runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-03:
Nu til noget andet.
Det Radikale Venstre ønsker jo ligesom SF at sætte turbo på den grønne omstilling, og det kræver finansiering, og jeg tror også, vi er enige om, at det kræver socialt set rimelig finansiering.
Vi har jo alle sammen set, hvad der er sket i Paris med De Gule Veste med den vrede, der opstår, når dem, der har mindst, føler, at de skal bære den økonomiske byrde, og det tror jeg vi er enige om ikke skal ske i Danmark.
Vil Det Radikale Venstre være med til at skaffe den her finansiering målrettet grøn omstilling, enten gennem f.eks. grønne afgifter, hvor man kan kompensere med den grønne check til de lavestlønnede, dem med de laveste indtægter, eller gennem kapitalbeskatning, som jo også har en socialt set rimelig profil?
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Men det er jo ikke fint med internationalt samarbejde, hr. Kristian Thulesen Dahl.
Jeg havde forstået det sådan, at en af de store erkendelser for Dansk Folkeparti var, at et af problemerne var, at man ikke fik stoppet den her Marrakeshaftale, som ordret bl.a. handler om, at lande er forpligtet til at tage deres egne statsborgere hjem.
Så vi andre må jo gøre det hårde internationale arbejde, for der er Dansk Folkeparti jo aldrig til rådighed; I er herhjemme.
I forhold til det konkrete vil vi ikke være med til at skabe utryghed i hverken Bording eller Stege ved at koncentrere alle det samme sted.
Så ja, løsningen må være at lave mindre faciliteter, men der venter vi jo på regeringens udspil.
Pernille Vermund (NB), 2019-10-03:
Det er jo helt korrekt, at al forskning viser, at udviklingsbistanden i bedste fald er spild af penge og i værste fald er kontraproduktiv.
Det er også derfor, at Nye Borgerlige mener, at den skal afskaffes.
Når det er sagt, bliver jeg nødt til at spørge hr. Kristian Thulesen Dahl, om hr. Kristian Thulesen Dahl kan forstå, hvis der sidder ældre mennesker rundtomkring på plejehjemmene i Danmark og undrer sig over, at Dansk Folkeparti vil bruge 8 milliarder danske skattekroner – eller mere end 8 milliarder danske skattekroner – på at sende ud til fremmede lande, hvor der skal bygges vindmøller, eller hvad man nu finder på, frem for at bruge pengene på det, som DF plejer at slå sig op på: omsorg og ældrepleje.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Men man bruger i dag, som fru Pernille Vermund rigtigt siger, en hel del penge, 0,7 pct. af bni, på udviklingsbistand, og når vi ser på de mange milliarder, Danmark i dag bruger på at hjælpe mennesker i andre lande, så mener vi, at man må kunne se, at en større del af den pose penge, man bruger der, bør bruges på at afhjælpe nogle af de klimaforandringer, der sker.
Hvis vi f.eks. skal undgå migranter, der strømmer til Europa i endnu større tal, skal vi have folk til at forstå, at de skal blive boende i de områder af verden, hvor de i dag er.
Med et befolkningstal i Afrika på 1,2 milliarder, der frem mod 2050 forventeligt vil blive fordoblet, og hvis der kommer klimaforandringer, der gør, at der er nogle steder, hvor det bliver sværere at bo, vil det give sund fornuft, at vi hjælper med til, at man så kan bo andre steder i sin egen del af verden frem for at søge til Europa.
Så jeg synes, det er sund fornuft, at vi kigger på, hvordan en større del af den danske udviklingsbistand i virkeligheden også kan være med til at sikre de tilpasninger til en ny situation, der opstår som følge af klimaforandringer, i stedet for at lade være.
Pernille Vermund (NB), 2019-10-03:
Tak for ordet, og tak for en fin gennemgang.
Som det bliver sagt, bakker DF jo nu op om en 70-procentsreduktion af CO 2 -udledningen i Danmark.
Derudover kunne man den 13. september i år læse, at DF vil bruge halvdelen af den årlige udviklingsbistand, altså 8,3 milliarder danske skattekroner, på klimatiltag i andre lande.
Det beløb svarer til ca. 20.000 sosu-stillinger.
