runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-27:
Det synes jeg godt nok var en let omgang.
Altså, så må ministeren vel finde andre måder at finansiere det på.
Der er så lang en række af fiaskoer i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet fra de sidste 6-8 år.
Man kan bestemt ikke klandre ministeren for dem alle sammen.
Men jeg har jo en lang, lang liste over forliste og forsinkede projekter, og jeg skal bestemt nok komme tilbage til dem og uddybe dem.
Man når det er sådan, at det går så ringe, er det vel viden, vi har brug for, og så må ministeren også være nysgerrig på, hvordan vi inddrager flere relevante parter lige fra borgerne, til forskerne og til erhvervslivet, sådan at vi ikke står med så mange kuverter med tomme bud eller forsinkede projekter. Hvorfor er ministeren ikke nysgerrig på at prøve at finde ud af, hvordan vi kan skaffe os den viden, der gør, at vi ikke handler så meget i blinde, at vi får så mange fiaskoer?
Lars Aagaard (M), 2026-01-27:
Det var en relativt grov stråmand, der blev lavet der.
I al ydmyghed vil jeg bare minde om, at Klimarådet sidste gang vurderede, at regeringen havde anvist vejen til at nå 2030-målet.
Så jeg ved ikke rigtig, hvad det er for en klimamæssig fiasko, som spørgeren henviser til.
Jeg har en erindring om, at spørgerens parti har været med til at indgå en række af de aftaler i den forrige regerings tid, der formulerede de forskellige ambitioner.
Men jeg har da også noteret mig, at forudsætningerne for de beslutninger er voldsomt skredet, og politisk ledelse handler så om at tage udgangspunkt i den virkelighed, vi lever i.
Så når det, vi f.eks. aftalte sammen om støttefri havvind, viser sig ikke at kunne lade sig gøre, så kommer regeringen med konkret politik, der anviser finansieringen.
Det er den måde, vi er gået til det på.
Jeg glæder mig så i øvrigt over, at der var endnu et højdepunkt i går i processen med Energiø Bornholm.
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-27:
Jamen når det går så ringe, har vi ikke været dygtige nok til at samle viden.
Derfor tager vi ansvar og siger: Hvordan bliver vi klogere?
Hvordan forøger vi muligheden for at skaffe os viden, minister?
Det må da også være i ministerens interesse.
Ministeren kan da ikke være stolt af så lang en række af halvforliste projekter.
Kæmpe tillykke med Energiø Bornholm – det er da rart med et lys i mørket – men vi må da blive dygtigere til at skaffe os viden, når vores projekter går så ringe.
Lars Aagaard (M), 2026-01-27:
Vi drøfter i dag et konkret beslutningsforslag om at etablere et konkret center med en konkret finansiering på Syddansk Universitet uafhængigt af finanslovsprocessen og uafhængigt af de prioriteringsmekanismer, der i øvrigt gælder i forbindelse med at allokere penge til forskningsinstitutionerne.
Det er det, jeg mener er forkert, og det er det, vi skal forholde os til, for det er det, beslutningsforslaget handler om.
og heraf er der 120 mio. kr. i frie penge, som universiteterne selv kan prioritere.
Ellers er der jo sat penge af til bl.a. ptx, ccs osv., altså nogle af de højtprioriterede områder.
Så det er ikke sådan, at den her regering ikke har stået bag øgede bevillinger til forskningsområdet på det her område.
Louise Elholm (V), 2026-01-27:
Tak for ordet, og tak for en spændende debat, vi skal have her i Folketingssalen nu: lønloft i det offentlige.
Grundlæggende er det offentlige arbejdsmarked underlagt overenskomster.
Det ved jeg at alle herinde i Folketingssalen er klar over.
Det er jo, fordi det er en del af den danske model.
Vi siger den danske model i flæng herinde.
Jeg ved, at alle herinde ved, hvad den danske model er, men der kan være nogle, der lytter med, som ikke er hundrede procent lige så meget inde i det, som vi er, så jeg vil lige uddybe, hvad vi snakker om, når vi snakker om den danske model.
Det er ikke en eller anden person; det er en arbejdsmarkedsmodel, hvor arbejdstagere og arbejdsgivere forhandler løn, pensionsvilkår, hvilke sygedage man har, og andet.
Man forhandler altså alle sine arbejdsforhold i en overenskomst, og så har man ud fra forskellige kriterier aftalt, hvor meget man skal have i løn.
