runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2025-02-04:
Udviklingen af antibiotika er jo nok en af de største landvindinger for menneskehedens folkesundhed, og jeg tror, at man tilskriver antibiotika en forlængelse af den gennemsnitlige levetid med over 20 år.
Det var jo ret fantastisk, dengang man opfandt det.
Før det kunne man jo dø af en lungebetændelse, og nu kan den behandles på et par dage.
Dengang havde man måske ikke tænkt over, at den her mirakelkur lige pludselig ville være noget, man ville smøre ud med et tyndt lag for at spænde buen så hårdt som muligt i vores dyreproduktion.
Men det er jo desværre det, der er realiteten.
Det er jo antibiotika, der gør den driftsform, som vi har i dag, mulig.
Hvor skal man starte den?
Det tror jeg ikke var tanken, dengang man opfandt antibiotika, altså at det var meningen, at man skulle bruge antibiotika til det, og slet ikke med den risiko, at den her produktionsform vil kunne save benet væk under det, som var det primære hensyn, da man udviklede antibiotika, nemlig menneskers sundhed.
For det er jo en produktionsform, der er noget galt med, men når et flertal i Folketinget ikke har lyst til at gøre grundlæggende op med den produktionsform, kommer man med alle mulige hensigtserklæringer og små nålestiksoperationer, som ingen forskel gør.
Derfor kan jeg jo godt høre, at der bliver henvist til de aftaler, vi også selv har været med til at indgå, og det er jo også bedre end ingenting, men vi tror ikke på dem.
Vi tror kun, at der er én måde at gøre op med dårlig dyrevelfærd, overforbrug af medicin, halekupering m.v. i landbruget på, og det er at ændre produktionsformen.
Det er en blindgyde for mennesker og for dyr.
Vi vil gerne rose Enhedslisten.
Noget andet, vi kunne overveje, er, om vi skulle øge afgifterne på antibiotika.
Det ville jo være en anden måde at sikre, at det ikke bare er sådan, at man smører noget ud med lind hånd og i et tyndt lag og nærmest bruger det som et tilsætningsstof og en vitaminpille i stedet for det, det egentlig skulle være, nemlig et præparat, man kun bruger i det enkelte tilfælde, når det er nødvendigt.
Det kunne man jo også kigge på.
Hvis det var meget, meget dyrere at bruge antibiotika i landbruget, ville det så kunne betale sig?
Ville det så kunne betale sig at begynde at tænke i at skabe bedre forhold for dyrene?
For grunden til, at de lider og vi bliver nødt til at medicinere dem, er, at der er for mange på for lidt plads, og at vi fravænner dem for tidligt.
Men vi bakker op om det; vi bakker op om stort set alle de forslag, der handler om at skabe bedre rammer for dyrene, og vi står også gerne fuldstændig ærligt frem og siger, at det er, fordi vi er imod den produktionsform, som i dag er herskende i dansk landbrug.
Vi synes sådan set, at den produktionsform, man har inden for økologien, burde være standarden.
Det andet er dårlig dyrevelfærd og gambling med folkesundheden.
Rasmus Stoklund (S), 2025-02-05:
Det her er ikke en økonomieksamen.
Det her er en politisk beslutning, der er truffet af et stort flertal i Folketinget.
Tak, formand.
Lovforslaget udmønter dele af aftalen »Et stærkere erhvervsliv«, som regeringen indgik før sommerferien sidste år med en bred kreds af partier i Folketinget, nærmere bestemt Danmarksdemokraterne, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti, Radikale Venstre og Dansk Folkeparti.
Regeringen og de øvrige aftalepartier er enige om at skabe bedre muligheder for at drive familieejede virksomhed i Danmark.
De familieejede virksomheder omfatter store multinationale koncerner, heriblandt nogle af vores største eksportsucceser, og de omfatter en underskov af små og mellemstore familievirksomheder inden for f.eks. håndværk, handel og landbrug.
Lovforslaget indeholder fire elementer.
Det første handler om at nedsætte bo- og gaveafgiften fra 15 til 10 pct. ved overdragelse af erhvervsvirksomhed til næste generation i familien.
Afgiftsnedsættelsen omfatter arv ved dødsfald og gaver ydet fra den 1. oktober 2024.
Det andet forslag handler om at indføre et retskrav på skematisk værdiansættelse for familievirksomheder og er også målrettet generationsskifte.
