runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Signe Munk (SF), 2021-04-06:
Det synes jeg egentlig ikke der er så meget underligt i.
Altså, i det her forslag bliver det sagt, at der er nogle usynlige barrierer, så vidt jeg kan forstå.
Det andet er, at jeg synes, det er meningsfuldt, at når vi ikke har atomkraft i den danske energiplanlægning og ikke skal have det, så prioriterer vi vores forskningspenge på det, Danmark er stærk på og det, verden har brug for, nemlig vind og sol.
Det synes jeg er en ærlig og rimelig prioritering.
Men det kunne jo være interessant at høre fra Venstre, hvor mange penge man så vil prioritere til kernekraftforskning.
Pengene er ikke uendelige.
Det er jo en rigtig spændende diskussion at komme ind i, og jeg tror, at man nok der skal være af den nørdede skole i forhold til energiplanlægning for sådan rigtig at komme i dybden med det her.
Man kan sige, at man i energiforsyningen har noget grundlast, noget mellemlast og noget spidslast.
Og i Danmark er vi jo på vej til via vores mange forbindelser i forhold til elnettet, som vi også udbygger, at kunne gøre vedvarende strøm til en grundlast både i vores el- og vores varmeforsyning via varmepumper.
Der er jo sådan en forvildelse i debatten om, at der ville et atomkraftværk virke.
Det gør det jo ikke.
Det kan kun fungere som en grundlast.
Og det, vi bruger biomassen til, som er det perspektiv, SF har, er jo, at træbiomassen skal bruges i spidslasten, for der vil man alt andet lige kunne tænde og slukke for en biomassekedel, når hr. Ole Birk Olesen og klimaministeren og alle andre herinde går hjem og laver mad, hvor der er rigtig tryk på elforbruget og varmeforbruget.
Så det er bare lige for at få det redet ud.
Derudover er ambitionen for SF egentlig, at det er væsentligt, at den træbiomasse, vi bruger, skal reduceres og skal være indenlandsk.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-06:
Vi er jo alle sammen enige om, at vi skal have noget strøm, også når solen ikke skinner og vinden ikke blæser.
Indtil vi måske på et tidspunkt får forsket så meget, at vi kan lagre vedvarende energi, så benytter vi os i Danmark af biomasse.
De er jo i gang med at lukke nogle af deres reaktorer.
Hvis vi overtog dem og fik atomkraftstrøm fra Sverige, ville det være bedre for klimaet end at bruge vores biomasse.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-06:
Jamen tak for det.
Det synes jeg vi skal tale om og høre, om vi har nogle andre forslag til, hvordan vi kan komme videre med det her spørgsmål, for vi mener, det er væsentligt.
Også et firma som Seaborg kan jo blive en gigantisk eksportsucces for Danmark og tjene rigtig mange penge hjem, hvis det lykkes for dem, for det er jo svært.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-04-06:
Jeg er helt enig.
Og vi glæder os til dialogen.
Signe Munk (SF), 2021-04-06:
Tak til ordføreren.
Jeg synes da, det er interessant at få diskuteret videre, hvordan Venstre vil finde penge til at forske mere i atomkraft.
Derudover: Var det en prioritering for Venstre, at det f.eks. skulle være fra den forskningsreserve, der er aftalt for 1 år, man skulle få penge til forskning i kernekraft?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-04-06:
Altså, den tidligere regering gjorde jo f.eks. også et stykke arbejde, sådan som jeg forstår det, for at give bedre muligheder for, at der kunne forskes inden for thorium og den slags ting, thoriumreaktorer.
Men nej, vi ser sådan på det, at den her type forskningsprojekter skal prioriteres på lige fod med andre, så i det omfang, det er de rigtige projekter med den rigtige kvalitet, skal de jo prioriteres på lige fod med forskning inden for alle mulige andre områder.
Det er ikke sådan, at vi nødvendigvis siger, at vi skal have en helt speciel atomsatsning, men vi synes ikke – også med de klimaudfordringer, som verden står over for, og atomkraft er en stor del af verdens energiforsyning – det giver mening at sige, at vi ikke også kan forske inden for det her område i Danmark, i hvert fald ikke hvis man tager den globale opvarmning seriøst, sådan som vi gør.