Det er noget, der dækker store dele af det danske arbejdsmarked, og hvorfor er det, vi går så meget op i det?
Det gør vi, fordi det er en af grundstammerne i det meget fleksible arbejdsmarked, vi har i Danmark, og som gør, at vi har en meget lav arbejdsløshed og en meget stor sikkerhed på arbejdsmarkedet.
Det gør, at vi er enormt fleksible.
Det er let at hyre og fyre, men til gengæld er der en tryghed, hvis man bliver fyret; så bliver der også taget sig af en.
Vi lovgiver i Danmark ikke ret meget om løn.
Det er sådan, at det meget er aftalt i overenskomster.
Det ved jeg at alle herinde er fuldstændig klar over.
Men det er ret væsentligt for vores konkurrenceevne, at vi har en velfungerende arbejdsmarkedsmodel, og det har vi i Danmark.
Det går vi i Venstre rigtig meget op i, og det vil vi gerne værne om.
Derfor er vi heller ikke interesserede i forskellige udpluk som f.eks. her, hvor man vil lave et lønloft for ledere i det offentlige.
Vi mener, det er vigtigt, at forhandlingerne kan foregå uden politisk indblanding, og vi ønsker også, det er muligt at kunne rekruttere dygtige chefer, for vi har brug for, at landet og kommunerne og regionerne bliver ledet kompetent og dygtigt.
Så det nytter ikke noget, at vi ikke kan tiltrække talenter.
Det skal vi kunne, og derfor er jeg også sikker på, at det kan vi gøre i forbindelse med forhandlingerne.
Derfor kan Venstre ikke støtte dette beslutningsforslag.
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-27:
Og tak for talen.
Ja, vi vil forfølge det, for jeg synes lidt, at vores klimapolitik halter.
Det må ordføreren jo også være enig i.
Jeg kan nævne ti eksempler på forliste og fordyrede projekter.
Det er en lang, lang række af større eller mindre fiaskoer, og så er det, at vi kommer og siger: Vi har brug for viden, og der er nogle her, som har en god idé til, hvordan vi kan få det.
Og så kommer det hele til at gå op i finansiering, men så kan vi finansiere det på en anden måde.
Er ordføreren slet ikke enig i, at vi er nødt til at gøre noget nyt, når det går så dårligt i vores klimapolitik?
Jesper Petersen (S), 2026-01-27:
Jeg er nok egentlig ret uenig i den grundlæggende diagnose her.
For jo, hvis man havde forventet, at det var en snorlige vej, altså at det ville gå snorlige med hvert eneste udbud, hver eneste nye teknologiske måde at gå frem på og hvert eneste nye tiltag, og at der ikke ville være nogen bump på vejen, så kan jeg selvfølgelig godt se dem, og hr. Torsten Gejl har jo nævnt en del af dem i dag.
Men jeg kan ikke komme på ret mange steder, hvor jeg synes, at man går frem med lige så stor succes, som vi gør i Danmark.
Der står meget på spil i de her uger, det er jeg med på, og der er nogle væsentlige udbud i gang nu, som vi ikke skal diskutere i dag, men ikke desto mindre er det jo altså den seneste vurdering fra Klimarådet, at vi faktisk når ikke bare vores mål i 2025 – det klarede vi – men også i 2030.
Der er sat nye mål, som med meningsfulde lande at sammenligne Danmark med er stærkt ambitiøse, måske de mest ambitiøse, og vi er godt undervejs.
Så jeg er nok faktisk ret uenig i den helt grundlæggende bedømmelse af den danske klimapolitik.
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-27:
Når jeg nævner alle de her projekter, som er fordyrede, forliste eller forsinkede – med VE på land, elektrificeringen, fjernvarme, stop for gas og brintrør, power-to-x, indenrigsruten, elnettet, havvindmøllerne, og snart rejser formanden sig op – kan ordføreren så nævne et eneste ministerium, som har så lang en række af problematiske projekter, altså har lavet så lang en række af problematiske projekter inden for de sidste 6-8 år?
Det er jo fuldstændig unikt.
Det er jo derfor, det kalder på noget viden, og at vi tænker nyt.
Jesper Petersen (S), 2026-01-27:
Jeg synes ikke, at de her projekter er problematiske; det synes jeg ikke.
