runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Hyllested (EL), 2020-12-17:
Jeg vil bare spørge ordføreren, om det ikke er faldet ham ind, at det her jo sker på påbud af og i henhold til EU-reglerne, og da Dansk Folkeparti jo normalt bryster sig af at være i hvert fald et EU-kritisk parti, ville jeg da godt høre, om man ikke havde gjort sig nogle overvejelser om, om det her ikke var et sted, hvor man måske skulle udfordre EU-retten.
Jeg tænker også på den situation, at én ting er, at man frafalder bopælskravet i forbindelse med ejerkredsen, men man gør det også i forhold til den daglige ansvarlige leder og chaufførerne, hvilket jo vil sige, at man kan drive taxierhverv som chauffør bosiddende i Thailand, i hvert fald sådan i princippet.
Giver det slet ikke anledning hos Dansk Folkeparti til nogen som helst betænkeligheder ved bare at sige: Det her må vi nok hellere bøje os for?
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-12-17:
Til trods for at ordførerne før mig egentlig ikke brugte specielt meget af deres taletid, vil jeg alligevel konkludere, at det er vanskeligt for mig at finde på specielt meget mere at sige omkring den her sag.
Vi kan selvfølgelig godt tage de historiske briller på og fortælle lidt om baggrunden for det, og hvis ikke det her lovforslag var blevet til virkelighed, hvad det jo så gør med det her initiativ, så ville vi selvfølgelig have haft nogle udfordringer i forhold til situationen på det danske taxamarked, i og med at der jo var store ting på spil i forhold til den situation, der opstod tilbage i 2019.
Men Dansk Folkeparti kan støtte det lovforslag, som transportministeren har fremsat.
Vi er helt på linje med, at det giver god mening at få de her ting tilrettelagt, således at ejerskabet også formelt og reelt kan ligge i ejerkredse, som ligger i EU- og EØS-lande osv.
Så på den baggrund kan vi støtte lovforslaget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-12-17:
Tak for det, formand, og tak for afspritningen.
Den socialdemokratiske ordfører har allerede på grundig og glimrende vis redegjort for lovforslagets indhold, så det vil jeg forskåne jer for at gentage.
Blot noterer vi os i Venstre, at bopælskravet, som det nu er formuleret i taxiloven, har vist sig at have vidtgående konsekvenser for etableringsfriheden og kapitalens fri bevægelighed og dermed er på kant med EU-retten.
Derfor kan vi støtte lovforslaget, der får det her bragt i orden og i realiteten får lovgivningen bragt i samklang med den praksis, der har været gældende det sidste års tid.
Venstre støtter lovforslaget.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-17:
Jeg skal starte med at sige, at jeg er her som vikar i dag for vores transportordfører, Thomas Jensen, som er forhindret.
I forbindelse med moderniseringen af taxiloven, som trådte i kraft den 1. januar 2018, blev bopælskravet videreført som et krav om, at en virksomhed skal have en ejerkreds, der har bopæl i EU eller EØS, for at virksomheden kan få udstedt en tilladelse til erhvervsmæssig persontransport eller en tilladelse til at drive kørselskontor.
Formålet med bopælskravet var at gøre det muligt at føre tilsyn med, hvorvidt en virksomhed lever op til kravene om, at virksomheden udøves i overensstemmelse med god skik inden for branchen.
I forbindelse med en tilsynssag i december 2019 blev det konstateret, at bopælskravet dels havde for vidtgående konsekvenser, når virksomheden blev drevet i selskabsform, dels ikke var velegnet til at opnå formålet med at lette tilsynet med virksomhedens vandel.
Bl.a. på den baggrund blev der af den konkrete virksomhed, som var genstand for tilsynssagen, rejst spørgsmål om, hvorvidt bopælskravet var i overensstemmelse med Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmådes bestemmelser om etableringsfrihed og kapitalens fri bevægelighed.
Efter en nærmere undersøgelse af dette spørgsmål, hvor bl.a. Kammeradvokaten blev spurgt til råds, besluttede transportministeren efter aftale med aftalekredsen bag taxiloven – Venstre, Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti, Liberal Alliance, Radikale Venstre, Socialdemokratiet og SF – i december 2019 at indstille håndhævelsen af bopælskravet i overensstemmelse med princippet om EU-rettens forrang.
