runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-09-10:
I Liberal Alliance bakker vi ikke op om toptopskatten, og vi har ikke fremlagt vores nye økonomiske plan endnu, men jeg lover dig, at før vælgerne skal stemme næste gang, ved man også, om det er med i vores samlede pakke.
Nu var mit eksempel med topskatten blot et eksempel på, hvordan vi kan tænke mere fleksibilitet ind, også så familierne kan være forskellige.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-09-10:
Tak for det.
Ordføreren har helt ret i, at der tidligere er set større finanslovsforhandlinger, og i de år, hvor vi havde et parlamentarisk grundlag bestående af SF, Radikale og Enhedslisten, var det da omkring 3 mia. kr., vi forhandlede om, og det var sådan set fint.
Nu har vi så lidt et fedterøvsfinanslovsforslag her, og jeg er jo spændt på, om Liberal Alliance ender med kun at få en rosin på havregrøden, som det er sket tidligere år, eller om det bliver en toptoprosin.
Nu ser vi så et finanslovsforslag, hvor man skærer ned på vores nationalparker, en meget hård nedskæring.
Vi ser et forslag, hvor der ikke er afsat penge til den havplan, vi skal lave.
Kan Liberal Alliance se, at man skulle opprioritere biodiversiteten i den her finanslov?
Der findes jo også grønne rosiner, så det er spændende, om vi kommer frem til en løsning, hvor biodiversitet bliver prioriteret.
Jeg synes, det er lidt spøjst, når vi har en biodiversitetskrise og vi har en klimakrise, at de bevillinger, der så er til Klimarådet og Biodiversitetsrådet, ikke er af længerevarende karakter.
Biodiversitetsrådet er i det her finanslovsforslag kun sikret i 2025, og vi står i en biodiversitetskrise, som man altså ikke løser på et år.
Det tager mange år.
Kan ordføreren ikke se, at vi har nogle råd, hvor man burde have mere permanente bevillinger med de opgaver, vi står over for?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-09-10:
Men jeg skal være ærlig og indrømme, at det er Ole Birk Olesen, man skal spørge.
Han er stadig ordfører på det område, og det er også ham, der sidder med det område, men jeg skal nok tage det videre.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-09-10:
Man skulle måske ikke tro det, men der er områder, hvor SF og LA har fælles interesser, og jeg blev rigtig glad, da jeg hørte Liberal Alliance melde noget ud, hvor jeg godt kunne gætte, hvem ophavskvinden til idéen var, nemlig det her med et opgør med automatisk særeje på pensioner.
For når man indgår et ægteskab, som selvfølgelig forhåbentlig har en romantisk dimension, men jo også er en kontrakt, og man deler formue og andet, er det jo mærkeligt, at man så ligesom har undtaget noget, der er så grundlæggende, og som jo er med til virkelig at skævvride kvinders livsindkomst.
Så jeg vil bare høre med oprigtig nysgerrighed, hvad der skal ske med det forslag.
Er det noget, der skal blive til et beslutningsforslag?
I SF vil vi i hvert fald rigtig gerne samarbejde om det.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-09-10:
Jeg er fuldstændig enig; SF og Liberal Alliance har nogle fælles snitflader på familiepolitikområdet.
Det synes jeg lyder lovende, for vi plejer typisk også at kunne lykkes med at få ting igennem, når vi både har rød og blå med.
I forhold til det konkrete forslag om, at pension også skal være en del af formuefællesskabet, synes vi i Liberal Alliance, at det er helt logisk.
Det er jo helt op til folk selv, om de vil indgå i et ægteskab.
Det var de også oprindelig, engang.
Man valgte at ophæve det, fordi man troede, at nu havde vi fået ligestilling, at nu havde vi lige rettigheder, og at nu ville kvinderne komme til at arbejde lige så meget som mændene.
Så ja, vi håber at fremsætte et beslutningsforslag – det lyder dejligt, at SF vil være med.
Det var jo min kollega finansordfører Ole Birk Olesen, der var lidt utilfreds sidste år og mente, at vi kun fik rosiner på vores havregrød i finanslovsforhandlingerne.
Jeg har set ham bruge præcis det samme udtryk i år, så der er vi nok enige om, at reserven godt nok kunne være væsentlig højere.
I forhold til det grønne vil jeg sige, at det er rigtigt.
Men for os er det også meget nærliggende at kigge på, hvordan pengene bliver brugt.
