runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Valentin (V), 2024-01-10:
Tak for det.
Det, der ville ske, var, at Danmark bare overhovedet ikke ville have nogen indflydelse, fordi vi er et lille land.
Det er jo det, man bruger Europarådet til: Det er at samle landene.
Det var det, jeg prøvede at beskrive over for ordføreren Mikkel Bjørn.
Det er faktisk en god demokratisk forsamling, hvor man er enige om at drøfte de her ting, sådan at flest mulige lande bliver enige på et relativt besværligt område, og sådan at man kan påvirke flest mulige beslutninger i flest mulige lande.
Det er en konvention.
Mads Olsen (SF), 2024-01-10:
Tak for ordet.
Som nyt ungt ansigt på denne talerstol er det noget af en mundfuld at skulle starte ud med et forsvar for international lovgivning, men jeg vil nu alligevel gøre mit bedste.
De menneskerettigheder, der knytter sig til et statsborgerskab, er noget af den vigtigste internationale lovgivning, der overhovedet findes.
Det skyldes selvfølgelig, at statsborgerskabet i et retssamfund er centralt for tildelingen og beskyttelsen af rettigheder.
Statsborgere bestemmer, hvem der har ansvar for dig som menneske, både hvis du forbryder dig imod retfærdigheden, og hvis en uretfærdighed begås imod dig.
Det er i den enkeltes interesse, fordi de dermed får garanteret deres rettigheder, og det er i statens interesse, fordi det dermed er klart, hvem der har ansvaret for hvilke borgere, også hvis disse borgere begår handlinger, der kræver, at de straffes.
Forslaget indebærer et opgør med et retligt grundlag, der i SF's perspektiv er i naturlig forlængelse af reglerne for statsborgerskab.
Konventionen fastsætter de konkrete retlige rettigheder og begrænsninger for statsborgerskabet og klargør for de lande, der har tiltrådt den, hvilke borgere der er deres ansvar, og hvilket ansvar de har over for disse borgere.
En udtrædelse af konventionen er derfor utænkelig i SF's perspektiv.
Vi har f.eks. før været med til inden for rammerne af konventionerne at tage den danske del af et dobbelt statsborgerskab fra personer, der handler i strid med Danmarks vitale interesser.
Det skyldes, at vi som udgangspunkt mener, at vi skal have en så lav tolerance over for kriminalitet som overhovedet muligt inden for retfærdige rammer, når det kommer til kriminaliteten.
Ingen stat skal kunne frasige sig ansvaret over for de borgere, de har ansvaret for, for så ophører retssamfundet, og der skal være klare, tydelige og meget omfattende regler for, hvilke rettigheder man har, når man først er kommet igennem statsborgerskabets nåleøje.
SF kan derfor ikke støtte forslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-10:
Ordføreren siger i sin tale, og jeg citerer: Menneskerettigheder, der knytter sig til statsborgerskab, er noget af det vigtigste overhovedet.
Så hvis ordføreren mener, at det er noget af det vigtigste overhovedet, kunne jeg da godt tænke mig, at ordføreren bare lige kort redegjorde for, hvad det er for nogle menneskerettigheder, der knytter sig til statsborgerskabet helt konkret.
Mads Olsen (SF), 2024-01-10:
Og det er jeg glad for at vi ikke har gjort, for at sige det, som det er.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-10:
Det, ordføreren siger, passer jo ikke.
Altså, det ville jo ikke være konsekvensen, sådan som ordføreren siger.
Det er jo ikke sådan, at folk efter vedtagelsen af den lov ville få frataget statsborgerskabet.
Så det ved jeg ikke lige hvor ordføreren har fra.
Mads Olsen (SF), 2024-01-10:
Det har jeg fra en artikel i Kristeligt Dagblad, hvor den nuværende formand for DF, Morten Messerschmidt, siger, at man kunne lave en lov, hvor man kunne tage statsborgerskabet fra personer, der begår alle former for strafbare forbrydelser inden for 10 år efter at have modtaget statsborgerskabet.
Det havde jo så betydet, at hvis man som den dansk-iranske kunstner – nu har jeg så glemt hendes navn – ødelægger en koran, eller hvis man brænder en koran af, så havde det været en strafbar forbrydelse, efter at regeringen vedtog koranloven, og så ville man ifølge den lov, som Morten Messerschmidt foreslog dengang, jo skulle fratage hende det danske statsborgerskab.
