Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-02-29:
Tak for det, og tak for den positive modtagelse.
Det her lovforslag lukker jo et tomrum, der har været i de senere år, og det baserer sig fuldstændig, som flere ordførere også har været inde på, på et grundigt stykke forarbejde, og der er ikke nogen tvivl om, at det selvfølgelig har en betydning for de hundredtusindvis af danskere, der ejer en andelsbolig, og hvor vi nu får lukket det tomrum, der har været.
Mens priserne på det øvrige boligmarked er steget og steget, har priserne på nogle af andelsboligerne stået i stampe, fordi de nye offentlige vurderinger blev udskudt igen og igen og de til sidst helt blev droppet.
Jeg er rigtig glad for, at vi med lovforslaget her kan få skabt en afklaring og også kan få skabt mere ro og tryghed for andelsboligejerne igen.
Jeg har selv boet i en af de andelsforeninger, der gik nedenom og hjem, og jeg ved, hvor meget det betyder for nattesøvnen, om man kan regne nogenlunde med værdien af ens bolig, og derfor betyder det her lovforslag noget.
Det, vi gør her, er, at vi ændrer på de måder, en andelsboligforening kan værdiansætte ejendommen på og dermed også værdien i de enkelte boliger.
Vi fastholder, at der skal være forskellige måder og forskellige veje, man kan vælge imellem, og det har der traditionelt altid været forskellige opfattelser af her i Folketinget, og det er der selvfølgelig også uforandret.
Derfor er det her lovforslag et udtryk for et kompromis, og det er, fordi vi har forskellige måder, de forskellige andelsforeninger har valgt at køre på.
Der er meget forskellige udgangspunkter for de forskellige andelsboligforeninger i dag.
Der er meget stor forskel på, om det er by eller land, der er meget stor forskel på, om det er små foreninger, eller om det er kæmpestore foreninger, der er stor forskel på, om det er nybyggede, altså nye, foreninger, eller om det er gamle foreninger.
Så det er bare for sige, at de situationer, de enkelte andelsforeninger står i, er ekstremt forskellige, og at vi har valgt at give mulighed for, at der er frit valg i forhold til nogle forskellige veje, man kan gå.
Men vi ændrer som sagt en smule på, hvordan man værdiansætter, og dermed bliver værdiansættelsen mere retvisende, uanset hvilken metode man vælger til værdiansættelsen, og på den måde kommer vi også til at gøre omkostningerne så lave som muligt for andelsboligforeningerne.
Det er jeg selv meget begejstret over, og det betyder selvfølgelig rigtig meget i en andelsboligforenings økonomi, at vi går ind og laver de lettelser, vi gør, med det her.
Og dermed gør vi jo også, hvad vi lovede, da vi afskaffede de offentlige vurderinger af andelsboligejendommene, og vi gør i øvrigt også det, som ekspertudvalget dengang i forbindelse med afskaffelsen har anbefalet os at gøre.
De to ændringer har flere forskellige været inde over, så det skal jeg gøre kort, men vi gør det jo muligt, at man kan regulere den seneste offentlige vurdering, sådan at værdien af andelsboligforeningen kommer til at følge den almindelige prisudvikling, og sådan at værdien af ejendommen ikke bliver udhulet, og dermed vil det stadig væk være relevant at sætte sin andelsværdi efter den offentlige vurdering, hvilket mange foreninger, især de mindre, stadig ønsker, jo bl.a. fordi det er gratis for dem.
Og det er altså ikke uvæsentligt, at det er en gratis vej at gå for en andelsforening, og derfor er der en hel del, der har et ønske om at holde fast i det.
Den anden ændring, vi laver, handler så om valuarvurderingerne, hvor vi forlænger den periode, valuarvurderingerne er gyldige, fra 18 til 42 måneder.
Det betyder, at en valuarvurdering fremover kan bruges i 3 år i stedet for kun et enkelt år, hvis foreningen ønsker det.
Så foreningen kan godt lave flere valuarvurderinger, hvis man gerne vil det, men man kan altså forlænge sin valuarvurdering, og det er selvfølgelig også væsentlig billigere for en forening, at man ikke behøver at få dem gentaget så ofte.
Jeg er glad for, at vi har fået bred opbakning til lovforslaget, og de bemærkninger, der har været, vil vi selvfølgelig kigge på i udvalgsarbejdet.
Det er jo også det, høringsfaser er til for, altså at vi bliver klogere, og det vil sige, at jeg ser frem til udvalgsarbejdet, og til, at vi kan behandle nogle af de spørgsmål, der har været oppe.