runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2020-05-05:
Jeg sidder sådan og lytter lidt indimellem til nogle af de ting i den her flammetale, og så lyder det jo i hvert fald også i starten til, at hvis man har svinebrug, kan der ikke være f.eks. turisme.
Det er jo ikke rigtigt.
Jeg kan jo tydeligt se for mig steder – jeg kender da flere helt fuldstændig konkrete steder – hvor der også er turismevirksomhed, og hvor der kommer mange turister.
Der er ingen problemer i det.
Det er ovenikøbet en turismevirksomhed, der er opbygget, mens svinebruget har været der.
Der er intet problem i det.
Der er da også steder, hvor der er udfordringer med biodiversiteten og hvor der ikke er svinebrug.
Det er jo sådan, kan man sige, også flyttet rundt gennem årene.
Så jeg vil sige det på den måde, at ordførerens argumentation jo overhovedet ikke hænger sammen – som i overhovedet ikke!
Altså, flammetalen er, at landbruget er skyld i alt.
Det hænger jo ikke sammen.
Det plejer da egentlig at være sådan, at man i SF går ind for, at der skal være et fagligt grundlag for tingene.
Det er der jo overhovedet ikke her.
Der bliver også produceret bæredygtige fødevarer i Danmark.
Men i hvert fald de første to ting vil jeg gerne have at ordføreren forholder sig til: Hvordan kan det være, at der kan være turismevirksomheder, og hvordan kan det så være, at der også er udfordringer med biodiversitet andre steder, hvor der ikke er nogen husdyrproduktion?
Carl Valentin (SF), 2020-05-05:
Jeg er glad for, at Venstres ordfører synes, jeg holdt en flammetale.
Jeg er også meget indigneret over den store animalske produktion og de klima- og miljøkonsekvenser, som den har.
Det er fuldstændig rigtigt, at man godt kan have turismevirksomhed, selv om man har svinefabrikker, men ikke desto mindre kan man også stå i en situation, hvor kommunen faktisk har nogle planer om at skabe en kommune, hvor der er fokus på turisme, men nok ikke er så mange, der har lyst til at komme ud og se en svinefabrik, som man så ikke kan sige nej til.
Så bliver jeg anklaget for ikke at have et fagligt grundlag i forhold til fokus på biodiversitet og sådan noget i den her forbindelse.
Altså, det er da fuldstændig klart, og det har FN's klimapanel også flere gange påpeget, at en af de absolut største udfordringer globalt i forhold til biodiversitet, klima og arealanvendelse er den intensive kødproduktion.
Det er der overhovedet ikke nogen diskussion om.
Vores kæmpe problemer med arealanvendelse skyldes jo, at vi skal producere så meget foder til de dyr, vi spiser.
Så der er masser af fagligt grundlag for, at vi skal reducere den animalske produktion.
Nej, der bliver fældet rigtig meget regnskov, som Danmark ikke har noget ansvar for, men Danmark har en del af ansvaret, og Danmark har i særdeleshed en del af ansvaret, når vi har den mest intensive svineproduktion i verden.
Så derfor vil jeg blive ved med at have fokus på, at den danske svineproduktion skal reduceres, at de svin, der nu engang er, skal fodres med noget mere bæredygtigt foder, og at vi politisk skal fokusere på at ændre danskernes kostsammensætning.
Lise Bech (DF), 2020-05-05:
Vi skal importere bæredygtigt, så længe vi har behov for at importere soja.
Jeg ser helst, at vi får det stoppet, og det tror jeg vi kan være meget enige om.
Det, jeg ikke bryder mig om, er den her retorik, hvor det lyder, som om det er Danmarks skyld som det eneste land i hele verden, at der fældes regnskov, og det er ikke tilfældet.
Carl Valentin (SF), 2020-05-05:
Danmark importerer soja, der svarer til et areal, der er lige så stort som hele Sjælland og Falster og endda mere end det, og det gør vi jo for at fodre vores mange millioner svin.
I forhold til hvor meget regnskov man fælder, kan jeg anbefale ordføreren at tage et kig på den rapport, som Verdens Skove lagde frem i går.
Jeg har kun nået at skimme den, fordi den lige er kommet.
Men de påpeger faktisk, at vi eller Danish Crown i særdeleshed overhovedet ikke har styr på, hvor deres soja kommer fra, men at de i hvert fald på ingen måde kan afkræfte, at det kommer fra fældning af regnskov.
