runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dan Jørgensen (S), 2020-01-31:
Jeg tror, at jeg med al respekt må sige til alle, der i dagens debat måtte have lyst til at stille spørgsmål, der centrerer sig om datoer, at dem har jeg ikke tænkt mig at komme med så mange af.
Men forsikringer om, at vi arbejder så hurtigt, vi kan, og at tingene kommer til at gå stærkt, kan jeg give.
Jeg deler sandelig også utålmodigheden.
Jeg er meget, meget glad for, at vi nu skal have et borgerting.
Det var Alternativets idé, det var dem, der bragte det på bane, og vi har taget ideen til os.
Nu er vi så i gang med at tale med nogle af de samme eksperter, interessenter og borgere, som I har talt med i udvalget, for at få det skruet så godt sammen som muligt.
Så det er også lige på trapperne.
Mette Abildgaard (KF), 2020-01-31:
Tak for det.
Og tak for ministerens tale.
Jeg har gået og overvejet lidt, om man har indført begrænsninger på kaffen ovre i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet, for jeg synes ikke, at den sådan sidder løst på hverken ministeren eller ministeriet.
Jeg synes ikke, det er så meget, at vi sådan bliver inviteret over til kaffe.
Det er jo ikke kaffen i sig selv, jeg ønsker at komme for; jeg ønsker at komme, for at vi kan komme lidt videre.
Jeg prøver ikke at lokke nogen dato ud af ministeren, men jeg kunne egentlig godt tænke mig at prøve at høre lidt om det her med samspillet mellem klimapartnerskaber og klimahandlingsplan, eller er det klimahandlingsplaner?
Det er enormt svært for os politisk at forberede det arbejde, vi skal i gang med, når vi overhovedet ikke har nogen idé om, hvordan hele setuppet bliver.
Og vi vil egentlig gerne bruge den tid, vi har nu, så konstruktivt som muligt på at forberede os, så vi er fuldstændig klar, når ministeren får kaffe på kanden på et tidspunkt.
Så kan ministeren prøve at gøre os en lille smule klogere på den proces, vi står over for, og hvordan tingene skal tænkes sammen?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-31:
Tak for det.
Derfor har jeg bare lyst til at spørge, hvilke overvejelser ministeren gør sig i forhold til det politiske landskab, han skal navigere i.
Der er jo ingen tvivl om, at man har en meget sådan åndeligt formørket socialistisk mulighed til venstre for sig, og så har man et udadvendt, innovativt fremadskuende borgerligt alternativ på den anden side.
Dan Jørgensen (S), 2020-01-31:
Der er mange udfordringer i mit job, og der er også mange glæder.
En af dem er en, jeg ikke havde troet, at jeg skulle opleve, nemlig at skulle kæmpe klimakampen side om side, skulder ved skulder med hr. Morten Messerschmidt, så det ser jeg virkelig frem til, uagtet at jeg selvfølgelig ikke deler hr. Morten Messerschmidts karakteristik af de partier herovre i den her side af salen, som heldigvis støtter regeringen.
Vi glæder os rigtig meget til et samarbejde, og jeg håber selvfølgelig på, at vi kan få lige så brede aftaler, når det handler om, hvordan vi når målene, som vi har fået i forhold til at sætte målene, endda gerne bredere.
Dan Jørgensen (S), 2020-01-31:
Når ikke der er så meget tid til at drikke kaffe, er det netop, fordi jeg ved, at jeg en gang imellem bliver hevet herover og skal svare på: Hvorfor arbejder du ikke hårdere med de andre ting?
Så ja, jeg kan godt få min tid til at gå, men jeg glæder mig meget til at drikke mere kaffe, ikke mindst med ordføreren.
Men spøg til side.
Jeg tror, at et godt udgangspunkt er, at vi kigger hinanden i øjnene og siger, at det her jo er år 0 for klimaloven.
Og det vil sige, at de nye procedurer og de nye årshjul, der kommer til at fungere, og selvfølgelig i særdeleshed det faktum, at vi skal have forhandlet et indikativt delmål for 2025 og dertil knyttet en handleplan, jo er det, der kommer til at være rammen for vores forhandlinger.
Der står også i klimaloven, hvis vi får den vedtaget – det regner jeg sandelig med med den aftale, vi har – at der skal være sektorstrategier.
