runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2022-01-26:
Altså, jeg tror, jeg skal starte med lige at berigtige det, som blev sagt indledningsvis.
Jeg gengiver min vurdering af sagen, som faktisk flugter med Dansk Industris vurdering af sagen, som er –
og nu citerer jeg faktisk Troels Ranis fra Dansk Industri: »Generelt set, er virksomhederne ikke truet på livet.
Men det er klart, at vi følger udviklingen nøje, og vi kigger ind i, hvordan markedet udvikler sig.
Men forventningen er, at det vil normalisere sig«.
Så er det klart, at der vil blive et prisoverskub.
Det vil virksomheder gøre – det sker altid i sådan nogle situationer – og det er derfor, det så vil lande på den enkelte forbruger, den enkelte dansker, og det er derfor, vi har spillet ud med at sætte ind der.
Nu drøfter vi så med Folketingets partier, om der er brug for yderligere tiltag, og der er jo forskellige måder, man kan melde sig ind i debatten på.
Venstre kommer så med nogle bud her på, hvor man synes der er et forhold, der skal adresseres.
Rasmus Prehn (S), 2022-01-26:
Jeg er fuldstændig enig med fru Mette Thiesen i, at danskerne er et meget oplyst folkefærd, også meget nysgerrigt.
Derfor er det også vigtigt, at vi, når der løbende kommer ny viden, faktisk bruger nogle kræfter og beskedne beløb på at oplyse om det her.
Husk på, at hvis det er sådan, at vi rent faktisk spiser efter de her kostråd, er der et potentiale på hele 12 mia. kr., som vi kan spare i sundhedsudgifter.
Det svarer til 2.000 kr. pr. dansker!
Den udgift, vi bruger på at udvikle det og informere og oplyse om det her, er 25 øre pr. dansker.
Lars Christian Lilleholt (V), 2022-01-26:
Tak for svaret, minister.
Jeg er meget enig i, at det er en kold tid, vi lever i, og det er også en kold tid for ikke mindst mange pensionister og lavtlønsfamilier i forhold til at håndtere den meget, meget store stigning, der har været.
Og det er jo ikke bare en stigning, der har været i år, som ministeren sagde, men det er faktisk en stigning, der har stået på i et helt år nu.
Mange familier oplever prisstigninger i størrelsesordenen adskillige tusinde kroner om måneden, og det gælder også for pensionister.
Fordeler man de her 100 mio. kr., giver det muligvis 200, 300 eller måske 400 kr. pr. pensionist eller ægtepar.
Batter det overhovedet noget?
Når man får en prisstigning på måske et par tusinde kroner, får man en almisse på 300 eller 400 kr.
Jeg tror, der er mange pensionister, der synes, at det er alt, alt for lidt.
Benny Engelbrecht (S), 2022-01-26:
Mange tak for spørgsmålet først og fremmest.
Vi kommer næppe til på de få minutter, vi har til dette § 20-spørgsmål, at kunne vende alle de elementer i den månedlange forhistorie, der har været, med B.T.s misvisende artikler.
Og derfor er jeg også glad for, at hr. Sikandar Siddique, da jeg i sidste uge inviterede ham til et møde, hvor vi kunne gå de her ting igennem, fordi hr. Sikandar Siddique havde udtalt sig om sagen i medierne, også har foreslået, at fru Susanne Zimmer deltager i mødet.
Det ser jeg meget frem til, så vi kan komme det hele igennem.
Jeg skal forsøge at svare på de få minutter, der er her, på spørgsmålet om, hvorvidt journalister skal acceptere og bekræfte en udlægning.
Det skal de selvfølgelig ikke.
Men jeg er også enig i, at det klip, som blev vist, viser et mærkeligt optrin, hvor B.T. har en forespørgsel om et interview, og hvor konklusionen jo er, at jeg ikke ønsker at deltage i et interview, hvor baggrunden er den, at B.T. fortsat vil blande økonomien i selve anlægget af Lynetteholm sammen med en eventuel kommende byudvikling.
B.T.s artikler har bl.a. handlet om økonomi ved det kommende grundsalg for Lynetteholm, og Transportministeriet har desværre helt ekstraordinært måttet lave en gendrivelse af B.T.s misvisende præmis – en gendrivelse, som man også kan læse på ministeriets hjemmeside.
Jeg er helt enig i, at det er en forudsætning for et velfungerende demokrati, at jeg svarer på spørgsmål og er åben om det, vi laver.