Bopælskravet er således siden december 2019 ikke blevet håndhævet i forbindelse med Færdselsstyrelsens behandling af ansøgninger om tilladelse til erhvervsmæssig persontransport og tilladelse til at drive kørselskontor.
Dette lovforslag tilsigter således at bringe loven i overensstemmelse med den retstilstand, der i praksis har været gældende siden december 2019, for så vidt angår betingelser om ejerkredsens bopæl i EU for tilladelse til erhvervsmæssig persontransport eller tilladelse til at drive kørselskontor, idet bopælskravet nu udgår af loven.
Efterfølgende har man i Transport- og Boligministeriet undersøgt, om bopælskravet i EU/EØS, for så vidt angår chauffører og ansvarlig leder i henholdsvis taxavirksomheder og kørselskontor, på samme måde kan siges at have for vidtgående konsekvenser i forhold til formålet, og at der dermed på tilsvarende vis kan rejses tvivl om disse kravs forenelighed med EU-retten.
Dette har vist sig at være tilfældet, og af den grund foreslås det, at også disse krav udgår overalt i loven.
Lovforslaget indeholder derudover en lang række tekniske konsekvensændringer i taxiloven, på baggrund af at bestemmelserne om bopælskrav i EU/EØS udgår af loven.
Socialdemokratiet kan støtte forslaget, og jeg har lovet også at hilse fra den radikale ordfører og sige, at Radikale Venstre også støtter forslaget.
Marie Krarup (DF), 2020-12-17:
Men det er jo faktisk lige præcis immateriel kulturarv, som vi ønsker at få forsvaret her, fordi vi har fået det her svar om, at bønnekald ikke kan reguleres via planloven.
For der kan man kun regulere noget med historiske bygninger.
Så det er faktisk lige præcis det.
Og vi siger netop ikke kun islamisk bønnekald, vi siger bare, at hvis vi får det indføjet i planloven, så kan man bruge det til at forbyde islamisk bønnekald, når det kommer op i et byråd, eller andre ting, måske bygning netop af en stormoské, eller andre ting, som jeg ikke umiddelbart har fantasi til at nævne.
Men det er altså steder, hvor den danske kulturelle tradition bliver udfordret.
Christian Juhl (EL), 2020-12-17:
Det kunne man ikke, for det er en stor åben plads nede omkring havnen, som aldrig har været bebygget, og som vi synes er en smuk plads, hvor alle mennesker kommer.
Lige pludselig skal der bygges syvetagers høje huse.
Det er jo et eksempel.
Der var ikke nogen huse i forvejen, og nu kan man tjene skillinger på at bygge dem.
Men jeg vil bare sige, at vi har noget.
Nu nævnte ordføreren selv, at der står kulturarv i planloven.
Det er rigtig mange ting, og den kan bruges til rigtig mange ting.
Hvad er det, man mere vil have?
Det vil jeg gerne vide.
Hvis det kun går ud over islam, synes jeg, det er for smalt, og det kan vi ikke tillade os.
Vi skal prøve at have nogle generaliserende i stedet for ekskluderende regler.
Vi har også et andet begreb, der hedder immateriel kulturarv, som er et spændende begreb.
Det er f.eks. grænseområdet i Danmark.
Det er immateriel kulturarv, og det er lige blevet anerkendt som det.
Og det kan man ikke beskrive sådan helt klart, men man ved jo godt, hvad det drejer sig om.
Henning Hyllested (EL), 2020-12-17:
Om det her er til gavn for taxibranchen eller ej, vil jo så i høj grad vise sig.
Men det giver jo da i hvert fald muligheden for, som jeg sagde, at man principielt kan drive taxierhverv både som daglig leder, men søreme også som chauffør, uden at der faktisk er et bopælskrav, uden at være bosat i Danmark eller have officiel adresse i Danmark.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå ikke giver anledning til betænkeligheder hos Dansk Folkeparti, og at det bare får lov at florere.
I forvejen har den nye taxilov jo givet anledning til kapitalfonde og gemmen sig i skattely, og jeg skal give dig, skal jeg, men at man går videre og siger, at det her også gælder for daglige ledere og chauffører, fremgår da efter min mening ikke nødvendigvis af den EU-dom, der er faldet i forhold til Holland.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-12-17:
Nej, det gør det måske ikke.
