runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2019-12-05:
Tak for det.
Jeg skal på forhånd beklage, hvis jeg roder lidt, for jeg har tabt den ene kontaktlinse, så jeg kan dårligt læse, hvad jeg selv har skrevet.
Men så kan vi starte med noget af det, der sidder på rygraden.
Det her er jo et lovforslag, som laver noget regelforenkling, og som for så vidt egentlig har været på dagsordenen før.
Der blev i foråret, da jeg endnu ikke sad i Folketinget, fremsat et forslag til dyrevelfærdslov, og i den forbindelse sagde Dyrenes Beskyttelse følgende: »Hvis den nye lov vedtages i sin nuværende form, så kan man lige så godt overdrage nøglerne til dyrevelfærden til landbrugsorganisationerne.«
Jeg havde møde med Dyrenes Beskyttelse den 21. november, og heldigvis har de det ikke sådan med det nye forslag til dyrevelfærdslov, der er fremsat.
Bl.a. har man medtaget nogle af de ændringsforslag, som vi og Enhedslisten stillede i forbindelse med det tidligere lovforslag, og det er vi meget, meget glade for og meget, meget positive over.
Men der er altså også plads til forbedring.
For lige at følge op på de tidligere spørgsmål og diskussioner, der har været, så kom Fødevarestyrelsen jo med deres dyrevelfærdsrapport for ikke så forfærdelig lang tid siden, hvor det igen blev meget tydeligt, at det er i svineproduktionen og kvægproduktionen, vi har de rigtig store problemer med dyrevelfærd i Danmark.
Hvorfor fjerner man muligheden for ministeren for at stille uddannelseskrav, når det netop er i produktionen – i svinebesætningerne og i kvægbesætningerne – vi har de store dyrevelfærdsproblemer?
Det kan da ikke nytte noget, at de mennesker, som arbejder med det her, ikke ved, hvad de laver.
De skal da vide, hvad de laver, når de arbejder med dyr, ligesom mennesker skal vide, hvad de laver, når de arbejder på vores hospitaler og tager vare på syge mennesker, ligesom man skal vide, hvad man laver, når man underviser i uddannelsessystemet.
Det må da være vejen frem for vores måde at diskutere dyrevelfærd på.
I SF forstår vi heller ikke, hvorfor man har åbnet op for muligheden for at aflive dyr ved drukning.
Jeg forestiller mig ikke, at der er nogen, der ville blive utrolig kede af det i Produktionsdanmark, hvis de ikke længere måtte gå ud og drukne en sæk kattekillinger, så hvorfor ikke gå hele vejen og sikre dyrevelfærden fuldt ud, når nu vi er i gang?
Det kunne jeg virkelig godt tænke mig, og derfor kan SF desværre heller ikke rigtig meddele, hvad vi vil stemme til det her lovforslag, i dag.
Men vi ser selvfølgelig utrolig meget frem til udvalgsbehandlingen, for der er utrolig positive toner blandt spørgerne i salen.
Derfor håber vi da, at man kan skabe flertal for nogle af de forslag, som allerede er blevet nævnt i debatten.
Tak for ordet.
Anders Kronborg (S), 2019-12-05:
Tak for det.
Hr. Søren Egge Rasmussen nævner det her med uddannelseskravet, og jeg skal bare lige for god ordens skyld sikre mig, at jeg har forstået det rigtigt.
Jeg har jo ikke været med så lang tid herinde – jeg blev valgt her den 5. juni –
men når jeg læser op på den her sag, kan jeg se, at det var i veterinærforlig III, at man faktisk gik ind og fjernede den her bemyndigelse til at lave uddannelseskrav for medarbejderne bl.a. ude i pelsdyrindustrien.
Har jeg forstået det rigtigt, at hr. Søren Egge Rasmussen selv har været med i en aftale for ganske nylig, hvor han har været med til at fjerne bemyndigelsen i forhold til et uddannelseskrav, som han nu står på Folketingets talerstol og problematiserer?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-12-05:
Jamen det har været et uddannelseskrav, som man forholdt sig til i det veterinærforlig, og jeg var ikke ordfører på det område på daværende tidspunkt, så jeg har ikke siddet til de møder og haft chancen for at tale imod det.
