runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Tak for talen, og også tak for den kontrafaktiske historieskrivning om, hvordan det var gået, hvis den blå regering havde fortsat.
Det må være noget, der optager hr. Rune Lund meget, og det var ret spændende at høre det fremtidsscenarie.
Jeg kan så sige, at det, hr. Rune Lund nåede frem til, ikke er rigtigt.
Nå, men det, som jeg havde tænkt mig at spørge om, var dimittendsatsen.
Hr. Rune Lund har jo før her i debatten spurgt andre partier om dimittendsatsen, og derfor vil jeg spørge, om det er et ultimativt krav for Enhedslisten, at dimittendsatsen ikke må sættes ned.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-09-09:
Tak for det.
Det bliver lidt i forlængelse af det.
De Radikale, må jeg forstå, er ethundrede procent imod at hæve aktieindkomstbeskatningen, altså højere skat for iværksættere.
Det er jeg jo rigtig glad for at høre, for vi har det fuldstændig på samme måde set fra Venstres side.
Og jeg må sige, at jeg ikke har hørt nogen af partierne i blå blok tage forslaget positivt ned, tværtimod har der været markant modstand mod det forslag, fordi det gør det vanskeligere at skabe investeringer, vanskeligere at tiltrække kapital til vores virksomheder og vanskeligere at investere i den grønne omstilling.
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Ja, det synes jeg da de skulle gøre, ligesom de gjorde, da man forhandlede den her såkaldte Arnepension.
Der var den jo også med.
Og det må jeg jo kvittere hr. René Christensen og Dansk Folkeparti for, altså at de lykkedes med, forstår jeg, at få det ud af den forhandling, og lad os se, om ikke det kan lykkes igen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-09-09:
Tak for det.
Så må vi jo håbe, at finansministeren lytter og kan konstatere, at der er et stort flertal i Folketinget, der er imod regeringens forslag om at hæve skatten på investeringer i danske virksomheder, og det håber jeg så finansministeren tager ned og får fjernet, for der er jo ingen grund til at skulle bruge tid til forhandlingerne på at diskutere et forslag, som der absolut ikke er flertal for i Folketinget.
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Nu kan jeg så ikke give ordet til finansministeren, men jeg kan se, at han både skriver ned og lytter, så lad os se.
Vi kan jo selvfølgelig ikke forhandle en aftale her, men nu er der da sendt et klart signal fra vores to partier.
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Vi støtter da store dele af det, men hele min tale, også mit svar til Venstres finansordfører, var da: Ja, selvfølgelig skal vi da prøve at øge ambitionerne.
Det er da det, der er vores tilgang til det her.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-09-09:
Jeg tror altså, at Jens Rohde skal prøve at kigge på sådan et tv-program på DR en aften, prøve at se på, hvad der bliver vist.
Skulle det alt sammen være public service, altså »Kriminalkommissær Barnaby« og alt muligt andet?
Og så er der »Alene i vildmarken« og alle mulige amerikanske programmer.
Altså, vi mener også stadig væk, der skal være en public service-pulje, som folk kan byde ind på; vi mener jo stadig væk, at der er et behov for public service, men vi mener ikke, at det løftes ved at smide knap 4 mia. kr. ud til statsfinansieret tv.
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Det tror jeg at det gjorde – hvis jeg forstod det rigtigt.
Vi har lagt reformer frem, som giver 10.500 flere i job.
Det er faktisk ganske flot.
Så er der jo sideløbende med det et arbejde i gang under ledelse af professor Nina Smith i det, man kalder Reformkommissionen, som også vil komme med en række forslag til, hvordan vi kan forny og forbedre vores velfærdssamfund, og jeg tror, at der også der vil være nogle gevinster i forhold til varig beskæftigelse.
Så vi ser ikke de 10.500, som et antal, vi stopper med.
Vi ser det som det, vi kommer med i vores reformforslag 1, og så ser vi frem til, hvad andre partier måtte have af idéer, og hvad der i øvrigt måtte komme fra professor Nina Smith, og hvad der i øvrigt kommer med de næste initiativer fra regeringens side.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-09-09:
Regeringens forslag til en finanslov er en kedelig bureaukratfinanslov.
Det er alle enige om, selv finansministeren.
Og det er et udtryk for, at det er den laveste fællesnævner, som regeringen kan finde med sine støttepartier i en finanslovssammenhæng.