Så jeg synes bestemt, det er værd at påpege.
Det er meget, meget mere produktivt og meget mere bæredygtigt, hvis vi går i retning af at producere planteføde til mennesker i stedet for at producere så mange dyr, som vi gør i dag.
Lise Bech (DF), 2020-05-05:
Ved ordføreren, at vi importerer under 1 pct. fra Brasilien?
Det ville ikke gøre nogen forskel.
Jeg synes, vi skal importere bæredygtigt soja, hvis vi skal importere noget, og allerbedst, som ordføreren egentlig selv siger, bruge noget proteinrigt, vi producerer i Danmark.
Men det er ikke Danmark, der er skyld i, at der bliver fældet regnskov.
Det er vi bare nødt til at være enige om.
Vi importerer under 1 pct., og hvis ikke vi importerede det, flyttede det bare et andet sted hen.
Jeg kan huske det, fordi vi har haft et forslag fra Enhedslisten om at forbyde sojaimport.
Men lad være med at blive ved med at gentage, at det er vores skyld, at det er Danmarks skyld, at vi fælder regnskov.
Det er det ikke.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-05:
Jeg skal være ærlig og sige, at det ikke kommer helt bag på mig, især ikke, når man også kender til regeringens børne- og undervisningsminister, som også har været meget klar og tydelig.
Men jeg er nødt til alligevel at spørge: Hvorfor synes ministeren, at familier, der vælger netop at aflaste det offentlige ved selv at varetage pasningen af egne børn, skal stilles økonomisk værre end forældre, der vælger at bruge de offentligt finansierede pasningstilbud?
Carl Valentin (SF), 2020-05-05:
Jeg er meget interesseret i, at Danmark har stærke eksportvirksomheder.
Jeg har faktisk også stillet en række spørgsmål til fødevareministeren i forhold til at forske i fremtidens bæredygtige proteiner, planteproteiner, udvikling af laboratoriekød og mange andre af fremtidens forskellige fødevarer, som kan skabe store eksporteventyr for Danmark.
Så det synes jeg sådan set er rigtig vigtigt.
Jeg synes, det er en sjov fortælling, der kommer fra ordføreren, om, at man har styr på det i dag.
Man har
åbenlyst ikke styr på produktionen
Jeg har lige stået og talt om, hvordan vi fælder regnskov i Sydamerika, og hvordan den her produktion har kæmpestore konsekvenser for klima og miljø.
Orla Østerby (KF), 2020-05-05:
Der har netop ikke været berøringsangst.
Det er jo derfor, at man har taget fat om det.
Det er derfor, at man har lovgivet, så vi har fået styr på det her.
Men man har en anden opfattelse på trods af, at vi har fået styr på det.
Danmarks Radio har lavet en dokumentar om det.
Det er i øvrigt første gang nogen sinde, at jeg har set Danmarks Radio lave noget, der er positivt, omkring dansk landbrug og miljøet.
Ringkøbing Fjord er noget helt centralt, for helt inde fra Silkeborg kommer vandet ud, og det er igennem masser af landbrugsjord.
Og det står fantastisk i dag.
Så derfor er det måske sådan, at man ovre på venstrefløjen skulle prøve at få en anden opfattelse af, hvordan det er at skabe arbejdspladser og skabe produktion, så vi i Danmark har noget at leve af og har noget at eksportere.
Man skal ikke bare tænke på, at det er sådan, at det skal lukkes ned.
Jeg tror, man skal spørge sig selv: Hvad skal vi så leve af?
Carl Valentin (SF), 2020-05-05:
Jeg vil gerne se den dokumentar, som ordføreren opfordrer mig til at se.
Jeg synes egentlig ikke, at det her handler om at udskamme landbruget, for selvfølgelig skal vi have et landbrug.
Det er da ekstremt vigtigt.
At påpege, at vi f.eks. skal have en mindre svineproduktion, betyder jo ikke, at man ikke skal have noget landbrug overhovedet.
Hvis man skal ændre vores kostvaner, skal der i øvrigt også være nogle, der dyrker nogle flere grønsager og nogle flere planter til os, så der har man da brug for landbruget.
Jeg synes heller ikke, at det handler om at udskamme dem, der producerer de her varer.
Altså, vi udskammer heller ikke bilproducenterne, når vi snakker om luftforurening, men vi bliver da nødt til at snakke om de problemer, vi har i vores samfund, med den animalske produktion, som er ekstremt destruktiv i forhold til vores klima og miljø og biodiversitet.
