runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2025-05-07:
Jeg beklager, men jeg tror ikke, at jeg helt forstod det – særlig det sidste.
Men hvis man uberettiget spreder rygter om folk, er det jo i dag forbudt, for det må man ikke.
Det er måske noget andet, man spørger til.
Man skal have en legitim interesse for at få adgang til det her fremadrettet.
Definitionen af, hvad der er legitimt, og hvad der ikke er legitimt, er ret bred, når man læser lovforslaget, og der er fundet en model på baggrund af MitID, som gør, at det er ret hurtigt at få adgang til det.
Og læser man den kommenterede høringsoversigt, det var også det, jeg sagde til Enhedslistens fru Rosa Lund, er der faktisk gjort en ikke ubetydelig indsats for at rumme de bekymringer, som der har været.
Det gør vi, fordi vi mener, at det er vigtigt, at man i videst muligt omfang, som jeg også har sagt, har adgang til de oplysninger.
Men Domstolen har truffet en afgørelse, som gør, at vi er nødt til at justere balancen i det, og det er det, vi gør ved at have en ret grundig beskrivelse af, hvad det vil sige, hvis man har legitim adgang, og så i praksis, hvordan man hurtigt og nemt kan få adgang til det.
Det er det, der er balancen i det her.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-07:
Nej, det har ministeren jo også sagt, altså at det ikke kommer til at ske.
Der synes jeg jo, og det er en opfordring her til Danmarksdemokraterne, at så skal vi andre sige til danskerne: Men det er vi, så hvis I sammensætter et nyt Folketing med en ny regering, vil der komme en regering, som er villig til at sætte hånden på kogepladen og er villig til at sige, at vi nok skal levere resultaterne, og vi er så villige til at gøre det, at I gerne må kigge os i kortene i forhold til, at vi rent faktisk leverer på det.
Peter Skaarup (DD), 2025-05-07:
Ja, og der er masser af ting at gribe fat i.
Det er f.eks. udlændinge, der opholder sig i Danmark og laver kriminalitet.
Det, at de skal afsone i danske fængsler, er jo egentlig grotesk, og de burde hjem at afsone.
Det er en konkret ting, hvor regeringen siger en hel masse, men der sker jo stort set ingenting på et område som det, og der er mange penge i det.
Den er regering for hele Danmark og ikke kun for sig selv.
Frederik Vad (S), 2025-05-07:
Tak for det.
Det er ikke sket før i danmarkshistorien.
Dansk Folkeparti, Danmarksdemokraterne og andre politikere, der har været en del af det her, rykkede ikke på det.
Det er det ene.
Det andet er, at de fly, der skal lette fra Københavns Lufthavn med de her kriminelle udlændinge, jo skal lande et sted.
Så det er jo nemt nok at sige, at de bare skal afsone i hjemlandet, men hvis ikke du har aftaler med de lande om, at de skal tage imod deres egne statsborgere, kan du jo ikke få de fly til at lande noget sted.
Det er derfor, jeg synes, at det her med bare at sige, at regeringen sidder på hænderne, ikke giver nogen mening, for vi går lige til grænsen af, hvad vi kan i forhold til sende kriminelle udlændinge hjem, og vi vil gerne gå længere.
Men flyene skal jo lande et sted, hr. Peter Skaarup.
Peter Skaarup (DD), 2025-05-07:
Det kræver nok en stor grad af pædagogik at få hr. Frederik Vad ind på det spor, som er det mest fornuftige her.
Jeg synes jo, at alt det, vi kan se at der foregår omkring Kærshovedgård i øjeblikket, med al ønskelig tydelighed viser, at regeringen ikke gør nok for at sende de mennesker hjem.
Og når man så tilmed har nogle mennesker, der opholder sig i Danmark, som godt nok måske kan komme til Kosovo, når det fængsel er færdigt om efterhånden mange år – det er jo noget, man har snakket om i lang tid, men hvornår sker det? – så kunne man da starte med at sige: Okay, vi sætter ulandsbistand og andre former for forbindelser på højkant over for nogle af de lande, der ikke tager imod deres egne borgere.
På den front synes jeg ikke rigtig der sker noget, hr. Frederik Vad.
Frederik Vad (S), 2025-05-07:
Jeg er helt enig i, at vi skal gøre noget mere, når det gælder Kærshovedgård.
