runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2021-11-09:
Altså, det er, synes jeg, vigtigt at sige i det her spørgsmål, hvis det drejer sig om bl.a. sms, at reglerne jo er overholdt.
Man kan altid diskutere, om man ønsker at lave reglerne om, men jeg synes, det er vigtigt at sige, at praksis omkring sms er inden for det regelsæt, der er.
Og så kan vi jo ændre regelsættet, hvis vi ønsker det.
Jeg tror faktisk, det var sådan under corona – nu kan jeg ikke huske tallene her på stående fod – at tilliden til os politikere steg, og det tror jeg der var to grunde til.
Det var for det første, fordi vi løste opgaven og fandt svarene på de udfordringer, vi stod med som samfund – altså, det er jo det, som politik, når alt kommer til alt, handler om – og for det andet, fordi vi arbejdede sammen.
Der var faktisk en periode under corona, hvor vi talte pænt og ordentligt til hinanden, og hvor vi lagde almindelige uenigheder til side og på mange måder viste os, synes jeg, fra vores allerbedste side over for danskerne, nemlig ved at sige, at der var noget, der var vigtigere end partipolitiske interesser.
Der var noget, der var vigtigere end os selv, og det var at få Danmark igennem det her.
Mon ikke det var derfor, tilliden steg?
Og det har vi et fælles ansvar for, altså at finde ind til et rum, hvor vi mødes ordentligt som kolleger og finder løsningerne på danskernes udfordringer – klimakrisen er et aldeles oplagt eksempel.
Når det så kommer til offentlighedsloven, er der jo nogle forskellige balancer.
Og det er rigtigt, at Radikale Venstre, tror jeg, ser anderledes på det nu, end man måske gjorde tidligere, og det er jo helt legitimt og rimeligt.
Det må vi så tage en diskussion af hvordan vi løser på bedste vis.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-11-09:
Tak for det.
Mine sidste uger i politik har faktisk været virkelig opmuntrende, for jeg har været rundt i landet med gode radikale kandidater i kommuner og regioner.
Det har I sikkert også.
Jeg er ikke stødt ind i nogen af jer, men i mange af jeres kandidater, og jeg oplever sådan en enorm interesse for at debattere politik og en lyst til at høre om det og også til at ville forandre og tænke nye tanker og tale sammen om det.
Men jeg oplever også det, som fru Pia Olsen Dyhr talte om, og som måling efter måling jo viser, nemlig at tilliden til os herinde – ikke så meget til dem lokalt og regionalt – daler og daler.
Det har vi et ansvar for i Radikale Venstre, men også i hele Folketinget.
For borgerne oplever – det er også det, jeg hører – lukkethed; de oplever ikke den åbenhed, som jo avler tillid.
Og det er et problem.
Jeg synes indimellem i de her sager, der kører, at vi fortaber os lidt i et taktisk spil.
Vi må holde fast i, at retsstaten ikke er rød, og den er ikke blå, for det er nogle helt grundlæggende principper, vi skal værne om, ligesom vi altså skal værne om åbenheden.
Og der er mange i de her dage, der oplever, at man ikke kan kigge magten ordentligt efter i sømmene, og som oplever ikke at kunne få indsigt i tilblivelsen af beslutninger.
Der er flere kommissioner nu, og de taler også, synes jeg, deres tydelige sprog med det, der kommer ud derfra og kom ud fra den, der er afsluttet.
Det er for svært at få gennemsigtighed på grund af offentlighedslovens ministerbetjeningsregel – den holder alt for mange beslutninger i mørke.
Vi er ret optaget af at få kastet lys over sagerne, ikke i en politisk blodrus, og derfor afventer vi også minkgranskningen, men vi er altså ærgerlige over, at det kræver granskninger, før man kan kaste lys over beslutninger.
Derfor opsagde vi jo også forliget om offentlighedsloven, og vi er faktisk enige med en lang, lang række partier her.
Men forliget forbliver intakt.
Derfor: Er tiden ikke kommet til, at vi ruller gardinerne op?
Er balancen ikke tippet fra det, som statsministeren kaldte »arbejdsrummet«, til mørklægningsrummet?
