runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2018-09-06:
Nu tror jeg, at hr. Rune Lund måske lidt med forsæt overfortolker det, jeg siger.
Vi er kisteglade for den velfærdsaftale fra 2006.
Det er jo den, der gør, at vores samfundsøkonomi hænger sammen i de næste 20, 30 år.
Hvis vi ikke havde lavet den, havde vi dælen dyleme nogle problemer, skulle jeg hilse at sige, over de næste 5, 10, 15, 20 år.
Så vi er meget glade for den aftale.
Men vi synes, når vi kigger på den førtidspensionsordning, altså seniorførtidspensionsordning og søgningen til den, at det er, som om den ikke virker tilfredsstillende.
Vi synes, at der er en problematik med de mest nedslidte.
Det er et hul, vi gerne vil lukke.
Og så siger vi bare, at hvis det skal lukkes, koster det nogle penge, og de penge synes vi bedst kan komme fra, at nogle af os andre, hr. Rune Lund og jeg, kunne tage et par måneder ekstra på arbejdsmarkedet for at hjælpe de nedslidte, fordi i mellemtiden er der sket det glædelige, at vores levealder er steget meget mere, end vi troede 2006
– 3½ år mere i gennemsnit skal vi alle sammen blive, i forhold til hvad vi troede i 2006.
Som jeg har forstået det, er der lidt forskellige praksisser i forskellige kommuner.
Hos nogle kommuner er det faktisk en ret stor ekstrabyrde, som er kommet, uden at de egentlig har bedt om det, og uden at de har fået flere, om jeg så må sige, syge.
Det er i hvert fald noget, som jeg får mange henvendelser om.
Så man bør jo kigge på det som en samlet helhed og se, hvordan vi kan sikre, at der er en fair fordeling, kan man sige, af de udgifter, der skal ligge mellem regioner og kommuner.
Og for at kunne tage den debat ordentligt, synes jeg, at vi har brug for et overblik over, hvor stort problemet er, hvor meget, kan man sige, af den ekstra byrde, som kommunerne er blevet pålagt, de så forsøger at hente ind via private midler, og hvordan vi kan finde et fair snit på det her.
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Men anyway, det skal ikke adskille os.
Det, som jeg hører ordføreren sige, er i hvert fald positivt, synes jeg, men jo også en understregning af, at det er væsentligt, at der så i givet fald følger en økonomi med til det, sådan at vi ikke står i en situation, hvor man ude i kommunerne ikke har pengene til at kunne gøre det her i sidste ende.
Jeg vil sådan set
bare bede ordføreren om at bekræfte, at det i hvert fald ikke er løsningen alene bare at tvinge kommunerne, fordi det kan sætte os i en situation, hvor kommunerne så skærer på anden velfærd eller subsidiært simpelt hen bare giver dårligere tilbud.
Josephine Fock (ALT), 2018-09-06:
Der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at grunden til, at vi jo peger på os selv, er, at vi synes, at den nuværende regering og desværre også det nuværende alternativ til regeringen, som Mette Frederiksen har talt op, er uambitiøst.
Det er derfor, vi peger på os selv.
Vi mener, at der er behov for en fuldstændig anden retning i dansk politik.
Vi mener, at der er behov for, at vi er meget mere visionære.
Der er behov for, at vi investerer langt, langt mere.
Vi har en utrolig sund økonomi i øjeblikket.
Det har de økonomiske vismænd også været ude at sige.
Derfor har vi sagt, at vi peger på os selv, og derfor vil vi heller ikke – og det var det, det konkrete spørgsmål gik på – tøve med at trække tæppet væk under statsministeren.
Øjvind Vilsholm (EL), 2018-09-06:
Jeg må faktisk sige, at jeg ikke synes, at ordføreren var hård nok i sin kritik af regeringens udspil, for den lille ros, der dryppede ned til regeringen, for de 50 mio. kr., der er afsat på naturområdet, bliver jo fulgt op af nærmest tilsvarende nedskæringer og på nogle områder faktisk af yderligere nedskæringer.
Altså, af de 50 mio. kr., som bl.a. skal bruges til skovrejsning, beskæres der jo faktisk midler til naturforvaltningsprojekter i finanslovsforslaget med 5 mio. kr., og de midler, der er direkte afsat til skovrejsning, beskæres med knap 9 mio. kr.