Det er et af de største problemer globalt i forhold til arealanvendelse og i forhold til vores miljø og vores klima.
Jeg er glad for at prøve at ruske lidt op i det.
Orla Østerby (KF), 2020-05-05:
Tak for det.
Når man lytter til ordføreren, får man indtryk af, at det danske miljø er totalt ødelagt i kraft af landbruget.
Der vil jeg da anbefale ordføreren at gå ind og se Danmarks Radios dokumentarudsendelse fra Ringkøbing Fjord fra sidste år, hvor der var ornitologer og biologer ude, og hvor man konstaterer, at Ringkøbing Fjord aldrig har været i bedre stand, end den er nu.
Jeg bor selv derude.
Vores åer og vandløb har aldrig været i bedre stand, men vi skal høre en historie herinde fra venstrefløjen om, at landbruget ødelægger miljøet fuldstændig.
Sandheden er en helt anden.
Den får ikke lov til at komme frem, fordi man bliver bombarderet med, at landbruget ødelægger miljøet totalt.
Nej, landbruget har styr på tingene.
I min barndom, kan jeg love den kære ordfører for, var der ikke styr på det.
Det er en helt anden verden, der er i dag, og det er en helt anden miljøsituation, vi har.
Carl Valentin (SF), 2020-05-05:
Nu er der jo mange ting, som resulterer i dårligere biodiversitet, men den animalske produktion er en af de meget, meget store faktorer.
Det er der ingen som helst tvivl om.
Så må jeg også skuffe ordføreren, for jeg trækker altså ikke i land i forhold til det med turisme.
Det kan være turisme, men det kan også være mange andre ting, og det synes jeg er et problem.
Erling Bonnesen (V), 2020-05-05:
Det er da fint at holde flammetaler.
Det vil bare også være rigtig godt, hvis de så er godt og stærkt underbygget.
Men i forhold til den første del der om turismevirksomhed er jeg da glad for at ordføreren sådan et eller andet sted, lad mig så bruge et mildt udtryk, skynder sig at trække i land og anerkender, at det jo er virkeligheden.
Der er turismevirksomheder derude tæt på svinebrug, og de lever i fin harmoni med hinanden osv. osv.
Der er ingen problemer i det.
Så er der lige den anden ting.
Det sprang ordføreren lidt over, men der kommer en chance mere: Hvordan kan det så hænge sammen med, at der også er udfordringer med biodiversiteten på steder, hvor der ikke er nogen husdyrproduktion?
Zenia Stampe (RV), 2020-05-05:
Nu svarer ordføreren udenom, for det, der er sagen her, er, at staten går ind og siger, at alle landbrug, hvis de overholder nogle bestemte krav, må opføre de her husdyrfabrikker, hvor de vil, og uanset hvad kommunen synes.
Sådan er det jo ikke for industrivirksomheder.
Hvis jeg kender Liberal Alliance ret, plejer de at være ret meget imod statslig indblanding.
Jeg hørte endda, at ordføreren sagde noget om noget diktatorisk, men hvis der er noget, der er diktatorisk, så er det da den her regulering, hvor staten kan gå ind og sige, at kommunerne bliver nødt til at acceptere de her svinefabrikker, og at de ikke har noget at sige, fordi det er staten, der bestemmer.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-05:
Det er jo en meget naturlig konsekvens af at være en mindretalsregering, at man lytter til andre partier.
Så sent som i dag blev der fremlagt en stor udligningsaftale, hvor også Venstre var en vigtig og bred garant for opbakningen.
Så det med at lytte til andre er vel ikke så underligt.
Men det vil sige, at substansen i vores uenighed er, om snittet ligger nu, eller om det ligger nogle måneder fremme i efteråret, hvor ordføreren måske havde set anderledes på sagen.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-05:
Det er korrekt.
Vi synes, vi skal se tiden an.
Hvis man til efteråret med den situation, der nu er til den tid, med sundhedsmæssig forsvarlighed kan give håndtryk, synes jeg, man skal gøre det der.
Men at fravige det allerede nu efter så kort tid, giver ikke nogen mening.
Som fru Marie Krarup også sagde, så skal de mennesker, der står og venter på det danske pas, jo ikke forlade landet – og det kan de så heller ikke, fordi man ikke kan rejse nogen steder.
De er her jo allerede, og de vil sikkert hjertens gerne vente de par måneder ekstra.