Mette Frederiksen (S), 2021-11-09:
Jeg vil gentage, hvad jeg sagde før.
Altså, jeg bliver spurgt i Folketingets spørgetime om et konkret møde, der fandt sted for mere end et år siden, og det finder jeg sådan set ikke grundlag for at svare på.
Man kan jo blive ved med at stille mig spørgsmål om alt muligt, herunder nu også om mødedeltagelse i konkrete møder for mere end et år siden.
Så var der en beklagelig fejl, vil jeg gerne sige igen, omkring en manglende hjemmel, som regeringen har beklaget.
Det gjorde vi allerede dengang.
Nu er der en kommission, der arbejder, og jeg glæder mig til at skulle afhøres i den kommission og give min version.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-11-09:
Statsministeren siger, at hun ikke var bekendt med det.
Jeg synes selvfølgelig, det er interessant, når NOST spiller så stor en rolle, om man har deltaget i sådan et møde, og om der blev talt om mink.
Jeg synes, det er helt fair, hvis statsministeren siger: Nej, det gjorde der ikke.
Det undrer mig bare, hvis statsministeren ikke er klar over, om hun har deltaget i et møde med NOST, og ikke vil svare på noget så enkelt som, om der blev talt om lovhjemmel omkring mink.
Mette Frederiksen (S), 2021-11-09:
Men er det helt rimeligt at stå i Folketingets spørgetime og spørge mig om, hvilke møder jeg deltog i for mere end et år siden?
Det, der er til diskussion i granskningskommissionen, er, om jeg og regeringen var bekendt med, at der ikke var lovhjemmel, og der har jeg sagt ved gentagne lejligheder, at det var jeg ikke bekendt med.
Jamen det er jo aldrig nogen sinde det, der er min intention som statsminister.
Det kunne jeg ikke drømme om.
Der er udfordringer i vores sundhedsvæsen, og vi er i gang med at løse dem.
Rekrutteringsproblemerne hænger sammen med flere forskellige ting, og de er ikke løst endnu.
Jeg kan bare ikke stå og foregive, at vi kan løse alle problemer på en gang, fordi jeg jo ved, hvilke andre udfordringer vi også har som samfund – på klimaområdet, på andre velfærdsområder, på ældreområdet.
Derfor bliver vi nødt til troværdigt og ordentligt og forhåbentlig i det nuværende politiske flertal at bygge ovenpå år efter år efter år.
Og så er der nogle særlige rekrutteringsproblemer, der er nogle særlige vilkår omkring sundhedsvæsenet, som vi må gøre, hvad vi kan, for at løse.
Jeg tror samtidig, vi må sige, at den vinter, vi kigger ind i, kan blive rigtig, rigtig hård på sygehusene, og det bliver vi nødt til at få løst.
Så samtidig med at vi er i gang med at løse nogle af de strukturelle problemer, skal vi jo passe på de patienter, der er.
Altså, de gamle mennesker, der kommer til at blive indlagt den her vinter på grund af influenza eller på grund af covid-19, skal jo have den pleje og den omsorg, som de har behov for.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-11-09:
Jeg har før hørt statsministeren sige, at man ikke ville tale om noget under kommissionen, fordi vi nu skal lade den arbejde.
Jeg har noteret mig, at Minkkommissionen til TV 2 har udtalt, at den ikke har nogen holdning til, om ministre udtaler sig om spørgsmål, som vedrører arbejdet.
Altså, med andre ord er statsministeren for kommissionens skyld jo fuldstændig velkommen til at svare.
Statsministeren sagde på et pressemøde i sidste uge, at hun intet havde at skjule.
Kan statsministeren ikke godt forstå, at vi andre nogle gange undrer os lidt, når vi gang på gang oplever, at man siger, at det vil man ikke svare på af respekt for kommissionen?
Og nu vil man ikke svare på, hvorvidt man har deltaget i et møde.
Jeg tænker, at statsministeren jo må kunne huske, om hun har deltaget i et møde, der handlede om noget så afgørende som om aflivningen af mink, samme dag beslutningen blev truffet i koordinationsudvalget.
