runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-04-10:
Tak for spørgsmålet.
Den skattefrie præmie, som spørgeren spørger til, er ikke en forsørgelsesydelse; det er et incitament til at gøre det mere attraktivt at blive på arbejdsmarkedet, hvor man optjener præmien løbende, i forhold til hvor mange timer man arbejder.
Under perioden med corona gennemførte vi jo sammen med brede flertal her i Folketinget og ofte også med arbejdsmarkedets parter en lang række tiltag, der var med til at holde hånden under det danske arbejdsmarked.
En af de ting var den her midlertidige arbejdsfordelingsordning, som gav virksomheder mulighed for at nedsætte arbejdstiden, sådan at medarbejderne delte det arbejde, der var, i perioder med arbejdsmangel, og samtidig kunne medarbejderne modtage forhøjede dagpenge på 120 pct. af den højeste dagpengesats.
Det var grundlæggende med til at holde hånden under rigtig mange jobs og rigtig mange familier landet over.
Det var med til at sørge for, at der var et forsørgelsesgrundlag på forhøjede dagpenge til de mennesker, der ellers potentielt havde mistet deres arbejde helt.
I de perioder, hvor man var på midlertidig arbejdsfordeling og fik forhøjede dagpenge, kunne man ikke optjene skattefri præmier, fordi man ikke arbejdede.
Til gengæld optjente man præmier i de perioder, hvor man arbejdede.
Modregningsreglerne er der for sikre, at man ikke både kan modtage en ydelse og en præmie for den samme periode.
Dertil kommer jo, at folk som sagt fik mulighed for at beholde deres arbejde, ligesom de fik en forhøjet dagpengesats, hvilket var forhandlet med arbejdsmarkedets parter.
Jeg mener derfor, at de forhandlede løsninger, der blev lavet, gjorde en ustabil situation mere stabil og gav tryghed i en tid, der var utryg, og jeg mener grundlæggende, at det var nogle gode ordninger, der blev lavet.
Tak for ordet.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-10:
Hvad mener ministeren om, at nogle lønmodtagere mister en del af efterlønspræmien, fordi de er blevet sendt i midlertidig arbejdsfordeling grundet coronakrisen, og at der ikke blev lavet undtagelser til opgørelsesmetoden for den skattefri præmie, når en lang række andre regler i dagpengesystemet var sat på pause under coronanedlukningerne?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-10:
Som sagt bliver det jo nødt til at være ret konkret, for at jeg kan stå og sige til eller fra.
Jeg er overbevist om, at rigtig mange af de overgreb, der er blevet begået både i børneforsorgen og sær- og åndssvageforsorgen, er ting, som er foregået under nogle omstændigheder, hvor man aldrig ville kunne dokumentere det.
Det ændrer ikke på, at de er sket.
Det ændrer ikke på, at det har været ganske forfærdeligt, og at det er noget, man slæber med sig resten af livet, og derfor er den statslige undskyldning på sin plads.
Et domstolssystem er jo bygget op af nogle andre byggeklodser, og så er det rigtigt, at selvfølgelig bestemmer vi noget af juraen der, men der skal jo også være et fundament i et domstolssystem, som handler om dokumentation.
Kan der være nogle hjørner i det?
Ja, der må ordføreren blive rigtig konkret, for at vi som kan regering kan tage stilling til det.
Tak for spørgsmålet, og tusind tak for opmærksomheden på det her.
Jeg ved, at spørgeren går rigtig meget op i det, og det er der god grund til.
Når der bliver spurgt til, om jeg mener, det er rimeligt, vil jeg sige, at hvis jeg kunne beslutte, at det skulle være anderledes, ville jeg gøre det.
For det, der er baggrunden for, at tingene bliver forsinkede, handler ikke om manglende politisk vilje eller manglende beslutningstagen, men om de omstændigheder, der er rundt om det.
Det vil sige, at det er et af de her punkter, hvor der nogle gange, når tingene rammer virkeligheden, opstår en række forhindringer, som man ikke kan komme hen over i det tempo, man egentlig har lyst til.
Det er det, der er tilfældet her, og derfor vil jeg selvfølgelig også uforandret presse så meget på, jeg overhovedet kan, for at det med de betingelser, der er, går så hurtigt som overhovedet muligt.
