runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2017-04-21:
Jeg har oplevet den beskæftigelsesminister, der var der før den nuværende beskæftigelsesminister, være meget stolt af ressourceforløbene og ikke kunne se nogen problemer i det.
Det var egentlig udgangspunktet.
Vi har så diskuteret det i 1½ år i samråd på samråd, og der er kommet flere og flere indrømmelser af, at det her ikke er så godt, som det skulle være.
Og jeg synes egentlig, at jeg oplever – og det er det, jeg gerne vil have bekræftet – ikke bare nogle af forligsparterne sige, at der skal tages fat på de massive problemer, men egentlig også ministeren sige, at hvis det handler om, at den lov ikke er god nok, så er det ikke bare kommunerne, vi skal presse eller slå i hovedet, så er ministeren også klar til at ændre reelt i lovgivningen.
Er det rigtigt forstået?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-04-21:
Et langt liv i politik har lært mig, at man ikke bare kan udlicitere skyld og sige, at det nok er, fordi kommunerne ikke forstår lovgivningen.
Det kan også være, fordi lovgivningen ikke er klar nok, eller fordi der er ting, som der er brug for bliver præciseret.
Det er ikke okay, og det skal vi selvfølgelig også diskutere.
Jeg mener sådan set, at det er meget tydeligt, hvad der står i dag, og hvordan reglerne er.
Det har vi også præciseret.
Men det ændrer jo ikke på, at der er brug for, at vi evaluerer det.
Det siger sig selv, og det ville da være helt mærkeligt, hvis jeg som minister skulle sige: Jeg ønsker slet ikke i en evaluering at forholde mig kritisk til lovgivningen.
Det er lige præcis derfor, at den bliver lavet.
Astrid Krag (S), 2017-04-21:
Tak for det, og tak for, at ministeren her til sidst siger, at hun ikke afviser noget på forhånd.
Det synes jeg er en utrolig god indstilling at have og også en klog indstilling på et område, der jo er rigtig beklageligt – det tror jeg vi er enige om bredt i Folketingssalen – med konkurser hos private leverandører af hjemmehjælp.
Det er jo altså kun ældre, der reelt har hjælp behov, som overhovedet kan få det bevilget i dag.
Det tror jeg alle der kender noget til ældreplejen vil være enig i, og derfor er det selvfølgelig også dybt beklageligt, at der indtil videre er over 11.000 ældre borgere, der er kommet i klemme i forbindelse med de her konkurser.
Så det er godt at høre, at ministeren ikke vil udelukke noget.
Men det har ministeren jo alligevel allerede gjort i den undersøgelse, man sætter gang i.
Vi har diskuteret det her flere gange.
Jeg vil bare bede ministeren om at fortælle: Hvorfor peger man på lovændringen fra 2013?
Kan ministeren fortælle, hvordan det ser ud med konkurser i de kommuner, der har benyttet sig af godkendelsesmodellen, altså den gamle, og udbudsmodellen, altså den nye?
Thyra Frank (LA), 2017-04-21:
Nej, det er jo netop derfor, at vi gerne vil have den her mindre, eksterne undersøgelse ved siden af.
For vi skal netop belyse de mere tekniske dele af det, bl.a. undersøge med hensyn til afregningsprisen og kvaliteten og prisen i det konkrete udbud.
Det ønsker vi simpelt hen at se på, og så må vi se, hvordan det forløber, og hvad vi får frem ved det, og så er det, at vi her sidst på sommeren vil tale med de øvrige folketingspartier om, hvad vi kan gøre for at undgå de her ting.
Det er jo sådan, at der er en del af de kommuner, som har indgået de her aftaler, som stadig væk er på begge modeller, udbudsmodellen og godkendelsesmodellen, og nu ser vi på, hvad vi kommer frem til ved de her undersøgelser, og ud fra det må vi handle.
Stine Brix (EL), 2017-04-21:
Jeg vil gerne sige tak til ministeren for noget, ministeren ikke sagde, for jeg synes faktisk, det var en befrielse, at ministeren for en gangs skyld undlod at bruge flosklen om, at det private er bedre og billigere.
Det plejer ministeren og regeringen ellers at sige, men jeg lagde mærke til, at det havde man taget ud af talen, og det synes jeg var rigtig godt.
