runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2019-02-05:
I 2015 gik Alternativet ind i satspuljeforliget.
Vi gjorde det med åbne øjne, og vi gjorde det efter megen diskussion, for vi tænkte, at der var mange problemer, både med måden, man administrerede puljen på, og måden, man uddelte pengene på, men også med finansieringen.
Men vi tænkte, at vi ville gå ind i det og prøve at være med til at løse nogle af de problemer, der var.
De indholdsmæssige problemer har vi efterhånden fået godt styr på.
Vi laver også sådan meget store forebyggende indsatser i stedet for den her kortsigtede projektstøtte.
Vi permanentgør flere og flere dygtige organisationer, sådan at de ikke hvert fjerde år skal tænke på, om de kan finde penge, men kan hjælpe den ofte udsatte målgruppe, de nu er sat i verden for at hjælpe.
Og det er også vigtigt, for satspuljen stopper ikke.
Altså, den fortsætter jo.
Midlerne bliver reduceret, men der bliver tilbageløbspenge, hvis det er, at vi ikke kan dele pengene ud.
Det største problem synes vi har været finansieringen.
Der tænkte vi: Tænk, hvis det kunne lykkes at være med til at ændre den og sørge for, at man ikke finansierede det her arbejde for socialt udsatte med de socialt udsattes egne penge, havde jeg nær sagt, og med pensionisternes og dem, der modtager overførselsindkomsters, penge.
Det stopper så nu, hvor vi sørger for, at pensionisterne får reguleret deres pension efter lønudviklingen, og at dem på overførselsindkomst får en opsparing.
Det giver nogle udfordringer, og det er klart, at vi skal se på dem en for en.
Men vi er med i aftalen, og det betyder også, at vi er med i aftalen, når vi i 2029 skal se på, hvordan vi fortsætter, efter at bidragsprocenten på det tidspunkt er kommet op på 3,3 pct.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Først skal Dansk Folkeparti jo have ros for at have taget det her op i finanslovsforhandlingerne;
også ros for at have fået afskaffet satspuljereguleringen og sikret, at folkepensionister bliver reguleret i overensstemmelse med lønudviklingen; ikke så meget ros for at påtvinge resten af overførselsindkomstmodtagerne, at de selv skal betale deres pension.
Jeg tror, det er mennesker, der godt kunne bruge de penge i hånden, som de rettelig burde have.
Men ris for, at man laver en reguleringsordning, der betyder, at f.eks. en enlig førtidspensionist på højeste førtidspensionssats, hvis den her regulering, som man nu foreslår, havde været gældende fra 2005, ville have været 4.200 kr. fattigere end med den nuværende regulering.
Det fremgår af nogle svar på spørgsmål, som vi har stillet under finanslovsforhandlingerne, og det bygger på tal, vi har fået fra finansministeren.
Jeg er glad for, at Dansk Folkeparti siger, at man godt vil rette op på sådan nogle ting.
Og hvis Socialdemokratiet også vil, har vi jo allerede et flertal.
Men hvordan har Dansk Folkeparti det egentlig med, at man har lavet et lovforslag, der betyder, at hvis lønudviklingen er under 2,3 pct., er der altså nogle grupper, der får forringet deres levegrundlag sammenlignet med den nugældende regulering?
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-05:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag er jo så egentlig det, der ophæver satspuljen fra 2020, hvor der ikke bliver trukket noget beløb fra en overførselsindkomst, der går ind i en satspulje.
I stedet for går pengene til dem, der reelt skal have dem.
Man kunne så spørge, om det er i orden, at det bliver trukket, til de skal pensioneres, men med det her forslag bliver det jo vedtaget, at man får en pensionsopsparing under ATP, som kan bruges, når man så engang går på pension.
Det gode ved det er jo netop, at der ikke er nogen, der kan lægge hånd på den pensionsopsparing, hvis man eventuelt kommer på kontanthjælp i en periode.
Der har været det der med, at kommunerne inddrager den pension, man har, og det er så noget af det, der også skal findes en løsning på.
Et andet problem, som jeg synes vi skal tage op i den her forbindelse, og det vil jeg opfordre ministeren til, hvis ministeren lige hører efter – det gør han ikke, men det gør han nu – er den der problematik i forhold til ATP og pension, for hvem skal have ATP'en, hvis man dør og man ikke er gift?
