund (EL), 2018-12-19:
Jeg ser meget frem til, at finansieringen af planen kommer.
Det var jo i midten af september, at planen blev fremlagt, og nu her 3 måneder efter er finansieringen endnu ikke kommet; men det ser vi frem til.
Det, som bekymrer mig utrolig meget, er jo, at seniorførtidspension er for folk, der er nedslidte, men når man bare hæver pensionsalderen til 69 år – det vil den blive hævet til i 2020, hvis velfærdsforliget, som det så smukt hedder, står ved magt og ikke bliver opsagt inden – vil det betyde, at folk skal arbejde, til de er 69 år.
Altså, forestiller Det Radikale Venstre sig, at man virkelig, hvis man f.eks. er slagteriarbejder, kan arbejde, til man er 69 år?
For en ting er jo, at man kan komme på en eller anden form for seniorførtidspension – hvis den ordning måtte blive god på et eller andet tidspunkt – hvis man er helt nedslidt, men har man ikke som slagteriarbejder f.eks. også ret til at have et godt liv i alderdommen, hvor man har kræfter, tid og overskud til f.eks. at være sammen med børnebørnene efter arbejdslivet?
Altså, vi lever jo for andet end bare at arbejde, og når vi holder op med at arbejde, skal vi forhåbentlig ikke være så syge og nedslidte, at vi dårligt kan være sammen med vores børnebørn.
Altså, hvad er det for nogle overvejelser, Det Radikale Venstre gør sig her?
Og hvad er det for en finansiering af 2030-planen – ud over en højere pensionsalder – der kan ligge grimme elementer af her?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre noget mere om.
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Vi gør os selvfølgelig den overvejelse, som hr. Rune Lund glemmer at nævne, nemlig at folk bliver ældre og ældre.
Og så synes jeg, det er helt logisk, at vi tager en diskussion i det fællesskab, vi har her i Danmark, om, om det, hvis man får – det er et tænkt eksempel – 5 år mere i livet, så er 5 år på pension, eller om man også nogle af årene skal være med til at bidrage, sådan at vi kan løse klimaudfordringerne og løse de sociale udfordringer, vi har.
Der synes vi, det er rimeligt, at dem, der kan, bliver længere på arbejdsmarkedet, og så skal vi lave en ordning for bl.a. slagterimedarbejderne, for jeg tror ikke, at de kan arbejde, til de er 69 år.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2018-12-19:
Det var lige sådan en opfølgning på spørgsmålet om nordsøolie.
For det er svært for mig helt præcist at forstå svaret og begrundelsen for, hvordan nordsøolie kan finansiere grøn omstilling.
Der er et eller andet, der er modstridende der.
Det vil jeg måske gerne have uddybet.
Kunne man f.eks. i stedet for at bruge den finansiering gå ind i noget med benzin- og dieselafgifter?
Kunne det være en mulighed?
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Grunden til, at man får penge ud af Nordsøen, er selvfølgelig, at den olie og gas, der bliver udvundet, bliver solgt, og det har man så beskattet, og det giver jo så en indtægt.
Der ligger et svar fra skatteministeren til hr. Rune Lund, der opgør, at det over en årrække svarer til 100 mia. kr.
Hvis ikke man vil udvinde olie og gas i Nordsøen, tror jeg, det vil blive udvundet i andre lande, så jeg tror ikke, det vil have den store klimaeffekt.
Men det vil jo så i hvert fald have den effekt, at man mangler pengene i Danmark og i dansk økonomi.
Jeg har svært ved at se, at man kan hæve benzin- og dieselskatterne tilsvarende.
Efter de beregninger, jeg har set, er det meget svært at få flere penge ud af det, fordi der vil ske det, at rigtig mange vil køre til grænsen og købe benzin og diesel, og så får man ikke den store indtægt ud af det.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2018-12-19:
Jeg forstår stadig væk heller ikke helt argumentet – altså at hvis vi ikke gør det, så er der nogle andre, der gør det – i og med, som det blev nævnt før, at alle lande ligesom må følges ad.
Jeg tror, at andre lande har det på den måde, at de også føler, at de helst vil være dem, der udvinder olie, altså ligesom ordføreren her nævner, nemlig at det nok er bedst, at det er Danmark, der gør det.
Mon ikke alle andre lande også mener, at det er bedst, at det er dem, der gør det.
Så vi kunne i stedet for alle sammen lade være eller i hvert fald i takt skrue ned, som videnskaben anbefaler.
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Men det gør alle lande jo bare ikke.
De næste mange årtier kommer der jo til at være fly og biler rundtomkring i verden, som bruger benzin og diesel, og så synes jeg lige så godt, at vi kan udvinde det.
Vi er i øvrigt også bedre til at udvinde naturgas og olie i forhold til miljø og klima.
Så det synes jeg er en god idé.
Og hvis man vælger ikke at gøre det, mangler man 100 mia. kr. i sin økonomiske politik.