Jeg synes, at det godt kan være en lille smule forsimplet altid kun at gøre det op i kroner og øre; det handler også om, at vi får brugt pengene fornuftigt.
Jeg synes egentlig bare, det er en opstilling af, hvor forskelligt vi ser på det.
Altså, det er jo rigtigt, at vi står stærkt nu.
Vi får det at vide gang på gang.
Liberal Alliance siger så: Lad os udnytte den situation; lad os kigge på, hvordan vi kan gøre vores samfund friere og rigere og bruge den situation, vi står i.
I stedet for står Socialdemokratiet og gambler med en aftale tilbage fra 2006, som sikrer, at den her økonomi er holdbar, også på sigt.
Det er forskellen på Socialdemokratiet og Liberal Alliance.
Vi har tænkt os at udnytte den økonomiske situation, vi står i, til at give mere frihed til danskerne, og jeg kan høre, at Socialdemokratiet gambler med den økonomiske situation, vi står i.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-09-10:
Det anerkender jeg også meget.
Jeg kan godt huske, da SF sad i regering.
Jeg tror ikke, det er godt for nogen eller noget, hvis man ikke kan bibeholde sin egen profil og sit eget politiske dna, så det har jeg fuldt ud respekt for.
Derfor synes jeg også, det er okay at spørge, hvad Moderaterne som parti så mener.
Og jeg synes egentlig, det er meget klart, både hvad hr. Henrik Frandsen siger nu, og hvad hr. Lars Løkke Rasmussen har sagt, nemlig at hvis det stod til jer, skulle man komme i gang med noget.
Så må man se, hvor det ender henne, men i det mindste var man kommet i gang på den her side af et folketingsvalg, så folk også ved, hvad de har at gøre med.
Men tak for svaret.
Henrik Frandsen (M), 2024-09-10:
Ja, og så kan jeg sige, at så mangler spørgeren jo kun at spørge de sidste ti om, hvad de mener.
Så jeg har ikke mere at tilføje.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-09-10:
Nu nævnte ordføreren, at biodiversiteten er presset.
Det er helt korrekt.
Så nævnte ordføreren, at der i den grønne trepartsaftale var 2 mia. kr.
Hvis jeg kigger i finanslovsforslaget, står der 1,7 mia. kr. i 2025.
Så kan det jo ikke nytte noget at nævne de der 40 mia. kr., som vi ikke ved hvor er, for side 44 mangler jo i den grønne trepartsaftale.
Vi mangler det der økonomiskema, som normalt bliver sat ind i et hvilket som helst afsluttende forhandlingspapir.
Jeg synes i øvrigt, det er lidt svært at diskutere de her ting, for demokrati kræver åbenhed.
Og alle de notitser, der er blevet udarbejdet i forbindelse med de der forhandlinger, kan vi ikke får adgang til.
Så hvordan kan jeg sige noget kvalificeret her?
Det er faktisk lidt svært at have en ordentlig debat om det, og demokrati kræver altså åbenhed.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvornår vi får den åbenhed om, hvad det er for nogle bilag, der ligger bag den tekst, man har i den trepartsaftale, og hvad det er for nogle 44 mia. kr., man indimellem snakker om.
Jeg kan ikke jo se dem, når der i et finanslovsforslag kun står 1,7 mia. kr. i 2025.
Kan ordføreren løfte sløret for det?
Henrik Frandsen (M), 2024-09-10:
Jeg kan så bekræfte, at det er 1,7 mia. kr.
Jeg tror, jeg kom til at regne nogle andre penge med også.
Det var ikke med forsæt.
Men det er jo hensigten, at vi i en ikke særlig fjern fremtid indkalder Folketingets partier til forhandlinger om den grønne trepart og den aftale, der er lavet her.
Her vil finansieringsdelen jo være en del af det, for man får jo ikke nogen fest i denne verden – og jeg synes, den grønne trepart er en fest – hvis ikke man er villig til at betale for entrébilletten også.
Så der kommer en indbydelse til nogle spændende forhandlinger.
Nu skal jeg ikke stå her og præsentere vores køreplan for de regeringsinterne forhandlinger.
Men det er jo helt korrekt, at vi gerne så, at vi fik taget diskussionen og truffet en aftale omkring pensionsalderens udvikling på den her side af et folketingsvalg.
Det er i virkeligheden det, spørgeren spørger til.