Vi diskuterede også det forhold på samrådet sidste gang, i forbindelse med at vi diskuterede konkurser, og vi ved jo fra undersøgelser af det her såkaldte frie valg, at det faktisk bliver dyrere for kommunerne, uden at borgerne får mere hjælp ud af det.
Så jeg synes, det var rigtig dejligt, at man nu havde taget den floskel ud.
Så vil jeg gerne vende tilbage til det her spørgsmål om det frie valg, for ministeren bliver ved med at sige, at det er vigtigt.
Men vil ministeren ikke gerne bekræfte – når nu ministeren taler om, at borgerne er forskellige og har forskellige behov – at borgerne ikke får noget som helst mere eller får en bedre hjemmepleje ved at vælge et privat firma?
Man har ret til præcis det samme, som hvis man vælger den kommunale hjemmepleje.
Thyra Frank (LA), 2017-04-21:
Man har ret til det samme, det er klart, det er helt sikkert.
Og jeg tror personligt, det betyder rigtig meget for den enkelte, at man stadig væk føler, at man som menneske, også når man får brug for hjælp, har mulighed for at have noget forskelligt at vælge imellem.
Det synes jeg er meget væsentligt.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-21:
Jeg vil gerne takke ordføreren for noget, jeg opfatter som et konstruktivt indlæg i debatten, også fordi ordføreren selv bevæger sig lidt ind på at nævne andre ting i reformen, f.eks. problemet med fastholdelsesfleksjob, som jo har gjort, at antallet af fleksjob, hvor man kunne blive på sin egen arbejdsplads, er styrtdykket.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Mit spørgsmål til ordføreren er en fortsættelse af en sådan lidt tænke højt-proces, som jeg kan mærke ordføreren er inde i, og det synes jeg faktisk er meget produktivt.
Har ordføreren måske overvejet at anvende et helt andet kriterium omkring tilkendelse af førtidspension, som indebærer, at hvis man ikke kan anvise borgeren et ordinært arbejde, skal det være en mulighed for borgeren at få en førtidspension eller det, som vi foreslår fra Alternativet, Enhedslisten og Dansk Folkepartis side, at borgeren så har en mulighed for at vælge andre løsninger og ikke bliver påtvungen f.eks. et ressourceforløb eller et fleksjob?
Astrid Krag (S), 2017-04-21:
Tak for det, formand.
Men ministeren siger, at hun ikke kan sige noget i forhold til, hvor konkurserne finder sted, men ministeren kan da kigge i et svar, hun selv har givet Folketinget på baggrund af en undersøgelse, som KL har lavet i oktober 2015, hvor man i 30 kommuner, der oplevede konkurser, siger, at i de 19 havde man godkendelsesmodellen, og kun i de tre havde man udbudsmodellen.
Når det nu er fakta, vil jeg bare mindeligt bede ministeren om at lade være med hele tiden at få flettet ind, hvis hun ikke vil udelukke noget og ikke vil konkludere noget nu, at det skulle være lige præcis indførelse af udbudsmodellen, der altså kun tegner sig for de tre af de 22 konkurser, der har skylden.
Det er jo det, ministeren står og gør.
Så vil ministeren ikke lade være med det fremover?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-04-21:
Selv tak.
Jeg nåede ikke hele min tale, så jeg har åbenbart disponeret tiden dårligt.
Men selvfølgelig skal vi justere lovgivningen og de direktiver, som bliver sendt ud, således at tingene fungerer.
Jeg tror, det er svært at løse helt, så vi ikke kommer til at have nogle situationer, hvor der er nogle mennesker, der føler, at der bliver stillet højere krav til dem, end de selv synes der burde blive stillet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-04-21:
»At tænke højt« var måske lige ...
Vi har faktisk arbejdet rigtig længe med nogle af de forslag, som jeg lige præsenterede her, men jeg forstår fuldt ud ordførerens rigtig gode og konstruktive vinkel, og jeg opfatter det også som en måde at tage den videre på.
At man skulle kunne få varig førtidspension, hvis man ikke kan anvises et job – altså at vi skulle kunne udstede offentlige jobgarantier – synes jeg lyder meget vidtgående og egentlig heller ikke som vejen frem, men jeg er ganske åben over for at se på, om der er andre kriterier, der kunne komme i spil.