Det afspejler jo også, at det her forslag var en del af regeringens eget prioriteringsoplæg i forbindelse med SSA-aftalen, selvfølgelig godt hjulpet på vej af gode forslag fra jer, der deltog.
Men det er bare for at sige, at jeg ikke har behov for at blive trukket hen til truget i forhold til det her.
Jeg synes, det er afgørende vigtigt, og jeg vil derfor også gøre alt, hvad jeg kan, for at tingene kommer igennem.
Det handler altså om rettigheder til nogle af de test, der er lavet, dvs. rettighederne til at kunne både oversætte, men også tilpasse testene.
Én ting er, hvis man bare skulle lave en googletranslate af det; så ville vi kunne gøre det på 5 minutter.
Men her er det jo netop en af pointerne, at det også skal stå på et solidt grundlag, også et fagligt, indholdsmæssigt solidt grundlag, samtidig med at der så er nogle af testene, som nogle andre har nogle rettigheder til, og det er det, der har fået tingene til at tage længere tid end det, vi havde håbet på.
Så det er bare for at sige, at vi presser så meget på med at få tingene igennem og få gjort det så hurtigt, vi kan, men det er det, der er gruset i maskineriet.
Magnus Heunicke (S), 2024-04-10:
Jeg kan fuldstændig afvise, at der skulle være tale om løftebrud eller løgn, som spørgeren siger.
Det, der er sket, er, at staten – og det er altså næsten alle Folketingets partier, inklusive spørgerens eget parti, der har været med til at lægge stemmer til – har givet ekstraordinært store tilskud til Randers i den her meget vanskelige og exceptionelle situation, ligesom staten selv har afholdt udgifter i den periode, hvor vi havde ansvaret for håndteringen af situationen deroppe.
Så vi har en til en levet op til de ting, vi har sagt.
Nick Zimmermann (DF), 2024-04-10:
Jamen jeg synes bare, det er forfærdeligt, at borgerne i Randers har så desorienteret en miljøminister, der ikke forstår, hvad for en situation man står med konkret lige nu i Randers, hvor man skal ud at spare på psykiatriområdet, socialområdet, ældreområdet og børneområdet for at betale den her regning.
Da statsministeren og miljøministeren var på besøg i Randers, lovede man borgerne i hele Randers, at regningen aldrig nogen sinde ville havne ved borgerne i Randers.
Det, man rent faktisk gør, er nu stik imod det, man stod og lovede.
Det er under al kritik, og det er direkte konkret løftebrud og en lodret løgn, man gav dengang.
Magnus Heunicke (S), 2024-04-10:
Jeg har kæmpestor respekt for, at man som lokalt valgt forsøger at tale det lokale områdes sag her.
For mig at se
bliver alt, hvad vi kan gøre for at hjælpe Randers, gjort, og det er også blevet gjort.
Og helt ekstraordinært har Folketinget så samlet sig om at give et substantielt og meget, meget stort beløb for at opfylde det løfte om, at det ikke er en regning, man skal sidde alene med i Randers, men at vi som stat tager et ansvar for at være med til at løse den her helt ekstraordinære situation, og vi gør det i henhold til den lovgivning, der er, og som vi selvfølgelig har overholdt hele vejen igennem.
Nick Zimmermann (DF), 2024-04-10:
Så det var et markant løftebrud – og ikke bare et løftebrud, men direkte en lodret løgn – man tog med sig under armen, da man var ude at besøge randersborgerne sammen med statsministeren.
Der stod statsministeren og miljøministeren og lovede højt og helligt borgerne i Randers, at det ikke ville være borgerne i Randers, der skulle komme til at betale den her regning.
Det er så lige nøjagtig det løfte, man nu på alle måder bryder, og i stedet for at holde fast i sit løfte om, at man vil skaffe pengene fra Torben Østergaard-Nielsen, så de kan gå i statskassen, og så give et lån til Randers Kommune, indtil pengene er hentet ind, så sender man nu den regning videre til børnene og de gamle i Randers Kommune.
Magnus Heunicke (S), 2024-04-10:
Det, der er blevet sagt om situationen i Randers, er præcis det, regeringen har gjort.