Og det synes jeg ikke ville være retfærdigt.
Mette Thiesen (DF), 2024-01-10:
For at sige det, som det er, er det for det første helt naturligt, at en stat kan fratage statsborgerskabet fra mennesker, der åbenlyst ikke fortjener det, og som begår forbrydelser imod den stat, altså når man bryder den tillid, som man fik, da man fik et statsborgerskab.
For det andet vil jeg sige: Vi kan ikke gøre for, at vi har en totalt uduelig regering, som laver de vildeste knæfald for mellemøstlige mørkemænd og underkaster sig islam i en sådan grad, at man laver lovgivning, der straffer ganske almindelige ytringer, bl.a. fra Firoozeh Bazrafkan, som er den kunstner, som ordføreren nævner.
Og det skal forhåbentlig laves om, når der kommer en regering, som har kompasset nogenlunde i orden.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren kan nævne nogle helt konkrete positive tiltag, i forhold til at Danmark har tilsluttet sig den her konvention, hvor man jo anerkender, at det er en ret at få dansk statsborgerskab.
Mener SF virkelig, at det er en ret at få dansk statsborgerskab?
Eller mener SF i bund og grund, at man selvfølgelig skal opføre sig ordentligt, når man har fået et dansk statsborgerskab, og at et dansk statsborgerskab er noget, der tildeles ved lov, og at man så selvfølgelig også kan fratage nogen det ved lov?
Mads Olsen (SF), 2024-01-10:
Men for at svare på det første spørgsmål vil jeg sige, at af konkrete eksempler har jeg allerede nævnt et enkelt, da hr. Mikkel Bjørn spurgte.
Så kan det godt være, at DF mener, at man ikke svækker det regelbaserede samfund ved lige præcis at udtræde af den her konvention, men problemet er jo – jeg har læst op på DF's politik – at man gerne vil udtræde af rigtig mange konventioner, altså ikke kun den her, men også adskillige andre, der knytter sig til det her område.
Og der mener jeg, at det er en fordel for Danmark som et lille land, hvilket andre også har redegjort for her, at vi er en del af en international regelbaseret orden.
Det gavner os i mange spørgsmål, bl.a. klimakampen.
Jeg tror aldrig, at vi var nået så langt med klimadagsordenen, hvis vi havde haft den samme struktur som før anden verdenskrig, hvor det var hvert land for sig selv.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-01-10:
Vi har ikke på noget tidspunkt sagt, at vi skal ud af konventionerne.
Vi har sagt, at der er nogle konventioner, hvor der er nogle problemer og nogle udfordringer med den måde, de er skruet sammen på i dag, fordi de er skrevet i en anden tid end den, vi lever i i dag.
Derfor skal vi i fællesskab fra dansk side ud at finde ligesindede lande, der vil være med til at kigge på nogle af de udfordringer og få ændret i konventionerne.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-10:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er enig i, at tallene fra Frontex understreger, at vi står i en migrationskrise.
Vi skal tilbage til 2016 for at finde et år, hvor der var flere spontane asylansøgere, end der er i år.
Det har enormt store konsekvenser.
For det første er der tusindvis af mennesker, som dør på vej over.
For det andet bliver rigtig mange mennesker, som egentlig har større asylkrav eller mere væsentlige asylkrav, efterladt i nærområderne.
Det er derfor, vi i regeringen arbejder for et nyt europæisk asylsystem, hvor den irregulære migration bliver stoppet og man i stedet får en ordnet måde at søge asyl i Europa på.
Jeg er tilfreds med, at der efter 3 års svære forhandlinger her kort før jul blev opnået enighed om hovedelementerne i den nye migrations- og asylpagt.
Vi får sikkerheden styrket ved de ydre grænser.
Der kommer bedre screening, obligatoriske grænseprocedurer, bedre registrering af asylansøgere og irregulære migranter, og vi arbejder også for at bekæmpe irregulær migration og smuglernetværk gennem styrket kontrol med EU's ydre grænser.
Vi bidrager hvert år fra Danmarks side til Frontex med personel og kapacitetsbidrag i form af bl.a. fly, helikoptere, patruljebåde og køretøjer til de lande, der ligger i grænseområderne.
