runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2019-12-03:
Tak for det, formand.
Tak til Dansk Folkeparti for at rejse debatten.
Det synes jeg da bestemt også har sin berettigelse i Folketingssalen.
Når det så kommer til, hvilken ordning man skal have, og hvilke ændringer der i givet fald måtte være, så deler jeg en række af de andre ordføreres betragtninger om, at det så ikke er sikkert, at det nødvendigvis lige er i Folketingssalen, at det er klogt at have sådan en forhandling.
Det er primært, fordi der jo godt kan være en række ekstra spørgsmål, som knytter sig til de enkelte elementer.
Når vi taler om folketingsmedlemmers forhold, ligger der jo allerede nu et rigtig godt og solidt arbejde udarbejdet af Vederlagskommissionen, som man med fordel også kan læse.
Det er jo et arbejde, som vi i Det Konservative Folkeparti læner os op ad.
Jeg skal bare åbent sige, at vi jo er parate til at træffe beslutning om en række ændringer og meget gerne med Vederlagskommissionens anbefalinger for øje.
Vederlagskommissionen sagde jo, at man skulle helt af med omkostningstillægget, fordi det ikke sådan var moderne.
Man skulle have mere transparens, og det skulle være mere gennemskueligt.
Derfor skulle man ikke have et omkostningstillæg, men egentlig bare sikre, at man havde et vederlag.
Vederlagskommissionen sagde også, at man skulle normalisere pensionen, i hvert fald den hastighed, hvormed man optjener pension, og at den ordning, som der i dag, er for lukrativ.
Begge de dele er vi sådan set enige i.
Derudover vil vi egentlig også gerne kigge på barselsreglerne, for der kan vi også godt se, at der er noget.
Derfor erklærer vi os ganske parate til egentlig at tage de drøftelser.
Jeg skal bare sådan i forlængelse af det, hr. Jacob Mark sagde omkring realitetsforhandlinger, på De Konservatives vegne melde mig parat.
Hvis nu kommende realitetsforhandlinger måtte ende uden realitet og altså løbe ud i sandet, jamen så er vi da parate til en fornyet drøftelse af folketingsmedlemmernes forhold.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-03:
Jamen jeg er jo enig i, at de vilkår, som folketingsmedlemmer har, kan være svære at forklare.
Grunden til, at jeg tager ordet, er, at hr. Jacob Mark også gør sig i det her med at sige, at det er nogle særlig lukrative vilkår.
I det offentlige har man f.eks. betalt frokost.
Er det lukrativt, fordi man ikke har det i det private?
Nej, det er jo noget, man har forhandlet sig til i en overenskomstforhandling.
Der er også fuld løn under barsel i det offentlige.
Det er der ikke i mange private stillinger.
Er det urimeligt, fordi private ikke har det?
Det er for lige at slå fast, at bare fordi folks lønninger adskiller sig fra hinanden og er fordelt på andre måder, gør det ikke nødvendigvis, at der er noget galt med det.
Jacob Mark (SF), 2019-12-03:
Og jeg kan ikke forstå, hvordan de politikere, der dengang forhandlede det, kunne komme frem til, at man skal optjene eftervederlag, mens man er på frivillig orlov.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor man skal have et omkostningstillæg, mens man er på barsel.
Altså, der er jo nogle helt åbenlyse tosserier i den måde, man har indrettet systemet på.
Det skal vi have afskaffet og ændret på.
Jeg er ikke ude på at være med i sådan en hetz, hvor man bare siger, at det skal være dårligere og dårligere for politikere.
Det vil jeg ikke bidrage til.
Men jeg vil til gengæld bidrage til, at vi laver en aftale, hvor vi får afskaffet alle de der tosserier og finder en balance.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-03:
Det er jeg helt enig i, og det vil jeg gerne arbejde for.
Jeg er også glad for, at der er realitetsforhandlinger om det her.
Man kan ende med en anden fordeling af vederlag plus de ordninger, der er ved siden af, men som koster det samme for skatteyderne.
Ja, lad os gøre det, men det er jo ikke, fordi vi får mindre ud af det.
Det er ikke, fordi skatteborgerne slipper for at betale noget til vores løn.
Jacob Mark (SF), 2019-12-03:
Men der er nu en afgørende forskel.
Peter Skaarup (DF), 2019-12-03:
Jeg er enig med hr. Jacob Mark i, at det er godt, at der er nogle, der har rykket sig.