Jeg kunne ønske mig, at de var lykkedes endnu mere, sådan som vi har sat os for sammen i aftaler, vi jo også har indgået med Alternativet rundt om det samme bord.
Selv om der er omveje og nogle gange nye aftaler, der må laves for at få det til at lykkes, eller nye bevillinger, så går det alligevel i den retning.
Det er den grundlæggende diskussion om, om vi egentlig er på rette spor.
Det andet er så: Bliver der produceret viden?
Nu vil man så også gerne have det her, og der synes vi så ikke, at det her er den rigtige måde at gå frem på – med den manglende finansiering, der ligger til forslaget her.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2026-01-27:
I Venstre er vi optagede af, at Danmark er godt rustet til fremtidens klimaforandringer, samtidig med at vi får nedbragt vores udledninger.
Det gælder på alle niveauer, lige fra det statslige og kommunale beredskab til den enkeltes individuelle ansvar.
Derfor hilser vi også altid debatten velkommen, hvad angår klimasikring og ikke mindst reel klimahandling.
Det er nogle interessante og sådan set os meget væsentlige pointer, som Alternativet fremhæver i beslutningsforslaget.
Heldigvis har vi allerede herhjemme et stort fokus på klimaforskning og også klimasikring.
Fra 2024 til 2030 er der blevet afsat mindst 15 mia. kr. til grøn forskning og innovation.
Universiteterne har derudover fået 120 mio. kr. til fortsat at opbygge varige forskningsmiljøer på strategisk prioriterede områder inden for den grønne forskning, og som Alternativet selv påpeger i forslaget, spiller universiteterne jo en stor og vigtig rolle i klimaforskningen i dag.
Det samme gør vores grønne tænketanke, grønne virksomheder og organisationer landet over.
Klimaområdet er et forskningsområde, som er i konstant udvikling, og det er sådan set rigtig positivt.
Samtidig har regeringen investeret massivt i klimasikring.
Vi har bl.a. præsenteret klimahandlingsplan 1, som er et vigtigt skridt på vejen mod at klimasikre de danske kyster, og vi har indgået en aftale, som skal sikre milliardinvesteringer til klimasikring mod højtstående grundvand.
Så om et nyt center lige er den brik, som vi står og mangler, er jeg ikke nødvendigvis helt overbevist om.
De penge, der i så fald skulle afsættes til et nyt center her, er også penge, som vi kunne have investeret direkte i klimasikring eller grøn omstilling.
Jeg kan forstå, at Alternativet ønsker at finde finansiering til deres forslag i den næste års finanslov, og i det lys er partiet jo en postgang for tidligt ude, da det ikke er et forhandlingsforløb, der er taget hul på endnu.
Men jeg vil da se frem til at genlæse forslaget i den sammenhæng, hvis partiet vælger at tage det med til årets finanslovsforhandlinger.
Venstre kan ikke støtte beslutningsforslaget, men tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-27:
Vi vil tage det med til kommende forhandlinger.
Tak for, at Venstre ser på indholdet, kigger ned i forslaget og ser på de udfordringer, vi har, og de løsninger, vi skal prøve at finde på det.
Det synes jeg faktisk er forfriskende, når man hører de to andre partier, der bare hælder det ned af brættet på grund af økonomi, for det kan vi jo altid løse.
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-27:
Jeg er enig i, at man ikke bare skal male fanden på væggen.
Det er faktisk sådan, at der er mange unge, der næsten har brug for klimaterapi på grund af den klimaangst, der er blevet skabt – så det er jeg enig i.
Men jeg tror, at vi kunne have undgået flere af de fejltrin, jeg har nævnt her.
Jeg tror, at vi kunne have været klogere på ikke at basere vores fremtid på meget, meget umoden teknologi.
Jeg tror, at vi kunne have været bedre til at involvere befolkningen, og jeg tror også, at vi kunne have været bedre til at lave nogle udbud, der passer bedre til markedet.
Med den erkendelse tænker jeg selvfølgelig på, hvordan vi i forvejen kan skaffe os den viden, der gør, at vi gør det klogere.
Peter Kofod (DF), 2026-01-27:
Tak for det.
Udgifterne til offentlig administration er steget markant de seneste år, og formålet med det her forslag er at skabe en klar og gennemsigtig grænse for, hvor høj en aflønning offentlige topembedsmænd i fremtiden kan modtage.