Så synes vi, det er skørt ikke også at kunne prioritere de rigtige projekter inden for det her område, hvis de er der.
Altså, det er jo ikke det samme, som at de nødvendigvis er der, men der er noget, der tyder på, at det er meget, meget svært at få forskning i dag.
Vi har i hvert fald researchet lidt og set, at det er meget svært at få finansiering til de projekter, der har været, selv om de virker lovende.
Signe Munk (SF), 2021-04-06:
Hvor skal pengene prioriteres fra?
Er det inden for forskningsområdet?
Var det en prioritering til de seneste forskningsreserveforhandlinger?
Og når ordføreren siger, at man vil prioritere det på lige fod med andet, hvad er det så på lige fod med?
For der er jo lige præcis i den grønne forskningsstrategi og i forskningsreserven udpeget nogle særlige områder, man vil forske i.
Men lad det nu ligge.
Det sidste spørgsmål er: Hvor mange penge skal der afsættes til kernekraftforskning ifølge Venstre?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-04-06:
Vi er fra radikal side imod at ændre i dansk energiplanlægning.
Vi synes ikke, at a-kraft skal være en del af vores samlede energiplanlægning, og alene af den grund har vi tænkt os at stemme imod det her forslag.
Jeg kan sige, at vi har et påtrængende behov i den grønne omstilling for energiforskning.
Det er i vores CO 2- plan og vores planer for at nå hen til det mål, vi har sat os under Parisaftalen, teknologihuller, som kræver forskning.
Derfor skal vi forske i lagring, og vi skal forske i ptx, og vi skal forske i omstilling af transporten.
Der er masser at bruge offentlige forskningsmidler til for overhovedet at kunne understøtte den vision, vi har, om at komme i mål med vores Parisaftaleforpligtelse.
Så nej, vi ønsker ikke at inddrage atomkraft i energiplanlægningen, og nej, vi ønsker ikke specifikt at prioritere sparsomme forskningsmidler til andet end der, hvor vi har teknologihuller, vi skal målrette penge til.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-06:
Tak for talen, som jo i hvert fald noget af vejen var imødekommende.
Jeg kan forstå, at DF også mener, at det er vigtigt, at vi ikke udelukker forskning i atomkraft i Danmark, og når vi taler om de usynlige barrierer, så kan det netop ses på, hvor meget der bliver givet til atomkraftforskning i Danmark, og det er meget, meget begrænset, og det er efter vores mening på grund af det beslutningsforslag, der blev vedtaget i 1985.
Så hvis vi kan finde en anden måde at gøre det på, vil vi også være villige til det.
Så jeg foreslår, at hr. Morten Messerschmidt melder sig ind i klubben, der skal tale sammen for at se, om vi eventuelt kan finde en anden måde at gøre det på.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-06:
Spørgsmålet er, om ordføreren ikke allerede har fået sin vilje ved ministerens indledende tale, hvor han jo sådan set sagde klart – sådan hørte jeg det i hvert fald – at der ikke er nogen restriktioner.
Men hvis der er mere, som erhvervet, Seaborg og eventuelle andre, efterspørger, så synes jeg da, at vi skal se på det.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-06:
Det er fint.
Som jeg også siger, er der jo ikke noget forbud imod det, men vi kan bare se, at den funding, der bliver givet, er meget, meget lille, og vi kan se, at vores forskningsmiljø inden for det her område er meget, meget lille, og det vil vi gerne have gjort noget ved.
Men det kan jeg forstå at hr. Morten Messerschmidt også kan se fornuften i.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-06:
Altså, hvis vi nu legede med den tanke – den er jo relativt hypotetisk – at det her beslutningsforslag blev vedtaget, hvad ville det så have af egentlig effekt?
Skal ministeren så ringe til dem, der administrerer midlerne, og sige: Nu har vi altså vedtaget, at der skal bruges så og så mange penge?
Eller hvad er det præcis, man ønsker?
Hvordan nedbryder man barrierer, der ikke er lovmæssige, med lov?
Det er det, jeg er lidt usikker på.
Men altså, nu har vi som sagt lige haft påske, der er genopstandelse, og der skal være god stemning og sådan nogle ting, så vi vil ikke udelukke noget som helst.
Signe Munk (SF), 2021-04-06:
Tak for det.
