runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-30:
Altså, nu synes jeg jo bare, at i løbet af den her korte debat har vi kunnet få demonstreret, at selv her i Folketingssalen, hvor vi i hvert fald efter ordførerens opfattelse forventes at betragte os selv som danske, er der stor forskel på, hvordan vi opfatter det her spørgsmål.
Så det er nok næppe så entydigt at definere, hvad det betyder at være dansk.
Jeg kan i hvert fald høre, at der er stor forskel på Dansk Folkepartis demokratiopfattelse, og hvordan vi skal behandle handicappede i samfundet, og så på den opfattelse, vi har i Enhedslisten.
Jeg har ikke nogen bekymringer ved at sige, at vi synes, at en borger, som lever op til alle kriterier, men som ikke kan få dansk statsborgerskab, alene med baggrund i borgerens handicap med svær Alzheimers demens selvfølgelig bør have en rettighed med hensyn til at kunne få det statsborgerskab, også i overensstemmelse med handicapkonventionen.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-30:
Tak for det.
Jeg foranlediges jo så til at spørge: Er man efter Enhedslistens definition af danskhed dansk, fordi man er handicappet, er syg, har ptsd eller noget andet?
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-30:
Nej, det ville nok udvide begrebet danskhed temmelig meget, hvis alle mennesker i verden, der led af ptsd eller havde et handicap, skulle betragtes som danske.
Jeg er af den opfattelse, at hvis man bor i Danmark og har sit permanente liv i Danmark, så bør det også være rimeligt, at man har muligheden for at kunne deltage i demokratiet.
Det ser vi jo i mange andre lande, hvor man har lempelige regler.
Og som sagt er det også noget, som Enhedslisten tidligere har beskrevet i et grundlovsudspil.
Anders Kronborg (S), 2023-05-30:
Mig bekendt er der ikke lavet forskning om anonymisering i forhold til indfødsretssager.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre Alternativet: Hvordan skal en anonym borger i praksis henvende sig til et folketingsmedlem?
Mohammad Rona (M), 2023-05-30:
Tak for talen.
Mener ordføreren, at det har været en fejl?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-30:
Jeg er sikker på, at havde jeg siddet til en individuel personlig samtale med hr. Mohammad Rona, var vi nok kommet frem til, at i hvert fald hr. Mohammad Rona kunne få et dansk statsborgerskab.
Jeg skal ikke kunne udtale mig vedrørende ordførerens familie.
Mohammad Rona (M), 2023-05-30:
Super, jamen tak for det.
Det sidste spørgsmål er nok sådan mere en kommentar.
Jeg tror, at når man har de her indfødsretssager – nu hørte vi det også fra Enhedslisten før – kan man sige, at det først og fremmest er et udvalg, der er ret unikt på mange måder, for der er jo en form for fortrolighed, som vi alle sammen skal overholde, og det synes jeg er ret vigtigt.
Nu ved jeg selv, at ordføreren og Enhedslistens ordfører har været ude at fortælle nogle ting omkring, hvordan man stemmer og ikke stemmer osv.
Så det er bare en opfordring til – også i forhold til at jeg ved, at ordføreren er formand for udvalget – at vi virkelig skal være obs på det her udvalg, for det er virkelig et unikt udvalg.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-30:
Ligesom jeg opridsede i min tale, er lovbehandlingen i Danmark offentlig.
Det vil sige, at når vi vedtager lovgivning, skal Folketingets medlemmer lige så vel som befolkningen have mulighed for at kende konsekvenserne af den lovgivning, der vedtages.
Og ved at putte en masse mennesker, over 1.000 mennesker, på et lovforslag og ikke ville give Folketinget indsigt i, hvad det konkret er, der gør sig gældende for de her mennesker, og hvorfor de eventuelt måske ikke skulle have dansk statsborgerskab, ændrer man grundlæggende den måde, vi lovbehandler på i Danmark.
Det synes vi i Dansk Folkeparti er dybt uhensigtsmæssigt.
Nanna Høyrup (ALT), 2023-05-30:
DF's behandling af indfødsretssagerne demonstrerer, hvorfor vi i Alternativet har foreslået anonymisering af ansøgere om dansk statsborgerskab.
