runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Josephine Fock (ALT), 2018-04-04:
Jeg kan sige, at Alternativet stemmer imod det her forslag om at fjerne revisionsbestemmelsen, da vi ikke er enige i de ændringer, der blev vedtaget i den oprindelige lov, og jeg synes, Enhedslistens ordfører redegjorde rigtig fint for det.
Vi synes jo, at særlig den udskydelse af familiesammenføring, som sker for de her personer, som er omfattet af reglerne om midlertidig beskyttelse, også i sig selv er et argument for, at vi giver de her mennesker en retssikkerhedsmæssig status, som på alle måder er ødelæggende for dem, fordi de ikke får mulighed for at få deres familier hertil før efter 3 år.
Da jeg sad og forberedte mig til behandlingen af det her lovforslag, kigger jeg på det lovforslag, der hed L 87 [folketingssamlingen 2015-16], hvor vi diskuterede det med at udskyde muligheden for at få familiesammenføring.
Jeg kunne egentlig tænke mig at læse det betænkningsbidrag op, som Enhedslistens, Alternativets og Radikale Venstres medlemmer af udvalget skrev i den forbindelse.
Og det, vi skrev, var: »Samtlige høringssvar fra så kompetente organisationer som UNHCR, Institut for Menneskerettigheder, Amnesty International, Dignity, Advokatrådet, Foreningen af Udlændingeadvokater, Retspolitisk Forening, Dansk Flygtningehjælp, Red Barnet og SOS mod Racisme anfører, at dette lovforslag strider imod den Europæiske Menneskerettighedskonvention, og at Danmark med dette lovforslag ikke vil overholde sine internationale forpligtelser, bl.a. Børnekonventionen.
Dette burde i sig selv være nok til, at forslaget ikke vedtages af Folketinget.
En anden grund, som adskillige høringspartnere gør opmærksom på, er, at en gennemførelse af forslaget kan have negative konsekvenser for de berørte familiers integrationsproces.
Partierne er sikre på, at forslaget ikke bare kan, men vil have negative konsekvenser for integrationsprocessen.
Personer med midlertidig beskyttelsesstatus, som tvinges til at vente 3 år på familiesammenføring, vil på grund af bekymringen for deres familiemedlemmer få varige psykiske mén og udsættes for kronisk sygdom, som vil fratage dem al den handlekraft og parathed til hurtigt at komme ud på arbejdsmarkedet, de kom med, da de søgte asyl i Danmark.
Det vil klientgøre dem og gøre en integration i det danske samfund ekstremt vanskeligt.
Forslaget vil altså efter partiernes opfattelse have meget store både medmenneskelige og samfundsmæssige negative konsekvenser.
Partierne er især bekymret over de livslange skader på de berørte børns udvikling, som forslaget vil medføre.
EL, ALT, RV og SF ønsker at følge UNHCR’s opfordring til Danmark om at genoverveje hele lovforslaget og i stedet for fokusere på et fælles europæisk svar på de store udfordringer, vi står over for.
« Jeg synes egentlig, hvis jeg selv skal sige det, at vi på det tidspunkt lavede et godt betænkningsbidrag, og vi har fortsat den opfattelse.
Derfor siger det sig selv, at vi fortsat synes, vi skal bevare revisionsbestemmelsen, hvad angår det her lovforslag.
Laura Lindahl (LA), 2018-04-04:
Som sagt har Liberal Alliance hele tiden ment det samme.
Altså, vi mener sådan set, at når der kommer ro i hjemlandet, fred i hjemlandet, skal man hjem.
Så der er sådan set ikke noget nyt i Liberal Alliances holdning.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-04:
Jo, men når man oprindelig mente, at det var relevant at have en revision, var det vel ud fra, at man skulle se på, om det snart kunne ligne, at der ville være fredeligere forhold.
Det er der så ikke kommet, og så vælger man at fjerne revisionen.
Det må jo så være, fordi man mener, at nu er det tættere på, at der kan komme fredelige forhold.
Eller er man bare vendt 180 grader på en tallerken som en del af det at være i regering og har underlagt sig det, som de andre partier mener?
Eller har man fuldstændig skiftet holdning, i forhold til hvad man tidligere har ment?
Laura Lindahl (LA), 2018-04-04:
Ligesom Enhedslistens ordfører selv, tror jeg, kan jeg jo heller ikke spå om fremtiden.