Den skematiske værdiansættelse opgøres som selskabets bogførte egenkapital og værdien af selskabets goodwill.
Retskravet gælder ligesom med den nedsatte bo- og gaveafgift fra den 1. oktober 2024.
For det tredje er der forslaget om mulighed for succession ved overdragelse af aktiv udlejning af fast ejendom.
Det forslag er begrundet i et ønske om at ligestille aktiv ejendomsudlejning med anden erhvervsvirksomhed.
Forslaget indebærer, at avanceskatten kan udskydes, indtil virksomheden sælges ud af familien.
Forslaget gælder som sagt kun aktiv udlejning af fast ejendom.
Det betyder, at man både skal have en ejerandel på mere end 50 pct. og være aktivt engageret i virksomhedens drift.
Familien må ikke være passive investorer, der har overladt de væsentligste beslutninger vedrørende virksomheden til uafhængige parter.
Endelig er der forslaget om, at søskende fra 2027 skal sidestilles med nær familie ved modtagelse af gaver.
Det forslag betyder, at gaver til søskende generelt bliver omfattet af den almindelige gaveafgift på 15 pct. med bundfradrag i stedet for indkomstskat.
Forslaget skal ses i sammenhæng med, at tillægsboafgiften ved arv til søskende er blevet afskaffet fra 2027 som led i implementeringen af aftalen om personskattereform fra december 2023.
Regeringens erhvervspakke er et udtryk for, at vi har bøjet os mod hinanden og har fundet et kompromis.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-02-05:
Hr. Morten Bødskov sagde, da han var skatteminister i 2019, at den tidligere regerings nedsættelse af bo- og gaveafgiften ved overdragelse af en erhvervsvirksomhed er den forkerte vej at gå for dansk økonomi, og at det også bakkes op af uafhængige økonomer.
Er ministeren enig i det, altså analysen fra den tidligere skatteminister og ministerens partikammerat om, at det bakkes op af uafhængige økonomer, at det her er den forkerte vej at gå for dansk økonomi?
Christina Olumeko (ALT), 2025-02-05:
Tak for ordet.
Det her lovforslag består af utrolig mange ting, som vi i Alternativet er modstandere af.
Helt grundlæggende ønsker vi i Alternativet at lette skatten på almindeligt arbejde og flytte den over på kapital og kapitalafkast.
Lovforslaget her går i den helt forkerte retning.
Regeringen og aftalepartierne vil nemlig med lovforslaget sænke skatten på overdragelse af kapital ved at sænke det, som vi kalder for generationsskifteskatten.
Det øger uligheden, og det skader produktiviteten.
Derudover er vi også meget betænkelige ved at udvande pengetanksreglen, da det strider imod vores grundlæggende synspunkt for fremtidens skattesystem.
Vi forudser allerede nu mange afgrænsningsproblemer, når det skal afgøres, om der foreligger aktiv eller passiv udlejning af fast ejendom.
Efter Alternativets opfattelse bør afgrænsningen være, at fast ejendom skal medregnes i pengetanksreglen, medmindre der er tale om direkte ejerskab af domicilejendom, produktionslokaler eller lignende.
Så er der et enkelt tiltag i det her lovforslag, som vi i Alternativet er glade for, og det er den del af lovforslaget, der handler om at indføre retskrav på skematisk værdiansættelse.
Det mener vi er godt for retssikkerheden, og vi synes også, at det skaber transparens omkring opgørelsen af bo- og gaveafgiftsgrundlaget.
Ellers består lovforslaget af en række ulighedsskabende skattenedsættelser på kapital, og derfor stemmer Alternativet imod lovforslaget.
Rasmus Stoklund (S), 2025-02-05:
Det er et bredt flertal i Folketinget, der har haft et ønske om at gennemføre den aftale, som vi nu er ved at behandle her i Folketingssalen.
Det er aftalt for længe siden.
Har tiden ændret sig de sidste 4 uger?
Ja, det har den.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke overholder aftaler, vi har indgået med hinanden.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-02-05:
Det er jo rigtigt, og det er så noget, der formentlig er dårligt for dansk økonomi.
Det er jo det, eksperterne siger, og som skatteministeren vel egentlig godt kunne bekræfte, medmindre han havde information, der sagde noget andet.
Men det må vi så forstå at man ikke har.