Lige så snart regeringen får lidt større ambitioner om dog at hæve arbejdsudbuddet med de 10.000, man har fjernet, så skal det ud til brede forhandlinger, hvor man ikke kan gøre det med sine støttepartier.
Enhedslisten vil ikke være med, Alternativet vil ikke være med, SF vil måske heller ikke være med.
Så er det de blå partier, der skal hjælpe.
Er det ikke en falliterklæring for det røde flertal i det her Folketing, at i de store diskussioner om dansk økonomi kan man ingen som helst ting?
Der bliver man simpelt hen nødt til at have assistance fra de blå partier i Folketinget for at kunne få noget gennemført.
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Først er jeg jo som finansminister glad for at være en del af en regering, der kan samarbejde med hele Folketinget.
Det lægger vi op til, både når det gælder finansloven, og når det gælder vores initiativer i »Danmark kan mere I«.
Så jeg er lidt forundret over, at hr. Ole Birk Olesen her på denne smukke eftermiddag konkluderer, at der er nogle partier, der på forhånd ikke er med i den ene aftale eller den anden aftale.
Vi inviterer alle til at være med til at tage ansvar.
Hvem der så ender med at være med, når vi slutter, må tiden vise.
Men det, jeg har hørt hele dagen, og det vil jeg da egentlig også tro at hr. Ole Birk Olesen har hørt, er partier, der med hver deres nuancer, med hver deres prioriteringer siger, at de er klar til at tage ansvar.
Det byder jeg velkommen.
Det synes jeg er godt.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-09-09:
Det største bidrag til regeringens ambitioner om at lukke hullet fra Arnepensionen er jo at skære lidt på dimittendsatsen.
Der har vi her i dag hørt – medmindre finansministeren har siddet og holdt hænderne for ørerne, mens det skete – at hr. Rune Lund fra Enhedslisten har sagt: Det kommer Enhedslisten aldrig nogen sinde til at lægge stemmer til.
Og det er det største bidrag til regeringens i forvejen ret amputerede reformtanker om det danske samfund.
Så vi må jo konkludere, at når regeringen gerne vil noget for det danske samfund på den økonomiske side, kan det ikke foregå med regeringens støttepartier.
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Jeg hørte udmærket de reservationer, som Enhedslisten har i forhold til dimittendforslaget.
Men jeg hørte også en Enhedsliste, der sagde: Vi kommer til forhandlingerne.
Jeg vil som finansminister sammen med mine ministerkolleger forhandle med hele Folketinget.
I stedet for at prøve at se, om man nu kan få sendt nogle andre ud af forhandlingerne, skulle man så ikke koncentrere sig om at holde sit eget parti inde i dem?
Der håber jeg da, at Liberal Alliance vil have en konstruktiv tilgang, når vi ses i Finansministeriet i næste uge.
Torsten Gejl (ALT), 2021-09-09:
Jeg opfatter regeringens beskæftigelsespolitik sådan, at man gerne vil have folk på benene, at man gerne vil gøre det muligt for folk at bidrage til fællesskabet, at man gerne vil have folk ind på arbejdsmarkedet.
Sådan har vi det også i Alternativet, så vores mål er fuldstændig ens.
Ofte er metoderne dog forskellige, hvor vi tror mere på tillid.
Vi tror, man kan vinde meget ved at lade folk vælge selv, ved at hjælpe dem, ved at kvalificere dem, ved at møde dem der, hvor de er, og ved på alle måder at forsøge at løse de udfordringer, der gør, at de ikke kan bidrage til fællesskabet.
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Regeringen har bestemt den samme ambition om at vise mennesker tillid; det er også en vigtig del af det at skulle ind på arbejdsmarkedet.
Jeg tror så også, at man må sige, at en vigtig del af det også handler om, at man engang imellem stiller krav, og at ret og pligt følges ad.
Altså, der er 45.000 unge uden arbejde eller uddannelse.
Der er stadig rigtig, rigtig mange ikkevestlige indvandrere, der er uden for arbejdsmarkedet, især mange kvinder.
Det har vi talt om i rigtig mange år.