Vi har jo for det første i henhold til lovgivningen taget ansvaret i den periode, vi skulle tage ansvaret; vi har finansieret det arbejde og håndteret den akutte situation, og dernæst har vi med et bredt flertal i Folketinget – spørgerens parti har selv stemt for – ekstraordinært ydet et meget stort og substantielt millionbeløb i tilskud til Randers i den her situation.
Jo, men Randers Kommune står jo netop ikke alene med opgaven her.
Regeringen har – støttet af et bredt flertal i Folketinget, næsten alle Folketingets partier –
i den akutte fase bakket op om kommunen, også helt kontant bakket op om kommunen.
Og det er under en måned siden nu, at et bredt flertal i Folketinget tiltrådte, at Miljøministeriet kunne give kommunen et tilskud på lige omkring 150 mio. kr. til udgifter til at afværge miljøskade.
Og det er ikke kun det, for da Miljøstyrelsen i en periode overtog myndighedsansvaret i den anden del af den akutte fase, havde staten udgifter på yderligere 50 mio. kr.
I øvrigt kan jeg sige, at vi har inddraget ordførerne tæt i arbejdet, og vi følger selvfølgelig stadig væk udviklingen tæt, og Miljøstyrelsen yder løbende vejledning til kommunen, både miljømæssigt og juridisk.
Som loven er, er det et kommunalt ansvar, og det er det langsigtede arbejde med genopretning også, men der har altså været disse konkrete økonomiske substantielle tilskud og regninger, som staten har samlet op.
Derudover har kommunen jo også andre muligheder for at kunne håndtere udgifterne.
Eksempelvis viser første del af Kammeradvokatens undersøgelse, at der efter Kammeradvokatens vurdering er grundlag for, at staten og Randers Kommune kan rette krav mod DSH Recycling A/S, som er et søsterselskab til Nordic Waste A/S, og ved at rette krav mod det selskab kan man forfølge muligheden for, at så meget som overhovedet muligt af regningen for jordskredet ved Ølst ender der, hvor det hører hjemme, nemlig hos forureneren.
Nick Zimmermann (DF), 2024-04-10:
Jeg tillader lige, hun får sin telefon med.
Sådan.
I lyset af ministerens tvetydige udtalelser i medierne er det så fortsat ministerens holdning, at Randers’ borgere ikke må stå tilbage med regningen fra Nordic Waste, som ministeren lovede på besøget i Ølst – i øvrigt sammen med statsministeren?
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-10:
Jeg tror simpelt hen, jeg også lige er nødt til at tage min kollega i Socialministeriet i ed i forhold til det her, som jo helt sikkert kender de nærmere omstændigheder meget bedre, end jeg gør.
Så det vil jeg altså lige grave mig ned i.
Og så vil jeg endnu en gang bare gentage: Jeg synes, vi har taget en lang række meget væsentlige og vigtige skridt i at anerkende den smerte, som staten Danmark påførte børn i fortiden, både ved offentlige undskyldninger og i nogle tilfælde ved udmåling af erstatninger.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-10:
Kurt har faktisk allerede modtaget to undskyldninger, bl.a. direkte fra statsministeren og også via skriftlige breve fra flere af dem, som er ministre nu.
Den lovændring, der er blevet lavet, har været med en direkte appel til Kurt og har været en undskyldning for det, han er blevet udsat for.
Der kan man sige, at det, at de har rejst sagen ved domstolen, jo har testprøvet lovgivningen, og de har tabt sagen.
Det viser i hvert fald for mig, at det arbejde ikke er blevet gjort godt nok.
Så det vil jeg se frem til at vi får fulgt op på.
Nick Zimmermann (DF), 2024-04-10:
Jeg synes, det er fuldstændig forfærdeligt, hvad jeg hører i dag.
Det viser sig jo, at det, man stod og lovede borgerne ude i Randers, har været en lodret løgn – det, som statsministeren og miljøministeren ellers turnerede rundt med.
Jeg har citatet med statsministeren her lige foran mig, og jeg citerer: »I skal lytte efter, hvad jeg siger i dag.
Selvfølgelig er det ikke rimeligt, at det er børnene i Randers og de gamle, der skal betale denne her regning.«
De regnede med, vi regnede med, at regeringen ville holde fast i deres løfte, som de gav ude i Ølst, da de var rundt på besøget lige ved siden af Nordic Waste, og hvor de lovede, at regningen under ingen omstændigheder ville havne hos hverken vores ældre eller de gamle ude i kommunen.