Vi kan måske se på den problemstilling under behandlingen af det her lovforslag.
Det er oplagt at se nærmere på, om man kunne finde en løsning på det, for der er faktisk mange, der siger, at deres børn ikke engang kan få lov at få ATP'en.
Så hvis vi kunne kigge lidt nærmere på det og måske finde en løsning på det her i forbindelse med lovbehandlingen, vil det faktisk være en god ting – det er i hvert fald et ønske.
Om vi kan finde en løsning, ved jeg ikke, men vi kan i hvert fald se på, om det er muligt at finde en løsning.
Men alt i alt synes vi i Dansk Folkeparti det er et godt forslag.
Vi kommer væk fra, at der bliver taget fra en satspulje og delt ud til højre og venstre i alle mulige retninger, uden at det reelt kommer alle til gode, der har betalt til det.
Så Dansk Folkeparti kan selvfølgelig varmt bakke op om det her forslag.
Vi ved, at der kommer nogle problemstillinger i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Nu har jeg lige haft den fornøjelse at høre Finn Sørensen rejse et problem, som Socialdemokratiets Jan Johansen siger de er klar til at se på.
Selvfølgelig er vi i Dansk Folkeparti også klar til at se på, om vi kan finde nogle løsninger på de problemer, der er.
Det er bare sådan for at være lidt forud, for jeg tror nemlig, at jeg også får det spørgsmål af Finn Sørensen.
Vi er selvfølgelig klar til at se på, om vi kan finde nogle fornuftige løsninger på de problemer, der er rejst undervejs.
Vi ved jo godt, at der har været en meget kort høringsfrist på det her forslag også, og i den forbindelse er vi selvfølgelig også klar til at se lidt mere alvorligt på de problemer, der er blevet rejst i forbindelse med høringssvarene.
Men alt i alt synes vi stadig væk det er et godt forslag, men vi kan også godt se, at der er nogle problemstillinger, som vi skal se om vi kan finde nogle fornuftige løsninger på.
Så Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Tak til ordføreren.
Jeg har forstået, at Alternativet i modsætning til Enhedslisten traf det valg at gå med i satspuljekredsen, og det er jo derfor, ordføreren står her i dag som medforslagsstiller af det her forslag.
Mit spørgsmål er: Har ordføreren været opmærksom på det problem, jeg nu har peget på gennem forskellige spørgsmål og i min egen ordførertale, altså at hvis lønudviklingen er lavere end 2,3 pct., vil dem på overførselsindkomst opleve en dårligere regulering, end de ville få med den nuværende regulering?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Kan ordføreren forklare mig, hvordan Alternativet kunne gå med til, at man meldte sig ind i skatteforliget fra 2012, hvilket betyder, at oven i den dårligere regulering, som disse mennesker i årevis, i en menneskealder, har været udsat for, skal de også opleve, at de i disse år – jeg tror, det er frem til 2022 – hvert år yderligere nedreguleres med 0,75 pct. af deres overførselsindkomst, sådan at de kommer til at betale en meget stor del af pengene til skattelettelser til dem, der er i arbejde, især dem med de høje indkomster, som ligger i det her skatteforlig?
Jeg forstår simpelt hen ikke, at Alternativet er gået med til sådan en aftale.
Jan Johansen (S), 2019-02-05:
Nu er der taget hul på et godt initiativ for den gruppe mennesker i samfundet, der ikke sparer op til en pensionsordning og til alderdommen.
Det er en god ting, at vi igennem livet sparer op til vores alderdom, når den tid kommer.
Ellers risikerer man at få et todelt samfund, nemlig dem, der sparer op, og dem, der ikke har haft en opsparing.
Så det er jo et godt initiativ.
Det er rigtig godt for alle dem, der er på overførselsindkomst, at de får en pensionsopsparing, som de kan fortsætte med, når de er kommet i arbejde igen.
Så der er selvfølgelig også et håb om, at man fortsætter med pensionsindbetalingen.
Finansieringen
er fra satspuljemidlerne, og den starter i 2020 med 0,3 pct. og fortsætter frem til og med 2030, hvor den vil være 3,3 pct.
Derefter skal vi i 2030 igen kigge på ordningen.
Vi håber selvfølgelig på, at vi, når vi når frem, får lavet nogle gode ordninger videre fremad.
