runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2018-12-06:
Jeg kan sige, at jeg ikke har konkrete navne på skoler.
Men jeg har fået oplyst, at der i dag er omkring fem skoler, som formentlig vil blive ramt, hvis det her bliver gennemført.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi finder en balance, og det håber jeg egentlig også at hr. Alex Ahrendtsen ser det gode i.
Jeg tror ikke på, at det er en god ting at begynde at ramme f.eks. nogle skoler, som faktisk fungerer fint i dag, og hvor der er gode muligheder for frugtbart samarbejde.
Men jeg håber også, at hr. Alex Ahrendtsen vil være med til, at vi sammen får det her løst.
Det var jo faktisk også det, vi sikrede i den tekst, der står i finanslovsaftalen, som blev vedtaget sammen med Dansk Folkeparti i fredags.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-12-06:
Jamen den balance kan man jo ikke lave.
Venstre og regeringen vil overholde alle konventioner, og konventionerne vil så gå hen og pege på, at der skal være ligebehandlingsprincippet for alle.
Og man kan ikke sige, at der er en sød, dansksindet fyr i USA, der kan få lov til at støtte, mens en sød, arabisksindet fyr ikke kan.
Sådan kan man jo ikke lave en lovgivning, hvis det er, at Venstre vil leve op til konventionerne.
Så må man gå ind og skelne, men det vil man jo ikke.
Altså, det her giver jo ikke nogen mening.
Det skriger jo virkelig til himlen, fru Anni Matthiesen.
Socialdemokraterne har været meget klare, og de har også stillet gode spørgsmål til regeringen, som vi ikke har fået svar på.
Hvilke skoler ville ikke kunne få nogen støtte, hvis det her beslutningsforslag blev stemt igennem?
Anni Matthiesen (V), 2018-12-06:
Fordi vi har det sådan i Venstre, at der jo stadig væk godt kan være f.eks. dansksindede virksomheder eller personer i andre lande, som faktisk har et ønske om at støtte måske, lad os give et eksempel: den jødiske skole her i København.
Det er jo den balance, vi skal forsøge at finde.
Jeg er gerne med til at sikre, at de rådne æbler i kassen bliver fjernet.
Men jeg vil også gerne være med til at sikre, at de gode, frugtbare samarbejder, også på tværs af landegrænser, fortsat kan eksistere.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-12-06:
Det er jo, når politik er værst.
Venstre er enige i beslutningsforslaget.
Man bakker det op, man vil ikke have fremmede magter til at påvirke friskoler, men man vil ikke stemme for.
Venstre har endda sammen med regeringen og Dansk Folkeparti indgået en finanslovsaftale, hvor der står, at man vil bekæmpe donationer til bl.a. moskeer og foreninger.
Men når det så bliver konkret, vil man ikke stemme for.
Det er jo at narre både forligsparter og offentligheden.
Hvorfor i alverden vil man ikke støtte det her forslag, som er lige så enkelt som fraværsreglerne?
Alle uden for EU og EØS skal ikke kunne påvirke.
Ligegyldigt om det er Scientology i USA, eller om det er en ekstrem organisation i Israel eller en ekstrem organisation i Iran, så kan de ikke få lov til at støtte, eje eller leje bygninger.
Hvorfor i alverden vil man ikke støtte det, når man er enig?
Anni Matthiesen (V), 2018-12-06:
Tak, formand.
Med det beslutningsforslag, som vi behandler nu her, fremsat af Dansk Folkeparti,
pålægges regeringen at fremsætte et lovforslag om ændring af friskoleloven, som gør, at danske friskoler ikke må modtage økonomisk støtte eller være ejet af eller leje bygninger af personer placeret eller bosat uden for EU.
Det er på den måde, at vi her for nylig, faktisk i fredags, indgik en fælles finanslovsaftale med Dansk Folkeparti, og bl.a. den her del er faktisk nævnt i selve finanslovsteksten.
Jeg vil gerne starte med at sige, at Venstre bakker op om beslutningsforslagets intentioner.
Vi mener faktisk, at det er rigtig vigtigt, at vi gør alt for at undgå, at der kommer et eksternt pres jo især måske fra lande, hvor man har dårlige hensigter.
Vi mener simpelt hen, at danske friskoler ikke skal være underlagt det her pres.
Det er vigtigt for mig at understrege, at det bakker vi op om i Venstre at vi bekæmper på alle mulige måder.
