Finn Sørensen (EL), 2018-11-01:
For anden gang, siden Venstre dannede regering i 2015, skal kommunerne nu spare voldsomt på indsatsen over for de ledige.
Først var det ca. 400 mio. kr., som blev sparet på kommunernes mentorindsats over for kontanthjælpsmodtagere.
Nu er det så en hel milliard kroner, der skal spares ved at skære yderligere i statens refusion til kommunernes beskæftigelsesindsats.
Besparelsen aftalte regeringspartierne og Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti i den såkaldte erhvervs- og vækstpakke fra november 2017.
Hvad handler den om?
Den handler om, at igen igen skal de ledige betale for skattelettelser til aktionærer og derudover til lettelser af afgifter på nødder, alkoholsodavand og andre varer.
Regeringen lægger ikke skjul på, at besparelsen skal tvinge kommunerne til at bruge færre penge på påståede udgifttunge aktiviteter som vejledning, uddannelse, opkvalificering og mentorforløb.
I stedet skal de koncentrere sig om den såkaldte virksomhedsrettede indsats, som ifølge ministeren har en langt bedre effekt i forhold til at få de ledige i job.
Eller sagt på en anden måde: Kommunerne presses med økonomisk tvang til at gøre mindre af det, som de ledige har brug for, nemlig hjælp til at få et job eller til at komme i gang med en uddannelse.
I stedet skal kommunerne gøre mere af det, som virksomhedsejerne har brug for, nemlig levere billig eller gratis arbejdskraft i form af virksomhedspraktik eller løntilskud.
Jeg ved ikke, hvordan ministeren måler jobeffekten af de forskellige former for aktivering, men det vil han få lejlighed til at forklare under udvalgsbehandlingen.
Indtil nu har han ikke kunnet dokumentere nogen væsentlig beskæftigelsesmæssig effekt af den virksomhedsrettede indsats, tværtimod.
De tal, jeg fik af ministeren i slutningen af 2017, siger det stik modsatte.
Ja, faktisk kommer mere end halvdelen af de folk, der er i løntilskudsjob, i arbejde efterfølgende, altså ordinært arbejde.
Men løntilskudsjob udgør langt den mindste del af aktiveringen.
Det er vel omkring 10 pct. af de aktiverede, der får den chance at komme i et løntilskudsjob i det private.
Langt de fleste kommer i virksomhedspraktik, og her er en meget ringe jobeffekt.
Det viser de tal, jeg fik af ministeren i 2017.
Kun ca. 11 pct. kommer i job bagefter.
Vi har kigget på tallene for 2017, og de viser nogenlunde samme billede.
Kigger vi på storforbrugerne af virksomhedspraktikken, nemlig Dansk Supermarked og Coop, så ser det endnu værre ud.
Her er det kun en ud af 30, der får et deltidsjob efter endt aktivering, og en ud af 25, der får et fuldtidsjob.
De to supermarkedskæder har hver især så mange aktiverede i løbet af et år, at det svarer til ca. 1.200 fuldtidsjob eller en sparet lønudgift pr. kæde på ca. 360 mio. kr., og som sagt er tallene ikke meget anderledes for 2017.
Samlet set var der ca. 145.000 virksomhedspraktikforløb i private virksomheder.
Det svarer til ca. 14.000 fuldtidsstillinger.
Det kunne give et rigtigt job til to ud af tre jobparate kontanthjælpsmodtagere og så endda til overenskomstmæssig løn – det siger jo alt.
De mange aktiverede i virksomhedspraktik i 2017 svarer til, at virksomhederne sparer udgifter til lønninger til en samlet værdi af knap 4,3 mia. kr.
Så virksomhedspraktik er en ren jackpotmaskine for det private erhvervsliv, en maskine, som kommer til at spytte endnu flere gevinster ud til virksomhedsejerne, når dette lovforslag er ført ud i livet.
For de ledige er der intet perspektiv i det, tværtimod.
Enhedslisten stemmer imod lovforslaget.