Mener DF, at det er vigtigere at bruge danske skattekroner på klimatiltag i fremmede lande frem for eksempelvis at drage omsorg for ældre mennesker i Danmark?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Vi havde landbrugets førstemand, Martin Merrild, som gæstetaler på vores årsmøde for ganske få uger siden, og han kunne jo også vise, hvordan landbruget siden 1990 har kunnet have en større produktion af landbrugsvarer i Danmark med et lavere klimaaftryk.
Det er klart, at landbruget rigtig gerne vil være med på det her.
Det, som vi håber at opnå, ved at vi melder os ind i den her diskussion, er jo i virkeligheden også, at man ser landbrugserhvervet som en medspiller og ikke en modspiller, og det handler jo også om, hvordan man arbejder forskningsmæssigt med tingene.
For der er jo rigtig mange, der gerne vil, men ingen aner jo helt præcis, hvordan 70-procentsmålet skal nås.
Det siger regeringen i hvert fald at den ikke ved.
Så det handler jo om at forske og udvikle og finde nye veje, og det arbejde glæder vi os til at gå ind i.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Jamen det er da dejligt at blive holdt uden for indflydelse, hvis man så får gennemført sin politik ad den vej.
Det kan jeg egentlig kun være glad for.
Så når vi siger en 70-procentsreduktion i drivhusgasser, er Dansk Folkeparti så enig i, at det også gælder om at tage fat på eksempelvis Dansk Landbrug og ikke lave skrivebordsøvelser a la LULUCF osv., og hvad man kan gøre inden for klimaområdet, men faktisk lave reelle reduktioner også i landbruget?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Når jeg taler om, at vi giver regeringen et valg imellem, hvem man arbejder videre med omkring de her ting, så er det selvfølgelig, fordi nogle af de forslag, der er kommet fra Alternativet og Enhedslisten, i min optik mere har at gøre med at afvikle end med at udvikle, og vi ønsker at udvikle det danske samfund og også fortsat at kunne have arbejdspladser, vækst og sådanne nogle ting og sager.
Der er selvfølgelig nogle valg, i forhold til hvordan man når målet.
I forhold til den anden ting med, om det hele skal være sådan noget skrivebordsteknik, eller om man faktisk skal have realiteter ind i det: Selvfølgelig skal vi have realiteter ind i det.
Der er jeg jo sådan set enig med statsministeren, når hun siger, at vi kan vise det, ved at der er et meget bredt flertal i Folketinget, der nu accepterer, at vi går fuldt og helt ind i det her arbejde, sammen med et erhvervsliv, som har meldt sig fuldstændig klar, et landbrug, som har vist, at man faktisk kan have en stigende produktion i Danmark med et faldende klimaaftryk.
Altså, der er så mange aktører i det her, der vil gøre det her reelt, der ønsker reelle forandringer i Danmark
, så det er den vej, vi går.
Det tror jeg fuldt og fast på kan ske med alle de aktører, der har meldt sig ind nu for at arbejde for målet.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Der er godt nok sket meget siden fru Pia Kjærsgaards tale den 26. maj.
Nu har Dansk Folkeparti også valgt at bakke op om et 70-procentsreduktionsmål.
Det kan jo undre lidt, at Dansk Folkepartis formand argumenterer for, at man bakker op omkring den her målsætning for at holde Enhedslisten og Alternativet uden for indflydelse, altså ved at acceptere den politik, vi for 7 måneder siden stod alene med.
Men det til side.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om man fra Dansk Folkepartis side har tænkt sig, at det skal være reelle reduktioner, altså ikke at fortsætte de sidste 4 års sådan lidt skrivebordsøvelser og kvoteleg osv., men reelle reduktioner i forhold til drivhusgasserne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Det er faktisk også en af grundene til – det havde jeg også med i mit indlæg her tidligere – at det ærgrer os, at vi skal vente et år på at få forhandlingen om en ny flerårsaftale.
For nogle af de ting, vi taler om, haster jo.
Det er også derfor, det er lidt paradoksalt.
Hvis vi alle sammen er enige om, at det faktisk haster at få forstærket politiet og anklagemyndigheden osv., hvorfor skal vi så vente et år på for alvor at tage livtag med det?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-10-03:
Jeg er helt enig i, at det jo ikke handler om, at vi skal slække på det, vi har vedtaget, for det ville da være skidt.