Således vil topembedsmænd, hvis forslaget vedtages, ikke kunne aflønnes højere, end hvad der svarer til den siddende politiske forvalters vederlag, her forstået som den ansvarshavende politiker i et offentligt embede i staten, regionerne eller kommunerne.
I praksis betyder det, at f.eks. kommunaldirektører ikke vil kunne aflønnes højere, end hvad der svarer til borgmesterens vederlag, ligesom departementschefen i et ministerium ikke vil kunne aflønnes højere, end hvad der svarer til ministerens vederlag.
De seneste år har budt på en stribe historier, der viser, at lønnen på de øverste trin for offentlige chefer og direktører er stukket fuldstændig af.
Peter Kofod (DF), 2026-01-27:
Tak for det.
Det var måske ikke så overraskende, at regeringen ikke ville støtte det her forslag.
Men det, jeg gerne vil spørge finansministeren om, er angående den store forskel, der er på nogle af de kernetropper, der er i vores velfærdsstat, som arbejder ude i vores kommuner, vores sosu'er, vores pædagoger, vores skolelærere, og hvis ministeren ser på staten, gælder det politibetjente, soldater.
Hvis man så ser på den enorme forskel, der er på den øverste chef, som i øvrigt tjener langt mere end ministeren, er der en skævhed i vores system, hvor det for nogle enkelte faggrupper er stukket fuldstændig af lønmæssigt, mens andre har en oplevelse af at stå stille.
Jeg synes da også, at finansministeren har et meget højt vederlag, og finansministeren arbejder sikkert også mange timer for det, men jeg kan bare ikke forstå, at den embedsmand, der sidder ved siden af ministeren, skal have vel hen ved 1 mio. kr. mere inden ministeren.
Det er, som om at det for en gruppe chefer i den offentlige sektor bare er stukket fuldstændig af.
Gør det ikke ondt i hjertet på en socialdemokrat at se den ulighed forplante sig i den offentlige sektor?
Nicolai Wammen (S), 2026-01-27:
Jeg vil sige, at noget af det, jeg har været gladest for, både som finansminister og som socialdemokrat, har været det det lønløft, vi har givet til netop nogle af de grupper, som ordføreren nævner, eksempelvis social- og sundhedsassistenter og -hjælpere, pædagoger og også folk i vores fængselsvæsen.
Det er for bare at tage nogle af de eksempler.
Vi har i øvrigt også gjort det i forhold til sygeplejersker og jordemødre – områder, hvor lønningerne har ligget traditionelt lavt, men hvor vi er gået ind og har givet et løft.
Det har været rigtig, rigtig vigtigt, og det er jeg stolt af, og det er også et udtryk for, at vi gerne vil være bedre til at tiltrække dygtige mennesker i de her fag, men også at give dem lyst til at blive i faget efterfølgende.
Peter Kofod (DF), 2026-01-27:
Jeg synes også, at det var godt, at man i de tilfælde sagde: Nu lægger vi lige den danske model til side, og så giver vi lige nogle mennesker, der fortjener noget mere i løn, nogle flere penge.
Nu siger vi så til regeringen: Kunne man forestille sig, at man sagde til dem, der har allermest og tjener 1 mio. kr. mere end ministeren om året, at vi lægger modellen til side og sætter en pause på de lønstigninger, der er for de allerallerøverste chefer?
Nicolai Wammen (S), 2026-01-27:
Vi er som sagt midt i overenskomstforhandlingerne netop nu, og jeg kommer ikke til at stå her og skulle tage en gruppe ud og sige, at de skal sættes ned i løn
Hans Kristian Skibby (DD), 2026-01-27:
Jeg tænker på, at en ting, der følger med den her diskussion, selvfølgelig også er spørgsmålet om den samlede lønpakke.
Vi ved jo, at mange af medarbejderne i den her lønramme jo typisk er ansat under DJØF eller andre rimelig dygtige fagforeninger.
Der vil jeg gerne spørge ministeren om noget.
Dengang Socialdemokraterne var i opposition, havde jeg selv fornøjelsen af at deltage i en række møder med nogle af finansministerens egne rigtig gode lokale venner, og vi talte om, hvordan man kunne tage favntag med de aftrædelsesordninger, der er, f.eks. når en kommunaldirektør bliver fyret, eller det kan være en fra et forsyningsselskab.