Så når der er lidt forvirring omkring terminologien, med hensyn til om det er handleplan eller handleplaner, er den mest korrekte måde at sige det på, at der skal være én handleplan, men at der også skal være handleplaner, som så er sektorstrategier – fordi det her jo gerne skal omhandle alle dele af vores samfund.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2020-01-31:
Tak, og tak for en rigtig god tale, hvor ordføreren virkelig også kom omkring den meget komplekse, men jo også superspændende opgave, vi skal i gang med.
Jeg har et lidt konkret spørgsmål, og det er omkring Nordsøen.
Jeg er jo rigtig, rigtig glad for, at man har ændret holdning til den ottende udbudsrunde fra Radikales side, at man ikke længere støtter den, man mener sådan set, den skal stoppes.
Og et af argumenterne har jo været, at man ikke skal fortsætte en olie- og gasproduktion langt ind i 2050'erne, og derfor kommer næste spørgsmål selvfølgelig ud fra alle de skriftlige spørgsmål, jeg har stillet på området: Hvad så med den syvende udbudsrunde, som man jo også har været varm fortaler for tidligere?
Er man også med på at se på den?
Altså at vi ikke kan blive ved med at pumpe olie og gas op af vores undergrund.
Udbuddet har også noget at gøre med det, ikke kun efterspørgslen.
Så hvor står Radikale i forhold til den syvende udbudsrunde?
Tommy Ahlers (V), 2020-01-31:
Tak til ministeren for en god tale.
Det var fantastisk at kunne mærke helt hernede bagest i salen, at der virkelig er passion i det her, og at du virkelig mener det og er dybt bekymret.
Jeg tror, at vi alle deler den bekymring, og det er også derfor, vi har indgået aftalen om klimaloven.
I den aftale står der også, at vi skal i gang med nogle handleplaner.
Vi skal i gang med at handle nu.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge, hvad det er, der holder ministeren tilbage med hensyn til at invitere os over og sige: Det er her, vi står lige nu; det er det forløb, jeg forestiller mig; det er de brikker, vi har at flytte med.
Og i forlængelse af det: Hvornår får vi den invitation?
For vi vil så gerne se ministeren lidt mere.
Dan Jørgensen (S), 2020-01-31:
Jeg så faktisk i dagens presse, at der var lavet en meningsmåling, hvor man spurgte danskerne, om de vil betale, og den glædelige nyhed er, at de sådan set gerne vil betale – et stort flertal vil gerne betale afgifter på flyrejser.
Når man i øvrigt spørger folk, om folk generelt flyver for meget, er der også et flertal, der siger ja, men når man spørger, om de selv flyver for meget, er der også et stort flertal, der siger nej.
Nå, men det her er ikke sagt for at være munter, det er sagt for at nuancere debatten, for man kan selvfølgelig godt vælge at indføre sådan en afgift, hvis formålet er at indhente et provenu, som man så kan bruge til nogle grønne ting.
Det kan vi jo godt diskutere, men jeg tror ikke, man skal – og det beskylder jeg heller ikke ordføreren for – stikke nogen blår i øjnene og at hævde, at det vil have en meget stor adfærdsregulerende effekt.
Derfor tror jeg også, at det allervigtigste, man kan gøre, er at understøtte udviklingen af grøn flytransport, dvs. f.eks. iblandingskrav, dvs. udvikling af de typer brændstoffer, som i fremtiden kan gøre flytransporten mere bæredygtig.
Ida Auken (RV), 2020-01-31:
Som formand for Klima-, Energi- og Forsyningsudvalget kan jeg oplyse, at alle udvalgets partier traditionen tro har stillet denne forespørgsel til klima-, energi- og forsyningsministeren i tilknytning til ministerens klimapolitiske redegørelse
Klimaet er for alvor på dagsordenen i FN, EU og nationalt både i kommuner og regioner, og hver torsdag og fredag står der faktisk ildsjæle foran Christiansborg og ministerierne og minder os om, hvorfor det er så vigtigt, at vi også tager ansvaret inden for murene på Christiansborg.
Størstedelen af Folketingets partier har indgået en aftale om en klimalov, og i løbet af det næste år skal der fastlægges væsentlige milepæle i bl.a. klima- og handlingsplanen, i EU's klimalov og til COP26 i Glasgow.