Mener skatteministeren, at virkeligheden har ændret sig lidt, siden man landede den her aftale?
Det er egentlig det samme spørgsmål, som jeg stillede før.
Vi står nu i situation med ret mange regninger, og regeringen er ude i diverse interviews at sige, at det bliver en svær prioritering.
Er det ikke en lidt anden virkeligheden, end da man besluttede at lave den her skattelettelse?
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-02-05:
Jeg vil egentlig gerne spørge ministeren lidt om det indholdsmæssige i den her politiske aftale, som bliver implementeret.
Vi er jo med i aftalen, så det er ikke, fordi der er uenighed i den forstand.
Men jeg har et afklarende spørgsmål til ministeren om den del, der omhandler de familieejede ejendomsvirksomheder, og den aftale, vi jo har lavet, hvori der også står, at de for at kunne bevare den del af det i forhold til at kunne komme under de her regler, som vi nu indfører, skal have det, der hedder bestemmende indflydelse via ejerandel eller stemmeantal efter vores opfattelse.
Men det, der sådan set står i lovforslaget, er jo ikke enten-eller.
Der står der sådan set, at familien skal eje mindst 50 pct. af virksomhedens aktier.
Men hvis man kigger sådan rent principielt på ejerstrukturen og den måde, man forbinder ejere med virksomheder på, så er det jo enten sådan, at det er dem, der har aktiemajoriteten og ejer over 50 pct. af kapitalen, eller også er det dem, der ejer over 50 pct. af stemmeandelen.
Og de er jo ikke altid lige vigtige, det afhænger altså af, om det er A- eller B-aktier osv.
Der vil jeg gerne høre ministeren, om ikke man vil kigge på det, for det kan jo åbne en dør for nogle, som den ikke skulle åbnes for.
Rasmus Stoklund (S), 2025-02-05:
Ejerkravet på mere end 50 pct. skal sikre, at det reelt er familieejede virksomheder, der er tale om her.
Alle de relevante familiemedlemmers direkte og indirekte ejerandele medregnes ved beregning af, om 50-procentskravet er opfyldt.
Det krav indebærer, at familien direkte eller indirekte skal have en ejerandel, som svarer til, hvad der i almindelighed er nødvendigt for at udøve bestemmende indflydelse.
Derudover skal familien træffe de centrale beslutninger om ejendommens drift.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-02-05:
Ja, det var noget, ministeren læste op, kunne jeg se.
Men jeg spørger rent formelt om det her med, hvornår man juridisk kan vurdere at man har bestemmende indflydelse.
Der står der jo i loven, at man skal eje mindst 50 pct. af virksomhedens aktier.
Der er de to muligheder at gøre det på.
Der er det jo, jeg synes, det er vigtigt, at vi får præciseret, at begge muligheder gør, at man både formelt og reelt er ejer af virksomheden.
Rent juridisk er der jo forskel på og være formel og reel ejer af en virksomhed.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-02-05:
Nu siger ordføreren, at Dansk Folkeparti synes, det er godt, at man gør noget for familieejede virksomheder.
Spørgsmålet er så, hvem det er godt for, eller hvad det er godt for, for det er jo i hvert fald ikke godt for samfundsøkonomien.
Det er jo det, alle økonomerne siger – det sænker væksten, skader produktiviteten, sænker arbejdsudbuddet, leder til en dårligere ledelse i virksomhederne.
Så kan jeg jo se, at det er rigtigt, at det er godt for nogle virksomhedsejere og nogle virksomhedsarvinger, men det er jo ikke godt for samfundet som et hele.
Så ud over det der sådan lidt hurtige argument med, at vi bare kan lukke DR og fjerne RUC, og så var der penge nok til helt at fjerne alle skatter og afgifter, kunne ordføreren så ikke forholde sig til, om det her gør Danmark rigere eller fattigere?
Peter Kofod (DF), 2025-02-05:
Det her gør forhåbentlig, at der er en stribe virksomheder, der får nemmere ved at generationsskifte i fremtiden, som vil få en bedre mulighed for at overleve i den internationale konkurrence i fremtiden, som kommer til at gøre Danmark rigt, fordi det her garanterer en masse danske jobs derude – gode danske job.
Jeg er godt klar over, at mange af dem ikke ligger i København K, mange er dem ligger spredt ud over vores land, måske endda i områder, hvor det er svært at skabe vækst og beskæftigelse og lokal bosætning.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-02-05:
Hvad baserer ordføreren det på?