Men vi er også en del af en trepartiregering med tre forskellige partier, tre meget forskellige partier.
Hvis man går tilbage til tiden før folketingsvalget, kunne man næsten ikke blive mere forskellige end Venstre og Socialdemokratiet.
Så kom vi og var med også.
Jeg tænker, man skal anerkende, at vi godt kan have vores egne holdninger og vores egne standpunkter, men når vi går ind i et lokale, kommer vi ud igen med en fælles politik på det her område, og det kommer vi også til at gøre her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-09-10:
Okay, så vi fortsætter uden åbenhed i vores demokrati.
Hvis man kigger på, hvad der står i det her finanslovsforslag, står der bl.a., at Biodiversitetsrådet kun har en bevilling i 2025.
Vi skal forhandle om noget fremtidigt fiskeri.
Og så kan vi læse, at der er nedskæringer på området for nationalparker.
Ordføreren fremhævede lige, at biodiversiteten er presset.
Hvordan stemmer det overens med det her finanslovsforslag, hvor man ikke prioriterer biodiversitet?
Kan ordføreren ikke se, at vi har et stort problem ved ikke at prioritere biodiversitet?
Henrik Frandsen (M), 2024-09-10:
I lighed med den grønne trepart er det også meningen, at finansloven skal forhandles nu her.
Jeg går ud fra, at finansministeren på et eller andet tidspunkt i en heller ikke så fjern fremtid indkalder Folketingets partier.
Og der er det jo fuldt legitimt at komme med de ønsker, man måtte have til finansloven.
Samira Nawa (RV), 2024-09-10:
Mange tak.
Se, en af de ting, som jeg kiggede rigtig ivrigt efter i finanslovsforslaget, der blev fremsat, var, om der var sat penge af til skolemad.
Det er jo sådan, at Moderaterne har været ude i offentligheden med et forslag om, at der skal indføres skattefinansieret skolemad på landets folkeskoler, måske med en eller anden form for egenbetaling for forældrene.
Hvis ikke ved et finanslovsforslag, hvornår så, hvis man mener det helt alvorligt med, at vi skal sikre vores elever en bedre skolegang, og at vi også skal sikre, at de udsatte børn får et måltid mad, så de kan koncentrere sig i lige så høj grad som andre børn på skolen?
I Radikale har vi fundet penge til det i en 2030-plan, og vi havde virkelig håbet – især med Moderaternes melding – at det også havde været at finde i det finanslovsforslag, der er lagt frem.
Henrik Frandsen (M), 2024-09-10:
Det er fuldstændig korrekt, at vi har været ude i offentligheden og melde ud, at det er vores holdning, at gratis skolemad til børnene eller skolemad med en vis egenbetaling vil være rigtig godt.
Jeg kan begynde at nævne en hel masse positive ting, der er ved det.
Det står vi sådan set stadig væk ved.
Jeg tror egentlig også, de to andre partier i regeringen synes, det ville være positivt, og at man, hvis man havde ubegrænsede mængder af ressourcer, også gerne ville gøre det.
Det er ikke med i den her finanslov.
Det er der også andre ting, som Moderaterne gerne vil,
der ikke er
Vi har heller ikke en halvering af momsen på frugt og grønt f.eks. Så der er også andre ting, vi ikke har fået med i den her finanslov.
Igen vil jeg sige, at det her jo er en finanslov, der afspejler, at vi har en trepartiregering.
Og når vi er gået ind i lokalet, kommer vi ud med en fælles finanslov, fordi vi er tre partier.
Samira Nawa (RV), 2024-09-10:
Det kan jeg godt sætte mig ind i.
Jeg har bare hørt en masse positive røster om skolemad, bl.a. fra Moderaterne, men også fra andre partier i Folketinget.
Jeg er jo bare nysgerrig på, om Moderaterne har bragt det ind i det her trepartiregeringssamarbejde, for det er jo interessant at vide, om det så er Socialdemokratiet eller Venstre, der har sagt: Nej, det har vi ikke lige hverken tid eller økonomi eller noget til for nuværende.
Henrik Frandsen (M), 2024-09-10:
Jeg tror, jeg har sagt det én gang allerede: Jeg kommer jo ikke til at åbne låget for de der drøftelser, der er internt i regeringen, så det kan jeg nok ikke svare ordføreren på.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-09-10:
I en artikel siger ordførerens kollega fru Monika Rubin, at hvis Moderaterne ikke havde været et regeringsparti, ville man gerne have støttet det beslutningsforslag, som SF har fremsat, om, at der inden for et år skal indkaldes til forhandlinger om et nyt pensionssystem.