Nogle, der har nogle meget, meget høje lønninger, har også nogle meget privilegerede aftrædelsesmuligheder ved siden af; sågar får nogle, som selv vælger at fratræde deres stilling, alligevel bonus, eftervederlag og alt mulig andet.
Hvordan går det med den del af lønpakken?
Nicolai Wammen (S), 2026-01-27:
Nu er det jo sådan, at for så vidt angår de lønninger, der bliver givet på det kommunale område, så er det ikke noget, jeg forhandler som finansminister; det er noget, kommunerne forhandler med deres ansatte.
Jeg kommer ikke til her at skulle blande mig i de aftaler, de måtte lave der.
Jeg har en forventning om, at alle offentlige arbejdsgivere selvfølgelig griber opgaven ansvarligt an og sørger for, at de ordninger, der måtte blive lavet, har rimelighedens karakter.
Men altså, jeg har ansvaret for de statslige overenskomster, og kommunerne har ansvaret for kommunernes overenskomster.
Hans Kristian Skibby (DD), 2026-01-27:
Men finansministeren er også medlem af Folketinget og har vel også en holdning til nogle ting.
Så kan det godt være svært at skille det ad, men det er der andre ministre, der godt kan.
Jeg ved i hvert fald, at udenrigsministeren er rigtig god til at have flere kasketter på.
Med hvordan har finansministeren det så med, at det, som Socialdemokraterne vitterlig mente, før man kom i regering, har man ligesom glemt, efter man kom i regering?
Nicolai Wammen (S), 2026-01-27:
Jeg ved ikke, hvad der var for nogle hentydninger med hensyn til udenrigsministeren, som man kom med.
Jeg synes, at udenrigsministeren gør et rigtig godt stykke arbejde.
Vi er optaget af, at vi har nogle dygtige ansatte både inden for staten, kommunerne og regionerne, og det uanset om det er i de højeste cheflag, eller det er ude på gulvet, og det er også derfor, at vi som socialdemokrater har været dybt optaget af at give bedre forhold til dem ude på gulvet.
Peter Kofod (DF), 2026-01-27:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg er selvfølgelig ærgerlig over, at Socialdemokratiet ikke er med, men det havde jeg nok set komme.
Jeg synes, det er lidt påfaldende, hvor meget der tales om den danske model i talen.
Jeg undrer mig bare over, at når det kommer til det her område, så vil man slet ikke røre ved det på grund af den danske model.
Men der er jo andre tilfælde i historien, hvor man i hvert fald er gået meget stærkt på kompromis med den danske model, f.eks. når det kommer til at gribe ind i nogle af de konflikter, der har været på arbejdsmarkedet.
Så har man jo fra Christiansborgs side grebet ind i det.
Det kan der være gode og dårlige argumenter for, men det er i hvert fald også en indgriben i den danske model.
Så er det ikke sådan lidt, jeg tror, det bedste danske ord er cherry picking – altså at man vælger nogle tidspunkter, hvor man siger, at her vil man sørme ikke gribe ind, for det er den danske model, og så er der andre gange, hvor det er lidt for belejligt?
Kris Jensen Skriver (S), 2026-01-27:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror, jeg vil holde fast i det, der er diskussionen i forhold til forslaget, som ordføreren står bag her.
Der mener jeg og vi ikke, at vi skal gå ind og blande os i de overenskomster, der er i gang.
Dem har vi stor respekt for.
Vi mener, vi skal værne om den danske model, og så mener vi i øvrigt også, at der er nogle øvrige udfordringer i forhold til forslaget, som jeg også har søgt at udfolde i min tale.
Steffen W. Frølund (LA), 2026-01-27:
Jeg tror, det er det, jeg prøver at signalere med, at der hverken mangler viden eller debat eller alt muligt andet.
Det er jo ikke sådan, at kritikere af en grøn flyrute ikke kom til orde, dengang det blev debatteret politisk.
Hr. Torsten Gejl er da velkommen til at følge min X-profil, hvis han mangler kritik af regeringens grønne projekter.
Der er da i hvert fald nogle gange, at jeg rammer rigtigt dér, bl.a. med det her.
Signe Munk (SF), 2026-01-27:
Det er også, fordi der er nogle, som har en interesse i at tegne et billede af virkeligheden og klimakrisen, hvor man ikke kan gøre noget, og at alt, hvad der bliver gjort, er udueligt.
Det er ikke rigtigt – man kan handle på de enorme problemer, vi står med.
