runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-01-31:
Tak for det.
Altså, jeg synes jo, at udrejsekontrol er en rigtig god ting, et fantastisk godt redskab, som man kunne benytte sig af netop for at dæmme op for nogle af de tyvebander, som ikke er danske, og som kommer ind over den danske grænse og kan være svære at tage der, fordi de kommer med en tom bil og kører ud af Danmark med en fuld bil.
Så derfor kunne det være et glimrende redskab at tage i brug.
Jeg kan jo se, at Venstres retsordfører, hr. Preben Bang Henriksen, her for nylig har ytret sig om det her i Flensborg Avis, hvor han har udtalt, at han synes, at det er et meget seriøst forslag med mere udrejsekontrol, og han udtaler, at han gerne ser mere kontrol, og siger i øvrigt, at han godt kan lide tanken om udrejsekontrol ved den dansk-tyske grænse.
Jeg skal bare prøve at finde ud af, hvad der er regeringens holdning her.
Men når jeg hører Venstres ordfører udtale sig i de regionale dagblade i området, synes jeg jo, at det er et stort plus og rigtig positivt, og så tænker jeg: Skulle vi ikke bare se at komme i gang?
Altså, hvis der et ønske om det fra regeringens side, er der også et ønske om det fra Dansk Folkepartis side.
Så har vi et flertal.
Så kan vi jo bare sætte i værk og sørge for, at det her bliver sat i gang.
Så jeg vil bare spørge ministeren, om han ikke mener, at det er et effektivt redskab.
Og så vil jeg høre, om det, som Venstres retsordfører er ude at sige til de lokale dagblade i Syd- og Sønderjylland, er regeringens holdning.
Eller er det Venstres holdning, eller hvad skal vi, der bor i grænseområdet og godt kan lide grænsekontrol, sådan forvente os?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-01-31:
Når jeg spørger, er det jo, fordi der selvfølgelig reelt er folk, der er her i Danmark, som har rødder i Tyrkiet, og som er meget bekymrede i forhold til at tage ned og besøge deres familiemedlemmer i Tyrkiet, fordi de netop frygter, at de kunne blive anholdt.
I det øjeblik, man ville blive anholdt for aktiviteter, som er lovlige i Danmark – og det er jo trods alt lovligt i Danmark at kritisere Erdogan – kan man så få en forsikring fra den danske regering om, at den vil gøre alt, hvad den kan, for at de pågældende kommer hjem igen?
Når jeg spørger om det, er det, fordi vi har set danske statsborgere blive tilbageholdt i kortere eller længere tid i lufthavnen, og fordi der også er folk fra lande, vi normalt sammenligner os med, som er blevet anholdt i Tyrkiet for aktiviteter, der er lovlige i deres hjemlande.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-31:
Men jeg mener langt hen ad vejen, at det også er det, man siger.
Jeg tror bare, det er svært for os at komme med sådan en generel melding i forhold til den jura, der er, i forhold til de retskrav, der er.
Jeg synes, at både spørgeren og jeg sådan set kan finde en ro i, at man jo ikke udleverer folk, hvis det er til forfølgelse eller tortur, eller hvis det politisk.
Med de regler, der er, skal der jo være tale om nogle egentlige kriminelle handlinger, og der skal noget til, før man så bliver udleveret.
Så jeg har meget svært ved at se, at det bliver aktuelt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-01-31:
Tak for det.
Hvad mener udenrigsministeren om det tyrkisk anførte angreb på det kurdiske Afrinområde i Syrien?
Hvad mener udenrigsministeren om det tyrkisk anførte angreb på det kurdiske Afrinområde i Syrien?
Anders Samuelsen (LA), 2018-01-31:
Altså, jeg føler egentlig ikke anledning til at gå dybere ned i det her.
Det grundlæggende er, om man tror på, at lederen af det tyske socialdemokrati mener, at Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti og Venstre skulle være nazister, eller om man ikke tror på det.
Jamen hvis man tror på, at han mener det, står man selvfølgelig i den situation, som spørgeren står i.
Men det mener jeg – for at sige det ligeud – det er langt ude at forestille sig at hr. Martin Schulz skulle mene.
Jeg er helt uenig, jeg tror ikke på, at det er det, han mener.
Det er en indenrigspolitisk diskussion i Tyskland, og jeg agter ikke at blande mig i den, og det har ikke noget som helst at gøre med, om man er modig eller ej – selvfølgelig har det ikke det.