Jeg er da i hvert fald også meget inspireret af noget af det, som Alternativets ordfører også fremhævede, nemlig at vi har sat midler af til at prøve at eksperimentere med nogle bedre ressourceforløb og få noget mere frivillighed ind i hele beskæftigelsesindsatsen.
Det tror jeg også at vi kan få god gavn af her.
Der er ingen tvivl om, at det, der virker, er, når den enkelte borger har ejerskab til det, der foregår.
Ja, okay.
Jeg vil rigtig gerne diskutere elementerne af, hvordan vi kommer videre.
Det, jeg synes flere ordførere også har gjort klart,
er, at er man ikke i en situation, hvor ens arbejdsevne har nogen udsigt til at blive forbedret, og har man har en sygdom, som gør, at der ingen udsigter er til, at man kan komme videre, ja, så skal man kunne tilkendes en førtidspension.
Omvendt synes jeg egentlig helt grundlæggende, at har man mulighed for at få en tilknytning til arbejdsmarkedet, også i færre timer, og så selvfølgelig få suppleret af et forsørgelsesgrundlag, så er det ikke anledning til så at sige, at man skal parkeres på førtidspension.
Det er måske lige der imellem nuancerne, at det er vigtigt at få på plads, hvad det er for en tilgang, vi har.
Jeg tror, at det er korrekt, at flere mennesker, som egentlig ikke har et udviklingsperspektiv, skulle have tilkendt en førtidspension, og det vil vi også gerne være med til at se på, og det synes jeg alle har åbnet for.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-21:
Det er godt, at Enhedslisten holder debatten varm om, hvordan vi behandler mennesker på kanten af arbejdsmarkedet.
Vi skal se på, hvad mennesker kan, og ikke først og fremmest på, hvad de ikke kan.
Men vejen til at føre reformen ud i livet må vi desværre konstatere alt for ofte har været belagt med torne og været unødig stejl og kringlet.
Der har været eksempler på fuldstændig groteske forløb, hvor syge borgere, der i forvejen har nok at kæmpe med, sendes ud i arbejdsprøvninger eller ressourceforløb, som ikke bringer dem tættere på arbejdsmarkedet, tværtimod.
Der har været masser af eksempler på uværdig behandling, hvor fortvivlede borgere har kæmpet for at blive hørt og respekteret af kommunen.
Etableringen af de tværfaglige rehabiliteringsteams er godt tænkt, og der er netop brug for et tværfagligt team, som ser på det hele menneske og det hele menneskes samlede livssituation.
Men desværre må vi også sige, at vi har set en række eksempler på rehabiliteringsteams, der i stedet for nærmest har optrådt som spanske inkvisitionsdomstole, hvor man har pint og plaget den anklagede.
Og trods adskillige henvendelser fra ministeren gennem de sidste år fortsætter nogle kommuner med at behandle borgere unødig nidkært i jagten på den sidste teoretiske arbejdsevne.
Vi må jo bare konstatere, at mod nogle kommuner kæmper øjensynlig selv guderne forgæves.
Derfor er vi i SF glade for den foreløbige evaluering og revision af reformen, som forligskredsen for nylig er blevet enige om.
Her styrkede vi borgernes retsstilling og slog nogle pæle i i forhold til kommunernes behandling.
SF har gennem satspuljen, men også gennem den her forligskreds bidraget til at finde millioner til bedre ressourceforløb, herunder hvordan vi kan gøre noget alvorligt ved de alt for lange sagsbehandlingstider.
SF havde gerne set flere ændringer, bl.a. et minimumstal – vi foreslår 7 timer – før man kan blive pålagt et fleksjob.
Vi forestiller os også, at det skal blive lettere at få et fastholdelsesfleksjob.
Vi kunne ikke – og sådan er det jo i en forligskreds – få alt opfyldt, men forligskredsen har taget et skridt i den rigtige retning, og SF ser frem til den gennemgribende evaluering senere på året.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-21:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvordan sikrer man generelt set, at kommunerne ikke kan sende folk ud i de her forløb, som vi alle sammen er enige om at tage afstand fra?