Men det er vores klare overbevisning i regeringen, at der ud over de nuværende indsatser er brug for at forebygge og adressere den irregulære migration helt grundlæggende, og det er derfor, vi ønsker, at der skal laves en aftale med et tredjeland uden for EU.
Det bruger jeg meget af min tid på at tale om og på at overbevise andre europæiske lande om, og jeg føler faktisk også, hvis jeg skal være ærlig, at der er en del, som lytter til det, og som også er interesseret i at ændre grundlæggende på den måde, som migrationen foregår til Europa på.
Alexander Ryle (LA), 2024-01-10:
Tak for det svar, minister, for tallene fra Frontex er jo bestemt også noget, der bekymrer os i Liberal Alliance.
I 2015 så vi, hvordan migranter vandrede på danske motorveje, efter at den tyske kansler havde sagt: Wir schaffen das.
Det skaber jo en enorm usikkerhed og mistillid til EU-systemet, fordi EU jo netop svigter deres opgave i at sikre effektive ydre grænser, som jo også er en forudsætning for, at vi kan have åbne indre grænser og dermed fri bevægelighed.
Ministeren er jo selv inde på den aftale, der blev lavet i EU før jul, altså de her trilogforhandlinger om en ny asyl- og migrantpagt.
Men i Danmark har vi jo et retsforbehold, som betyder, at EU ikke kan diktere dansk udlændingepolitik.
Så derfor vil jeg gerne høre, om ministeren tror, at asyl- og migrantpagten vil mindske migrantpresset på først og fremmest Europa, men også hvilke konsekvenser ministeren tror det kommer til at have for et land som Danmark.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-10:
Der er jo mange stærke holdninger til den her aftale.
Det er godt, at vi får bedre mulighed for at vende folk fra lande, der ikke har nogen asylkrav, rundt.
F.eks. fik de forrige år i Østrig 109.000 asylansøgninger.
Rigtig mange af dem var fra Bangladesh, som er et land, hvor næsten ingen har asylkrav.
Det er godt, at vi kan vende dem rundt.
Det er godt, at vi får bedre it-systemer på tværs af landene og har bedre styr på, hvem der er i Europa, men det løser ikke den grundlæggende tiltrækningskraft, som Europa har på flygtninge, som det er nu.
Alexander Ryle (LA), 2024-01-10:
Er der visse dele af den her asyl- og migrationspagt, som regeringen mener vi i Danmark skal tilslutte os?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-10:
Ja, jeg mener, der er en række elementer i den her pagt, som er fornuftige, især når det kommer til de integrerede it-systemer, ETIAS og det, som hedder Eurodac, som man også lægger op til at gennemføre.
Det synes jeg er åbenlyst fornuftige ting, og jeg synes, der er mange gode ting i det, men det er klart, at når det kommer til det, der handler om en tvungen omfordeling af flygtninge i EU, så mener jeg ikke, at vi skal tilslutte os det.
Man skulle have betalt 20.000 euro pr. asylansøger.
Vi betaler et større beløb end det, vi ellers skulle have betalt.
Så jeg synes, vi sådan set er solidariske nok, men vi kommer ikke til at tage imod flygtninge gennem den fordelingsnøgle.
Alexander Ryle (LA), 2024-01-10:
Når ministeren, som det jo lyder på ham, er ret bekymret for det her, ligesom vi er i Liberal Alliance, mener ministeren så også, at der er behov for, at vi fra dansk side gør endnu mere for at forsøge at begrænse den irregulære migration?
Altså, har regeringen tænkt sig at iværksætte nogle nationale initiativer, der kan støtte op om det arbejde, der kommer fra EU?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-10:
For nuværende har vi det næstlaveste asyltal pr. indbygger i Vesteuropa.
Så set i det store billede i europæisk perspektiv mener jeg ikke, at vores problem er, at vi får for mange til Danmark, og det er jo, fordi vi bl.a. har en meget effektiv hjemsendelsespolitik.
Men jeg mener, og det er noget af det, jeg bruger meget tid på at overbevise europæiske kolleger om, at det er en rigtig god idé, at vi samlet set som Europæisk Union laver et asylsystem, som rent faktisk giver asyl til dem, der har behov for asyl, og ikke dem, som kommer først over Middelhavet, at vi henter flygtninge de steder i verden, hvor de ingen chance har for at komme til Europa, men som reelt bor i kæmpe flygtningelejre, f.eks. i det centrale Afrika.
