runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DD), 2025-04-22:
Nej, og det er også det, der er bekymrende – også, når vi jo har været vidne til, at en tidligere medarbejder har stået frem i Ankestyrelsen.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren, hvordan ordføreren synes regeringen har tacklet hele det her spørgsmål omkring adoption.
Synes ordføreren, at ministeren har taget nogen som helst initiativer til at finde nogen som helst løsninger?
Jeg tænker bl.a. på fremtidige adoptioner, og såfremt man skal have det, skal der netop være et fuldstændigt sikkerhedsnet omkring de ting.
Men ikke engang det har ministeren jo taget initiativ til drøftelse af.
Så er der jo hele den juridiske kulegravning, som vi netop har et flertal for i Socialudvalget.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre Liberal Alliances ordfører, hvad ordføreren tænker om regeringens måde at handle på på det her område.
Katrine Daugaard (LA), 2025-04-22:
Jeg er simpelt hen så ked af, at ordføreren ikke har hørt efter, hvad der faktisk blev sagt i Korea, for det er sådan, at vi har adopteret fra Sydkorea helt frem til 2022.
Det stoppede vi først med, fordi Danish Korean Rights Group adviserede ministeriet om, at vi stadig væk havde gang i adoptioner fra Holt International, som jeg også ved at ordføreren hørte mange grimme historier om, hvor de netop havde sådan nogle fødselshjem, hvor de narrede børnene fra forældrene.
Det var helt frem til 2022.
Det er også i vores undersøgelse af adoption kommet frem, at vi hverken har sikkert samtykke eller domstolskendelser helt frem til 2022.
Så det er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Birgitte Bergman (KF), 2025-04-22:
Tak, formand.
Jeg synes, det, der er problemet her – og det mener jeg virkelig oprigtigt – er, at ordføreren blander fortid og nutid sammen.
Jeg synes, det er hamrende vigtigt for den her diskussion og den her fremtidige debat, som jeg er så optaget af, at sikre et fremtidigt trygt adoptionssystem.
For Det Konservative Folkeparti går ind for international adoption.
Så når ordføreren refererer til det, er det jo noget, der er sket i 1970'erne og 1980'erne, og det var det, vi var ude og høre om i Seoul.
Det er fuldstændig korrekt.
Og der er vi helt enige: Det skal vi have undersøgt; det skal vi til bunds i.
Så mit spørgsmål går nu på: Går Liberal Alliance ind for international adoption, såfremt vi kan lave et trygt og sikkert system?
Og vil Liberal Alliance arbejde for det sammen med Det Konservative Folkeparti?
Katrine Daugaard (LA), 2025-04-22:
Hvis der var noget, vi lærte på vores udvalgstur til Korea, var det jo netop, hvad det udbud og det massive pres, Danmark havde lagt på Korea, havde gjort, i forhold til hvad man gjorde for at skaffe de børn.
Hr. Christian Friis Bach har lige stillet et spørgsmål til Danmarksdemokraternes ordfører, som handlede om forældrene.
Det er hele tiden med synet på forældrene og ikke på børnene, og det er jo det, der er det rigtig farlige her.
Vi kan sagtens hjælpe børnene, også i de lande, de opholder sig i.
Birgitte Bergman (KF), 2025-04-22:
Det, spørgsmålet går på, er jo i virkeligheden, om vi har en verden, som er så god, at vi ikke har børn, der lever på gaden, som er forældreløse, som ingen tager sig af, og som lever på børnehjem.
Har vi virkelig en verden, hvor der ikke sidder millioner af børn derude, som kunne få en rigtig god opvækst her i Danmark?
Børnekonventionen siger jo også, at barnet har ret til omsorg, til kærlighed, en tryg og sikker opvækst.
Så nu prøver jeg bare at vende det lidt på bøtten, nej, vende det lidt på hovedet – jeg er også træt.
Det er jo egentlig det, jeg bare gerne vil høre ordføreren om, når ordføreren står og siger, at der stadig sker kidnapninger og salg af børn på de værst tænkelige måder.
Det må ikke ske; det er vi fuldstændig enige om.
Men lever vi virkelig i en verden, hvor der ikke er børn, der kunne have brug for et dansk trygt og dejligt hjem?
Katrine Daugaard (LA), 2025-04-22:
Så lige nu handler det udelukkende om dem, der så er tilbage på ventelisten.
Det er dem, det her handler om, og derfor handler det her om forældrene og ikke om børnene.