Men problemet her er, hr. Peter Skaarup, at der mig bekendt jo næsten ikke findes nogen lande i verden, der vil tage imod mennesker, som ikke har afsonet deres dom.
Når folk har været i fængsel, kan man godt lave hjemrejseaftaler.
Men det er meget få lande – jeg tror faktisk ikke, jeg har hørt om nogen – som vil tage imod kriminelle mennesker, der ikke har afsonet deres dom.
Det er derfor, at vi, når vi for eksempel arbejder med straksudsendelse, kun kan straksudsende kriminelle, som har fået ret milde domme, altså domme på op til 12 måneder, for det er de eneste, som landene vil tage imod.
Så kan hr. Peter Skaarup ikke se, at måske lidt er at holde befolkningen for nar, hvis man bilder nogen ind, at der er en masse lande, der bare vil tage imod vores kriminelle udlændinge, før de har afsonet deres straf?
Peter Skaarup (DD), 2025-05-07:
Det mener jeg så ikke er korrekt.
Altså, der er lande, der tager imod deres egne borgere og får dem til at afsone der.
Danmark er jo et af dem, Sverige er et af dem, og Rumænien er sådan set også et af dem Der er det lykkedes at få nogle sendt tilbage til afsoning.
Så det kan sagtens lade sig gøre, men det kræver selvfølgelig en gedigen indsats; det kræver jo virkelig hård håndkraft at få det til at ske.
Det kræver måske, at ministeren rejser ned til de lande og kommer i gang og siger: Hallo, I skal altså tage dem tilbage, som afsoner i Danmark lige nu.
Det skulle man gøre, I stedet for at vi bruger masser af krudt i danske fængsler på at brødføde nogle mennesker, som i virkeligheden sagtens kunne afsone i deres eget land.
Så kommer man med en plan om, at dem, der bor på Kærshovedgård, ikke skal have kørekort, eller at de må ikke køre bil, i stedet for at lægge en plan for at sende dem hjem.
Mads Olsen (SF), 2025-05-07:
Tak for ordet.
Det er nemt at fremsætte forslag, der lyder hårde – dem har vi masser af herinde i salen – men det er sværere at lave politik, der reelt gør en forskel.
I forslaget her foreslås det i praksis at fratage mennesker adgang til velfærd, uddannelse og sundhed alene på grund af deres oprindelse, som ministeren var inde på.
Det synes vi ikke bare er diskrimination, det er også uforeneligt med grundlæggende retsprincipper og med et Danmark, der bygger på ligeværd og i øvrigt de internationale konventioner, som vi i SF står fuldstændig fast på.
Derfor stemmer vi imod, men vi gør det ikke, fordi vi fornægter, at der er problemer, for lad os da endelig tale om problemerne.
Ja, der findes miljøer i Danmark, hvor social kontrol hersker.
Ja, der er imamer og forkyndere, der forsøger at opretholde parallelsamfund med religiøse normer og regler via shariaråd.
Det er jo regulær kvindeundertrykkelse i sin styggeste form.
Det mener vi ikke at vi skal finde os i, og det gør SF heller ikke.
Foran moskéen på Dortheavej i København, hvor forkyndere i årevis har prædiket kvindeundertrykkelse og mørke middelalderværdier, varslede vi jo netop et opgør mod reaktionære imamer og muslimske trossamfund, der underminerer demokratiet.
Vi har foreslået at fratage statsstøtte, stille krav om demokratisk dannelse og at give myndighederne bedre redskaber til at gribe ind.
Det er jo den slags initiativer og forslag, som skaber forandring.
Men så kigger man på hr. Lars Boje Mathiesens forslag, og hvad finder man?
Intet af den slags.
Ikke et eneste konkret værktøj.
Det er bare et abstrakt krav om at fjerne udgifterne, og så beder man oven i købet ikke bare om et oversigtskatalog over, hvad man kunne påtænke at stille beslutningsforslag om i 2026, men man vil også forpligte regeringen til at efterleve dem.
Hvad betyder det i praksis?
Skal børn nægtes skolegang, fordi deres forældre kommer fra Marokko?
Skal vi lukke hospitalerne for dem, der har en forkert baggrund?
Det mener vi i SF ikke er en plan, og det gør intet ved de meget reelle problemer, som vi står over for – intet.