Pressen kan også skrive og mene fuldstændig det, den vil, og jeg bestræber mig på at give medierne svar i den form, som de helst vil have.
I det helt enkeltstående tilfælde her har jeg bare oplevet, at dækningen i B.T. i denne sag er så misvisende, at jeg simpelt hen ikke er tryg ved at stille op til interview, men i stedet besvarer alle mediets spørgsmål skriftligt.
Jeg har, inden jeg gik herover, undersøgt det nærmere, og jeg kan forstå, at der ikke findes spørgsmål, som B.T. ikke har kunnet få svar på skriftligt, i den her sag.
Så alle B.T.s spørgsmål er altså med andre ord besvaret.
Så det handler altså om formen og ikke om indholdet i denne sammenhæng.
Susanne Zimmer (FG), 2022-01-26:
Og tak for svaret.
Det glæder mig, for i et demokratisk samfund har vi brug for en fri presse, som ikke bare skal stille spørgsmål, hvis den er enig med ministeren som i det her tilfælde.
Så betyder det, at ministeren en anden gang vil svare på sådanne spørgsmål, hvis ministeren kommer til at stå i den samme situation?
Benny Engelbrecht (S), 2022-01-26:
I den her ekstraordinære situation var jeg jo ikke klar over, at B.T. ville anvende diskussionen af præmissen for et eventuelt interview til at kunne lave en artikel omkring det.
Havde jeg vidst det, er det klart, at så havde jeg rullet hele den månedlange forhistorie op, hvor B.T. igen og igen – desværre – har gengivet ting i ikkeretvisende artikler, hvor man ikke har brugt det, som jeg har udtalt, i en retvisende sammenhæng.
Og det er som sagt også derfor, at jeg i denne helt ekstraordinære situation vælger ikke at stille op til interview, men gerne besvarer mediets spørgsmål skriftligt.
Susanne Zimmer (FG), 2022-01-26:
Nu spørger jeg så: Betyder det noget, om en journalist stiller spørgsmål med kamera på, eller om journalisten spørger uden kamera på?
Og så kommer jeg igen i tvivl om, hvorvidt ministeren kun vil svare, hvis intervieweren eller journalisten har forstået den præmis, som ministeren stiller op.
Benny Engelbrecht (S), 2022-01-26:
Så er det klart, at man godt kan sidde tilbage med en utryghed, i forhold til om det, man siger, bliver brugt i en retvisende sammenhæng.
Susanne Zimmer (FG), 2022-01-26:
Så er jeg nødt til at høre: Når ministeren taler om en retvisende forståelse, betyder det så i virkeligheden, at ministeren siger, at der er én sandhed, og at hvis journalisten mener, at man kan forstå de økonomiske rammer for i det her tilfælde Lynetteholm på en anden måde end ministeren, så berettiger det ikke til at stille spørgsmål og få et interview?
Benny Engelbrecht (S), 2022-01-26:
De ligger på ministeriets hjemmeside under overskriften »Gendrivelse«.
Det ville føre for vidt, hvis jeg skulle gå alt det igennem her, desværre, for der har været mange misforståelser.
Men jeg vil gerne igen slå fast, at jeg selvfølgelig vil besvare alle B.T.s spørgsmål, og det vil jeg fortsat gøre, hvis der skulle komme nogle flere.
Jeg ønsker blot ikke at stille op i en hvilken som helst form – og det kan jeg så i øvrigt redegøre nærmere for, når hr. Sikandar Siddique og fru Susanne Zimmer kommer til møde.
Rasmus Prehn (S), 2022-01-26:
Jamen det korte svar er nej.
Det er simpelt hen danskerne selv, der skal bestemme, hvad de putter i munden, hvad de har lyst til at spise – det er vores eget, individuelle valg.
Det er der ingen tvivl om.
Når det så er sagt, er det jo ikke nogen hemmelighed, at der er rigtig mange danskere, der går op i sundhed, og også rigtig mange, der går op i det med klima.
Da vi så kunne høre, at der også var mange danskere, der var optaget af det med klimaet, og at det faktisk viser sig, at det, man skal spise for at være sund, sådan set er det samme som det, man skal spise for at tænke på klimaet, så har vi valgt at slå flere fluer med et smæk og slå det sammen til stor begejstring for de mange organisationer.
Det er jo sådan, at Kræftens Bekæmpelse, Diabetesforeningen, Hjerteforeningen, Gigtforeningen og andre siger, at det er vigtigt med kostråd, så danskerne får nogle gode råd til, hvordan de kan spise sundere.