Statsministeren er velkommen til at tage sin telefon frem og tjekke kalenderen.
Det er jo et meget enkelt spørgsmål i bund og grund.
Mette Frederiksen (S), 2021-11-09:
Helt principielt finder jeg sådan set ikke noget grundlag for, at jeg skal stå og redegøre for, hvilke møder jeg deltager i – helt principielt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-11-09:
Tak for det.
Jeg vil indlede med at stille mit spørgsmål, så statsministeren lige får tid til at tænke over det.
Mens statsministeren tænker over det, vil jeg bare lige nævne, at den 3. november 2020 jo er selv samme dag, hvor regeringens koordinationsudvalg traf den ulovlige beslutning om at aflive alle mink i Danmark.
Den 3. november 2020 er dagen inden, statsministeren på et pressemøde gav den ulovlige ordre til minkavlerne.
Årsagen til, at jeg interesserer mig for Den Nationale Operative Stab, også kaldet NOST, er, at den ofte omtales i kommissionens rapport, og regeringen har også flere gange begrundet sine beslutninger med, at det en anbefaling fra Den Nationale Operative Stab.
Så derfor vil jeg lige gentage spørgsmålet: Deltog statsministeren den 3. november 2020 enten fysisk eller digitalt i et møde i regi af Den Nationale Operative Stab, hvor der blev talt om mink?
Mette Frederiksen (S), 2021-11-09:
Jeg har al respekt for de problemer, der er i sundhedsvæsenet, og jeg har al sympati for hver eneste af vores medarbejdere, men vi har også rekrutteringsproblemer andre steder.
Hvis vi tager hele ældreområdet, ser vi, at vi kommer til at mangle tusindvis af medarbejdere på ældreområdet, og mange steder gør vi det allerede.
Vi sidder i forhandlinger omkring kriminalforsorgen.
Vi kan ikke besætte de stillinger, der er i kriminalforsorgen i dag.
Vi har store rekrutteringsproblemer flere steder i essentielle dele af vores velfærdssamfund, og det vil vi blive ved med at have.
Det vil vi blive ved med at have, og det er ikke kun et spørgsmål omkring løn, det er ikke kun et spørgsmål omkring arbejdsvilkår, det er ikke kun et spørgsmål om, at der er færre unge.
Det er også i mine øjne nogle dybereliggende problemer i vores velfærdssamfund.
Og derfor vil jeg appellere til, at lige så legitimt det er at have et fokus på lønspørgsmålet, lige så vigtigt og afgørende er det i mine øjne, at vi også har fokus på nogle af de andre udfordringer, der er, og får dem løst.
Men vi kan ikke gøre det så hurtigt som det, der bliver efterspurgt lige nu, desværre.
Mai Villadsen (EL), 2021-11-09:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi skal passe på de patienter, der er nu, men problemet er jo, at den rekrutteringskrise, de problemer, der er i sundhedsvæsenet, allerede går ud over patienterne.
Fire ud af ti sygeplejersker har inden for det seneste år oplevet, at travlhed eller underbemanding har været en medvirkende årsag til, at patienters tilstand er blevet forværret – det er fire ud af ti sygeplejersker.
Så vi står med et akut problem.
Og nej, det kan selvfølgelig ikke løses med et snuptag, men jeg tror simpelt hen heller ikke, det løses af at nedsætte kommissioner, som arbejder langt ud i fremtiden.
Der skal ske noget nu.
Så derfor vil jeg spørge, om ikke statsministeren mener, at det er lidt at gamble med folkesundheden ikke at handle nu – og om ikke statsministeren vil være med til at indkalde til politiske forhandlinger om en redningspakke for sundhedsvæsenet nu og her.
Torsten Gejl (ALT), 2021-11-09:
I Alternativet betyder afskæringen af klageadgangen i forbindelse med byggeriet af energiøen, at vi pludselig er i tvivl om, om vi overhovedet kan stemme for lovforslaget om energiøen.
Da vi sagde ja til aftalen, var der ikke tale om afskæring af klageadgang.