Man kan sige, at man med det lovforslag her jo så konfirmerer den aftale, ved at man siger, at det skal gælde for alle produktionsdyr, at der ikke er mulighed for, at ministeren kan fastlægge nogle uddannelseskrav.
Det synes jeg er lidt besynderligt, for man har jo sådan set opnået nogle fremskridt ved at have uddannelseskrav i pelsdyrindustrien.
Med de problemer, vi har i det danske svinelandbrug, synes jeg, at man skulle lade sig inspirere af det og ligesom se på, om der ikke er mulighed for, at man ikke kun går efter mere kontrol og hårdere straffe.
Kunne uddannelse af nogle medarbejdere ikke også være noget, der kunne gavne dyrevelfærden?
Det tror jeg.
For virkeligheden derude er jo, at man sådan set kan have en stor svinebesætning, hvor der kommer medarbejdere fra tre forskellige kontinenter og måske ikke taler så meget af det samme sprog.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-05:
Det er rigtig fint, at man nu på venstrefløjen pludselig har fået et mere nuanceret syn på ulighed, og at man nu synes, fordi man er med til at øge uligheden, at det hele er mere nuanceret.
Men jeg synes ikke, man kan fortænke os andre i, at vi giver jer lidt af den medicin, som I har givet os, når vi har haft andre hensyn at tage, som også kommer jeres dagsordener, både ordførerens og venstrefløjens dagsordener, til gavn, når vi skaber et samfund, der er rigt og velstående, så der er penge at tage af til at finansiere en offentlig sektor og nogle overførselsindkomster, som er verdens dyreste.
Carl Valentin (SF), 2019-12-05:
Det vil jeg sådan set gerne anerkende, og jeg synes, vi skal gøre, hvad vi kan i debatterne fremad her i Folketinget for at sørge for, at vi opvejer tingene på den ene og den anden side og ser nuancerne.
For jeg synes, det er et problem, hvis vi begynder at sætte lighedstegn mellem hykleri og så det at afveje argumenter.
Det var det, jeg oplevede før.
Jeg oplevede en ordfører, der forsøgte at få mig til at fremstå hyklerisk i forhold til at gennemføre noget, som øger uligheden.
Men i virkeligheden er jeg meget optaget af at bekæmpe ulighed.
Jeg synes bare, der er argumenter både på den ene og den anden side for det her.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-05:
Jo, det kan man godt sige, men det er bare, fordi det ikke fremstår særlig tydeligt, når venstrefløjen kritiserer vores politik for at øge uligheden.
Den ulighed, som vi synes nogle gange er nødvendig at have, fordi det skal kunne betale sig at arbejde, er jo altså nødvendig for at få flere i arbejde, for det er ikke godt for et samfund, at der er for mange mennesker, som ikke er i beskæftigelse.
Så erkendelsen af at der er dilemmaer, kunne godt være lidt mere fremtrædende også fra SF's side, synes jeg.
Carl Valentin (SF), 2019-12-05:
Normalt er ordføreren fra Liberal Alliance ikke særlig optaget af ulighed.
Alligevel har han i den her debat brugt masser af tid på at spørge ind til, hvordan vi dog på venstrefløjen kan være med til sådan noget her, når det nu har nogle ulighedsskabende effekter.
Er det ikke lidt fjollet at bruge så meget tid på at påpege det?
Altså, det er jo meget almindeligt, at politik har dilemmaer, og at man opvejer tingene på den ene og den anden side.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-12-05:
Jeg vil ikke kalde det lovsjusk, men jeg vil medgive, at i den ideelle verden ville det her være fuldstændig på plads nu.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
Jo, sådan er virkeligheden netop, når man laver politiske aftaler.
Man går netop i dybden med sådan nogle ting.
Man finder en løsning, der forhåbentlig giver mening i virkeligheden.
Men det her – sådan forstår jeg faktisk også ordføreren – giver sådan set ikke mening, og man vil gerne lave det om.
Det burde man jo netop tage højde for i en lovgivning.
Det er jo ikke et nyt problem.
Det er jo en kendt problemstilling.
Man har vidst det her i flere år.
Så burde man ikke have taget højde for det og lavet enten en certificeringsordning eller en lavere sats?
Er det ikke en form for lovsjusk, at man ikke har taget højde for det fra starten?
Susanne Zimmer (ALT), 2019-12-05:
Nu er det jo, som ordføreren også nævner, en kompliceret ting, hvor der er mange parametre der kan tælle, frem og tilbage.