Er det sådan en fornemmelse og sådan en spåkugleudsigt, eller er der nogen sådan økonomer, seriøse fagfolk, der mener det, ordføreren siger?
Altså, når landets førende økonomer i Det Økonomiske Råd internationalt i OECD siger, at det her ikke leder til mere vækst, det leder til det modsatte, det skævvrider økonomien, det giver de store virksomheder en konkurrencefordel over for de små, det allokerer, fordeler, talentet i samfundet forkert, gør det så ikke noget indtryk på ordføreren, eller kan man bare stå og sige nogle andre ting, og så er det fint?
Samira Nawa (RV), 2025-02-05:
Det handler lige præcis, som hr. Sigurd Agersnap sagde, om prioriteringer, og der ser SF og Radikale Venstre forskelligt på, hvad det er, der skal prioriteres.
Det synes jeg sådan set er en ærlig politisk uenighed at have.
Når vi stadig står vagt om den her aftale og de dele af lovforslaget, der udmøntes her, jamen så handler det bl.a. om, at vores erhvervsliv jo sikrer vækst og sikrer arbejdspladser – noget af det, der sikrer en sund økonomi.
Derfor giver det jo mening at investere i dansk erhvervsliv.
Og så finder vi altså også penge ved at sanere i erhvervsstøtteordninger.
Mange tak.
Det lovforslag, som vi behandler i dag, udmønter dele af »Aftale om et stærkere erhvervsliv«, som Radikale Venstre var med til at indgå i juni sidste år.
Og indledningsvis får jeg lyst til at sige nogle ord om det danske erhvervsliv, som jeg synes har fået nogle tæv her i løbet af debatten.
Der har været rettet en snert af mistænkeliggørelse mod både store og mindre virksomheder, men det er nu engang sådan, at dansk erhvervsliv er med til at skabe både vækst og arbejdspladser her i landet, og det er ikke givet, at danske virksomheder i al fremtid er førende inden for f.eks. sundhedsområdet eller grøn teknologi; det er vi nødt til at investere i.
Med den »Aftale om et stærkere erhvervsliv« fra sidste år satte vi, der var aftalepartier, ind på to spor.
Og dertil var der jo også tale om sanering i erhvervsstøtteordningerne.
Debatten i dag har for en dels vedkommende haft fokus på procentsatsen på arveafgiften.
Det, som vi i Radikale Venstre alle dage har været optagede af, har været værdiansættelsen mere end procentsatsen, for hidtil har tilbagemeldingen fra virksomheder jo handlet om usikkerheden i selve værdiansættelsen.
Det vil sige, at det ikke har været muligt for familer, der skulle overdrage virksomhederne til næste generation, at sætte sig ned med en revisor og lægge en plan for, hvordan det her generationsskifte kunne tænkes ind i budgetterne.
Men nu indfører vi, som også bl.a. LA har været inde på ad flere omgange i løbet af debatten, det her retskrav på skematisk værdiansættelse ved et generationsskifte af en erhvervsvirksomhed inden for den nære familie.
Den skematiske værdiansættelse tager udgangspunkt i de nuværende skematiske regler i aktie- og goodwillcirkulærerne.
Og det sikrer tilsammen en gennemsigtighed og en vished for dem, der driver virksomhederne, og det mener vi i Radikale Venstre kun er rimeligt.
Som jeg lige startede med at nævne, er det jo en udmøntning af dele af en aftale, og i Radikale Venstre er vi med i den aftale.
Og der var særlig to områder i forhandlingerne, som vi havde et stærkt fokus på.
Det ene var den her transparens af skattegrundlaget ved overdragelse af virksomheder til næste generation, men det andet handler også om forskning og udvikling og den her permanente forhøjelse af forsknings- og udviklingsfradraget til 120 pct., sådan at det bedre kan betale sig for virksomheder at investere i lige præcis forskning og udvikling.
Så vi var dengang og er også nu virkelig tilfredse med aftalen og støtter således også L 123.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-02-05:
Tak for det.
Der bliver sagt fra ordførerens side, at man mistænkeliggør dansk erhvervsliv.
Derfor vil jeg bare høre fru Samira Nawa, om hun ikke bl.a. vil bekræfte, at det her jo rammer meget, meget få, men meget store virksomheder, og ikke er en generel ændring af rammevilkårene for det danske erhvervsliv.