Det er jo bl.a. gjort i den sammenhæng, hvor vi har strammet op i forhold til selve tilsynet med de frie skoler, altså aftaler, som vi de seneste år har indgået med Dansk Folkeparti for netop at begrænse alle de her muligheder, og i forbindelse med at man starter nye skoler, er der nu også strammet op om de der foreninger osv., som eventuelt også kan være med til at påvirke i en dårlig retning.
Og ja, nu gælder det jo, som ministeren også sagde i sin tale, om at finde balancen, så vi sikrer, at vi ikke forhindrer, at nogle frugtbare samarbejder kan fortsætte.
Men der skal ikke være tvivl om, at vi ikke ønsker, at der er mulighed for, at forskellige ekstreme organisationer skal være med til at påvirke friskolerne i Danmark.
Det er også derfor – ved jeg – at Undervisningsministeriet og ministeren netop i de her dage arbejder med at prøve på at finde en form for model, hvor vi kan få løst det her.
Jeg håber så også, vi kan lave det samarbejde med Dansk Folkeparti og forhåbentlig i sidste ende nå i mål med en fælles beslutning om det.
Alt i alt kommer vi ikke til at stemme for beslutningsforslaget.
Jeg har også i den her sag lovet at hilse fra De Konservative og sige, at de heller ikke kommer til at stemme for beslutningsforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-06:
Det har jeg ikke nogen kommentarer til.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-12-06:
Det er jo forbilledligt så klar tale, der er fra hr. Mattias Tesfaye og Socialdemokratiet.
Det vil jeg gerne takke for.
Vi vil selvfølgelig lægge det ned i salen, hvis der er flertal for en afstemning under andenbehandlingen.
Men vi håber jo på, at vi kan overbevise regeringen om, at man er lige så fornuftig og klartseende som Socialdemokratiet.
Så endnu en gang tak for talen og indsatsen.
Anni Matthiesen (V), 2018-12-06:
Altså, jeg vil også sige, at vi jo gennem den seneste tid, som jeg også nævnte i min ordførertale, har strammet rigtig meget op omkring tilsynet, bl.a. også sikret mere gennemsigtighed.
Så der er jo frie skoler i dag, som nyder stor gavn af at kunne samle penge ind til f.eks. at kunne etablere en legeplads eller for den sags skyld at skifte vinduerne i friskolen.
Det har vi sikret, også med de ting, vi har strammet op – at den lokale tømrer eller det lokale vvs-firma stadig væk har mulighed for at sponsorere nogle beløb, men at det selvfølgelig skal være gennemsigtigt.
Så jeg forstår ikke helt, hvor det er, hr. Mattias Tesfaye vil hen med det spørgsmål, han stiller.
For jeg må jeg sige: Jeg har det stadig væk sådan, at vi skal fjerne de rådne æbler i kassen, altså dem, som rent ud sagt vil prøve at lægge et pres, et udemokratisk pres på de frie skoler.
Dem skal vi selvfølgelig have fat på, og de skal ikke have lov.
Men jeg synes stadig væk, at vi skal sikre, at der også er mulighed for at få donationer til de frie skoler, f.eks. i forbindelse med sponsorcykelløb, som der jo bl.a. findes en del af rundtomkring, især i det vestjyske, for at få økonomien til at hænge sammen.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-06:
Jamen jeg kan godt fortælle, hvor jeg vil hen.
Den anden dag kørte jeg forbi nogle, der stod og solgte juletræer.
Det var en friskole, der samlede ind, også til et eller andet på skolen.
Det synes jeg jo er sympatisk og godt og i orden – nogle elever og nogle forældre, der tager ejerskab for deres lokale skole.
Den lokale friskole, hvor jeg bor, har også fået samlet ind til en boldhal.
Det er jo en fuldstændig integreret del af den danske friskoletradition, som vi skal værne om.
Det er vi helt enige i.
Jeg kan så bare konstatere, at i 2016 var der 16,9 mio. kr., der blev samlet ind til danske friskoler, i hvert fald ifølge det her læserbrev, og jeg forestiller mig, at det er nogle af de aktiviteter, jeg lige har nævnt her.
Derfor synes jeg også, det er lidt interessant, om der er nogen af de penge, som kommer fra uden for EU.
Er Venstres ordfører bekendt med det?
For så kan jeg da godt se, at så skal vi ind i en nærmere diskussion af, hvad det så er for nogle skoler, og hvor de penge kommer fra.