Man kan også håbe, at det er en forbigående pukkel, for når man overtræder meldepligten så mange gange, får de på et tidspunkt så hårde domme, at de kommer lang tid i fængsel – så har vi så udfordringen der.
Men jeg er i hvert fald glad for at høre tilsagnet.
Jeg tror, at det simpelt hen er vigtigt, at borgerne i en politikreds jo ikke skal være belastet af, at man tilfældigvis har lagt et udrejsecenter der.
Og så har vi lige en udfordring med anklagemyndigheden.
Det synes jeg også vi i fællesskab må tale med ministeren om nu, hvor vi desværre skal vente et år på en ny flerårsaftale.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Det gør vi meget gerne, men ud fra den klare forudsætning, at man ikke slækker på kravene til de udlændinge, som er på tålt ophold, og som jo, jeg havde nær sagt skal stresses, forstået på den måde, at de skal have en interesse i at rejse ud af det her land.
Altså, vi taler jo om en del mennesker, som er dømt for voldtægt, for mord, for narkokriminalitet, og som i forbindelse med dommen for det så er blevet udvist af Danmark, og som ikke vil udrejse af Danmark.
De her mennesker skal altså føle sig stresset i dagligdagen.
De skal ikke føle, at det er en dans på roser at være i det danske samfund.
Derfor har vi jo strammet det i et godt samarbejde, også med hr. Søren Pape Poulsen.
Vi har fået strammet reglerne meget markant, for at folk f.eks. skal overholde deres meldepligt.
Og når de så ikke gør det, skal de ryge i fængsel.
Det irriterer dem, ja.
Vi må skaffe de politimæssige ressourcer, der sikrer, at vi kan holde fast i det.
For det er jo en af måderne, hvorpå vi kan sikre, at de her mennesker på et eller andet tidspunkt finder ud af, at de skal effektuere den udvisningsdom, de rent faktisk har fået, i stedet for at blive hængende i Danmark.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-10-03:
Tak for det, og tak for talen.
Nu til noget helt andet: Vi har lavet en rigtig god aftale, den tidligere regering og Dansk Folkeparti, om at skærpe straffene for overtrædelse af opholds- og meldepligten, fordi vi jo har en idé om, at når vi nu ikke må låse dørene, skal det i hvert fald have nogle konsekvenser, der er ret markante.
Vi har hævet straffen meget markant for at overtræde det her.
Det har givet nogle voldsomme udfordringer.
Vi har hørt om det i Midt- og Vestjyllands Politi.
Og så vil jeg høre, om hr. Kristian Thulesen Dahl som en del af forligskredsen vil være med til, at vi måske samlet går til ministeren og siger, at det her er vi nødt til at finde en ordning på.
For det ser jo ikke ud til, at vi får det flyttet, desværre.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Jamen det er jo fuldstændig åbent lagt frem.
Det er jo i årevis, at et bredt flertal af Folketinget partier har haft den aftale.
Alle diskussioner, der har været om det her, har jo også taget udgangspunkt i, at der er den fælles aftale med et meget, meget bredt flertal herinde.
Det løber jeg jo ikke fra ved sådan en åbningsdebat som her.
Vi står ved det, vi har sagt; vi står ved det, vi har lovet danskerne.
Vi står ved de aftaler, vi har lavet her i Folketinget.
Så laver vi en seniorpension, for at dem, der er nedslidte, får mulighed for at gå fra arbejdsmarkedet 6 år før folkepensionsalderen.
Vi vil meget gerne tage nye initiativer i forhold til omskoling, i forhold til hjælp til nedslidte, for det paradoksale her er jo også, at vi har nået det tidspunkt nu, hvor over halvdelen af dem, der faktisk kunne være gået fra, på en eller anden måde bliver hængende på arbejdsmarkedet.
For der er også rigtig mange, der gerne vil blive på arbejdsmarkedet.
Der skal vi blive meget bedre som samfund, og det vil vi meget, meget gerne arbejde sammen med hele Folketinget om.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-03:
Tak for det, og tak til ordføreren for en fin tale.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at der indimellem har været lidt samarbejdsvanskeligheder imellem vores partier, og derfor vil jeg egentlig gerne kvittere for, at hr. Kristian Thulesen Dahl efter valget klart og tydeligt har sagt, at det nok ikke var så heldigt, at vi har brugt så meget tid på at skændes med hinanden, og at man nu bekender sig til blå blok og borgerlig politik.