Og hvis jeg sådan bare kunne plukke det ud af finansloven, ville jeg også gerne have arbejdet det igennem og så puttet det ind igen.
Men sådan er virkeligheden jo ikke, når man er i gang med at forhandle en finanslov.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
Jeg tænker bare på, hvordan det kan være, at Alternativets ordfører ikke bare har sørget for, at der i princippet blev to satser eller en certificeringsordning.
Det kunne være noget, der sådan var komposterbart, noget, der var nedbrydeligt, og som jo ikke er et problem for miljøet.
Så kunne man måske gøre det afgiftsfrit, eller man kunne måske af hensyn til provenuet sige, det var var halv sats.
Hvorfor har man ikke tænkt lidt mere kreativt?
Hvis man er enig i, at det er en dårlig idé at tredoble afgiften på en pølsebakke lavet af palmeblade, som ikke er et problem, hvorfor har man så ikke sørget for at lave en certificeringsordning eller en lavere sats?
Susanne Zimmer (ALT), 2019-12-05:
Nu er det jo nogle store tal, vi har hele vejen igennem på finansloven, og der er en formodning om, hvad de forskellige ting kan give af plus og minus.
Derved vil der altid være en margin.
Og det her vil måske komme til at betyde noget, og så er der noget andet, som kommer til at betyde noget andet.
Det er jo sluttallet, der er det interessante.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-05:
Jo, men I har jo aftalt, at I skal have et bestemt provenu, et bestemt antal kroner i statskassen som følge af, at I tredobler afgiften på engangsservice.
Og hvis I ikke vil tredoble den ...
Og hvis partierne ikke vil tredoble afgiften på engangsservice, som er bionedbrydeligt, så har partierne bag finanslovsaftalen ikke de penge, der skal til for at få finansloven til at løbe rundt.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-12-05:
Jeg holder mig til det, der står i vores finanslovsforslag, og det er netop, at vi skal se på, hvordan vi forholder os til bionedbrydeligt plast.
Og et finanslovsforslag er sammensat af virkelig mange ting, og alting kan ikke være nede i petitesserne.
Så der ligger et arbejde foran os.
Marie Bjerre (V), 2019-12-05:
Tak for det.
Jeg er meget bekymret i forhold til den del af lovforslaget, der vedrører afgifter på bæreposer og engangsservice, for stigningen i de her afgifter gør ikke noget for at styrke genanvendelse og cirkulær økonomi.
Problemet med en tredobling af afgiften er, at afgiften beregnes ens pr. kg, altså ud fra vægten, og mere miljørigtige materialer er tungere, og dermed bliver stykprisen for de mere miljørigtige produkter altså højere.
Og i værste fald kan det ikke betale sig at producere mere miljørigtigt og bruge genanvendt plast frem for ny plast.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren kan gøre noget for at gøre den her afgift mere grøn, altså om man kan sammensætte den på en anden måde.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-05:
Tak for ordet.
L 80 er jo en forenkling af de eksisterende regler, og det er jo en sag – ligesom selvfølgelig også dyrevelfærd – der altid har ligget os meget på sinde i LA.
Derfor bakker vi lovforslaget op, nøjagtig ligesom vi bakkede det tidligere forslag i forrige valgperiode, som lignede det her forslag næsten til forveksling, op.
Tak for ordet.
Carl Valentin (SF), 2019-12-05:
Nu er Liberal Alliance jo et parti, som går rigtig meget op i personlig frihed, og det synes jeg faktisk er en vigtig værdi.
Jeg vil i den forbindelse også bare høre, om Liberal Alliance kan tilslutte sig en tanke om at skrive ind i lovgivningen, at dyrene har ret til at udleve deres naturlige adfærd, for det er jo i virkeligheden den ultimative personlige frihed for et dyr, altså retten til at udleve den adfærd, som det nu engang har i naturen.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-05:
Men dyr er jo ikke personer, og derfor er spørgsmålet om personlig frihed jo ikke et spørgsmål, der har med dyr at gøre.
Carl Valentin (SF), 2019-12-05:
Vi må heller ikke glemme, at vi også bare er dyr.
Så jeg synes faktisk, at diskussionen om personlig frihed også er relevant, når vi taler om dyrevelfærd.
