runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-11-18:
Nærværende lovforslag handler om forlængelse af en række frikommuneforsøg, som blev igangsat ved lov tilbage i 2017.
Dengang støttede vi i Dansk Folkeparti forslagene, fordi vi grundlæggende gerne ville være med til at finde nye og bedre veje til løsning af de kommunale opgaver, og for at finde dem er det naturligvis godt at kunne gøre sig nogle erfaringer i praksis.
Som ved forhandlingerne af det oprindelige lovforslag tilbage i 2017 har vi i Dansk Folkeparti også nu opmærksomheden rettet mod den retssikkerhedsmæssige del af forsøgene, f.eks. omkring børnesamtaler, overvågning, døråbninger m.v.
Det er derfor væsentligt, at der fortsat er fokus på, hvordan lempelserne benyttes, hvordan de påvirker de berørte borgeres rettigheder og muligheder.
Det er der sat rammer for i den oprindelig lov, og vi går naturligvis ud fra, at de rammer fortsat er gældende under forlængelsen.
På et tidspunkt vil vi skulle drøfte mulige permanentgørelser ud fra erfaringen med forsøgene, og i den sammenhæng er det naturligvis afgørende, at også de retssikkerhedsmæssige konsekvenser og erfaringer fra forsøgene er velbeskrevne, og det forventer vi at ministeren sørger for sker.
Så er der nogle praktiske problemstillinger, som nævnes i høringssvarene, nemlig at forslaget om forlængelse er sendt i høring samtidig med budgetforhandlingerne i kommunerne.
Derfor kunne det være relevant at vide i udvalgsarbejdet, om de involverede kommuner har budgetlagt sådan, at forsøgene reelt kan videreføres i 2022, blot så vi ved, hvad vi ser ind i.
Og det kunne så også tale for, at vi i god tid, inden forlængelsen løber ud med udgangen af 2023, får drøftet, hvordan en eventuel permanentgørelse skal se ud, så kommunerne ved det, inden budgetlægningen for 2024.
Med disse ord kan jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti er positive over for lovforslaget.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-11-18:
Tak for det.
Det er vigtigt, at vi på Christiansborg hele tiden arbejder på at give plads til kommunerne, så kommunerne kan finde alternative veje og muligheder.
Den offentlige sektor skal turde afprøve nye måder at gøre tingene på, og det er på den måde, vi sikrer, at kommunerne leverer den kernevelfærd, som er så vigtig for borgernes tryghed og sikkerhed.
Borgerne skal føle sig løftet og ikke klemt af systemet.
Og ofte ved borgerne også selv, hvad der skal til for at komme tilbage på sporet, men vi har situationer, hvor sagsbehandlerne ikke kan give borgerne den hjælp, som de har brug for, og derfor er det godt, at vi kan slippe kommunerne fri der, hvor det er til gavn for borgerne.
I SF håber vi, at vi kan lave en ordning fremadrettet, der også gør det lettere for kommunerne bl.a. at henvende sig til os her i Folketinget, hvis de har gode forslag til, hvordan tingene kan gøres anderledes –
det har vi snakket om i foråret.
Det er vigtigt for SF, at frikommuneforsøgene ikke bliver en glidebane, hvor kommunernes indsats forringer borgernes retssikkerhed.
For det første anerkender vi, at det er en svær balance at arbejde med afbureaukratisering og samtidig sikre retssikkerheden.
Så det er vigtigt for os at understrege, hvor væsentlig forpligtelsen til bl.a. børne-og forældreinddragelse er i sager om udsatte børn.
For det andet er vi bekymrede over den situationsbestemte video-, audio- og bevægelsesovervågning.
Situationsbestemt eller ej, så er overvågning et stort indgreb i den personlige frihed.
Alle borgere har krav på at have et privatliv, og derfor bekymrer vi os om den del.
Og vi frygter, at overvågning kan blive en erstatning for personlig assistance, og at det bliver økonomiske hensyn, der er det bærende incitament for brugen af overvågning.
Og vi vil gerne understrege, at så væsentligt et indgreb i den personlige frihed, som det er at anbringe mennesker bag en lukket dør, aldrig må blive almindelig praksis.
Vi er med på, at det også er hegnet godt ind, men det er vigtigt for SF at sige, at det er noget, vi er klart opmærksomme på.