Er det noget, Moderaterne vil arbejde for i regeringen, altså at der ligesom kommer en proces om det her, så man ikke skal vente op til 6 år, i princippet, hvis det alene bare er et spørgsmål om, at man ikke må ramme 2030, inden der er endelige forhandlinger om et nyt pensionssystem?
Er det noget, Moderaterne vil arbejde for internt i regeringen?
Jeg forstår godt, man ikke kan gøre noget isoleret som parti.
Jesper Petersen (S), 2024-09-10:
Ja, og på den måde er jeg enig.
Det er jo ikke, fordi vi beder om, at Liberal Alliance skal sige, at det er meget forkert, at Liberal Alliance mente, som de gjorde, men det er bare rart at få stadfæstet her, at der er nogle meget forskellige måder, i forhold til hvordan man vil håndtere det, når dansk økonomi kommer i problemer.
Men jeg tror godt, vi vil fortsætte diskussionen om det med det offentlige forbrug, som Liberal Alliance vil reducere.
Gælder det også forsvaret, altså i den nuværende situation?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-09-10:
Det gælder ikke forsvaret.
Det har det heller ikke gjort i vores tidligere økonomiske plan.
Der havde vi også som mål, at man dengang skulle op på 2,0 pct. af bnp'et, og det kan sagtens se ud til, at det skal højere op.
Det gælder ikke forsvaret, nej.
Jeg vil også komme med ros og sige, at det er dejligt at få de her kontraster sat op.
Når vi har en lille regering, kan det godt være lidt rart nogle gange at se forskellen på blå og rød.
Simon Kollerup (S), 2024-09-10:
Jeg tror, jeg vil starte der, hvor både den seneste spørger, men også ordføreren sluttede, nemlig med det her meget kontrastfyldte politiske spektrum inden for den økonomiske politik.
Jeg betragter ordføreren og ordførerens parti som tilhørende en absolut yderpol i den økonomiske politik, men en meget tydelig en.
Altså, man er meget ærlig om, hvor man står henne.
Liberal Alliance ønsker reelt en minusvækst.
Det offentlige forbrug skal føres tilbage til niveauet fra dengang, da Mette Frederiksen tiltrådte som statsminister.
Der skal spares mange penge.
De skal ikke spares på forsvaret, men de skal så vel heller ikke spares – går jeg ud fra – på politiet, men bredt i den offentlige sektor?
Hvordan har Liberal Alliance tænkt sig at sikre et fortsat stærkt velfærdssamfund, hvor vi investerer i velfærden og gør hverdagen bedre for vores ældre, vores børn, dem, der går i skole, og dem, der har behov for pleje og omsorg, samtidig med at man skærer så massivt ned inde i kernen af velfærdssamfundet?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-09-10:
Det er egentlig meget simpelt.
Den eksplosive vækst, vi har set i det offentlige, især siden Mette Frederiksen blev statsminister, er i antallet af administrativt ansatte, og jeg tvivler på, at folk derude har mærket, at ældreplejen er blevet bedre, eller at deres daginstitutioner er blevet bedre, fordi der er blevet ansat i tusindvis administrativt ansatte i staten.
Det er ikke svært at være ærlig og fortælle, at det vil man skære ned på.
Jeg tror også, at jeg ærligt kan kigge vælgerne i øjnene og sige: Har du mærket en forskel, når skattevæsenet har ansat, jeg ved ikke hvor mange flere administrativt ansatte?
Det samme gælder ministerierne og styrelserne.
Jeg tror ikke, at det er det, man kalder borgernær velfærd, og der er der altså et kæmpe potentiale, fordi statsministeren netop har ansat i tusindvis af flere administrativt ansatte.
Simon Kollerup (S), 2024-09-10:
Så er det måske alligevel svært at være ærlig, lyder det til, for hvis man så tydeligt melder ud, at man vil lave minusvækst i den offentlige sektor, og at det ikke må ramme forsvaret og heller ikke må ramme politiet, forstår jeg – jeg kunne også tænke mig at høre, om der var andre områder, der var undtaget – så efterlader det jo den samme regning til en smallere gruppe af medarbejdere, der skal løfte det.