Der er også blevet snakket meget generelt om, at den borgerlige genrejsning og det borgerlige samarbejde skal i gang, og jeg tænker, at vi lige så godt kan starte nu.
Så i forlængelse af alt det vil jeg egentlig spørge hr. Kristian Thulesen Dahl: Hvor er det, at han ser de bedste samarbejdsmuligheder og de største politiske ligheder mellem vores partier?
Og i forlængelse af at man bekender sig til den borgerlige økonomiske politik, naturligvis også: Hvilke skattelettelser foretrækker hr. Kristian Thulesen Dahl at lave sammen med Liberal Alliance i fremtiden?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Meget elegant.
Det er fuldstændig rigtigt med den der analyse, der var af den sidste valgperiode, og så behøver vi jo egentlig ikke at bruge meget mere tid på det.
Så er det jo rigtigt, at vi gik til valg på et skattestop.
Altså, vi blev så glade for den gamle Venstreformand Anders Fogh Rasmussens tale om skattestop, at vi faktisk synes, at det også burde føres som politik efter 2019, og det er jo, fordi vi gerne vil have ro omkring skatten.
Det, der jo så sker nu med den nye regering og flertallet, er, at man har en lang række forslag til skattestigninger.
Der er vi jo så også enige i det forslag til vedtagelse, vi har lagt frem for Folketinget i dag, hvor vi ønsker at udtrykke en fælles bekymring over, hvad for en effekt det har på det danske samfund, i den erkendelse, at det jo også er vækst og arbejdspladser osv., der skaber grobunden for det velfærdssamfund, altså hvor vi kan fordele en masse goder igennem vores fælles skattebetaling.
Så det er vel egentlig der, hvor vi har noget til fælles.
Jeg ved godt, at Liberal Alliance er gået til valg på – i sin egen optik – en meget mere ambitiøs skattepolitik end Dansk Folkepartis, men det gør vel heller ikke noget, at vi er lidt forskellige på sådan et punkt.
Se, det vil vi lade være op til familierne.
Og det er ikke et mål for os at styre familiernes valg her.
Det er et mål for os at give familierne valgfrihed.
Det er det også, når EU f.eks. blander sig i barselsreglerne.
Altså, når EU kommer og siger til Folketinget, at vi ikke er store nok til selv at vurdere fordelingen af barselsorloven mellem fædre og mødre i en familie, så siger vi jo også, at det ikke duer.
Så siger vi til EU: I skal blande jer udenom; det der kan vi i Danmark godt selv finde ud af.
Og vi vil så lade valget være den enkelte families.
Og så har vi jo ladet det være den enkelte families – så må vi også respektere det valg, de træffer; at det er sådan, de vil indrette sig.
Samira Nawa (RV), 2019-10-03:
Jeg tror nu næppe, at familien Hansen i det udsatte boligområde ser arabisk tv hele dagen og viser det for deres børn.
Men okay, jeg kan så konkludere, at forskelsbehandling er noget af det, Dansk Folkeparti går ind for.
Har Dansk Folkeparti og hr. Kristian Thulesen Dahl nogen beregninger over, hvad det her forslag vil gøre i forhold til mænd og kvinder på det danske arbejdsmarked?
Hvor mange mennesker drejer det sig om at vi trækker ud af det danske arbejdsmarked?
Og hvad tror hr. Kristian Thulesen Dahl det vil gøre i forhold til ligestillingen på arbejdsmarkedet?
Er det mændene, eller er det kvinderne, der vælger at trække sig?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Altså, vores holdning er jo, at vi har nogle parallelsamfund i Danmark.
På trods af de initiativer, vi har taget, har vi stadig væk lommer i det danske samfund, hvor tingene foregår fuldstændig anderledes end i det almindelige danske samfund – hvor vi har nogle parallelsamfund, der i højere grad er baseret på den tro og den kultur, man kom fra oprindelig, da familierne kom til Danmark.