I forslaget fra Nye Borgerlige står det jo ret tydeligt, at atomkraft skal kunne være en del af den offentlige energiplanlægning.
Men det er fair nok så at få opklaret her, at Nye Borgerlige ikke mener, at der skal stilles et atomkraftværk op i Danmark.
Men så langt, så godt.
Derudover har andre rigtig gode ordførere fra både Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet jo klargjort her, at der ikke er noget forbud mod at forske i thorium.
Så kan man spørge: For enden af dagen er det så en prioritering af de offentlige forskningskroner at gøre det?
Ja, det er det da i høj grad.
Jeg tror, at Nye Borgerlige normalt har det princip, at man ikke skal være ødsel med pengene og smide dem omkring sig, og det har jeg i særdeleshed, når det handler om at prioritere midler til forskning i kernekraft.
Det er vi lodret imod i SF.
Det er jo også derfor, at f.eks. den forskningsreserve, der er aftalt for 2021 – en aftale, som Nye Borgerlige jo for resten også er med i – ikke prioriterer en krone til det område.
Det synes jeg grundlæggende er fornuftigt.
Derimod bliver der prioriteret penge til lagringsteknologier for grøn strøm som power-to-x og energieffektivitet osv. – gode teknologier, som kommer til at lede verden væk fra klimakrisen, og som Danmark jo har en førerposition på.
Så vi siger grundlæggende nej til atomkraft i Danmark, og jeg tror, at hvis ordføreren vil snakke med nogle lokale borgere, som i hvert fald ikke vil have det atomaffald, der ligger ved Roskilde, til deres egn, så er ordføreren velkommen til at komme til Skive.
Vi er ikke særlig interesserede i at få sådan en gang affald, der er radioaktivt, deroppe.
Men det er godt, at vi er nået så vidt, at I ikke vil have et atomkraftværk i Danmark.
Men i slutningen af dagen har jeg et meget godt princip om, at ud over, hvad jeg har forstået beslutningsforslaget gik ud på, og som jeg kan høre at alle andre også har forstået, så er jeg altså grundlæggende imod.
Men så er jeg også imod at sige ja til noget, som øjensynlig er lidt svært at finde ud af hvad er.
Så det bliver en afvisning fra SF.
Nu var Socialdemokratiets ordfører jo inde på det, men det er ret interessant, at direktøren i Seaborg Technologies, som der faktisk er blevet refereret lidt til i den her debat, ordret har sagt, at atomkraft i Danmark slet ikke er relevant at diskutere.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-04-06:
Der skal ikke afsættes et specifikt beløb – det er i hvert fald ikke det, vi har lagt op til.
Men det tyder på, at projekter inden for det her område i langt, langt mindre grad bliver imødekommet af Innovationsfonden og andre, og det tyder også på, at de har rigtig, rigtig svært ved at nyde fremme på vores universiteter.
Og hvis det er tilfældet og det bl.a. skyldes den barriere, som Nye Borgerlige peger på,
synes vi, det er en forkert barriere, for atomkraft kommer til at fylde i resten af verden, og hvis vi kan bidrage til, at det bliver billigere og sikrere og bedre, og at vi dermed kan hjælpe i forhold til klimaforandringerne, skal man have mulighed for at prioritere det.
Altså, vi er enige i, at der er en udfordring med det, og at det er svært at finde finansiering til forskning inden for området i Danmark i dag, men vi er ikke enige i, at det nødvendigvis kræver, at vi siger, at det skal være en del af den danske energiplanlægning, for at man kan få lov til eller få mulighed for at forske mere i det her.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-06:
Der er jo ikke noget usædvanligt i, at man indgår en aftale, selv om man ikke er fuldstændig enig i den.
Det viser jo netop, at der er et problem ved at tildele midler til forskning til kernekraft, når der ikke kan afsættes en krone i forskningsreserven.
Signe Munk (SF), 2021-04-06:
Men derudover brugte ordføreren så et lidt viltert udtryk, som var, at ordføreren godt kunne se, at atomkraft skulle være en del af den energisystemplanlægning.
Bare for at slå fast: Det er ikke Nye Borgerliges politik, at der skal ligge et atomkraftanlæg på dansk grund – er det korrekt?