Tror han, mener han, at vi skulle være nazister?
Nej, det gør han ikke.
Og længere er sagen ikke fra min side.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-01-31:
Altså, man kunne jo godt forledes til at tro, at det, det i virkeligheden handler om, er, at den danske udenrigsminister ikke tør rejse det her spørgsmål over for den tyske regering, konkret Sigmar Gabriel, den tyske udenrigsminister.
Det kan jeg ikke forstå.
Altså: Hvis man nu forestiller sig, at Martin Schulz havde sagt det samme på et tidspunkt, hvor han var udenrigsminister, havde udenrigsministeren så heller ikke fundet anledning til at rejse det her spørgsmål?
Anders Samuelsen (LA), 2018-01-31:
Altså, det helt grundlæggende i det her er et spørgsmål om, hvorvidt man tror, at hr. Martin Schulz, lederen af det tyske socialdemokrati, skulle have den idé, at Dansk Folkeparti og Liberal Alliance eller Venstre eller Konservative skulle være nazister, og det tror jeg simpelt hen overhovedet ikke på.
Jeg tror ikke på nogen som helst måde, at han har den idé i sit hoved, at det skulle vi være.
Og derfor er der ikke nogen sag for mig.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-01-31:
Så kunne jeg da godt tænke mig at vide, hvad udenrigsministeren så tror at hr. Martin Schulz mener.
Hvad er det så for nogle grupper i Danmark, som Martin Schulz henviser til her, hvor han altså drager en direkte parallel mellem et ualmindelig modbydeligt tysk parti og så folk, der vinder valg i Danmark?
Nogen må Martin Schulz jo henvise til.
Hvem er det?
Anders Samuelsen (LA), 2018-01-31:
Så hvorfor i alverden skulle jeg så pludselig bringe mig i en situation, hvor jeg skulle tage et løsrevet udbrud fra en pressekonference i anden sammenhæng og så bruge det til, jeg ved ikke hvor mange trædesten, for at komme hen til en situation, hvor jeg så skal anklage ham for at mene, at jeg er nazist, når jeg ved, at han ikke mener, at jeg eller den ærede spørger er nazist.
Så det deltager jeg ikke i.
Jeg er simpelt hen uenig i præmissen, nemlig den præmis, at hr. Martin skulle mene, at spørgeren og undertegnede skulle være nazister.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-01-31:
Det er selvfølgelig også en nem måde for ministeren at forsøge på at slippe ud af den kattepine, som det her har sat ministeren i.
Faktum er, at der under den her pressekonference i Dortmund er en demonstration af det parti i Tyskland, der hedder Die Rechte – et parti, der har en endnu mere skeptisk holdning til udlændinge end NPD, altså det parti, som man typisk betegner som et nazistisk parti i Tyskland.
Og det er med henvisning til denne gruppe, altså Die Rechte, at Martin Schulz siger, at i Polen, Østrig, Danmark og Tjekkiet vinder folk som dem, der lige råbte, valg.
Han sammenligner altså direkte det her parti, Die Rechte, et stærkt yderliggående tysk parti, med den danske regering eller Dansk Folkeparti for den sags skyld.
Det er de partier, altså folk som dem her, der vinder valg.
Jeg synes, det er lidt mærkeligt, at udenrigsministeren ikke vil gøre noget ved det her, al den stund at Martin Schulz meget snart kan være udenrigsministerens kollega, og der må det da være lidt specielt for udenrigsministeren at stå over for en kollega, som har den opfattelse, at udenrigsministeren og den regering, som udenrigsministeren sidder i, er nazister.
Anders Samuelsen (LA), 2018-01-31:
Jeg er selvfølgelig bekendt med det optrin, som spørgeren henviser til, men jeg føler altså ikke, at der er belæg for at hævde, at Martin Schulz har kaldt den danske regering eller den danske regerings støtteparti for nazister, og derfor agter jeg heller ikke at tage sagen op med ham.
Jeg mener, at det kræver en meget, meget bred fortolkning både af sammenhængen og af, hvad der blev sagt osv., at skulle ende i den konklusion.
Så det ønsker jeg ikke at deltage i.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-01-31:
Tak for det, fru formand.