Jeg vil også bare minde om, at de ting, der er blevet forsinket og ikke gik, som de skulle, havde vi jo ikke fundet ud af, hvis vi ikke var trådt derud.
Jeg er helt sikker på, at vi nok skal lykkes med CO 2 -fangst.
Jeg er helt sikker på, at vi nok skal få banket meget mere havvind op; jeg er helt sikker på, at vi nok skal lykkes med fremtidige grønne teknologier, og at vi kan få danskerne til fortsat at være med på vognen.
Vi skal bare huske på, at vi kun finder ud af, om det virker, hvis vi gør noget.
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-27:
Det er modtaget.
Alternativets klimabekymring er nok også lidt større end SF's.
Vi er jo altså grundlagt som et grønt parti og vil virkelig, virkelig langt med det.
Men jeg kan godt se, hvad ordføreren mener, og når det er sådan, at jeg skal argumentere for, at vi skal have mere viden, så nævner jeg de eksempler, som ikke går godt.
Jeg kunne også godt komme med en håndfuld eksempler på klimainitiativer, der fungerer godt.
Det ville bare næppe begrunde, at vi har brug for et center for klimaforskning.
Et punkt, hvor jeg synes det nogle gange er svært, er, at vi baserer så meget af klimaudviklingen på nogle teknologier, som viser sig at være umodne.
Derfor forestiller jeg mig da også, at det kunne være fint, hvis der var flere at spørge.
Der er mange at spørge, men i og med at det ikke altid rigtig lykkes os at satse rigtigt – bare tag alle de her moderne termer som pyrolyse, power-to-x osv., som vi har svært ved at give ben at gå på – ville det så ikke være en hjælp, hvis der var endnu klarere viden, så der kunne være mange forskere, der sagde: Det der skal I nok lige vente med at sælge, indtil vi kan lave det.
Steffen W. Frølund (LA), 2026-01-27:
Jeg håber, at landskabet i dag er sådan, at forskere, der sidder med en eller anden specialviden, rækker fingeren op og siger et eller andet til en journalist eller sender noget direkte til os, når politikere er ved at beslutte noget, de ved går i den gale retning eller ikke vil kunne lykkes.
Den proces bifalder jeg virkelig, og jeg tror ikke, at det her forslag lige flytter nålen.
Det er jo ikke sådan, at der er et fravær af viden.
Tit er den viden på bordet, men så bliver der alligevel truffet beslutninger om det, så der er et eller andet andet galt her, og jeg tror, at det er mere politisk.
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-27:
Okay, så det skal ind i finanslovsprocessen.
Men hvordan skal det komme det, når regeringen valgte at lave en smal finanslov med K sidste år og valgte forrige år at smide Alternativet ud efter et meget, meget langt forløb, fordi vi giver aftalen et forkert indtryk?
Hvordan skal det så lade sig gøre at få noget som helst med i finansloven?
Henrik Frandsen (M), 2026-01-27:
Jamen nu er der så andre end Alternativet, der kan tage ting med ind i finansloven; det kan alle 12 partier i princippet vælge at gøre.
Derfor tænker jeg jo, at der er mange muligheder for det.
Vi ved jo ikke, hvornår den næste finanslovsproces kommer; den er ikke i gang endnu.
Det skal ind i den samlede prioritering; det skal være en del af det.
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-27:
Jamen så prøv at svare mig kort på spørgsmålet.
Når det er sådan, at vi sidste år ikke engang blev bedt med til finanslovsforhandlingen, fordi man ville lave den sammen med K, og året før blev smidt ud efter mange, mange forhandlinger, fordi vi giver aftalen det forkerte udtryk, hvordan skal vi så konkret på nogen som helst måde gøre det, som ordføreren står og siger vi skal, nemlig at bringe det ind i finanslovsforhandlingen?
Henrik Frandsen (M), 2026-01-27:
Der kunne I have bragt det ind i finanslovsforhandlingerne, og så havde det været på bordet.
Det er jo ikke nok at tage det med til en finanslovsforhandling; man skal også have det med i den endelige finanslovsaftale.
Så er det ikke lykkedes for Alternativet at få det med – jamen okay, så er det sådan, det er.
Men så må man jo prøve at file det til på en anden måde.
Så er det, fordi det i den samlede afvejning og i den samlede prioritering ikke har haft den levedygtighed, som det skulle have på det tidspunkt.