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-06:
Ja, det er korrekt.
Det ser vi ikke for os kommer til at ske i i hvert fald en lang årrække.
Så det, der er det primære i forhold til det her beslutningsforslag, er netop, at vi vil sikre, at vi også kan forske, og at der kan tilflyde midler, og at der kan opbygges et forskningsmiljø i Danmark.
Vi ser ikke for os, at der kommer til at ligge et atomkraftværk i Danmark i mange år – om nogen sinde.
Jeg er udmærket godt klar over, at der er meget stor modstand i befolkningen, så det anser vi for at være helt urealistisk.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-04-06:
Det ville jo også overraske mig, hvis ministeren i dag støttede forslaget.
Jeg kan huske, da ministeren blev valgt som boligminister.
Da var dem, der beskæftiger sig med området, glade.
Men så hopper kæden af, når det kommer til ghettopakken.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Nu nævner ministeren etnicitet.
Jeg har to spørgsmål til ministeren.
Det første er: Kan ministeren bekræfte, at hvis man har et område, hvor alle kriterierne er opfyldt – det vil sige, at alle er kriminelle, alle er arbejdsløse, uddannelsesniveauet er lavt hos alle – og hvor det eneste kriterium, der ikke er opfyldt, er etnicitetskriteriet, så kan det område ikke klassificeres som en ghetto?
Altså, at etnicitetskriteriet er det afgørende for, om det kan klassificeres som en ghetto eller ej?
Kan ministeren bekræfte det?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-06:
Ja, det kan jeg bekræfte, men jeg kan også bekræfte den anden side af historien, som er, at hvis du har et område, hvor folk er i arbejde, hvor folk har en gennemsnitlig almindelig indkomst, så er man ikke på det, der hedder ghettolisten, uanset hvilken etnicitet man har.
Det gælder eksempelvis i Brøndby Strand, det gælder Blågårds Plads, som spørgeren selv har et nært kendskab til, og det gælder Værebroparken og en lang række andre områder, hvor der er mere end 50 pct. med ikkevestlig baggrund, men hvor man især har en høj beskæftigelse.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-04-06:
Problemet med den her ghettopakke er jo, at FN har kritiseret den.
Beboerdemokratier har kritiseret den.
Nærmest alle, der overhovedet har beskæftiget sig med det område, har kritiseret det her.
Og nu nævner ministeren i sin tale, at man vil gøre op med arbejdsløshed, og at man vil bekæmpe kriminalitet.
Så vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren kan pege på det konkrete tiltag i ghettopakken, der skal sikre, at man bekæmper arbejdsløshed, altså får flere mennesker i arbejde.
Hvor i ghettopakken er der konkrete tiltag, der skal få flere folk i arbejde?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-06:
Da vi vedtog parallelsamfundspakken i sin helhed, var der penge til at sikre beskæftigelsesindsatser i de her boligområder.
Men det, der selvfølgelig også er på spil, er, at hvis man har for høj en beskæftigelse, så risikerer man jo at komme ind på listerne.
Og det, vi bare kan se, er – jeg forstår godt, at spørgeren er uenig i det her med det udgangspunkt, spørgeren har – at vi bare må sige, at det har virket.
Uanset om man er enig i det, eller om man ikke er, så kan man bare se, at folk er kommet mere i arbejde de seneste 2 år, end de er kommet det i de mange år, der gik forud.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-06:
Jeg tror, der har været et vist håb, da den nye regering kom til, også på boligområdet, om, at der måske kunne være en anden boligpolitik end den, som Liberal Alliance stod i spidsen for, og der må vi jo så konstatere, at indtil nu kan man kun være blevet skuffet.
Jeg havde f.eks. håbet, når man ser på den nye ghettoliste, og når man ser på marginalerne, og når vi har Solbakken i Odense, hvor man har gjort en indsats, og hvor der i statistikken er én kriminel for meget, så man boner ud i forhold til at blive stemplet som en hård ghetto, at man kunne have fundet en eller anden politisk løsning med det parlamentariske grundlag, der ligesom kunne komme frem til, at så hårde behøver man ikke at være, for det område er i proces, og at man derfor skulle finde på noget, der kunne vise lidt mere menneskelighed end den kolde statistik.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren: Er Solbakken i Odense et parallelsamfund, og er det ikke rimeligt, at man fandt en mindelig løsning, så man ikke skulle afvikle 60 pct. af de almene familieboliger dér?