Spørgsmålet lyder: Hvad er udenrigsministerens holdning til, at formanden for det tyske socialdemokratiske parti, SPD, Martin Schulz, den 15. januar 2018 under en pressekonference i Dortmund sammenlignede den danske regering, subsidiært den danske regerings støtteparti, med nazister, da Martin Schulz efter at være blevet afbrudt af tilråb om, at han tillod udskiftningen af det tyske folk, med henvisning til personen, der afbrød ham, sagde, at »I Polen, Østrig, Danmark og Tjekkiet vinder folk som dem, der lige råbte, valg«, og videre, at »jeg håber, at Tysklands socialdemokrati kan bidrage til, at nazister som disse ikke har lov at være i dette land«, og hvordan agter udenrigsministeren i forlængelse heraf at tage sagen op over for sin tyske kollega, i lyset af at Martin Schulz formentlig bliver medlem af en kommende tysk regering?
Hvad er udenrigsministerens holdning til, at formanden for det tyske socialdemokratiske parti, SPD, Martin Schulz, den 15. januar 2018 under en pressekonference i Dortmund sammenlignede den danske regering, subsidiært den danske regerings støtteparti, med nazister, da Martin Schulz efter at være blevet afbrudt af tilråb om, at han tillod udskiftningen af det tyske folk, med henvisning til personen, der afbrød ham, sagde, at »I Polen, Østrig, Danmark og Tjekkiet vinder folk som dem, der lige råbte, folkeafstemninger«, og videre, at »jeg håber, at Tysklands socialdemokrati kan bidrage til, at nazister som disse ikke har lov at være i dette land«, og hvordan agter udenrigsministeren i forlængelse heraf at tage sagen op over for sin tyske kollega, i lyset af at Martin Schulz formentlig bliver medlem af en kommende tysk regering?
Der henvises til Martin Schulz' udtalelser ved en pressekonference i Dortmund den 15. januar 2018 omtalt i bl.a. Bild, Die Zeit og flere andre medier.
Videoen fra pressekonferencen er tilgængelig online.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-31:
Tak, formand, og tak til spørgeren for det opfølgende spørgsmål.
Som ordfører for skibsbygning forstår jeg da heller ikke, at hr. Bjarne Laustsen ikke har gjort noget mere ud af det, da man forberedte de her køb i årene 2011-2015.
Det er da himmelråbende.
Jeg forstår det simpelt hen ikke, når jeg tænker på, hvilken indflydelse hr. Bjarne Laustsen har i Socialdemokratiet.
Vi laver en markedsundersøgelse og ser på, hvad danske værfter eventuelt kan bidrage med.
Anders Samuelsen (LA), 2018-01-31:
Som jeg også tidligere har udtalt eller skrevet offentligt, ser den danske regering med stor alvor og bekymring på den tyrkiske offensiv mod Afrin.
Jeg tager skarpt afstand fra de civile tab, der ifølge FN har været som følge af bombardementerne, og fra dansk side vil vi opfordre den tyrkiske regering til at tage ansvar over for civilbefolkningen og tage sit ansvar meget alvorligt.
Vi anerkender på linje med bl.a. USA, Tyskland, Frankrig og Storbritannien, at Tyrkiet har legitime sikkerhedsinteresser i Syrien.
Tyrkiet huser i øjeblikket knap 3,5 mio. flygtninge, og landet berøres meget direkte af Syrienkonflikten.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-01-31:
Altså det, der sker helt konkret, er jo, at de sekulære og prodemokratiske kræfter i SDF-alliancen, som Tyrkiet lige nu angriber, reelt er dem, der har været Danmarks allierede i kampen mod Islamisk Stat i Syrien.
Altså, det er SDF-alliancen, som led store tab ved at befri Raqqa og andre dele af Syrien, og det er jo SDF-alliancen, der består af de her sekulære grupper, som lige nu bliver angrebet af islamistiske militser og tyrkiske soldater.
Det svækker uden tvivl kampen mod Islamisk Stat.
Men angrebet truer jo også hundredetusinder af civile, der befinder sig i det her område.
Altså, Afrinområdet er et af de få relativt fredelige områder, der har været hidtil, som både huser mange lokale, der har valgt at blive i Syrien og ikke er flygtet mod Europa, men også mange internt fordrevne fra andre dele af Syrien, som også har valgt ikke at flygte mod Europa, men som nu bliver ofre for de tyrkiske bombardementer.