Der må jeg bare sige til ordføreren, også i forhold til det spørgsmål, der blev stillet til Karina Adsbøl lige før, at det ikke er en ret at kunne købe et barn, men at det derimod er en ret, at intet barn bliver handlet.
Rosa Eriksen (M), 2025-04-22:
Tak for ordet.
Vi i Moderaterne har et stort fokus på, at vi gerne vil lave et adoptionssystem, der er sikkert, og vi er enormt glade for den historik, der er, hvor en ansvarlig regering stoppede samarbejdet, da man fandt ud af, at der var knaster.
Men vi mener også, det er forkert at sige, at tingene i det her går for langsomt.
Det er en kompliceret sag, altså det hele er kompliceret, og vi må simpelt hen ikke skynde os at lave hovsaløsninger på det her område.
Så jeg er enormt glad for, at den her solnedgangsklausul er 2 år, så regeringen og Folketinget faktisk kan tage sig den tid, der skal til, for at vi kan lave et ordentligt fremtidigt adoptionssystem.
Tak for ordet.
Katrine Daugaard (LA), 2025-04-22:
Jeg forstår simpelt hen ikke, at man som Det Konservative Folkeparti vil tage den risiko, når vi kender til handel med børn, korruption osv. i nyere adoptionssager, og at man vil tage den risiko af hensyn til nogle forældre, der står på en venteliste, og som ikke engang er matchet med et barn endnu.
Så er man som konservativ villig til at tage den risiko, at der kan foregå handel med børn, af hensyn til forældrene.
Birgitte Bergman (KF), 2025-04-22:
Det er meget, meget vigtigt.
Men i dag behandler vi et lovforslag, der handler om, at de 18 par, der står på venteliste, og de børn, som er derude, kan få et match, og det er det, der sker her.
Men der er ingen tvivl om, og det er det, jeg slår fast i min ordførertale, at der er behov for, at vi adskiller fortid fra nutid.
For vi skal kigge ind i et trygt og sikkert adoptionssystem, synes vi i Det Konservative Folkeparti, som sikrer barnets tarv, at der ikke er store penge imellem mellemmænd, og at der så vidt muligt og gerne så meget som muligt er samtykke fra forældrene.
På den måde kan vi sikre et godt, trygt og sikkert adoptionssystem.
Katrine Daugaard (LA), 2025-04-22:
Jeg ved snart ikke, hvor jeg skal starte.
Konservative er jo et parti, som man i hvert fald kender som værende et parti, der går meget op i lov og ret, hårde straffe osv.
Derfor undrer det mig simpelt hen, at ordføreren kan være positiv over for sådan noget lovgivning her, når ordføreren jo netop f.eks. har befundet sig i Korea og siddet over for mødre, der er blevet frataget deres børn.
Så kan det godt være, at det har været tilfælde, der ligger tilbage i 1970'erne, men det undrer mig, når nu der ikke har været et eneste barn, der er blevet adopteret fra Korea helt frem til 2022, som er kommet hertil på ægte papirer.
Alle sammen er kommet hertil på falske papirer.
Det har Ankestyrelsen selv konkluderet i deres undersøgelser om Korea.
Gør det ikke indtryk, at sådan noget som det her foregår i nyere tid?
Rosa Eriksen (M), 2025-04-22:
Helt ærligt, jeg vil ikke se igennem fingre med noget.
Hvis der er nogen, der nøler i den her proces, så er det da oppositionen.
Det handler da om, at der er nogle lobbyorganisationer, som står bag jer, og som I har lovet noget, som I gerne vil holde.
Vi vil gerne i gang, pengene er der, vi lavede aftalen, I skrev under, så lad os nu få den historiske undersøgelse for de adopteredes skyld og for dem, der gerne vil kende deres historie, i stedet for det her teater.
Katrine Daugaard (LA), 2025-04-22:
Det kan man så godt uden at undersøge samtlige sager, men det er en anden diskussion.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvor mange ulovlige adoptioner mener ordføreren så det er acceptabelt at vi ligesom ser igennem fingre med i forhold til at fortsætte med adoptioner?
For den tidligere minister Pernille Rosenkrantz-Theil sagde jo, at vi ikke kan være sikre på, at der ikke stadig kommer børn til Danmark med den her lovgivning, vi behandler i dag og også behandlede for et år siden.
Vi kan ikke kan vide os sikre på, at der ikke er ulovligheder i de her adoptioner.
