runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-05-18:
Jamen så har jeg en enkelt kort bemærkning.
Det er jo sådan, at der i dag befinder sig en hædersmand i salen – en hædersmand fra Venstre, som kommer fra en af øerne, nemlig hr. Peter Juel-Jensen fra Venstre.
Og Peter har fødselsdag i dag, så hjertelig tillykke fra Det Konservative Folkeparti.
Mange tak, formand.
Vi skal i dag diskutere B 192.
Danmark er jo et skønt land at holde ferie i, og det har rigtig, rigtig mange smukke steder og smukke øer, som flere og flere af os har set hen over sidste sommer, og som vi formentlig også vil se igen den kommende sommer.
Når danskerne nu har fundet ud af, hvor dejligt det er at holde ferie i netop Danmark, så er der formentlig en del af dem, som også benytter sig af kongeriget til ferieglæder i fremtiden.
Men at begynde at give et fradrag eller økonomiske incitamenter for at holde ferie i Danmark kan vi simpelt hen ikke se os selv i.
Det skal jo gerne være sådan, at det er et frivilligt valg, hvor man ønsker at holde ferie, og samtidig skulle det gerne være de frie markedskræfter, der reagerer, når man holder ferie.
Med disse ord kan vi ikke støtte forslaget.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-05-18:
Tak for det.
Jeg glæder mig til, at vi skal kigge nærmere på det her.
Det kunne også være, at ordføreren og jeg skulle sætte os ned og se på, om der er yderligere, som kunne være relevant at få øje på.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-18:
Tak, og tak til ordføreren for opbakningen; det glæder mig meget.
I forhold til at billiggøre kollektiv transport kan vi jo kun blive enige om, at det er rigtig vigtigt.
Det hjælper jo også klimaet, og det giver faktisk også nogle rigtig gode oplevelser, at man kører i tog, frem for at man kører i sin egen bil, og så giver det alle mennesker mulighed for at være med, for det er jo langtfra alle mennesker, som har en bil.
I forhold til fradragssystemet er Frie Grønne også villige til at se på, om vi kan lave noget, der er smartere; det var en af idéerne i forslaget.
Så tak for støtten.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-05-18:
Nej, jeg tror ikke, det er den rigtige vej at lave sådan en form for differentiering.
Hvis det konkret handler om landdistrikterne, vil jeg egentlig langt hellere se på, hvordan vi kunne understøtte en lokal fødevareproduktion, som også kunne kobles op på restaurationsbranchen, kombineret med at blive klogere på, hvordan vi faktisk kan sørge for, at flere danskere holder en klimavenlig ferie i Danmark og dermed naturligvis også vil spise på de spisesteder, der i landdistrikterne – forhåbentlig med lokale fødevarer.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-05-18:
Ja, men vi skulle jo også gerne have skabt nogle jobs derude og sikret, at folk kommer igen, og derfor skulle det gerne være således, at det ikke kommer til at koste en halv bondegård.
Så et fradrag på momsen på restaurationsudgifter kunne netop være det, der fik folk til at flytte sig i højere grad, men det kunne måske også være godt i de store byer.
København har jo lidt utrolig meget under den her pandemi.
Hvis man lettede lidt på momsen og sagde, at den vil man ikke kradse ind fra statens side, ville det så ikke være med til at fastholde og måske udvikle nogle arbejdspladser også i København?
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-05-18:
Jeg tror, det er mere afgørende at se på, at vi skal have folk ud i landdistrikterne.
Det er jo noget af det, som den her undersøgelse også lægger op til, nemlig at vi skal have folk ud at opleve eksempelvis nogle af de naturnationalparker, som vi jo er ved at udpege lige nu, og det tror jeg helt sikkert vil have en positiv effekt, også for restaurationsbranchen uden for de store byer.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-05-18:
Tak, og tak for talen.
Se, nu ved jeg, at ordførerens parti er meget optaget af at sikre arbejdspladser og sikre arbejdspladser i hele kongeriget, og det er vigtigt, at vi har de her arbejdspladser, men også, at vi har noget at leve af derude i landdistrikterne.