For det er jo desværre det, der sker.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre udenrigsministeren om, hvordan udenrigsministeren forventer, at vi her i Folketinget skal tage udenrigsministeren og regeringen seriøst, når man påberåber sig at ville hjælpe flygtninge i nærområdet, hvis ikke man kritiserer de her angreb, der truer med at jage hundrede tusinder af civile på flugt mod Europa.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-01-31:
Det har jeg også svært ved at se, men bekymringen er der jo alligevel, for vi ved, at Tyrkiet i hvert fald i nogle af vores nabolande, bl.a. Tyskland, har krævet navngivne journalister udleveret, også en komiker for den sags skyld.
Er det sådan, spørger jeg, at justitsministeren kunne tage et initiativ til at sige, at fra dansk side udleverer vi ikke folk for ting, der er lovlige i Danmark, og at det kan man lige så godt droppe?
Når jeg siger det, er det jo, fordi vi ved, at der er en stikkerlinje til Tyrkiet.
Vi ved, at der er tortur i tyrkiske fængsler, og at man på ingen måde får en fair rettergang.
Det er ikke bare noget, jeg siger.
Det er også noget, internationale menneskerettighedsorganisationer påpeger gang på gang.
Så var det muligt at sige til den tyrkiske ambassade, at det ikke kommer til at ske?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-31:
Nu skal man jo passe på som minister med at udtale sig håndfast om jura – det tror jeg man skal passe på med – men jeg har svært ved at forestille mig, at f.eks. en politisk aktivisme ville kunne medføre, at man kunne udleveres.
Altså, alt andet lige skal det også være ulovligt i Danmark.
Og som jeg også sagde her i talen, skal sådan en udlevering som udgangspunkt afslås, hvis der er tale om politisk uenighed.
Så jeg forstår godt bekymringen, men med de retssikkerhedsgarantier, der er her, har jeg svært ved at se, hvordan sådan en person ville kunne blive udleveret.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-01-31:
Vi ved, at der er – skal vi bare kalde det, hvad det er – en stikkerlinje, hvor man kan ringe og angive sine landsmænd i Danmark direkte til et kontor i Ankara.
Så det, jeg egentlig vil spørge justitsministeren om, er: Såfremt der kommer sådan en anmodning, kan vi så være sikre på, at folk, der laver lovlige aktiviteter i Danmark – altså er imod Erdogan, laver kurdisk foreningsarbejde, er journalister – ikke bliver udleveret til Tyrkiet, altså for aktiviteter, der er fuldt ud lovlige her i landet?
Hvordan forholder ministeren sig til, at der fra den tyrkiske regerings side er stillet krav om, at navngivne personer, der bor her i landet, skal udleveres fra Danmark til Tyrkiet, med henblik på at de pågældende skal retsforfølges?
Hvordan forholder ministeren sig til, at der fra den tyrkiske regerings side er stillet krav om, at navngivne personer, der bor her i landet, skal udleveres fra Danmark til Tyrkiet, med henblik på at de pågældende skal retsforfølges?
Anders Samuelsen (LA), 2018-01-31:
Altså, jeg må igen beklage, at præmissen for spørgsmålet ligesom forsvandt, inden vi nåede ned i salen, eller var forsvundet, inden spørgsmålet blev stillet, idet jeg har kommenteret sagen.
Sagen er den, at vi, spørgeren og jeg, er enige om, at det er dybt problematisk, hvad der foregår.
Jeg har tilkendegivet det, og det er ikke bare i en tilfældig tråd et eller andet sted.
Det er måske den tråd, som er blevet mest debatteret og mest delt overhovedet i forbindelse med det her spørgsmål.
Og det er i hvert fald også betydelig mere end de opslag, som spørgeren måtte have lavet omkring det her spørgsmål.
Det er faktisk et sted, hvor den her debat er foregået, og hvor man har en mulighed for at tilkendegive det på en sådan måde, så det tydeligt kan ses og høres.
Derudover supplerer jeg så med at sige, at jeg vil tage spørgsmålet op med min kollega næste gang, jeg mødes med ham.
Så jeg ved ikke rigtig, hvad spørgeren skulle efterspørge mere end det, jeg allerede har gjort, og som i øvrigt ligger i tråd med det, spørgeren selv har af synspunkter.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-01-31:
Jeg må starte med at sige, at hvis det er sådan, at den danske udenrigsministers bedste støtte til dem, som har været kanonføde i kampen mod Islamisk Stat, altså SDF-alliancen, og til de hundrede tusinder af civile på et tidspunkt, hvor de bliver bombarderet af Danmarks NATO-partner Tyrkiet, er, at den danske indenrigsminister skriver en kommentar i en tråd langt nede i en debat på Facebook, hvordan forventer den danske udenrigsminister så, at nogen som helst sekulære og prodemokratiske kræfter i Mellemøsten fremadrettet skal tage støtte fra Danmark seriøst?
