runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-04-16:
Jeg er med på, at der måske ikke er faldet endelig dom i de her forskellige anklager omkring brud på folkeretten og krigsforbrydelser, men vi ved, at mange, mange tusind civile er blevet dræbt; vi ved, at rigtig mange af dem er børn; vi ved, at nødhjælpsarbejdere er blevet dræbt, journalister er blevet dræbt og hospitaler er blevet bombet; vi ved, at det har været umuligt at få nødhjælp ind.
Vi ved alle de her ting med sikkerhed.
Vil Moderaterne tage afstand fra den form for krigsførelse, som Israel laver lige nu?
Pelle Dragsted (EL), 2024-04-16:
Tak for det, og tak for talen.
Kunne man ikke også godt mene, at det forholder sig omvendt, nemlig at det er fraværet af et håb om og en tro på i den palæstinensiske befolkning, at der faktisk kan komme en fredelig, forhandlet løsning med en fri palæstinensisk stat, som i meget høj grad gør det nemmere for Hamas – og helt enig, det er en brutal, antisemitisk forfærdelig terrororganisation – at mobilisere og vinde tilslutning?
Er det ikke netop fraværet af håb, altså årtiers håbløshed, hvor man bare har set den israelske besættelse af de palæstinensiske områder ekspandere med nye bosættelser, med forstærket undertrykkelse?
Kan ordføreren se, at det kunne være, at det faktisk var omvendt, nemlig at man ved meget klart at sende det signal, at vi er på jeres side omkring en palæstinensisk stat, kunne det svække Hamas?
Henrik Dahl (LA), 2024-04-16:
Tak for ordet.
I LA går vi ind for en forhandlet tostatsløsning, og når man ser på beslutningsforslag B 140, kan man se, at det ikke er et forslag, der bidrager til noget konstruktivt.
Som udenrigsministeren også har gjort rede for, er de helt elementære betingelser for, at Palæstina kan blive en stat, ikke opfyldt.
Så derfor går vi ikke ind for det.
Det vil altså sige, at hvis man omsatte forslaget til praksis her og nu, ville en terrororganisation, som ønsker et styre, der helt konkret minder om Islamisk Stat, komme til at få en bestemmende indflydelse i den her påtænkte selvstændige stat, altså en hårdkogt antisemitisk organisation og en organisation, der ikke anerkender sit naboland, men ønsker at udslette det.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-16:
Tak for det, og det er jeg jo enig i.
Der er ingen tvivl om, at der nu bliver mange palæstinensere, som ser familiemedlemmer eller folk, de kender, der bliver dræbt, og som selvfølgelig bliver hadefulde fremadrettet.
Der skal man så også bare huske, at der var rigtig mange israelere, der den 7. oktober stod tilbage med nøjagtig den samme følelse.
Så der er ingen blår i øjnene, for det er en meget vanskelig situation.
Mener ordføreren, at det, hvis man fra Danmarks side nu anerkendte den palæstinensiske stat, så også godt lidt kunne blive set som voldsmandens veto, altså at man, hvis man bare laver et terrorangreb og så sætter sig tilbage i offerrollen, så får den stat, man ønsker, og at det kan blive problematisk på sigt, at terror kan være vejen frem til at få et politisk resultat?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-16:
Ja, i hvert fald, hvis det betød, at Hamas, om jeg så må sige, blev blåstemplet som den legitime magthaver i Gaza, så ville det få den betydning, som hr. Kim Edberg Andersen er inde på.
Men det er jo næppe heller det, der kommer til at ske.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-04-16:
Vil ordføreren anerkende, at Israel også er med til at skabe konflikt i området ved sine ulovlige bosættelser og apartheidadfærd over for den palæstinensiske befolkning?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-16:
Jeg tror simpelt hen, jeg tabte tråden, for jeg synes, der var utrolig mange spørgsmål i én sætning.
Men jeg tror, jeg bliver nødt til at få spørgsmålet igen.
Vi synes ikke, at vi skal anerkende Palæstina som stat her og nu, og det sagde jeg også i min tale, og det har jeg argumenteret grundigt for.
Med hensyn til bosættelserne: Ja, det er da selvfølgelig voldsomt provokerende, det er i den grad provokerende, og vi ser jo også udviklingen blandt visse bosættere, som bliver mere og mere ekstremistiske, og som foretager angreb osv.