Men man kan jo godt få sådan en deja-vu-fornemmelse, og jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Jacob Mark, om man ikke kunne forestille sig det.
I sin tid bad man jo Vederlagskommissionen om at komme med et udspil, som så skulle købes, som det lå.
Det gjorde specielt Socialdemokraterne og Venstre jo ikke.
De nedlagde det i en sen nattetime og sagde, at det ikke skulle være sådan.
Det kan jo være risikoen igen, for jeg har ikke hørt om nogen åbninger.
Jeg har ikke deltaget i nogen møder med nogen om det her endnu.
Så vi må se, hvordan det udvikler sig.
Men jeg ser i hvert fald en risiko for, at udviklingen kan blive den samme.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Jacob Mark, om det skal ende i nul.
Hvorfor skal man indføre mere løn til folketingsmedlemmerne et andet sted, på grund af at man kun har funktionærlignende vilkår i forbindelse med afsked fra Folketinget, altså nogle måneders opsigelse, kan man sige, og dermed løn?
Jacob Mark (SF), 2019-12-03:
Først vil jeg svare på, om jeg tror, vi kan lykkes med det den her gang, og hvad der er anderledes.
Jeg tror bare på, at de mennesker og de gruppeformænd, der er i partierne lige nu, faktisk vil lave ændringer.
Det har jeg meget stor tillid til, og det tror jeg er det simple svar.
Det tror jeg faktisk på vi kan nå i mål med.
Vi kunne godt acceptere en pakke, hvor vi taber lidt.
Vi har også leget lidt med tanken om, at man godt kan tabe lidt, men at man forbedrer efter- og videreuddannelsesmulighederne for folketingsmedlemmer, mens de er herinde.
Så vi er sådan set åbne for at kigge på forskellige modeller, men selv hvis man går i nul, mener jeg, at det ville være en forbedring – hvis man laver det gennemsigtigt.
Peter Skaarup (DF), 2019-12-03:
Det synes jeg jo også er det fornuftige synspunkt.
Det virker lidt mærkeligt, at man har opstillet en ligning fra nogle partiers side, som skal ende i nul.
Hvis det nu er ufornuftigt, og hvis det nu er urimeligt, at folketingsmedlemmerne er væsentlig bedre stillet på nogle områder end resten af samfundet – og det er vi nogle der mener – er det et af problemerne, i forhold til at vi skal skaffe mere tillid til politikerne.
Giver det så mere tillid, at man afskaffer sådan nogle ordninger, men forhøjer lønnen?
Det er jeg ikke engang overbevist om at det gør.
Jeg vil bare lige spørge hr. Jacob Mark, om hr. Jacob Mark ikke er enig i det?
Jacob Mark (SF), 2019-12-03:
Jeg mener, at man sagtens kan afskaffe de der ordninger, men jeg tror, at det realistiske er at få lavet én samlet pakke, hvor vi får ændret på alle de her tossede vilkår, som politikere i fortiden har skabt for sig selv, og at man også kigger på pensioner – de er jo ikke med her i det beslutningsforslag – altså at man laver en samlet pakke, der gør det mere gennemsigtigt og klogt, men uden at fjerne balancen, hvor man har ordentlige forhold som folketingsmedlem.
Det tror jeg på vi kan nå.
Rosa Lund (EL), 2019-12-03:
Nu omfatter det her beslutningsforslag jo desværre ikke kommunalbestyrelsesmedlemmer, men jeg kan glæde hr. Karsten Lauritzen med, at undertegnede og mine kollegaer i Enhedslisten har fremsat et beslutningsforslag, som vi skal diskutere hernede om en måneds tid, der handler om, at det skal være muligt for kommunalbestyrelsesmedlemmerne at frasige sig de penge, man får, når man har orlov, for det kan man nemlig ikke i dag.
Karsten Lauritzen (V), 2019-12-03:
Vi har også et gruppekontingent i Venstre, det er dog noget mindre end i Enhedslisten, og sådan har man jo lov til at indrette tingene forskelligt.
Det, jeg egentlig vil frem til, er, at når Enhedslistens holdning til det her spørgsmål og de generelle vilkår, der gælder for politikere, er så principfast, hvordan kan det så være, at Enhedslisten ligesom vælger at skumme fløden i den situation, som opstår, når et medlem både er på orlov, men også er inde i Folketinget eller i en kommunalbestyrelse?
Så gavner det jo partikassen.
Hvorfor siger Enhedslisten ikke, at man ikke vil have de der penge, eller hvorfor giver man dem ikke til velgørenhed?
