runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2016-12-07:
Tak for spørgsmålet.
Der er ingen tvivl om, at motorvejen over Vestfyn er trafikalt belastet, selv om der kan peges på strækninger, som er mere trafikalt belastet, som f.eks. Holbækmotorvejen, Motorring 3 og E 45 mellem Aarhus og Skanderborg.
Folketinget har da også i maj 2010 vedtaget en anlægslov for udvidelse af Fynske Motorvej mellem Odense Vest og Nr. Åby.
Det vil regeringen gøre noget ved, som det også fremgår af regeringsgrundlaget.
Derfor ønsker vi i forbindelse med de politiske forhandlinger om løsningen af udfordringerne frem til 2025 at finde et grundlag for at øge rammen for de offentlige investeringer.
Inddragelse af nødspor på Vestfyn var med i Vejdirektoratets analyse af muligheder for kørsel i nødspor, som blev offentliggjort tidligere på året.
En model med etablering af kørsel i nødsporet i myldretiden er vurderet til at have et anlægsoverslag på 227 mio. kr., og et ekstra spor i hver retning vil forbedre trafikafviklingen og reducere trængselsproblemer.
Derfor er det en interessant mulighed.
Men det løser ikke problemet med, at vi kun har et meget begrænset råderum til offentlige investeringer.
Erik Christensen (S), 2016-12-07:
Det mindede jo grangivelig meget om det svar, jeg fik for nogle minutter siden på et spørgsmål om Fynske Motorvej.
Den tidligere minister har rejst rundt på Fyn og præsenteret et forslag til en midlertidig løsning med inddragelse af nødsporet som det tredje spor.
Det er der opbakning til blandt de fynske borgmestre og det fynske erhvervsliv.
Men hvis en midlertidig ordning skal have nogen som helst form for fornuft, så må det jo være sådan, at den midlertidige ordning skal etableres forholdsvis hurtigt.
Så er det rigtigt, som ministeren siger, at man skal finde pengene.
Jo vel, men det er jo også sådan, at hvis der ikke findes penge i 2018, 2019 eller 2020, men at vi er ude i 2024, er det fuldstændig hypotetisk at tale om en midlertidig løsning, når man med anlægsloven fra 2010 sådan set har besluttet, at der skal laves en permanent løsning.
Men de penge skulle findes.
Derfor bliver jeg nødt til spørge ministeren: Er det sådan, at den nuværende minister stadig væk synes, det er en god idé og vil arbejde for at finde de 227 mio. kr., det koster at lave den midlertidige løsning, inden for få år?
Er det den nuværende ministers holdning?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-12-07:
Det har den nuværende minister og den nuværende regering ikke gjort op endnu.
Vi står over for den udfordring, at vi skal finde penge.
Den proces med at finde pengene vil foregå i foråret, og så vil vi derefter kunne finde ud af, hvor pengene skal bruges.
Sådan må rækkefølgen være.
Det vil jeg bestemt gøre, hvis det er muligt.
Det, jeg bare ikke rigtig kan gennemskue, er, hvilke andre ting der vil være på dagsordenen i ministeriet til den tid.
Altså, regeringen skal jo fremlægge en 2025-plan med nye trafikinvesteringer, som kan foretages i de kommende år.
Måske vil ministeriet være dybt optaget af at finde de nye projekter, herunder f.eks. at sætte Næstved-Rønnede på, hvis det er det, man beslutter til den tid.
Så jeg kan ikke svare på spørgsmålet, men jeg kan bekræfte og forsikre om, at min vilje til at gøre det så hurtigt som muligt er til stede.
Som der står i regeringsgrundlaget, er det eksempler på det, som regeringen ønsker at finde penge til.
Det betyder, at der også kan være andre ting, som regeringen ønsker at finde penge til.
De her ting nævnes som eksempler.
Processen er jo sådan, at vi jo ikke kan beslutte, at vi vil alle mulige ting, før vi har fundet pengene og ved, hvor mange der er af dem.
Derfor tager vi det altså i den rækkefølge, at vi finder pengene først og derefter beslutter, hvad vi vil bruge dem på.
Erik Christensen (S), 2016-12-07:
Jeg må jo så konstatere, at når det er sådan, at ministeren siger, at det er eksempler, er det altså sådan, at regeringen har siddet med et raflebæger og raflet om de forskellige infrastrukturprojekter.
Så er der kommet nogle frem, og det er dem, man har skrevet her.