Nu er vi nødt til – og det er jo også derfor, vi kommer med vores forslag om de 37 timers arbejdspligt – at tage nogle nye initiativer, der kan være med til at få folk ud på arbejdsmarkedet, for vi har brug for det som samfund, og det er i øvrigt også godt for den enkelte.
Torsten Gejl (ALT), 2021-09-09:
Jeg er enig i meget af det.
Altså, vi har jo verdens dyreste beskæftigelsessystem, sandsynligvis, og det har jo været udskældt, jeg ved ikke hvor længe – næsten så længe jeg kan huske.
Der har dog været mange forsøg, f.eks. i Kalundborg, hvor de 100 mest udsatte ledige var i en situation, hvor de blev fritaget for pligt.
60 pct. af dem kom i aktivering mod 30 pct. på landsplan.
Vi har set gode forsøg fra Finland, der viser, at folk faktisk, når man undtager folk fra tvang, så finder marginalt mere arbejde .
Vi har også et eksempel fra USA.
Kunne det ikke være en idé at prøve at undersøge, om der er nogle steder i Danmark, hvor vi med tillid i højere grad kan få folk i arbejde end med tvang?
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Jamen jeg tænker, at der er mange udmærkede forsøg i gang rundtomkring, og det skal man selvfølgelig se på resultaterne af.
Det ændrer bare ikke på, at vi står i en situation, hvor danske virksomheder råber på arbejdskraft for manges vedkommende, samtidig med at vi har rigtig mange, der står uden for arbejdsmarkedet, som vi skal have ind på arbejdsmarkedet.
Og det har vi bare ikke været gode nok til at løse indtil nu.
Derfor foreslår vi nogle nye ting, bl.a. 37-timersdelen, og det synes vi er helt fornuftigt og i øvrigt også en god måde at gøre det på.
Jens Rohde (KD), 2021-09-09:
Tak for det.
Så vil jeg lige prøve at tviste den lidt rundt, for jeg synes jo sådan set, at alt det, der bliver sagt, omkring arbejdsudbuddet – jeg var også selv inde på det – er rigtigt, og virksomhederne står med et meget kontant problem, og det bliver også et samfundsproblem.
Har regeringen gjort sig nogen overvejelser om, hvad vi kan gøre ved det for at afhjælpe den situation?
For den er jo ikke holdbar.
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Jeg er meget enig med hr. Jens Rohde i, at der er rigtig mange, som er kommet lidt op i årene, som gerne vil ud at have et arbejde, men hvor de stadig væk, selv i den situation, vi står i nu, har for svært ved det.
Det er i meget høj grad selvfølgelig et ansvar for virksomhederne at sørge for, at man også tager folk ind, der måske ikke er 25 år længere, men måske 55 år eller i starten af 60'erne, eller hvad man nu måtte være.
Det er i øvrigt, tror jeg, noget af det, som mange virksomheder ville have en kæmpe gevinst ud af, fordi det er nogle dygtige, erfarne, kompetente mennesker, som gerne vil lægge nogle ekstra timer.
Regeringen sidder netop nu sammen med parterne i trepartsforhandlinger om, hvordan vi kan få flere folk ud på arbejdsmarkedet, og beskæftigelsesministeren var også ude i går, tror jeg det var, at sige, at noget af det, man kan se på, er, hvorvidt man skal kunne sige, at ansøgerne ikke skal angive, hvilken alder de har, for at der ikke er nogen, der bliver siet fra på forhånd.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-09-09:
Det er fair nok, og beskæftigelsen er strukturel – det er pension, dagpenge og alt muligt andet.
Det er fair nok.
Den diskussion behøver vi ikke at tage.
Det, jeg er interesseret i, er: Hvad er ambitionsniveauet for de her reformer?
For hvis vi kommer ud med noget, som giver 10.500 flere i job, er jeg meget, meget bekymret for, at det ikke er nok.
Det er den bekymring, vi har.
Og når vi går ind i forhandlingslokalet, ved vi jo nu, at der kommer en reform 2.0 og 3.0, men hvis vi ikke ved noget som helst om, hvad de indeholder, er det svært at sætte ambitionsniveauet for reform 1.0.
Jeg håber, at det giver mening.
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Jeg skal ikke tage fra hr. Lars Boje Mathiesen, at han koncentrerede sig om finansloven, og tak for det.
Men også tak for de bemærkninger om, hvad man synes er godt i det, vi er kommet med i forhold til »Danmark kan mere I«.