Og vi ved også, at der er vistnok tre ud af fem danskere, der gerne vil spise mere klimavenligt, og så er det også en god idé at inspirere danskerne til, hvordan man kan sammensætte sine måltider, så man også reducerer CO 2 -udslippet.
Det er sund fornuft.
Derfor har vi lagt de her kostråd frem til fri inspiration for danskerne.
Ingen bestemmer, hvad man skal gøre, men man kan vælge at bruge dem, hvis man har lyst til det.
Der er faktisk en større interesse for det nu, hvor vi har lagt klima ind, end da det kun var sundhed.
Det synes jeg er fantastisk.
Jeg vil bare lige henlede opmærksomheden på dagens udgave af Avisen Danmark, hvor jeg er med sammen med en række store organisationer – nu nævnte jeg patientorganisationer før, men der er også Danmarks Idrætsforbund, DGI, Forbrugerrådet Tænk og andre – der siger, at kostråd er en supergod idé, fordi danskerne selv skal bestemme, hvad de skal spise, men de må godt blive inspireret af gode, fornuftige råd.
Mette Thiesen (NB), 2022-01-26:
Det er jo godt, at jeg kan høre, at fødevareministeren ved, hvad jeg spørger ind til her.
Jeg kritiserede forleden på Facebook, at ministeren og hans styrelse bruger skattekroner på at belære danskerne om indtag af broccoli.
B.T. har efterfølgende afsløret, at Fødevarestyrelsen, der nu anbefaler en mere plantebaseret kost, i 2021 har brugt i alt 3.131.000 kr. på at informere om de nye klimavenlige kostråd.
Derudover forventer styrelsen at bruge 800.000 kr. på kampagner om kostrådene.
Regeringen har altså købt broccoli for næsten 4 mio. kr.
Det er jo ret vildt.
Ministeren udtalte til B.T., at det er en supergod og helt nødvendig kampagne, og at den faktisk er ret billig.
Jeg fik nok kaffen galt i halsen, da jeg læste det, for at være helt ærlig.
3 mio. kr., næsten 4 mio. kr., er altså ret mange penge.
Kan ministeren dokumentere effekten af den her informationskampagne, eller er formålet med den egentlig bare at føre valgkamp på skatteborgernes regning?
Rasmus Prehn (S), 2022-01-26:
Jamen jeg er faktisk rigtig glad for, at det her spørgsmål bliver taget op, for jeg synes virkelig, at det er en usædvanlig billig kampagne.
Der er altså ikke tale om at bruge 3 mio. kr. på 1 år.
Og så er der 800.000 kr., der bliver brugt her i 1 år ekstra.
Så det er altså i gennemsnit 1,3 mio. kr. om året, og vi er altså nede på, hvad der svarer til 25 øre pr. dansker.
Vi kan bare kigge på, hvad effekten kan være af det her.
Københavns Universitet har lavet en undersøgelse, der viser, at der er sundhedseffekt, bare alene sundhedseffekt, for 12 mia. kr. om året.
Det svarer altså til 2.000 kr. pr. dansker.
Mette Thiesen (NB), 2022-01-26:
Tusind tak.
Det lugter lidt af at brande ikke blot sig selv, men også sit ressortområde.
Så kære minister: Regeringen er jo ikke pædagog for danskerne.
Politikere og myndigheder skal ikke bestemme over danskerne i alt, heller ikke deres indtag af mad.
På Facebook skrev ministeren også lidt groft og fejlagtigt, at jeg er imod forebyggelsen af alvorlige sygdomme.
Mener ministeren, at danskere, der kritiserer lemfældig omgang med danskernes skattepenge, er imod at forebygge alvorlige sygdomme?
Rasmus Prehn (S), 2022-01-26:
Jeg synes simpelt hen ikke, at det er lemfældig omgang med danskernes penge.
Det at lave oplysning, information og kampagner er jo noget, vi har gjort i mange år i Danmark med kæmpe succes.
Tænk på indsatsen for at oplyse danskerne om at lade være at køre spritkørsel; det er noget, der virkelig har virket.
Kig på kampagnen fra 1980'erne og 1990'erne imod rygning; det er noget, der virkelig har virket.
Der er det ene eksempel efter det andet på, at oplysning, information og inspiration rent faktisk har rykket noget.
Det kan vi også se med kostrådene.
Danskerne begynder at spise mere klimavenligt og mere sundt.