Men så vidt jeg lige kan høre, er Venstres ordfører ikke vidende om, at der faktisk er nogen af de her 16,9 mio. kr., der kommer fra uden for EU eller EØS-lande.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-12-06:
Tusind tak for det.
Tak for at fremsætte det.
Jeg var faktisk ikke klar over, at den her problematik fandtes, før jeg læste beslutningsforslaget.
Så det er rigtig godt, at der er vågne politikere og partier, der reagerer på noget af den kritik, der jo kommer fra bl.a. Danske Handicaporganisationer og også FN i det her tilfælde.
Når jeg sidder og lytter til debatten, forstår jeg sådan set ikke indvendingerne imod beslutningsforslaget, hvis jeg skal være helt ærlig.
Altså, i forhold til at det er en lokal beslutning, og at man selvfølgelig først og fremmest skal involvere forældre, skoleledere og lærere, er det jo ikke i modstrid med, at vi opretter en mulighed for, at man kan få prøvet sin klage hos nævnet.
Det kan være nødvendigt at gå videre, hvis det viser sig, at den, kan man sige, lokale diskussion eller drøftelse, der ligger der, har vist sig ikke at være frugtbar.
Så et eller andet sted er det her jo et retssikkerhedsspørgsmål.
Det er jo det, det er.
Altså, det handler jo om, at den elev eller forældrene til den elev, der får 8 timers støtte om ugen, skal have den samme mulighed for at få prøvet sin klage hos nævnet som den elev, der får 12 timers støtte om ugen.
Altså, jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor det er lige præcis der, grænsen ligger.
Det vil sige, at dem, der får under 9 timers støtte, ikke har samme ret som dem, der får over.
Man har jo ikke nødvendigvis mindre brug for støtten, bare fordi man får 8 timer, end hvis man får 10 timer.
Så jeg må være ærlig og sige, at jeg sådan set ikke synes, der er nogen gode argumenter imod det her forslag – så skulle det være økonomiske argumenter.
Men så er det måske det, man skal være ærlig og sige.
Jeg vil give hr. Jakob Sølvhøj ret i det med skoleledernes kompetence.
Vi kender det jo alle sammen.
Når man sidder som skoleleder og skal forvalte et støttebehov til en elev efter ønske fra nogle forældre og samtidig skal forvalte en økonomi, så har man en dobbeltrolle, og så har man to kasketter på.
Og langt de fleste skoleledere er jeg helt sikker på løfter den opgave rigtig godt.
Men man kan bare ikke udelukke, at der vil være skoleledere, som måske har så presset en økonomi, at de tager en beslutning, som ikke er til barnets bedste.
Og vi må vel alle sammen være enige om, at den beslutning, der skal træffes, skal være til barnets bedste, selv om den så betyder, at man skal skære et andet sted i skolens budget.
Så muligheden for at få prøvet sin klage hos nævnet er fuldstændig legitim og i tråd med den retssikkerhed, som jeg netop synes vi er så stolte af i Danmark.
Så vi støtter beslutningsforslaget.
Og egentlig skal der også lyde en tak til Dansk Folkeparti for at ville løfte det her ind i forligskredsen, for jeg er jo helt med på, at vi ikke kan gøre så meget ved det som sådan i forhold til et flertal i salen.
Men jeg håber, at det bliver løftet videre ind og diskuteret i forligskredsen.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2018-12-06:
Og tak for en rigtig fin ordførertale med mange flotte ord.
Jeg må sige, at jeg egentlig er overrasket over, at SF vil stemme for det her beslutningsforslag, og det er jeg, ud fra at jeg synes, at man netop i ordførertalen siger alt det gode, som der egentlig er ved vore frie skoler her i landet.
Jeg kunne godt tænke mig at stille et spørgsmål: Er SF's ordfører slet ikke nervøs for, om det beslutningsforslag, som det ligger, og som vi behandler her i dag, kan komme til at spænde ben for nogle måske rigtig gode, konstruktive og frugtbare samarbejder med andre lande, altså følgevirkningerne af det her beslutningsforslag?
Og jeg kunne også godt tænke mig at spørge til noget af det, ordføreren sagde, altså at det kun skal være danske statsborgere, der skal have muligheden for at støtte danske friskoler.