Hvis det ikke er sådan, at der er en dybere mening med, at det lige nøjagtig er dem her, der er nævnt som eksempel, må jeg jo antage, at man bare har siddet og raflet og trukket nogle ud, efter der er en, der har siddet og holdt det i hånden.
Er det sådan, det er foregået?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-12-07:
Nej, det er ikke sådan, det er foregået.
Det er jo ikke sådan, at socialdemokraterne har sat sig ned og fundet ud af, hvordan vi kan finde flere penge til at udbygge vejnettet i Danmark.
Nej, hos socialdemokraterne har man i stedet sat sig ned og sagt, hvordan vi kan finde flere penge til at udbygge jernbanenettet i Danmark.
Så denne regering gør rigtig meget og meget mere for, at der muligvis kommer penge til en udvidelse af Fynske Motorvej, end hr. Erik Christensens parti.
Rasmus Prehn (S), 2016-12-07:
Er ministeren enig med sin partikollega fra Liberal Alliance, Joachim B. Olsen, i, at Ryanairs forretningsmodel – herunder arbejdsvilkår – er et udtryk for sund konkurrence?
Jeg skal læse mit spørgsmål højt: Er ministeren enig med sin partikollega fra Liberal Alliance, Joachim B. Olsen, i, at Ryanairs forretningsmodel, herunder arbejdsvilkår, er et udtryk for sund konkurrence?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-12-07:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil ikke stå her og kommentere enkelte selskabers arbejdsvilkår.
Det må først og fremmest være et anliggende for arbejdsmarkedets parter.
Når vi taler luftfart og konkurrence, synes jeg dog det er på sin plads, at vi taler om fordelene ved den liberalisering, vi har set i luftfartssektoren de sidste 25 år.
I årene fra 1987 til 1992 åbnede liberaliseringen af luftfartssektoren i EU op for nye forretningsmodeller, og konkurrencen blev øget.
Det har betydet et langt større udbud af luftfartsprodukter og langt lavere priser for forbrugerne.
Jeg vil her gerne minde hr. Rasmus Prehn om, at det er denne liberalisering, som har gjort luftfarten tilgængelig for almindelige danskere og gjort det overkommeligt at tage hele familien med på ferie i Sydfrankrig eller på storbyferie i London.
Det var liberaliseringen af luftfartssektoren, som gjorde op med store statslige og ineffektive luftfartsselskaber, og som har ført til, at alle selskaberne – også de gamle – har strømlinet processerne og sænket priserne.
Lavprisselskaberne har dermed været med til at udvide det samlede passagermarked og skabt et fritids- og turistsegment, som de traditionelle luftfartsselskaber ikke ville have betjent i lavprisselskabernes fravær.
I den forbindelse skal man ikke glemme, at liberaliseringen af luftfarten har medført en stor vækst – ikke bare for luftfarten, men også på landjorden.
I 2015 fløj såkaldte lavprisselskaber mere end 3,5 millioner passagerer ud af Københavns Lufthavn.
Det svarer til omkring 27 pct. af det samlede antal afgående passagerer, og udviklingen har kun været stigende de sidste 10 år.
Det vidner om, at danskerne har taget de nye forretningsmodeller til sig.
Erik Christensen (S), 2016-12-07:
Det er bare sådan, at når jeg kigger i regeringsgrundlaget, ser jeg, at der nævnes en midtjysk motorvej, en havnetunnel i København, forlængelse af Hillerødmotorvejen og en motorvej til Kalundborg.
Det vil sige, at Fynske Motorvej ikke nævnes med et ord.
Kunne man have skrevet alt muligt andet ind, eller er det, fordi regeringen prioriterer de her ting først?
Malte Larsen (S), 2016-12-07:
Hvad kan ministeren oplyse om regeringens planer for udbygning af E45 i Østjylland?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-12-07:
Ja, det har vi.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-12-07:
Som jeg har sagt før, tror jeg sådan set, at vi alle sammen, også de partier, der indgik aftalen, kunne have et ønske om, at der kunne have været fundet en DUT-forhandlingsafslutning mellem regionerne og staten.
Det havde da været rart.
Det havde også været et godt signal at sende.
Det ændrer ikke ved, at vi har lavet en rigtig god aftale, som sikrer, at vi får håndteret nogle af de problemer, der er, med ventelister på det her område – uagtet at der så går længere tid med den her DUT-forhandling, end man kunne have ønsket.