Hvordan ville ordførerens parti stille sig over for et forslag, som måske gik ud på, at man løftede momsen af restaurationsbesøg for netop at sætte gang i turismen ude i landdistrikterne?
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-05-18:
Med dette beslutningsforslag ønsker forslagsstillerne en undersøgelse af, hvordan vi sikrer flere og mere klimavenlige ferier i Danmark.
Det er vi i Enhedslisten selvfølgelig meget positive over for, og jeg vil også gerne takke forslagsstillerne for at fremsætte det her forslag.
I Enhedslisten er vi også meget positive over for at se på, hvordan vi kan gøre indenrigsrejser med kollektiv trafik billigere, herunder færgerne til vores mange øer, som der også lægges op til at kigge på – færger, som forhåbentlig alle snart er omlagt til eldrift, så vi ikke ender ud i yderligere CO 2 -udledninger.
Derudover synes vi også, at der i den foreslåede undersøgelse bør kigges på, hvad der skal til for at sikre, at flere tager toget frem for flyet, når de alligevel vælger at rejse til udlandet.
Den del af forslaget, der så skal se på mulighederne for fradrag for ferietransport og overnatning, er vi i Enhedslisten ikke sikre på er den rigtige vej at gå.
Og man kunne måske i højere grad se på, hvad der kunne gøres for at fremme flere ladestandere til elbiler ude i landdistrikterne og sommerhusområderne.
Men med de bemærkninger, og fordi det jo blot handler om en undersøgelse, som det her beslutningsforslag lægger op til, kan Enhedslisten godt støtte forslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-18:
Så jeg tror bestemt, vi har mange grænseflader, hvor vi kunne have gavn af at snakke mere sammen.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-18:
Ja, det er jeg fuldstændig enig i – også at det vil være godt at trække perioden ud, også i forhold til hvordan vores arbejdsmarked vil være, så vi kan holde ferie på mange forskellige tidspunkter.
Så vil jeg også bare at bidrage til det, ordføreren siger omkring den grønne check, altså at det vil vi selvfølgelig også gerne støtte op om, for det er rigtig vigtigt, at vi mindsker den sociale ulighed.
Og jeg tænker, at det også er noget af det, vi kan snakke om i forhandlingerne.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-18:
Jeg synes da, vi efter behandlingen her skal diskutere det i udvalget, altså om der er ting, vi kan være enige om.
Jeg synes bestemt, der er rigtig mange gode tiltag i sommerpakkerne.
Jeg vil så også sige, at jeg nok kunne ønske mig, at det blev håndteret en lille smule klogere, end det blev sidste sommer, men det ved fru Susanne Zimmer nok fra udvalget, hvor vi jo har hørt øernes ønsker i forhold til en sommerpakke – nemlig at det er vigtigt, at de får mere medbestemmelse osv.
Og det er jo trods alt dem, der skal, hvad kan man sige, bære et meget stort antal gæster, så derfor er det meget godt at have dem med på råd
, tror jeg.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-18:
Ja, og det lyder jo dejligt.
Så vil jeg høre om en ting sådan helt konkret i forhold til transport, altså billigere transport.
Altså, nu har der været gratis færgeoverfart til øerne.
Er det noget, der er medtænkt i det, der kommer fremadrettet, så vi ser noget i den retning i 2022, 2023 og 2024 osv.?
Simon Kollerup (S), 2021-05-18:
For dels var der en kæmpe succes med den sidste år, dels fik den spredt turismen ud.
Vi brugte Danmark som ferieland fantastisk godt, både godt for klimaet, men også for den mere sårbare del af vores økonomi, som de små øer er, og som vores yderområder er.
Det, vi gjorde, var rigtig godt.
Derfor er det klogt, at vi gør noget tilsvarende igen i år.
Og så er jeg også enig i, at vi ud over det, vi gør sådan krisehåndteringsmæssigt og for Danmark i sommerpakken sidste år og i år, også skal have et længere sigte.
Og det er så der, hvor jeg siger, at det arbejde har vi sat gang i Det Nationale Turismeforum.