Mit andet spørgsmål er, om ikke situationen er en anden nu, end da man landede den her aftale – om ikke vi står et andet sted, i forhold til hvad vi skal prioritere i vores samfund af udgifter, og om det kunne give anledning til lidt refleksion over, om man virkelig bør holde fast i så skæv en aftale.
Samira Nawa (RV), 2025-02-05:
Jeg er ikke enig i, at det er en skæv aftale.
Jeg er til gengæld meget enig med hr. Sigurd Agersnap i, at fra da vi indgik aftalen i juni sidste år og til nu, har verden nærmest forandret sig og jo sådan set også den økonomiske situation, som Danmark ser ind i.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-02-05:
Så kan vi jo godt diskutere, om det skal være pension, om det skal være forsvar, eller om det skal være et børneløfte, som jeg har hørt Radikale Venstre snakke om flere gange.
Så jeg vil bare høre, om man stadig synes, at det er det rigtige at prioritere i den økonomiske situation, vi nu står i.
Jeg ved godt, at Radikale Venstre ikke synes, at man skal prioritere det, vi kalder en mere retfærdig tilbagetrækning.
Men er det her stadig den rigtige prioritering?
Peter Kofod (DF), 2025-02-05:
Jamen alt gør indtryk på mig, men det gør også et meget stort indtryk på mig at se, at lande, Danmark normalt ville sammenligne sig selv med, enten ikke har de her afgifter eller har dem på et væsentligt lavere niveau.
Jeg synes egentlig godt, at man må forsøge at stille sine virksomheder i en situation, hvor de har nogle bedre og mere fair konkurrencevilkår med landene omkring os – det synes jeg i sig selv er et væsentligt argument.
Peter Hummelgaard (S), 2025-02-05:
Jeg vil starte med at sige, at jeg synes, at det er en meget alvorlig kritik, der bliver rejst.
Når der kommer en kritik af, at politifolk mener, at ledelsen instruerer dem i at henlægge sager, eller at de selv af egen drift henlægger sager på en usaglig og uredelig og dermed ulovlig måde, er det en meget alvorlig kritik.
Jeg tror bare, det er vigtigt også at sige, at der sker prioriteringer hele tiden, og det er ikke det samme.
Det er bare for at nuancere, at der også kan ske henlæggelser af sager, hvor de konkrete efterforskere mener, at der burde man have gået nogle skridt videre, men hvor en leder af helt legitime hensyn begrundet i retsplejeloven siger: Den kan vi ikke komme videre med.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-02-05:
Men i forbindelse med den her udsendelse vil jeg sige, at der er lavet en meningsmåling, som viser, at der foregår vask af sager.
25 pct. kender til – det er en gallupundersøgelse – at der er henlagt sager med kendt gerningsmand.
Det vil sige, at man ikke har foretaget de efterforskningsskridt, der skulle til.
Det må ministeren have vidst i 2023.
Nu står vi så med DR, som dokumenterer den samme problemstilling.
Hvad har ministeren gjort for at få kortlagt omfanget af det her?
Og hvis han siger, at han ikke kender begrebet »vaske sager«, men kender ministeren så til vask af sager, forstået som metoder, hvor man bevidst henlægger sager?
For det er det, som den udsendelse, som ministeren indgår i, viser sker.
Peter Hummelgaard (S), 2025-02-05:
Jeg tror, at det, jeg har sagt både på samrådet i går og i det hele taget, er, at jeg ikke har kendt til det konkrete udtryk at vaske sager.
Det er efter min bedste hukommelse ikke noget, jeg er blevet præsenteret for, heller ikke på møder med Politiforbundet.
Men som jeg også sagde i går – og det er vigtigt at sige – ved jeg alt om og kender udmærket til, at politiet er presset af mange forskellige årsager.
Jeg har hørt om betjente, der også mener, at styringen, også i politiets ledelse, er for stram og i øvrigt også politisk her fra Christiansborg.
Og jeg har hørt om, at der også sker henlæggelser af sager, og jeg ved, at der prioriteres hårdt.