Men det følger af DUT-forhandlingerne, at parterne ikke altid nødvendigvis er fuldstændig enige, og der tror jeg også at vi som politikere skal passe på, at vi så ikke går ind og afkobler hele det forhandlingssystem, vi har mellem regionerne og ministerierne, i forhold til hvad kompensationen er for konkrete politiske aftaler.
Det vil jo spille ind på en lang række andre områder, hvis man går ind og underkender hele det forhandlingssystem, vi har.
Yildiz Akdogan (S), 2016-12-07:
Er ministeren tilfreds med, at psykiatrien ikke er nævnt med et eneste ord i regeringsgrundlaget, og hvilke ambitioner har ministeren for at løfte området?
Spørgsmålet lyder: Er ministeren tilfreds med, at psykiatrien ikke er nævnt med et eneste ord i regeringsgrundlaget, og hvilke ambitioner har ministeren for at løfte området?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-12-07:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen har klare ambitioner på psykiatriområdet såvel som på sundhedsområdet generelt, og jeg synes også, det er forkert at sige, at psykiatrien ikke er nævnt.
Vi synes sådan set, at vi har et samlet sundhedsvæsen, hvor der både er en somatisk del og en psykiatrisk del, og hvor vi har behov for både ambitioner og fokus på begge dele.
Lige så vel fremgår det af regeringsgrundlaget, at regeringen vil undersøge mulighederne for at forkorte behandlingsgarantien for stofmisbrugere.
Vi ved, at der ofte er et sammenfald mellem stofmisbrug og psykiske lidelser – at det i rigtig mange tilfælde hænger sammen – og derfor vil undersøgelsen i høj grad også være til gavn for mennesker med psykiske lidelser.
Så spørger spørgeren sådan lidt mere ind til nogle af ambitionerne for psykiatrien, og det er jo et stort spørgsmål, så lad mig slå ned på et par enkelte punkter: Der er ingen tvivl om, at vi vil fortsætte ad det meget ambitiøse spor, som Venstreregeringen også har lagt på området.
Så er der den nye handlingsplan for forebyggelse af vold på botilbud, som vi i satspuljekredsen afsatte 400 mio. kr. til.
Det er også et af de initiativer, som vi i den kommende tid i fællesskab skal have udmøntet lovgivning om, og som skal være med til at sikre nogle bedre rammer om indlæggelse, men som jo også skal være til gavn for både patienter og ansatte.
Yildiz Akdogan (S), 2016-12-07:
Tak for ministerens besvarelse.
Selv om ministeren sådan forsøger at retfærdiggøre sig med, at der er taget hensyn til psykiatrien, vil jeg stadig væk holde fast i, at jeg ikke kan se ordet psykiatri nævnt en eneste gang i regeringsgrundlaget.
Og det er i sig selv lidt tankevækkende, når man har en vision om, at man gerne vil lave en ligestilling mellem somatikken og psykiatrien.
Så det undrer mig, hvorfor man ikke bare nævner det.
Det er i sig selv, synes jeg, måske ret sigende for ambitionsniveauet hos regeringen.
Jeg kan også undre mig over, at når man ser på nogle af de udfordringer, der generelt har været i psykiatrien – og ja, jeg har allerede været inde på den ene, netop at ligestille og give de samme muligheder til og løft af psykiatrien – vil jeg mene, at vi halter gevaldigt bagefter.
Den tidligere regering afsatte, som ministeren også sagde, 2,2 mia. kr. til at løfte området, men de 2,2 mia. kr. er jo langtfra nok til at kunne sidestille eller ligestille psykiatrien med somatikken.
Jeg havde egentlig gerne hørt ministeren også komme ind på nogle andre områder end de områder, som vi allerede har sat penge af til.
Det er rigtigt, at der er sat et ambitionsniveau i forhold til at sikre mod vold på botilbud, men hvad med områder såsom manglende uddannet personale i psykiatrien, genindlæggelser og generel mistrivsel blandt unge og børn?
Hvordan er ministerens ambitionsniveau på de områder?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide, især nu, hvor ministeren kommer fra et ressortområde, hvor hun netop havde med undervisning og børn at gøre.