Altså, det er på alle måder en fuldstændig ulykkelig konflikt, hvor parterne jo efterhånden står længere og længere fra hinanden.
Det, vi bare må håbe, er, at der er nogle fredelige og fornuftige mennesker inde på midten, som kan få stoppet disse konflikter.
Charlotte Munch (DD), 2024-04-16:
Tak for ordet.
Enhedslisten, SF og Alternativet har fremsat dette forslag, der pålægger regeringen at anerkende Palæstina som en selvstændig stat inden for grænserne fra før 1967 og give fulde diplomatiske rettigheder i Danmark.
Forslagsstillerne ønsker med forslaget, at Danmark med en anerkendelse af Palæstina som stat skubber på en udvikling, der skal føre frem til en tostatsløsning.
Lad det være sagt med det samme: Der skal på et tidspunkt oprettes en palæstinensisk stat, der kan eksistere side om side med Israel, og hvor det israelske og palæstinensiske folk kan leve i fred og harmoni med hinanden.
Det er rigtigt, at et stort antal lande allerede anerkender Palæstina som stat, men det har jo åbenlyst ikke hjulpet.
Tværtimod er situationen værre end nogen sinde, og det kan det palæstinensiske folk takke Hamas for, ikke Danmarks manglende anerkendelse af Palæstina som stat.
Vi mener ganske enkelt ikke, at forudsætningerne for at anerkende Palæstina som stat er til stede på nuværende tidspunkt.
Først må gidslerne frigives, dernæst må Hamas i Gaza og Fatah på Vestbredden erstattes af repræsentanter, der er valgt ved frie og demokratiske valg, der er overvåget og godkendt internationalt; og det skal vel at mærke være repræsentanter, der anerkender staten Israel.
At anerkende Palæstina som stat nu midt i konflikten er at give terrororganisationen Hamas en håndsrækning, der vil styrke deres opfattelse af, at det, de gør, er det rigtige.
En anerkendelse af Palæstina på nuværende tidspunkt kan derfor være med til at fastholde konflikten.
Det fremgår af bemærkninger til forslaget, at Palæstinas grænser er uafklarede, og at disse fastlægges ved fredsforhandlinger.
Indtil disse fredsforhandlinger kommer til at foregå, går forslaget så på at anerkende Palæstina inden for grænserne fra 1967.
Det virker, som om forslagsstillerne er åbne for, at grænserne fra før 1967 kan flyttes, og det vil jeg gerne tale imod.
I den offentlige debat høres i stigende grad »Fra flod til hav« – lettere oversat – som er en reference til området mellem Jordanfloden og Middelhavet.
For nogle palæstinensere – ikke alle – er det dér, hvor en palæstinensisk stat skal være, hvilket er ensbetydende med, at staten Israel skal fjernes.
Desværre vinder udtrykket mere og mere frem, hvilket er med til at fastholde situationen, og det vil Israel selvsagt aldrig kunne acceptere.
En anerkendelse af Palæstina som stat nu kan derfor være med til at styrke de kræfter, der i virkeligheden ønsker en palæstinensisk stat uden Israel som nabo.
Det må være grænserne fra før 1967, der skal være gældende, når tid er.
Israel kæmper lige nu for at få befriet de israelske gidsler.
Der er næppe tvivl om, at Israel vil opleve en dansk anerkendelse af Palæstina på nuværende tidspunkt som en utidig indblanding i konflikten.
En dansk anerkendelse vil være forkert på nuværende tidspunkt, ligesom forudsætningerne for at anerkende Palæstina heller ikke er til stede.
Derfor støtter Danmarksdemokraterne ikke forslaget.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-16:
Jeg tror bare, jeg vil sige sådan til almindelig opklaring af forslaget, at det jo netop går på 1967-grænsen.
Det står jo også i forslaget, at det er en uafhængig og selvstændig stat inden for grænserne fra før 1967.
Så det står ret præcist.
Det er klart, at der vil være nogle forhandlinger, for lige nu ligger der nogle bosættelser på den forkerte side af den grænse.
De skal jo væk, og enten bliver de fjernet, og så passer grænsen.
Det kan jo også være, at de to befolkninger eller to myndigheder vælger at sige, at den skal justeres en lille smule hér for derfor også at blive justeret en lille smule dér.
Det er jo ikke noget, vi skal afgøre i det danske Folketing.
Så vi bruger i virkeligheden bare international ret og den måde, hvorpå man internationalt har talt om, hvor grænsen skal ligge mellem de to stater, der skal leve side om side.