Rosa Lund (EL), 2019-12-03:
Hr. Karsten Lauritzen har fuldstændig ret i, at vi i Enhedslisten har det, der hedder partiskat, og der er forskellen mellem hr. Karsten Lauritzens parti, Venstre, og os, at i hans parti er det sådan, at pengene går direkte ned i lommen på den enkelte, mens vi i Enhedslisten har besluttet, at når nu de her ordninger er, som de er, så vil vi gerne dele de penge og bruge dem på partiet, i stedet for at de går ned i lommen på den enkelte.
Jeg har godt lagt mærke til, at det er noget, som man synes er rigtig sjovt at drille Enhedslisten med, men jeg synes faktisk, at situationen er lidt den modsatte, for i alle andre partier går det jo bare til den enkelte.
Men det er fuldstændig korrekt, at vi i Enhedslisten betaler partiskat.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-03:
Ja, det her er lidt specielt, fordi jeg jo er enig i alt det, der bliver sagt, men alligevel kan jeg ikke sidde det overhørig, når de ting, der bliver sagt, er faktuelt forkerte; men holdningsmæssigt er jeg enig.
Fru Rosa Lund sagde, at det, at vi har 2 års eftervederlag uden at skulle i aktivering eller stå til rådighed for arbejdsmarkedet, er noget, som ingen andre har.
Kan fru Rosa Lund bekræfte, at hvis man er offentligt ansat tjenestemand og bliver afskediget uden mulighed for at få en tilsvarende stilling, har man 3 års løn?
Karsten Lauritzen (V), 2019-12-03:
Tak, og også tak til fru Rosa Lund for refleksionen over det her med lægeerklæringer, for der er nogle udfordringer.
Det at sidde i Folketinget er ikke det samme som ethvert andet job på en arbejdsplads, og det skal man respektere, men det kan jo godt være, at man kan finde en løsning på det, der er praktisk og giver mening.
Det, jeg godt vil spørge Enhedslistens ordfører om, handler om de orlovsordninger, der findes i dag, hvor man får løn, mens man er på orlov fra kommunalbestyrelser og andet.
Her har Enhedslisten nogle regler om, at man skal betale noget til partiet, som jeg forstår det.
Jeg skal bare forstå, om det ikke med de regler, der gælder i dag, sådan set er en fordel for Enhedslisten, fordi både det medlem, der er inde, og det medlem, der er på orlov, betaler til Enhedslistens partikasse.
Kan fru Rosa Lund bekræfte det?
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-03:
Der kan være meget, der spiller ind, og mange faktorer i det, men det, jeg godt kunne tænke mig at høre ordføreren om, er så, om ordføreren nu også vil holde ministeren i ørerne, så der sker noget på det her område.
Jeg ved godt, at vi i fællesskab har lavet et forslag til vedtagelse, der siger, at det skal være inden 2020, og det var også for at gøre det så bredt som muligt, men det er i hvert fald vigtigt, at arbejdet allerede sættes i gang nu, og at netop også det med førtids- og fleksjobreformen bliver undersøgt.
For det er jo sådan, at når man siger, det er midlertidigt, så kan det fortsætte, og det har ministeren også selv anerkendt i et svar til undertegnede.
Så vil ordføreren holde sin minister i ørerne?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2019-12-03:
Når jeg siger, at jeg er flov, er det egentlig, fordi der netop er gået lang tid og vi har snakket om det her i mange, mange år, uden at vi ligesom har kunnet komme videre.
For år tilbage blev vi ramt af, at Arbejdsskadestyrelsen faktisk fuldstændig ødelagde sagsbehandlingen, og at det var nødvendigt at fjerne sagsbehandlingen fra Arbejdsskadestyrelsen.
Det har givet, skal vi sige et stort bump i forhold til sagsbehandlingstiderne.
Med hensyn til om førtids- og fleksjobreformen skulle have en indvirkning på det her, vil jeg næsten læne mig op ad det, som ministeren sagde, nemlig at det er der jo ikke nogen der har tænkt på.
Men jeg hører også, at ministeren siger, at der jo er mulighed for midlertidige afgørelser.
Så ved jeg godt, at man som arbejdsskaderamt måske ikke kan bruge en midlertidig afgørelse til andet, end at så har man i hvert fald en eller anden form for økonomi.