Men med de nævnte forbehold er vi overvejende positivt stemt for forlængelsen af forsøget, og vi ser frem til det kommende udvalgsarbejde og vil prøve at se, om vi kan hegne nogle af de dele, vi er bekymrede for, lidt mere ind.
Tak for ordet.
Jette Gottlieb (EL), 2021-11-18:
Mange tak.
Enhedslisten har rigtig stor glæde af forsøg og synes, det er vigtigt, at kommunerne har frie hænder.
Men vi har to helt overordnede principper, når vi forholder os til kommunale forsøg.
Det første er, at de ikke må anfægte borgernes retssikkerhed, og det er meget vigtigt.
Det hørte jeg også den forrige ordfører sige noget om.
Og det andet er, at økonomisk vinding for kommunerne ikke må prioriteres højere end hensynet til social sikkerhed for borgerne eller til klimahensyn eller andre tilsvarende ting.
Jeg synes ikke umiddelbart, at det er velbegrundet at lave sådan en bunkeforlængelse af de opridsede forsøg.
For det første vil jeg gerne kunne tage stilling til hver enkelt.
For det andet synes jeg, at det i hvert enkelt tilfælde kræver en begrundelse.
Jeg vil derfor bede ministeren om at lave en oversigt med både formål og hidtidige forløb over de forsøg, som han ønsker at forlænge, og med begrundelsen herfor.
Så det glæder jeg mig til at få, når jeg har sendt spørgsmålet over.
Og når vi nu har fået sådan en besvarelse, vil Enhedslisten til den tid tage stilling til lovforslaget.
Det kan jo betyde forslag om opdeling, og det kan også betyde forslag om ændringsforslag i forbindelse med andenbehandlingen og efter udvalgsarbejdet.
Det vil vi redegøre for til den tid.
Så vi må have lidt god tid til det her.
Birgitte Bergman (KF), 2021-11-18:
Det her lovforslag er en videreførelse af ordningen, som vi Konservative var med til at indføre, da vi sad i regering.
Her udmøntede vi frikommuneforsøget 2016-2020, som skulle give udvalgte kommuner, organiseret i frikommunenetværket, frihed til at afprøve nye og mere effektive måder at løse deres opgaver på, og dette lovforslag, vi behandler i dag, har til formål at give kommunerne organiseret i frikommunenetværket mulighed for at gennemføre forsøgene i endnu 1 år, og et enkelt forsøg i endnu 2 år.
Formålet er at kunne bidrage til en bedre opgaveløsning til gavn for borgere gennem effektiviseringer, regelforenklinger og bedre styring i kommunerne.
Det er noget, vi fra Konservatives side er meget positive over for.
Faktisk er der vel egentlig en forpligtigelse til hele tiden at se på, hvordan vi kan gøre tingene bedre til gavn for borgere, men også mest effektivt, og hvordan vi i det hele taget får mest muligt for vores skattekroner, som vi opkræver fra danskerne til fællesskabet.
Derfor synes vi også, det er en rigtig god idé med frikommuneforsøg, hvor vi giver nogle kommuner mulighed for at finde løsninger, som andre kommuner siden hen kan lære af.
Det er jo på den måde, vi bliver bedre til at løse opgaverne.
Jeg hører også til dem, som tror på det kommunale selvstyre, og jeg tror på, at kommunerne og kommunalbestyrelserne rent faktisk kun har én interesse, og det er den samme interesse, som vi har, nemlig at levere den bedst mulige service til deres borgere for de til rådighed værende ressourcer.
Derfor har jeg også stor tillid til, at den lokale frihed i opgavevaretagelsen er en god ting, som vil kunne udfordre nogle af de måder, vi gør tingene på i dag, så man kan tænke nyt og derigennem forbedre den offentlige service.
Derfor bakker vi op om dette lovforslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-11-18:
Tak for det.
Jeg tror, at Liberal Alliance har stemt for alle frikommuneforsøg, som har været til behandling her i salen – bortset fra et, som handlede om, at kommuner skulle kunne fratage de ældre retten til at vælge en privat leverandør af hjemmepleje, så de alene er afhængige af det offentlige.
Vi har også stemt for de her frikommuneforsøg, som behandles aktuelt i det her lovforslag, dengang de blev indført, og vi køber argumentationen om, at de bør have lov til at fortsætte.