Jeg behøver ikke at repetere det hele.
Hvad er det rent praktisk for nogle lovændringer, der kunne gennemføres og sikre, at kommunerne ikke får den mulighed?
Karsten Hønge (SF), 2017-04-21:
Det er jo helt åbenbart, at hvis det viser sig, at kommunerne ikke retter ind, så er det jo en lovrevision, der skal til –
Det ville også være komplet idiotisk at gøre andet.
Altså, hvis man står med en lov, hvor vi er enige om intentionerne, men hvor det viser sig, at kommunerne ikke kan finde ud af at føre dem ud i livet og ikke kan finde ud af rette sig efter de henvendelser, de får fra et flertal i Folketinget – og efter adskillige henvendelser fra ministeren – så er det jo en revision af loven, der skal til. Men vi har bare ikke det behov, som vi har oplevet Enhedslisten har, nemlig at Enhedslisten sådan set dagen efter, at loven var vedtaget, mente, at man skulle tage loven op til revision.
Det, vi oplevede, var eksempelvis også en urimelig hård opbremsning i tilkendelsen af førtidspensioner.
Hvad sker der så et par år efter?
Ja, så stiger den igen.
Det, vi også gør her, er, at vi forsøger at rette loven til efter de intentioner, vi har.
Jeg ved godt, at Enhedslisten hele tiden påpeger, at der har været nogle fuldstændig håbløse – det synes jeg også – afgørelser i Ankestyrelsen, men det er dog samtidig forunderligt, at alle mulige andre kommuner godt kan behandle borgerne ordentligt.
Så det er jo ikke så entydigt, altså det med, at fordi Ankestyrelsen har truffet nogle afgørelser, så gør alle kommuner det på en bestemt uheldig måde.
Vi har eksempler på adskillige kommuner, der faktisk gør det okay under den samme lovgivning.
Så derfor behøver man ikke at gribe til lovgivningsrevisionsværktøjet med det samme, men gøre det, som forligskredsen har gjort, nemlig at forsøge at rette det til gennem en revidering.
Men hvis det ikke kan være anderledes, kan jeg jo høre, er alle forligspartier enige om, at vi selvfølgelig retter loven til – men lad os nu prøve med de værktøjer, vi har.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-21:
Jeg er nødt til lige at rette lidt i historieskrivningen.
Enhedslisten foreslog ikke nogen revision af loven, straks efter at den var vedtaget.
Vi stemte imod den ud fra en lang række kritikpunkter, som vi ikke bare stod alene med, men som kom fra en lang række interesseorganisationer og fagforbund.
Jeg behøver ikke at remse det hele op nu – jeg tror, ordføreren godt kan huske det.
Og der er sådan set ikke nogen af de kritikpunkter, der ikke – desværre vil jeg sige – har fået medhold igennem den praksis, vi har set i kommunerne.
Men nu er vi i en situation, og det er jo en ny situation, vil jeg sige til ordføreren, og jeg er glad for, at vi er i den situation, at det ene forligsparti efter det andet går op på talerstolen – jeg har hørt, at man ikke lover lovændringer – og nu erkender, hvad vi ikke har kunnet få nogen forligspartier til at anerkende indtil nu, nemlig at
hvis ikke Ankestyrelsen retter ind og vi slipper for alle de grimme eksempler på forløb, borgerne bliver sat ud i, så er vi nødt til at ændre loven.
Det er jeg glad for at ordføreren siger her i dag – tak for det.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-21:
Jeg tror virkelig, at hr. Finn Sørensen jo også bare hører det, hr. Finn Sørensen gerne vil høre.
Jeg har f.eks. aldrig hørt nogen partier sige, at uanset hvordan man nu i Ankestyrelsen fortolker det her, vil man stædigt, nidkært holde fast i den oprindelige lov.
Jeg har da igennem de senere år hørt alle ordførere for alle partier sige: Hvis det virkelig er sådan, at det fortsætter stik imod det, der er vores intention, så vil vi selvfølgelig lave loven om.
Jeg ved da godt, at Enhedslisten stemte imod loven dengang, fordi man jo øjensynligt syntes, at det hele var meget bedre i gamle dage, men det var det bare ikke.
