Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-02:
Tak til Danske Folkeparti for forslaget, som pålægger regeringen at sikre det nødvendige lovgrundlag inden udgangen af 2025, så statsborgerskab tildelt udlændinge fra og med 2016 skal genbekræftes.
Ifølge forslagsstillerne skal alle, der har fået tildelt statsborgerskab fra med 2016, have genbekræftet statsborgerskabet ved at bestå en ny dansk indfødsretsprøve, og myndighederne skal gennemgå deres strafferetlige forhold for at vurdere, om de stadig bør opretholde dansk statsborgerskab.
I det omfang, at internationale konventioner er i vejen for en gennemførelse af beslutningsforslaget, ønsker forslagsstillerne, at Danmark enten opsiger eller begrænser sin tilslutning til de respektive konventioner.
Jeg må nok sige med det samme, at vi fra regeringens side ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Som forslagsstillerne også selv peger på, skyldes det, at en gennemførsel af forslaget vil forudsætte, at Danmark udtræder af statsborgerretskonventionen.
Det ønsker regeringen, som det er velkendt, ikke at gøre.
Vi vil derimod arbejde for at styrke det regelbaserede internationale samfund.
Vi skal senere i dag behandle et andet beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, som også handler om frakendelse af indfødsret for enhver overtrædelse af straffeloven, og jeg vil derfor fokusere på den del af forslaget, der handler om en såkaldt oprydning af sager fra og med 2016.
Vi stiller allerede i dag mange og også strenge krav til udlændinge, der søger dansk statsborgerskab.
Det gælder ikke mindst krav vedrørende kriminalitet, danskkundskaber og kendskab til dansk kultur, historie og samfund.
Derudover foretages et supplerende kriminalitetstjek 2 år efter vedtagelsen af et lovforslag om indfødsrets meddelelse.
Dette er blevet foretaget siden 2018.
Dengang blev der også foretaget såkaldte engangsforanstaltninger, hvor alle, der havde fået dansk indfødsret med naturalisation i perioden mellem 2014 og 2018, blev tjekket.
I den forbindelse undersøges det, om ansøgeren har fortiet oplysninger om strafbare forhold ved erhvervelse af statsborgerskabet.
Er det tilfældet, kan der rejses en sag om frakendelse af statsborgerskab på baggrund af svig.
Vi går i dag langt for at sikre, at det er de rigtige personer, der får statsborgerskab, og sådan skal det selvfølgelig også være, for vi er jo enige med forslagsstillerne i, at dansk statsborgerskab er noget ganske særligt.
Lad mig i den forbindelse minde forslagsstillerne om, at skiftende regeringer over de sidste mange år løbende har strammet op på de krav, der stilles til ansøgere.
Jeg er enig med spørgeren i, at statsborgerskab historisk er blevet givet lemfældigt, men ikke siden 2016.
Det er i sagens natur ikke en opfattelse, jeg deler.
Når det kommer til spørgsmålet om betinget statsborgerskab, skal man selvfølgelig kunne frakendes sit danske statsborgerskab, hvis man begår meget grove forbrydelser.
Det er også det, der er tilfældet i dag.
Det betingede statsborgerskab, som forslaget er udtryk for, vil, tror jeg,
reelt være med til i et vist omfang at udhule en ordning, som der er i dag.
Jeg vil jo selvfølgelig ikke afvise det fuldstændigt; der kan være fornuft i det, men det kræver grundlæggende meget store forandringer bl.a. af grundloven og i hvert fald noget, der er mere vidtgående end det, som man kan vedtage med et beslutningsforslag.
Vi mener, at det er fornuftigt, at det danske pas, man får, når man som ny statsborger har været igennem den proces, der er, også betyder noget; det vil sige, at det ikke er noget, som man mister umiddelbart, eller som kan frafalde på baggrund af relativt små forseelser, eksempelvis i forhold til færdselsloven eller andre ting.
Men vi er selvfølgelig enige i, at når det kommer til grov kriminalitet, som er skadelig for samfundet som helhed, bl.a. terrorvirksomhed, så skal der være mulighed for at frakende tildelte statsborgerskaber.
Tak for ordet.