Rosa Eriksen (M), 2025-04-22:
Det er svært at svare kort på det.
Jeg mener, at den undersøgelse, som oppositionen efterspørger, vil kræve, at man åbner alle sager, for du kan ikke lave en juridisk undersøgelse og sige: Jer 5.000 herovre eller jer 5.000 derovre undersøger vi ikke.
Så vil der komme huller.
Det er det, der vil ske, hvis man kun tager nogle af sagerne.
Jeg mener, det er den rigtige vej at gå at lave den her historiske undersøgelse, og hvis nogen i PAS-opgaven eller i den undersøgelse bliver bekendt med, at der er noget lovgivning, der er blevet overtrådt, så kan de søge via det civile retssystem, og det synes jeg endelig de skal gøre, hvis der er sket ulovligheder.
Katrine Daugaard (LA), 2025-04-22:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordførerens mening er, i forhold til om ordføreren synes, at det er fuldstændig ligegyldigt at undersøge egne myndigheders ageren med alle de sager, der trods alt har været fremme i pressen, f.eks. whistleblowere fra Ankestyrelsen og masser af mødre, der både har kontaktet en statsminister, Ankestyrelsen og andre myndigheder med informationen om, at de ikke har givet samtykke i forhold til de børn, der befinder sig i Danmark.
Synes ordføreren, det er vigtigt, at vi får undersøgt, om myndigheder også har vendt det blinde øje til eller har svigtet deres ansvar og de konventioner og den lovgivning, som vi jo er forpligtet af i forbindelse med de adoptioner, der har været foretaget?
Rosa Eriksen (M), 2025-04-22:
Jeg kan næsten ikke være i, at man bliver ved med at sige »alle de adopterede«.
Der er nogle foreninger, der råber meget, meget højt.
Der er omkring, jeg ved ikke, hvad det præcise tal er nu, men lad os sige 1.000, der har søgt om PAS-rådgivning, og det vil sige, at der er 19.000 adopterede i Danmark lige nu, der ingenting siger.
Kunne det være, fordi de gerne vil leve et liv i fred og ro?
Den her debat kommer til at handle om alle adopterede, der er kommet til Danmark.
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Der er nogle, der har et talerør, der er nogle, der har behov for det her, der er nogle, der ved, at der er sket noget, men I kan simpelt hen ikke tale på alle adopteredes vegne.
Det giver ingen mening.
Karina Adsbøl (DD), 2025-04-22:
Men det hænger fuldstændig sammen; det gør det jo.
Den juridiske undersøgelse, som hele oppositionen har efterspurgt i flere år efterhånden, kunne man jo have sat i gang.
Men regeringen spænder ben; regeringen vil jo ikke have undersøgt det til bunds.
Det er jo det, som alle de adopterede efterspørger.
Det kan man levere på.
Det er et kæmpestort ønske fra hele oppositionen og dem, det drejer sig om, så vi kan få sandheden at vide.
Det vil regeringen ikke.
Regeringen vil ikke indkalde til nogen drøftelser omkring det her.
Så jo, regeringen smøler på det her område.
Rosa Eriksen (M), 2025-04-22:
Nej, det mener jeg bestemt ikke.
Jeg ved, at den tidligere minister har afsøgt muligheden for et nordisk samarbejde, men fordi der har været så mange problemer, også i de andre lande, med det her, har det ikke været muligt at etablere et samarbejde i de nordiske lande.
Og det er jo det, vi skal tage os tid til nu, netop at finde et system, der virker.
Så jeg synes, der skal lidt realisme ind i debatten her.
Vi taler om, hvor forfærdeligt det er, at der er blevet overtrådt nogle lovgivninger, og samtidig siger de samme, at det går for langsomt.
Det hænger simpelt hen ikke sammen.
Det er heller ikke os, der skal finde på det nye adoptionssystem.
Jeg ikke kompetent eller dygtig nok til jura til at gøre det.
Vi skal have nogle eksperter på banen, der kan hjælpe os med det her.
Karina Adsbøl (DD), 2025-04-22:
Nu læste jeg lige en beretning fra den 22. oktober 2020 fra Socialudvalget, som netop handler om fremtidig adoption, i forhold til hvordan man skal sikre det.
Det er så en beretning fra 2020, og man må sige, at i forhold til det er der jo ikke sket meget siden.