På den baggrund ser vi frem til ministerens besvarelse.
Dan Jørgensen (S), 2020-01-31:
Tak for det.
Kloden har feber.
Indlandsisen og isen på Antarktis smelter, vandstandene i verdens have stiger, ekstremt vejr er blevet hyppigere og hyppigere, og risikoen for tørke nogle steder og for meget vand andre steder stiger.
Også i Danmark mærker vi forandringerne.
Vi havde en usædvanlig varm sommer i 2018, efteråret 2019 var rekordvådt, og nu står vi i slutningen af en januar måned, som også bliver rekordvarm.
Det er bekymrende for vores klode, og det er bekymrende for Danmark, og det er jo desværre er det triste bagtæppe, vi har denne forespørgselsdebat på i dag.
Alligevel står jeg her og føler en vis optimisme – en optimisme, som bygger på, hvor langt vi egentlig har rykket os i Danmark det sidste år.
Befolkningen har ved folketingsvalget tydeligt givet os et mandat til at rykke på klimadagsordenen, og Folketingets otte største partier har tilsluttet sig målet om at reducere Danmarks udledninger med 70 pct. i 2030.
Og det er godt.
Men det er selvfølgelig ikke godt nok.
Tallene taler deres eget tydelige sprog.
De globale udledninger af drivhusgasser er stigende, og det har de været stort set siden 1970.
Hvis vi ikke handler nu, vil konsekvenserne af klimakrisen kun blive værre, og hvis vi ikke handler nu og handler ambitiøst, kan verdens lande sammen ikke sikre, at klimakonsekvenserne ikke løber løbsk.
Danmark står kun for 0,1 pct. af de globale drivhusgasudledninger.
Ses der isoleret på de reduktioner, vi kan foretage her i landet, så er det selvfølgelig heller ikke nok til for alvor at ændre verden, men ved at gå foran kan vi inspirere andre lande.
Vi kan skabe løsninger i Danmark, som andre kan tage ved lære af og implementere selv, og på den måde kan vi i lille Danmark gøre en langt større forskel end den, de konkrete reduktioner udgør.
Vi har en unik mulighed for at gå forrest og vise resten af verden, at det kan lade sig gøre at reducere drivhusgasudledninger, samtidig med at vi opretholder en sund økonomi, en god konkurrenceevne, et stærkt velfærdssamfund, og at det kan gøres uden at skabe mere ulighed.
Vi er allerede i regeringens korte levetid godt på vej.
Vi har taget vigtige skridt i den rigtige retning.
Særligt vil jeg fremhæve klimalovsaftalen – en aftale, som regeringen har indgået med et meget bredt flertal i Folketinget.
Med klimaloven får vi en stabil ramme om klimapolitikken – det har Danmark manglet.
Det er en ramme, der hviler på en bred enighed om, at vejen frem er klimaambitiøs.
Vi får lovbundne mål på 70 pct.s reduktion i 2030 og klimaneutralitet senest i 2050.
De mål vil være gældende, ikke kun for denne regering, men også for fremtidige regeringer.
Når klimaloven er stemt igennem, kan vi bryste os af, at Danmark har en af verdens allermest ambitiøse klimalove.
Vi har også sikret en historisk grøn finanslov.
Her har vi oprettet Danmarks Grønne Fremtidsfond med en samlet kapacitet på 25 mia. kr.
Fonden skal bidrage til grøn omstilling både nationalt og globalt, den skal støtte udvikling og udbredelse af nye teknologier, omlægning af energisystemer til vedvarende energi og fremme grøn eksport.
Ida Auken (RV), 2020-01-31:
Nu er det snart 7 måneder siden, at vi havde et stort klimavalg.
Danskerne er klar; de tigger og beder om handling.
Virksomhederne er klar; de kommer med forslag på forslag, de tager fat på deres egne udledninger, og de går aktivt ind i de her klimapartnerskaber.
Forskerne har givet os 12 år, og det må jo så snart kun være 11½ år.
Hvad er det, vi venter på?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2020-01-31:
Der er ingen tvivl om, at vi har rigtig, rigtig travlt, og vi må også snart lægge det fra os at stå og snakke om et 70-procentsmål, men snakke om en 70-procentsopgave.