Og når man ser på mistrivslen blandt unge og ser på, at genindlæggelsesomfanget blandt unge og børn i psykiatrien er stigende og desværre har været det støt, er der så noget her, som ministeren har tænkt sig at tage med videre og løfte fremadrettet?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-12-07:
Vi har et meget klart fokus på hele det børnepsykiatriske område, og det ændres der ikke på, ved at vi er gået fra at være en Venstreregering til en trekløverregering.
Og det er vigtigt at få fulgt op på den mistrivsel, som spørgeren refererer til.
Jeg synes også, det er vigtigt at holde fast i, at det jo sådan set er et opgør med den silotænkning, hvor man hele tiden tænker på vores sundhedsvæsen som enten somatik eller psykiatri.
Den aftale, som vi lavede i efteråret, og som gav patienter, uanset om de lider af en psykisk eller fysisk sygdom, ret til at blive undersøgt på et privathospital, hvis det offentlige ikke har kapacitet til at udrede dem inden for 30 dage, og hvis det er fagligt muligt, er jo i høj grad et signal om, at vi skal lade være med at tro, at det er et enten-eller.
Det er i høj grad et både-og, og når vi taler om det samlede sundhedsvæsen, omfatter det både somatikken og psykiatrien.
Og begge områder skal have vores fokus og har vores fokus.
Yildiz Akdogan (S), 2016-12-07:
Tak for det.
Vi kan være nok så enige om, at det her er et både-og, og at der skal være et opgør med silotænkningen, men når man ser på, hvor meget fokus regeringen har haft på somatikken, så kan det undre en, at psykiatrien som sagt ikke er nævnt én eneste gang med ét eneste ord i hele regeringsgrundlaget.
Derfor kunne jeg også godt tænke mig at høre om ministerens tanker fremadrettet.
Altså, når man ser, at en tredjedel af de psykiatriske patienter i 2015 oplevede at blive indlagt mere end en gang, er det så ikke noget, der bekymrer ministeren?
Har ministeren har en ambition i forhold til at reducere antallet og gøre en indsats, og i så fald hvilken?
Ellen Trane Nørby (V), 2016-12-07:
Jamen jeg synes egentlig, at spørgeren taler ind i sådan en silotænkning, hvor man enten skal tale om psykiatri eller somatik.
Jeg synes faktisk, det er vigtigt, at vi tænker somatikken og psykiatrien som noget, der er på linje med hinanden, når vi taler sundhedsvæsenet, hvad enten vi taler det nære sundhedsvæsen, vi taler genindlæggelser, vi taler udredningsret, eller vi taler om de rettigheder, man generelt har som patient; og at vi ikke skeler til, om det hører til psykiatriområdet eller somatikken, men at vi sådan set ser det som en del af det samlede sundhedsvæsen.
Det gælder i alt fra vores lægedækning til vores rekruttering til specialer, og det gælder også i forhold til en strategi for, hvordan man laver en ordentlig udskrivning, hvor man også får fulgt op på patienterne ude i det nære sundhedsvæsen.
Det gælder såvel den patient, der skal genoptrænes på grund af en dårlig hofte, som den patient, der bliver udskrevet fra psykiatrien, og som har behov for nogle andre opfølgende tilbud ude i det nære sundhedsvæsen.
Derfor har vi selvfølgelig fokus på genindlæggelser, hvad enten vi taler ældre medicinske patienter, eller vi taler personer i psykiatrien, hvor vi jo kan se at der, som spørgeren også henviser til, stadig væk er store regionale forskelle på, hvordan det ser ud i forhold til udskrivninger og udskrivningsplaner, og i forhold til om der er gentagne indlæggelser på området.
Yildiz Akdogan (S), 2016-12-07:
Jamen jeg ser meget gerne, at man laver en ligestilling mellem somatikken og psykiatrien og følger det op sammen.
Problemet er bare, at det gør regeringen ikke.
Psykiatrien er fraværende, og det er ikke et spørgsmål om at gøre det til et enten-eller.
Tværtimod gælder det om også at have psykiatrien med, når man snakker om sundhedsvæsenet.
Det er det, jeg egentlig undrer mig over at den her regering overhovedet ikke gør.
Ikke med et eneste ord er psykiatrien nævnt, og det er da lidt tankevækkende.
Jeg glad for, at ministeren synes, at det er problematisk med genindlæggelser i forhold til psykiatriske patienter.
Det kunne da være meget interessant at høre, hvad regeringens ambitionsniveau er på det område med henblik på at løfte netop den gruppe.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-12-07:
Nu tror jeg, at man skal passe på med at tro, at man kan løse alle problemer inden for det psykiatriske område under et § 20-spørgsmål i salen.