Men jeg synes jo heller ikke, vi skal begynde at opfinde nogle spøgelser, som måske ikke eksisterer, og det er måske det, jeg sådan ligesom lidt oplever at Enhedslisten bevæger sig ud i.
Med hensyn til ejerskabet af de her virksomheder er det jo altså sådan, at når de opererer i Danmark, opererer de også på dansk grundlag i forhold til overenskomstspørgsmål og beskatning og alt muligt andet.
Med hensyn til ejerforhold til virksomheder i Danmark synes jeg jo ikke, det giver mening, at man skal stille nogle specielle krav lige nøjagtig til virksomheder, der har med taxadrift at gøre, som man ikke også stiller til andre typer af brancher i Danmark.
Så hvis man skulle forsvare det, som Enhedslisten prøver på at forsvare, så synes jeg jo måske også, man kunne få travlt i forhold til andre brancher, hvor man helt berettiget kunne stille de samme spørgsmål, og hvis det er det, man vil, og hvis man ønsker at kriminalisere folk eller mistænkeliggøre dem, før der viser sig at være nogle problemer, så synes jeg jo, at man gør det skidt. Jeg synes jo, det giver mere god mening, at man har tilliden i første omgang.
Viser der sig, som jeg siger, så at være nogle steder, hvor det går sådan, som Enhedslisten frygter, så er det jo en ny situation ligesom alle mulige andre steder, hvor vi har opereret med en ændret lovgivning her i Danmark.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-12-17:
Har han tørret af?
Så sørger jeg lige for at tørre af for den forrige ordfører.
Det skal jeg nok gøre, og jeg skal nok undlade at tørre mikrofonen af.
Mange tak for ordet, og således opløftet efter hr. Henning Hyllesteds lange brandtale vil jeg herfra sige, at jeg har lovet ministeren at sige noget pænt om ham, så det bliver en meget kort tale i dag.
Nej, vi kan en til en bakke op om forslaget
os ser ikke nogen grund til at bruge længere tid af folks aften på det her.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-12-17:
Jeg synes jo, det er et rigtig udmærket spørgsmål, men som jeg også sagde i min tale, har man jo faktisk fra ministeriets side forholdt sig til det her og fundet ud af, at for det første har bopælskravet ikke isoleret set nogen stor betydning for, om man kan overholde god skik, og så har man for det andet noteret sig, at tilsynet med, om god skik overholdes, sagtens kan fungere alligevel, og det er det, som vi henholder os til.
Henning Hyllested (EL), 2020-12-17:
Jeg er godt klar over, at SF gennem årene er blevet voldsomt begejstret for EU, og derfor antaster man på ingen måde EU-retten.
Vi har jo den opfattelse i Enhedslisten, at den kan man godt udfordre en gang imellem.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at man på baggrund af en EU-dom, som retter sig mod Holland, og som handler om en administrerende direktør i et rederierhverv, ikke synes, det er mærkeligt eller betænkeligt, at man nu udbreder det til også at omfatte den daglige ansvarlige leder og chaufførerne.
Der er meget lidt kontrol i forvejen.
Hvordan vil man føre kontrol med branchen, hvis der ikke er krav til, at de faktisk opholder sig her i landet, bortset fra når de lige kører i taxa?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-12-17:
Vi gør os også mange refleksioner, især i forhold til problemet med at få taxaer ude på landet, hvor jeg selv er bosat, og andre problemer i branchen, som er nævnt.
Jeg noterer mig selvfølgelig, at der ikke er kommet så meget som et enkelt pip ind i høringssvar til det her lovforslag, og derfor skelner jeg egentlig også i den her diskussion mellem at forholde sig kritisk til lovgivningen og at ville forbedre det og samtidig også at synes, at det giver god mening, at man overholder EU-retten, når man finder ud af, at den ikke er overholdt.
Henning Hyllested (EL), 2020-12-17:
Det ærgrer mig da, at SF's ordfører ikke vil holde sin lange tale.