Danmark producerer fossile brændsler, som er med til at smadre vores klima, men det er fraværende i talen, fraværende i papiret.
Så kan ministeren sige noget om vores egen produktion af fossile brændsler i Nordsøen?
Dan Jørgensen (S), 2020-01-31:
Den diskussion, der kører lige nu, handler om den ottende udbudsrunde, og jeg tænker, at det lidt er den, spørgeren også refererer til.
Det er mere generelt, kan jeg forstå på ordførerens ansigtsudtryk.
Det er rigtigt, at vi er en nation, som også er olieproducent.
Vi har – efter bedste hukommelse – tjent omkring 500 mia. kr. siden 1970'erne på det i Danmark, og det er penge, der er gået til at betale udbygningen af det danske velfærdssamfund, og det er penge, der også er gået til at betale den grønne omstilling, vi har været igennem.
Så på den måde må man sige, at det har været vigtigt for os.
Hvor langt ud i fremtiden det fortsat skal være vigtigt og i hvilken grad og på hvilken måde, er jo det, som regeringen er i gang med at undersøge, som ordføreren også godt ved.
Vi lytter til argumenterne, der handler om miljø og klima.
Lige nøjagtig i forhold til 70-procentsmålsætningen vil de her meget lange fremtidsudsigter nok ikke have så meget at sige, men derfor har de selvfølgelig en meget stor effekt i forhold til specielt den målsætning, der handler om klimaneutralitet i 2050.
Signe Munk (SF), 2020-01-31:
Tak for en god tale, minister.
Jeg vil gerne gå lidt ind i en del af redegørelsen, hvor Klimarådet jo kommer med nogle anbefalinger til handlinger, vi kan gøre på klimaets vegne.
Bl.a. tager de fat på flysektoren.
Ministeren leverer også et svar i redegørelsen, men med al respekt og for at blive lidt i flysektorens ordvalg synes jeg, det er en anelse luftigt.
Derfor vil jeg spørge ind til den del.
Det er jo sådan, at jeg antager, at ministeren mener, at det er vigtigt med socialt retfærdige afgifter, og jeg antager egentlig også, at ministeren er opmærksom på, at den grønne omstilling vil koste nogle penge, og derfor vil jeg direkte spørge ind til, om ministeren kunne forestille sig at indføre en passagerafgift, som SF har foreslået, og som kan indbringe den første milliard til klimahandling.
Dan Jørgensen (S), 2020-01-31:
Jamen jeg synes sandelig ikke, vi venter.
Da jeg deltog på COP25 i Madrid i december måned, fik Danmark af de internationale grønne ngo'er prisen for dagens solstråle, ray of the day.
For ikke så mange år tilbage var det en helt anden form for priser, Danmark fik.
Verden derude har lagt mærke til, at vi har sat meget ambitiøse mål.
Vi gør det i den rækkefølge, der også er aftalt i forståelsespapiret.
Vi laver først en klimalov og efter klimaloven sætter vi gang i det arbejde, der skal føre til en klimahandleplan, som jo nu altså også er blevet kodificeret i den aftale, vi har lavet, om netop klimaloven.
Dertil kommer en grøn finanslov, som flere repræsentanter for partier til stede her i dag jo har kaldt historisk grøn og historisk ambitiøs.
Så jeg synes sandelig ikke, vi venter.
Når det så er sagt, deler jeg fuldstændig spørgerens utålmodighed.
Vi skal endnu videre, og det skal gå endnu stærkere.
Anne Paulin (S), 2020-01-31:
Ja, det er S, SF, Radikale, Enhedslisten, Alternativet, Dansk Folkeparti, Venstre og Konservative.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-31:
Tak for det, og tak for en glimrende tale med flere gode pointer og gode forslag, herunder forslaget om en grøn skattereform.
Der er virkelig brug for, at vi laver en reform, så vi ikke overbeskatter lavemissionsbiler og vi ikke overbeskatter brugen af el og overskudsvarme og andet, og så vi beskatter CO 2 mere ensartet.
Så det vil jeg egentlig gerne rose jer for.
Lidt i forlængelse af hr. Tommy Ahlers spørgsmål om Lars Rebien Sørensens kommentarer vil jeg egentlig også gerne spørge lidt ind til det globale udsyn, for Radikale Venstre er jo ikke ligefrem kendt for at være sådan et nationalistisk eller navlebeskuende parti, men for netop at have et globalt udsyn.