Men jeg tænker ikke, at der er nogen, der har siddet og tænkt eller er vågnet op om morgenen og har sagt: Nu laver vi en aftale om førtidspension og fleksjob, og så skal vi dæleme – undskyld, formand – ud at genere så mange, der har en arbejdsskadesag, som overhovedet muligt.
Det tror jeg simpelt hen ikke på.
Sådan har det i hvert fald ikke været fra Socialdemokratiets side.
Der kan være andre sammenhænge end den, ordføreren nævner her, som vi bliver nødt til at tage fat i.
Dan Jørgensen (S), 2019-12-03:
Ja, jeg mener, at vi faktisk giver Klimarådet det, de har signaleret, de har behov for.
Jeg kan selvfølgelig ikke garantere, hvis man spørger folk, om de vil have endnu flere penge, at de så ikke vil sige »ja tak« til det.
Men når jeg svarer, som jeg gør, er det selvfølgelig, fordi – med al respekt for nærværende forslag, vi diskuterer her, som er vigtigt og godt, og som har været inspiration – det, der bliver den gældende lovgivning, jo forhåbentlig og formentlig er det, vi bliver enige om i forhandlingslokalerne her ganske snart.
Der skal selvfølgelig være en sammenhæng mellem, hvilke opgaver vi giver, og hvilke ressourcer der er sat af, og det mener jeg også, der kommer til at være.
Mette Abildgaard (KF), 2019-12-03:
Tak for det.
Og der har man bl.a. skrevet den her formulering om, at klimahensyn skal integreres i andre politikker.
Og det er jo også en af søjlerne i selve borgerforslaget, at det skal tænkes ind.
Så jeg vil egentlig bare sådan spørge ministeren, hvordan ministeren tænker at man skal gøre det.
Og det er ikke for at være polemisk, for jeg anerkender fuldt ud, at vi har truffet beslutninger, der kunne have været bedre konsekvensberegnet, så det er egentlig ikke det, der er mit formål med spørgsmålet.
Men jeg vil bare høre ministeren, hvordan han tænker det kan gøres i praksis.
Skal det ind i en klimalov, eller hvordan sikrer man det?
Dan Jørgensen (S), 2019-12-03:
Jeg synes, det er et enormt relevant spørgsmål, og jeg refererede også selv i min tale til, at vi jo i regeringen har nedsat et udvalg for grøn omstilling, som jeg selv er formand for, hvor vi screener al lovgivning, der bliver lavet af regeringen, og som har betydning for det grønne, ikke kun klima, men også biodiversitet og miljø.
Og det hænger selvfølgelig sammen med, at vi gerne vil undgå situationer som – og igen er det ikke for at være polemisk fra min side – under den tidligere regering, der f.eks. lavede en infrastrukturplan til over 100 mia. kr. uden at regne på CO 2 -effekterne.
Det tror jeg vi er enige om nu.
Det er vand under broen og alt det der, og jeg tror, at de fleste partier vil være enige om nu, at det må høre fortiden til.
Nu skal vi sikre den slags ting, så det er bl.a. i det grønne udvalg.
Det er også klart, at Finansministeriet skal være dygtigere til at regne på de her ting.
Jeg ved ikke, om finansministeren har kaldt sig selv den grønne kassemester, eller om det er andre, der har kaldt ham det.
Men jeg synes i hvert fald, han har gjort sig fortjent til titlen nu.
Det vil sige grønne regnemodeller, nye og progressive måder at tænke det grønne ind i alle politikområder.
Mette Abildgaard (KF), 2019-12-03:
Det er rigtig fint, at man har den her screening i det her nye grønne udvalg.
Det tror jeg også tidligere regeringer har haft; en tilsvarende screening, som så er foregået i andre udvalg.
Men der kan sagtens være noget fornuft i at have et decideret grønt udvalg.
Men den del, jeg egentlig er interesseret i, er også offentlighedens adgang til det.
For man kan sige – og respekt for, at det foregår i et lukket rum – at den her screening, de her beregninger, det her talmateriale, skal også gerne være til rådighed for offentligheden, for Folketinget, så vi kan have debatterne på et oplyst grundlag.
Derfor vil jeg gerne prøve at høre igen: Tænker ministeren, at det her med, at det skal tænkes ind i andre politikområder, er en del af en klimalov, eller tænker ministeren mere, at det er en del af en kulturændring eller af en praksis her i Folketinget?
Dan Jørgensen (S), 2019-12-03:
Jamen jeg har heller ikke på det her spørgsmål tænkt mig at gå så meget ind i detaljer om, hvad der ligger på bordet i selve klimalovsforhandlingerne.
