Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-24:
Tak, formand.
Uro i klasserne er et kendt fænomen i folkeskolen.
At rykke elevtallet fra 28 til 26 i indskolingsklasserne kan sagtens være et redskab til, at lærerne får bedre tid til hver elev.
Det er klart.
Men det kommer virkelig an på, hvem de 26 elever, der er i klassen, er.
Med den politik, som man stadig har på inklusionsområdet her, skal vi langt længere ned, hvis lærerne skal have mulighed for at føre en kvalitetsmæssigt forsvarlig undervisning derude.
Så spørger man selvfølgelig: Hvad skal tallet så være på?
Mit bud er, at vi skal ned og ligge på omkring 20-22 elever.
Hvis vi når derned, er det min erfaring, at så kan du føre en undervisning, som vil være langt bedre, både kvalitetsmæssigt og også socialt i forhold til at få klassen til at fungere.
At få elevtallet derned kræver, at kommunerne vælger at begynde at prioritere pengene til det i stedet for til et øget antal akademikere og et øget antal journalister i kommunen.
Der har de flere journalister ansat i Aarhus Kommune, end vi har på byens avis.
Det siger lidt om, hvor grelt det står til.
Så ude i kommunerne kan man begynde at prioritere midlerne på den grundlæggende kernevelfærd.
Vi har verdens højeste skattetryk i Danmark – verdens højeste skattetryk – og alligevel siger vi til vores børn og unge, når de skal gå i den danske folkeskole, at der skal de være sammen med 26 eller 28 elever, hvoraf en betydelig andel har så store problemer, at de ikke burde være i de klasselokaler.
Og konsekvensen ser vi: Der er en stigende tilgang til privat- og friskoler, og det er der, fordi der er et stigende antal forældre derude, der siger, at det her vil de ikke byde deres barn.
Jeg synes, det er ærgerligt, for jeg kan godt lide den danske folkeskole.
Jeg synes, det er et vigtigt dannelsesaspekt.
Jeg kan også godt lide friskolerne og privatskolerne.
Men man skal ikke skyde på friskolerne og privatskolerne, når svaret ligger i at forbedre den danske folkeskole.
Og midlerne er derude.
Jeg kan give et andet konkret eksempel.
Nu har vi et ledelsesteam på seks ledere, og de har så travlt med at være ledere og få det til at fungere, at de ikke har tid til at være ledere for den organisation, de rent faktisk skulle lede.
Det er en vanvittig forøgelse af ledere på en enkelt folkeskole.
Er folkeskolen blevet et bedre sted af den grund, at vi har fået seks ledere i stedet for to?
Nej, det mener jeg ikke den er.
De penge kunne være brugt langt bedre.
I det her forslag følger der så også en anlægsreserve med.
Jeg har da sjældent set et mere mærkeligt beløb end 52 mio. kr. i anlægsreserve, som skal give bedre mulighed for lokaler ude i folkeskolen.
Jamen aner man simpelt hen ikke herinde, hvad det koster at bygge et nyt skolelokale?
Så kan jeg sige det, for jeg har siddet og været med til det.
Hvis du bare skal have et enkelt skolelokale, der skal tilbygges, snakker man et sted mellem 5 og 10 mio. kr.
Det vil sige, at man kun vurderer, at det her lovforslag vil betyde, at der måske er fem-ti skoler i Danmark, der har behov for at bygge om.
Jeg glæder mig til, at ministeren kommer op, så vi kan få et svar på, hvad bevæggrunden er for de 52 mio. kr.
For i min optik giver det absolut ingen mening.
Det, der så kommer til at ske, er, at når man herinde fra Folketinget pålægger skolerne de her ting, som de skal leve op til derude, og som kommunerne skal leve op til derude, så kommer de til at blive nødt til at skære på andre områder ude på skolerne, hvis det er decentralt, de beder dem om at finde det her i deres budgetter, og det går så ud over indkøb af bøger eller digitale læremidler eller andet.
Så som jeg ser det, er det her forslag vanvittig underfinansieret, i forhold til hvad det burde være.