En af de gode ting, der er fremhævet i redegørelsen, er jo det her partnerskab, der er mellem Danmark og Kina om at bruge dansk teknologi på deres kulkraftværker, så de bliver mere fleksible og kan skrue op for brugen af vindkraft, når vinden blæser.
Når det er fuldt implementeret, vil det reducere det kinesiske CO 2 -udslip med 200 mio. t, altså mere, end hvad vi nogen sinde kommer til at reducere det danske CO 2 -udslip med, på en billigere og klogere måde.
Mener ordføreren ikke, at vi i højere grad i den kommende klimapolitik i Danmark skal satse på netop den type initiativer, hvor vi hvert år med danske investeringer i udlandet kan reducere CO 2 -udslippet med flere hundrede millioner ton CO 2 i stedet for at fokusere på 4, 5, 6 mio. t CO 2 i Danmark alene?
Ikke at de to ting udelukker hinanden.
Ida Auken (RV), 2020-01-31:
Nej, lige præcis.
Det er jo ikke et enten-eller.
Grunden til, at vi kan sælge vindkraft i verden og hjælpe folk med at styre og balancere kraftværker med vindkraft er jo, at vi hele tiden har ligget foran.
På samme måde mener vi, at vi faktisk er ved at komme rigtig langt i energisektoren.
Nu skal vi have transportområdet med ind, og vi skal have landbruget omstillet.
For at vi kan blive ved med at have noget at rådgive verden om, skal vi jo blive ved med at gå foran.
Men det er godt fanget af ordføreren.
Det drejer sig jo om 0,1 pct. af verdens CO 2 -udledning, så det har kun en effekt, hvis vi kan overtale de andre til at gøre det samme.
Derfor synes vi fra radikal side, at det er ekstremt vigtigt, at erhvervslivet er så meget med, som de er nu, og det handler også om at finde nye løsninger og nye teknologier, og at vi skal lægge afgifterne og reguleringen rigtigt, så vi belønner dem, der går foran.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-31:
Hvis valget står mellem at reducere i udlandet med 200 mio. t CO 2 og ikke indfri klimalovens målsætninger, hvad vil Radikale prioritere, hvis man skal vælge mellem de to?
Er det vigtige at gøre noget ude i den store vide verden eller at leve op til klimaministerens målsætninger?
Ida Auken (RV), 2020-01-31:
Det helt enkle svar er, at det ikke er det valg, vi står med.
Vi står ikke med valget mellem at beslutte, om vi skal gøre noget, eller om de andre skal gøre noget.
Jeg accepterer simpelt hen ikke præmissen.
Vi har både sat penge af til at gøre en indsats med bistand ude i verden, med grønt diplomati og til at gøre noget herhjemme, og det skal tænkes sammen.
Så et enten-eller-spørgsmål af den her slags synes jeg er en forfladigelse fra en ellers klog ordførers side, når vi faktisk står med midler til begge dele og det handler om at få tænkt det sammen.
Ja, det er jo til diskussion, om det har en reel adfærdsregulerende effekt.
Man må sige, at flytransporten er faldet med 11 pct. i Sverige, og det er trods alt også noget, der er værd at se på.
Men det, der har været afgørende for os, var, hvad man brugte provenuet på, altså at de penge, man henter hjem på flyafgiften, faktisk bliver brugt på at lave de grønne flybrændstoffer, som branchen også er begyndt at kigge på.
Det vil jo have en reel klimaeffekt, hvis vi kan tage vindmøllestrømmen og binde den til CO 2 ; brint og CO 2 kan man faktisk lave til et flydende brændsel, man kan flyve på, og så har vi lige pludselig også puttet vindmølleenergi ind i flyene.
Så de penge skal jo bruges der, og det er derfor, at vi ikke bare kommer til at lave en afgiftsskrue, hvis ikke vi sikrer, at det har en klimaeffekt, eller at provenuet bliver brugt på den her måde.
Nu snakker ordføreren om det internationale udsyn, og så bliver jeg jo nødt til at sige, at det eneste land – når ordføreren kigger sig omkring – der ikke har flyafgifter, er Danmark.