Jeg havde sådan set
netop set frem til, at der kunne være nogle guldkorn i den, for jeg hælder faktisk til den opfattelse, at SF måske i virkeligheden har fortrudt sin deltagelse i taxiloven i sin tid eller i hvert fald bør gøre sig nogle refleksioner over, hvad det er for et liberaliseringsuhyre, man har sluppet løs i taxibranchen.
Altså, folk, der kører med taxa, og det gør jeg da selv en hel del, især her i hovedstadsområdet, vil jo vide, at det simpelt hen er et uhyre, man har sluppet løs, og at den indtjening går nedad, og det er ikke kun på grund af corona; det var også på vej før, og der er simpelt hen ikke længere styr på branchen.
Det er det ved at blive igen som følge af taxiloven.
Så det kunne jeg da godt tænke mig høre om SF ikke har gjort sig nogen refleksioner over i tiden, siden taxiloven blev vedtaget.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-12-17:
SF kan også støtte forslaget.
Jeg havde ellers forberedt en meget lang tale, men det kan jeg mærke der ikke er stemning for.
Marie Krarup (DF), 2020-12-17:
Men jeg ville da ønske, at man på det tidspunkt, hvor Silkeborgs centrum blev smadret, havde haft mulighed for at henholde sig til dele af planloven for at bevare historiske bygninger, og det vil så sige, at det tror jeg allerede man har.
Problemet er, at man ikke har mulighed for at bevare danske traditioner i det offentlige rum, som ikke er fysiske.
Man har mulighed for at bevare fysiske bygninger, men her drejer det sig om institutioner og om f.eks. larm.
Og det kan man ikke forbyde via planloven eller regulere via planloven.
Så jeg tror faktisk godt, man kunne have forsvaret Silkeborgs centrum på det tidspunkt.
Og det er selvfølgelig ærgerligt, at man ikke gjorde det.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Jeg ved ikke, om det var et forsøg på at være morsom, da hr. Henrik Møller sagde, at det her var en engangsforestilling.
Altså, det er da den længste forestilling, jeg nogen sinde har været vidne til.
Jeg går ud fra, at hr. Henrik Møller er bekendt med, at det er en aftale, der rækker 30 år frem i tiden.
Derfor er det jo også en lille smule pauvert at komme og sige, at så kan man bare vælte regeringen, når der er folketingsvalg.
Jo tak, men der binder det jo stadig væk 30 år frem i tiden.
Så det er jo nu, vi har brug for at have mulighed for at sige nej.
Jeg har bemærket flere gange, at både ministeren og hr. Henrik Møller har betonet, at man altså har et folketingsmandat bag sig.
Kan hr. Henrik Møller huske, hvor bredt det mandat var?
Hvor mange folketingsmedlemmer støttede regeringen i den aftale, man har indgået her, for en 30 år lang periode?
Henrik Møller (S), 2020-12-17:
Udgangspunktet er jo herinde, at hvis man har mere end 90 mandater, så har man et flertal.
Det kan man jo så diskutere størrelsen af – om det skal være større eller det skal være mindre.
Her er der et flertal bag regeringen i forhold til det mandat om forhandling, der er givet, i forhold til både MFF'en, men i og for sig også den genopretningsaftale, der er her.
Det er rigtigt, at det løber længere, på samme måde som budgettet også gør det.
Men jeg mener, at så må man jo stille os til ansvar, når det næste folketingsvalg er der.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Jo, det er lige præcis det scenarie, eller det er faktisk et endnu værre scenarie, vi står i her.
For det, vi har med at gøre, er, at der er 90 mandater bag den politik, som regeringen fører, men man har ikke engang behandlet det her i Folketingssalen.
Normalt plejer vi jo at sige, at lovforslag f.eks. skal behandles tre gange i Folketingssalen og to gange i et udvalg for at kunne blive til lov, og så skal det lige ned forbi Amalienborg, hvor Hendes Majestæt Dronningen så også kan kontrasignere og sådan nogle ting.
Men her har vi altså at gøre med det snævrest mulige flertal, som har sagt ja til, at regeringen i 30 år kan forpligte danskerne på en fælles gældshæftelse på 750 mia. kr.