Mette Thiesen (NB), 2022-01-26:
Det er lidt vildt nogle gange, hvad man skal høre, før ørerne falder af – spritkørsel sammenlignet med indtagelse af broccoli.
Nej, i min og Nye Borgerliges optik skal politikerne bestemme mindre, og danskerne skal bestemme meget mere selv.
De officielle kostråd blev jo indført tilbage i 1970'erne, og historisk set har det sikkert været ganske fornuftigt at oplyse danskerne om vigtigheden af at spise sundt og varieret.
Det har egentlig heller ikke ændret sig sådan voldsomt meget siden dengang.
Men danskerne er et meget oplyst folkefærd, og derfor forekommer broccolikampagnen mig også fuldstændig meningsløs og ligegyldig.
Tusind tak.
Mener ministeren, at politikere og myndigheder er bedre til at bestemme, hvad danskerne indtager af kost, end danskerne selv?
Lea Wermelin (S), 2022-01-26:
Tak for spørgsmålet.
Naturstyrelsen har anmeldt en screening af projektet Naturnationalpark Gribskov, og for lige at folde det ud, vil jeg sige, at naturnationalparken er vurderet til at være omfattet af miljøvurderingsloven.
Det er altså på den baggrund, at Naturstyrelsen har anmeldt den her screening af projektet i Gribskov og her har lagt til grund, at projektet ikke behøver at gennemgå en fuld miljøvurdering, fordi projektet vurderes ikke at have væsentlig indvirkning på miljøet.
Screeningen, som Miljøstyrelsen foretager, er en vurdering af, om det ansøgte projekt kan forventes at få væsentlige indvirkninger på miljøet, og forud for screeningsafgørelsen skal Miljøstyrelsen så foretage en høring af de berørte parter, herunder kommunen.
Såfremt Miljøstyrelsen i sin screeningsafgørelse når frem til, at det ansøgte projekt ikke forventes at kunne få væsentlig indvirkning på miljøet, skal det ansøgte projekt ikke gennemgå en miljøvurdering.
Tak for det.
Det er rigtigt, at jeg nævnte, at det, vi er i gang med, er et historisk løft af dansk natur, og det er der i den grad brug for.
Derfor kan det jo også godt ærgre mig, at det i hvert fald ikke er noget af det, som Venstre har fokus på
, hverken når vi debatterer her i salen i dag eller når vi i øvrigt har debatteret naturnationalparkerne.
Betyder det så, at vi skal sikre en god inddragelse og gode lokale løsninger?
Ja, selvfølgelig, og det er jo præcis det, som vi er i gang med.
Hans Andersen (V), 2022-01-26:
Vi er fuldstændig enige om, at vi skal have mere natur og bedre biodiversitet.
Men det, der kan undre, er jo, at når man kigger på Tisvilde Hegn, er det faktisk et område, hvor biodiversiteten er rigtig god.
Og jeg må bare sige, at når jeg taler med orienteringsløbere, mountainbikekørere, slædehundeførere og ryttere og brugere af Tisvilde Hegn i almindelighed, så oplever de ikke, at det her er en god proces.
Og det er det, jeg spørger ministeren om: Er det virkelig ministerens opfattelse, at den her proces er god nok?
Lea Wermelin (S), 2022-01-26:
Det er jo præcis det, vi er i gang med at gøre.
Der kan vi bare se, at Venstre betvivler det: Er der overhovedet en naturkrise?
Skal vi overhovedet gøre noget ved det her?
Og det er jo ærgerligt, for der er brug for, at vi gør noget.
Jeg har også møder med orienteringsløberne og med mountainbikerne og med rytterne, og jeg oplever egentlig, at de også er optaget af, at vi skal passe på naturen.
Det er jo præcis de fællesmængder, som vi er i gang med at finde.
Hans Andersen (V), 2022-01-26:
Tak for det.
Min klare opfordring til ministeren her i dag er at sætte den proces på pause, fordi frustrationen er stor.
Og med den konflikt, det så kan medføre, og den frygt og frustration, det medfører hos rigtig mange brugere, er min opfordring i dag til ministeren: Sæt nu processen på pause, og lad os nu sætte os ned sammen og finde de rigtige løsninger, for vi sætter også spørgsmålstegn ved, om der nu også kun er én løsning, og at det er at hegne områder ind.
Lea Wermelin (S), 2022-01-26:
Så modsiger spørgeren jo også lidt selv, hvis han først siger, at vi er helt enige, og at vi skal gøre det her, og bagefter siger: Nej, vi skal ikke gøre det her; det er vi faktisk stærkt tvivlende over for.