Der er x antal ændringsforslag fra DF, der alle vedrører udtagelse af personer på lovforslaget, fordi DF ikke mener, de er danske nok.
Det er en begrundelse, DF baserer på personers sociale medier.
Størstedelen af disse personer er optaget på lovforslaget efter at have betalt og bestået indfødsretsprøven.
Det er altså ikke sager, der har skullet bedømmes i Indfødsretsudvalget.
Det var det.
Anders Kronborg (S), 2023-05-30:
Tak for det.
Nu har vi jo haft to forskellige ordførere på talerstolen, henholdsvis hr. Peder Hvelplund og hr. Mikkel Bjørn.
Hr. Peder Hvelplund beskrev en sag, hvor hr. Peder Hvelplund havde været i dialog både med advokat og med familie.
Hvis og såfremt Alternativet fik opbakning til deres forslag, ville det jo også betyde, at vi i Indfødsretsudvalget ikke kunne have dialog med borgere.
Borgere kunne ikke tage kontakt til medlemmerne af Indfødsretsudvalget og fortælle om deres sag.
Hvis der var noget, vi som medlemmer af Indfødsretsudvalget var i tvivl om i forhold til de her sager, kunne vi ikke tage kontakt til de her borgere, fordi de simpelt hen var anonymiseret.
Nanna Høyrup (ALT), 2023-05-30:
Det her med anonymisering er ikke noget, vi mener i Alternativet; det er jo noget, forskningen viser rent faktisk sagtens kan lade sig gøre.
Nanna Høyrup (ALT), 2023-05-30:
Jeg vil stadig væk holde fast ved, at det er et forslag, vi er kommet med, som vi mener har gang på jord, og vi ville selvfølgelig ønske, at der var nogle partier, der havde lyst til at prøve at udvikle det, fordi det fungerer i andre lande at gøre det anderledes end den måde, vi gør det på her i Danmark.
Nick Zimmermann (DF), 2023-05-30:
Nu vil jeg lige starte med at sige, at jeg generelt har meget stor respekt for samtlige partier her i Folketinget og mener, at de hver især repræsenterer nogle danskere, der har stemt på dem.
Men som jeg forstod det, stillede Alternativet op på at lave vores offentlige køkkener om, så der skulle serveres veganergryde og linsebøffer, og på et stop for Lynetteholm og den slags ting, og jeg tænker, at måske er lige præcis det her med at passe på Danmark og danskerne et lidt for alvorligt emne til, at Alternativet sådan for alvor skal gå ind på den bane.
For hvis man for alvor mener, at vi skal passe på med, hvad for et signal vi sender ud i verden, hvis vi siger, at vi ikke ønsker at give statsborgerskab til folk fra især Mellemøsten og Afrika og jo altså folk, der har en historie med kriminalitet og med forskellige holdninger til islam og danskerne generelt, så tror jeg måske, at den her diskussion var bedst, hvis Alternativet satte sig ud i hjørnet.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-05-30:
Tak for ordet.
Jeg kan nærmest ikke forestille mig noget mere kvindeundertrykkende, end når kvinder bliver tvunget til at gå gemt bag islamiske klæder.
Danmark bygger på stærke fællesskaber, hvor man skal kunne se dem, man bor og lever med, men også hvor i hvert fald jeg og Socialdemokratiet har en ambition om at alle skal have de samme muligheder for at skabe sig et godt liv.
Og hvis man gemmer sig bag f.eks. en burka eller niqab, udviser man alt det modsatte.
Man udviser, at man ikke ønsker at være en del af samfundet, og at man ønsker nogle normer og værdier, som handler om alt andet end det, som det danske samfund er bygget op om.
Derfor handler forbuddet om flere ting.
Det handler helt grundlæggende om at sende et signal om, at det kvinde- og menneskesyn ikke hører til i Danmark, og så handler det om, at vi med et forbud aktivt støtter de kvinder, der ønsker friheden til selv at bestemme over deres liv og tage del i det danske samfund.
Når det er sagt, kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget om at udvide forbuddet til også at gælde uddannelsesinstitutioner, for som det er blevet påpeget fra talerstolen allerede, vurderer hverken myndighederne eller skolerne, at der i dag er problemer med, at forbuddet bliver brudt på uddannelsesinstitutionerne.