Grundlæggende har vi jo – også siden den udsendelse, som der refereres til – gjort alt, hvad vi kan, for også at styrke politiet, både ved finansloven for 2024, men også senest med finansloven for 2025, sådan at der bliver investeret flere ressourcer i, at politiet kan bruge flere kræfter der, hvor problemerne er størst, samtidig med at der i øvrigt også tages politiske beslutninger om, at der er opgaver, politiet ikke skal varetage, så der er mere tid til det andet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-02-05:
På samrådet sagde ministeren, at han ikke var bekendt med det her med at vaske sager.
Men siden samrådet er jeg faktisk af en borger blevet gjort bekendt med, at ministeren jo faktisk i oktober 2023 medvirker i en Kanal 5-udsendelse, der hedder »Politi i forfald«, som netop handler om bevidste henlæggelser.
Her er der ovenikøbet lavet en gallupundersøgelse blandt betjente, hvor 50,4 pct. siger, at de kender til bevidste henlæggelser, og 25 pct. siger, at de kender til henlæggelser med kendt gerningsmand.
Det vidner jo om, at bevidste henlæggelser foregår systematisk, og med ministerens egne ord fra i går, er det også ulovligt.
Ministeren må jo have kendt til det her problem, og det synes jeg er voldsomt alvorligt.
Så hvad gjorde ministeren egentlig med den viden, han fik dengang, for at rette op på det problem?
Nu står vi jo halvandet år efter, og der foregår stadig væk vask af sager, og det gjorde der også i 2023.
Så hvad har ministeren gjort for at rette op på det?
Peter Hummelgaard (S), 2025-02-05:
Tak for ordet, og tak til spørgeren for spørgsmålet, der handler om politiets henlæggelser af sager.
Det er et emne, der i den seneste tid er rejst en alvorlig kritik af, og som vi også havde lejlighed til at drøfte på et samråd i Folketingets Retsudvalg i går.
Som jeg understregede på det samråd, er der tale om en kritik af politiets sagsbehandling, som jeg på linje med i øvrigt retsordførerne – det lyttede jeg mig i hvert fald til – tager meget alvorligt.
Man skal som borger kunne have tillid til, at politiet tager ens sag alvorligt, og ofre for forbrydelser skal opleve et retssamfund, der giver dem tryghed og retfærdighed.
Det er en forudsætning for et velfungerende retssamfund.
Jeg vil derfor også gerne slå fast, at jeg generelt har meget stor tillid til vores politifolk rundtom i landet.
Vi har et dygtigt og kompetent politikorps, som knokler hårdt for at sikre vores tryghed.
Vi kommer aldrig et sted hen, hvor der ikke skal foretages prioriteringer i politiet.
Det er et grundvilkår for politiet, ligesom det er det for andre myndigheder.
Men den slags prioriteringer skal naturligvis ske på et sagligt og redeligt grundlag.
Prioriteringen skal være inden for lovens rammer, og der skal være åbenhed om prioriteringerne fra politiets ledelse over for både borgere og medarbejdere.
Som jeg redegjorde for på gårsdagens samråd, havde jeg tirsdag formiddag et møde med rigspolitichefen og Rigsadvokaten om den alvorlige kritik, der er lagt frem.
På mødet besluttede vi, at Rigsadvokaten iværksætter en tilsynsundersøgelse med fokus på netop henlæggelse af sager om alvorlig personfarlig kriminalitet.
Tilsynet vil have til formål at undersøge politiets og anklagemyndighedens praksis i forhold til henlæggelser af sager om alvorlig personfarlig kriminalitet, herunder hvordan politiet og anklagemyndigheden begrunder deres henlæggelser.
Jeg har også, som ordføreren ved, indkaldt Folketingets partier til et møde senere i den her uge, hvor vi i fællesskab sammen med Rigsadvokaten og rigspolitichefen kan drøfte den her problemstilling og naturligvis også drøfte Rigsadvokatens tilsynsundersøgelse.
Det er et møde, jeg ser frem til.
Tak for ordet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-02-05:
Det første spørgsmål lyder sådan her: Mener ministeren, at politiet henlægger for mange sager?
Peter Kofod (DF), 2025-02-05:
Det er jo en patetisk diskussion, for det er meget vigtigt for Enhedslisten – og Enhedslistens mandater er ligegyldige – at forholde sig til, om uligheden er stigende.
Når Enhedslistens mandater så er afgørende, er det pludselig en anden måde, vi skal gøre tingene op på, og så må man forstå, at det er en bredere debat, og så kan man slet ikke gøre det op på den måde.