Jeg ved ikke, hvornår krigen i Syrien slutter.
Det er der ikke nogen herinde der ved.
Men det, jeg ved, er, at vores holdning er, at når den slutter, vil vi gerne kunne sende de folk hjem, som kommer fra Syrien, og det er sådan set derfor, vi synes, det her giver mening.
Og det kan godt være, man mener, at vores vurdering er anderledes, i forhold til hvornår vi tror det kan ske.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-04:
Tak for det.
Det er egentlig, fordi det relevante spørgsmål er, om man vurderer, at krigen i Syrien snart er forbi.
Det var jo begrundelsen for, at det skulle være en midlertidig beskyttelsesstatus, de her mennesker skulle have.
Man kan sige, at dengang loven blev indført, mente Liberal Alliance, at der var behov for at se på, om den skulle revideres.
Nu står vi her, og krigen i Syrien er stadig i gang.
Så jeg kunne bare godt tænke mig at høre fra Liberal Alliance: Er det Liberal Alliances opfattelse, at krigen i Syrien snart er slut?
Laura Lindahl (LA), 2018-04-04:
[Lydudfald]
... hele tiden ment det samme.
Vi mener, at det er fint at give beskyttelse, når der er behov for det, men når der ikke længere er behov for det, mener vi, at man skal hjem.
Vi mener sådan set også, at det giver mening at sige, at når man vurderer, at det er midlertidigt – det kan man sagtens have forskellige holdninger til, hvad er, og hvor lang tid er – giver det ikke mening at lave familiesammenføring i den periode.
Derfor synes vi, at det her giver mening.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-04-04:
Men der var også mulighed for at sende hjem, før den her lov blev indført, og det var også politikken, at man skulle det.
Det her handler jo også om, at familiesammenføringer tager meget længere tid.
Argumentationen for det var, at der var en akut situation.
Mener ordføreren fortsat, at der er en akut situation, der berettiger den lov, eller er det noget andet, der gælder nu?
Laura Lindahl (LA), 2018-04-04:
Nu kan vi jo bare se, at det er fuldstændig i tråd med den politiske intention.
Det mente vi på det tidspunkt, hvor vi indførte det her og gjorde det midlertidigt, og nu synes vi, det giver mening at gøre det permanent, og derfor støtter vi ophævelsen af revisionsbestemmelsen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-04-04:
Hvis jeg ikke husker forkert, var Liberal Alliance i december 2015 med til at sikre flertallet for, at den her revisionsbestemmelse blev indført.
Som jeg husker debatten – ordføreren må jo korrigere mig – var vi et flertal, der ønskede revisionsbestemmelsen indført, fordi der var tale om en midlertidig situation.
Det har vi så forskellige holdninger til, hvordan man skulle håndtere, men den midlertidige situation var også argumentet for, at der skulle indføres en revisionsbestemmelse.
I Radikale Venstre ønsker vi, at revisionsbestemmelsen bevares.
Vi ønsker jo også en anden lov, men vi ønsker, at revisionsbestemmelsen bevares.
Vil ordføreren redegøre for, hvorfor ordføreren mener, at revisionsbestemmelsen skal ophæves, når man i 2015 også var med til at få den indført?
Laura Lindahl (LA), 2018-04-04:
Tak for det.
Med lovforslaget vil man ophæve revisionsbestemmelsen, der indgik i forhold til den midlertidige beskyttelsesstatus for asylansøgere, som søgte med en baggrund i en særlig situation i hjemlandet.
Ministeriet har jo nu evalueret lovgivningen og fundet, at den fungerer fuldstændig i overensstemmelse med den politiske intention, man havde, da man lavede lovændringen.
Den intention deler Liberal Alliance, og vi stemmer naturligvis for at afskaffe revisionsbestemmelsen.
Naser Khader (KF), 2018-04-04:
Der er faktisk blevet skabt tålelige forhold og fredsaftaler flere steder i Syrien, også steder, der ikke ligger langt fra Ghouta.
Der har man lavet nogle aftaler med regeringen.
Og i store dele af Syrien kan man godt leve tåleligt.
Det er ikke, som det var tidligere, men det er blevet bedre.
Der er stadig væk nogle lommer, nogle områder, hvor det er utåleligt.
I Ghouta er man i gang med en løsning.