Det kan der i sagens natur være flere årsager til, men det kunne jo f.eks. være, fordi det er ulovligt, som lovgivningen er i dag, at være tildækket på vej hen til uddannelsesinstitutionen, lige uden for uddannelsesinstitutionen eller på alle andre offentlige steder.
Med andre ord virker lovgivningen.
Skulle det senere vise sig, at det alligevel ikke er tilfældet på det område, som lovforslaget handler om i dag, er vi, som ministeren også sagde,
selvfølgelig klar til at diskutere det igen.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-05-30:
For jeg og Dansk Folkeparti har fået en række henvendelser fra studerende på uddannelsesinstitutioner, der har oplevet studerende, som har været fuldt tildækket, og hvor ledelsen efter henvendelsen fra disse studerende ikke har gjort noget, idet at de har henvist til loven, og de har dermed ikke ment, at de skulle gøre noget.
Anerkender ordføreren så – på baggrund af disse oplysninger, som jeg giver her i salen – at der faktisk kan være god grund til at stramme op på loven, så der ingen tvivl er for en leder af en uddannelsesinstitution om, at vedkommende ifølge ordensbestemmelserne skal gøre noget mod personer, som er fuldt tildækket på en uddannelsesinstitution?
Bjørn Brandenborg (S), 2023-05-30:
Nu kan jeg jo læne mig op ad vurderingerne og det, som jeg har fået at vide fra myndighederne, både fra ministeriet, men også fra uddannelsernes foreninger, og de siger, at der ikke har været eksempler på det og ikke er problemer.
Betyder det så, at jeg ikke tror på det, som hr. Alex Ahrendtsen siger?
Nej, det gør det ikke.
Men hvis det er sådan, at der er så mange eksempler på det, og at der også er nogle, der har henvendt sig til hr. Alex Ahrendtsen, så håber jeg da, at dem, der har sagt det, også har lyst til at dele det med os andre, så vi alle sammen kan have det samme grundlag at stå på.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-05-30:
Så det vil sige, at hvis regeringen og Socialdemokratiet får kendskab til disse hændelser, er man parat til at stemme for sådan et lovforslag?
Bjørn Brandenborg (S), 2023-05-30:
Det ville vist være at lægge ord i munden på mig.
Jeg tror, at det, jeg sagde i min tale, var, at hvis det er sådan, at det viser sig, at der er et generelt problem med det her på uddannelsesinstitutionerne, så må vi jo tage en snak om det.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-05-30:
Tak for det.
Tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte det her private lovforslag.
Forslaget omhandler en udvidelse af anvendelsesområdet for det såkaldte tildækningsforbud, så det også gælder i grundskolen, på ungdomsuddannelser, på videregående uddannelser og voksenuddannelser.
Tildækningsforbuddet indebærer, at det ikke er tilladt at bære maskering i det offentlige rum, herunder tildække sig med burka eller niqab, som forslagsstillerne også specifikt nævner i bemærkningerne til lovforslaget.
I dag er det allerede ulovligt at bære burka på vej til skole eller uddannelsessted.
I Venstre er vi enige med forslagsstilleren i, at det at skjule ansigtet i det offentlige rum ikke er foreneligt med danske værdier.
Og sammenhængskraften i vores samfund og respekten for vores fællesskab skal bevares, og det er det heller ikke foreneligt med.
Netop derfor blev tildækningsforbuddet indført i 2018 med opbakning fra Venstre og Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og andre partier.
Som forslagsstillerne også skriver i bemærkningerne, har tildækningsforbuddet faktisk haft en effekt på de offentlige steder, hvor det er gældende.
Således var der i 2021 kun tale om to sigtelser.
De ser alle sammen ikke rigtig noget problem for øjeblikket.
Hvis det skulle vise sig, at der faktisk er problemer på skolerne og uddannelsesstederne, vil det være en ny situation, som kræver nye, yderligere tiltag, og i så fald vil vi gerne overveje, om der er behov for ændringer.
Venstre kan ikke støtte lovforslaget.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2023-05-30:
Tak for det, formand.
Lad mig indledningsvis sige, at DF og Moderaterne stiller sig to vidt forskellige steder i forhold til det her forslag.
Det kommer nok ikke som en overraskelse.
Det er det nok ikke, hvis man spørger forslagsstilleren, men det er det altså i Moderaternes optik.