Det er faktisk bæredygtighed, der er omdrejningspunktet for det, ikke alene ud fra en grøn dagsorden – det fylder selvfølgelig meget – men også fordi vi kan se, at trenden i international turisme peger i retning af, at det her er noget, som man også vil efterspørge som en rejseattraktivitet for mange udenlandske turister, og som dermed vil gøre Danmark til et fortsat attraktivt turistmål.
Så vi er enige i, at der skal være noget på kort og lang sigt, og begge dele er i gang.
Mette Frederiksen (S), 2021-05-18:
Jeg mener også, det er både vitalt og afgørende for og i et rigsfællesskab, at vi kan rejse, arbejde, studere etc. på en måde, hvor vi ikke bliver forhindret der, hvor vi ikke skal forhindres.
Et er jo situationen omkring covid-19, som har medført nogle helt andre forhold, også i den interne rejseaktivitet i rigsfællesskabet.
Men i en covid-19-fri tid, om man vil, er jeg også og regeringen også optaget af, at der ikke skal være grænsehindringer.
Edmund Joensen (SP), 2021-05-18:
Tak for svaret.
Grænsehindringer af den slags er i virkeligheden petitesser, og det har næsten ingen betydning for parlamenterne eller for finanslovene.
Men det har kolossal betydning for den enkelte person, som strander imellem landene, hvad enten det handler om en pension eller en sygdom, eller hvad det er.
Derfor er det så vigtigt, at vi jagter de her grænsehindringer.
Tak for svaret.
Mette Frederiksen (S), 2021-05-18:
Jeg er meget enig i, at vi skal søge at løse de problemer, der måtte være omkring grænsehindringer.
Vi har en entydig interesse i, at vi inden for rigsfællesskabet kan rejse – bo, leve, studere, have adkomst til sundhedsydelser, eller hvad det nu måtte være, der gør, at vi har behov for at rejse – så gnidningsfrit som overhovedet muligt.
Men mit forslag vil være, når vi taler grænsehindringer, at vi løser de konkrete problemer, der måtte være.
Det tror jeg er en mere målrettet måde at gå til opgaven på.
Edmund Joensen (SP), 2021-05-18:
Tak for en god redegørelse om rigsfællesskabet, og tak for et godt samarbejde ellers.
Jeg snakkede meget om grænsehindringer i min tale, og for at undgå flest mulige grænsehindringer kom jeg med et forslag om, at man indførte en kategori i lovforslagene fremover, hvor man nævner, om implementeringen får konsekvenser for borgere i rigsfællesskabet.
Men hvad synes statsministeren?
Er det en idé, vi skal arbejde videre med?
Mette Frederiksen (S), 2021-05-18:
Vi skal jo hele tiden forholde os til den verden, der er omkring os, og foranderligheden.
Men vi har jo bygget både folketingsarbejdet og regeringsarbejdet op om nogle ret veldefinerede institutioner, når det kommer til udenrigs- og sikkerhedspolitikken, eksempelvis Det Udenrigspolitiske Nævn her i Folketinget.
Jeg har ikke nogen idé hverken om eller til, at vi skal ændre på de grundlæggende institutioner, som jeg egentlig vurderer, hvad angår udenrigs- og sikkerhedspolitikken,
fungerer godt, hvis vi ser på det med danske briller og selvfølgelig også med rigsfællesskabets briller.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Man kan sige, at det, der er det nye i det, der bliver fremlagt, jo sådan set er behovet for at tænke parlamenterne ind.
Vi hører eksempler hjemme i Grønland om, at samtidighedsprincippet ikke nødvendigvis bliver overholdt, og der er nogle drøftelser i Folketinget, hvor man ikke altid lige får sikret, at Inatsisartut også bliver inddraget tilstrækkeligt, og jeg kan forstå, at det samme gør sig gældende på Færøerne.
Så det er i hvert fald sådan et udestående emne, som vi er nødt til at forholde os til, i al respekt for at de tre regeringer selvfølgelig taler sammen.
Mette Frederiksen (S), 2021-05-18:
Det er jo en del af det at føre regering; det er selvfølgelig, når vi taler om rigsfællesskabet, at have en udveksling, både af viden og synspunkter og analyse, hvad angår det sikkerhedspolitiske.