Så nu tikker de 50 mio. kr. hurtigt nedad; og så kan jeg supplere med, at de 125 mio. kr., der var afsat til Danmarks Naturfond, og som jo var planlagt til at udløbe efter 2018, heller ikke fortsætter.
Så vi står faktisk med et minus i forhold til naturen, når det gælder finanslovsforslaget 2019 og frem.
Det synes vi jo i Enhedslisten at der er grund til at rette op på.
Hvad vil Alternativet gøre på det område?
Josephine Fock (ALT), 2018-09-06:
Jeg er fuldstændig enig, men min natur tilsiger mig, at man også skal rose, og at man skal rose, når der er noget rose; vi må bare huske på, at regeringen trods alt har evnet at finde 1 mia. kr. til grøn omstilling, kun 250 mio. kr. om året og langt, langt, langt fra det niveau, vi ønsker.
Men jeg er jo fuldstændig enig med Enhedslisten, og det var også noget af det, jeg selv nævnte lige den dag, da finanslovsforslaget blev offentliggjort.
Øjvind Vilsholm (EL), 2018-09-06:
Skal man roses for noget, skal det være ægte ros, og det var måske så, kan vi blive enige om, far-fetched at prøve og rose det her.
Men jeg er enig i pædagogikken.
Men jeg vil så anføre, at der jo også på miljøområdet forsvinder midler – 39 mio. kr. i forhold til Miljøteknologisk Udviklings- og Demonstrationsprogram; 19 mio. kr. i forhold til Grøn Innovationspulje – så det er en meget god vilje, at man kan rose regeringen for at sætte de her 250 mio. kr. af om året.
Har Alternativet noget mere, I kunne gøre, i forhold til miljøområdet, hvor der så forsvinder, skal vi bare hurtigt sige 50 mio. kr. om året?
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Tak for et meget klart svar.
Hvis vi forestiller os den situation, at den nuværende statsminister fortsætter som statsminister efter næste valg og Alternativet har de afgørende mandater til i givet fald at kunne afgøre, om den statsminister skal fortsætte eller ej – sådan er det jo i et land, der har negativ parlamentarisme – og regeringen Lars Løkke Rasmussen fastholder sin ambitiøse, eller hvad vi nu skal kalde den, målsætning om, at Danmark skal være fossilfrit i år 2050, vil det så være den udløsende faktor, i forhold til at Alternativet vil vælte den regering?
Anders Johansson (KF), 2018-09-06:
Tak for det.
Jeg vil også starte med at rose ordførerens tale.
Jeg synes, det var en fair vurdering ud fra den måde, man nu ser tingene på.
Det, som jeg gerne vil spørge ind til, er omkring klimadelen, for det er jo også noget, som optager os Konservative ret meget i forhold til, hvordan vi får sikret en grøn omstilling.
Måske vi ikke er helt enige om hastigheden, for det er noget med, hvor meget det må koste at få omstillet os til et grønt samfund; men vi deler trods alt ambitionen om, at vi skal prioritere det her område.
Jeg forstod så, at fru Josephine Fock var lidt bedrøvet – jeg tror, det var det udtryk, ordføreren brugte – over den her milliard, der var afsat.
Nu har jeg siddet lidt febrilsk og kigget det her forslag igennem, der er kommet.
Jeg ved ikke, om ordføreren har nået at se det, men jeg kan se, at der ikke er sat en krone af til den grønne omstilling.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om fru Josephine Fock har en kommentar til det, eller hvordan ordføreren ser på det.
Josephine Fock (ALT), 2018-09-06:
Jeg går ud fra, at det var Socialdemokratiets udspil, der lige blev henvist til.
Det, jeg jo kan se af Socialdemokratiets udspil – og nu har jeg så kun lige nået at skimme det, skal jeg skynde mig at sige, for det kom meget sent i går –
er, at det, så vidt jeg kan se, er en gentagelse af de tidligere forslag, der har været fra Socialdemokratiets side.
Jeg tror næsten ikke, at jeg kan sige det mere tydeligt: Vi synes jo ikke, at der er nogen alternativer her på Christiansborg ud over Alternativet, som er ambitiøse nok i forhold til den grønne klimaomstilling.