I 2018 indførte man et tildækningsforbud.
Det er netop det, man ønsker at udvide med dette forslag.
Det nuværende tildækningsforbud betyder reelt, at man ikke må færdes i det offentlige rum tildækket.
Man fristes til at spørge forslagsstilleren, hvordan man har tænkt sig, at eleverne på uddannelsesinstitutioner, som i forvejen ikke må være tildækket i offentligheden, skal bære tildækning på deres respektive uddannelser.
Derfor er der desværre overvejende symbolik i det her forslag.
Det betyder, at vi ikke kan støtte forslaget.
Lad os alligevel antage, at der skulle være mange eksempler på elever på de omtalte uddannelsesinstitutioner, der bærer tildækning, som i offentligheden er i strid med tildækningsforbuddet.
Hvem har forslagsstillerne tænkt sig skulle løse dette problem?
Skal lærerne?
Skal skolelederne?
Hvordan skal det sanktioneres?
Skal lærerne og ledelsen pludselig håndhæve straffeloven som undervisere?
Det mener vi ikke de skal.
Det synes vi er for mange praktiske udfordringer, som vi i hvert fald ikke kender løsningen på.
Det betyder, at man ikke kan gennemføre lovforslaget, som det er lige nu.
Moderaterne kan ikke støtte dette forslag.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-30:
Tak til ordføreren for Moderaterne.
Når man hører ordføreren for Moderaternes tale her i dag, og tak for den, synes jeg, at man får den fornemmelse, at Moderaterne i det hele taget er imod det burkaforbud, vi har i dag.
Er det rigtigt forstået, at Moderaterne simpelt hen er imod den praksis, der er i dag, og den lovgivning, der er i dag?
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2023-05-30:
Tak for spørgsmålet.
Jeg var her ikke, da burkaforbuddet blev indført dengang.
Jeg er ikke af den overbevisning, at vi måske ville have stemt for det på daværende tidspunkt, men det er da helt klart noget, vi ville have arbejdet med og måske have haft en lidt mere moderat tilgang til, end der er i lovgivningen nu.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-30:
Det er bare, fordi det sådan set jo var Moderaternes leder, hr. Lars Løkke Rasmussen, der var med til at indføre det i sin tid, og jeg må sige, at jeg jo synes, det var godt; jeg synes, det var vigtigt, netop for at sikre, at vi får noget integration i Danmark.
Og man kan jo ikke blive integreret, hvis man f.eks. på en arbejdsplads eller i det offentlige rum insisterer på at bære en burka eller en niqab.
Det er i hvert fald min og Danmarksdemokraternes opfattelse, at det mildest talt er svært.
Og derfor undrer det mig, hvis man er på vej væk fra det, som Moderaternes leder jo var med til at indføre i sin tid, altså burkaforbuddet, tildækningsforbuddet, som vi kender det i dag.
Jeg er med på, at man ikke vil indføre noget mere eller stramme det.
Men i det mindste kunne man jo godt bakke op om det, vi har i dag.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2023-05-30:
Tak for spørgsmålet.
Jamen hvad hr. Lars Løkke Rasmussen gjorde tilbage i den tid, da han var i Venstre, skal jeg ikke stå her og forsvare.
Men jeg kan godt følge, hvor du vil hen.
Den lovgivning, der er i dag, synes jeg måske også er meget fornuftig.
Jeg synes ikke, den skal være strammere.
Jeg synes tværtimod, vi skulle tage højde for at lade kvinderne få lov at klæde sig, som de gerne vil, og ikke bestemme, hvad folk skal gå klædt i.
Mai Mercado (KF), 2023-05-30:
Ja, man kan nå det en gang imellem, hvis man lige er hurtig.
Jeg synes simpelt hen, at det var lidt for ukonkret her til allersidst.
Altså, bakker Moderaterne op om det tildækningsforbud, der findes i dag?
Det er et ret enkelt spørgsmål, ja eller nej.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2023-05-30:
Om vi bakker op om den lovgivning, der er i dag?
Ja, det gør vi.
Men vi vil ikke gå ind og stemme imod den lovgivning, der er i dag, nej.