Så vil Liberal Alliance i dag garantere, at der ikke er nogen ansatte ude i den borgernære velfærd, der vil komme til at mærke Liberal Alliances minusvækst i den offentlige sektor?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-09-10:
Jeg har både nævnt erhvervsområdet som eksempel, og jeg har nævnt Banedanmark og Naturstyrelsen som eksempler.
Lige om lidt skal vi i gang med forhandlinger på beskæftigelsesområdet.
Jeg har peget på mange områder, som jeg tror folk er enige om ikke er borgernær velfærd; det er ikke borgernær velfærd at skulle tvinges til en samtale med en socialrådgiver hver anden måned.
Der er mange steder, hvor vi kan skære ned i det offentlige, uden at folk kan mærke, at deres bedstemor på plejehjemmet får en dårligere behandling.
Det står jeg ærligt ved, og det nytter ikke noget at sige, jeg ikke er konkret, når jeg har nævnt flere konkrete initiativer.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-09-10:
Tak for talen.
Der er så mange ting, man gerne vil spørge om, men jeg tror, at jeg – hvad der nok ikke er så overraskende – vil gribe fat i det med landdistrikterne, hvor regeringen rigtigt nok har sat 8 mio. kr. af til en reserve til landdistrikterne, der ellers var sat af sidste år.
Hvis vi ser på et af de små initiativer, har man også sat 20 mio. kr. af til, at folk kan gå mere i teateret.
Man har også sat 1,4 mia. kr. af til en Afrikastrategi.
Hvordan vil man næsten være bekendt at bryste sig af, at man prioriterer landdistrikterne ved at sætte 8 mio. kr. mere af, når man samtidig sætter 1.400 mio. kr. af til Afrika?
Når man så samtidig kommer med en vejafgift på den tunge transport, en højere dieselafgift og en flyafgift og man også er på vej med en afgift på vores landbrug, så forstår jeg ikke, hvordan man vil være bekendt at stå og sige, at man prioriterer landdistrikterne, når man på den måde prioriterer stort set alt andet.
Henrik Frandsen (M), 2024-09-10:
Som jeg husker det, sagde jeg vist 108 mio. kr. og ikke 8 mio. kr., der er sat af til at understøtte landdistriktsudspillet.
Jeg synes, det er et fantastisk landdistriktsudspil, vi har lavet.
Det går ind og adresserer rigtig mange af de begrænsninger, vi ser ude i landdistrikterne.
Jeg tænker også, at landdistrikterne jo også er afhængige af, at Danmark som helhed har det godt; at Danmark som helhed ude i verden står rigtigt.
Derfor er en Afrikasatsning nok også noget, der i sidste ende gavner landdistrikterne, ligesom det gavner alle andre.
Vi har også en opgave med at sikre, at vi kommer i mål med den grønne omstilling og når vores reduktionsmål.
Det er sandelig også i landdistrikternes interesse.
Og i den forbindelse tænker jeg, at den grønne trepart, hvor man jo indfører en meget, meget klog CO 2 -afgift i 2030 og en hel masse tiltag undervejs og putter rigeligt med penge bagved, så vi kan få den gennemført, faktisk er en af de største tjenester, vi overhovedet gør for landdistrikterne, altså at vi fremtidssikrer et meget, meget stort erhvervsliv i landdistrikterne.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-09-10:
Til gengæld prioriterer man 1.400 mio. kr. til en Afrikastrategi.
Kan man ikke selv i Moderaterne høre, at det er helt skævt med den prioritering?
Og der går penge til, at folk f.eks. kan komme noget mere i teateret.
Er det så vigtigt, at man prioriterer næsten tre gange så mange penge til, at folk kan komme mere i teatret, end man gør med de ekstra penge, der kommer til landdistrikterne?
Kan man ikke selv høre, det er skævt?
Henrik Frandsen (M), 2024-09-10:
Jo, jeg kan godt høre, det er skævt, at man sammenligner landdistrikterne og Afrika.
Jeg synes, det er to vidt forskellige ting.
En Afrikasatsning er jo sådan en geopolitisk ting, vi gør, netop fordi vi også er nødt til, som jeg ser det, i fremtiden at være meget mere og meget bedre til stede i Afrika, end vi er i dag.
Og det kan man jo ikke løsrive fra den sammenhæng og sige, at vi skal vente med det, til vi har puttet penge nok i landdistrikterne.