Når vi nu taler om det og også har fået den viden frem, vi har nu, handler det jo om, såfremt der skal være fremtidig adoption, og det kan jeg høre at der er nogle der gerne vil have, at man skal have lavet et meget, meget godt sikkerhedsnet, så man i hvert fald ved, at der fuldstændig sikkert er et samtykke fra forældre, hvis de opgiver et barn til adoption.
Det ved vi ikke i dag, og det var jo også det, børne- og undervisningsministeren på daværende tidspunkt var ude at sige.
Så når man står med en beretning her fra 2020 og ser på det forgangne år i forhold til det, er det så ikke sløseri fra regeringens side, at der ikke er indkaldt til noget som helst på området?
Mads Olsen (SF), 2025-04-22:
Jeg er jo helt enig i det første, ordføreren siger, nemlig at det selvfølgelig har en betydning, hvad man siger i Folketingssalen.
Jeg håber, at jeg husker rigtigt.
Nu er det jo set på natten, så ordføreren må korrigere mig, hvis jeg tager fejl.
Er det ikke rigtigt, at domstolene, når de skal se på retssager, også skeler til, hvordan den offentlige debat har været, når de skal lave vurderinger af, om noget passer ind i lovens bestemmelser?
Så kigger man vel også på, hvordan den offentlige debat har været, og kigger på, hvad politikernes intention har været i Folketingssalen – eller er det mig, der husker helt forkert?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-22:
Nu skal jeg jo ikke anerkende, jeg har begået en fejl, for vi behandler ikke Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Der var intet problem i forhold til studenterpræster; det kunne bare køre videre som hidtil.
Men vi fik lukket ned for bederum.
Det vil Socialdemokratiet så ikke være med til.
Det synes jeg er ærgerligt.
Så det bliver en mildest talt meget letkøbt og, synes jeg også, lidt pinagtig og febrilsk kritik, som fru Trine Bramsen fremfører her i Folketinget i dag.
Christina Egelund (M), 2025-04-22:
Først og fremmest er jeg sådan set glad for, at hr. Mikkel Bjørn anerkender, at et forbud ikke i sig selv løser de problemer, som jeg tror vi er enige om skal løses.
Så tak for det.
Det vil jeg i hvert fald gerne trække tilbage, hvis jeg skulle have sagt det.
Det ville have været meget ulig mig at sige det.
Jeg er sådan set glad, hvis vi er enige om, at så unuanceret er verden ikke.
Så har jeg bare et retorisk spørgsmål.
Det er sådan set interessant at høre, synes jeg, også fra de partier, som støtter beslutningsforslagene, hvordan man stiller sig til spørgsmålet om universitetspræster.
Det synes jeg også kunne være en spændende del at få op i den her debat, så det må jeg håbe at nogle af ordførerne vil gribe.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-22:
Jeg vil egentlig bare anholde den påstand, som ministeren kommer med, om, at oppositionspartierne her, der støtter det her beslutningsforslag, har en eller anden forestilling om, at det her beslutningsforslag vil realisere guds rige på jord.
Det har jeg ikke hørt nogen oppositionspartier i dag påstå, men det er egentlig bare en række partier, der ønsker at stå fast på det helt principielle synspunkt, at vi ikke har offentligt finansierede bederum på vores offentlige uddannelsesinstitutioner, lige så vel som at vi har et forbud mod at køre 200 km/t på motorvejen.
Så kan man spørge: Løser det alle problemer med folk, der kører for stærkt på motorvejen?
Nej, det gør det givetvis ikke, men derfor har vi stadig væk et forbud, fordi vi står fast på det principielle synspunkt, at det er forkert, og det er for farligt at køre 200 km/t på motorvejen.
Så siger ministeren det her med den offentlige trappe, og at der er folk, der er blevet rykket ud i det offentlige rum.
Ja, det er jo en god ting, for så kan vi se, hvad der foregår, og så kan ledelsen rent faktisk skride ind over for det, der foregår.
Christina Egelund (M), 2025-04-22:
Jeg synes ikke, at det her skal blive en strid om, hvorvidt der er tale om kortlægning eller afdækning.
Det er to forskellige ting.
Kommissionens medlemmer har været ude og se nogle ting og klart dokumenteret problematiske forhold.
Jeg afviser ikke, at der er problemer – tværtimod.
Det er også derfor, at jeg bakker f.eks. Syddansk Universitet op i, at de har lukket de bederum, hvor der var problemer.
Det synes jeg var klogt og rigtigt.