Det er et kæmpestort problem, og det har vi så prøvet at definere os ud af, altså hvordan vi definerer de her parallelsamfund, for at kunne tage nogle særlige initiativer i forhold til de områder.
Og der er det en del af det at få børnene til at være en aktiv del af det danske samfund og blive fuldstændig integreret i det, at de kommer i en børneinstitution og ikke går derhjemme, hvor man hører arabiske tv-kanaler, eller hvad man gør.
Altså, det er simpelt hen et mål for os at få de her områder – i gåseøjne – tilbage til det danske samfund.
Men det skal jo ikke skygge over, at vi grundlæggende har den holdning, at vi synes, at hvis almindelige danske familier i øvrigt ønsker at bruge nogle af de første år af deres barns levetid på i højere grad at være hjemme hos det barn og være med til at være en aktiv del af det barns liv, skal der være bedre muligheder for det.
Og det er derfor, vi har fremsat det forslag og har fremsat det med den afgrænsning.
Samira Nawa (RV), 2019-10-03:
Dansk Folkeparti foreslog for ganske nylig, at forældre, der ønsker at passe deres børn hjemme, kan få 19.000 kr. om måneden.
Og Dansk Folkeparti er jo også store tilhængere af, at forældre, der bor i udsatte boligområder, skal tvinges til at sende deres børn i daginstitution, for ellers mister de børneydelsen.
Så det vil sige, at en ganske almindelig dansk familie, familien Hussein, som bor på den rigtige side af vejen, kan få 19.000 kr. om måneden for at passe deres børn derhjemme, mens familien Hansen, der bor på den forkerte side af vejen i et udsat boligområde, må fratrækkes en væsentlig del af deres indkomstgrundlag, hvis de vælger at hjemmepasse deres børn.
Hvad synes hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti egentlig at den form for forskelsbehandling gør ved sammenhængskraften og harmonien i det danske samfund?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Ja, nu kan jeg se, at hun har skiftet plads, men det er vist kun for en kort stund.
Det var jo den nuværende statsminister.
Det ved vi at det var.
Nu sidder hun så sammen med formanden for det parti, som hun vil sige tvang hende til det.
Men sådan kan det jo gå så gruelig galt i dansk politik, og nu ser vi så måske det samme ske de næste 4 år.
Det håber vi jo ikke.
Men jeg vil bare sige, at jeg har haft det lidt underligt med det der med, at efterlønnen er afskaffet.
Sidst jeg slog det op – og nu må nogen rette mig, hvis de har et bedre tal – var det 280.000 danskere, der indbetaler til efterlønsordningen.
Det er altså en ordning, som vi italesætter som en, der er afskaffet.
De 280.000 forventer vel i et eller andet omfang, at der er en ordning for dem, der gør, at de kan trække sig tilbage 3 år før på de vilkår, der nu gælder, eller få den skattefri præmie, hvis de bliver ved med at arbejde.
De er jo ikke trådt ud af den ordning.
For dem gælder den jo.
Så det er jo en ordning, man kan være en del af, hvis man ønsker det.
Britt Bager (V), 2019-10-03:
Det er jeg meget enig med Dansk Folkeparti i.
En anden ting, vi har talt enormt meget om i dag, er afskaffelsen af efterlønnen, nedslidning og Arne – man fristes til at sige arme Arne – som nu ønsker, at han bare kan få en efterløn.
Det får mig til at tænke lidt tilbage på dengang, da vi afskaffede efterlønnen.
Så kan hr. Kristian Thulesen Dahl ikke hjælpe mig, men i særdeleshed også mine socialdemokratiske kollegaer i salen her i dag, ved at opridse, hvad det var for en minister, der underskrev den lov, hvor vi afskaffede efterlønnen?
Rasmus Stoklund (S), 2019-10-03:
Tak for talen.
Nu havde hr. Kristian Thulesen Dahl og hr. Alex Vanopslagh jo for få minutter siden en varmhjertet drøftelse af, hvad det er, der binder de to partier sammen.
I kølvandet på det vil jeg gerne spørge nu, hvor vores partier – Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti – jo deler en fælles veneration for velfærdssamfundet, hvad hr. Kristian Thulesen Dahl mener om regeringens forslag til finanslov, der jo kompenserer for den demografiske udvikling og dermed løfter velfærden ganske markant det kommende år.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Jeg synes jo, det er en supergod dagsorden, at der skal afbureaukratiseres.