Morten Bødskov (S), 2019-12-05:
Vi hæver jo så med det her forslag afgiften på en plastpose med, hvad der svarer til 1 kr., og det er med til at give de her effekter.
Så det er en øvelse, vi kan lave, og så er det rigtigt, at der også ligger den anden diskussion.
Jeg synes ikke, at de to ting er i konflikt med hinanden.
Det er diskussioner, som enhver regering har haft i de senere år.
Nu prøver vi at tage det første skridt.
Det nedbringer affaldsmængderne meget, og så afventer vi øvelsen om at finde en mulighed for også at differentiere afgifterne.
Det ser vi på efterfølgende, og det står også i finanslovsaftalen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
Jo, men derfor kunne ministeren jo godt svare på, om det her giver et negativt incitament til at bruge genbrugsplast.
Hvis man kigger på mængden af affald, man smider ud, vil man se, at det ikke er plastikposerne, men indholdet i plastikposerne, der udgør det meste.
I sin husholdning derhjemme har man det typisk i affaldsposer.
Er det så plastikposen, der er problemet, eller er det den store mængde affald, man putter ned i plastikposen?
Så det er lidt af et tyndt argument, hvis det simpelt hen er plastikposen, der er problemet for affaldet.
Men ministeren kan vel bekræfte, at det her giver et negativt incitament til at bruge genbrugsplastikposer?
Morten Bødskov (S), 2019-12-05:
Vi har også her et formål, der handler om affald, og det er noget af det, som det her forslag også tager fat på.
Det synes jeg er det gode ved det.
Når man også her i salen diskuterer miljø- og klimapolitik, har der jo i de seneste måneder udkrystalliseret sig en historisk enighed om, at vi skal nå meget ambitiøse mål, og derfor er det her et vigtigt instrument.
Reduktion af affaldsmængder er et vigtigt instrument, og det bidrager det her forslag til.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
Jamen det er jo nemt nok for en minister at stå og svare de to foregående spørgere, at man er villig til at kigge på tingene.
Men hvorfor har man ikke kigget på tingene?
Det skulle man jo gøre, inden man kom med en tredobling af afgiften.
Er ministeren ikke enig i, at det her tiltag giver et negativt incitament til at lave cirkulær økonomi, hvis f.eks. de bionedbrydelige produkter bliver beskattet hårdere end dem, der er lavet af plast?
Men endnu vigtigere: Hvis du har en plastikpose, der er lavet af genbrugsplast, er den tungere end den nye, billige plastikpose.
Ergo får den en højere beskatning.
Er ministeren ikke enig i, at det her tiltag giver et negativt incitament til at bruge genbrugsplastikposer?
Morten Bødskov (S), 2019-12-05:
Det her er jo ikke noget ukendt begreb for regeringsbærende partier.
Det tror jeg også at hr. Rasmus Jarlov godt ved det ikke er.
Og det, som hr. Rasmus Jarlov efterspørger, altså differentiering af afgiften, er heller ikke en ukendt problematisk diskussion for regeringsbærende partier.
Og det er jo derfor, at der allerede er igangsat et arbejde, hvor man sidder og kigger på det her.
Og det er noget af det, som vi kommer til at følge op på.
Det er meget kompliceret, men jeg synes, at de points, man kan tage, skal man tage for miljøets skyld.
Og dem, man kan tage her, er, at man altså kan reducere affaldsmængderne ganske betydeligt med det her lovforslag.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-05:
Og skatteministeren skal ikke være i tvivl om, at vi her ikke forsøger at finde hår i suppen, at obstruere det eller at være polemiske, men at vi er oprigtigt optaget af, at vi får en incitamentsstruktur, som virkelig tilskynder til, at man bruger mere bæredygtige materialer.
Og jeg synes, at der er noget her, som vi er nødt til lige at få diskuteret.
Eksempelvis kunne det jo være, at man skal have en afgift pr. styk i stedet for.
Det vil være sådan relativt simpelt, og så vil de plastikposer, som bliver produceret af genanvendelig plast, ikke blive beskattet hårdere end traditionel plast.
Morten Bødskov (S), 2019-12-05:
Vi vil meget gerne være med til at tage en – også længerevarende – diskussion om det her, og jeg tror, at uanset hvordan man vender og drejer det faktum, at vi skal have taget bedre fat om den klimaudfordring, der er, så er det her blandt nogle af de spørgsmål, vi kommer til at diskutere.