Nu viser det sig så, at kommunen allerede har sendt spareforslag rundt til flere forskellige forvaltninger i Randers Kommune, sådan at man kan få spændt livremmen ind i forhold til at betale en eventuelt kommende stor regning for oprydningsarbejdet.
Det går jo stik imod, hvad regeringen lovede.
Vi skal jo ikke længere tilbage end en lille måneds tid.
Da blev holdt et bulderbassepressemøde, inklusive optræden af miljøministeren, hvor man netop sagde, at regeringen ville give pengene til Randers Kommune, og så var det regeringens opgave at gå ud og fange dem bagefter hos Torben Østergaard-Nielsen.
Hvis man nu vælger at svigte det løfte fuldstændig markant, kommer det jo netop til at være de ældre og børnene i Randers Kommune, der står og skal betale regningen, og det er simpelt hen ikke i orden.
Marianne Bigum (SF), 2024-04-10:
Mange tak.
Mener ministeren, at det er rimeligt, hvis det er børnene og de gamle i Randers Kommune, der skal betale regningen for Nordic Waste-skandalen?
Magnus Heunicke (S), 2024-04-10:
Nordic Waste-sagen har skabt en helt ekstraordinær situation, og netop derfor har regeringen, støttet af et bredt flertal i Folketinget, hjulpet kommunen.
Det er altså under en måned siden, at et bredt flertal i Folketinget tiltrådte, at Miljøministeriet kunne give kommunen det her tilskud på lige knap 150 mio. kr. til udgifter for at afværge miljøskade.
Ikke nok med det, Miljøstyrelsen har også selv haft myndighedsansvaret i en del af den akutte periode her, og det var udgifter på ca. 50 mio. kr. – også udgifter, som staten afholdt.
Vi har derudover inddraget ordførerne tæt i arbejdet, og vi følger fortsat situationen tæt.
Miljøstyrelsen yder løbende vejledning til kommunen, juridisk og miljømæssigt.
Loven er jo, som den er, og det vil sige, at loven er den, at det er et kommunalt ansvar, ligesom det langsigtede arbejde med genopretningen også er kommunens ansvar.
Der er forskellige planer for, hvordan man vil have naturområder der, og det synes jeg lyder interessant og spændende, men det er jo kommunen, ligesom andre kommuner gør det, der står med det ansvar.
Men fordi der var en helt ekstraordinær situation, hvor staten har haft en del af ansvaret for at håndtere det, har staten konkret løftet udgifter, og vi har, støttet af et meget, meget bredt flertal i Folketinget, helt ekstraordinært givet en økonomisk håndsrækning til Randers Kommune i den her vanskelige situation, fordi vi anerkender, at det er en vanskelig situation.
Så har vi også bistået, i forbindelse med at Kammeradvokaten jo kunne pege på andre steder, hvor man kan arbejde på at få så stor en del af regningen som overhovedet muligt løftet, nemlig hos de ansvarlige virksomheder.
Der er stadig væk spor, som er værd at følge.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-04-10:
[Taleren talte grønlandsk].
Mener ministeren, at det er rimeligt, at initiativet vedrørende en oversættelse og tilpasning af psykologiske tests til grønlandske forældre, som var fastsat i finansloven 2023, nu er blevet forsinket på ubestemt tid, og hvordan vil ministeren forhindre yderligere forsinkelser af initiativet?
Magnus Heunicke (S), 2024-04-10:
Nej, jeg kan forstå, at kommunen i den nærmeste fremtid vil komme med et bud på, hvad der vil være for et scenarie, også økonomisk, for den indsats, som man vælger, selvfølgelig rådgivet af Miljøstyrelsen, og at man vil finde ud af, hvad der er den langsigtede plan for det, og hvordan det kommende areal skal se ud.
Det drejer sig jo primært om Alling Å, men også om jorden omkring det her område, og jeg ved ikke, hvad de ender med at komme med.
Så må jeg også sige, at det ikke er Miljøministeriet, der har den dybe viden om likviditeten i Randers Kommune.
Marianne Bigum (SF), 2024-04-10:
Mange tak.
Jeg står tilbage med flere spørgsmål, og det må vi jo følge op på, når vi skal diskutere det.