Jeg bakker Københavns Universitet op i, at de har ryddet de rum, som jeg tror er dem, der er blevet dokumenteret af Kommissionens medlemmer, og at de ryddet op i de forhold, der var.
Det er jo en klar anerkendelse af, at der er og har været problemer.
Susie Jessen (DD), 2025-04-22:
Så vil jeg også gerne lige spørge til det her med problemets omfang, for jeg mener i virkeligheden, at et islamisk bederum på en uddannelsessituation er et for meget.
Der er nogle medlemmer af Kommissionen for den glemte kvindekamp, nemlig Lene Kühle, Thomas Hoffmann og Sofie Danneskiold-Samsøe, som har afdækket bederummene i forbindelse med kommissionens arbejde.
Der er en hjemmeside, hvor der ligger billeder af alle de her forskellige bederum.
Det er et spørgsmål om ord – er det så en afdækning, eller er det en undersøgelse, eller hvad er det?
Svaret er jo, at vi har dokumentation på, at der er islamiske bederum i Danmark.
Det er jo sådan, det er.
Så hvor mange skal der til, før det bliver et problem?
Christina Egelund (M), 2025-04-22:
Jeg må indrømme, at jeg ikke er ekspert udi islamisk bønsaktivitet, men i det omfang, at spørgeren har ret i det, og at en islamisk bønsaktivitet i sig selv medfører kønsopdeling, er det da klart, at det er stærkt problematisk.
Så er der jo så den enkeltes bøn, altså der, hvor den enkelte – og det er, synes jeg, ligegyldigt, om man er muslim, kristen, hindu eller noget tredje – går ind et sted og på en eller anden måde tænker på Gud for sig selv helt stilfærdigt.
Det synes jeg er uproblematisk.
Men det er klart, at der, hvor det handler om indoktrinering, religiøs forkyndelse, kønsopdelt udøvelse og social kontrol, er det stærkt problematisk, og det er jeg meget enig i at vi skal slå ned på.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-22:
Nu er spørgerunden jo blevet vendt lidt om, men jeg skal da gerne redegøre for Dansk Folkepartis synspunkt og sige, at Danmark er et kristent land, og vi skal stå fast på vores kristne traditioner.
Og ifølge grundloven har kristendommen en særstatus til også at kunne gøre sig gældende i det offentlige rum.
Det gælder ikke andre regioner.
Det er det udgangspunkt, vi står fast på, og det er også det udgangspunkt, der er inkorporeret i Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Christina Egelund (M), 2025-04-22:
Tak for det.
I forhold til det første vil jeg høre, hvad det så er, man ville undersøge.
Altså, det er en ren opdatering af den kortlægning, som blev foretaget i 2017.
Uden at jeg sådan kan huske den præcise ordlyd i hovedet, og det kan vi helt sikkert sende over, så handler det om at blive kloge på problemets omfang: Hvor mange institutioner – og det er jo så på børne- og undervisningsministerens område – har rum af den her type, og hvordan bliver de anvendt?
Det er jo det, der foregår inde i rummet, som er problematisk, og det er det, vi gerne vil være klogere på.
Hvem snakker vi så i øvrigt med?
Der kan jeg så bedst tale på mit eget ministeriums område.
Altså, vi taler, jeg taler løbende med de videregående uddannelsesinstitutioners ledelser om det her, og hvordan man går til det.
Derfor er jeg også glad for, at man fra Danske Universiteters side ikke bare på papir – men også på papir, altså at man har lavet en erklæring – men også i handling faktisk har udvist handlekraft og ansvar i forhold til at løse de konkrete problemer.
Mads Olsen (SF), 2025-04-22:
Jeg vil bare starte med at takke ministeren for lige at opklare, hvad den her mystiske samtale indeholdt.
Det er meget rart, når man ikke var inviteret.
Jeg vil også bruge anledningen til at spørge ind til nogle lidt andre ting, nemlig i forhold til det, man vil spørge uddannelsesinstitutionerne på børne- og undervisningsområdet ind til.
Handler det om præcis samme spørgsmål, eller er det også det her med, hvad det er for nogle værktøjer, de efterspørger?
Eller hvad er det, det drejer sig om?
Det andet er: Hvis man ikke gør det, har man så en anden dialog med nogle andre om, hvad det er for nogle ting, man efterspørger konkret til at håndtere det her problem?
Og det tredje er: Kommer det her til at være noget, hvor regeringen bare siger, at sådan bliver det, eller kommer vi til at blive inviteret til en drøftelse, hvor vi også kan komme med vores idéer?