Derfor vil vi også stemme for dette lovforslag, som forlænger disse frikommuneforsøg.
Susanne Zimmer (FG), 2021-11-18:
I Frie Grønne går vi selvfølgelig ind for frihed.
Vi vil gerne kunne give kommunerne frihed til at lave de gode lokale løsninger, som passer til de borgere, de skal betjene, og til det personale, som skal betjene dem.
Vi vil gerne vise tillid til medarbejderne og give dem frihed til at samarbejde og til at tage udgangspunkt i de behov, der er hos de borgere, som de skal betjene.
Stop med at tænke i kasser, hvor man løser et problem et sted og et andet problem et andet sted.
Hvis der er tale om en familie, kan man tænke dem sammen og lave de løsninger, som giver familien de bedste vilkår.
På den måde hjælper man borgerne bedre.
Man får formodentlig mere for pengene, og man giver mulighed for, at medarbejderne kan tage ansvar og bruge deres faglighed.
Vi vil også gerne, at vi giver mulighed for regelforenkling og nedbryder silotænkningen, så man får lavet de løsninger.
Det betyder også, at det her kan være med til at give mindre bureaukrati, mindre regelstyring og en bedre service og et bedre arbejdsmiljø.
Egentlig vil vi gerne have mange flere forsøgsordninger.
Det er så også rigtig vigtigt, at de bliver evalueret ordentligt, så der bliver mulighed for at brede det ud, og så det måske på sigt kan give basis for, at man faktisk giver kommunerne mere frihed.
Så derfor støtter vi forslaget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-11-18:
Tak for det.
Jeg vil også gerne kvittere for modtagelsen af lovforslaget og for de bemærkninger, der er faldet i dag.
Lovforslaget indeholder 15 forsøgshjemler på beskæftigelsesministerens, sundhedsministerens, indenrigs- og boligministerens og social- og ældreministerens område på henholdsvis 1 og 2 år.
Forlængelsen af de pågældende forsøgshjemler sikrer, at kommunerne i frikommunenetværket kan fortsætte en række forsøg, mens den endelige opfølgning afklares.
Det er jeg meget tilfreds med, og jeg står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, der måtte være i den efterfølgende udvalgsbehandling, og som bl.a. Enhedslisten har peget på her fra talerstolen.
Tak for ordet.
Birgitte Vind (S), 2021-11-18:
Tak for det, og tak for ordet.
I Socialdemokratiet nærer vi et stærkt ønske om at afbureaukratisere og regelforenkle den offentlige sektor, og vi har derfor tidligere støttet frikommuneforsøg, og vi gør det også igen i dag.
Vores ønske er, at borgernes møde med den offentlige sektor er nærværende og meningsfuldt, og samtidig skal kommunerne drives effektivt og sikkert.
Men i vores iver her på Christiansborg efter at kontrollere, måle og vurdere, om den offentlige sektor nu også helt leverer, er vi kommet til at tape den offentlige sektor så kraftigt ind, at det går ud over både kvalitet og effektivitet, og det skal vi selvfølgelig have ændret.
Det er også derfor, vi sidste år indgik velfærdsaftaler med syv kommuner, der lige nu går forrest og har sluppet fagligheden og nærheden løs på udvalgte velfærdsområder, så vi kan lære, hvor rigide proceskrav og regler kan fjernes og erstattes med lokal sund fornuft og tillid til vores offentligt ansatte, og vi forventer og håber meget på, at velfærdsaftalerne viser vejen til mere og bedre velfærd.
Det skal frikommuneforsøgene også, og lovforslaget, vi behandler her i dag, handler altså om en forlængelse af udvalgte frikommuneforsøg.
Vi skal ikke vedtage nye forsøg eller udpege nye kommuner, men derimod forlænge eksisterende forsøg.
Der er en del frikommuneforsøg, der står til at udløbe til nytår, og der er samtidig mange af dem, som har et stort potentiale, hvor vi endnu ikke har nået at omsætte erfaringer, viden og ny praksis fra forsøgene til permanente ændringer for alle kommuner.
For nogle forsøg gælder det, at det endnu ikke står helt klart, hvad konsekvenserne og udbyttet af forsøgene er, mens det for andre forholder sig sådan, at forsøgene indgår i andre relaterede lovgivningsprocesser, som ikke er klar til at blive fremsat endnu.