Det er også et godt initiativ, at det er ATP, der skal administrere ordningen; det giver et godt afkast og en billig administration.
Der er selvfølgelig også knaster i forslaget, for den nuværende lovgivning om aktiv socialpolitik gør, at hvis man har været på kontanthjælp i 6 måneder, skal man hæve sin egen pension, før man går videre på kontanthjælp.
Jeg håber selvfølgelig, at ministeren finder en løsning, for man kan ikke både give med ene hånd og sige, at de skal spare op, og tage med den anden hånd og sige, at de skal hæve det, de selv har sparet op.
Jeg håber, at ministeren finder frem til en god løsning, så vi ikke står i den situation, at man giver en pensionsordning med den ene hånd og med den anden hånd egentlig tager det, de selv har sparet op.
Så jeg vil godt spørge, om ministeren vil prøve at finde en løsning på det.
Så jeg vil bare sige, at vi tilslutter os ordningen og synes, at det er en god ordning, og håber, at den bliver vedtaget.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Mange tak til ordføreren for talen.
Jeg er jo glad for, at ordføreren, selv om han er med i et forlig bag sådan et forslag, er opmærksom på, at der også er nogle knaster i det.
Ordføreren nævnte selv en, nemlig faren for, at man bliver modregnet i kontanthjælp.
Der er jo flere andre knaster i det, som Ældre Sagen påpeger.
Det vender jeg selv tilbage til i min ordførertale, men jeg vil da lige nævne en ganske alvorlig en, og det er jo, at der er visse personer på overførselsindkomst, der risikerer at få en lavere regulering i kraft af det her lovforslag, end de ville have fået, hvis de havde fortsat med satsreguleringen.
Det er ret mange tusinde kroner, det kan det være.
Det afhænger nemlig af, hvordan lønudviklingen er, og hvis den er under 2,3 pct., opstår der det problem, som jeg nævner her, og det gør Ældre Sagen også opmærksom på.
Det har Enhedslisten også gjort under behandlingen af finansloven.
Så er det, jeg vil spørge ordføreren, om ordføreren vil være med til at rette op på de problemer, som Ældre Sagen nævner, hvoraf ordføreren selv har taget et af dem op.
Nu nævner jeg et andet.
Vil ordføreren være med til at rette op på de problemer under lovbehandlingen, sådan at vi er sikre på, at problemerne er løst, når det her bliver vedtaget?
Jan Johansen (S), 2019-02-05:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Allerførst vil jeg selvfølgelig sige, at jeg synes, det er godt, vi har taget hul på den her diskussion og får lavet en ordning, sådan at de, der er på overførselsindkomst, også får en pensionsopsparing.
Vi kommer jo til at efterlade en gruppe mennesker, som ikke har en arbejdsmarkedspension at spare op af eller selv sparer op.
Derfor synes jeg, at det er et rigtig godt initiativ.
Der er knaster i det her, det er der overhovedet ingen tvivl om, men jeg er af den opfattelse, at vi skal kigge på de knaster, der er, og prøve at få dem løst hen ad vejen, så vi vil selvfølgelig være med til at kigge på de knaster, der ligger.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Ja, det er jo fint med en pensionsopsparing til de mennesker.
Det er vi jo nogle der har efterlyst i mange år.
Det er da mindre fint, at de selv kommer til at betale den, for det er jo sådan set resultatet af det her, men lad det nu ligge.
Ordføreren siger, at han vil kigge på det langt hen ad vejen.
Det, jeg spurgte om, er: Vil ordføreren være med til – og det bliver jo så gennem nogle ændringsforslag – at rette op på det i forbindelse med lovbehandlingen, så vi får et lovforslag, der ikke medfører forringelser for nogen af de her i forvejen ret fattige mennesker?
Jan Johansen (S), 2019-02-05:
Jeg kan love ordføreren, at vi vil være med til at kigge på det og se, om både de knaster, der er i lovforslaget, og dem, der videre kommer fremover, kan fjernes.
Torsten Gejl (ALT), 2019-02-05:
Men jeg vil sige, at det var jeg faktisk ikke opmærksom på, før Enhedslisten nævnte det i dag.
Der er mange problemer i det her, men lige præcis det problem, hr. Finn Sørensen påpeger, var jeg ikke opmærksom på.
Nu har hr. Finn Sørensen jo så påpeget det så mange gange, at vi alle sammen er blevet opmærksomme på det.