Vi har lagt forslag frem, der øger den varige beskæftigelse med ca. 10.500 personer.
Det er faktisk et ret vigtigt skridt, og det skal jo ses i sammenhæng med, at vi heldigvis i de kommende år i Danmark vil se, at der kommer en større varig beskæftigelse.
Frem mod 2025 vil vi samlet set med de initiativer, vi også foreslår her, få en stigning på ca. 70.000.
Det er rigtig mange, og det er godt, for det er der brug for.
Alene i år og næste år er det ca. 33.000 til sammen, vi taler om.
Så er det rigtigt, at vi også på et tidspunkt skal forhandle ydelser og andet, men regeringen tager en ting ad gangen, og lige nu er det finanslov, og så har vi det her spor, og så vil beskæftigelsesministeren på rette tid og sted invitere til det andet.
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Vi har også tidligere sagt, at man også kunne se på modregning i ens egen folkepension, ikke kun ægtefællens.
Men konkret vil jeg gerne spørge om den her seniorjobordning, som er en af de efterhånden mange ordninger, der er, og som man jo kunne afskaffe og både få nogle penge i hånden og få nogle mennesker ind i økonomien.
Var det noget, regeringen kunne være med til at se på i de her forhandlinger?
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Det er ikke noget, regeringen har lagt frem som vores forslag, for vi har ikke nogen planer om at afskaffe den ordning, og vi er også rigtig stolte af den ordning, vi har lavet omkring Arnepensionen, som gør, at mennesker, der har været meget lang tid på arbejdsmarkedet og haft nogle af de hårdeste jobs, kan komme lidt tidligere ud og få en tilværelse, hvor de kan være sammen med deres børnebørn og i det hele taget have et liv, som hænger bedre sammen, uden at være slidt helt ned til sokkeholderne.
Jeg kan forstå, at Radikale Venstre stadig væk synes, det var en dårlig aftale, vi lavede der.
Jeg kan sige, at regeringen i den grad stadig står på mål for den, er stolte af den; og den bliver der ikke lavet om på.
Rune Lund (EL), 2021-09-09:
Det går meget bedre, end vi overhovedet kunne have troet på samme tidspunkt sidste år.
Vi har ført en politik, hvor vi har investeret os ud af krisen i stedet for at spare, sådan som det skete efter finanskrisen.
Det har været en stor succes, og vi står et andet sted nu, end vi gjorde sidste år.
Der er ikke brug for hjælpepakker i samme omfang, men vi har jo stadig væk brug for at investere i genopretningen af vores velfærd efter mange års forringelser, og vi har brug for at investere i den grønne omstilling, fordi klimaforandringerne skal bekæmpes og vi har utrolig travlt.
Det vil jo bidrage til mere aktivitet i økonomien, og selv om vi ikke står i en situation, hvor der er en generel overophedning på vej – det tror jeg alle økonomer er enige om – skal vi selvfølgelig kigge på, at det ikke må løbe løbsk, men vi har jo heldigvis også nogle muligheder for at tage luft ud af økonomien på en socialt ansvarlig måde.
Det kan vi jo gøre ved at rulle skattelettelser, som er blevet givet til de rigeste gennem mange år, tilbage – der blev aftalt skatte- og afgiftslettelser, der hvert år vil koste 22 mia. kr., og det blev aftalt mellem 2015 og 2019 – og vi kan afskaffe boligjobordningen.
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Allerførst er det jo vigtigt at sige, at vi har lavet en række initiativer, og Enhedslisten har heldigvis været med i mange af dem, i forhold til at leve op til 70-procentsmålsætningen på klimaområdet, og det vil jeg gerne kvittere for.
Og som jeg også sagde, har vi landbrugsforhandlinger i gang nu, hvor der skal tages de næste vigtige beslutninger i forhold til klimaet, og ved siden af det har vi også et finanslovsspor, hvor der er mere end 1 mia. kr., vi bl.a. kan bruge til klimaet.
I forhold til boligjobordningen gav vi den jo ekstra gas i fællesskab sidste år og cirka fordoblede boligjobordningens fradrag, for det var der brug for på daværende tidspunkt for at sætte gang i dansk økonomi.
Nu er vi et helt andet sted, og derfor foreslår vi jo så også, at vi skruer boligjobordningen ned til det halve af det, vi aftalte sidste år.