Derfor giver det mening at forlænge forsøgene for de flestes vedkommende med 1 år, for de færrestes vedkommende 2 år, så de deltagende kommuner ikke skal vende tilbage til gammel praksis for så eventuelt at omstille sig igen efter lovændringer kort tid efter.
Derfor vil det give bedre mulighed for at tage stilling til de forsøg, hvor der endnu ikke er en afklaring.
Jeg vil ikke stå her og gå ind i hvert enkelt af de 14 forsøg, som med lovforslaget vil blive forlænget, men jeg vil gerne kvittere for, at der er udvalgte frikommuneforsøg, som breder sig ud over både beskæftigelse, bolig, børn, sundhed og socialområderne.
Med vedtagelse af lovforslaget tager vi et lille, men vigtigt skridt i at leve op til det medansvar, som jeg i min tale startede med at slå fast: at den offentlige sektor opleves nærværende og meningsfuld af borgerne, men samtidig også drives effektivt og sikkert.
Tak for ordet.
Katrine Robsøe (RV), 2021-11-18:
Tak for det.
Jeg går ud fra, at man fra ministerens side har kigget lidt nærmere på konsekvenserne af det her lovforslag, efter at jeg også forlod forhandlingslokalet.
Og derfor vil jeg egentlig godt have svar på, hvor mange uddannelsesinstitutioner man fra ministeriets side vurderer kan være i fare for simpelt hen ikke at kunne opretholde deres uddannelsesudbud med gennemførelsen af det her lovforslag.
Vi har i forbindelse med andre spørgsmål tidligere været lidt inde på det her med, at der simpelt hen er nogle steder, hvor man holder underviserkapaciteten oppe ved jo også at have et engelsksproget hold, og hvor man ikke bare kan omlægge det til dansk.
Nu har man jo igen i regeringen travlt med at opstille falske modsætninger, som om man ikke kunne lave et regionalt taxameter- og et øget grundtilskud uden også at lukke uddannelser i byerne.
Men når jeg spørger til det andet her, er det jo, fordi vi har nogle uddannelsesinstitutioner i mere tyndt befolkede områder, der er dybt afhængig af, at man f.eks. kan udbyde to hold på en uddannelse, hvor undervisningen på det ene så foregår på engelsk, for at man har underviserkapacitet.
Kan ministeren garantere, at der ikke er uddannelsesinstitutioner, der simpelt hen kommer til at lukke, hvormed man også vil skade rigtig mange danske studerende, nemlig fordi man fratager dem muligheden for også at have underviserkapacitet nok?
Jesper Petersen (S), 2021-11-18:
Altså, uddannelserne vil fremover skulle udbydes på dansk.
Der kan være engelsksprogede elementer, og det er jo også noget af det, der skal til, for at man altså fortsat kan lave udvekslingsaftaler.
Og det er jo derfor, der er lavet en aftale om at begrænse dem, og den lever vi op til med lovforslaget her.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-11-18:
Tak for det.
Jeg glæder mig jo over, at ministeren har brugt anledningen til også at læse op på su-aftalen tilbage fra 2013, og derfor vil jeg egentlig gerne spørge ministeren om et af de elementer, som var en følge af EU-dommen fra 2012.
Der står i aftalen: I den forbindelse vil Danmark arbejde aktivt i enhver relevant europæisk sammenhæng for at fremme forudsætningerne for at opretholde det nuværende danske su-system.
Nu har ministeren jo ikke siddet på posten så længe, så jeg ved ikke, hvor meget der er sket, men jeg vil egentlig meget gerne have uddybet, hvad ministeren tænker regeringen og ministeren vil gøre for at løse den her opgave, der jo ligger og venter på at blive løst.
Jesper Petersen (S), 2021-11-18:
Det er ikke noget, jeg selv endnu har haft lejlighed til at indgå i diskussioner om i europæisk sammenhæng, men det er et velkendt dansk standpunkt.
Det er blevet forfægtet, at det altså er problematisk for et system som det danske, at der er den her dom med de konsekvenser, som den har.
Det arbejde er jeg oplyst om absolut er foregået, og der har været den debat og det pres fra dansk side, men der er altså en fastlåshed, fordi man har et krav på at få også uddannelsesstøtte, hvis man er vandrende arbejdstager, og det kan man blive med en relativt lille arbejdsindsats og dermed også få ret til su.