Det er både i regi af forsvar, udenrigspolitikken og sikkerhedspolitikken og vil også være genstand for diskussion, når der afholdes rigsmøde forhåbentlig inden sommerferien.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Mange tak.
Jeg vil egentlig bare kvittere og sige tak for et godt samarbejde og for gode initiativer.
Jeg så også, at statsministeren nikkede sådan under debatten, særlig i forhold til det her med at sikre mere viden i Danmark om Grønland.
Det tror jeg sådan set regeringen har hørt mange gange efterhånden.
Det med naivitet og udenrigspolitik tænker jeg sådan set også I er meget enige i.
Det er ikke to ting, der hænger rigtig godt sammen, og særlig ikke nu, hvor der er så meget fokus på Arktis.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det forslag om et sikkerhedspolitisk forum internt i rigsfællesskabet.
Kunne det være en form, og hvis ikke, forestiller man sig så en anden form, hvor man kunne gøre den dialog internt mellem de tre parter, internt i rigsfællesskabet endnu stærkere?
Mette Frederiksen (S), 2021-05-18:
Jeg bliver nødt til lige at vende tilbage til spørgsmålet omkring USA.
Ja, selvfølgelig har USA store interesser på spil, men de er jo sammenfaldende med Danmarks.
Det er den vigtigste alliance, der går over Atlanten; det er det, den bygger på; det er det, den stiler efter; det er det, den stræber efter.
Så, ja, USA har interesser globalt, men vi deler interesserne.
Karsten Hønge (SF), 2021-05-18:
Men vi må da være enige om, at det er temmelig naivt at tro på, at det er det eneste, de vil gøre, bare fordi de sådan er gået hen og blevet søde derovre på den anden side af Atlanten.
Altså, jeg synes da, at amerikanerne generelt er ret søde, men det er jo ikke det, der driver dem, vel?
Altså, de har jo deres interesser i det her.
Når vi nu ikke må kombinere naiviteten med udenrigspolitik, synes jeg man må komme med nogle analyser af, hvorfor det så er, de har så travlt – lige fra små ting til store ting.
Hvad kan vi gøre for at rive Færøerne ud af kløerne på Rusland handelsmæssigt?
Mette Frederiksen (S), 2021-05-18:
Der er en, synes jeg, utrolig prisværdig amerikansk interesse i forhold til Grønland og i forhold til Arktis, hvad jeg finder helt naturligt, udviklingen i Arktis taget i betragtning.
Vi ser også en stigende og vedholdende kinesisk interesse.
Og det er jo klart, at det skal vi reagere på, og det synes jeg amerikanerne gør meget, meget klogt.
Karsten Hønge (SF), 2021-05-18:
Jeg tror, at jeg vil give statsministeren ret i, at det godt nok har været en lang debat.
Måske er det sådan en opsparet talelyst, fordi vi ikke har haft det siden 2018, og så skulle der lige åbnes for ventilerne i dag.
Jeg kunne godt tænke mig lige at spørge ind til, når nu statsministeren siger, at statsministeren bestemt ikke vil anbefale at kombinere naivitet med udenrigspolitik – og det kan jeg jo ikke andet end at give statsministeren ret i – om statsministeren kunne komme med et par antydninger af, hvorfor USA i dag er så enormt interesseret i på alle planer at få slæberne smidt indenfor i Grønland.
Alt lige fra konsulen Sung, der rejser midnatssolen sort i Grønland og rundt til alle bygder og byer, til en, som vi har været inde på, beskeden økonomisk gave på 82 mio. kr., viser det.
Gaven svarer til, hvad Danmark sender til Grønland hver eneste uge; alligevel fik det enormt stor opmærksomhed.
Så når vi nu ikke må kombinere naivitet med udenrigspolitik: Hvorfor mon egentlig yankierne har gang i det her?
Mette Frederiksen (S), 2021-05-18:
Positivt.
Der er jo allerede i dag et tæt samarbejde på sundhedsområdet, og det siger sig selv, at to lande med en udstrakt geografi, i hvert fald for det ene lands vedkommende, men med et trods alt relativt lille befolkningstal jo ikke vil kunne have et sundhedsvæsen med alle de specialer og med alle de kompetencer, som et moderne sundhedsvæsen skal have.