Det er det, som vi arbejder for, og det ved jeg også Liberal Alliance støtter op om.
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-10:
Vil ministeren redegøre for, om det er rimeligt, at en andelsboligforening kun kan påklage en ansat grundværdi eksempelvis på baggrund af, at prisen på en solgt ejerlejlighed i området afviger fra den pris, som den standardiserede ejendomsværdi er ansat til, men ikke kan påberåbe sig eventuelt konstaterede handler for grunde udlagt til etagebebyggelse i området, jævnfør svaret fra ministeren selv den 27. november 2023?
Jeppe Bruus (S), 2024-01-10:
Tak til ordføreren for spørgsmålet, som jeg håber at dem, der kigger med, også er klar over er en anelse teknisk.
Men til at starte med skal jeg pointere, at en andelsboligforenings klagemuligheder ikke er begrænset til priser på ejerlejligheder solgt i nærområdet.
F.eks. kan man klage over forkerte BBR-oplysninger, eller at der er særlige karakteristika for ens ejendom, som man ikke mener er afspejlet i vurderingen.
Spørgeren har ret i, at det ikke er muligt for en andelsboligforening at påberåbe sig konstaterede handelspriser for grunde udlagt til etagebeboelse i nærområdet.
Det skyldes, at man ikke vurderer grunde under andelsboliger direkte ud fra handelsprisen.
I stedet anvender man den såkaldte alternative omkostningsmodel.
Det betyder, at hvis der er tale om en andelsboligforening i et etagebyggeri, vurderes grunden på samme måde som en grund under en ejerlejlighed.
Hvis der er tale om en andelsboligforening, som består af f.eks. rækkehuse, så vurderes grunden på samme måde som grunde under enfamilieshuse.
Årsagen til, at vi ikke har en handelsværdinorm, er, at der nogle steder i landet bliver handlet meget få ubebyggede grunde.
Det betyder, at der ikke er et tilstrækkeligt datagrundlag til at sikre, at vurderingerne bliver ensartede og nogenlunde præcise, hvilket jo faktisk er hele formålet med det nye system.
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-10:
Tak til ministeren for svaret.
Jeg tror, at der er mange, der mener, at klageadgangen og ikke mindst beregningen af grundværdierne bestemt ikke er gennemsigtige og kan virke meget forvirrende.
Og i går havde Danmarks Radio en række artikler med historien om, at andelsboligforeninger på eksempelvis Nørrebro og Vesterbro havde grundværdier, der var langt over valuarvurderingen på ejendomme og grunde.
Der er et eksempel på en grund, hvor grunden er vurderet til 60 mio. kr. af Skatteministeriet, mens en valuar har sat grunden og ejendommen til 37,4 mio. kr. Jeg tror, at når borgere oplever den slags, er der mange, der spørger sig selv, hvordan det kan hænge sammen.
Jeg tror, det virker meget ulogisk for mange mennesker.
DR har så spurgt et stort uafhængigt revisionsfirma, der hedder BDO, om de her sager, og de har udtalt – citat start – at der tegner sig et billede af stærkt misvisende vurderinger.
Citat slut.
Mit ærinde er egentlig meget simpelt.
Alternativet har ikke noget imod skat på fast ejendom, men vi ønsker et simpelt og gennemsigtigt system, for det tror vi er bedst for forholdet mellem stat og borgere på lang sigt.
Vi skal have tillid til hinanden.
Vi skal stole på systemet, og det skal være forudsigeligt og ikke vilkårligt.
Vi mener ikke, at det her system er særlig gennemsigtigt, så for god ordens skyld vil jeg spørge ministeren, om ministeren i korte og generelle træk kan beskrive, hvordan den standardiserede ejendomsværdi bliver opgjort, for det er jo den værdi, som er afgørende for grundværdien.
Jeppe Bruus (S), 2024-01-10:
Tak for spørgsmålet.
Altså, nu kan jeg jo kun svare og ikke stille spørgsmål den anden vej, men når BDO laver en opgørelse, tror jeg ikke, at det er DR, der har hoppet på den; så mon ikke det er BDO, der har lavet deres egen opgørelse over valuarvurderingerne og så sammenlignet dem med de grundvurderinger, der ligger i det nye system?
For det er to forskellige ting, vi taler om.