Signe Munk (SF), 2021-04-06:
Tak for ordet.
Jeg skal bare forstå en ting.
Ordføreren har lige indgået en aftale om forskningsreserven, som ikke indeholder en prioriteret krone til hverken atomkraft eller specifikt til kernekraft.
Så skal jeg bare forstå, hvis det er Nye Borgerliges politik, hvorfor har Nye Borgerlige så netop indgået en aftale, som fordeler massevis af forskningskroner, hvor der ikke er en prioriteret krone til kernekraft?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-06:
Jamen vi synes overhovedet ikke, at sikkerheden omkring atomkraft er løst.
Vi har også noteret os, at de atomkraftværker af nyere karakter, som er under opførelse, medfører en meget dyr elproduktion.
Så i vores visioner er atomkraft ikke en del af løsningen, heller ikke med de ulykker, man har set i verden.
Det synes jeg også man skal have med i det store spektrum, nemlig at der er et sikkerhedsspørgsmål.
Det er også for langsomt at opføre nye atomkraftværker.
Der er det altså meget hurtigere at tage nogle beslutninger om, at man opfører vindkraft og solceller, og så skal vi blive rigtig dygtige til at spare på energien.
Energibesparelser skal ikke glemmes i en eller anden debat om vedvarende energi eller atomkraft.
Og der er stadig væk ikke noget ur på.
Igen, når jeg rejser mig op, er tiden gået.
Jeg tror, det er atomkraft, der leverer strøm her.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-06:
Anerkender ordføreren, at der er behov for en backupforsyning, som ikke baserer sig på vedvarende energi, altså at man ikke kan udbrede det på verdensplan med hundrede procent vedvarende energi, uden at man har en backupforsyning, som ikke består af vedvarende energi?
Og hvis ordføreren er enig i det, hvad skal så levere den?
Altså, det kan jo være atomkraft, det kan være kulkraft og andre former for fossil energi.
Hvad forestiller ordføreren sig skal levere den backupenergi?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-06:
Hvis man ser på Danmark, så er en mindre mængde af biomasse noget, som vi virkelig skal bruge i spidslast.
Det kunne også være biogas, man bruger i en spidslast.
Det kunne også være en geotermiløsning, som hævede temperaturen til et vist niveau.
Det er sandsynligvis ikke over 100 grader.
Så jeg kan sagtens se, at der er andre løsninger.
Og så synes jeg, at vi har masser at byde på i Danmark i forhold til at være med til at udvikle andre løsninger end atomkraft.
Mona Juul (KF), 2021-04-06:
Tak for det, tak for ordet, og tak til forslagsstillerne for beslutningsforslaget.
Oliekrisen gav politisk stof til eftertanke, og man gik i gang med at undersøge mulige alternativer til olie fra Mellemøsten.
Her var atomkraft absolut en mulighed.
Men ikke uvæsentligt fik uheld og sikkerhedsbrister – vi har hørt om nogle af dem her fra talerstolen, men altså i 1979 ulykken på Tremileøen, i 1986 Tjernobylulykken, og senere kom jo også den japanske ulykke i 2011, som så var efter det her, kombineret med frygt, »Hvad skal væk? Barsebäck!«
– et flertal til at opgive atomkraft, og atomkraft blev taget helt ud af dansk energiplanlægning i 1985.
Siden da har det faktisk været lidt svært at bringe atomkraft på banen, og der har ikke været politisk opbakning, og det er egentlig ærgerligt og måske også lidt dobbeltmoralsk.
Det er ærgerligt, fordi vi dermed udelukker en potentiel energikilde i en tid, hvor vi for alvor arbejder på at droppe sort energi, og det er dobbeltmoralsk, fordi vi jo ikke har problemer med at købe energi produceret på udenlandske atomkraftværker.
Men jeg er heller ikke sikker på, at vi endnu er klar til at tænke atomkraft ind i vores energiplanlægning.
Ikke bare er der mange følelser på spil, men vi har heller ikke den viden og dialog, der skal til.
Den findes, men ikke rigtig i dansk regi.