Det er derfor, at Alternativet er sat i verden, og den her gang leverer vi faktisk en finansiering, der kan lave en massiv omstilling.
Så er det rigtig dejligt – og det vil jeg også gerne kvittere for – at Konservative også synes, at det er vigtigt.
Men jeg ville rigtig meget ønske, at ordførerens parti, netop De Konservative, blev mere ambitiøse, for det går simpelt hen for langsomt.
Anders Johansson (KF), 2018-09-06:
Tak for rosen, og tak for svaret.
Jeg vil sige, at vi jo er enige om intentionen om, at vi skal have omstillet samfundet så hurtigt som muligt, og selvfølgelig er det også et spørgsmål om, hvor mange kroner det må koste.
Men ellers er vi selvfølgelig enige om det langsigtede mål.
Men jeg vil godt sige tak for i hvert fald feedbacken omkring det her.
Jeg synes heller ikke, det er særlig ambitiøst, at man ikke sætter en krone af til den grønne omstilling i sit finanslovsforslag.
Josephine Fock (ALT), 2018-09-06:
Jeg tror, at det mere var en bemærkning.
Astrid Krag (S), 2018-09-06:
Tak for det.
Nu kan jeg forstå på formanden, at jeg ikke er en af de hardcore finansordførere, men det må jeg så lære at leve med.
Det er måske også fint at være lidt blødere i kanten.
Tak, tak.
Jeg vil skifte emne og spørge ordføreren om noget af det, der har fyldt her hen over sommeren, nemlig diskussionen omkring den brugerbetaling, der har sneget sig ind ad bagvejen i vores sundhedsvæsen.
Det er typisk, når ældre medicinske patienter er færdigbehandlet i speciallægelig forstand på sygehusene, men ikke er raske nok til at komme hjem og bliver udskrevet til de kommunale akutpladser.
Her har vi set rigtig mange steder, at der er en brugerbetaling på det ophold.
Det er ikke ulovligt som sådan, men vi mener i Socialdemokratiet, at det er grundlæggende i strid med, at der bør være fri og lige adgang til vores sundhedsvæsen.
Jeg vil egentlig gerne høre, hvordan Alternativet stiller sig til vores forslag om at gøre den brugerbetaling ulovlig.
Josephine Fock (ALT), 2018-09-06:
Det har hele tiden været en målsætning for Alternativet.
Så Alternativet går ikke ind for yderligere brugerbetaling på sundhedsområdet.
Astrid Krag (S), 2018-09-06:
Så det skal forstås sådan, at man kan sige, at det er en utilsigtet konsekvens af, at vi har lavet vores sygehusvæsen om og har fået nogle mere specialiserede sygehuse.
Jeg forstår så Alternativets ordfører sådan, at de gerne vil være med til at rulle den tilbage, også selv om det kræver en økonomisk prioritering på området.
Josephine Fock (ALT), 2018-09-06:
Nu er jeg så ikke hardcore sundhedsordfører, så jeg vil rigtig gerne overlade det til vores sundhedsordfører at se på det forslag, som I kommer med, og så tage stilling til det.
Jeg har ikke selv set forslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Det her er mit liberalismemanifest, det er mine visioner.
Jeg har tilladt mig at skrive nogle personlige visioner ned, og jeg er glad for, at der bliver læst op af dem, men det er jo ikke udtryk for LA's politik, men ligesom fru Ane Halsboe-Jørgensen og jeg og andre prøver man selvfølgelig at gøre sine tanker gældende i det parti, man nu engang er i.
Hvis ikke du gør det på et marked, kan du ikke tjene penge.
Så er der også profitmotiver i den offentlige sektor, men det glemmer man.
De er bare skjulte, men det handler om andre ting, om at få så mange ressourcer ind under sig.
Der findes ikke nogen leder i den offentlige sektor, der ikke gerne vil have masser af ressourcer ind under sig, men det er bare ikke sikkert, at det altid fører til det bedste og billigste produkt i sidste ende for borgerne, og det var dem, der burde være i centrum.
Anders Johansson (KF), 2018-09-06:
Jeg kan bekræfte, at den konservative kurs på klimaområdet ligger fast.
Der er ikke nogen ting, der har ændret sig.