Okay, betyder det så, at en bedstemor, der f.eks. er flyttet til Canada, ikke kan få mulighed for at sponsorere et barn på en friskole her i landet?
Henrik Dahl (LA), 2018-12-06:
Tak for ordet, formand.
Det, vi diskuterer, er beslutningsforslag B 22 om begrænsning af udenlandsk støtte til danske friskoler.
Jeg vil godt indlede med at sige, at Dansk Folkeparti og hr. Alex Ahrendtsen formentlig udmærket godt ved, at Liberal Alliance og jeg meget langt hen ad vejen er enige med DF, når det gælder opfattelsen af faren for den danske stat og det danske samfund, som islamistiske regimer og deres støtte til undergravende kræfter i Danmark udgør.
Flere har allerede nævnt det, men jeg gentager gerne: Vi taler om wahabistiske regimer i golfstaterne.
Som eksempel kan jeg nævne Iran, og vi kan i nogle sammenhænge sådan set også godt nævne Tyrkiet.
Det springende punkt, hvor jeg synes, det er vigtigt, at vi ikke taler os væk fra hinanden, er spørgsmålet om noget, jeg egentlig ikke er helt sikker på hvad hedder på dansk.
Det hedder collateral damage på engelsk, måske følgeskader på dansk.
Hvor store følgeskader på frihed og friskoler kan og skal og bør vi tolerere?
For mig at se er det det, der står til diskussion.
Vi er enige i intentionen i forslaget, nemlig at forhindre, at friskoler bliver udsat for pres fra udlandet fra nogle, som ønsker at modarbejde de danske værdier, som friskolerne efter friskolelovens beskrivelser og paragraffer skal støtte.
Regeringen og vores gode samarbejdspartnere har jo allerede gjort rigtig meget, og vi er selvfølgelig også indstillet på at tage flere tiltag.
Det fremgår af den finanslovsaftale, der netop er blevet indgået.
Men jeg håber, at vi som sagt kan benytte den her debat til ikke at tale os væk fra hinanden, men at tale os tættere på hinanden.
Så hensigten i forslaget er god.
Den trusselsvurdering, der ligger bag ved, vil jeg gerne understrege at vi tager meget alvorligt og er meget enige i, så vi ser selvfølgelig frem til, at vi på et eller andet tidspunkt lander på en konstruktiv løsning.
Vi ser selvfølgelig også gerne, at der vil være en vis forståelse for, at selve princippet om det, man i mangel af bedre ord kan kalde profylaktiske forbud, selvfølgelig er noget, man må diskutere, for sådan nogle profylaktiske forbud har jo også en vis konsekvens i form af følgeskader på pæne, ordentlige og fornuftige formål.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-06:
Vi håber meget, at forslagsstillerne sætter det her til afstemning, så vi kan komme til at stemme for.
Det vil jo ikke ændre lovgivningen, men det vil betyde, at vi i den her sammenhæng skal have fremlagt et lovforslag, og det vil vi støtte.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-12-06:
Som sagt mener Enhedslisten ikke, at man skal kunne omgå dansk lovgivning ved at købe sig indflydelse via økonomiske donationer.
Sådan er vores friskolelov også indrettet.
Det forslag, der ligger her, har jo åbenlyst den ejendommelighed i sig, at det tillader donationer fra en bestemt kreds af lande, nemlig de lande, der ligger inden for EU og EØS, mens de lande, der ligger uden for, ikke vil kunne give private donationer.
Hvad den rigtig gode forklaring er på, at man fra Liechtenstein vil kunne sende penge til private skoler, men derimod ikke fra Schweiz, er vanskelig at få øje på.
Og når vi lovgiver, kan vi jo ikke lovgive på mavefornemmelser og synsning.
Vi er jo nødt til at se på, hvad den konkrete virkning af vedtagelsen af lovforslaget vil betyde.
Og det er det, vi gør i Enhedslisten.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-12-06:
Jeg kunne også komme med andre eksempler – altså f.eks. et land som Kina med 1 milliard indbyggere og masser af rigmænd, eller Rusland, som også har interesse i at påvirke ved at kunne drive skoler i Danmark.
Og med det her lovforslag kunne vi forhindre det.
Det er meget enkelt.
EU- og EØS-landene vil fortsat kunne støtte skoler, men for alle de der banditstater rundtomkring, vil vi kunne forhindre det.
Det er meget enkelt, og så er vi da begyndt et sted.
I dag er der carte blanche; i dag er der frihed til det.