Derfor vil man altid være afhængig af at samarbejde med andre, og det samarbejde fungerer ret godt i dag, og det har i øvrigt også fungeret rigtig godt under coronakrisen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-18:
Jeg er selvfølgelig glad for, at ministeren anerkender, at der er en problemstilling og også vil sætte noget i gang.
Det synes jeg trods alt er rigtig godt.
Men jeg har virkelig svært ved at forstå, hvorfor ministeren synes, at når man nu har nogle registre, som man registrerer sig i, fordi man ikke må kontaktes, skal aftalen, som man har indgået, alligevel være gyldig.
Det her handler jo om de mest udsatte borgere.
Det er mennesker med demens, det er mennesker med kognitive handicap, og det er personer med autisme, som bliver narret til at tegne abonnementer eller udlevere deres NemID, og når de så står registreret i det her register, har det simpelt hen ingen retsvirkninger; så hænger de alligevel på aftalen.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Vi har lige lavet en aftale om at kriminalisere identitetstyveri, og det synes jeg er virkelig godt, men jeg har svært ved at forstå, at det ikke rigtig skal have nogen retsvirkninger, at man står i et register.
Der er alligevel en gyldig købsaftale.
Kan ministeren forklare mig det?
Nick Hækkerup (S), 2021-05-18:
Ja, det kan jeg i hvert fald prøve at gøre et forsøg på.
Jeg tror grundlæggende, at man skal se på det udgangspunkt, vi kommer fra i Danmark, og som er et rigtig sundt udgangspunkt, nemlig at der er aftalefrihed, at parterne selv vælger aftaleform osv., og at det derfor er en betydelig byrde at sige, at hvis der er et register og man ikke er blevet tjekket, indtræder der ugyldighed.
Altså, det er jo noget, vi i anden sammenhæng skatter meget højt, altså at vi har den her aftalefrihed i den retlige regulering i Danmark.
Men det er ikke det samme som, at problemstillingen ikke er rigtig.
Der kan være nogle udsatte, og det sagde jeg også undervejs i talen, og der kan være ujævnbyrdige forhold mellem parterne osv., som gør, at det er nødvendigt at sikre, at man dér må strække en særlig beskyttelse ud, og det er sådan set også derfor, jeg siger, at der kan være brug for at iværksætte et arbejde for at se på, hvordan vi gør det.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-18:
Og tak til ministeren for et positivt oplæg, hvor jeg da glæder mig over, at det var sådan sidste år og formodentlig også bliver det i år med den pakke, som der nu forhandles om.
Jeg tænker så, at det her forslag under alle omstændigheder ikke ville kunne nå at blive effektueret til sommer, men til næste sommer.
Og der tænker jeg, at det her ville være rigtig godt for turistbranchen og for erhvervet, for øboerne og for transportindustrien – og for hvem, der nu ellers har glæde af det – at vide, hvad det er, man går ind i.
Så synes ministeren ikke, at der kunne være noget værdi i allerede nu at træffe en beslutning omkring, hvordan det nu er, det faktisk ser ud fremadrettet?
Hvordan bruger vi de gode erfaringer, vi har haft her under coronatiden, til også at føre dem videre i 2022 og fremad?
Mads Andersen (KF), 2021-05-18:
Tak for det, formand, og tak til SF for forslaget.
Der er jo allerede sagt en del.
Jeg kan sige det sådan, at jeg, før jeg kom herind, har arbejdet en del med salg, og når jeg siger sådan, plejer folk som regel at sige, at det var de egentlig ikke i tvivl om.
Jeg ved ikke, om det er noget med fremtoningen eller hvordan, men noget af det, jeg har lært på adskillige salgskurser, er jo altid, hvad man kan sige, det gode salg, og jeg har så bl.a. arbejdet som ejendomsmægler, hvor bl.a. det her med advokatforbehold jo er en ret stor og central ting.