Vores ambitioner er fuldstændig uændret.
Det er vi glade for.
Vi har sikret, at der nu er afsat en klimamilliard over de kommende 4 år på finanslovsforslaget.
Det er vi rigtig glade for.
Eva Flyvholm (EL), 2018-09-06:
Tak for det.
Hvert eneste år skærer den her regering jo ned på vores fælles uddannelser, så vores kommende pædagoger, lærere, finansøkonomer, elektrikere og automekanikere bliver dårligere uddannet.
Dansk Erhverv og Dansk Industri har jo været ude at kritisere de her nedskæringer sønder og sammen.
Faktisk hvert eneste år ved finanslovstid er de ude at sige, at det her er helt galt.
Hvorfor er det så svært?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Det er ikke svært.
Jeg synes, det er enormt vigtigt og godt, at unge mennesker er veluddannede, og jeg synes, det er en skam, at især venstrefløjen historisk set har præget undervisningspolitikken.
For det er jo dem, der har haft magten før 2001 og i 1970'erne, hvor hele den her undervisningspolitik blev lavet, og hvor det alt sammen handlede om, at folk skulle være akademikere, og det var akademikerne, der lavede undervisningspolitikken præget af deres egne holdninger og syn på verden.
Det har da været utrolig skadeligt.
Jeg siger til mine egne børn, at I skal virkelig overveje at tage en håndværksuddannelse.
Der er sikker beskæftigelse og god løn, og det er spændende, og man kan også komme videre en dag, hvis man ønsker det.
Så det synes jeg da bestemt er vigtigt.
Man skal også lige huske baggrunden for det.
Der var jo, da Venstreregeringen kom til, et strukturelt underskud, som var større, end det måtte være.
Omprioriteringsbidraget synes jeg har bidraget rigtig godt.
Og så skal man bare lige huske, at det, når det handler om undervisning i Danmark, er sådan, at vi bruger 10 pct. af de offentlige udgifter på undervisning.
Det er altså ikke sådan, at der ikke bliver brugt rigtig, rigtig mange ressourcer på undervisning i Danmark.
Man kunne måske også kigge på, hvordan vi får lidt mere ud af de ressourcer, for det er jo det, der kommer ud i den sidste ende, der er det vigtige, og ikke, hvad der kommer ind.
Det burde der være fuldstændig enighed om i Folketinget.
Eva Flyvholm (EL), 2018-09-06:
Men det er jo helt enestående for den her regering, at man faktisk for første gang systematisk har skåret så meget ned på både uddannelse og forskning, som det er tilfældet.
Det er jo sådan, kan man sige, at det ikke bare er universiteterne, men det er hele vejen rundt.
Det er alle uddannelser, der bliver udsat for de her massive besparelser.
Undervisningen bliver dårligere, og det er meget, meget tydeligt at se, synes jeg, når man færdes rundtomkring i uddannelsesverdenen.
Det er altså også meget, meget tydeligt for både Dansk Industri og Dansk Erhverv at se, at her er det helt galt.
Er det sådan, at Liberal Alliances ordfører tror, at Dansk Industri og Dansk Erhverv tager helt fejl, når de siger, at det her skal stoppes nu?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Jeg repræsenterer ikke Dansk Erhverv eller Dansk Industri.
Altså, så vidt jeg ved, bliver der tilført 160 mio. kr. mere til forskning næste år, og det samlede forskningsbudget kommer op på 22,9 mia. kr.
Jeg tror, at det kun er Singapore eller Sydkorea, der ligger højere end os.
Så den der fortælling om, at vi ikke bruger ressourcer på de ting i Danmark, er forkert.
Den er simpelt hen bare forkert.
Josephine Fock (ALT), 2018-09-06:
Det kan jeg svare helt kort på: Det synes vi jo er alt for uambitiøst.
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Jeg fulgte med interesse med i den debat, der var mellem fru Ane Halsboe-Jørgensen og hr. Joachim B. Olsen.
Hr. Joachim B. Olsen taler meget om markedet, og det er også i forhold til den offentlige sektor.
Vi nærmer os jo, at regeringen vil forhandle om hele sundhedssektoren.