Hvorfor vil Enhedslisten ikke støtte Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet og SF's forslag mod påvirkning gennem penge fra udlandet uden for EU?
Det forstår jeg ikke.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-12-06:
Altså, vi synes helt generelt, at det må være sådan, at lande som f.eks. Saudi-Arabien ikke kan købe sig til indflydelse her i landet.
Vi har også noteret os, at det jo ikke er det eneste forslag af den her karakter, som Dansk Folkeparti stiller.
Der kommer lignende forslag om pengeoverførsler til byggeri af moskeer og hvad ved jeg.
Altså, vi mener ikke, at man skal kunne købe sig til en indflydelse, som man ikke kan få i henhold til dansk lovgivning.
Spørgsmålet er, om vi ønsker en lovgivning her i landet, hvor det at drive en privat- eller en friskole med offentligt tilskud er uforeneligt med at modtage private donationer, hvad enten det er fra indland eller udland.
Og vi er umiddelbart ikke af den opfattelse, at vi skal have en sådan lovgivning.
Hr. Axel Ahrendtsen har jo selv nævnt undervejs i debatten, at det tilsyneladende næppe er muligt inden for dansk lovgivning at lave særlovgivning i forhold til enkelte lande.
Men som sagt drøfter vi gerne forslaget videre i udvalget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-12-06:
Det er vi jo kede af at Enhedslisten ikke kan.
Sagen er jo, at hvis vi har en privatskole eller en friskole i Danmark, der ikke får statstilskud, så kan en hvilken som helst organisation uden for Danmarks grænser støtte friskolen.
Man kan eje bygningen; man kan leje den ud til dem; man kan give dem alle de donationer, man vil; man kan give dem alle de computere, man vil.
Der er ingen begrænsninger.
Så Saudi-Arabien, der bruger 500 mia. kr. – eller i hvert fald har gjort det de sidste 30 år – kan gå ind og finansiere en række skoler.
Scientology i USA ville kunne gøre det samme, og der er tætte kontakter i dag mellem nogle skoler i Danmark og Scientology.
Synes ordføreren ikke, at det er et kæmpeproblem, at sådanne organisationer i dag ville kunne drive og støtte friskoler, uden at vi egentlig kan forhindre det?
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-12-06:
Tak for det.
Der er ganske mange frie skoler og privatskoler, der i dag får tilskud fra private donorer.
Tallet er allerede blevet nævnt, nemlig 16,9 mio. kr.
Det er ganske vist et tal fra 2016, så jeg ved ikke, om det rammer præcist.
Men det er altså en hel del penge, som tilflyder de private og frie skoler i dag fra private.
Heldigvis har vi en lovgivning, der er skruet sådan sammen, at de private tilskud ikke må antaste skolernes uafhængighed eller påtvinge dem andre formål end dem, der fremgår af lov om friskoler og private grundskoler.
Efter Enhedslistens opfattelse er uafhængigheden et uhyre vigtigt princip, og derfor er det også fornuftigt, at vi har en lovgivning, der sikrer, at der er en gennemsigtighed.
Den del af lovgivningen om ændringen af loven om de frie skoler, der indebar et forbud mod anonyme donationer på mere end 20.000 kr., kunne vi derfor også tilslutte os i Enhedslisten, og vi diskuterer for den sags skyld gerne og medvirker også gerne til at sænke den beløbsgrænse yderligere.
Vi mener også, det giver anledning til bekymring, hvis der er kræfter, der forsøger at købe sig til reel indflydelse på skolerne, som ganske vist er ulovligt med vores friskolelovgivning.
Og vi synes, det er en ganske alvorlig sag, hvis det er, som der er blevet refereret til, at diktaturlande som Saudi-Arabien eller andre forsøger at omgå de bestemmelser, vi har i vores lovgivning, og så at sige købe sig til indflydelse ved private donationer.
Til gengæld er vi betænkelige ved det forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, om at forbyde enhver form for økonomisk støtte fra udenlandske donorer uden for EU og EØS.
For det, vi tager stilling til her, er jo et helt principielt forslag om, at skolerne ikke kan modtage økonomisk støtte fra juridiske og fysiske personer uden for EU og EØS.
Det vil sige, og der er allerede nævnt flere eksempler, at skolerne altså ikke vil kunne modtage private donationer fra Canada, USA – forlæng selv rækken af lande.