Og når vi beder danskerne vente på så mange andre ting, har jeg svært ved at se det her som andet end et knæfald for de røde støttepartier.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-05:
Jeg står ikke og siger, at man skal gennemføre en håndtryksceremoni nu, som ikke kan gennemføres.
Jeg siger, at man ikke skal suspendere den nu.
Jeg siger: Lad os vente til efteråret.
Og hvis udsigten til, at man kan give håndtryk igen til den tid, er meget, meget langvarig, jamen så er vi åbne for at suspendere det, altså til den tid.
Jeg siger ikke, at man skal gå ud og gennemføre en håndtryksceremoni lige nu.
Det ville jo være stik imod de anbefalinger, der kommer fra sundhedsmyndighederne.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-05:
Men så betyder det jo, at man suspenderer retten til at få statsborgerskab, for så kan der ikke afholdes en statsborgerskabsceremoni, og så har de ikke muligheden for at få et statsborgerskab.
Så det ville jo være det samme som at sige, at de borgere, som nu har opfyldt alle betingelser, ikke kan få deres statsborgerskab alligevel, hvilket jo også kan betyde, at deres børn, som står på lovforslaget som bipersoner, når at blive 18 år og derfor heller ikke længere kan stå som bipersoner.
Det kan jo så også betyde en øget administrativ byrde for Indfødsretskontoret, når de skal til at gennemgå alle de sager igen.
Altså, er det ikke bare udtryk for almindelig rimelighed, at man siger, at nu er der så en del af de her ceremonier, som ikke kan gennemføres, men at det da ikke skal afholde de her borgere fra at opnå det statsborgerskab, som de opfylder alle betingelserne for at kunne få?
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-05:
Mener hr. Marcus Knuth ikke, at det ville være at vise respekt for de mennesker, som har opfyldt en hel række andre krav, at man netop giver dem mulighed for at blive statsborgere nu?
Marcus Knuth (KF), 2020-05-05:
Jeg mener sådan set, at det ville være at vise respekt, hvis de mange mennesker, som er på det her lovforslag, sagde: Vi har været i Danmark i lang tid, vi har levet op til rigtig mange krav, der er en coronakrise, selvfølgelig vil vi gerne give det håndtryk.
Det er vigtigt for et flertal i Folketinget, at man gennemfører det håndtryk, så vi vil gerne vise respekt ved med ro i sindet at vente til efteråret.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-05:
Tak, men jeg synes ikke, jeg får svar på det, jeg spørger om.
Mener hr. Marcus Knuth ikke, at det i forhold til personer, som har opfyldt de her forskellige krav inden for en række ting – blive selvforsørgende osv. osv. – ville være rigtigt at vise de mennesker den respekt at lade dem få lov til at blive statsborgere nu under de givne vilkår?
Det her er jo en undtagelse, hvor vi ikke må give hinanden hånd.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-05:
Jeg mener, det ville være en glidebane hen imod de mange lempelser på indfødsretsområdet, som Radikale Venstre og de andre røde støttepartier ønsker, hvis det er sådan, at vi allerede nu begynder at slække på kravene.
Som jeg ser det, bruger Enhedslisten og de røde støttepartier den her coronakrise som en løftestang til stille og roligt at prøve at få vippet håndtrykket helt ud ad døren og derved se stort på dansk kultur.
Det er jo helt ude i hampen.
Og det, at Socialdemokratiet går delvis med til det ved allerede nu efter så kort tid at tilsidesætte håndtrykket i forbindelse med det her lovforslag, synes jeg er rigtig, rigtig trist.
Ja, jeg har svært ved at formulere det på anden vis, end at det jo ikke har noget at gøre med, at man mister retten til statsborgerskab, som ordføreren siger.
Vi siger stille og roligt: Hvorfor ikke vente til efteråret og se, hvordan situationen er, i stedet for allerede nu bare at give slip på den vigtige del af ceremonien.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-05:
Tusind tak.
I 1983 vedtog et stort flertal i Folketinget den skadelige udlændingelov, og hver dag ser vi det sørgelige resultat: Moskeer skyder op i flere byer; det kvindeundertrykkende muslimske tørklæde trives i institutioner, på skoler og på offentlige arbejdspladser; halalkød og kønsopdelt svømning accepteres uden videre; indvandrerbanderne skyder løs på åben gade; terrorsikring er blevet nutidens arkitektur; politi, redningsfolk og hjemmehjælpere mødes med vold og hærværk i udlændingetunge områder; kriminalitet begået af personer med mellemøstligt, udenlandsk eller arabisk udseende er dagligt læsestof i lokalmedierne.