Der er det bare, jeg i lyset af de mange gange, SF har anklaget det borgerlige flertal for at bruge sit flertal, hvor snævert det end måtte være, synes, det forekommer en lille smule hyklerisk, at man så ikke engang her er villig til at spørge danskerne.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-12-17:
Nu var jeg jo ikke valgt i sidste valgperiode.
Jeg er sikker på, at der er eksempler, men jeg forstår ikke rigtig, hvorfor ordføreren kaster sig ind i den lidt hypotetiske debat i det her scenarie, fordi det jo langtfra er det scenarie, vi står i i den her sag.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Jeg vil gerne spørge, om fru Anne Valentina Berthelsen kan erindre eksempler fra de seneste år på, at medlemmer af Socialistisk Folkeparti har anklaget et meget snævert borgerligt flertal for at føre politik i Danmark, altså at måske endda 90 borgerlige mandater indtil sidste folketingsvalg traf nogle beslutninger, som Socialistisk Folkeparti var uenig i, og hvor man brugte det, at det kun var det snævrest mulige flertal i Folketinget, som stod bag, som et selvstændigt argument for, hvorfor det var uanstændigt.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-12-17:
Der er altid en grænse for, hvad man vil være med til.
Men grænsen går ikke her, i og med at det, at vi får den her genopretningsfond, betyder utrolig meget for danske arbejdspladser, og i og med at Nye Borgerliges antagelse om, at det her er en glidebane på vej mod direkte skatter, simpelt hen er forkert.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-17:
Så derfor vil jeg spørge, om der er en grænse for, hvor meget EU kan kræve danskerne forpligter sig til uden at blive spurgt ved en folkeafstemning.
Genopretningsplanen giver en hæftelse på 5.600 mia. kr., og et markant øget bidrag fra EU er ikke nok.
Hvis det ikke er nok, vil jeg spørge, om der er en grænse for, hvor mange milliarder EU kan kræve, før SF vil gå ind for en folkeafstemning om det.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-12-17:
Foreløbig har vi jo i Europaudvalget besluttet at trække det gule kort.
Dernæst skal vi se, om vi kan samle flere lande, der vil gøre det samme i spørgsmålet om mindsteløn, for der skal ikke være nogen tvivl om, at SF er imod en EU-mindsteløn.
EU skal ikke blande sig i, hvordan vi fastsætter løn i Danmark.
Men jeg synes, det er en lille smule tidligt at forholde sig til, om man vil have en folkeafstemning, hvis forslaget går igennem, som det er.
Jeg synes, vi skal starte med at se, om vi kan samle lande nok, som vil trække det gule kort, og hvis ikke det lykkes, må vi jo forholde os til det efterfølgende.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-17:
EU har på trods af manglende støtte i traktaternes ordlyd annonceret, at de vil blande sig i fastsættelse af mindstelønnen i EU.
Dansk Metal truer i den forbindelse med en folkeafstemning om EU-medlemskabet, hvis mindstelønnen gennemføres.
Vil SF være med til sådan en folkeafstemning?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-12-17:
Altså, det er jo ikke mange minutter siden, hr. Morten Messerschmidt sagde, at det, som vi taler om her, er, om vi skal have en folkeafstemning, og i det spørgsmål er der langt mere end 90 mandater, som jeg tæller det – jeg ved ikke, om hr. Morten Messerschmidt har talt efter – der egentlig ikke mener, at det er vejen frem, selv Venstre.
I og med at hr. Morten Messerschmidt selv har sagt, at vi bliver nødt til at forholde os til det, som forslaget går på, nemlig om vi skal have en folkeafstemning, så synes jeg egentlig ikke, at det gør sig relevant i andre politiske spørgsmål, hvor mange mandater der er.
Tak for det, og tak til Nye Borgerlige for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Nye Borgerlige ønsker jo med beslutningsforslaget afholdelse af en vejledende folkeafstemning om Danmarks tilslutning til EU's genopretningspakke.
Verdenssundhedsorganisationen erklærede den 11. marts i år, at vi står midt i covid-19-pandemi, altså en helt usædvanlig sundhedskrise.
Den økonomiske aktivitet er jo voldsomt forstyrret.
Vi ser afbrudte forsyningskæder, nedlukning af produktion og store konsekvenser for beskæftigelse og sociale forhold med fattigdom og ulighed som følge.