Så med den afklaring kan Danmarksdemokraterne så støtte forslaget?
Charlotte Munch (DD), 2024-04-16:
Nej, det kan Danmarksdemokraterne ikke på nuværende tidspunkt.
Pelle Dragsted (EL), 2024-04-16:
Ordføreren snakker om det her med at ønske fuld kontrol over området fra Jordanfloden til Middelhavet.
Der er jo grupper på begge sider, der ønsker, om jeg så må sige, at nægte det andet folks ret til at eksistere og have en stat.
Senest har også den israelske premierminister, Netanyahu, jo udtrykt, at han aldrig kommer til at acceptere en palæstinensisk stat mellem Jordanfloden og Middelhavet – eller han har udtrykt sig på en måde, der var umisforståelig i den retning.
Er det også noget, som Danmarksdemokraterne tager afstand fra?
Charlotte Munch (DD), 2024-04-16:
Jeg er helt enig i, at alt, hvad Netanyahu gør, ikke er lutter idyl, men præcis som på den foregående sag kommer jeg ikke til at stå her og fordømme Israels ret til at forsvare sig mod en terrororganisation.
Pelle Dragsted (EL), 2024-04-16:
Spørgsmålet var, om ordføreren, som jeg kunne forstå på talen, tog afstand fra, at der var palæstinensere, som ikke ville anerkende Israel og ville ønske en palæstinensisk stat fra Jordanfloden til Middelhavet.
Og det lagde ordføreren, som jeg forstod talens ord, afstand til.
Og det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Mit spørgsmål er bare: Tager ordføreren og Danmarksdemokraterne så også afstand, når den yderste israelske højrefløj, lige nu ledet af den nuværende premierminister, Netanyahu, på samme måde siger, at inden for det territorium – det, de opfatter som det historiske Israel – kommer der aldrig til at eksistere en palæstinensisk stat?
Charlotte Munch (DD), 2024-04-16:
Jeg sagde flere gange i min tale, at vi klart mener, at der skal være en tostatsløsning.
Så naturligvis går vi ind for en tostatsløsning, men ikke på nuværende tidspunkt.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-04-16:
Jeg er enig i, at Hamas skal væk, men det er jo næppe nok, og man må jo også bare erkende, at den meget voldsomme måde, som Israel har besvaret angrebet på, er med til at holde hadet ved lige blandt palæstinenserne.
Altså, hvis man har set familiemedlemmer og andre blive slået ihjel af bomber, er det jo ikke så underligt, at det had, der allerede er der, kun bliver endnu mere indædt.
Men når man på den anden side i Sydafrika har kunnet nå frem til, at man har kunnet enes på trods af alle de ting, der igennem mange, mange år er sket der, så må vi jo heller ikke opgive håbet og drømmen om, at det kan lade sig gøre i Mellemøsten.
Alexander Ryle (LA), 2024-04-16:
Det anerkender jeg, og jeg har heller ikke en fuldstændig afvisning af det forslag, som SF kommer med i det her beslutningsforslag.
Vi har jo lignende regler på råstofområdet, hvor du skal sætte nogle penge til side, så du kan retablere området, når du er færdig, og det giver meget god mening.
Jeg siger bare, at når vi laver lovændringer, synes jeg, det skal ske på et ordentligt grundlag, og der kunne jeg rigtig godt tænke mig, at ministeriet eller ministerierne, som har en ordentlig indsigt i det her, i hvert fald mere indsigt, end jeg har, kommer med et oplæg, som vi kan diskutere ud fra, og at vi ikke nødvendigvis bare stemmer de forslag igennem, som SF er kommet med.
For jeg er ikke sikker på, at der ligger et lige så grundigt forarbejde bag det, som der gør, når det kommer fra ministeriet.
Jeg påpeger bare, at der også er erhvervslovgivning ud over den miljølovgivning, som vi har på det her område.
Marianne Bigum (SF), 2024-04-16:
Tak for det.
Jeg vil sige, at selvfølgelig kan jeg ikke lave et lige så grundigt forarbejde, som ministeriet kan, og jeg hører egentlig også, at i forhold til ministeren har vi i hvert fald på baggrund af vores forslag, tillader jeg mig at sige, fået et løfte om, at vi kommer til at se en proces for at få lappet den her lovgivning.
Til sidst vil jeg bare sige, at der jo er forskel på ting.