Vi i SF tror ikke på, at man kan bekæmpe social kontrol ved at skære ned på børns mulighed for at gå i skole, eller at man fjerner parallelsamfund ved at forbyde ældrepleje til efterkommere.
Men jeg synes altid, det er godt med beslutningsforslag, der ikke er blevet stillet før, for det er noget, vi ellers har meget af på udlændingeområdet og generelt her i Folketinget.
Så på den vis er jeg da glad for, at vi debatterer noget nyt i stedet for at debattere halalregler for femte gang.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-07:
Jeg er fuldt ud bevidst om, at SF har en politik, hvor man hellere vil have, at danskerne så skal betale mere, end at vi får udgifterne ned på det her område.
I Borgernes Parti er vi lodret uenige.
Vi mener, at Folketinget skal forpligte sig på at få de her udgifter ned, inden man beder danskerne om at tage flere penge op af lommen.
Jeg synes, at sådan en politik, som SF har på det her område, er grådig.
Når det så er sagt, virker det lidt, som om ordføreren ikke helt har forstået intentionen bag beslutningsforslaget, som jeg også gav i min begrundelse.
Nogle af de her tiltag vil man kunne indføre straks, og de vil give en forbedring af nationaløkonomien, som man kunne bruge til at finansiere forsvaret med straks.
Andre ting ville skulle implementeres over lang tid, ligesom de øgede forsvarsudgifter ville skulle implementeres over en længere periode.
Så det handler jo ikke om, som ordføreren polemisk prøver at stå og sige, at bestemte børn ikke skal have nogen skolegang næste år.
Det har intet med forslaget at gøre.
Hensigten er, at vi skal have et katalog, som fortæller, hvordan vi får de her udgifter ned.
Det er komplekst, og det bliver vi nødt til at have de forskellige ministerier til at byde ind med hvordan vi kan løse.
Mads Olsen (SF), 2025-05-07:
Det kan godt være, at det ikke er næste år, men så vil det i hvert fald være i den nærmeste fremtid, man gør det, for man skal jo skære ned på nogle velfærdsydelser for nogle bestemte grupper, og det kunne f.eks. være skolegangen.
Det mener vi ikke er den rigtige vej at gå.
Er SF's politik på det område grådig?
Det synes jeg egentlig ikke.
Jeg synes egentlig, den er meget fair.
Vi har f.eks. foreslået nogle konkrete ting.
Vi har foreslået at tilbagerulle de meget skæve skattelettelser, man har givet til virksomhedsarvinger her for nylig.
Jeg tror, det var sidste måned, regeringen gennemførte det.
Det kunne man jo tilbagerulle.
Det er meget skævt, og jeg synes også, det er helt på sin plads at gøre det, når vi står midt i den sikkerhedspolitiske situation, vi står i.
Det synes jeg egentlig bare ville være på sin plads at gøre.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-07:
Men der skal ordføreren jo så forstå, at netop fordi der vil være udgifter f.eks. på skoleområdet og til børnepleje og til alt muligt andet, skal der ligge en plan for, hvordan vi så kan skrue på nogle andre udgifter, således at det går i nul.
Der anerkender man jo, at vi har en demografisk udvikling, og der bliver nødt til at være en plan for, hvordan vi sikrer, at den demografiske udvikling bliver således, at vi kan få det her til at gå i nul.
Det kan vi ikke gøre uden at have en sammenhængende plan.
For det kan godt være, at der skal skrues på det i form af hårdere straffe, flere udvisninger og færre ydelser til nogle, for at det går i nul, samtidig med at udgifterne på børneområdet stiger i en periode.
Men det bliver vi nødt til at have en sammenhængende plan for at kunne se.
Mads Olsen (SF), 2025-05-07:
Det forstod jeg ikke lige helt, må jeg indrømme.
Det synes vi er den forkerte vej at gå, når man f.eks. er født og opvokset i Danmark, som mange jo er.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-07:
De seneste tal, vi har, viser, at det var 27 mia. kr. for ikkevestlige og 24 mia. kr. for MENAPT-landene.
Det vil sige, at MENAPT-landene står for langt størstedelen af det, og at det er 3 mia. kr., som beror på den sidste ikke-vestlige del.
Det er tal, som er håndterbare i forhold til den her situation.
Dernæst er det klart, at når vi tager ukrainske flygtninge, altså i forhold til hvor lang tid skal de være her og at de er en udgift, imens de er her, må man sige, at mange af dem kommer også kommer i arbejde; i hvert fald vil der ikke blive en udgift på det.