EU-landenes økonomi er jo tæt forbundet med hinanden, og det er bl.a. det, der gør os til en af klodens mest velhavende regioner, og som har skabt fred og sammenhold på tværs af vores forskelligheder.
Men covid-19-pandemien har kastet EU ud i en økonomisk krise.
Det er jo efterhånden en kliché, men der findes åbenbart fortsat nogle, som ikke har indset pointen.
Hvis Italiens økonomi bryder sammen, kan tyskerne ikke afsætte deres varer, og hvis Tysklands økonomi går i slowmotion, kan vi ikke afsætte vores varer til tyskerne.
Det vil koste rigtig mange danske arbejdspladser, og det er sådan set ret simpelt i mine øjne.
Forslagsstillerne mener, at genopretningsfonden er et skridt på vejen imod direkte EU-skatter.
Jeg synes, at ministeren redegjorde glimrende for det, og jeg synes også, at Venstres ordfører redegjorde glimrende for det: EU har ikke kompetence til at indkræve direkte skatter, og også af den grund ser vi i SF ikke et behov for en vejledende folkeafstemning om genopretningsfonden.
Lige nu har vi mulighed for at række ud til nogle lande og hjælpe dem, der er allerhårdest ramt af covid-19, og samtidig hjælpe vores egen økonomi.
Det hedder ikke bare solidaritet, men også en ansvarlig økonomisk politik herhjemme.
Tak for ordet.
Søren Søndergaard (EL), 2020-12-17:
Så vil jeg høre: Gjaldt den enighed også det der med afstandtagen fra, at Europa-Kommissionen ved hjælp af det, at den sammen med Rådet sidder på afgørelsen om lån, skal kunne bruge det til at gennemføre en neoliberal politik?
Hvis enigheden også gælder det, synes jeg kun, det er strålende.
For det er i hvert fald noget, som ligger os stærkt på sinde.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-17:
Jeg vil gerne sige tak for støtten.
Det glæder mig, at vi kan være enige på det her meget vigtige område.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-12-17:
Det, som jeg siger, er, at indholdet i den her aftale er, at vi sikrer danske arbejdspladser, og i øvrigt at der jo også kommer penge til vores finanslov 2021, som Enhedslisten indtil videre har været ganske villig til at bruge.
Det her er et forslag, som kommer til at sikre den europæiske økonomi og den danske rigtig lang tid fremover, og derfor stemmer vi selvfølgelig for det.
Jeg håber ikke, at der vil komme et krav om, at vi skal opsige danske overenskomster.
Hvis der gør det, tror jeg også ministeren vil forholde sig ganske kritisk til det, men indtil videre ser jeg det ikke.
Søren Søndergaard (EL), 2020-12-17:
Det vil sige, at det, som SF's ordfører siger her, er, at man for at stemme for den her genopretningspakke har sikret sig, at vi ikke igen kommer i en situation, hvor Kommissionen stiller nedskæringskrav til forskellige lande, dikterer dem deres overenskomstforhold, kræver, at de skal skære ned over for pensionisterne osv. osv.
Det har man simpelt hen sikret sig for at stemme for den her aftale?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-12-17:
Igen er det et lidt hypotetisk spørgsmål, i forhold til hvad det er, vi egentlig diskuterer her, for jeg ser ikke nogen steder, at vi bliver pålagt at opsige vores overenskomster.
Jeg ser derimod en genopretningspakke, som vil betyde noget for danske arbejdspladser, for europæisk økonomi, og som er med til, om end det kunne være mere ambitiøst, at lave grøn omstilling på europæisk plan.
Så isoleret set i den her sag synes jeg da, der er tale om solidaritet, og det tror jeg da også Enhedslistens ordfører er enig i.
Søren Søndergaard (EL), 2020-12-17:
»Solidaritet« sagde SF's ordfører, og for at forstå det vil jeg gerne høre, hvad det der ord solidaritet dækker over.
Var det, da trojkaen, Den Europæiske Centralbank og Kommissionen og IMF, gav et stort et lån til Grækenland og som modydelse krævede, at man opsagde overenskomster, at man solgte sine havne, at man bragte pensionisterne i fattigdom, et udtryk for noget, som SF forstår som solidaritet?