Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Der er nogle ting, som er helt afgørende for, om en aftale virker.
Først og fremmest kræver det, at aftalen er så præcis som mulig, og også, at man garderer sig mod fortolkninger.
Det kan virke ret banalt at skulle sige det her i hjertet af det lovgivende apparat, men baseaftalen er så upræcis, og til trods for mange spørgsmål til ministeren har jeg ikke kunnet få svar på de her uklarheder, og derfor er det vigtigt, at det bliver sagt højt.
Derudover er tilliden mellem aftaleparterne af grundlæggende betydning, for ellers er aftaler ikke det papir værd, de er skrevet på.
Det kan lyde luftigt, men i forhold til den her aftale er det ret håndgribeligt.
Danmark har fraskrevet sig retten til kontrol over baserne, og det er anderledes end i de andre nordiske aftaler, og derfor er det på ren og skær tillidsbasis, at vi skal tro på, at amerikanerne ikke f.eks. vil udøve tortur, som vi så det i Polen for nogle år tilbage, eller at de ikke opbevarer våben, som er ulovlige i Danmark, som f.eks. klyngebomber eller atomvåben.
Skulle vi blive endnu mere trætte af amerikanerne, end ret mange danskere er i dag, og vil opsige aftalen, må det bero på et håb om, at USA vil rømme baserne, da vi de facto ikke kan smide dem ud helt fysisk uden at starte en åben krig.
Selv om jeg kommer fra Folketingets nok mest håbefulde parti, mener jeg faktisk ikke, at håb er en strategi i krig og konflikter.
Ud over at aftalen er alt for upræcis, er det faktisk også afgørende, hvem vi laver aftalen med.
Selv om håbet er, at demokratiet består i USA, og at der kommer nye tider engang i 2029, er det altså Trumps USA, vi er i gang med at lave aftale med.
Jeg tror ikke, jeg behøver udpensle Trumps utilregnelighed og USA's vedholdende trussel mod Grønland og dermed også mod dansk suverænitet, hvilket er noget, regeringen også har understreget ved flere lejligheder.
Så i Alternativet og rigtig mange danskeres optik er der ikke tillid til det USA, som er lige nu, og altså det USA, aftalen skal indgås med.
Når tilliden til baserne er så lav i befolkningen, handler det i høj grad om myndighedsudøvelsen, altså hvem der har magt til hvad, hvem der må gøre hvilket, hvordan man kan retsforfølge osv.
Private sikkerhedsfirmaer med våben i Jomfru Ane Gade, manglende retsforfølgelse i forbindelse med voldtægter, muligheden for, at amerikanske soldater kan fængsle danske borgere, affyring af amerikanske våben fra Danmark, uden at vi bliver spurgt på forhånd osv. er noget af det, som regeringen ikke har kunnet afvise i de svar, de har sendt.
Så jeg synes, at danskernes bekymring er helt reel.
Når ordførerne for Socialdemokratiet og Venstre siger, at vi kan få svar i udvalgsarbejdet, må jeg sige, at jeg har en velbegrundet tvivl om, at dette skulle ske.
Jeg har stillet mange – faktisk rigtig mange – spørgsmål til aftalen, og på nær et par få undtagelser har jeg ikke fået noget, der kunne kaldes andet end et ikkesvar.
De manglende svar er langtfra den eneste udfordring med ratificeringen af den her aftale.
Aftalen blev, som flere har sagt, underskrevet i slutningen af 2023, men vi ventede med at gå i gang med ratificeringen, til vi faktisk vidste, at Trump skulle være præsident.
Det vil sige, at den blev sendt i høring den 23. december 2024 med en svarfrist til den 20. januar.
Det vil sige, at den blev sendt lillejuleaften.
Folketinget var gået på ferie den 20. december og kom først tilbage den 6. januar.
Det vil sige, at man sender en mail til folk dagen før jul og sætter svarfristen til 2 uger efter ferien, så man kunne mene, at regeringen måske ikke var oprigtigt interesseret i den her høring.
Der er en lang række forhastede ting i de her processer, og det synes vi i Alternativet er et demokratisk problem.
Derfor har vi også undervejs i den her debat lavet et opråb om, at folketingsmedlemmerne tager sagen i egen hånd og undersøger det grundigere.
Vi mener rent faktisk, at når vi skaber demokratiske processer, skal vi også bruge dem til noget.
Derudover vil jeg sige, at Alternativet anerkender USA som en allieret med Danmark, bl.a. gennem NATO og gennem aftalen om forsvar af Danmark.
Vi har, siden NATO blev oprettet, følt os trygge ved, at artikel 5 bandt os sammen som NATO-lande, og hermed også ved, at USA ville leve op til sine forpligtelser om at komme, hvis vi påberåbte os artikel 5.
Den musketered er ikke betinget af baser i hinandens lande.
Så selv om flere af ordførerne før mig har været så venlige at omtale Alternativets position, vil jeg dog lige bekræfte, at Alternativet ikke kan støtte aftalen om amerikanske baser på dansk jord.