Magnus Heunicke (S), 2025-05-02:
Tak for det.
Som det jo også er fremhævet i beslutningsforslaget
, er vores øverste grundvand fremtidens drikkevand.
Det ved vi.
Det er afgørende, at vi får beskyttet den ressource og også får beskyttet den bedre end i dag.
Derfor er det for mig at se en bunden opgave at beskytte fremtidens drikkevand, og derfor må jeg også sige, at jeg er enig i intentionen bag forslaget om udpegning og oprettelse af grundvandsparker.
At vi har sammenhængende områder, hvor vi beskytter grundvand, samtænker beskyttelsen med andre indsatser, så vi får mere natur, bedre biodiversitet og økologi, er der for mig at se kun plusser ved.
Det er præcis derfor, at det også indgår i »Aftale om et grønt Danmark«, altså den aftale, som bygger videre på den grønne trepart, at der senest i 2027 skal tages konkret stilling til, hvordan der sikres en samlet beskyttelse af de sårbare grundvandsdannende områder, hvor der kan etableres grundvandsparker.
Det er jo, fordi det skal gøres ordentligt.
Det kræver, at vi har et solidt fagligt grundlag ud fra landkortet, i forhold til hvor vi skal udpege de her grundvandsparker, og hvordan vi skal beskytte de her jordlag.
Det har vi en metode til, og den er vi i fuld gang med at udrulle.
Metoden er udviklet i 2023, og vi er i gang med at kortlægge hele Danmark – hele Danmark bliver kortlagt: Hvor har vi de grundvandsdannende områder?
Hvor er det, vi skal have ekstra beskyttelse?
Den seneste status på det vigtige arbejde, jeg kan give til Folketinget, er, at vi forventer at være færdige ved udgangen af 2026 med den kortlægning.
Så ved vi, hvor det er, vi skal beskytte.
Det går altså fremad område for område.
For nylig blev to nye områder kortlagt, og den kortlægning er færdig, og det har vi offentliggjort.
Status er nu, at der er en forventning fra Miljøstyrelsens side om, at der på landsplan vil blive kortlagt ca. 195.000 ha landbrugsjord.
Så det passer meget godt med de ca. 200.000.
Det er forventningen nu her, efter at man har arbejdet med det her i noget tid.
Det betyder så også, at de lokale grønne treparter kan tage disse kortlægninger og de allerede kortlagte områder på Fyn – det var det, vi startede med, og nu er vi så videre i andre dele af landet – med i de prioriteringer og indsatser og samtænke det med drikkevandsbeskyttelse og kvælstofindsatser.
Med den nye ordning for privat skovrejsning, og det er jo også i den grønne trepart, er der bedre muligheder for netop drikkevandsbeskyttelse.
Derudover, og det blev også fremhævet af hr. Søren Egge Rasmussen, kan der nu gives økologistøtte for arealer med sprøjteforbud.
Det er jeg også meget stor tilhænger af.
Det giver et meget stærkere incitament til at bruge økologi i forbindelse med drikkevandsbeskyttelse, og det mener jeg også er meget, meget positivt.
Vi må jo så også sige, at beskyttelsen er gået for langsomt.
Vi må også konstatere, at det sker meget sjældent, at vores kommuner skrider til deciderede påbud.
Derfor er vi, i takt med at vi får de her kort lavet, også nødt til at analysere det for at finde ud af, hvor det er, vi har de her grundvandsdannende områder under jorden.
Det er jo mange, mange meter under jorden, vi har vores fremtidige drikkevand.
Så er vi i gang med at analysere, hvordan vi får beskyttet de her områder, og hvilke lovændringer det eventuelt vil kræve.
Den analyse har vi inviteret vandforsyningerne, lodsejerne, kommunerne og Danmarks Naturfredningsforening til at bidrage aktivt til, i forhold til hvad det er, der skal til, i takt med at vi får kortene ind og vi får analyseret, hvad det er for nogle jordforhold, og hvad det er for en trussel, der vil være mod fremtidens drikkevand.