I øvrigt abonnerer jeg ikke på den tankegang om, at jo flere støttepuljer, vi laver til landdistrikterne, jo bedre går det derude.
Det er lidt den tankegang, der ligger bag ved spørgerens spørgsmål.
Jeg tror mere på, at det at skabe de rigtige rammevilkår for udviklingen derude, er noget, der kan gavne.
Victoria Velasquez (EL), 2024-09-10:
Det handler om, hvordan regeringen kan forsvare at skære i arbejdsmiljøindsatsen og Arbejdstilsynet, når vi samtidig ser, at der er den alvorlige krise, som regeringen står i.
Man står netop i en alvorlig krise på arbejdsmiljøområdet, hvor et regeringsparti ikke har nogen arbejdsmiljørepræsentant, ikke har nogen tillidsrepræsentant og ikke har nogen overenskomst, og der er det mig en gåde, hvorfor det så faktisk ikke er prioritet en at styrke arbejdsmiljøet og styrke tilsynet i stedet for at svigte det.
Derfor vil jeg gerne høre, om vi ikke skal få ændret på det, så vi faktisk med den her finanslov kommer til at styrke arbejdsmiljøindsatsen og tilsynet, og så vi gør det til en fælles hovedprioritet.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-09-10:
Qujanaq.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-09-10:
Det skuffer mig at høre, at der stadig er vigtige forhandlingsforløb, som grønlandske folketingsmedlemmer ikke bliver inviteret til.
Det er noget, som jeg selv og mit parti har sagt i mange år, at når det handler om de områder, som jo rettelig bør betegnes som fællesområder, altså forsvar, politireformer, jo egentlig også uddannelse og sundhed, mener vi selvfølgelig, at grønlandske repræsentanter også skal sidde med, fordi det påvirker Grønland.
Men jeg ved næsten ikke, hvad vi skal gøre ved det.
For det er jo åbenlyst korrekt, at det bør være sådan, men det sker åbenbart stadig væk ikke, kan vi forstå.
Det synes jeg er meget, meget skuffende.
Så det eneste spørgsmål, jeg kan stille, er: Hvilken begrundelse får fru Aki-Matilda Høegh-Dam, når hun påtaler det over for regeringen?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-09-10:
[Taleren talte grønlandsk].
Først og fremmest vil jeg sige tak til hr. Rasmus Jarlov, og tak for den rejse, vi var på med Grønlandsudvalget til Sydgrønland.
Det kan være, at det er en af grundene til, at trods vi oftest er uenige, har Rasmus Jarlov lige sagt noget, vi er så enige om.
Det er jo rigtigt, at det kræver meget mere at inddrage de nordatlantiske medlemmer på mange af de her områder.
Der er jo rigtig, rigtig meget, vi har prøvet at have en dialog om.
Men min opsummering må være, at der er rigtig meget af det, der ikke altid handler om politisk vilje.
Der er også oftest en politisk vilje, men så kommer man hurtigt i glemmebogen alligevel.
For så er der nogle ting, hvor man har en, hedder det assumption, om, at der netop ikke er noget for Grønland i det her område.
Men det er jo derfor, jeg siger: Bank på vores dør.
Jeg tror, at vi ved det bedre, fordi det er os, der beskæftiger os med de her ansvarsområder dagligt.
Så vi ved, hvornår vi burde blive inkluderet.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-09-10:
Jamen jeg kan i hvert fald sige, at på de områder, hvor jeg selv sidder som ordfører, først og fremmest på forsvarsområdet, har jeg virkelig sagt mange gange, at vi skal sørge for at inkludere grønlandske og færøske folketingsmedlemmer i forhandlingerne, for I er folketingsmedlemmer på lige fod med alle andre, men har selvfølgelig særlige interesser i nogle områder, som er de områder, der er fællesområder, som ikke er overtaget af selvstyret.
Jeg håber, det trænger igennem på et eller andet tidspunkt ovre i regeringskontorerne, for der er kun ét medlemskab af Folketinget; der skal ikke være forskel på den måde, vi bliver behandlet på som folketingsmedlemmer.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-09-10:
[Taleren talte grønlandsk].
Ja, hr. Rasmus Jarlov har ret i det udsagn.
Og det er jo derfor, at det nemmeste ville være at rette en appel om altid bare at tage fat i os, når man er det mindste i tvivl.