Pernille Schnoor (ALT), 2018-12-14:
Den er vigtig, og der er mange ting at tage fat på, hvilket vi også hørt fra de andre ordførere her i dag.
Jeg kunne godt tænke mig at starte med at tage udgangspunkt i ordet trygt.
TrygFondens undersøgelse fra sidste år, som er blevet nævnt tidligere i dag, viste, at 54 pct. af borgerne over 40 år ikke føler sig trygge, men føler sig betænkelige ved den ældrepleje, de har udsigt til.
Tryghed er et ord, som er populært, og som ofte høres i medierne.
Tryghed er noget, langt de fleste af os kender til, men hvad betyder det?
Der findes ikke en entydig definition af ordet tryghed.
Det, der defineres som trygt for den ene, i den enes situation, kan være noget helt andet for den anden.
Men når det er sagt, skal det være trygt f.eks. at være indlagt på et hospital i Danmark, og det er det heldigvis også i de fleste tilfælde – undtagen hvis man f.eks. ligger på gangen.
Det vil langt de fleste mennesker nok opleve som utrygt og uværdigt, fordi man ikke har nogen form for privatliv.
Dansk forskning viser faktisk også, at relativt set dør 9 pct. flere patienter, når der er overbelægning på et hospital.
Der skal være økonomi til, at man som ældre patient ikke skal tilbringe sin tid i en seng på en gang, og der skal være mulighed for, at så få som muligt ender deres tid i en seng på hospitalet.
I 2016 døde 43 pct. af danskerne under en indlæggelse.
Professor Frede Olesen fra Institut for Folkesundhed sagde for nylig nogle ting omkring tryghed og sygdom til Politiken.
Han sagde, at angst og utryghed kan være symptomforværrende, og han sagde også: »Vi har haft et sundhedsvæsen, som gennem mange år har været fokuseret på en biomedicinsk optimering af behandlingen.
Den prioritering er sket på bekostning af tryghed, tillid og kontakt til patienten.
Gennem de senere år er der dog sket en ændring: Det professionelle samfund har fået et skarpere blik for, at der er brug for en bedre balance ...«
Det nytter nemlig ikke noget, at ældre patienter tilbringer al deres tid hjælpeløse og inaktive i en seng, når de f.eks. er på et plejehjem eller på et hospital.
En dansk undersøgelse viser, at ældre patienter, der kunne gå ind uden assistance, da de blev indlagt, tilbringer 17 ud af døgnets 24 timer i sengen under en indlæggelse – 17 ud af 24 timer!
Ud over hvad det må betyde for deres trivsel, betyder det helt konkret, at de mister muskelstyrke og funktionsevne under indlæggelsen, hvilket igen betyder, at når de kommer hjem fra hospitalet, har de en dårligere balance, en dårligere mobilitet; at de har en dårligere evne til at klare helt almindelige daglige gøremål, og det kan betyde en risiko for faldulykker og for social isolation og ensomhed.
Og det skal vi gøre noget ved.
Vi skal hjælpe ældre med at være så aktive som muligt, også under en indlæggelse.
Det er utrolig vigtigt, at vi finder ud af, hvad vi gør ved den trivselsudfordring, vi har, i forhold til vores ældre medborgere.
Det kan ikke være rigtigt, at man skal ende sine dage med ikke at trives, med at føle sig ensom og utryg og ikke have et godt liv.
Jeg vil dog også glæde mig over i dag, at vi har gjort nogle gode ting, og at vi har fået gennemført nogle gode ting sammen.
Jeg glæder mig f.eks. over, at vi har sat fokus på at få nedbragt brugen af antipsykotisk medicin; at vi har fokuseret på ældre med sorg, som kan få gode tilbud om f.eks. psykologhjælp; at vi har sat et arbejde i gang med at få demensvenlige stuer på hospitalerne, hvilket gør, at vi også får patientvenlige stuer på hospitalerne, og det er rigtig, rigtig godt.
I Alternativet mener vi, at der er brug for en helhedsorienteret indsats: at man skal lytte til hver enkelt ældre, at vi tilpasser indsatserne til den enkelte ældre, at vi inddrager sociale komponenter i indsatserne, at vi fokuserer på forebyggende indsatser, og at vi i langt højere grad inddrager pårørende og civilsamfundet.
Alle har fortjent en tryg og god alderdom, og det skal vi, der er her i dag, gøre alt for at vores ældre får.
Der er stadig problemer, der skal løses.
Tak for debatten, og tak for ordet.