På 30 år har vi oplevet en vanvittig femdobling.
I 2008 udarbejdede Danmarks Statistik en fremskrivning, der viste, at vi i Danmark kunne forvente 340.518 ikkevestlige indvandrere i år 2050.
Men det tal har vi allerede på rystende vis overgået.
I dag forhandler vi, om 2.597 nye udlændinge skal have dansk statsborgerskab, endda på lempeligere vilkår end de allerede efter vores opfattelse lempelige vilkår.
I Nye Borgerlige bruger vi vores sunde fornuft og stemmer nej.
Det burde alle folketingsmedlemmer gøre.
Vi er valgt til at beskytte danskerne og ikke til at svigte dem.
Siden den vanvittige udlændingelov af 1983 er der uddelt 241.555 danske statsborgerskaber til udlændinge.
Og derudover kommer statsborgerskaber til udlændingenes børn, som ikke er regnet med i Danmarks Statistiks tal.
Og det er altså hovedsagelig de uønskede udlændinge, der har fået dansk statsborgerskab.
I Nye Borgerlige mener vi ikke, at dansk statsborgerskab skal gives til indvandrere og efterkommere fra lande, hvor vi ud fra statistikken ved, at indvandrerne og deres efterkommere langt oftere begår kriminalitet end danskere, når de kommer hertil.
Og derfor stemmer vi selvfølgelig nej til det her lovforslag.
Jeg vil også i udvalgsbehandlingen stille spørgsmål om, hvor mange kriminelle udlændinge der vil få dansk pas med dette lovforslag.
Sidste år var det jo en hel del.
Og jeg er en lille smule chokeret over, at man kan have den holdning, at kriminelle udlændinge skal have dansk statsborgerskab.
Det mener vi bestemt ikke i Nye Borgerlige.
At Socialdemokratiet, Venstre, Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance stemmer for, undrer mig, for det er partier, der siger, at de ønsker en stram udlændingepolitik.
Men samtidig smider de om sig med danske statsborgerskaber til udlændinge, der aldrig nogen sinde burde få det.
Dansk statsborgerskab er en stor gave.
Det skal vi værne om, og derfor er det med stolthed i stemmen, at jeg siger, at vi i Nye Borgerlige ikke støtter dette forslag, for vi værner om denne store gave, som det danske statsborgerskab er.
Vi passer på Danmark og på danskerne.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-05:
Nej, det er i høj grad substans.
Nu kunne vi jo høre før fra de røde støttepartier, at man rent faktisk har lagt op til at forsøge at presse regeringen i den retning og sige: Jamen lad os droppe håndtrykket.
For det er meget klart, hvad der foregår her.
De røde støttepartier – Enhedslisten og Radikale Venstre osv. – vil have, at man skal droppe håndtrykket.
De blå partier vil have, at man skal fastholde det, selvfølgelig inden for rimelighedens grænser.
Man nu er der gået 2 måneder, og vupti, sådan der, så går Socialdemokratiet ud og dropper håndtrykket – i hvert fald i forbindelse med det her lovforslag.
Som jeg ser det, er det svært at læse det som andet, end at Socialdemokratiet lader sig presse af de røde partier og imødekommer dem og derved fraviger den hensigt, Socialdemokratiet i hvert fald har sagt de har, om at føre en stram udlændingepolitik med de blå partier.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-05:
Indtil marts måned hilste hr. Marcus Knuth og mig på hinanden med hånden, når vi mødte hinanden.
Det gør vi ikke i øjeblikket, fordi vi følger Sundhedsstyrelsens anbefalinger, men det betyder jo ikke, at jeg agter ordføreren mindre af den grund.
Det er, fordi vi er pragmatikere, og fordi vi forholder os til nogle rationelle anbefalinger, der skal bryde nogle smittekæder.
Så når nu ordføreren på sin vis anerkender det ved at sige, at det måske havde været en anden sag i efteråret, er det så ikke lidt ude af proportioner grænsende til det polemiske at kalde det for et knæfald fra regeringens side for de røde partier, at vi prøver at finde en pragmatisk løsning på en sundhedskrise for nogle mennesker, der har gjort en masse for at leve op til de ting, vi forventer af folk, der gerne vil være statsborgere i Danmark, og så laver en pragmatisk løsning her, hvor vi suspenderer håndtryksceremonien midlertidigt, men hvor der jo stadig væk er en ceremoni?