Mai Mercado (KF), 2023-05-30:
Så kunne det være rigtig godt at få defineret, hvad et mere løst tildækningsforbud så indeholder.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2023-05-30:
Jamen jeg tænker, at vi i Moderaterne gerne vil have, at kvinder i princippet skal kunne gå klædt i det, de gerne vil.
Jeg er udmærket klar over, hvad spørgeren hentyder til, og det er, at det er undertrykkende for kvinder i mange samfundslag.
Det kan det desværre være, men jeg mener stadig væk, at der er nogle kvinder, der selv vælger, at de vil gå klædt sådan.
Peter Hummelgaard (S), 2023-05-30:
Jeg har også lige redegjort for, hvad det er, der er regeringens holdning.
Vi er sådan set tilfredse med det tildækningsforbud på offentlige steder, som blev indført.
Vi oplever ikke og vi ser ikke, at der er nogen problemer eller udfordringer med tildækning i bl.a. folkeskolen, hvilket vi også kan læse af høringssvarene.
Derfor ser vi ikke behov for at udvide straffelovens bestemmelser for det på nuværende tidspunkt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-05-30:
Så hvordan i alverden kan regeringen og ministeren så ikke støtte dette lovforslag, når det fuldstændig følger svaret af 13. april 2023?
Det giver da ingen mening.
Så er det, fordi man ikke vil.
Nanna Høyrup (ALT), 2023-05-30:
Det er spørgeren jo i sin gode ret til at mene.
Vi er fuldt ud i stand til at indgå i den her debat, og vi står ved det forslag om at ville have en anden måde at behandle de her ansøgninger om dispensation til dansk statsborgerskab på.
Nick Zimmermann (DF), 2023-05-30:
Nej, Alternativet er ikke i stand til at have fuld forståelse for det her forslag, hvis man helt seriøst mener, at vi ikke skal vide, hvem der kommer ind i vores land, og hvem vi uddeler statsborgerskab til.
Det vil jo have kæmpestore konsekvenser for vores land.
Prøv at kigge ud i hele Europa på dem, der har givet flere statsborgerskaber til folk fra Mellemøsten og Afrika, end vi har gjort her i Danmark – det står langt værre til.
Vi skal virkelig passe på Danmark for enhver pris, og det håber jeg virkelig at Alternativet en dag måske vil få øjnene op for.
Nanna Høyrup (ALT), 2023-05-30:
Det går jo faktisk rigtig, rigtig godt med integrationen her i Danmark, og det kunne være rigtig, rigtig godt, hvis det var den fortælling, vi begyndte at nære, frem for det modsatte.
Maria Durhuus (S), 2023-05-30:
Jeg er ret nysgerrig på den her anonymiseringsdebat, og jeg vil gerne følge op på hr. Anders Kronborgs spørgsmål til den.
Mener ordføreren ikke, at sagsbehandlingen også kan tage skade af, at de mennesker, der ansøger om et statsborgerskab, så heller ikke kan tage kontakt til politikerne i forhold til deres sager, hvis der nu er fejl i sagsfremstillingen eller der på anden måde er noget at tilføje, altså at man ved anonymiseringen fratager dem muligheden for at tage kontakt til de politikere, der er folkevalgte, og som sidder og behandler deres ansøgninger?
Nanna Høyrup (ALT), 2023-05-30:
Det er jo lige præcis det.
Hvis man nu var oprigtigt interesseret i at finde ud af, hvordan det kunne lade sig gøre, kunne man nok godt finde en måde, hvorpå den kommunikation kunne foregå, uden at man med navns nævnelse fandt ud af, hvem det var.
Maria Durhuus (S), 2023-05-30:
Nu bliver jeg lidt forvirret, for enten anonymiserer vi, eller også anonymiserer vi jo ikke.
Det kan jo ikke være overladt til tilfældigheder, i forhold til om nogle finder vejen igennem til dem, der sidder og sagsbehandler, mens andre så ikke gør.
Jeg er lidt undrende over for, om det er en antagelse af, at vi alle sammen sidder og surfer på de sociale medier for at finde ud af noget om folk, eller hvor det her kommer fra.
Nanna Høyrup (ALT), 2023-05-30:
Nej, det antager vi ikke.
Peter Hummelgaard (S), 2023-05-30:
Medmindre jeg misforstår spørgsmålet, er der vel i virkeligheden tale om to forskellige ting.