Jeg skal ikke kunne sige, om vi alle sammen var det, men jeg var det i hvert fald ikke.
Men det vil i hvert fald betyde, at det er en ting, der vil blive præsent i de kommende udvalgsforhandlinger.
Med hensyn til det andet vil jeg sige: Ja, det er vi nødt til at tage ansvaret for at vi har været med til, altså at vi har meldt os ind i det forlig.
Det er klart, for vi har også været med til at uddele pengene.
Vi har også været med til at bruge pengene.
Det har Enhedslisten også, men har ikke været med til at tage ansvar for forliget.
Laura Lindahl (LA), 2019-02-05:
Tak for det, formand.
Vi står i en situation i øjeblikket, hvor vores virksomheder mangler arbejdskraft.
De har i den grad brug for, at der er flere, der vil blive længere tid på arbejdsmarkedet.
De har brug for at hente udenlandsk arbejdskraft ind.
De har brug for hænder.
De må sige nej i øjeblikket til ordrer, fordi de ikke har medarbejdere nok.
Og når de siger nej til ordrer, betyder det, at Danmark bliver fattigere.
Derfor er det jo rigtig godt, at der i hvert fald er et flertal, som er med på at lægge nogle økonomiske incitamenter ud, så vores seniorer i den grad har en gevinst ved at blive længere tid på arbejdsmarkedet.
Vi glæder os også over at se, at eksempelvis Socialdemokratiet anerkender, at økonomiske incitamenter virker, og at de også tror på, at hvis man får en skattefri præmie, vil man blive længere på arbejdsmarkedet.
Og det kunne jo være, vi skulle kigge på, om vi ikke også skulle brede det ud til alle mulige andre målgrupper end kun seniorerne.
Det er vi i hvert fald klar til i Liberal Alliance.
Vi støtter selvfølgelig forslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2019-02-05:
Mange tak.
Forslaget handler om at motivere dem, som kan blive lidt længere på arbejdsmarkedet, til at blive der ved hjælp af en lille gulerod.
Det stemmer vi for i Alternativet.
Vi mangler, som det er blevet sagt, arbejdskraft, i hvert fald i nogle brancher, og det, at vi giver folk en gulerod til at blive lidt længere, synes vi er den rigtige måde at gøre det på, den rigtige type incitamentsstruktur.
Så er det klart, at man kan hejse et socialt flag og sige: Jamen hvad så med de nedslidte; hvad så med alle dem, der har brug for at komme væk fra arbejdsmarkedet, fordi de ikke kan klare presset, fordi de er stressede, fordi det går ud over deres sundhed?
Men det ene udelukker jo ikke det andet, og vi står foran den næste debat, som er en bred forespørgsel om pension, om differentieret pension, om arbejdsmiljø, om alle de ting, vi skal til at sætte i værk, og som virker lovende i forhold til at hjælpe folk, som har efterladt for meget af deres sundhed på arbejdsmarkedet, sådan at de kan få lidt mere restleveevne, når de bliver pensionister.
Men Alternativet støtter forslaget.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-02-05:
Tak for det.
Forslaget indebærer en skattefri seniorpræmie for at blive 1 år længere på arbejdsmarkedet for folk, der har nået folkepensionsalderen.
Dette forslag spiller direkte ind i vores nuværende behov for hænder på arbejdsmarkedet, og forhåbentlig spiller det også ind i behovet for at få skabt et rummeligt arbejdsmarked, hvor man i højere grad ser, at også folk, der er nået op i nærheden af folkepensionsalderen, føler sig velkomne.
Radikale støtter forslaget.
Tak for det.
Erik Lund (KF), 2019-02-05:
Tak for det, hr. formand.
Det her bliver så min sidste ordførertale fra Folketingets talerstol i denne omgang.
Mette Abildgaard vender tilbage her på torsdag, så jeg vil benytte lejligheden til at sige tusind tak til alle ordførere, jeg har arbejdet sammen med, og ministre.
Det har været en fornøjelse at være herinde.
Det her lovforslag omhandler jo forslag om skattefri seniorpræmie.
Danmark står fortsat med store udfordringer, når det fremadrettet drejer sig om at skaffe tilstrækkelig arbejdskraft.
Derfor skal vi have alle gode forslag og tiltag på banen, også når det drejer sig om at få nogle seniorer til at udskyde pensionen og arbejde lidt længere.