Vi kan også kigge på vestlig indvandring, som rent faktisk en gevinst i den indvandring, som vi har.
Det er jo det, vi skal tage ansvar for, for det er danskerne derude, der skal betale for det.
Noget af det vil, som jeg også sagde i min begrundelse, tage lang tid, fordi det er nogle udgifter, som har at gøre med demografi.
Men vi bliver nødt til at være konkrete over for danskerne derude og sige, at det er det her, vi sigter efter.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-05-07:
Først vil jeg sige tak for, at man siger klart, at det ikke handler om at åbne sluserne.
Når jeg nævner det i min indledning, er det jo, fordi der er en række partier i den borgerlige blok, som mener, det er det rigtige at gøre.
Så vil jeg sige, at det er komplekst.
Men derfor er det jo også svært for os at stemme for et forslag, der siger, at vi inden nytår på en eller anden måde skal have taget hånd om det her.
Alene i den argumentation, der kommer fra hr. Lars Boje Mathiesen, siger man jo skiftevis MENAPT og ikkevestlige.
Som jeg læser beslutningsforslaget, er det samlet set ikkevestlige.
Eksempelvis i forhold til førtidspension er der nogle grupper af ikkevestlige, f.eks. fra Libanon, hvor der er en meget høj andel på førtidspension.
Det er åbenlyst et problem, som vi skal gøre noget ved, men løsningen jo ikke være, at man så siger, at så skal alle, der har en førtidspension, miste den eller få den revurderet, for så rammer man også en masse almindelige borgere, som har ret til førtidspension.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-07:
Nej nej, absolut ikke.
Og der kunne ministeriet jo spille ind med, at løsningen var en remigration af mennesker på det område, som vi ved har en tendens til at ville gå ind og få førtidspension på sigt.
For så kan vi jo lave en fremskrivning om, at vi ved, de vil trække på de kasser til offentlige ydelser, og derfor er det vigtigt, at det er nogle af de mennesker, vi tager fat i og sørger for, at der sker en remigration.
Vi skal ikke have mange hertil.
Nej, men vi bliver også nødt til at sige, at der er nogen, hvor vi siger tak for besøget, og at de skal rejse hjem igen.
Det er jo også en måde at mindske de her udgifter på.
En anden udgave er at gå ind og kigge på, hvad det er for nogle grupper, der trækker mest på politiet og domstolene.
Der har vi ret tydelige tal på folk fra Palæstina og Libanon og Somalia, og hvis vi mindsker andelen af de mennesker, som er i Danmark, kommer det til at have en positiv effekt på den samlede økonomi.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-05-07:
Jamen det tror jeg bestemt er rigtigt.
Der er også konsekvenserne for de ofre af den dominansvold, som man oplever mange steder, desværre.
De skal jo også sygemeldes mange af dem og igennem forløb, hvor de skal have psykologhjælp og alle mulige andre ting.
Det ville man selvfølgelig også spare, så jeg er enig i, at det er mere komplekst end bare det, vi lige kan læse i forhold til førtidspension og andre ting.
Remigration er jo et begreb, som bliver brugt i mange sammenhænge.
Det, vi forsøger at gøre, er at repatriere folk og sige til syriske borgere f.eks., som i høj grad er uden for arbejdsmarkedet: I får nogle penge med hjem, hvis I rejser hjem og starter et nyt liv i Syrien.
Det har nogen succes, men det vender ikke de store tal.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-07:
En af de ting, som rigtig mange danskere derude har svært ved at forstå, er, at der bliver talt om en krigsskat, der bliver talt om øgede skatter og der bliver talt om tilbagerulning af skattelettelser, som gavner den almene borger derude.
Der bliver også talt om at bruge hele det økonomiske råderum, som jo er skatter, folk skal til at betale.
Og så ser de de her udgifter til ikkevestlige folk eller folk fra MENAPT-landene.
De ser ikke, at det bliver taget alvorligt.
Er Socialdemokratiet enig i, at det ville være en fordel, hvis folk derude kunne se, og hvis det kunne monitoreres konkret, hvad de her udgifter gik til, så man kunne se, at de penge rent faktisk blev brugt til noget fornuftigt, f.eks. at kunne styrke vores danske forsvar, så vi kan forsvare os?