Det er jo derfor, man bliver lidt i tvivl om Venstres kurs på det her område.
Vil man reelt passe bedre på biodiversiteten i Danmark?
Det er jo det, som det her handler om.
Vi har hele vejen sagt: Selvfølgelig skal det give spændende naturoplevelser.
Vi har lavet en trepartsaftale med Friluftsrådet og DN, og vi mødes med de her friluftsorganisationer, fordi det er vigtigt, at man også kan være aktiv ude i naturen, og det vil vi rigtig gerne.
Men det ændrer bare ikke på, at udgangspunktet for det her er, at vi skal hjælpe den danske natur.
Hans Andersen (V), 2022-01-26:
Tak for det: Vil ministeren sikre, at der i forbindelse med etableringen af Gribskov Naturnationalpark og i forlængelse af de mange kritiske høringssvar bliver gennemført en vvm-undersøgelse?
Lea Wermelin (S), 2022-01-26:
Nu står vvm jo for vurdering af virkninger på miljøet, og det er derfor, at det er den proces, man gennemfører her, og der følger den proces, som man er i gang med i Naturnationalpark Gribskov præcis almindelig praksis.
Vi har jo dygtige myndigheder i dette land, som kan foretage den slags vurderinger, og det er i det her tilfælde Miljøstyrelsen, så det undrer mig da meget, hvis man fra Venstres side ikke har tiltro til, at Miljøstyrelsen kan afgøre det ud fra helt faglige kriterier.
Hans Andersen (V), 2022-01-26:
Jeg vil blot opfordre ministeren til at lytte nu til berørte kommuner, berørte borgere og brugere af Gribskov i almindelighed og foretage den grundige analyse af virkningerne på miljøet på baggrund af en udpegning af Gribskov som fremtidig naturnationalpark.
Og jeg synes da, at ministeren skal lade tvivlen komme de berørte parter til gode her.
Så jeg forstår ikke modstanden mod at lade området og projektet omfatte af en vvm-undersøgelse.
Lea Wermelin (S), 2022-01-26:
Men det her er ikke en politisk holdning, men et spørgsmål om at sige, at vi har nogle regler i Danmark, som skal overholdes.
Her har vi nogle faglige myndigheder, som træffer nogle afgørelser, bl.a. i forhold til vvm, og der har Naturstyrelsen så som bygherre vurderet, at det kan være en screening.
Så skal jeg forstå det sådan, at Venstre ikke mener, at det er en myndighedsafgørelse?
I forhold til inddragelsen og det med at høre, også på forvaltningsplan, har der jo været offentlig høring om det, og vi er jo som sagt i fuld gang med inddragelsen.
Hans Andersen (V), 2022-01-26:
Jeg synes bestemt, at ministeren skal lade borgerne og de berørte kommuner komme til orde – og grundigere end det forløb, der har været.
Jeg forstår ikke, hvorfor ministeren er så optaget af at nøjes med en screening, når modellen kunne være en undersøgelse.
Lea Wermelin (S), 2022-01-26:
Men det er jo at vende det helt på hovedet.
Som jeg sagde før, vil vi utrolig gerne inddragelsen.
Jeg har selv været i Gribskov adskillige gange, både for at mødes med kommunen og med friluftsorganisationer, f.eks. orienteringsløberne.
Alt det skal vi selvfølgelig gøre.
Der er også en lokal projektgruppe, som taler om, hvordan man får det her til at fungere i dagligdagen, sådan at man kan nyde den spændende natur.
Men det her er jo en myndighedsafgørelse, og mig bekendt plejer Venstre ikke at stå der, hvor man ikke har tillid til danske myndigheder.
Hans Andersen (V), 2022-01-26:
Tak for det.
Når nu der er rigtig mange mennesker, der bliver berørt af en sådan udpegning af Gribskov som naturnationalpark – jeg oplevede forleden, at der er hestefolk, også hestefolk med køretøjer, der frygter, at man nu ikke længere kan færdes i den fremtidige indhegning af Gribskov, og der er spejdergrupper, som spørger, hvordan de skal færdes i den her skov fremadrettet – så synes jeg, at det da kunne være en rigtig god model at gennemføre en ordentlig, grundig vvm-undersøgelse af dette projekt.
Peter Hummelgaard (S), 2022-01-26:
Ja, men det er jo trods alt, indtil videre i hvert fald, bedre end ingenting.