Noget af det, vi umiddelbart kan gøre noget ved, er det her.
Jeg er godt klar over, at der også er et provenuspørgsmål og et finansieringsspørgsmål, men jeg er meget glad for det, fordi jeg synes, det bekræfter mig i, at der er en vilje i Folketinget til at gå den her vej.
Der er ingen tvivl om, at det en stor udfordring, men her kan vi gøre noget umiddelbart.
Og hvad vi så gør efterfølgende, er vi meget opsat på at diskutere, for jeg tror, at det uanset hvad er en diskussion, vi kommer til at tage, når vi skal nå de her meget ambitiøse klimamål, som der i Folketinget er meget bred enighed om at nå.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-05:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge skatteministeren til den problemstilling, der ligger i, at vi risikerer at tilskynde til, at der bliver anvendt mindre genanvendelig plast, fordi den typisk vejer mere end almindelig plast.
Altså, hvis vi lægger en afgift på plast, som er baseret på, hvor meget den vejer, vil den ikkegenanvendelige plast blive beskattet mindre end den genanvendelige plast, og det risikerer jo at modarbejde formålet med lovforslaget.
Jeg ved godt, at det jo er meget besværligt at skulle gå ind og differentiere mellem forskellige plastiktyper, og vi skal være meget påpasselige med, at vi ikke ender der, hvor vi meget ofte er endt, nemlig der, hvor vi får en ekstremt kompliceret skattelovgivning, fordi vi har nogle afgrænsningsproblemer, og så forsøger vi at få sådan en fuldstændig millimeterretfærdig løsning, og så ender det med, at det er sindssygt detaljeret, og der vil være forskellige afgifter på 100 forskellige typer af plast.
Så jeg er klar over, at der er nogle dilemmaer i det, og at det er meget svært at ramme det perfekte.
Men jeg kunne godt tænke mig lige at skubbe spørgsmålet tilbage til Skatteministeriet og høre, om man kan gøre noget ved det, uden at det bliver kompliceret.
Morten Bødskov (S), 2019-12-05:
Det vil regeringen meget gerne være med til at se på, også sammen med Venstre.
Jeg har lyttet og læst mig til, at Venstre jo også er kommet med udmeldinger om behovet for plasthandlingsplaner og andet, og det vil vi meget gerne være med til at diskutere.
Vi er nødt til at få bragt mængden af affald ned – det er det ene.
Og det andet er, at så vil vi meget gerne, som vi har skrevet i aftalen, og som Alternativets ordfører også var inde på, være med til at se på, hvad man så derudover kan gøre for at differentiere afgifterne, som kan tvinge produktionen i retning af en mere bæredygtig produktion.
Det kommer vi til at diskutere, ikke mindst når vi skal tage den store diskussion om den grønne omstilling af Danmark.
Marie Bjerre (V), 2019-12-05:
, for der står jo i bemærkningerne til lovforslaget, at i forhold til at reducere mængderne, vil mængderne af plastik være faldende, allerede fordi vi indfører et forbud mod gratis udlevering af bæreposer
Men det, jeg egentlig er bekymret for, er, at der med den her afgiftsstigning ikke er noget incitament til at producere bæredygtige produkter, fordi bæredygtige produkter bliver forholdsmæssigt dyrere end nye produkter lavet af ren ny plast, fordi man måler det pr. kg.
Så det vil altså sige, at en mere miljørigtig engangstallerken afgiftsmæssigt vil være dyrere end en ny plastiktallerken.
Kan man gøre noget ved det?
Morten Bødskov (S), 2019-12-05:
Derfor er det en grøn løsning.
Victoria Velasquez (EL), 2019-12-05:
Tak for ordet, og tak for ordførertalen.
Jeg hæftede mig ved referencen til svaret fra Finansministeriet, som vi fik leveret i går, og jeg vil blot høre, om ordføreren ikke kan bekræfte, at det, som forslagsstillerne ønsker, ikke er den samme sats, som enlige får, hvilket der bliver spurgt om her i spørgsmålet, men den sats, som man er berettiget til før modregningen.
Hans Andersen (V), 2019-12-05:
Nu forstår jeg jo, at det her borgerforslag vil komme i udvalgsbehandling, og så synes jeg da, at det er relevant at få stillet nogle spørgsmål.