Ordføreren var inde på noget af det her med omvendt bevisbyrde, og lige præcis i miljøskadesager er der jo objektivt ansvar, men vi kan se, at de kan slippe uden om det, fordi vi har en mangelfuld lovgivning.
Det har der været offentlig kritik af, og det er ligesom baggrunden for, at vi tager det op og gerne vil lappe lige præcis det her.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-04-16:
Så vil jeg bare gerne igen spørge: Hvad er ordføreren og Venstres holdning til det næste strategiske træk, hvis det ikke er på sin plads at se på muligheden for økonomiske sanktioner på nuværende tidspunkt?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-04-16:
Tak for det, hr. formand.
Jeg ønsker først og fremmest at anerkende de positive intentioner bag forslaget, som sigter mod at styrke sikkerheden i forhold til miljøskader og sikre, at forureneren betaler.
Der er ingen tvivl om, at Nordic Waste-sagen har gjort det tydeligt for os alle, hvor vigtigt det er med en klar og robust lovgivning på miljøområdet.
Hvad angår det videre arbejde, vil regeringen, som ministeren tidligere har nævnt, drøfte og fastlægge en mere omfattende strategi for miljøretten i samarbejde med alle Folketingets partier inden sommerferien.
Der er behov for en bredere og mere dybdegående evaluering af miljøansvaret og lovgivningen på området.
Det hersker der ikke nogen tvivl om.
Det er også afgørende, at vi inddrager erfaringer fra andre EU-lande og venter på, at Europa-Kommissionens evaluering af miljøansvarsdirektivet kommer, og den forventes offentliggjort her i 2024.
Et effektivt miljøansvar kræver grundige overvejelser og ikke mindst et godt samarbejde på tværs af alle politiske skel, så i Moderaterne ser vi frem til, at vi inden sommerferien skal mødes i Miljøministeriet med ministeren, Magnus Heunicke, og få kigget på, hvordan vi kan gøre det her bedre.
Derfor støtter vi ikke beslutningsforslaget.
Tak for jeres opmærksomhed.
Marianne Bigum (SF), 2024-04-16:
Jeg vil gerne sige tusind tak for modtagelsen af forslaget.
Jeg kan leve med, at mit beslutningsforslag ikke bliver vedtaget, så længe arbejdet går i gang.
At vi allerede kan forestille os, at det bliver inden sommerferien, ser jeg meget frem til.
Så vil jeg bare lige høre, om ordføreren kan bekræfte, at det arbejde, der sættes i gang, ikke kun handler om afklaring af Nordic Waste, men omfatter en bredere revidering og kritisk stillingtagen i forhold til miljøskadeloven.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-04-16:
Jamen det er jo simpelt hen så vigtigt, at vi laver det allerallerbedste benarbejde og sørger for at sikre og forebygge kommende miljøkatastrofer.
Selvfølgelig skal vi kigge ud over Nordic Waste og kigge bredt på det her.
Jeg glæder mig til samarbejdet.
Jeg kender også ordføreren som et menneske, der også selv nyder at være en del af selve processen, så jeg glæder mig til samarbejdet.
Tina Cartey Hansen (KF), 2024-04-16:
Det er et meget detaljeret og også kompliceret forslag, vi drøfter her i dag.
Og igen ligesom ved den foregående sag taler jeg på vegne af vores miljøordfører, Mette Abildgaard, der ikke kan være til stede i dag.
Forslaget er jo som bekendt fremsat på baggrund af sagen med Nordic Waste i Randers Kommune.
Det er en sag, som har givet anledning til mange overvejelser om den måde, vi giver miljøtilladelser på og fører tilsyn på, og om de krav, vi stiller til virksomheder, der løser opgaver med store miljørisici.
De overvejelser skal naturligvis føre til et opdateret regelgrundlag på dette område, hvor vi omsætter de erfaringer, vi har gjort os, til et bedre lovgrundlag.
Som vi forstår det, er miljøansvarsdirektivet ifølge SF ikke ordentligt implementeret i dansk lov.
I dag er det implementeret via miljøskadeloven og via kapitler om miljøansvar, der er indføjet i mange forskellige andre miljølove.
Men for at være ærlig synes vi, at det er svært at vurdere, hvorvidt det er implementeringen af direktivet, der er problemet, og hvorvidt de justeringer, SF i øvrigt lægger op til, er de rigtige.