Det er, som om den gamle lov var så fantastisk.
Nej, det var den ikke.
Den var der en masse andre problemer forbundet med.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-04-21:
Den galej er vi med på.
Der kunne jeg godt tænke mig at vide, hvad det er for nogle kommuner, og om det er bl.a. Danmarks største kommune, Københavns Kommune, som guderne kæmper forgæves imod.
Nu har jeg kæmpet mange år mod Københavns Kommune, og jeg betragter ikke mig selv eller resten af den borgerlige lejr som værende i den kategori.
Men man kan i hvert fald konstatere, at der er nogle enormt lange ventetider, nogle gange årevis, på at få afgjort nogle af sagerne i København.
Hvad mener hr. Karsten Hønge om den situation, som der er i landets største socialforvaltning og landets største kommune?
Finn Sørensen (EL), 2017-04-21:
Så skal jeg bare kvittere for det klare svar, for det var ligesom ikke med i ordførerens tale, eller også hørte jeg ikke ordentligt efter.
Men nu har jeg fået et tilsagn, i hvert fald om at være åben over for det.
Så tak for det.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-04-21:
Og det kan jeg selvfølgelig ikke svare på, fordi jeg ikke er minister, men jeg vil gerne sige lidt om, hvordan Konservative ser på den reform, som blev lavet i 2013.
Vi er glade for reformen af førtidspensions- og fleksjobordningerne, og det er vi, fordi det var en reform, der havde sigte på at undgå, at for mange mennesker bliver parkeret på førtidspension i en situation, hvor der ikke er udsigt til, at de kan komme tilbage og få et arbejde.
Førtidspension er jo sådan en mere eller mindre permanent tilstand, og vi har så indført nogle andre ydelser eller kategorier, hvor man ikke bliver lige så permanent parkeret.
Det synes vi har været et rigtigt sigte.
Vi kan konstatere, at der er nogle, der er kommet i job, om end man må sige, at tallene er ret små.
Men vi synes overordnet set, at det har været en god reform.
Det er ikke, fordi vi generelt synes, at vi har et fantastisk beskæftigelsessystem i Danmark, slet ikke.
Det er alt for kompliceret, der er for mange forskellige kategorier, så der er næsten ingen, der kan overskue det hele.
Der er for mange regler, og der er efter vores mening også mange mennesker, som bliver bedt om at udføre overflødige aktiviteter, altså en form for aktivering, som ikke bringer dem tættere på arbejdsmarkedet.
Der er også efter vores mening mulighed for at skære ned på området, fordi der simpelt hen bliver brugt for mange ressourcer på aktiviteter, som ikke har nogen effekt.
Man kunne selvfølgelig også gå i en anden retning og sætte ydelserne ned, for så ville vi slet ikke have det problem.
Men jeg tror ikke, der er nogen, der ønsker, at vi skal have så lave ydelser, at vi helt kan undgå den situation, hvor der er lidt tvivl om, om motivationen til at tage et lavtlønnet job er stor nok.
For så ville vi skulle sætte ydelserne så langt ned, at jeg tror, vi ville komme under det, som vi fra Folketingets side ville synes var rimeligt.
Men det er der, problemet sådan set opstår, og det er svært at løse.
Vi skal have nogle individuelle vurderinger af de arbejdsløse rundtomkring for at se, hvor meget de kan arbejde, og så derefter forsøge at placere dem på nogle ydelser og nogle forløb, som man vurderer passer til dem.
Så kommer der rigtig mange enkelteksempler frem, og det er jo også blevet fremhævet flere gange her i dag, at der er rigtig mange eksempler på folk, der i hvert fald selv føler, at de blevet sat til at lave en hel masse ting, og at der bliver stillet nogle krav til dem, som de ikke kan honorere.
Og de føler, at de egentlig bare gerne ville have haft en førtidspension, så der ikke var flere krav til dem.
Det er altid svært at tage stilling til de her enkeltsager, fordi vi har den her asymmetri, at vi jo egentlig kun kender folks egen udlægning, mens vi ikke kender sagsbehandlernes udlægning.
Og så får jeg ikke lov at sige mere, kan jeg se.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-21:
Tak, og tak til ordføreren for indlægget.