Det er derfor et rigtig godt tiltag, at regeringen og Dansk Folkeparti som en del af finansloven har aftalt at indføre en skattefri seniorpræmie på 30.000 kr. for personer, der er født den 1. januar 1954 eller senere, og som arbejder mindst 1.560 timer inden for de første 12 måneder efter opnået pensionsalder.
Konservative bakker
fuldt op om lovforslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-05:
Tak til de mange positive bemærkninger, der har været til lovforslaget om en skattefri seniorpræmie, som udmønter den aftale, som vi har lavet i finansloven for 2019.
Formålet med den skattefrie seniorpræmie er jo at styrke incitamentet til beskæftigelse for seniorer, der arbejder, efter at de har opnået folkepensionsalderen.
Med lovforslaget kan personer, der arbejder i et omfang, der i gennemsnit svarer til mindst 30 timer om ugen, dvs. mindst 1.560 timer det første år efter folkepensionsalderen,
opnå en skattefri seniorpræmie på 30.000 kr.
Ordningen omfatter personer, der er født den 1. januar 1954 eller senere.
Hensigten med ordningen er jo netop ad frivillighedens vej at få flere seniorer til at fortsætte arbejdet, også i deres seniorliv.
Ordningen skal også være nem at administrere, og derfor vil ordningen som udgangspunkt blive baseret på en registerbaseret sagsbehandling, både i forhold til fastlæggelse af målgruppen, der har ret til seniorpræmie, opgørelse af løntimer og udbetaling af præmien.
Derfor synes jeg faktisk også, at der på mange måder er grund til at være glad i dag.
Det er en rigtig, rigtig god aftale, der er lavet, og jo faktisk også en aftale, som man skylder at sige stort tak til Dansk Folkeparti for.
Det er ikke nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti gentagne gange har bragt det her op i de politiske forhandlinger, og nu har man så lavet en politisk aftale, som sikrer den her mulighed.
Det er på alle måder en rigtig, rigtig god dag for vores seniorer.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Jeg skal starte med at huske at hilse fra hr. Karsten Hønge.
Det gør Enhedslisten også.
Det er da noget af det mest inderlig overflødige og ligegyldige, man har set i lang tid.
Man vil bruge ca. 170 mio. kr. på at sikre, at 636 personer i 2020 vil blive på arbejdsmarkedet, hvad de ellers ikke ville gøre.
Men med den her præmie vil man lokke dem til at blive lidt længere på arbejdsmarkedet, et års tid mere.
Altså, det er jo helt ude af proportioner.
Samtidig kommer man jo til at give en skattelettelse til ca. 5.000 personer, som ville være blevet på arbejdsmarkedet alligevel.
De kan få et ventetillæg til folkepensionen efter reglerne om opsat pension – for at nævne et par ting.
Næh, det, vi skal gøre, er at forkaste det her lovforslag og så være enige om, at de der 170 mio. kr. skal bruges til at opruste i Arbejdstilsynet.
Vi kan vel få ca. 350 årsværk i Arbejdstilsynet.
Så kan vi jo få rettet op på de mange nedskæringer, som Arbejdstilsynet har været ude for gennem de sidste mange år.
Og så kunne vi jo få gjort noget for de mennesker, der ikke kan holde til at være på arbejdsmarkedet, til de kan gå på folkepension.
Der peger 3F jo i høringssvaret i al stilfærdighed på, at 20 pct. af deres medlemmer har forladt arbejdsmarkedet, inden de fylder 60 år.
Se, det ville da være en profil, der ville batte noget, også i forhold til det ønske, som de partier, der står bag det her forslag, har, nemlig at vi gerne vil gøre det attraktivt for folk at blive længere på arbejdsmarkedet.
Jamen så lad os dog bruge pengene på det i stedet for at klatte dem væk til nogle, som ville blive der alligevel.
Jan Johansen (S), 2019-02-05:
Vi siger jo ja til forslaget, men oppe fra talerstolen stillede jeg spørgsmålet: Hvorfor har man ikke tænkt det rummelige arbejdsmarked ind?
Der er jo mennesker, som er på det rummelige arbejdsmarked, som har fleksjob eller er på nedsat tid, og som måske har fået et job, de kan klare 1 år ekstra.