Ligesom Liberal Alliance var inde på, er der jo de her dilemmaer: Er en tvungen forsikring den rigtige løsning?
Hvordan er det med sikkerhedsstillelsen? Er det rimeligt?
Jeg er også nysgerrig på, hvordan forslagsstillerne tænker de kommunalt ejede selskaber ind i det her, for Nordic Waste er jo privatejet; men vi har jo også deponier, der er ejet af kommunalt ejede selskaber.
Så det her med, at den almindelige borger ikke skal betale, kan vi sådan set godt være enige i, men det ender det jo i sidste ende med, hvis det er det kommunalt ejede deponi, det går galt for.
Og det gælder sådan set også i Randers Kommunes tilfælde, når det er statskassen, der sættes ind, for det er jo trods alt vores alle sammens penge, der så ender med at betale for det.
Men vi hører jo i Konservative, at ministeriet er i gang med et grundigt evalueringsarbejde og vil tage stilling til, om den danske lovgivning er korrekt implementeret, og hvilke tiltag der skal til for at sikre princippet om, at forureneren betaler.
Samtidig ønsker vi dog også at sikre os, at der fortsat er virksomheder, der er villige til at påtage sig ansvaret for miljøopgaver med de risici, der medfølger.
For hvis kravene bliver så strenge, at der ikke er nogen virksomheder, der byder ind på opgaverne, så er miljøet endnu en gang taberen.
Men vi skal, ligesom vi talte om under den forrige sag, selvfølgelig sikre os, at virksomhederne placeres de rigtige steder, at der føres tilstrækkeligt tilsyn osv.
Det er vi helt enige i, men der er jo netop, ikke mindst med selskabsgørelsen, vi har på vej på affaldsområdet, nogle kommuner, der risikerer at stå i et dilemma.
Jeg bor selv i Hvidovre Kommune, og jeg vil som Hvidovreborger nødig lige pludselig skulle hæfte for hele deponiet på Avedøre Holme, hvis det en dag går galt.
Det erkender jeg gerne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-16:
Det er godt at forholde sig til, hvordan vi kan gøre det bedre for at varetage miljøets interesser, og Enhedslisten kan godt støtte SF's forslag her.
Der er nogle ordførere, der har sagt, at det er lidt detaljeret, men det her med at have fokus på, at virksomheder skal stilles til ansvar, synes jeg egentlig er en god tilgang.
Hvordan er den konkrete løsning så?
Ja, det kunne være, at man kan se på andre sektorer.
Vi har jo bl.a. en banksektor i Danmark, hvor man har en forsikringsordning, sådan at småsparerne, hvis der er en bank, der krakker, så har en vished for, at de får deres penge, hvis det er under et bestemt beløb.
Jeg kan nogle gange tænke den anden vej rundt, altså hvorfor der ikke i højere grad er erhverv, som selv skal betale for, hvad de måtte have af ulykker.
Vi har bl.a. noget inden for landbruget, hvor der, hvis der er dyr, der bliver syge, så er et beredskab, der rykker ud, og der er erstatninger på det.
Og at vi kan komme frem til at finde ud af en god forsikringsordning for sådan nogle virksomheder, som har en risiko i forhold til miljøskade, tror jeg sådan set godt.
Vi havde i sidste uge en grundig debat omkring minimumsimplementering, og jeg synes, det er godt at tage fat om de konkrete problemer og få det gjort bedre og få det løst.
For vi skal jo gerne frem til, at forureneren slet ikke forurener, og at vi sikrer mod forurening.
Det er sådan set den tilgang, vi har til det.
Men vi vil gerne støtte SF's forslag.
Katrine Robsøe (RV), 2024-04-16:
Tak for det, og tusind tak til SF for at fremsætte et af de her beslutningsforslag, som jo falder lidt ned i den gruppe af beslutningsforslag, der omhandler, eller som i hvert fald tager udgangspunkt i Nordic Waste-skandalen.
Og jeg ved også, at ordføreren jo er en ordfører, der virkelig forsøger at lave et godt og detaljeret arbejde, og nogle af de ting, der bliver nævnt heri, er også ting, jeg har talt med ordføreren om tidligere, og som vi i Radikale Venstre i hvert fald også har set på.
Når jeg alligevel trækker på det, er det, fordi jeg faktisk gerne vil høre de overvejelser, der kommer fra ministeriet nu her, før vi lægger os endeligt fast på, præcis hvilke redskaber det er, der bør tages i brug på det her område.