Vi har noget, der hedder medlemsmandat i Alternativet, hvor vi spørger vores medlemmer til råds i vanskelige sager, og vi er i øjeblikket ved at spørge vores medlemmer, om Alternativet skal gå ud af den første politiske aftale nogen sinde, hvis klageadgangen afskæres, da det så ikke er den aftale, vi sagde ja til.
Er statsministeren slet ikke berørt af, at Alternativet, det grønneste parti, overvejer at sige nej til at være med til at bygge verdens største grønne stikkontakt, fordi det kompromitterer borgernes demokratiske rettigheder?
For at løfte det op på et lidt mere generelt plan vil jeg spørge, om statsministeren synes, det er o.k., at vi undertrykker borgernes demokratiske rettigheder, som vi har givet dem, til at klage over bygge- og anlægsprojekter, både her i Lynetteholmen, metroen osv.
Hvad tænker statsministeren om, at vi gang på gang undertrykker borgernes demokratiske rettigheder til at klage over større projekter?
Mette Frederiksen (S), 2021-11-09:
For det første er der en enkelt ting, jeg ikke er enig i, nemlig at Alternativet er Danmarks grønneste parti.
Jeg synes, vi har mange grønne partier, og her tænker jeg på det nuværende politiske flertal.
Jeg er ikke så sikker på, at det for de andre partiers vedkommende holder, når tingene begynder at blive rigtig vanskelige, men det får vi jo at se hen ad vejen.
Vi har nu set nogle eksempler på, at der jo er partier, som siger de er grønne, men når vi så skal til at træffe beslutningerne, er de det ikke helt alligevel.
Klageadgangen er vigtig, det siger sig selv, og jeg har ikke mulighed for at vurdere det her konkrete forhold.
Jeg tror så samtidig også, at vi må erkende med hinanden, at vi jo hører ganske mange eksempler på, at når den grønne forandring visualiserer sig og bliver fysisk, er der jo en gang imellem folk, der siger, at de er tilhængere af vindmøller, men bare ikke i nærheden af, hvor de selv bor, eller de siger, at de er tilhængere af det ene eller det andet, men ikke lige der, hvor de selv bor.
Det skal vi nok have med, nemlig at en gang imellem er det lettere i teorien end i praksis, men selvfølgelig skal der være en klageadgang ud fra et helt generelt synspunkt.
Men det konkrete har jeg simpelt hen ikke viden om til at kunne udtale mig om.
Søren Espersen (DF), 2021-11-09:
Jeg kan gøre det meget kort.
Jeg kan tilslutte mig det, som de to foregående ordførere har sagt.
Vi synes, det er et udmærket foranstaltning, at de nødvendige muligheder også tilgår de grønlandske myndigheder, og at samarbejdet i øvrigt også foregår i forhold til rigsfællesskabets ønsker.
Så Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-11-09:
Tak for det.
Det her forslag har til formål at sikre, at rigsmyndighederne i Grønland også fremadrettet har de nødvendige redskaber til at forebygge og modvirke udbredelsen af covid-19 og andre alment farlige sygdomme i Grønland mest muligt.
Det er vigtigt, og vi ønsker at bidrage til det.
Grønland formåede som samfund at håndtere og inddæmme smitten med covid-19 på en meget imponerende måde, og sådan skulle det også gerne fortsætte i fremtiden.
Venstre kan derfor tilslutte sig forslaget, fordi vi derved kan få ophævet ophørsklausulen vedrørende kriminalloven og retsplejeloven for Grønland, således at justitsministeren også efter den 31. december kan fastsætte regler om eksempelvis indskrænkning af besøg og udgange i anstalterne.
Vi noterer os, at de grønlandske partier støtter op om forslaget, så længe det bliver udarbejdet i harmoni med den grønlandske lovgivning, og det er selvfølgelig også en af de væsentlige grunde til, at vi bakker op om det.
Det fremgår også, at Justitsministeriet straks vil tage initiativ til, at loven justeres, når der vedtages en ny grønlandsk epidemilov.
Det er rigtig godt, for vi mener ikke, at ministeren skal have større beføjelser, end Inatsisartut synes er rimeligt.