Tingene er ikke optimale, men jeg vil ikke sige, at hele Syrien er usikker for alle.
Der bor altså stadig væk mange millioner i Syrien, som har en drøm om, at tingene bliver fredeligere, end de er i dag.
Laura Lindahl (LA), 2018-04-04:
Lovforslaget her gennemfører de nødvendige lovændringer, så Danmark fortsat kan være tilsluttet Eurodac-forordningen, hvad angår retshåndhævelse.
I Liberal Alliance mener vi naturligvis også, at Eurodac-samarbejdet er vigtigt.
Det er klart i Danmarks interesse, at man har adgang til de her data i forhold til at kunne forebygge, opdage og efterforske alvorlige lovovertrædelser som f.eks. terror.
Og så mener vi i øvrigt også, at det er fornuftigt, at man ikke kan søge asyl i ét land og derefter rejse videre og søge asyl i et andet land.
Så Liberal Alliance støtter forslaget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-04:
Tak for det.
Enhedslisten ønsker at bekæmpe terror og ønsker et grænseoverskridende samarbejde om det.
Samtidig mener vi, det er vigtigt at sikre en balance mellem hensynet til samfundets ret til at beskytte sig mod terror og den enkeltes retssikkerhed.
Det er en balance, som skal være til stede, og det vil vi selvfølgelig have øje for i den kommende udvalgsbehandling.
Marcus Knuth (V), 2018-04-04:
Vi skal sørge for, at vores politi har de bedste kort på hånden, når det kommer til at forebygge, opdage og efterforske terrorhandlinger og andre alvorlige lovbrud.
Her er de fælleseuropæiske registre yderst brugbare.
Helt konkret sikrer vi med lovforslaget her, at vi kan udføre søgninger i Eurodac-systemet.
Det kommer til at gå via den reviderede Eurodac-forordning.
Vi har heldigvis allerede delvis indarbejdet den reviderede Eurodac-forordning i dansk lovgivning.
Derfor ser jeg positivt på, at vi nu sørger for at indarbejde forordningen i endnu højere grad.
Det sker bl.a. gennem en bemyndigelsesbestemmelse, der giver justitsministeren råderet over den konkrete indarbejdelse af forordningen i dansk lovgivning, når det kommer til sammenlægning og videregivelse af oplysninger, der skal bruges til retshåndhævelse.
Eksempelvis vil det nu blive muligt for dansk politi at sammenligne fingeraftryk internationalt i deres samarbejde.
Jeg ser således frem til at kunne meddele dansk politi, at vi nu – når det her forhåbentlig bliver stemt igennem – sørger for et endnu bedre grundlag for efterforskning, når der sker alvorlige lovbrud.
Således støtter Venstre lovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-04:
Tak for det.
Med en vedtagelse af lovforslaget giver Folketinget i medfør af grundlovens § 19 samtykke til, at regeringen på kongeriget Danmarks vegne godkender aftalen om dansk tilslutning til den del af den reviderede Eurodac-forordning, der angår adgang til Eurodac med henblik på retshåndhævelse.
Den reviderede forordning forsøger at sikre en nogenlunde effektiv anvendelse af Dublinforordningen og regulerer optagelsen af asylansøgeres fingeraftryk samt udveksling af disse med de andre EU-medlemsstater i Eurodac-systemet.
Hele ideen med det nuværende system er altså at undgå asylshopping, men systemet og Dublinforordningen fungerer åbenlyst ikke, da der foregår massiv asylshopping mellem de enkelte lande, og sådan har det været i mange år.
Derfor er grænsekontrol og afvisning af asylansøgere ved grænsen det, som Danmark har brug for.
Der skal ikke være tvivl om Dansk Folkepartis holdning i den sag.
Det ændrer dog ikke ved, at systemet er der, og at det trods sine åbenlyse mangler kan bruges til en række fornuftige formål.
Bl.a. kan systemet i en række tilfælde bruges til at opklare og forebygge kriminalitet og terror.
Ved retshåndhævelse forstås i henhold til artikel 2, stk. 1, forebyggelse, opdagelse eller efterforskning af terrorhandlinger eller af andre alvorlige lovovertrædelser.
Terrorhandlinger er i den forbindelse defineret som lovovertrædelser i henhold til national ret, hvilket selvfølgelig er væsentligt for Dansk Folkeparti.