Og det er meget vigtigt for mig, for nogle gange bliver tingene blandet lidt sammen herinde, i forhold til at der er nogle ting her, der handler om Nordic Waste og det, der er sket lige dér; hvor kan ansvaret placeres i den konkrete sag?
Men så er der jo også noget andet her, der handler om, hvordan vi sikrer, at vi ikke kommer til at stå i en lignende situation fremadrettet, og det er jo også her, jeg synes at beslutningsforslaget spiller ind.
Og i forhold til en efterevaluering oven på det her håber jeg i hvert fald, når ministeren siger, at der kommer en evaluering her og man jo kigger ned i det, at man så rent faktisk har den her del med, så vi sørger for, at vi ikke endnu en gang kommer til at stå i en situation, hvor der ikke er særlig mange, der egentlig har et klart svar på, hvor regningen kommer til at ende, men at man rent faktisk fremadrettet vil have klarhed over det, hvis man mod alt håb og mod al forventning kommer til at stå i en lignende situation igen.
Derfor støtter vi det ikke på nuværende tidspunkt, men vi glæder os rigtig, rigtig meget til at forhåbentlig at kunne få et endnu mere oplyst grundlag at stå på og så tage diskussionerne i en forhandling med ministeren.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2024-04-16:
Tak for det, formand.
Vi har jo diskuteret et Nordic Waste-forslag før.
Nu tager vi så det næste, så mange af pointerne har vi jo været rundt om.
Men jeg vil dog sige tre ting til det her.
For det første synes jeg, timingen er dårlig.
Altså, der er en sag med Nordic Waste.
Det skal undersøges, og når vi ved mere om det, er det naturligt, at man finder ud af, hvad der så skal gøres anderledes i fremtiden.
Den køber jeg, og jeg synes, det er helt fornuftigt, at man gør det.
Men det er jo ikke det, man lægger op til her.
For det andet vil ministeren så invitere til et møde.
Det er fint.
Der deltager vi og hører, hvad regeringen har på smørrebrødssedlen.
Det er selvfølgelig argumenter, jeg har for at afvise forslaget.
Men der er også en tredje ting, og det er: Jeg synes ikke helt, intentionen med forslaget passer til os.
Altså, jeg læser op her.
Man citerer regeringsgrundlaget, og husk på: Jeg er jo altså ikke regeringsordfører på nogen som helst måde.
Jeg er oppositionspolitiker.
Jeg har ingen grund til at stå og sige noget pænt om regeringen.
Men nu citerer jeg bare frit: »En del af dette arbejde skal indebære, at myndigheders kontrol og tilsyn med virksomheder i højere grad målrettes de virksomheder, hvor risikoen for omgåelse af reglerne og snyd vurderes størst.
Virksomheder, der efterlever reglerne, skal i langt mindre grad udsættes for kontrol og have vejledende kontrol.
Målet er en samlet lettelse af byrderne på erhvervslivet.«
Det er det, der står i regeringsgrundlaget, og der siger forslagsstillerne så, at det bør bekymre Folketinget.
Altså, det vil jeg sige nej til.
Det er da noget af regeringsgrundlaget, som jeg synes er meget fornuftigt: at man skal målrette kontrol til der, hvor man umiddelbart tænker at der er en risiko, og så skal alle de mange virksomheder, hvor der ikke er en risiko, jo ikke opleve det samme kontroltryk.
Så jeg synes i virkeligheden, at man rammer lidt forbi med det her forslag.
Jeg synes ikke, man rammer dem, man måske forsøger at ramme.
Og derfor vil vi heller ikke stemme for det her forslag, selv om jeg med alle andre ordførere deler forargelsen over Nordic Waste og alt muligt andet.
Det bliver altså et nej fra os i den her omgang.
Marianne Bigum (SF), 2024-04-16:
Jeg vil gerne takke ordføreren, Peter Kofod.
I forhold til det med at ramme forbi, tror jeg, ordføreren har læst det forkerte beslutningsforslag, for ordføreren citerer fra et beslutningsforslag af Theresa Scavenius, som er udgået af dagsordenen for i dag.
Peter Kofod (DF), 2024-04-16:
Jeg lægger mig fladt ned.
Jeg har fået det forkerte forslag under armen.
Jeg må jo gå herop en gang som privatist, og så skal jeg nok kommentere SF's forslag også.