Vi vil derfor også i udvalgsbehandlingen stille et spørgsmål om det, så vi kan få præsenteret, hvad ordet straks helt præcist dækker over, for i vores øjne er det rigtig vigtigt, at vi, så snart man er færdig med arbejdet i Grønland, får tilpasset den danske lovgivning.
Så vi ser også frem til, at vi til den tid får styr på det.
Tak for ordet
Kasper Roug (S), 2021-11-09:
Tak for det, formand.
Det lovforslag, vi skal behandle her i dag, handler jo om at sikre, at rigsmyndighederne i Grønland fremover fortsat skal kunne understøtte de grønlandske myndigheder i at håndtere covid-19 i Grønland.
I juni måned sidste år vedtog vi her i Folketinget i lov nr. 1056 en ændring i kriminal- og retsplejeloven for Grønland.
Formålet med loven var netop at sikre, at myndighederne i Grønland på Justitsministeriets område som f.eks. kriminalforsorgen havde de nødvendige redskaber til at forhindre udbredelsen af covid-19 i Grønland.
Loven indeholder dog en ophørsklausul, som er sat til årets udgang, altså den 31. december i 2021.
Med den lovændring, der bliver foreslået her i dag, ophæves ophørsklausulen.
Vi kan dermed sikre, at rigsmyndighederne i Grønland også fremadrettet kan følge de covid-19-tiltag, som det grønlandske selvstyre iværksætter med afsæt i den grønlandske epidemilovgivning.
Det er selvfølgelig vigtigt, at rigsmyndighederne i Grønland fortsat kan understøtte de tiltag og restriktioner, som de grønlandske myndigheder indfører i deres håndtering af covid-19.
Det har vi også oplevet i Danmark er vigtigt.
Samtidig er det vigtigt, at rigslovgivningen for Grønland er i overensstemmelse med den grønlandske lovgivning, og det grønlandske selvstyre har netop forlænget ophørsklausulen i den grønlandske epidemilov og arbejder nu på en ny epidemilov uden ophørsklausul.
Inatsisartut har givet fuld opbakning til lovændringen fra grønlandsk side, hvilket selvfølgelig er helt afgørende, og jeg håber selvfølgelig, at der også vil være bred opbakning her i Folketinget.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget, og jeg skal sige, at Det Radikale Venstre ligeledes støtter lovforslaget.
Mette Thiesen (NB), 2021-11-09:
Jeg er her i stedet for fru Pernille Vermund.
Jeg kan sådan set tilslutte mig de ting, der er blevet sagt af både Venstre, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti.
Og derfor opfordrer vi også til, at lovforslaget bliver delt op, så den del omkring ændring af cpr-loven med hensyn til indskrivning af eksempelvis Palæstina i passet bliver udskilt, sådan at vi kan stemme imod den del.
Men resten støtter vi.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-09:
Corona banker nu igen alvorligt på døren i Grønland, hvor der er mange smittede.
Det er godt, at vi har haft et parallelt forløb mellem Danmark og Grønland i forhold til at kunne håndtere udfordringen fra covid-19.
Jeg er rigtig glad for, at Danmark har foræret de vaccinationer og også stillet flådefartøjer til rådighed, så man kunne komme rundt i det vidtforgrenede grønlandske samfund og sørge for at vaccinere så mange mennesker som muligt.
Men det ser jo ikke ud til, at udfordringen fra corona sådan stopper lige med det samme, og derfor er det godt, at vi nu her også lovgivningsmæssigt får parallelitet mellem det, som man ønsker i Grønland, og det, vi vedtager her.
Og især med baggrund i, at forslaget støttes af Inatsisartut, så støtter SF lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2021-11-09:
Vores ordfører på området, hr. Christian Juhl, kan ikke være til stede, så jeg har lovet at fremføre synspunkterne, nemlig at Enhedslisten finder det yderst fornuftigt, at rigsmyndighederne i Grønland fortsat har de redskaber til at sikre forebyggelse og modvirkning af udbredelsen af corona og andre farlige sygdomme – både af hensyn til den fortsatte usikkerhed om coronaindsatsen, men også af hensyn til Grønlands Selvstyres indflydelse på de initiativer.
