Torsten Schack Pedersen (V), 2023-04-27:
Det er efterhånden nogle år siden, jeg var skatteordfører for Venstre, men når vi nu står med sådan et lovforslag her, vækker det jo minder tilbage fra gamle bunkebryllupper, og jeg kan jo så konstatere, at den praksis ikke er ændret, og det her lovforslag er et godt eksempel på det.
Lad mig starte med det første.
E-handel er nok kommet for at blive.
Det giver rigtig mange muligheder, men det er og bliver også et område, som er nødt til at være under overvågning, for at man kan være sikker på, at virksomheder i andre EU-lande, der sælger varer og ydelser til danske forbrugere, betaler korrekt moms.
For når danskerne får deres varer eller ydelser fra virksomheder i andre EU-lande, skal vi sikre, at de virksomheder betaler den retmæssige moms, og det er ikke altid tilfældet, og derfor er et af elementerne i lovforslaget her initiativer, som skal bekæmpe svig.
For det er jo ikke rimeligt, hvis en dansk e-handelsvirksomhed bliver udkonkurreret af en e-handelsvirksomhed i et naboland, som bare ikke betaler den danske moms.
Lovforslaget indeholder også en indberetning af visse betalingsoplysninger til bekæmpelse af grænseoverskridende momssvig.
Danske betalingstjenesteudbydere skal kvartalsvis indberette betalingsoplysninger til Skatteforvaltningen, som skal registreres i et EU-register.
Disse regler er en ratificering i dansk ret af regler fra EU, som skal bekæmpe grænseoverskridende momssvig ved e-handel, og det er ganske fornuftigt, og det følger de stribevis af initiativer, der er taget på det her område over de sidste mange år.
Med lovforslaget indføres også omvendt betalingspligt for moms på teleydelser.
Konkret betyder det, at når en virksomhed sælger teleydelser til en videreforhandler, overgår ansvaret for betalingen af salgsmomsen til videreforhandleren.
Som den socialdemokratiske ordfører også nævnte, har vi jo set eksempler i vores nabolande på, at der er lavet momskarruseller med teleydelser, og derfor har man bl.a. i Tyskland nu indført omvendt betalingspligt for at undgå svig, og det er klart, at der, hvis det foregår lige syd for grænsen, så er en risiko for, at det kan sprede sig til Danmark, og derfor indfører vi nu de samme regler for at sikre os mod momskarruseller.
Et af de andre tiltag vedrører virksomhedernes opmærksomhed på regler om momsfradragsret.
Opmærksomheden skal nemlig øges med det formål at sikre færre fejl i momsangivelserne, og derfor indføres der en oplysningspligt i forbindelse med delvis momsfradragsret.
Det betyder, at virksomhederne en gang årligt skal oplyse deres delvise fradragsret, og i den forbindelse er reglerne om ansvarsfrihed også under justering.
Det skal nemlig gøres klarere, hvornår skattepligtige er undtaget fra strafansvar, når oplysninger til brug for årsopgørelsen indberettes af tredjepart.
For når en dom fra Højesteret i 2020 giver anledning til tvivl om retstilstanden på området, skal vi reagere, og denne del af lovforslaget sikrer, at klarheden genskabes.
Initiativet om indførelse af en notifikationsordning og en ændring af hæftelsesbestemmelsen er ligeledes vigtige elementer.
For det medfører nemlig, at virksomheder, der i god tro køber varer, som der ikke er betalt afgift af i tidligere led, først modtager en advarsel før en efterfølgende solidarisk hæftelse, og det styrker virksomhedernes retssikkerhed og agtpågivenhed.
Og selv om det kan være genstand for kritik, er det vigtigt at notere sig, at tiltaget har til formål at gøre virksomhederne opmærksomme på, hvordan de undslipper denne solidariske hæftelse.
Der er som sagt en lang række ændringer og justeringer i forslaget.
Det skal bl.a. gøres klarere, at der kan udmåles en bøde ved indførelse af beskattede varer, hvis de ikke registreres.
Skatteforvaltningen skal kunne sikre korrekte værditabsberegninger gennem Køretøjsregisteret, og så skal energivirksomheder fritages for lønsumsafgift af deres aktiviteter i forbindelse med indefrysningsordningen for høje energiregninger.
Energivirksomhederne bliver med den her ordning pålagt at yde indefrysning for høje energiregninger, hvis husstande eller virksomheder ønsker det.
Det var selvsagt ikke hensigten, og derfor skal virksomheder ikke betale lønsumsafgift af aktiviteter, der handler om indefrysning af høje energiregninger.
Det er jo som sagt et bunkebryllup af forskellige skatteinitiativer, som har det ganske fornuftige formål at bekæmpe svig, styrke retssikkerheden og præcisere gældende lovgivning, og det støtter vi naturligvis fra Venstres side.