Ordføreren sagde – og det kommer ikke bag på mig, det er jo ærlig snak – at ordføreren synes, det er en god reform.
Er ordføreren så enig eller uenig med de andre ordførere, der jo godt nok ikke har lovet lovændringer – det skal jeg ikke påstå – men som i hvert fald har sagt, at hvis nu de her orienteringsskrivelser, som jo har til formål, som det blev sagt, at fjerne alle de der kedelige eksempler, vi har, på forløb, som borgerne bliver tvunget ud i, ikke virker, så er man parat til at lave nogle lovændringer for at sikre, at det ikke sker?
Er ordføreren med på den galej, eller mener ordføreren, at reformen er så god, at der ikke er nogen grund til at foretage den slags ændringer?
Karsten Hønge (SF), 2017-04-21:
Hvis det kan berolige hr. Rasmus Jarlov, var det her ikke et udtryk for, hvilken farve den enkelte kommune er ledet af.
Jeg tror, at det handler om, at man i nogle kommuner har en forvaltningskultur, der ikke er i orden, at man eksempelvis, når nu hr. Rasmus Jarlov nævner Københavns Kommune, kan have nogle ekstremt lange sagsbehandlingstider.
Der er det et eksempel på, hvor det ikke kun er et spørgsmål om at lave om på loven, men om, at forligskredsen her finder pengene til at udbrede de gode ressourceforløb, for det kan jo øjensynligt lade sig gøre nogle steder at få det til at fungere.
Derfor ser jeg med glæde nogle millioner i brug ude i kommunerne, så vi kan få udbredt de gode ressourceforløb.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-04-21:
Når jeg spørger, er det, fordi der er sådan en lidt uspecifik beskyldning, der hænger i luften, og der måske er nogle kommuner, der kunne føle sig ramt, som måske ikke burde føle sig ramt.
Det er derfor, at jeg spørger med hr. Karsten Hønges store kendskab til specielle sager, hvad det er for nogle kommuner, som gør det så dårligt, at det ligefrem er guderne, der kæmper forgæves imod dem.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-21:
Jeg tror ikke, at jeg har grund til specielt herfra at hænge enkelte kommuner ud, men jeg vil da nøjes med at sige, at jeg selv har valgt at deltage som bisidder for borgere, der er kommet i klemme i nogle kommuner, fordi de følte, at de var så meget i klemme, at det måske kunne hjælpe at have et folketingsmedlem siddende ved siden af sig til møderne med rehabiliteringsteamet.
Det er nogle kommuner, hvor jeg vil sige, at jeg synes, det er ubegribeligt, at man ikke er i stand til at sætte sig mere ind i, hvordan en borger, der på alle mulige måder er klemt og på alle mulige måder kæmper med udfordringer, fysisk og mentalt, så også skal have en kommune som modstander.
Så jeg har oplevet kommuner, også sådan helt konkret og praktisk, ved at sidde over for dem og tænke: Det var dog lige godt utroligt, at man kan vælge at behandle en af sine egne borgere så ringe.
Men hr. Rasmus Jarlov har jo så i øvrigt ret i den anden del af det her med, at der er nogle kommuner, der har en ekstremt lang sagsbehandlingstid, og en af de ting, som vi har fundet penge til både i satspuljen, men også i forligskredsen, er netop at undersøge de gode ressourceforløb.
En af de ting, vi kigger på der, er jo lige nøjagtig sagsbehandlingstiden.
Hvad kan det betyde at indføre flere koordinerende sagsbehandlere, der gør, at man kan komme hurtigere igennem bunkerne?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-04-25:
Tak for de to rettelser.
Jeg kan love ordføreren, at jeg ingen planer har om at diskriminere ordførerens norske mor.
Det kunne jeg ikke drømme om.
Og jeg tager også forslaget til mig, hvis det er det administrative og det med en for tung model, der er tale om i forslaget.
Det skal ikke skille os ad.
Så jeg vil bare spørge ordføreren om noget.
Når Dansk Folkeparti nu indsender ændringsforslag, ikke bare på det med statsborgerskabet, men også på det med det administrative – vi kan jo skrive det sammen – vil Liberal Alliance så stemme for det endelige forslag?