Det er bare lige for at få et overblik over processen, når vi nu alligevel er her klokken sent.
Så kan vi lige så godt stille alle de spørgsmål.
Christina Egelund (M), 2025-04-22:
Jeg vil bare gentage, at jeg ikke synes, vi her sådan skal stå og freestyle om, hvad nogle tror eller mener, eller hvad man tror man kan huske der står i en konvention.
Det synes jeg skal undersøges på en seriøs og ordentlig måde.
Jeg er enig i, og det sagde jeg sådan set også i hele den tidligere behandling, at negativ social kontrol, kønsopdelte aktiviteter og religiøs forkyndelse ikke hører hjemme på en uddannelsesinstitution.
Det er vi enige om.
Spørgsmålet er, hvordan man løser problemet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-22:
Sådan som jeg husker menneskerettighedskonventionen, står der ikke, at vi skal stille nogle lokaler til rådighed.
Men jeg skal selvfølgelig nok spørge justitsministeren.
Så læser han den igennem, og så siger han det samme: Der står ikke noget om nogle lokaler, der skal stilles til rådighed.
Og så har vi jo i hvert fald to partier, både Venstre og SF, som kommer til at stemme for, og så er vi i mål, og det er dejligt.
I forhold til det med, at det så foregår andetsteds, vil jeg sige: Ja, det er så, fordi vi skulle have gjort det her for 18 år siden og så være begyndt at have en lang dialog.
Nu kommer vi til at slås med det i 25 år fremadrettet.
Men virkeligheden er jo, at det her handler om at forbyde bederummene.
Så kommer det så til at være under trapperne, og så må vi jo også lave et beslutningsforslag om, at man ikke må bede under trapperne, og så kan det faktisk være, at Menneskerettighedskommissionen vil være sure til den tid.
De bliver det helt sikkert ikke på grund af bederum.
Christina Egelund (M), 2025-04-22:
Jeg vil bare sige, at ministeren mener ikke noget om, hvad der står i en konvention.
Jeg tror, jeg vil citere en fremragende forsker, Anja C. Andersen, som på et tidspunkt har sagt – og tillad mig, formand, at bande, for det er så en del af citatet: Viden er fandeme ikke et synspunkt.
I forhold til det andet tror jeg ikke, man skal være naiv om det, selv hvis man måtte ende med at indføre et forbud.
Regeringen afviser ikke at skride til forbud.
Regeringen vælger at følge den anbefaling, som er en del af kommissionens rapport, nemlig at få opdateret den rapport fra 2017, som kortlægger det her.
Vi afviser ikke at skulle præsentere andre tiltag.
Jeg tror bare ikke, man skal være naiv omkring, at hvis man forbyder et rum, så forsvinder social kontrol.
Man kunne jo se det i forlængelse af, at SDU lukkede deres bederum, hvilket jeg synes var fremragende, jeg bakker varmt op om den beslutning.
Man kunne bare se, hvad der skete et par dage efter: Så står der nogle studerende frem og siger: Nu må jeg så foretage min bøn under en trappe.
Det er jo et udtryk for, at problemet ikke handler om rummet, men det handler om aktiviteten.
Susie Jessen (DD), 2025-04-22:
Jeg er glad for, at der er åbnet op for en masse nye emner her.
Det er rigtig fint.
Jeg hørte tidligere ministeren sige det her med, at kønsopdelte aktiviteter ikke hører hjemme på en uddannelsesinstitution.
Den islamiske bøn er jo pr. definition kønsopdelt, så den hører vel ikke hjemme på en uddannelsesinstitution.
Det vil jeg gerne have svar på, for man kan ikke lave sammenblandet bøn i forhold til islam, så den vil pr. definition altid være kønsopdelt.
Det vil jeg gerne have svar på.
Trine Bramsen (S), 2025-04-22:
Jeg har ikke på noget tidspunkt sagt, at beslutningsforslag ikke bliver til noget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-22:
Tak for det.
Og tak til ordføreren.
Det er mere, fordi ordføreren jo brugte det bedste af en time sidst på at sige, at beslutningsforslag ikke bliver til noget, og derfor – fordi det var et beslutningsforslag og det ikke blev til noget – kunne man ikke rigtig forholde sig til det.
Det er så heller ikke blevet til noget.
Det er også bare spild af tid hernede, eller hvordan var det?