Det er faktisk os, der sidder og med et godt dansk ord piggybacker på svenskerne og tyskerne.
Så jeg synes jo egentlig, det er lidt skamfuldt, at vi prøver at trække flytransporten hertil fra de andre lande i stedet for at sige: Selvfølgelig skal vi også have en flyafgift.
Og hvis vi skruer den højt nok op, skal den nok få en adfærdsregulerende effekt, men primært synes jeg, det er vigtigt, at de penge bliver brugt på at få en grøn flytransport.
Så det er rigtigt.
Anne Paulin (S), 2020-01-31:
Tak for det.
Den klimapolitiske redegørelse er en årligt tilbagevendende begivenhed, men heldigvis er der ikke så meget business as usual over 2019, når det kommer til klimadebatten.
For prøv at husk bare et år tilbage til januar 2019, og tænk over, hvor langt vi er kommet siden det udgangspunkt, ikke mindst med klimalovens brede aftale om 70-procentsmålsætningen.
Som socialdemokrat er jeg stolt over at være en del af et parti, som tager klimahandlingen hamrende seriøst, men som demokrat i det hele taget er jeg stolt over at være en del af et dansk Folketing, hvor vi på tværs af så mange partier står sammen om ambitiøse mål.
Det samarbejde får vi i den grad brug for også fremadrettet, for som alle ved, er der meget, der skal gøres, og tiden er knap, og opgaven med grøn omstilling og udvikling er omfangsrig.
Vores energisystem skal omstilles fra et system, hvor det grønne udgør en del af den klassiske energiproduktion, til et system, der udelukkende beror på bæredygtige kilder.
Det kræver energiprojekter af en helt ny skala, og det har vi et ansvar for at de politiske rammer giver mulighed for; at de giver mulighed for innovation og tekniske og kommercielle gennembrud, som er så afgørende for at nå 70 pct.
Samtidig skal vi også blive bedre til at udnytte energien til fulde.
Vi skal energieffektivisere, og vi skal blive langt bedre til at sikre, at de materialer, som vi anvender, er reelt bæredygtige.
Alle disse ting og meget mere er jeg sikker på at vi får masser af lejlighed til at drøfte, når vi skal i gang med klimahandlingsplanerne og den konkrete udmøntning af 70-procentsmålet.
Med det vil jeg gerne læse et forslag til vedtagelse op, som partierne bag klimaloven står bag: Forslag til vedtagelse
»Folketinget anerkender klimaudfordringens alvor og det nødvendige behov for hurtig og ambitiøs handling.
Folketinget noterer med tilfredshed, at Danmark har fået et nationalt mål om at reducere udledningen af drivhusgasser med 70 pct. i 2030 i forhold til niveauet i 1990, og i tillæg hertil senest at opnå klimaneutralitet i 2050 med Parisaftalens 1,5 graders målsætning for øje.
Folketinget noterer, at denne indsats skal ske under hensyntagen til de guidende principper, der er beskrevet i aftalen om klimaloven.
Folketinget mener derfor, det er afgørende, at målsætningerne følges op af ambitiøs og aktiv handling.
Folketinget opfordrer derfor regeringen til snarligt at skabe overblik over det kommende forløb og påbegynde forhandlingerne om de elementer, der skal indgå i en klimahandlingsplan, der anskueliggør vejen til at opnå Danmarks reduktionsmål.
Tak for ordet.
Morten Dahlin (V), 2020-01-31:
Tak for det.
Ordføreren blev jo før spurgt af en, der nu har forladt salen, hvor alle dem, der var interesseret i det her, var.
Jeg kan da bare i al ydmyghed konstatere, at Venstre er det parti, der har absolut flest medlemmer
til stede her ved debatten i dag
, og det kan jeg så være stolt af.
Ordføreren svarede før hr. Tommy Ahlers, at Det Radikale Venstre ikke ville være så vilde med at lave tiltag, som ikke har en reel klimaeffekt.
Og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ind til diskussionen om en flyafgift, for det er jo en mærkesag for Det Radikale Venstre.
Men hvordan er det nu med effekten af flyafgiften?
Har det egentlig så stor en klimaeffekt?
Og hvad tænker Radikale om det, når ordføreren nu lige har stået og sagt, at man ikke er så meget for de der forslag, der ikke rigtig batter i virkeligheden?