For ja, vi har givet nogle penge, men vi står stadig væk i en situation, hvor regningen sandsynligvis bliver endnu større, og det er jo det, vi prøver at få et svar på i dag, altså hvad der så skal ske som det næste.
Har ministeren gjort sig nogen tanker om, hvad vi gør med den næste regning, der kommer, hvis de penge, vi allerede har givet, ikke er nok?
Magnus Heunicke (S), 2024-04-10:
Jeg tror, det var klogt at gøre det, og vi kan jo nu se, at der er en mulighed for at få regningen placeret hos i hvert fald mindst et andet selskab, som var relateret til Nordic Waste-selskabet.
Så derfor er det en indsats, som vi fra statens side, men jo også i Randers Kommune, kan forfølge, med hensyn til at få placeret en større del af regningen hos forureneren.
Signe Munk (SF), 2024-04-10:
Virkeligheden er bare den, at Randers Kommune nu står med en stor økonomisk usikkerhed og er på vej til at sende spareforslag til byrådet, fordi de netop skal holde for i forhold til Nordic Wastes skandale; en skandale, de ingen jordisk chance havde for at forudse.
Derfor er det også bare fejt, at miljøministeren nu siger, at børn og gamle i Randers Kommune så må holde for.
Kan miljøministeren slet ikke komme på nogen forslag, der bare skal skabe den mindste yderligere økonomiske hjælp til Randers Kommune?
Magnus Heunicke (S), 2024-04-10:
Staten har i en kritisk periode taget ansvaret for indsatsen i området omkring Ølst, og der er derudover af et bredt flertal i Folketinget blevet leveret et ekstraordinært tilskud til kommunen.
Det er jo helt fair, hvis nogle partier mener, at det skal være større, men vi mener, at det er et substantielt bidrag til den opgave.
Men det er jo ikke sådan, at det dækker hele regningen.
Vi kender jo ikke hele regningen endnu, og det afhænger jo også af, hvilke valg man træffer i kommunen, for det er dem, der er myndigheden, og det er dem, der har det ansvar og det privilegium at få lov til at finde ud af, hvad der skal ske på det areal fremover.
Men støtten fra staten har jo passeret 200 mio. kr. i forbindelse med den her ekstraordinære situation, og derfor har vi levet op til det, som er blevet kommunikeret til borgere og politikere i Randers, altså at der har været og er en substantiel hjælp fra staten i den her ekstraordinære situation.
Signe Munk (SF), 2024-04-10:
Når man ikke kan få ministeren til at sige det, som statsministeren sagde, nemlig at katastrofen i Ølst med Nordic Waste ikke skal gå ud over børn og ældre, kan miljøministeren så bare klart og tydeligt sige: Jo, det skal det faktisk?
For det skal gå ud over de penge, som Randers Kommune ellers har til børn og ældre, og de må selv betale regningen.
Er det det, miljøministeren nu står og siger?
Magnus Heunicke (S), 2024-04-10:
Det aktstykke, som Folketinget med et stort, bredt flertal tiltrådte, desværre ikke med alle partier, men med mange af partierne, er jo ikke en blankocheck, hvor man siger, at staten betaler hele regningen, men det var et ekstraordinært tilskud, og det var der jo også en grund til.
Der findes også andre kommuner, som har store miljøproblemer og store infrastrukturmæssige problemer, som er forårsaget af forskellige miljøsituationer, f.eks. klimaforandringer, og som gør, at der er store opgaver.
Derfor har det ekstraordinære tilskud at gøre med, at der har været en ekstraordinær situation, og jeg mener, at det var det helt rigtige at gøre.
Men det ændrer ikke på, hvordan loven er strikket sammen.
Marianne Bigum (SF), 2024-04-10:
Jeg bliver bare stadig væk usikker på, om vi kan få en klarhed over økonomien, både i forhold til den miljøindsats, som er nødvendig, men også i forhold til kommunens økonomi.
Og jeg anerkender jo også fuldstændig, at vi selv har været med til at sende et økonomisk tilskud til det; men i den debat, vi har haft tidligere, har vi jo også været usikre på, om det er nok penge, hvad vi gør næste gang, og hvordan det hele ser ud, og den usikkerhed står kommunen i høj grad også med.
Så vil ministeren være med til at eliminere den her usikkerhed?
Magnus Heunicke (S), 2024-04-10:
Men Randers Kommunes likviditet er ikke Miljøministeriets ressort.