Vi har en lang række indsatser, som også er meget bredere og rækker ud over sundhedsvæsenet.
Nogle af de punkter, som spørgeren nu spørger til, i forhold til mistrivsel og i forhold til at have fokus på børn og den tidligere opsporing er noget, jeg selv har haft fornøjelsen af at sidde med i min tidligere position.
Det er jo ikke sådan, at de initiativer ikke stadig væk eksisterer.
Og det er sådan set det, der gør, at vi skal gøre op med silotænkningen og netop tænke somatikken og psykiatrien som en integreret del af vores samlede sundhedsindsats.
Det er det, vi gør fra regeringens side, og det er også derfor, vi har ambitioner på såvel det somatiske som det psykiatriske område.
Bjarne Laustsen (S), 2016-12-07:
Hvordan vil ministeren løse kapacitetsproblemerne i og omkring Limfjordstunnelen, og er ministeren enig med de nordjyske kommuner og regionen samt arbejdsmarkedets parter i, at en ny vestlig tredje Limfjordsforbindelse er den bedste fremtidige løsning?
Tak, hr. formand.
Så er jeg glad for at komme først.
Spørgsmålet lyder: Hvordan vil ministeren løse kapacitetsproblemerne i og omkring Limfjordstunnellen, og er ministeren enig med de nordjyske kommuner og regionen samt arbejdsmarkedets parter i, at en ny vestlig tredje Limfjordsforbindelse er den bedste fremtidige løsning?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-12-07:
Tak for spørgsmålet.
Med en gennemsnitlig trafik på omkring 80.000 biler pr. hverdagsdøgn i Limfjordstunnellen, som der er i øjeblikket, har vi i myldretiderne nået den teoretiske kapacitetsgrænse.
Vejdirektoratet har dog oplyst mig om, at morgen- og eftermiddagsmyldretiden på E45 omkring Limfjordstunnellen er langt kortere, end hvad man eksempelvis ser på motorveje i hovedstadsområdet.
Med andre ord har tunnellen en betydelig restkapacitet, hvis vi kan få trafikanterne til at køre tidligere eller senere, især om morgenen.
I forbindelse med afrapporteringen af VVM-undersøgelsen for en tredje Limfjordsforbindelse blev der beskrevet forskellige tiltag til forbedring af fremkommeligheden på E45 omkring Limfjordstunnellen.
Fælles for disse forslag er, at de også vil være relevante, hvis der etableres en tredje Limfjordsforbindelse vest om Aalborg.
Et af disse projekter blev gennemført i efteråret 2015, hvor Vejdirektoratet etablerede et tredje sydgående spor umiddelbart syd for Limfjordstunnellen.
Det betyder, at langsomme køretøjer kan anvende højre spor op ad bakken, mens der så vil være to spor til rådighed for den hurtigere trafik.
Derudover har den grønne forligskreds som bekendt peget på Egholmlinjen som den rette løsning på en fremtidig tredje Limfjordsforbindelse.
Der er dog ikke afsat finansiering, og som bekendt er der i de kommende år meget begrænset plads til nye store transportinvesteringer.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-12-07:
Jeg synes, det er godt, at vi i fællesskab har lavet en aftale, som skal sætte fokus på, at vi mangler ægdonorer og donerede æg til barnløse par.
Det synes jeg grundlæggende er godt.
Det er ikke tilfældet, og jeg er nødt til at understrege, at den her DUT-proces jo følger almindelige procedurer.
Nogle gange går de desværre i hårdknude.
Jeg tror sådan set, vi kan være enige om, at det ville være skønt, hvis de altid kørte smidigt, men jeg må også bare sige, at jeg så heller ikke har hørt Socialdemokraterne komme og sige, at man bare skal give regionerne lige præcis det beløb, de ønsker sig, og ikke respektere, at der foregår en DUT-forhandling.
Derfor synes jeg, at vi skal lade sagen følge de DUT-forhandlinger, der er, vel vidende, at det havde været rarere, hvis det var afklaret for længst, hvordan økonomien var.
Karin Gaardsted (S), 2016-12-07:
Men vi må som politikere jo kunne stole på, at de aftaler, som vedtages her i Folketinget, også bliver ført ud i livet og kommer til at virke til gavn for befolkningen.