I forbindelse med bekæmpelse af terrorhandlinger og andre alvorlige lovovertrædelser er det efter vores opfattelse vigtigt, at de nationale myndigheder råder over så mange oplysninger som overhovedet muligt, for at de kan udføre deres arbejde ordentligt og professionelt.
Derfor er det afgørende, at vi i Danmark har så mange dna-oplysninger som muligt til vores rådighed, at vi har videoovervågning, at vi har kontrol ved vores grænser, og at vi indsamler oplysninger i forbindelse med kontrollen, at de nationale myndigheder koordinerer indsatsen med hinanden, og så skal vi naturligvis samarbejde internationalt, hvor det giver mening, hvor det er muligt, og hvor det ikke truer den nationale suverænitet.
Alt i alt er det Dansk Folkepartis vurdering, at lovforslaget trækker i den rigtige retning, hvorfor vi forventer at stemme ja ved tredjebehandlingen.
Inden da vil vi for god ordens skyld bruge udvalgsbehandlingen til at spørge ind til, hvilke præcise beføjelser lovforslaget giver til regeringen i forhold til at indgå aftaler med EU, og hvad disse eventuelle beføjelser måtte indebære for Danmark.
I Dansk Folkeparti samarbejder vi som sagt gerne internationalt, men vi mener, det er vigtigt, at eventuelle nye aftaler løbende tages op i Folketinget og i forbindelse med folkeafstemninger, hvis det vurderes at være nødvendigt.
Men overfor dette konkrete lovforslag er vi altså positivt stemt.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-04:
Mulighederne for at udveksle oplysninger om fingeraftryk i det fælleseuropæiske Eurodac-system giver danske myndigheder bedre muligheder for at forebygge, opdage og efterforske alvorlige lovovertrædelser, som f.eks. terrorhandlinger.
Grundloven kræver den her godkendelse fra Folketinget.
Med lovforslaget får justitsministeren bemyndigelse til at fastsætte de nærmere regler for, hvordan vi gennemfører den nye Eurodac-forordning i Danmark, ligesom ministeren kan beslutte, hvem der skal være uafhængig kontrolmyndighed.
Inger Støjberg (V), 2018-04-04:
Jeg mener jo helt generelt, som jeg også sagde tidligere, at så længe man har behov for beskyttelse, skal man være her, og når man ikke længere har det – og det kan hverken hr. Nikolaj Villumsen eller jeg spå om – skal man hjem.
Men tilsyneladende er det alligevel sådan, for hr. Nikolaj Villumsen lyder, som om han præcis ved, hvordan tingene kommer til at se ud.
Der kan opstå konflikter, som vil være omfattet af de her regler, og der vil være mennesker, der er ofre for konflikter, som vil være omfattet af de her regler.
Og jeg synes helt ærligt, at den lovgivning, vi har liggende her, er sund fornuft.
Og det glæder mig da, at der er så bredt et flertal i Folketinget, der bakker op om det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-04:
Nej, tværtimod.
Altså, jeg spurgte faktisk ministeren, om ministeren havde en begrundet formodning om, at der snart ville være varig fred i Syrien, for det er ikke noget, jeg kan se.
Og når man laver noget så indgribende som en lovgivning, der fratager børn muligheden for at se deres forældre, er det jo ret fornuftigt, at man gør det ud fra en vurdering af virkeligheden.
Og det mener jeg ikke er for meget forlangt, ikke mindst når vi ser på den meget voldsomme kritik, der kommer fra bl.a. Red Barnet og FN.
Så det er klart, at hvis der er en varig og stabil fred, skal folk hjem.
Men det er der jo intet der tyder på overhovedet.
Og begrundelsen for at give folk en midlertidig beskyttelse var vel, at man troede, at der ville blive en snarlig fred.
Og det synes jeg bare ministeren skylder et svar på, når man nu fjerner revisionsbestemmelsen.
Inger Støjberg (V), 2018-04-04:
Det har jeg sådan set
på intet tidspunkt sagt.
Men jeg mener, vi skal indrette reglerne på en sådan måde, at når man ikke længere har et beskyttelsesbehov, skal man naturligvis sendes hjem igen.
Vi skal beskytte mennesker, lige så længe som de har behov for beskyttelse, men når behovet ikke er der længere, skal de hjem og bidrage til at genopbygge deres hjemlande.
Det synes jeg er sund fornuft.