Men de kan ikke hente nogen gevinst, for de kan ikke arbejde 1.560 timer.
Har ministeren tænkt på, at vi også fremadrettet er nødt til at indtænke det rummelige arbejdsmarked meget mere, end vi gør i dag, fordi vi får brug for alle kræfter ude på arbejdsmarkedet?
De skal jo selvfølgelig være en del af arbejdsmarkedet, selv om de ikke har fuld tid.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-05:
Det her er jo ikke et spørgsmål om enten-eller, det er et både-og.
Nu har vi i bred enighed også med Socialdemokratiet lavet en, synes jeg selv, rigtig god satspuljeaftale på Beskæftigelsesministeriets område, hvor vi jo nu i langt højere grad kommer til at give f.eks. personer med et større handicap adgang til det danske arbejdsmarked for netop også at fremme deres arbejdsmarkedsdeltagelse.
Jan Johansen (S), 2019-02-05:
Jamen det roser jeg selvfølgelig også.
De får jo ikke andel i den her pulje.
Så jeg synes, ministeren skal tænke lidt over at få det rummelige ind i den lovgivning, han laver, også i lovgivningen om det her.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-05:
Men jeg er da ikke uenig med hr. Jan Johansen i, at man jo også løbende skal overveje, hvordan man kan sikre endnu bedre vilkår på det rummelige arbejdsmarked.
Det er jo ikke hinandens modsætninger.
Det er jeg sådan set også indstillet på at vi fremadrettet tager yderligere initiativer til ud over dem, vi har taget.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Tak, og den kommer her.
Den her forespørgselsdebat er indkaldt den 11. december 2018.
Anledningen var en artikel i Avisen.dk, hvor Socialdemokratiets formand, fru Mette Frederiksen, ikke længere kunne se noget godt argument for, at havnearbejderen skal arbejde mange flere år end akademikeren, før han kan gå på pension.
Den melding blev vi jo glade for i Enhedslisten.
Vi tog den som udtryk for en erkendelse hos Socialdemokratiet af, at den såkaldte velfærdsaftale med de drastiske forhøjelser af pensionsalderen har skabt et problem, som man nu har fået øje på.
Vi har lige fra start kritiseret den aftale for at være bunduretfærdig, fordi den rammer hårdt blandt dem, der kommer tidligt på arbejdsmarkedet, og rammer flere og flere grupper, efterhånden som pensionsalderen bliver sat i vejret.
Vi tænkte, at nu er der måske endelig en chance for, at vi kan få en reel diskussion, ikke om, hvorvidt der skal laves noget om i den velfærdsaftale, men hvad der skal laves om, og hvordan vi kan gøre det.
Derfor indkaldte vi til den her debat, som jo kun er blevet endnu mere aktuel.
For 14 dage siden præsenterede Socialdemokratiet sine syv principper for en differentieret folkepensionsalder.
Det satte en politisk lavine i gang, må man sige, så en stor tak til Socialdemokratiet for at være kommet med et udspil.
Dansk Folkeparti opfordrede så statsministeren til hurtigt at indkalde forligskredsen bag velfærdsaftalen for at få en hurtig afklaring inden folketingsvalget.
Statsministeren påtog sig opgaven.
Der er nok også langt flere end normalt, der følger med i debatten i dag, så velkommen til alle dem, der måtte kigge på.
Gennem flere målinger har befolkningen jo givet sin mening meget tydeligt til kende.
Et klart flertal i befolkningen er modstander af at hæve folkepensionsalderen til 67 år.
Et flertal er modstander af, at den skal stige i takt med den gennemsnitlige levealder – det er i øvrigt et lige så stort flertal – og et klart flertal siger ja til differentieret folkepension.
Det er jo en helt anden vej, end de fleste partier herinde har tænkt sig at gå, så jeg glæder mig rigtig meget til at høre, hvad de forskellige partier konkret vil gøre ved det store problem, som den stigende pensionsalder har skabt sammenholdt med et arbejdsmarked, der udstøder alt for mange længe før pensionsalderen.
Jeg ser selvfølgelig også frem til ministerens svar på forespørgslen, der lyder sådan her: Hvad kan ministeren oplyse om muligheden for og konsekvenserne af indførelse af en differentieret folkepensionsalder eller andre rettigheder til en tidlig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, som er baseret på antal år på arbejdsmarkedet?