I denne sag er det kvinder, der ikke selv kan producere æg, som vi målrettet forsøger at løfte ud af barnløshed.
Lige nu, fra uge 48 og indtil uge 3, kører Styrelsen for Patientsikkerhed en kampagne, »Giv liv«, hvor de opfordrer kvinder til at melde sig som ægdonorer.
Synes ministeren ikke, det er mærkeligt, at denne offentlige kampagne kører, samtidig med at kassen er smækket i?
Carsten Kudsk (DF), 2016-12-07:
Jeg vil lige starte med at sige tillykke, fordi ministeren fortsætter.
Jeg er glad for, at ministeren fortsætter.
Min vikarperiode er snart slut.
Det har været en fornøjelse at have den her pingpong.
Inger Støjberg (V), 2016-12-07:
Først vil jeg gerne sige tak for de pæne ord.
Jeg er også selv meget glad for at fortsætte.
Så er vi to.
Jeg ved ikke, om der er flere, der er glade for, at jeg stadig væk har den post, men jeg er, og du er, så det er jo godt.
Men under spørgetiden for 14 dage siden sagde jeg, at det er et fast princip, at afgørelser i asylsager i Danmark træffes uafhængigt af den politiske proces.
Som minister hverken kan eller vil jeg derfor blande mig i myndighedernes beslutning eller for den sags skyld udtale mig om, hvorvidt asylansøgere fra et givent land måtte være i risiko for asylrelevant forfølgelse.
Dette armslængdeprincip har ikke ændret sig i løbet af de sidste 14 dage, og i forhold til listen over såkaldte sikre oprindelseslande er det vigtigt at sige, at det jo netop er Udlændingestyrelsen og ikke mig som minister, der beslutter, om et land skal omfattes af listen.
Når et land omfattes af listen, betyder det som bekendt, at asylansøgninger fra personer fra det pågældende land kan behandles efter den såkaldt åbenbart grundløse hasteprocedure.
Asylansøgninger bliver behandlet efter denne procedure, hvis der allerede på grundlag af ansøgerens nationalitet er en forhåndsformodning om, at ansøgeren ikke opfylder betingelserne for at opnå asyl i Danmark.
Hvis en asylansøgning er åbenlyst grundløs, kan Udlændingestyrelsen efter forelæggelse for Dansk Flygtningehjælp bestemme, om sagen skal behandles efter en særlig procedure, hvor afgørelsen ikke kan indbringes for Flygtningenævnet.
Jeg har forstået, at Udlændingestyrelsen ikke på nuværende tidspunkt overvejer at føje Kuwait til listen over sikre tredjelande, og det har jeg i sagens natur ingen bemærkninger til.
Men jeg vil faktisk gerne understrege, at jeg har fuld tiltro til, at udlændingemyndighederne altid bestræber sig på at gøre asylbehandlingen så hurtig som overhovedet muligt.
Jeg har derfor også tiltro til, at Udlændingestyrelsen løbende overvejer, om det er muligt at tilføje yderligere lande til listen over sikre oprindelseslande.
Carsten Kudsk (DF), 2016-12-07:
Grunden til, at mit spørgsmål kommer, er jo, at når man f.eks. går ind på Wikipedia og søger på Kuwait, kan man se, at det faktisk er et sted, hvor kvinder må køre bil, hvor kvinder har stemmeret og har mulighed for at stille op til valg.
Det er også et sted, hvor der er utrolig mange gæstearbejdere, og det viser sig, at der faktisk er rigtig, rigtig mange, som ikke har kuwaitisk statsborgerskab.
Man peger på, at det er omkring 1,3 millioner.
Når man kigger på det, kunne det måske være, at man skulle tage og overveje, om man skulle se på det her som et sikkert land.
Der har bl.a. været en situation oppe i Vesløs, hvor der sidder en klan på 65 mennesker, hvis problem synes at være, at det er træls at være i Kuwait, men det er jo på grund af arbejdsløshed og andre ting, og ikke fordi der direkte er nogen alvorlig forfølgelse.
Så når jeg kigger på de her meldinger og ser, hvad der foregår, kunne jeg godt tænke mig at vide, hvordan procedurerne er i forhold til at finde ud af, om det er et sikkert land.
Så hvilke tiltag har ministeren?
Vil ministeren gå tilbage og spørge, om man ikke godt vil begynde at kigge på det her i forhold til Kuwait og eventuelt andre lande for at få dem tilført listen over sikre lande?