Det må vi forholde os til, også uagtet at vi ville ønske, at situationen var anderledes.
Der er jeg glad for, at også Dansk Folkeparti er en del af kredsen, der på ansvarlig vis går ind og adresserer det.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-11-18:
Det er jo altså det, vi i fællesskab forsøger med den lov, vi behandler i dag, nemlig at gøre det, vi så kan gøre.
Men jeg efterlyser egentlig noget andet.
Når ministeren nu har det her liggende på sit bord, altså at der aktivt skal arbejdes med det her, hvordan vil ministeren så arbejde aktivt med det her i den kommende tid, hvor ministeren forhåbentlig er minister lidt endnu, så man kan få en kontinuitet i det her?
Jeg ved selvfølgelig godt, at det er udfordringen.
Men hvad er ministerens planer for aktivt at gå ind og gøre noget ved det her?
Jesper Petersen (S), 2021-11-18:
Danmark skal jo blive ved med i EU-sammenhænge at forfægte, at det giver udfordringer for os, at man har fået den her ret som vandrende arbejdstager til også at modtage uddannelsesstøtte.
Det er jo noget, vi har indført i Danmark, for at danske studerende, danske borgere, danske unge skal have mulighed for at tage uddannelse med su, uanset hvilken baggrund man har, så man altså kan få den støtte til at kunne tage en uddannelse.
Og så kommer det her jo ligesom ind fra siden i kraft af det europæiske samarbejde, og der er jo så mange tilfælde af, at det forholder vi os så til, men vil blive ved med at gøre opmærksom på de problemer, det giver i Danmark, og at vi ville ønske, at vi havde andre muligheder for at adressere det problem end dem, der ligger her.
Så det vil regeringen fortsat gøre.
Britt Bager (KF), 2021-11-18:
Tak for det, formand.
Som tidligere ordførere har nævnt, udspringer det her lovforslag af en aftale, vi lavede i juni i år, og som Det Konservative Folkeparti er en del af, hvor vi reducerer de engelsksprogede uddannelser på erhvervsakademierne og professionsbacheloruddannelserne med 650 pladser.
Det gør vi på baggrund af en EU-dom om vandrende arbejdstageres ret til at modtage su i Danmark.
Som andre ordførere har nævnt før, er vi forpligtet til at holde su-udgifterne på det aftalte niveau på 449 mio. kr.
Det bakker Det Konservative Folkeparti op om, og vi bakker op om den her aftale.
Victoria Velasquez (EL), 2021-11-18:
Jamen den præmis er jo stadig bygget på et forkert grundlag, som skulle være, at der kommer færre studiepladser, end der ellers ville gøre.
Når det er sagt, bliver jeg også bare lidt i tvivl: Skal man forstå det, som Radikale Venstre siger her, som at man vil have en overakademisering?
Jeg synes, det er vigtigt, at vi sikrer nogle rigtig gode pladser på universiteterne, og at vi har nogle helt fantastiske fagmiljøer.
Men er det, vi skal forstå, at med faldende ungdomsårgange skal der være massivt flere pladser på universiteterne sammenlignet med de velfærdsprofessionsuddannelser, vi har brug for, erhvervsuddannelserne eller de andre ting?
Astrid Carøe (SF), 2021-11-18:
Tak for det.
Lad mig indlede med at sige, at vi i SF jo er en del af su-forligskredsen, og derfor bakker vi selvfølgelig op om det her lovforslag.
Vi ser stadig flere studerende fra EU-lande, der tager til Danmark for at uddanne sig og for at benytte muligheden for at få su.
Og det kan jeg godt forstå at mange gerne vil.
Vi har et rigtig godt uddannelsessystem i Danmark, og vores su sikrer, at alle har mulighed for at uddanne sig.
Det er helt unikt; det skal vi være stolte over, og det skal vi selvfølgelig også bevare.
I 2013 aftalte vi i su-forligskredsen, at vi lavede et loft over, hvor meget vi vil bruge af su-udgifter til engelsksprogede studerende fra andre EU-lande.
Og vi i SF vil selvfølgelig gerne leve op til den aftale.
Men med det sagt vil jeg gerne understrege, at det ikke har været nogen nem beslutning for os i SF.
Vi synes, det er helt afgørende, at vi i Danmark kan videndele med resten af EU, og jeg synes, det er rigtig godt og vigtigt, at vi kan udveksle studerende med hinanden.