Rune Lund (EL), 2021-09-09:
Jeg bliver nødt til at sige, at jeg ikke kan tage æren for, at boligjobordningen fik et boost med finansloven for 2021.
Tværtimod gjorde jeg og Enhedslisten alt for at bekæmpe den stigning, så æren tilfalder nogle andre i det tilfælde, finansminister.
Men vi har jo brug for flere midler til at genoprette velfærden og til den grønne omstilling.
Var det ikke en idé at kigge på nogle af de mange skatterabatter, som er blevet givet, også til de rigeste, for at vi også får rykket noget ved den stigende ulighed, der har været, og for at vi får penge nok til den grønne omstilling og til velfærd?
Er det ikke den vej, vi bliver nødt til at gå nu?
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Jeg havde nær sagt, at æres den, der æres bør, og også med omvendt fortegn.
Jeg påstår ikke, at det var Enhedslisten, der pressede forhøjelsen af boligjobordningen igennem.
Det ville være forkert at sige.
Jeg synes, at det, vi har lagt frem med reformsporet, jo netop også giver mulighed for at styrke indsatsen i forhold til klimaet, med 1 mia. kr. dér.
Vi har finanslovsforhandlinger med 1,2 mia. kr., vi bl.a. kan bruge på klimaet, og vi har forhandlingerne omkring landbruget i gang.
Så vi har fuld fart på, og det skal vi også have, og jeg håber meget, at vi i de forhandlinger, der kommer, kan få truffet nogle vigtige beslutninger i forhold til vores klima.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-09-09:
Jeg vil gerne spørge til regeringens forslag om at hæve beskatningen af aktieafkast og aktieudbytte.
Vi har i Danmark den tredjehøjeste beskatning af aktieafkast i OECD, og det har resulteret i, at der er meget få aktieselskaber, der bliver startet i Danmark.
I perioden 2015 til 2019 var der kun 25 såkaldte mikrovirksomheder, som gik på børsen i Danmark, og der var 409 mikroselskaber, der gik på børsen i Sverige.
Det er altså en kæmpestor forskel, og det er, fordi Sverige har skabt et meget mere attraktivt klima for at starte aktieselskaber op, og der er beskatningen af aktieafkast jo helt central.
Når vi i forvejen går glip af så meget værdi, fordi selv danske selskaber vælger at blive børsnoteret i Stockholm i stedet for i Danmark, hvordan kan regeringen så finde på at hæve OECD's tredjehøjeste aktiebeskatning endnu mere og gøre det problem endnu større?
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Regeringen er dybt optaget af at sørge for, at der er nogle gode rammevilkår for dansk erhvervsliv, og vi har jo i det hele taget med hele den krise, vi har været igennem, haft en laser fokuseret på, at vi skulle holde hånden under arbejdspladser og virksomheder, og det lykkedes.
Nu lægger vi et reformforslag frem, hvor der også vil være en række initiativer til gavn for dansk erhvervsliv, og så er der et element, hvor vi sætter beskatningen op, sådan at hvis man får et udbytte af sine aktier på mere end de her 56.000 kr., så skal man betale 45 pct. i stedet for 42 pct.
Det synes vi sådan set er helt i orden og rimeligt, og det er med til at bidrage til, at vi kan lave de reformer, der er brug for i det danske samfund.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-09-09:
Jeg spurgte om, hvorfor man gør det, og det er jo ikke nok bare at konstatere, at regeringen synes, det er rimeligt, når vi går glip af så mange selskaber i Danmark.
Det koster på bnp, det koster på arbejdspladser, og vi går glip af mange gode selskaber, som kunne blive noteret i Danmark i stedet for at søge mod Sverige.
Hvorfor vil regeringen gerne gøre os fattigere?
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Regeringen vil bestemt ikke gøre os fattigere.
Vi står tværtimod i en situation, hvor jeg som finansminister kan fremlægge en finanslov på et tidspunkt, hvor beskæftigelsen aldrig har været højere, hvor der, må man sige, er meget, meget godt styr på økonomien, og hvor dansk erhvervsliv for langt størstepartens vedkommende buldrer derudaf, og det er godt.
Den udvikling vil vi gerne fortsætte, og vi lægger op til at styrke dansk erhvervsliv bl.a. ved at gøre FoU-fradraget permanent.