Jeg kender ikke præcis deres likviditet i forhold til andre kommuner, så jeg kan ikke gå ind og svare på konkrete økonomiske ting omkring Randers Kommunes likviditet.
Marianne Bigum (SF), 2024-04-10:
Tak til ministeren.
Ja, vi har været i tæt dialog om det her, og det er heller ikke første gang, SF har rejst spørgsmålet om den her økonomiske usikkerhed, og hvordan den påvirker, altså om vi får den rigtige miljøindsats, som der skal til, men også i forhold til hvordan det påvirker kommunernes økonomi.
Problemet er, at vi stadig væk står med en usikkerhed, hvor kommunen ikke rigtig ved, hvad der er op og ned, og hvordan de skal planlægge deres budgetter f.eks. Så vil ministeren være med til at sikre en model, så regningen for Randers Kommune ikke ender med at gå hårdt ud over det budget, kommunen skal forhandle til efteråret?
Vil ministeren være med til, at vi får styr på det, så der ikke er så stor økonomisk usikkerhed, som vi oplever lige nu?
Igen vil jeg sige, jeg er enig i, at der ikke er en legal forpligtelse, men det er også et holdningsspørgsmål, og vi laver jo love hele tiden.
Det, der ligesom er min pointe, er, at vi mangler et vigtigt stykke lovgivning, sådan at en EU-borger kan få sine rettigheder ført ud i livet.
Så vil ministeren være med til at lappe den her lov, sådan at den her dreng, Jonas, som er EU-borger, kan benytte sig af sine rettigheder?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-10:
Jeg må jo bare igen sige, at nu snakker vi om at tage ansvar her.
Jeg har lidt svært ved at se, hvordan det hele tiden skal udlægges som, at man ikke vil tage ansvar, fordi man vælger at sige, at man tror på en anden vej end at gå ind og påføre nogen en CO 2 -afgift, som i min optik unægtelig kommer til at koste for landbruget, uanset hvad vi vælger, altså om det er model et, to, tre eller op til model hundrede og noget.
Det her kommer til at koste.
Jacob Jensen (V), 2024-04-10:
Vi har et ansvar for at udvikle landbruget, men også for at udvikle det på en måde, så det også fortsætter den udvikling i forhold til at producere fødevarer, men med et stadig lavere klimaaftryk.
Der kan det jo ikke nytte noget, at man lukker øjnene for, at der er et stort flertal i Folketinget, der ønsker at bruge redskabet CO 2 -afgift.
Det er det, jeg mener, når vi så går ind og siger, at der vil vi godt se, hvordan vi så sammen med de aktører inklusive landbruget kan bruge det redskab klogt, balanceret og langsigtet.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-10:
Nu er regeringen gået ind i de forhandlinger her, og vi hører jo regeringen sige, at pengene fra CO 2 -afgiften skal tilbage til landbruget, men så bliver jeg jo lidt bekymret, når jeg hører andre aktører, der også sidder her og snakker CO 2 -afgift, altså når de begynder at snakke om, at så skal provenuet bruges til noget.
Så er der penge, der skal bruges til noget andet.
Det tyder jo på, at der i hvert fald er nogle, der ikke mener, at pengene skal tilbage til landbruget.
Vil ministeren garantere, at de penge kommer tilbage til landbruget og ikke lige pludselig indgår i forhandlinger og skal bruges til alle mulige andre ting?
Jacob Jensen (V), 2024-04-10:
Jeg kan jo heldigvis ikke diktere, hvad alle mulige andre skal mene om alle mulige ting.
Men det, jeg dog trods alt har en indflydelse på, er, hvad regeringen mener, ikke mindst på landbrugsområdet.
Der mener vi det, der står i regeringsgrundlaget, nemlig at vi netop skal udvikle og ikke afvikle, og at det provenu, der kommer fra en CO 2 -afgift, krone til krone skal geninvesteres i erhvervet.
Det er det, vi mener.
Det er det, jeg mener, og det står jeg selvfølgelig fuldstændig bag ved.
For jeg synes, det er så afgørende, at vi på den ene side ikke som en del af svaret bare skal afvikle, hvilket nogle partier her i Folketinget jo mener, men at det på den anden side jo heller ikke er et svar at give, at vi ingenting skal gøre.