Det tror jeg også spørgeren har respekt for.
Men jeg tænker selvfølgelig, at det skal indtænkes i det brede folketingsarbejde.
Og det konkrete eksempel, som jeg nævner – infrastrukturplanen, som den tidligere regering, som spørgerens eget parti jo var en del af, lavede, hvor man ikke engang kunne fremlægge, hvad CO 2 -effekterne var – sker i hvert fald ikke igen.
Og det er selvfølgelig også klart, at vi må indse, at det desværre ikke er noget, vi sådan lige kan begynde at belyse fuldt ud fra i morgen.
For der er også nogle metodikker og regnemetoder osv., der skal udvikles.
Men vi gør det så hurtigt som muligt, og finansministeren har også sagt, at så snart der begynder at være redskaber, vil han implementere dem.
Det er altså ikke sådan, at man venter, til man har alt klar, og så først gør det på det tidspunkt.
Bjarne Laustsen (S), 2019-12-03:
Tak, hr. formand.
Da vores ordfører, fru Anne Paulin, er gået hen og blevet syg, skal jeg på hendes vegne holde talen.
Det, vi førstebehandler i dag, er selvfølgelig et borgerforslag om en dansk klimalov nu, der hviler på seks principper: For det første, at Danmark skal yde sit bidrag til at nå Parisaftalens mål; for det andet, at der skal sættes 5-årige delmål mindst 15 år frem; for det tredje, at klimahensyn skal integreres i andre politikker; for det fjerde, at Klimarådet skal styrkes og sikres uafhængighed; for det femte, at Danmark skal satse på udvikling af grønne løsninger; og endelig for det sjette, at Danmark skal være drivkraft i international klimapolitik.
I Socialdemokratiet mener vi, at det er på sin plads at anerkende de 11 ngo'ere bag borgerforslaget og de 68.000 danskere, der har skrevet under på forslaget.
I har rykket noget, endda rigtig meget, I har med klar stemme signaleret til os her på Christiansborg, at nu er tiden inde til at tage klimaforandringerne alvorligt.
For det er vist dagens jyske underdrivelse, hvis man stilfærdigt påpeger, at klimapolitikken ikke var øverst på den tidligere borgerlige regerings dagsorden, og det her borgerforslag kom da også temmelig ubelejligt for den tidligere regering, da det tilbage i januar på kun 2 uger fik de nødvendige 50.000 underskrifter og dermed havde kurs mod Folketingssalen allerede i foråret.
Det fik Venstre dog sat en stopper for med en stribe tekniske spørgsmål, og derfor nåede vi ikke at diskutere forslaget her i salen inden folketingsvalget, men det får vi så lejlighed til nu.
I mellemtiden er der dog sket det lykkelige, at borgerforslaget allerede har givet et ordentligt skub til den politiske udvikling her i landet.
Forslaget har nemlig været med til at starte den bølge, som skyllede hen over valgkampen, satte markante aftryk i forståelsespapiret, og nu har det ført frem til forhandlinger om en ambitiøs og bindende klimalov.
Endvidere er det også værd at nævne, at flere af de elementer, der indgår i borgerforslaget i mellemtiden er blevet en del af regeringens nye grønne kurs for Danmark.
Med oprettelsen af regeringens grønne udvalg sender regeringen et klart signal om, at klimapolitikken skal tænkes på tværs af ressortområder, og at klimahensyn skal fylde langt mere i den politiske beslutningsproces end hidtil.
Dertil kommer finanslovsaftalen, der bl.a. styrker Klimarådet økonomisk og styrker Danmarks internationale engagement i klimapolitikken, men meget mere skal selvfølgelig med, og det næste vigtige skridt er, at Danmark får en stærk klimalov.
Vi er meget fortrøstningsfulde, i forhold til at disse forhandlinger kan skabe den langsigtede politiske opbakning til den grønne omstilling, som der er brug for her, og på den baggrund støtter vi ikke det konkrete beslutningsforslag, idet vi sætter vores lid til de igangværende forhandlinger, som ministeren lige har redegjort for.
Derfor vil jeg sige tak for ordet på Socialdemokratiets vegne.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-12-03:
Hvis ordføreren ikke kan svare på det, jeg spørger om nu, så forstår jeg det fuldt ud, fordi man står der på vegne af den sædvanlige klimaordfører.
