Mattias Tesfaye (S), 2022-02-08:
Tak til formanden, og tak til indkalderne af forespørgselsdebatten.
Som statsministeren nævnte, og som ordføreren også ved, er der nu igangsat et serviceeftersyn af reglerne om ægtefællesammenføring.
Det er nogle regler, der er blevet væsentligt ændret ved en reform i 2018.
Reformen bygger som bekendt på en aftale, som Socialdemokratiet indgik sammen med den tidligere borgerlige regering og DF.
Formålet med reformen var navnlig at sætte integrationen i centrum, og det vil sige, at dem, som kommer til Danmark, skal bidrage til økonomien, til sammenhængskraften og understøtte det danske velfærdssamfund.
Med reformen blev der altså sat fokus på, om der på baggrund af begge ægtefællers forhold er udsigt til en vellykket integration af den ægtefælle, der kommer til Danmark.
Med ændringerne fra 2018 blev der bl.a. indført et integrationskrav.
En af dem er et obligatorisk krav til den herboendes danskkundskaber.
Det er bl.a. det obligatoriske krav, der har været til diskussion i en række avisartikler på det seneste.
Ægtepar eller faste samlevere, der ønsker familiesammenføring, skal ud over det her obligatoriske krav til den herboendes danskkundskaber tilsammen opfylde mindst tre af de øvrige fem betingelser.
Og det er krav til sprog, uddannelse og arbejde.
Der er nu snart gået 4 år, siden reformen trådte i kraft, og derfor synes jeg også, det er naturligt og fornuftigt at se på, om reglerne virker efter den politiske intention, der ligger bag reformen.
Som jeg har sagt fra første dag på ministerkontoret, skal udlændingeloven være stram, ikke skør, og hvis man læser førstebehandlingen, fra dengang vi behandlede ændringen af udlændingelovens § 9, altså ægtefællesammenføringsreglerne, så mener jeg også at kunne læse ud af talerne, at vi delte nogenlunde den samme ambition om nogle ægtefællesammenføringsregler, der understøttede integrationen, og som – og det er så min tolkning – er stramme, men hvor vi kan undgå nogle af de skøre enkeltsager, som altid fylder på udlændingeområdet.
Formålet er at få afklaret, om reglerne fungerer i overensstemmelse med det, vi tænkte dengang, eller om de i nogle henseender rammer skævt i praksis.
Interessentgruppen består bl.a. af repræsentanter fra Advokatrådet, Danes Worldwide, Foreningen af Udlændingeretsadvokater, Institut for Menneskerettigheder, Ægteskab Uden Grænser, Kommunernes Landsforening, Udlændingenævnet og Udlændingestyrelsen.
Det er altså en gruppe, der består af både offentlige myndigheder og private organisationer, og det er for at sikre en bred erfaringsindsamling.
Min ambition er, at gruppens arbejde kan danne grundlag for politiske drøftelser, og det første møde i interessentgruppen afholder vi allerede i morgen, den 9. februar.
Lad mig slutte af med at sige, at jeg naturligvis ikke allerede nu kan sige noget om, hvilke justeringer serviceeftersynet kan komme til at føre med sig, og jeg tror måske også, at analysen af området vil komme til at vise noget andet, i hvert fald noget mere, end de avisartikler, der har været bragt.
Men alt det ser jeg frem til at diskutere med Folketingets ordførere, og jeg skal selvfølgelig nok sørge for at holde hele Folketinget orienteret, og jeg glæder mig til det videre arbejde.
Tak for ordet.