Hvis der skal laves reformer på det område, kunne jeg godt tænke mig at vide, hvordan Liberal Alliance stiller sig til spørgsmålet om, hvor meget der fortsat skal løses af den offentlige sektor, og hvor meget af det, der er i dag foregår i sundhedsvæsenet,
Har Liberal Alliance gjort sig nogle tanker om det?
Er der flere opgaver, der i fremtiden skal løses af private?
Er det en del af formålet?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Det kan jeg da godt komme med nogle sådan helt overordnede tanker om.
Vores indfaldsvinkel til det her spørgsmål er, at der er nogle patienter, som har brug for en behandling, men hvem der giver den behandling, om det er en offentlig aktør eller en privat aktør, er sådan set en mellemregning.
Hvis det ikke er til den bedste pris, betyder det, at der er nogle andre patienter, der ikke kan få en behandling, eller at pengene ikke kan bruges et andet sted.
De forsøg, der over tid har været med at indføre frit valg og også en lille smule konkurrence – jeg tror, at det kun er 1 pct. af sundhedssektoren, der er privat i Danmark – og de tiltag, der har været taget, har jo været nogle, som borgerne har været meget glade for.
Man kan også se, at de i meget stor stil tager sundhedsforsikringer til sig.
Jeg tror ikke, at borgerne derude tænker ligesom hr. Benny Engelbrecht.
Jeg tror ikke, at de tænker: Jeg har en sygdom, og jeg vil gerne helbredes, men det skal være en offentlig aktør, der helbreder mig.
Jeg tror bare, at de tænker: Jeg vil gerne helbredes.
Det er sådan vores overordnede tanke.
Det er det, der er målet.
Det er ikke et mål i sig selv, at det er en offentlig eller en privat aktør, der leverer ydelsen.
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Nu har vi jo desværre en historik i Danmark.
Jeg er enig i, at der blandt borgerlige partier har været en stor forkærlighed for private aktører inden for sundhedsområdet.
Det gælder også den nuværende statsminister.
Det husker vi jo bl.a. fra Rigsrevisionens kritik af den overbetaling, der har fundet sted inden for den sektor.
Men jeg bemærkede bare for et par uger siden, at Liberal Alliances sundhedsordfører, fru May-Britt Kattrup, skrev et debatindlæg i Børsen.
Der synes jeg ikke der blev lagt fingre imellem, og det fremgik, at det nærmest er et selvstændigt formål at styrke udliciteringen på området.
Så blot dette simple spørgsmål: Vil en sådan reform i Liberal Alliances øjne omfatte, at man foretager en yderligere udlicitering på sundhedsområdet?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Vores fokus er, at patienterne får den bedst mulige behandling.
Det er ikke et mål i sig selv, at den behandling udføres af private.
Det er heller ikke et mål, at den udføres af det offentlige.
Vi har med skatteborgernes penge at gøre.
Vi har et mål om at helbrede de danskere, der er syge.
Det må være mindre vigtigt, hvem der rent faktisk står for behandlingen, så længe folk bliver kureret og får en god behandling.
Altså, jeg kan simpelt hen ikke se, at man kan tænke det anderledes.
Det er for mig helt uforståeligt, at man kan tænke det anderledes.
Det er det, vi er enige om.
Vi er her enige om, at man, hvis man er syg i Danmark, skal have adgang til behandling, men hvordan kan det være et mål i sig selv, at det skal være en offentlig aktør, der står for det?
Nu fylder det offentlige rigtig meget, så det kan godt være, at der kunne være en lang række steder, hvor det kunne være godt, at der kom en lille smule konkurrence.
Jeg tror i øvrigt også, at det gavnede den offentlige sektor, at der kom en lille smule konkurrence – da den fik lidt konkurrence.
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Først og fremmest tak for talen.
Det er godt at blive mindet om, at det har været en varm sommer, hvis vi skulle have glemt det – arh, det har vi ikke.
Men det er jo, som ordføreren også siger, ganske tankevækkende.
Mit spørgsmål skal præcis gå på det, som ordføreren indledte og afsluttede sin tale med, om den grønne dagsorden.
Den nuværende regering har jo en målsætning om at gøre Danmark fossilfrit i 2050.
Jeg kender godt Alternativets noget mere ambitiøse forslag; jeg kender også Socialdemokratiets forslag, som ligger et sted midtimellem, men i hvert fald er mere ambitiøst end den nuværende regerings.