Frederik Vad (S), 2025-05-07:
Den del, der handler om at få et større overblik over, hvad der egentlig er af udgifter, er jeg sådan set totalt enig med hr. Lars Boje Mathiesen i.
Det vil jeg sådan set også gerne have.
Jeg er helt enig i, at vi har kæmpe, kæmpe store udgifter.
Vi er heller ikke færdige med at løse det her.
Altså, der er masser af steder, hvor vi ikke er lykkedes med at nedbringe udgifterne til ikkevestlige indvandrere.
Et eksempel er førtidspensioner.
Det er jo kommet frem her på det sidste – jeg tror faktisk, at det var på et spørgsmål fra hr. Hans Andersen fra Venstre – at der er kæmpestore forskelle ude i kommunerne på, hvor mange indvandrere man giver førtidspension.
I forhold til nogle grupper, specielt dem på 50 år og opefter, hvis man kigger på irakere og libanesere, er det frygteligt, hvor mange penge vi bruger på det.
Så jeg er totalt enig med hr. Lars Boje Mathiesen.
Vi er ikke i mål endnu, og der er rigtig mange borgere derude, der ikke fatter, hvor deres penge forsvinder hen.
Jeg er enig i, at det skal vi gøre bedre, end vi gør i dag.
Det går måske ikke altid så hurtigt, som jeg kunne ønske, og som andre kunne ønske, men jeg synes faktisk, at vi arbejder i den retning.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-07:
Og det er jo det, vi gerne vil have en plan for, så regeringen også lægger hånden på kogepladen og sætter et mål om, at det her skal man opnå, og så vi siger til danskerne, at vi gerne vil tage ansvar for som et Folketing, at vi når derhen.
Det er den forpligtelse, vi gerne ser at Folketinget siger til de danske vælgere derude, så man siger: Vi beder ikke jer om at tage flere penge op af lommen, før vi får styr på butikken på det her, for vi tror på, at vi kan få styr på butikken, og vi tror på, at vi kan finde pengene her, og så sætter vi os ned og laver en plan for at finde pengene, og så eksekverer vi den.
Frederik Vad (S), 2025-05-07:
Men der er bare nuancer til det, hr. Lars Boje Mathiesen siger, for selv om alt ikke er talt med i forhold til de penge, som vi i dag ved at det koster med ikkevestlig indvandring, kan vi jo se, at der er sket et fald på 18 mia. kr. i forhold til de ting, vi tæller med – i forhold til offentlig forsørgelse og i forhold til en lang række udgifter.
Derfor går det i den rigtige retning.
Jeg er helt enig med hr. Lars Boje Mathiesen.
Jeg synes også nogle gange, at det er svært at forklare folk i Slagelse, i Korsør eller i Skælskør, hvordan det kan være, at det koster kassen at købe smør, og at vi skal spare på pædagoger, og at vi samtidig giver førtidspension til raske indvandrere fra Libanon.
Det skal vi stoppe.
Hvis ikke vi stopper det, reagerer vælgerne.
Derfor har vi en forpligtelse til at gøre noget ved det, og det arbejder vi så også på i regeringen at gøre noget ved.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-07:
Ja, det tager bogstavelig talt 10 sekunder at fremsøge og komme ind på Borgernes Partis hjemmeside, hvor man kan læse, at vi vil have massiv remigration, stop for ydelser til udlændinge, hjemsendelse konsekvent efter første dom og en lang række andre ting, som kommer til at bidrage positivt til det her.
Så man får altså ingen point for dovenskab – man kan lige gå ind og se, hvad vores politik er.
Når vi bevidst ikke har skrevet det på, er det jo netop, fordi vi ønsker, at regeringen, som har administrationsretten og serveretten på det her område, skal komme med en plan for det, for at de forskellige ministerier kan spille ind på det her område og sige: Hvor kan vi spille ind for at få det her til at gå i nul?
Det har vi ikke mulighed for at vide som partier.
Vi sidder ikke med de beregninger, vi sidder ikke med de ting, og jeg synes også, det er rigtigt, at regeringen, som leder landet, tager ansvar for at fremlægge sådan en plan.
Men planen for, hvordan man helt konkret vil komme til nul, for at man ikke skal sige til danskerne, at de skal have flere penge op af lommen, synes jeg det er rigtigt at regeringen laver.