I det svar, som hr. Alex Ahrendtsen refererer til, i hvert fald hvis det er gengivet korrekt, giver jeg Justitsministeriets vurdering af et generelt forbud mod religiøse symboler.
Det lovforslag, som Dansk Folkeparti privat har fremsat her, handler om at udvide det eksisterende tildækningsforbud – ikke bredere religiøse symboler, men det eksisterende tildækningsforbud – til også at omfatte grundskoler og gymnasieskoler m.v.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-05-30:
Justitsministeren har den 13. april 2023, dvs. i år, svaret Dansk Folkeparti, at det er Justitsministeriets vurdering, og jeg citerer, at der inden for rammerne af grundloven vil kunne arbejdes videre med at udforme et generelt forbud mod alle former for synlige symboler på politiske, ideologiske og religiøse overbevisninger i grundskolen.
Det er ministeren selv, der har svaret Dansk Folkeparti.
Hvordan kan ministeren så stå på talerstolen og sige, at dette private lovforslag, vi skal behandle, er symbolpolitik, når det svarer nøjagtig til det, som ministeren selv ifølge Justitsministeriet ville kunne stemme ja til?
Peter Hummelgaard (S), 2023-05-30:
Mange tak for det.
Lovforslaget, som vi skal behandle i dag, er som bekendt ikke fremsat af regeringen, men af Dansk Folkeparti.
Lovforslaget går ud på at udvide straffelovens eksisterende tildækningsforbud, så det også kommer til at omfatte grundskoler, ungdomsuddannelser, videregående uddannelser og voksenuddannelser.
Ifølge den gældende bestemmelse i straffeloven er det forbudt på et offentligt sted at bære en beklædningsgenstand, der skjuler ansigtet, medmindre tildækningen tjener et anerkendelsesværdigt formål.
Begrebet offentligt sted skal forstås på samme måde som i ordensbekendtgørelsen, det vil sige, at det eksempelvis gælder på veje og i offentlige befordringsmidler.
Som reglerne er i dag, finder forbuddet som klart udgangspunkt ikke anvendelse på grundskoler og andre uddannelsessteder, fordi de normalt ikke er frit tilgængelige for offentligheden.
Regeringen er enig i, at det er vigtigt at værne om de hensyn til social interaktion og sameksistens i Danmark, der ligger bag det gældende tildækningsforbud.
Hvis man tildækker sig, giver man udtryk for, at man ikke ønsker at være en del af samfundet, og det kan medvirke til at skabe parallelsamfund med egne normer og regler.
Derfor var det også godt, at vi indførte tildækningsforbuddet i sin tid.
Men regeringen kan ikke støtte lovforslaget.
Når vi mener, at lovforslaget er symbolpolitik, skyldes det bl.a., at tildækningsforbuddet allerede gælder på offentlige steder og dermed på vejen hen til skolen eller uddannelsesstedet.
Derfor er der ikke umiddelbart et konkret problem ude på skolerne og uddannelsesstederne, som lovforslaget skal løse.
Hvis det senere viser sig, at der faktisk er problemer ude på skolerne og uddannelsesstederne, så er det selvfølgelig en ny situation, og så må vi se på, om der er brug for tiltag.
Så samlet set kan regeringen ikke støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-30:
Det gør jeg sådan set også.
Jeg betragter bare den her borger som dansker.
Jeg betragter den her borger, som er flygtet fra Irak, og som bor her i Danmark og har sit liv, sin tilværelse og sin familie her i Danmark som dansker, og synes, at hun derfor skal have de samme rettigheder som alle andre.
I forhold til i hvilket omfang det her har konsekvenser for, hvordan vi passer på Danmark og danskerne, kan jeg bare henvise til den undersøgelse, der blev lavet af ROCKWOOL Fonden, som faktisk viser, at det at få statsborgerskab virker fremmende for integrationen.
Det virker faktisk, når vi siger til folk, at vi tager dem alvorligt, og at vi giver dem de samme rettigheder, som vi selv har.
Så vil jeg bare igen understrege, at når der er tale om borgere som den borger, vi taler om her, så er det en borger, der i min optik er dansker og derfor skal have de samme rettigheder, som hr. Nick Zimmermann og jeg selv nyder i forhold til at kunne deltage til folketingsvalg og at kunne få et pas.