Jeg skal bare høre, hvordan Alternativet vurderer den målsætning, som den nuværende regering og den nuværende statsminister har, for, hvornår Danmark skal være fossilfrit.
Annette Lind (S), 2018-09-06:
Tak for det.
Det kan så være, at det er Bomstærk, der kommer her.
Jeg vil gerne spørge Alternativet til omprioriteringsbidraget.
Det er jo sådan, at vi i Socialdemokratiet mener, at omprioriteringsbidraget skal sløjfes på alle uddannelsesområderne.
Det er sådan, at regeringen har bebudet, at man vil forlænge sit omprioriteringsbidrag i 1 år, så man har omprioriteringsbidrag, altså 2 pct.s besparelser på alle uddannelser i 3 år endnu.
Alternativets ordfører sagde, at man gerne vil sikre børns fremtid, og man roser lidt, og man siger, at der tages og der gives lidt fra regeringens side.
Det er sådan lidt svært at forstå, hvad man egentlig vil i Alternativet, i forhold til det her med omprioriteringsbidraget.
Er det noget, som Alternativet vil afskaffe, hvis det er sådan, at man kommer med til det store bord?
Josephine Fock (ALT), 2018-09-06:
Jeg er jo ked af, hvis vores kommunikation ikke er tydelig nok, når det drejer sig om omprioriteringsbidraget.
Det, vi har sagt, og det, vi også har i vores regeringsprogram, er, at vi ønsker at stoppe omprioriteringsbidraget i forhold til undervisning, uddannelse og kultur fra 2019.
Samtidig vil vi i forhold til de institutioner, jeg lige har nævnt – altså undervisning, uddannelse og kultur – gerne tilføre 12 mia. kr. til undervisning og uddannelse og 4 mia. kr. til kultur.
Pelle Dragsted (EL), 2018-09-06:
Så vil jeg fortsætte der, hvor hr. Rune Lund slap.
Jeg er fuldstændig enig i, at ingen af de to gamle blokke i dansk politik er parate til at tage de opgør, der skal til, for at vi kan nå de mål, som vi skal nå – fuldstændig.
Men mit spørgsmål er egentlig meget enkelt: Hvis nu ikke det lykkes at danne en regering, der er grøn, ægte grøn, så man reelt står i en situation, hvor der er to statsministerkandidater, som har en chance, Socialdemokratiets og Venstres, og den ene statsministerkandidat – jeg tror, det her er en vigtig information for Socialdemokratiet, så de kan få et svar på det her spørgsmål, for det kunne f.eks. være den socialdemokratiske – for at vinde Alternativets tilslutning og for at kunne sætte sig i statsministerstolen fremlægger nye, ambitiøse skridt i klimapolitikken, det kunne f.eks. være en bindende klimalov, som man indtil videre har hældt ned ad brættet fra socialdemokratisk side, eller andre afgørende indrømmelser, vil det så have en betydning for, hvem Alternativet i sidste ende ikke vil modsætte sig som kandidat til at danne en regering?
Josephine Fock (ALT), 2018-09-06:
Der er rigtig, rigtig mange »hvis«er i det her, ikke?
Hvis og hvis min ...
og det vil jeg så ikke fortsætte med.
Men vi er også nødt til at se på det som en helhed.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi ønsker en grøn omstilling.
Jeg gentager det en gang til: Den der vision og det visionære ser vi som sagt slet ikke i det eksisterende i øjeblikket.
Og vi vil ikke lægge stemmer til det mindst ringe.
Det er ikke det, vi er sat i verden for; det er ikke derfor, vi har stiftet et nyt parti; det er ikke derfor, vi er talerør for en kæmpe bevægelse, som ønsker en grøn omstilling, og som også ønsker en anden form for politik.
Derfor vil det i den situation, som ordføreren skitserer, komme til at danne et nybrud, et opbrud i dansk politik, at vi så ikke kan pege på nogen, at vi peger på os selv.
Det kan godt være, det kommer til at tage meget længere tid, før der kan findes et parlamentarisk grundlag for en eller anden statsminister.
Men i første omgang går vi efter det her.
Vi tror på det, fordi det er det, der skal til.
Vi er nødt til at sætte en helt anden kurs for Danmark.