Jeg kunne godt have fortalt, hvad Borgernes Partis politik er, man så havde man bare sagt: Det er vi ikke enige i.
Hans Andersen (V), 2025-05-07:
Jeg synes, det havde været interessant at få en drøftelse af de forskellige forslag.
Så havde vi jo mulighed for at udfordre dem.
Så havde vi mulighed for at drøfte dem.
Det, der er forslaget her, er, at regeringen skal komme med en plan.
Men det, jeg havde ønsket, var jo, at vi kunne få en drøftelse af Borgernes Partis forslag.
Det får vi jo ikke her med det beslutningsforslag, som ikke indeholder et eneste forslag til at løse problemet.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-07:
Nej, for det var jo netop hensigten med beslutningsforslaget, at det ikke skulle være et beslutningskatalog, men at regeringen skulle efterspørge i ministerierne, hvilke håndtag i lovene det er, der skal ændres på.
Det er sandsynligvis en palet af forskellige lovgivninger.
Som jeg også sagde i min begrundelse, kan du ikke dreje på håndtaget i én lovgivning og få det her tal til at gå i nul.
Du bliver nødt til at dreje på håndtagene i en lang række lovgivninger.
Det er sådan, vi ofte arbejder, hvor vi beder ministerierne om at komme med forslag til, hvordan vi kommer derhen, og så tager vi en politisk drøftelse af, hvilke af forslagene vi synes er givtige at bruge, og hvilke håndtag vi synes er givtige at dreje på.
Det er en ganske normal måde at arbejde på.
Hans Andersen (V), 2025-05-07:
Så må det også glæde ordføreren, at vi er i gang.
Som jeg nævnte er arbejdspligten en del af svaret, kontanthjælpsreformen, hvor vi reducerer ydelserne til arbejdsløse indvandrere og flygtninge, strammere udvisningsregler, bortfald af asyl, hvis man rejser på ferie i hjemlandet, og et udspil om negativ social kontrol.
Så det, jeg synes jeg er lidt ærgerlig over, er, at vi ikke får en mulighed for at drøfte, om der også er substans i borgernes partis forslag, ud over at det står på en hjemmeside.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-07:
Tak for det, og tak for modtagelsen.
Ja, det er jo præmissen, når vi har en flertalsregering, og jeg har været her længe – ikke lige så længe som ordføreren – men jeg har sjældent set en regeringen stemme for noget som helst beslutningsforslag, der bliver fremsat af et parti, og heller ikke, når Danmarksdemokraterne fremsætter det.
Så det er jo en præmis for den måde, vi arbejder på herinde i folkestyret.
Årsagen til og baggrunden for det her – og jeg kan berolige ordføreren med, at der kommer masser af konkret politik og beslutningsforslag fra Borgernes Parti til efteråret – er jo, at vi gerne vil have den nuværende regering til at forpligte sig på konkrete resultater og ikke bare hensigter, som man så ikke kan måle på.
For mange af de her ting kan vi jo måle på, og vi vil gerne se en løbende nedgang, så danskerne derude kan se, at der rent faktisk sker en forbedring, også økonomisk.
Mads Olsen (SF), 2025-05-07:
Det er jo altid en svær diskussion.
Og som nyt medlem af Folketinget, der faktisk kun har lavet en beretning før, skal man stadig væk lige lære det hele at kende, også i forhold til de forskellige tempoer, tempi, eller hvad man nu kalder det, der kan være.
Det kommer også an på, hvad Socialdemokratiet og regeringen lægger op til der skal være i den beretningstekst.
Hvis det er, det skal træde i kraft den 1. januar 2026, kan der måske godt være noget om snakken, det skal jeg ikke lige helt kunne lægge mig fast på.
Men man kan vel også foreslå, det træder i kraft senere hen, i beretningsteksten, hvis man har travlt med at indføre nogle af de andre anbefalinger, som Kommissionen for den glemte kvindekamp kommer med.
Men jeg ved ikke helt, hvad Socialdemokratiet tænker om det.
Som nyt folketingsmedlem må jeg også sige, at det er svært for mig at svare sådan helt entydigt på, hvad der vil være den hurtigste løsning.
Men jeg forstår jo sådan set også godt signalet i som oppositionsparti, at man egentlig gerne vil have det til afstemning og ligesom høre, hvad regeringen mener.
Det er også en væsentlig del af, hvad Folketinget bør beskæftige sig med, tænker jeg.