Men ud over det vil jeg gerne sige, at det selvfølgelig ikke skal være muligt at sælge abonnementer, lave de her, hvad kan man sige, direkte salg til f.eks. en ældre dame med demens – det er noget, vi som samfund skal passe på – og slet ikke, hvis det fremgår af en Robinsonliste.
Der er jo allerede sagt rigtig meget omkring en eventuel model, og det, som jeg, da jeg sad og forberedte mig, også tænkte lidt over, var, at det jo må være muligt at finde en model, hvor vi både kan tage hånd om de her borgere og passe på, at de ikke bliver udsat for de her ting, og samtidig også sikre, at de faktisk også får mulighed for at købe produkter på den måde, som alle vi andre gør, hvilket jeg også syntes at fru Karina Lorentzen Dehnhardt pegede på i sit spørgsmål tidligere og i øvrigt også i forslaget.
Samtidig skal der også kigges på, at det selvfølgelig ikke skal skabe en eller anden ny model for, at man kan stikke af fra aftaler, man har indgået som almindelig borger, og derfor er der jo nogle ting, der skal undersøges.
Jeg er jo stadig væk lidt ny i gamet herinde, og det her med at undersøge ting bliver jo brugt rigtig meget med store, forkromede undersøgelser, og jeg synes egentlig, at forslaget er godt, og vi er sådan set også positive over for forslaget.
Det kunne måske give mening i en eventuel undersøgelse eller i udvalgsarbejdet at invitere repræsentanter fra erhvervslivet ind til en drøftelse af, hvordan man kan undgå nogle af de her skævheder, der kunne opstå, og at de ikke bliver taget som gidsler af almindelige forbrugere.
Det synes vi i hvert fald kunne være spændende.
Men vi er som sagt positive over for forslaget, og det lugter jo lidt af, at der kunne landes en beretning, og den tager vi meget gerne og glæder os selvfølgelig også til drøftelserne i udvalget.
Tak for ordet.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-18:
Tak for ordet, og tak til SF for at fremsætte det her forslag, som jo i sin overskrift lyder: »Forbedring af retssikkerheden for udsatte borgere, der indgår økonomisk forpligtende aftaler under falske forudsætninger«.
Og den overskrift er det jo noget svært at være uenig i som sådan, og den grundintention har jeg også indtil videre hørt alle her i debatten slutte op om.
Det er klart, at det, når man i sin overskrift har ordet retssikkerhed, så selvfølgelig altid giver julelys i øjnene hos en radikal retsordfører, og jeg blev ligesom beslutningsforslagsstillerne ganske forfærdet, da jeg sidste år læste den her artikel om »Aller-sælger udnyttede kvinde med demens« fra Dansk Handicap Forum.
For det er jo åbenbart urimeligt, når mennesker, der er meget socialt udsatte, bliver kimet ned om kviklån eller uhensigtsmæssigt lange abonnementer eller noget, der, kan man sige, i hvert fald urimeligt indgår i aftalen.
Derfor har vi jo bl.a. aftalelovens § 31, som regulerer det her spørgsmål om aftaler indgået med personer, der har særlige vanskeligheder, eller hvor man kan sige, at nogen på en eller anden måde i kraft af den anden person har udnyttet denne, og vi vil sådan set gerne være med til at se på, hvordan man kan forbedre det.
Det kan både være, at det lige præcis er det, der er foreslået her, i forhold til aftalelovens § 31, altså om den er for snæver, og at der skal gøres nogle udvidelser i forhold til det, men det kan også være, at der er nogle andre ting, der skal gøres.
Om det her lige er det eneste, der kan gøres, synes jeg det på nuværende tidspunkt er svært at sige.
Så det, vi siger i dag, er ja tak til at være med til at søge muligheder for at forbedre retssikkerheden for udsatte borgere, der indgår økonomisk forpligtende aftaler under falske forudsætninger.
Men vi vil ikke på forhånd binde os til lige netop de her to tilføjelser til aftaleloven, fordi vi gerne vil være åbne for, hvad der ellers kunne være af muligheder for at sætte ind over for den her meget relevante og vigtige problemstilling, og derfor vil jeg som min afslutning sige tak til SF for at fremsætte beslutningsforslaget.