Som jeg også nævnte i min indledende besvarelse, ved jeg jo også, at spørgerens eget parti sidder med i de aktuelle drøftelser med klima-, energi- og forsyningsministeren om, hvorvidt der er behov for yderligere tiltag.
Vi har jo både en forventning og en forhåbning om, at det her er nogle midlertidige udsving i energipriserne, men det er der selvfølgelig ikke nogen garanti for, og derfor er jeg også glad for, at vi i forbindelse med aftalen om »Danmark kan mere I« i fredags er blevet enige om en markant lempelse af elafgiften fremadrettet.
Hans Andersen (V), 2022-01-26:
Ministeren nævner, at det her skal være et historisk løft, at der skal være gode lokale løsninger, og hun nævner, at der har været naturvandringer.
Men ministeren nævner også, at man har udsat udpegningen af de ti konkrete naturnationalparker, og det får mig til at spørge opfølgende, om ministeren virkelig mener, at den proces har været god nok, om den har været inddragende nok.
Forleden var der en demonstration i Tisvildeleje med deltagelse af måske 150 mennesker, og jeg vil bare sige, at mit indtryk fra den demonstration var, at de ikke deler ministerens opfattelse af, at den proces har været inddragende nok.
Og det er sådan set det, jeg gerne vil høre ministeren om i dag, altså om ministeren virkelig mener, at det her har været inddragende nok, at man faktisk har lyttet til de mange bekymringer, der er udeomkring i forhold til naturnationalparker, og her er det så specifikt Tisvilde Hegn og Horserød Hegn.
Lea Wermelin (S), 2022-01-26:
At vi nu giver et historisk løft til dansk natur med bl.a. naturnationalparker, skyldes et løfte, som vi gav til danskerne før valget, og det er vi nu i gang med at levere på, hvor vi selvfølgelig er optaget af at finde gode lokale løsninger alle steder.
Borgerinddragelsen for de næste op til ti naturnationalparker startede med muligheden for at melde områder ind tilbage i juni sidste år.
De efterfølgende naturvandringer er en af flere inddragelsesprocesser, og jeg var også selv med i Tisvilde Hegn i forbindelse med naturvandringen der.
Der har løbende været dialog og input fra forskere, kommuner, borgere og interessenter, og her har aftalekredsen bl.a. nedsat en interessentarbejdsgruppe med repræsentanter fra bl.a. Friluftsrådet, Danmarks Cykle Union, Danmarks Idrætsforbund og spejderne – for bare at nævne nogle – og de har alle bidraget med deres perspektiver på udvælgelsen af naturnationalparkerne, og vi er også i dialog med kommunerne.
På baggrund af de mange input i processen besluttede vi at give mere tid til at dykke grundigt ned i materialet og også have en opfølgende dialog her i det nye år, og det er vi også i fuld gang med.
Og det gælder selvfølgelig også for Tisvilde Hegn og Horserød Hegn, og efter udvælgelsen – nok så vigtigt – vil dialogen og inddragelsen selvfølgelig fortsætte, bl.a. med en nedsættelse af lokale projektgrupper og udarbejdelse af projektplaner og forvaltningsplaner, som er skræddersyede til hvert enkelt område, og som også kommer i offentlig høring.
Lars Christian Lilleholt (V), 2022-01-26:
Tak for svaret.
Det kan jo være ganske svært at spå om energipriser, og der er også mange vurderinger i den sammenhæng.
Dansk Energi forventer jo, at det er noget, der står på vi i en længere periode, måske endda året ud, og så kan man jo rolig sige, at der måske også er andre end pensionister, der har brug for en hjælpende hånd.
Gør regeringen og ministeren sig overvejelser om det?
Peter Hummelgaard (S), 2022-01-26:
Vi gør os hele tiden overvejelser om den situation, vi står i.
Altså, jeg kan kun understrege, at jeg synes, det er beklageligt, at navnlig Europas afhængighed af gas fra Rusland har været med til at presse priserne op, og derfor følger vi selvfølgelig hele den situation meget, meget nøje.
Det er også en af årsagerne til, at der i talende stund pågår drøftelser med klima-, energi- og forsyningsministeren om lige præcis det her.
Lars Christian Lilleholt (V), 2022-01-26:
Nu vælger ministeren og regeringen jo sådan en tilskudsmodel, en varmepulje.
Er der ikke risiko for, at det her bliver umådelig bureaukratisk, og at pengene ender i kommunekasserne i stedet for hos pensionisterne?