Er det her mere polemik, end det er substans?
Marie Krarup (DF), 2020-05-05:
Jeg kan bare ikke lade være med at bemærke, at SF altså mener, at danskhed er en eller anden form for ideologi, altså at man, hvis man skriver under på, at man støtter bestemte rettigheder, demokrati og ligeværd og sådan noget, så er dansker.
Det forekommer mig meget mærkeligt.
Hvad med hele den nedarvede kultur og historien og særpræget og også kristendommen?
Skal vi pille korset ud af Dannebrog og skrive FN's menneskerettighedskonvention i stedet?
Halime Oguz (SF), 2020-05-05:
I SF mener vi, at man er dansker, når man føler det i hjertet, når man lever op til nogle bestemte regler, og så er vi i SF ikke så optaget af raceteori.
For det synes jeg faktisk det lyder lidt som om i dit spørgsmål, hvor du snakker om historisk baggrund, kristendommen.
Så er det også en form for raceteori.
Marie Krarup (DF), 2020-05-05:
Okay, den var mærkelig: raceteori.
Så det vil sige, at kristendommen er en race, og at islam er en anden race, og at buddhismen er en tredje race, og at racer er vigtige.
Det er jo det rene vrøvl.
Hvor er det dog pinligt, virkelig pinligt.
Men der er jo da så meget mere i det end det.
Der er jo også mange andre lande, der støtter demokrati og ligeværd – og gud ske tak og lov for det – men de er ikke danske.
Så der er jo noget ekstra der, noget tradition, noget historie, noget kultur, som er nedarvet, hvoraf kristendommen også er en meget vigtig ting.
Det virker, som om SF overhovedet ikke tillægger det vægt, men det er måske, fordi vedkommende ikke helt har forstået det, fordi man tror, det har noget med racisme at gøre.
Halime Oguz (SF), 2020-05-05:
Nu vil jeg sige, at der er rigtig, rigtig mange, der ikke nødvendigvis har en kristen baggrund, som føler sig danske.
Der er også rigtig mange etniske danskere, der ikke forliger sig med kristne værdier.
Når det er sagt, vil jeg da sige, at man sagtens kan overtage nogle traditioner og en kultur, selv om man ikke er indfødt dansker.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-05:
Tusind tak, formand.
Jeg kan forstå på den konservative ordfører, at Konservative vil bakke op om det her lovforslag om indfødsret, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at stille hr. Marcus Knuth et spørgsmål.
Det Konservative Folkeparti kom jo for ikke så længe siden med et ganske interessant forslag, som egentlig var ganske fornuftigt: Hvis man var dømt kriminel, skulle man ikke kunne få dansk indfødsret.
Helt konkret udtalte hr. Søren Pape Poulsen faktisk til DR: »Kort fortalt må man aldrig have fået en fængselsdom – hverken betinget eller ubetinget, hvis man vil have dansk statsborgerskab ...
Og slet ikke til kriminelle og folk, der ikke taler vores sprog.«
Det kan vi sådan set godt blive enige om.
Så er jeg bare nødt til at høre den konservative ordfører: Hvis det viser sig, som der var på det tidligere lovforslag, som vi behandlede i december, at der også er dømte kriminelle på det her lovforslag, vil Det Konservative Folkeparti så stemme imod lovforslaget?
Marcus Knuth (KF), 2020-05-05:
Nu er det jo sådan, at de her statsborgerskaber bliver uddelt i en samlet pulje, og vores tilgang er, at de politiske aftaler, som vi har lavet hidtil, står vi selvfølgelig ved.
Så det, vi lægger op til her, med at man ikke skal kunne få dansk statsborgerskab fremover, hvis det er sådan, at man har begået kriminalitet og har fået en fængselsdom, er, at det vil være det krav, som vi vil møde op til forhandlingerne med, når vi kigger på dansk statsborgerskab næste gang.
Men vi står selvfølgelig ved den aftale.
Det er forskellen på os og Dansk Folkeparti: Dansk Folkeparti var mig bekendt med i den sidste aftale, men stemmer alligevel imod lovforslagene gang på gang.
Det er bare ikke den holdning, vi har i Konservative.
Vi står ved vores tidligere aftaler, men vi forventer at stille endnu højere krav fremadrettet.