For det er jo helt afgørende, at vi sikrer, at det kan betale sig at tage et arbejde.
Nu har jeg også set nogle eksempler, og i de eksempler, jeg har set, er det jo rigtigt, at gevinsten ikke er stor, men der er en gevinst ved at tage et arbejde.
Men jeg synes da, at alle forhold og alle eksempler skal frem på bordet, og så synes jeg, at vi skal drøfte dem i udvalgsbehandlingen.
Peter Hummelgaard (S), 2019-12-05:
Det er i virkeligheden også meget interessant, for det er lidt, som om vi befinder os i den samme sal, men kommer hver især fra henholdsvis Mars og Venus – for at bruge et forslidt udtryk.
Jeg tror ikke, at hr. Hans Andersen mener det dårligt med de ting, han siger.
Men det er jo allerede i definitionen af, hvornår man er nedslidt, vi er uenige, for der mener hr. Hans Andersen, at man først er nedslidt, når man er så syg, at man ikke kan arbejde mere.
Derved tillægger han det jo ikke nogen værdi.
For mange mennesker, der har været rigtig, rigtig mange år på arbejdsmarkedet, ender jo med at blive slidt på en sådan måde, at det gør ondt i bevægeapparatet hver evig eneste dag, når de står op og går på arbejde.
Og når nu vi har truffet beslutning om, at pensionsalderen skal stige, så skal man ikke være så syg, at man skal bæres over i en sygeseng, når man stopper på arbejdsmarkedet; så skal man stadig væk kunne bevæge sig og have et godt liv bagefter.
Hans Andersen (V), 2019-12-05:
Tak for det.
Så må jeg bare forstå det på den måde, at Socialdemokratiets forslag, når det nu engang kommer – som jeg kan forstå i dag – vil være en rettighed til at trække sig tilbage 3 år før folkepensionsalderen.
Det var det, den socialdemokratiske ordfører tidligere i dag nævnte.
Så må jeg bare forstå det på den måde, at det så ikke er nedslidte; det er bare et spørgsmål om antallet af år, man har arbejdet, så kan man trække sig tidligere.
Det er sådan set Socialdemokratiets tilgang til det, og det er jo der, hvor Venstre og Socialdemokratiet ikke er enige.
Vi synes sådan set, at hvis man er rask, skal man arbejde og bidrage til samfundet.
Men hvis man er nedslidt, skal seniorpensionen være en mulighed, og det bliver den jo med det her lovforslag.
Peter Hummelgaard (S), 2019-12-05:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil sige, at jeg kom bevidst med den bemærkning i håb om, at hr. Hans Andersen ville bide på krogen.
Jeg vil sige – og jeg synes, det er vigtigt at få sagt det her – at både jeg og regeringen synes, at den her ordning er en rigtig fin ordning.
Vi synes, det er rigtigt at erstatte den seniorførtidspension, som aldrig rigtig kom til at virke.
Men jeg skal også bare lige bemærke, at seniorførtidspensionen blev indført for at lappe på et meget stort blødende sår, der blev skabt, dengang man forringede efterlønnen markant.
Jeg mener ikke, at seniorpension og vores ønske om at skabe en egentlig ret til tidlig tilbagetrækning er hinandens modsætninger overhovedet.
Det er i virkeligheden to forskellige ting.
Seniorpensionen tager højde for folk, der ikke bare er nedslidte, men er egentlig nedbrudte – folk, der er for syge til at arbejde.
Retten til tidlig tilbagetrækning, som vi arbejder på lige nu, skal i virkeligheden sikre, at folk efter et langt arbejdsliv har en mulighed for at trække sig tilbage, inden de er så syge, at de ikke længere kan begå sig overhovedet, hverken arbejdsmæssigt eller privat.
Hans Andersen (V), 2019-12-05:
Det var de afsluttende bemærkninger fra ministeren, der fik mig til at markere.
Ministeren kalder, som jeg forstår det, det her lovforslag en sidevogn i forhold til, må jeg forstå, Socialdemokratiets forslag om tidlig tilbagetrækning, tidlig folkepension.
Så skal jeg bare forstå: Er det, fordi det forslag, der kommer på et tidspunkt fra regeringen, vil omfatte flere mennesker, flere nedslidte mennesker – og nedslidte i min optik må jo være dem, der ikke kan arbejde på fuld tid?