Det ene er en valuarvurdering, som bliver lavet, ud fra hvad en ejendom ville kunne købes til af en investor, der skal tjene penge på den, fordi der er andelsboliger, som man skal investere i.
Den anden model, vi taler om, er en grundvurderingsmodel, som jeg lige har redegjort for.
Det vil sige, at det er to forskellige ting, og når BDO blander de to ting sammen og kommer med nogle citater, som DR viderebringer, så er jeg faktisk lidt kritisk over for den historie.
Man kunne også have gået fagligt ind i den historie og forklaret, hvad forskellen er på en valuarvurdering og på de vurderinger, der ligger herinde – og det vil jeg egentlig opfordre Alternativet til også at gøre.
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-10:
Jeg har lyst til at sige tak for svaret til ministeren, men jeg synes ikke helt, jeg fik svar på det, jeg spurgte om, som nemlig var opgørelsen af den standardiserede ejendomsværdi.
Men jeg vil lige lade det ligge og så gå videre til noget andet, som jeg tænker måske er mere simpelt.
Det er, om ministeren kan forklare logikken i at beregne grundværdien på etageejendomme med baggrund i værdien på etagelejligheder og ikke mindst forklare, hvorfor en lejligheds beliggenhed i stuen kontra øverste etage skal have indflydelse på grundværdien, altså det, som er værdien af grunden og selve jorden.
Jeppe Bruus (S), 2024-01-10:
Hvis du har en grund, der ligger med havudsigt, og du har en grund, der ligger tre rækker længere tilbage, og som ikke har havudsigt, er det så rimeligt, at den grund, der har havudsigt, antageligvis er mere værd end den grund, der ikke har havudsigt?
Christina Olumeko (ALT), 2024-01-10:
Før i tiden havde vi norm, der hed, at grundværdien skulle afspejle grundens værdi i ubebygget tilstand, og det er man jo grundlæggende gået væk fra her, som jeg også hører ministeren mere eller mindre bekræfte, når man begynder at indblande værdien af ejerlejligheder og værdien af beliggenheden for forskellige lejligheder i beregningen.
Jeg vil gerne spørge, om ministeren til slut kan bekræfte eller afkræfte, om den nye vurderingsnorm giver et mere retvisende billede af handelsprisen på ubebyggede grunde udlagt til etagebebyggelse end den hidtidige norm.
Alexander Ryle (LA), 2024-01-10:
Jeg vil gerne starte med at læse spørgsmålet til udlændinge- og integrationsministeren op.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-01-10:
Som jeg hører ministeren, skal det forstås sådan, at ministeren klart afviser, at regeringen på noget tidspunkt kommer til at overveje rent faktisk at droppe det håndtryk i grundlovsceremonien.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-10:
Ja, det er min holdning som repræsentant for regeringen, at vi holder fast i at have en grundlovsceremoni, hvor man som en del af ceremonien udveksler håndtryk.
Jeg kan kun opfordre til, at man prøver at deltage i det; det er faktisk en utrolig festlig og fornøjelig seance, som mange kommuner gør et stort nummer ud af.
Der er tit musik og taler og andre ting, som gør, at det er noget særligt.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-01-10:
Det er jeg da glad for at høre.
Men ministeren kan vel godt forstå det, hvis der er nogle danskere derude, der bliver lidt usikre og tænker, hvad det er for noget, når gruppeformanden for et andet regeringsparti kommer med en anden melding end den, ministeren kommer med her.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-10:
Det er klart.
Jeg tror, at der, når man indfører nogle nye traditioner, altid er lidt indkøringstid.
Der var sågar en borgmester på Samsø, som selv fik tildelt statsborgerskab, og som er tidligere hollandsk statsborger, og det rejste nogle interessante spørgsmål om, om man så skulle give hånd til sig selv, eller hvordan det skulle foregå.
Og på den måde er der folk, der har lavet sjov med det, og det er jo en del af den politiske debat.
Men det ændrer ikke på, at jeg tror, det bliver en fin tradition, som folk bliver glade for på lang sigt.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-01-10:
Har ministeren nogen planer for, hvad ministeren så eventuelt vil gøre over for de her borgere, der føler sig usikre på, hvad der er op og ned i det, netop for at fjerne den usikkerhed og få understreget, at det er en del af det også fremadrettet?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-10:
Nej, jeg har ikke nogen konkrete planer andet end at sige, at der selvfølgelig er forskellige holdninger til det her i Folketinget.