Er der mon nogen, der vil modsætte sig det?
Det tror jeg ikke at der er.
Alle er enige om, at der skal afbureaukratiseres.
Det har skiftende regeringer slået sig op på at ville.
Så har det været småt med resultaterne, så er der kommet en skuffelse, og så kommer der en ny regering og siger: Nu skal vi afbureaukratisere.
Vi hørte det også inden for ældreplejen i tirsdags.
Vi så, at Ældre Sagen var ude at udtrykke en dyb bekymring, fordi statsministeren kom til at sige, at det også handler om at afskaffe fritvalgsmodellen.
Det, der så også var en debat om i formiddags, og som jeg synes kan være en inspiration til at arbejde videre med det her, var jo, om man så kan indrette det på en anden måde, så det ikke bliver så baseret på minutter til bestemte ting.
Det kunne f.eks. være som det, vi lavede i fællesskab med klippekortordningen, hvor man som ældre får nogle rettigheder til at bestemme, at de, der kommer i ens hjem, kan bruge noget tid til det, som man selv synes er det mest logiske.
Så klippekortmodellen er jo et eksempel på noget, som måske kunne inspirere andre til at arbejde med bedre forhold i ældreplejen på en ubureaukratisk måde.
Altså, nu aftalte vi jo seniorpensionsordningen, men den er jo ikke indført endnu.
Den har til formål at sikre, at man 6 år før folkepensionsalderen kan trække sig; den har til formål at sikre, at det bliver et nyt system – ikke i kommunerne, men forankret i staten – hvor man skal finde ud af, hvem der har ret til det her.
Så det skal meget gerne være noget, der kommer til at fungere.
Jeg har også forstået, at Socialdemokratiet tilslutter sig udmøntningen af seniorpensionsaftalen, og det synes jeg er rigtig godt.
Og så er vi jo tilbage ved den gode Arne, og om der kommer en model på et tidspunkt.
For det svære er ikke at sige det, altså at man godt kunne tænke sig det; det svære er jo at finde ud af, hvem der er inden for og hvem der er uden for sådan en ordning .
Og det er jo det, vi glæder os til at se om der kommer et konkret bud på.
Jens Joel (S), 2019-10-03:
Tak for det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Nej, det tror jeg ikke vi har; det er ikke min opfattelse.
Og allerede i aftalen om seniorpension fra i foråret er der jo skrevet en del ting ind, der skal ske i fremtiden.
Altså, vi skal blive meget bedre til at tage hånd om nedslidte, også i forhold til muligheden for at blive omskolet.
Altså, vi skal blive bedre til hurtigere at afklare folks situation.
Der er rigtig mange mennesker, der føler sig på kanten af arbejdsmarkedet og føler sig som kastebold i vores system – det er jo derfor, der er en så stærk kritik af kommunernes jobcentre og lignende.
Der er vi simpelt hen ikke gode nok, og der skal der tages flere initiativer.
Arbejdsmiljøet er jo en oplagt ting.
Det er klart, at der er folk, der arbejder inden for brancher, hvor man bliver meget nedslidt, og hvor man ikke kan se frem til at skulle arbejde, til man er 69 år i fremtiden – eller 70 år eller derover, hvis folkepensionsalderen skal stige ud over det, og det kan man sagtens have nogle betænkeligheder ved om den overhovedet skal, men det er jo det, der ligger lige nu – der ikke vil kunne klare det med de arbejdstyper, de har nu.
Så der handler det jo også om, om man overhovedet kan forbedre deres arbejdsmiljø, så det kan lade sig gøre for dem at blive så lang tid på arbejdsmarkedet.
Der er en masse ting, vi skal tage initiativer til fremover.
Jens Joel (S), 2019-10-03:
Tak for det.
Og tak for talen.
Jeg vil gerne stille et kort spørgsmål, for jeg tror og håber, at vi deler bekymringen for nogle af de nedslidte på vores arbejdsmarked.
Så jeg vil egentlig bare gerne spørge, om hr. Kristian Thulesen Dahl mener, at med de aftaler, der er indgået, har vi ligesom taget hånd om problemerne med nedslidning.