Derfor mener Konservative, at det første sted at starte er at fjerne eventuelle barrierer for forskning og at få noget viden på bordet.
Der er sket meget siden 1985, og FN's klimapanel peger jo også på kernekraft som en af de kilder, der skal være med til at skabe uafhængighed af olie og kul og forhindre store klimaforandringer.
Og ja, her gik jeg så over til at tale om kernekraft i stedet for atomkraft, og det er, fordi vi selvfølgelig skal have præciseret, at det for os umiddelbart kun er thoriumteknologi, der kan være på tale, ikke øvrige atomkraftteknologier, simpelt hen fordi thorium selvfølgelig frembringer mindre restaffald og ikke kan anvendes til kernevåben.
Konservative mener således, at vi absolut gerne arbejder mere teknologineutralt og ikke kun ser på sol og vind som vedvarende energiformer.
Men lad os nu allerførst få noget debat, lad os allerførst få noget viden, inden vi begynder at kalkulere kernekraft ind i vores fremtidige energiplaner.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-06:
Tak for det.
Vi stemmer for beslutningsforslaget, fordi vi synes, det er godt, at det åbner for, at brugen af atomkraft kan indgå i den danske energiplanlægning.
Der står jo ikke, at det skal indgå, der står, at det kan indgå.
Det vil sige, at man kan tage hensyn til alle de forbehold, man måtte have, og afveje dem, og så kan man vælge ikke at bruge det, hvis man f.eks. synes, at det er for dyrt.
Der er mange, der har sagt, at det er alt for dyrt med atomkraft.
Jamen så skal vi da ikke bruge det – det er da fuldstændig korrekt – hvis det er alt for dyrt.
Men hvis det er den billigste og den bedste løsning til at sikre, at den resterende del af vores strømproduktion i Danmark, som ikke kan leveres af vind og sol, også kan være CO 2 -neutral – hvis det er det – så bør vi da have dette »kan« med i dansk energiplanlægning, altså at vi kan bruge det.
Der er jo ingen, der siger, at det nødvendigvis skal være en produktion, der skal foregå i Danmark.
Danmark leverer grøn strøm og kommer til i endnu højere grad at levere grøn strøm til hele verden via vores vindmøller.
Når vi ikke kan bruge den grønne strøm, køber andre lande fra os, og så lever de op til deres målsætninger via produktionen af grøn strøm i Danmark.
Vores energiø hænger kun økonomisk sammen, fordi vi ved, der er en efterspørgsel fra andre lande efter den grønne strøm, som kommer til at gå hen over energiøen.
På samme måde kan vi jo også, når vi har behov for grøn strøm, i stedet for at fyre biomasse af i Danmark købe den grønne strøm fra lande, der har atomkraft som strømkilde, og på den måde leve op til vores forpligtelser.
Kodeordet her er »kan«, ikke »skal«, og det er derfor, vi stemmer for det her beslutningsforslag.
Vi synes, det er hovedløst, at vi har afskrevet muligheden for at lade atomkraft indgå i energiproduktionen i Danmark.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-06:
Tak for talen.
Jeg er jo ikke overraskende fuldstændig enig med ordføreren i de betragtninger, ordføreren gør sig, om, at det er tåbeligt, at vi i hvert fald ikke har den mulighed.
Selvfølgelig skal vi da vurdere den på alle parametre med hensyn til pris og sikkerhed, og om det nu passer ind i vores elforsyningssystem.
Så tak for opbakningen til forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-06:
Tak for beslutningsforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-06:
Jeg vil gerne høre, om Liberal Alliances holdning stadig væk er, at der kan ligge et atomkraftværk i Anders Samuelsens baghave, som han tidligere har udtalt.
Dengang boede han i Horsens, og der var jeg som valgt i Østjylland meget bekymret ved, at han ligesom arbejdede for, at vi skulle have et atomkraftværk i Østjylland.
Det kunne også være, at ordføreren kunne svare på, om Anders Samuelsen er flyttet siden.
For så kunne det jo være, at det er et andet sted i landet, det atomkraftværk skal ligge.
Men er det stadig væk med i optikken, at et atomkraftværk kan ligge i Anders Samuelsens baghave, som har tidligere har udtalt fra Folketingets talerstol?