Jeg tror også, at man rundtomkring i de kommuner, der har fået f.eks. syriske flygtninge ud nu, kan se, at det er relativt svært at integrere de mennesker, der er kommet hertil.
Samtidig skal man jo huske på, at det langt hen ad vejen er de stærkeste, der er kommet hertil, og hvis ikke de skal være med til at genopbygge det hjemland, som de i sin tid kom fra, ved jeg ikke, hvem der skal.
Sådan har det altid været; når der ikke er behov for beskyttelse længere, rejser man hjem.
Og derfor synes jeg, det her er sund fornuft.
Men jeg kan naturligvis ikke spå om fremtiden i Syrien.
Det kan jeg forstå at hr. Nikolaj Villumsen kan, og det lytter jeg selvfølgelig meget gerne til.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-04:
Tak for det.
Man kan jo sige, at da vi lavede den her lovgivning, gik diskussionen meget på, at krigen i Syrien snart var forbi.
På daværende tidspunkt var der kun en, som jeg sådan kunne finde af internationale kilder, der troede på, at krigen snart ville være forbi.
Det var den syriske præsident Assad, der meldte ud, at han troede, den ville være slut inden for 1 år.
Der var nogle af os, dér for 3 år siden, der tillod os at tvivle på, at Assad havde ret i, at krigen ville være slut.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren: Hvad får ministeren til at tro, at krigen i Syrien snart er forbi?
Inger Støjberg (V), 2018-04-04:
Først og fremmest tak for indlæggene fra ordførerne.
Det her lovforslag handler jo i sin enkelhed om, at regeringen ønsker, at reglerne om midlertidig beskyttelsesstatus for visse udlændinge, altså bestemmelsen i udlændingelovens § 7, stk. 3, som har været i brug i mere end 3 år, bliver gjort permanente.
Samtidig opretholdes den nuværende ordning med udskudt adgang til familiesammenføring i 3 år for udlændinge med midlertidig beskyttelsesstatus.
Reglerne om midlertidig beskyttelsesstatus er rettet imod den gruppe udlændinge, som kun forventes at skulle have et midlertidigt ophold i Danmark.
Og det giver sig selv, at varigheden af den opholdstilladelse, som udstedes, er kortere end for andre udlændinge, ligesom muligheden for at få familiesammenføring i de første år er begrænset.
Reglerne om midlertidig beskyttelsesstatus blev altså indført for de mennesker, hvis behov for beskyttelse har baggrund i en særlig alvorlig situation i hjemlandet i forbindelse med en væbnet konflikt eller lignende, og reglerne om midlertidig beskyttelsesstatus har hverken udvidet eller indsnævret adgangen til at opnå asyl i Danmark.
Derimod har reglerne skabt en bedre forudsætning for, at de mennesker, der ikke længere har behov for beskyttelse, kan sendes hjem til deres hjemlande igen.
Jeg vil ikke lægge skjul på, at regeringen ønsker stramme familiesammenføringsregler.
Regeringen er nemlig ikke i tvivl om, at opholdsvilkår betyder noget for, hvilke lande flygtninge og migranter søger til.
Med lovforslaget opretholder regeringen derfor den ordning, at udlændinge med midlertidig beskyttelsesstatus som udgangspunkt ikke har ret til familiesammenføring inden for de første 3 års ophold i Danmark.
Det betyder, at den udskudte adgang til familiesammenføring bliver gjort permanent for den her gruppe udlændinge.
Der vil som hidtil meddeles familiesammenføring også inden for de første 3 år, hvis Danmarks internationale forpligtelser konkret tilsiger det.
Konklusionen i evalueringen, som blev oversendt til Folketinget samtidig med selve lovforslaget, er, at reglerne om midlertidig beskyttelsesstatus efter udlændingelovens § 7, stk. 3, fungerer efter den tiltænkte hensigt.
Det glæder mig naturligvis.
Det foreslås derfor i det her lovforslag at ophæve revisionsbestemmelsen, og det betyder, at bestemmelsen i udlændingelovens § 7, stk. 3, om midlertidig beskyttelsesstatus bliver gjort permanent.
Det samme gælder udskydelsen af adgang til familiesammenføring for udlændinge med midlertidig beskyttelsesstatus.
Det skulle være ordene for nu, og så ser jeg selvfølgelig frem til den videre behandling og også de spørgsmål, der måtte være enten nu eller senere.