Men jeg er lidt nysgerrig på det her borgerforslag og så de klimalovsforhandlinger, der pågår lige nu.
Det er specielt de seks bærende søjler i det.
Mener man stadig væk fra Socialdemokratiets side, at det er det, der er baggrunden og dermed også det bærende element i en klimalov, som vi gerne skulle lande sammen, uagtet at man måske lander et andet sted på grund af et kompromis?
Men ønsker Socialdemokratiet fortsat, at det er de seks søjler, der er bærende i en klimalov?
Bjarne Laustsen (S), 2019-12-03:
Jeg synes, det er rigtig gode pejlemærker, men det, der, synes jeg, altid er vigtigst, når man laver politiske aftaler, er, at de bliver så brede som muligt, uden at de dermed er udvandet.
Det er finanslovsaftalen fra i går aftes jo også et tegn på.
De partier, der vil med ind og tage et medansvar, får også indflydelse på tingene.
Så Alternativet kan jo selv bære ting ind til det forhandlingsbord, og så må man jo se, hvor langt man kan komme med tingene.
Men jeg synes bestemt, det er godt, at man inddrager befolkningen, at man afsætter nogle penge i en fond, at man får virksomhederne til at tage pejling af det.
For her er der gemt tusindvis af arbejdspladser, som jeg ser det.
Det er der rigtig mange, der siger derude, både lønmodtager- og arbejdsgiverorganisationer.
De siger, at der her er muligheder for, at vi, ved at vi har den her grønne dagsorden, kan udvikle noget, vi både selv kan bruge, men som vi også kan eksportere.
Så som vi siger på jysk, er det en win-win-situation.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-12-03:
Tak, og jeg skal love hr. Bjarne Laustsen, at vi nok skal sidde ved bordet og være med til at tage ansvar for den her klimalov.
Det er et brændende ønske for os, at den bliver stærk og bindende.
Men jeg hører det, som om man fortsat bakker op omkring de seks søjler, ligesom man gjorde før valget, og det lover jo godt for de kommende forhandlinger.
Bjarne Laustsen (S), 2019-12-03:
Jeg er rigtig glad for, at Alternativet har fundet hjem.
Der var sådan lige lidt op til det seneste folketingsvalg, hvor man ikke vidste, hvor man skulle være henne.
Men jeg synes, det er rigtig fint, at Alternativet signalerer, at de gerne sammen med andre partier, der vil den grønne dagsorden, vil gå ind i det her.
Jeg skal ikke på ministerens vegne sige, hvad man skal gøre, men jeg tror, der er en konstruktiv tilgang til det, fordi det her jo drejer sig om, at vi får den mest progressive klimalov, som vi har set noget sted i verden, for det er der behov for.
Det er et rigtig godt signal, vi sender i Danmark, hvis vi når i mål med det her.
Thomas Danielsen (V), 2019-12-03:
Tak for det, og tak til hr. Bjarne Laustsen.
Jeg kan forstå på hr. Bjarne Laustsen, at der blev stillet en række overflødige spørgsmål til borgerforslaget, sidst vi behandlede det, og det kan jeg jo ikke lade være med at tænke på, så det får mig til at spørge: Betyder det, at ordføreren altså vil påstå, at ordførerens parti ikke har rykket sig en tomme i forhold til det her borgerforslag og i forhold til indholdet deraf, siden vi behandlede det sidst?
Bjarne Laustsen (S), 2019-12-03:
Tak til hr. Thomas Danielsen for spørgsmålet.
Jeg vil sige, at som jeg forstår det i forhold til de konkrete forhandlinger og det, der har været, så kunne man godt have haft den her snak noget tidligere, men netop Venstres spørgsmål gjorde, at det først er kommet til behandling nu.
Jeg tror, at alle partier, også de enkelte medlemmer af dette Ting, har flyttet sig på det her område.
Det er første gang, vi har set noget så markant som den her klimadagsorden komme udefra, og det er i høj grad på grund af den udvikling, der er mange steder, med regn, tørke, storme og oversvømmelser osv., og det gælder både herhjemme, men også i Arktis og andre steder.
Det er det, der har gjort, at der har været sådan et frygteligt pres, og derfor nåede det her borgerforslag jo også op på 50.000 stemmer inden for 14 dage, tror jeg det var.
Så det er bare, at der er symmetri imellem det, borgerne vil, og det, der er flertal for herinde i Folketinget.
Og jeg håber da også, at Venstre besinder sig og går med i en sådan klimalov.