Jeg ved da også, at der ud over Moderaternes gruppeformand findes andre folketingsmedlemmer og hele partier, som synes, det er en dårlig idé, og det skal de jo have lov til at synes.
Jeg tror, at der sådan i det store og hele er et ret stort flertal af mandaterne her i Folketinget, som synes, det er en god ordning, vi har fået lavet, og derfor kan jeg ikke se for mig, at det skulle laves om.
Steffen Larsen (LA), 2024-01-10:
Spørgsmålet er som stillet: Er ministeren enig med kulturministeren i, at e-sport er en sport på lige fod med mere traditionelle sportsgrene, og at udenlandske professionelle e-sportsudøvere bør have samme vilkår for at kunne udøve deres sport i Danmark, som f.eks. en udenlandsk fodboldspiller har?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-01-10:
Tak for spørgsmålet.
I forhold til tredjelandsstatsborgere, der indrejser til Danmark i professionelt øjemed, gælder det generelt, at de som udgangspunkt skal have en arbejdstilladelse for at kunne tage beskæftigelse her i landet.
Det gælder uanset arbejdets længde, og uanset om det er lønnet eller ulønnet arbejde.
Når det er sagt, har jeg også noteret mig den fremgang, der har været i Danmark på e-sportsområdet, og det er naturligvis noget, som jeg gerne vil støtte op om inden for mit område.
Jeg er også enig med kulturministeren i, at professionelle e-sportsudøvere såvel som andre professionelle sportsudøvere bør have de bedst mulige vilkår inden for deres respektive sportsgrene.
Derfor er jeg også glad for, at der allerede findes en række erhvervsordninger, som udenlandske professionelle e-sportsudøvere kan søge om opholds- og arbejdstilladelse efter.
Det gælder f.eks. beløbsordningerne eller fasttrackordningen, som giver udlændinge, der ansættes i certificerede virksomheder, mulighed for hurtig og fleksibel jobstart, for blot at nævne et par af de muligheder, der er.
Visse grupper af tredjelandsborgere kan desuden være fritaget for kravet om arbejdstilladelse i kraft af særlige fritagelsesregler.
Det gælder f.eks. professionelle idrætsudøvere og trænere, der kortvarigt skal deltage i en enkeltstående større sportsbegivenhed eller deltage i en prøvetræning i en dansk idrætsklub.
Efter praksis i Styrelsen for International Rekruttering og Integration kan professionelle udøvere og trænere inden for e-sport også være fritaget.
Som jeg har givet udtryk for i et tidligere svar til hr. Steffen Larsen, nemlig svar på spørgsmål nr. 60 i Udlændinge- og Integrationsudvalget, vil der, i takt med at der opstår nye industrier og nye professionstyper, også være aktører, som ikke naturligt falder ind under de gældende ordninger, og for hvem reglerne kan opleves som ufleksible, og jeg har derfor bedt mit ministerium om at se på, om der er uhensigtsmæssigheder i den måde, de gældende regler fungerer på i forhold til e-sport. Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2024-01-10:
Mit spørgsmål går jo også på, at SIRI, altså Styrelsen for International Rekruttering og Integration, jo mener, at e-sportsudøvere reelt set ikke deltager i kulturbegivenheder på linje med f.eks. sportsudøvere i en fodboldkamp, en dartturnering og meget andet.
Men hvorfor SIRI er kommet frem til, at e-sportsudøvere, der står nede i Royal Arena og spiller e-sport, ikke skal have de samme forhold, når de kommer hertil for en kortvarig turnering og de forlader landet igen ganske kort tid efter, som hvis det var en dartspiller, der stod dernede, forstår jeg ikke.
Det er derfor, at jeg stiller mit spørgsmål.
Hvis begge dele er sport, begge dele er kulturbegivenheder og begge dele er for meget kortvarig tid og ikke skulle have nogen indvirkning på det danske arbejdsmarked, så kan jeg ikke forstå, hvorfor folk fra tredjeverdenslande ikke skulle have mulighed som en dartspiller for at komme til Danmark og spille Counter-Strike eller lignende spil i Royal Arena som en sport under en kort turnering med eventuelle pengepræmier.
Det virker ulogisk.