Naser Khader (KF), 2018-04-04:
Assad har med hjælp fra russerne og iranerne vundet, desværre.
Han kontrollerer store dele af Syrien, og der er også nogle, der tidligere har været i opposition til ham, der nu er under hans kontrol – hele ringen omkring Damaskus.
Så man kan godt bo der, selv om man har været i opposition til styret.
Og der er også kommet skred i nogle af de forhandlinger, der foregår, både i Astana, men også i Genève.
Så det bevæger sig i den bedre retning, men det er ikke optimalt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-04:
For 3 måneder siden var der f.eks. et ekstremt fredeligt område, i hvert fald relativt set, nemlig Afrin.
Det er så bare blevet løbet over ende af Danmarks NATO-partner Erdogan sammen med ekstreme islamister, der har jaget mere end 150.000 mennesker på flugt.
Det siger jo lidt om, hvor fuldstændig ustabil situationen er, at et område, der reelt set har været nærmest uberørt siden 2012, lige pludselig kan blive løbet over ende, sågar uden at der kommer en klar fordømmelse fra den danske udenrigsminister af, at det er en NATO-partner, der gør det.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre fra hr. Naser Khader, om det virkelig er hr. Naser Khaders budskab – altså frihedskæmperen Naser Khader – at man med ro i sindet kan bo i Assadkontrollerede områder, og at det er ganske fint.
Er det et budskab, som hr. Naser Khader godt vil overlevere til flygtninge fra eksempelvis Ghoutaområdet?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-04-04:
I Det Konservative Folkeparti er vi optaget af, at den fælles aftale, som vi lige har indgået og lige har behandlet her i Folketingssalen den 15. marts, nu får lov til at virke i praksis.
Med den har vi strammet tilsynet på skolerne.
Vi har strammet op i forhold til godkendelsesproceduren ved start af friskoler, og vi er selvfølgelig optaget af at holde øje med, at det nu kommer til at virke i praksis.
Derudover er vi optaget af at sikre bedre integration, og derfor har vi jo også været med til det her udspil om parallelsamfund og sikring af bedre integration i dagtilbud og skoler, som vi i øjeblikket forhandler.
Og så er vi selvfølgelig optaget af, at den lov, vi vedtager herinde, bliver overholdt, og at det i modsat fald vil få konsekvenser.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-04-04:
Selvfølgelig kan det det.
Altså, nu kan jeg jo ikke stille spørgsmål til hr. Simon Kollerup, men det bliver jo en absurd leg om ord.
Selvfølgelig har man en funktion som minister, den har man i døgndrift.
Det er derfor, jeg har forventninger til mine ministre, det er derfor, jeg har forventninger til mig selv om at være arbejdsom, om at være tilgængelig, om at opføre sig ordentligt.
Betyder det så, at ministre ikke må have noget som helst privatliv, at ministre ikke må have venner, at ministre ikke må engagere sig i foreningsarbejde, gå til spejder; betyder det, at jeg ikke må besøge spejdernes lejr, fordi jeg selv er medlem af KFUM-spejderne?
Selvfølgelig gør det ikke det.
Jeg tager det fulde ansvar for, at jeg i 2012 stiftede en almenvelgørende fond.
Jeg har ikke nogen rolle i den fond længere, men jeg har været meget, meget åben om, at jeg er engageret, og der er intet, der forhindrer mig i at tage imod en invitation til arrangementer i den fond, på linje med at jeg kan forholde mig til invitationer fra alle mulige andre, hvad enten det nu er Team Rynkeby, der skal cykle til Paris, eller en Røde Kors-indsamling eller Brøndby Idrætsforenings ungdomsarbejde.
Simon Kollerup (S), 2018-04-04:
Jeg må sige, at jeg synes, vi er vidne til den gamle disciplin om at blæse og have mel i munden på samme tid.
For man står virkelig med oplevelsen af, at statsministeren sådan lidt efter forgodtbefindende evner at hoppe ud og ind af rollen som landets statsminister og skifter kasketter, sådan som det passer ind i statsministerens eget kram.
Altså, man vil både gerne stå ved det, man sagde på samrådet, og der var man behændigt nok privat i nogle sammenhænge, og for 8 år siden sagde man jo så, at man altid er minister døgnet rundt.
Begge dele kan jo ikke være rigtigt på samme tid, hr. statsminister.