Det skal vi selvfølgelig kunne bevare i fremtiden.
Jeg havde gerne set, at vi havde fundet en anden løsning i samarbejde med EU, og det ved jeg også at ministeriet har undersøgt.
For vi er rigtig glade for de engelsksprogede studerende, og vi ved, at dem, der bliver i landet og kommer i arbejde, generelt giver et rigtig stort overskud og er en gave for det danske samfund.
Derfor har det også været virkelig vigtigt for mig, at de uddannelser, der lykkes med at uddanne deres studerende til beskæftigelse, faktisk undtages for den her aftale.
Desværre har det ikke været muligt at finde en anden løsning i samarbejde med EU.
Og derfor mener jeg også, at det her er den bedste løsning på vores aftale fra 2013, da det er på professionshøjskolerne og erhvervsakademierne, der er absolut flest, der ikke kommer i arbejde bagefter eller tager hjem efter endt uddannelse.
Så SF bakker op om det her forslag, fordi vi er en del af su-forligskredsen og har et ansvar for at bakke op om det og bakke op om det loft, vi har aftalt i fællesskab – og selvfølgelig fordi vi på ingen måde kan acceptere generelle nedskæringer på su til danske studerende, som havde været alternativet, hvis vi ikke fandt en anden løsning.
Katrine Robsøe (RV), 2021-11-18:
Både i den her aftale, som er en del af lovforslaget, er der lukning af uddannelsespladser, og også i en anden aftale, som man har været med i fra SF's side, lukker man uddannelsespladser, nemlig helt op til 10 pct. af alle pladserne i København, Aarhus, Odense og Aalborg.
Det kommer til at øge karakterpresset på alle de unge, der drømmer om at tage en uddannelse.
Og jeg forstår ikke, hvordan SF kan turnere rundt og tale om, at vi skal sørge for, at der bliver mindre karakterpres på de unge, når man samtidig lukker deres uddannelsesmuligheder.
Så jeg vil egentlig gerne vide, hvordan SF kan forsvare at være med til at øge karakterpresset på alle de danske unge.
Astrid Carøe (SF), 2021-11-18:
Jeg tror, at jeg gerne vil starte med at understrege, at det, der har været vigtigt for SF i forhold til at få flere uddannelser i hele landet, er, at der er mulighed for danske studerende for at gå der.
Selv om vi ikke synes, at det her er den bedste løsning, så er det jo engelsksprogede studerende, der har opretholdt de udbud, vi har haft ude i landet.
Nu får vi faktisk nogle udbud, hvor det kommer til at være danske studerende, med den anden aftale, vi har lavet.
I forhold til karakterpres, som er noget, vi er meget bekymrede for i SF, og som vi tager meget alvorligt, er det sådan, at der allerede i dag er et meget stort karakterpres, og det skal vi løse ved at lave et nyt optagesystem, hvor man ikke skal have over 12 i gennemsnit på sin ungdomsuddannelse for at komme ind.
Og så vil jeg bare sige, at det her også handler om, at man som ung, der måske ikke er så mobil, har mulighed for at uddanne sig i resten af landet, hvis vi ser på den anden aftale, som ordføreren refererer til.
Og vi synes ikke, det er godt at nedlægge uddannelsespladser, men vi synes, det er godt, at der er mulighed for at uddanne sig andre steder i landet, og det er det, der bliver mulighed for med den her aftale, og det er godt for de unge.
Katrine Robsøe (RV), 2021-11-18:
Jeg konstaterer i hvert fald, at SF jo er med til at lukke tusindvis af uddannelsespladser.
Jeg vil egentlig gerne høre: Anerkender ordføreren, at det vil være med til at øge karakterpresset på de unge, at SF er med til at lukke tusindvis af uddannelsespladser?
Astrid Carøe (SF), 2021-11-18:
Jeg kan godt høre, at ordføreren bliver ved med at sige, at vi lukker dem.
Og vi skal holde øje med karakterpresset; det er enormt vigtigt.
Men det skulle vi, uanset om den her aftale var blevet lavet eller ej.
Vi skal have færre karakterer ude på ungdomsuddannelserne og i folkeskolen, for karakterpresset er startet alt for tidligt, men det har altså ikke noget med den her aftale at gøre.