Derimod ville man inden for en given lovgivning godt kunne donere private beløb fra f.eks. Polen, Ungarn eller andre lande, hvor det politiske styre er af en sådan karakter, at det heller ikke har Enhedslistens sympati.
Det er næppe de fire lande, jeg har nævnt her, som har forslagsstillernes bevågenhed, men det vil være det praktiske resultat af en generel principiel lovgivning.
Sådan synes jeg at vi burde organisere vores uddannelsessystem.
Vi kan ikke støtte det konkrete forslag, men vi er indstillet på en nærmere drøftelse, og jeg synes, det kunne være interessant – også med de tal, der nu har svirret rundt – at se, hvordan det rent faktisk ser ud: Hvilke skoler modtager hvilke donationer, og hvad vil de konkrete konsekvenser af forslaget være?
Men som det ligger her, kan Enhedslisten ikke støtte det.
Anni Matthiesen (V), 2018-12-06:
Det er de oplysninger, jeg har.
Jeg har ikke fået navne på de skoler, men jeg har fået oplyst, at der er omkring en håndfuld, og det går jeg ud fra er omkring fem.
Merete Riisager (LA), 2018-12-06:
Det, vi drøfter med DF i øjeblikket, er selvfølgelig, hvordan man kan lave sådan en model, der afskærer præcis de, hvad skal man sige, kræfter, som har denne udemokratiske og negative indflydelse på det danske samfund, men samtidig giver mulighed for, at demokratiske organisationer kan støtte danske civilsamfund, hvis de måtte ønske det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-12-06:
Ja, det er jo ikke nok at bakke op om hensigten, hvis man ikke støtter et beslutningsforslag, og jeg undrer mig egentlig også, for finanslovsaftalen er egentlig meget klar: Man vil forhindre udenlandske tilskud til bl.a. moskeer og foreninger.
Det vil man så ikke, når det bliver helt konkret.
Hvorfor i alverden dog ikke?
Det her jo bare en del af finanslovsaftalen, og jeg går ud fra, at regeringen vil leve op til den aftale, vi har indgået med hinanden om finansloven.
Så hvorfor i alverden ikke gøre, som der står i finanslovsaftalen?
Skyldes det, at det er så konkret, som det er?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-12-06:
Jo, det er jeg fuldstændig enig i.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-12-06:
Tak for en aldeles glimrende tale, præcis og hovedet på sømmet, og også tak for støtten både i medierne og her i salen.
Det, jeg gerne vil spørge om, er, hvorvidt Socialdemokratiet vil stemme for ved en anden behandling, eller hvordan man forestiller sig, at det her beslutningsforslag skal udmøntes.
Det kunne jeg godt tænke mig at vide noget mere om.
Der er mange måder, man kan støtte på.
Man kan tale pænt om det ved førstebehandlingen, og så i udvalgsbehandlingen bliver man alligevel ikke enige.
Man kan ikke finde ordlyden i beretningen.
Eller forestiller ordføreren sig, at man skulle over til ministeren, og vi sætter os sammen og bliver enige med regeringen?
Altså, der er mange muligheder.
Jeg ved ikke, om ordføreren kunne uddybe det.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-12-06:
Tak for støtten til forslaget.
Jeg er enig med ordføreren i, at det her er svært at finde andre forklaringer end økonomiske.
Jeg vil godt høre, om ordføreren ikke er enig med mig i, at når der i dag er en udgift på 4,5 mio. kr. til Klagenævnet for Specialundervisning og når vi her har skønnet, at det nok koster 3-4 mio. kr. at fjerne den store utryghed, der er hos mange forældre i forhold til det at kunne klage til en uvildig instans, virker det mærkeligt, hvis de 3-4 mio. kr. skulle stille sig hindrende i vejen for, at man skabte en større tryghed hos forældrene.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-12-06:
Demokratiske kan også være ekstreme.
Ministeren henviste i sin tale til USA.
I USA er Scientologykirken.
Der er friskoler i Danmark, som bekender sig til Scientology.
De vil så kunne få støtte, og deres skoler vil kunne være ejet af Scientology, fordi der ikke er nogen lovgivning imod det.
Så det er jo et dårligt eksempel at bruge USA.
Desuden kan en ekstrem muslimsk organisation jo også slå sig ned i USA og derfra støtte en friskole i Danmark.
Så vil ministeren dog ikke støtte dette forslag i stedet for bare at bakke op om hensigten?