Det er fornuftigt, at lovgivningen i Grønland på Justitsministeriets område, der skal supplere den grønlandske epidemilov, er udformet, så den bedst muligt er i harmoni med den grønlandske ordning, idet formålet bl.a. er at følge de tiltag, som iværksættes af Grønland selv.
Hvis der på et senere tidspunkt – i lyset af den nye grønlandske epidemilov – vil vise sig et behov for justeringer af bemyndigelserne, skal vi straks tage initiativ til en sådan justering, så det sikres, at bemyndigelserne harmonerer med reglerne i den grønlandske epidemilov.
Der vil jeg bede ministeren redegøre for, hvilke typer drøftelser og aftaler der er indgået med Inatsisartut og naalakkersuisut herom, da det ikke fremgår klart af bemærkningerne til lovforslaget.
Og så vil jeg godt bede ministeren bekræfte, at formålet med lovforslaget er at sikre den grønlandske bestemmelse over tingene, for der er lige lovlig mange gange »ikke« i den tekst, så det er meget nemt at misforstå.
Men hvis det er det, der er meningen, kan Enhedslisten tilslutte sig det, altså hvis man i øvrigt i Grønland stemmer for forslaget.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-11-09:
Qujanaq.
Covid-19 forsvinder ikke, og derfor må vi stadig beskytte os mod den.
Dette forslag har til formål, at forebyggelsen og inddæmningen af smitten i de grønlandske anstalter bliver permanent.
I Siumut kan vi godt se meningen med, at ophørsklausulen skal ophæves, da det er nødvendigt at have adgang til de rette redskaber i de grønlandske anstalter, hvis det skulle blive aktuelt.
Men vi skal også huske på, at det ikke var tilfældigt, at det oprindelig blev udtænkt, at det skulle være med en ophørsklausul, da loven i sig selv kan synes at være rimelig indgribende.
Nick Hækkerup (S), 2021-11-09:
Tak for det.
Og tak for de meget positive kommentarer om lovforslaget, som jo dybest set har til formål at understøtte Grønlands tiltag i forhold til at håndtere covid-19-pandemien – med fuld opbakning, som det også er blevet noteret, fra de grønlandske myndigheder.
Der blev rejst et par enkelte spørgsmål, som jeg tror bedst kan tages i udvalget, men nogle af dem var dog af en sådan karakter, at jeg godt tror, at jeg kan håndtere dem nu.
Hvis de ikke er fremsendt, skal de selvfølgelig oversendes til udvalget, sådan at de kan indgå fuldt ud i behandlingen.
Så forstod jeg på Enhedslistens bemærkninger, at der skal være en bekræftelse af, at de grønlandske myndigheder bestemmer over tingene.
Der ligger det allerede nu sådan, at der kun kan udstedes bekendtgørelser, som vil sætte de her tiltag i værk, og en sådan bekendtgørelse vil skulle afvente en udtalelse fra Grønlands Selvstyre – sådan har det også været under pandemien i øvrigt.
Så jeg mener, at vi har dækket os godt ind her.
Kasper Roug (S), 2021-11-09:
Formålet med aktionærrettighedsdirektivet er generelt at tilskynde aktionærer til et langsigtet aktivt ejerskab samt at øge gennemsigtigheden i kommunikationen mellem virksomheder og aktionærer.
Ved at implementere det her direktiv, vi står og behandler nu, i Grønland, styrkes aktionærernes rettigheder i landet.
Det skal primært ske via en række minimumskrav til børsnoterede selskabers kommunikation med deres aktionærer.
Det drejer sig bl.a. om en række krav i forhold til standardisering af formater og sprog.
Direktivet giver rigtig god mening for alle parter og gælder allerede her i Danmark, men Grønland er jo, som I selvfølgelig sikkert alle sammen ved, ikke medlem af EU, og som følge deraf er der ikke en automatik i de nye minimumskrav, som EU-direktivet fastlægger.
Jeg håber da selvfølgelig derfor, at Folketinget ligeledes vil bakke op.
Socialdemokratiet vil selvfølgelig bakke op, og jeg skal sige fra Radikale Venstre, at de også vil bakke op.