Og så er der en del af det, vi lægger frem,
hvor man som borger, hvis man har nogle meget store gevinster på aktier, skal betale lidt mere i skat, end man har skullet indtil nu.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-09-09:
Grunden til, at finansministeren ikke kunne nævne noget konkret om, hvad vi sagde til reformen, er, at vi har diskuteret finanslov i dag.
Jeg ved godt, at mange gerne vil diskutere det.
Jeg tror også godt, jeg kan svare på Rasmus Jarlovs spørgsmål om, hvorfor regeringen har puttet det her ind.
Det er, fordi vi nu har brugt 3 dage på at pille det ud igen, så thumbs up, det er ret smart lavet.
Men jeg vil lige sige, at der er tre punkter, som vi også synes er gode.
Det er elafgiften, som man vil sænke, det er dimittendsatsen og så modregning – så der er også punkter, som vi synes er gode.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge om, er, i forhold til at jeg er lidt bekymret med hensyn til den her reform.
Nu kommer reform 1.0 jo, og den kører det her arbejdsudbud op på nul.
Så er vi tilbage ved udgangspunktet.
Det løser ikke de udfordringer, som vi har i erhvervslivet nu, som kræver mere arbejdskraft derude.
Jeg er lidt bekymret for, hvad det er, der ligger – når det her er reform 1.0, ligger der jo en ydelsesreform, som kommer senere.
Det skal jo så i det mindste være i balance, for at vi ikke trækker nogen ud, for det står der i forståelsespapiret.
Så hvordan vil man lave den ydelsesreform, sandsynligvis med venstrefløjen?
Så skal vi være mere ambitiøse, end hvad vi har været i hvert fald indtil videre.
Jens Rohde (KD), 2021-09-09:
Det kan de jo så blive, når de så når til samtalen.
Så jeg ved ikke, hvor meget det løser.
Jeg står heller ikke her med de vises sten eller nogen løsninger på det.
Men nu har regeringen jo serveretten, og så vil jeg i hvert fald håbe, at man, når man har de drøftelser med erhvervslivets organisationer, så også lige siger: Yes, vi vil gerne hjælpe jer, og vi vil gerne være med til at sikre øget arbejdsudbud, men der påhviler også jer en forpligtelse den anden vej.
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Det er jo rigtigt, at hvis de kommer til en samtale, kan det være, at der bliver sagt: Du er for gammel.
Men et af problemerne er jo i dag, at dygtige mennesker, fordi de er kommet lidt op i årene, aldrig kommer til den samtale.
Det kunne jo også være, at der skete det, når de sad inde i det lokale, at man opdagede, at her er der en, der faktisk kan en masse, og som gerne vil, og som kunne være en gevinst for virksomheden.
Derfor tror jeg, at vi fuldstændig deler målsætningen om, at i en tid, hvor vores virksomheder råber på arbejdskraft, er virksomhederne også nødt til at se, at her er der altså nogle mennesker, der i den grad kan bidrage med noget, og det er for mange virksomheder i dag ikke gode nok til.
Allerførst håber jeg da virkelig ikke, at Børsens historie i dag er et falsum, for jeg blev så glad, da jeg så hr. Troels Lund Poulsen på forsiden af Børsen sige, at man i den grad var i arbejdstøjet, og det har jeg også hørt i dag.
Så er der en historie i forhold til nogle bnp-udregninger, og de er jo baseret på de tal, der er kommet fra Finansministeriet, så dem har jeg sådan set ingen grund til at bestride.
Det, jeg blot siger, er, at det, vi laver med vores udspil, er noget, der forbedrer dansk økonomi.
Vi har 10.500 flere i beskæftigelse og forbedrer økonomien med ca. 10 mia. kr., i forhold til hvad det var, før vi kom med det her udspil.
Så tror jeg også, det er vigtigt at sige, at det her er vores udspil nummer 1. Der vil komme andre udspil.
Og derfor tror jeg, at jeg, inden man nu bliver alt for ked af, hvordan noget kunne se ud i 2030, vil sige: Lad os gå sammen i vores forhandlingslokaler og lave nogle gode aftaler, ikke bare i år, men også næste år og året efter.
Og i så lang tid, som den her regering nu får lov at have ansvaret, vil det da være vores tilgang.