Hvordan forventer udenrigsministeren, at nogen som helst civile flygtninge noget sted i verden skal tage regeringens snak om hjælp i nærområderne seriøst?
Anders Samuelsen (LA), 2018-01-31:
Jeg er selvfølgelig utrolig ked af – i citationstegn – at præmissen for spørgsmålet ligesom er faldet til jorden i den forstand, at jeg netop har skrevet og givet udtryk for min holdning i forhold til den her sag på Facebook.
Og det er sådan i den verden, vi lever i i dag – det tror jeg at spørgeren er enig i, i hvert fald når det gælder i forhold til hr. Trump, når han skriver noget på Twitter – at det gælder på samme måde, som når man sender en pressemeddelelse ud.
Det gælder i øvrigt også kommentarer til andre ting, der er skrevet.
Så desværre er præmissen jo ligesom faldet lidt til jorden i den forstand, at jeg har givet min mening til kende, og det agter jeg sådan set også at gøre, når jeg næste gang får en mulighed for at deltage i et EU-udenrigsministermøde, hvor Tyrkiets udenrigsminister forventelig vil være blandt deltagerne – det er den 15. februar.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-01-31:
Jeg har set, at udenrigsministeren et sted på Facebook i en tråd under et opslag fra en dansk digter har skrevet det, som han lige startede med at sige.
Har udenrigsministeren gjort andet i den her vigtige sag?
Altså, vi taler om, at Danmarks allierede i kampen mod Islamisk Stat bliver angrebet af vores NATO-partner Tyrkiet.
Vi taler om, at hundrede tusinder af civile, som hidtil har valgt ikke at flygte fra Syrien mod Europa, er truet af tyrkiske luftbombardementer.
Hvad har udenrigsministeren helt konkret foretaget sig andet end at skrive på Facebook?
Og vil udenrigsministeren fremadrettet eksempelvis indkalde den tyrkiske ambassadør til samtale for at rejse en kritik af de her angreb?
Anders Samuelsen (LA), 2018-01-31:
Jeg har i mine 20 år i dansk politik aldrig troet på, at man skulle forsøge at bygge konflikter op der, hvor der ikke var konflikter.
Hele præmissen for spørgsmålet bygger jo på, at jeg ikke har været ude at udtale mig om det her spørgsmål og ikke har været ude at problematisere det, der foregår dernede, og ikke har været ude at advare imod, at man går den forkerte vej, når man gør det her, og at man ikke er med til at konfliktløse, når man gør det her.
Men det har jeg jo gjort.
Så derfor er hele præmissen for spørgsmålet forkert.
Vi er jo enige om, at det her er problematisk.
Det er hundrede procent sikkert, at det er vigtigt, at Tyrkiet udviser tilbageholdenhed i Afrin.
Det har jeg sagt, og det har jeg skrevet offentligt.
Der er ikke brug for nye militære konfrontationer i Syrien – dem er der nok af.
Det er jeg også enig med spørgeren i.
Tværtimod er der behov for en deeskalering, så der kan fokuseres på de politiske forhandlinger under FN's ledelse i Genève.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-01-31:
Der har været så meget luft, at der har været to tredjedele af strafferammen op til loftet.
Og det er det, der i virkeligheden falder mig for brystet, altså at vi har nogle muligheder – allerede den dag i dag – men de bruges bare meget sjældent.
Noget af det, der har været rejst i den her debat, har jo været Venstres og i øvrigt også Dansk Folkepartis ønske om at bruge normalstraf meget mere.
Er det noget, ministeren vil lade indgå i det her arbejde?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-31:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Lad mig lige indledningsvis sige, at de tyrkiske myndigheder jo på samme måde som alle andre landes myndigheder vil kunne efterlyse en person internationalt, og det gælder også personer, der er bosat her i landet.
Rigsadvokaten, der behandler sager om udlevering, har dog oplyst mig om, at der aktuelt ikke er nogen sager om udlevering af personer fra Danmark til Tyrkiet under behandling.
En eventuel afgørelse om udlevering vil kunne indbringes for domstolene.
Det gælder f.eks., hvis den kriminelle handling, som den pågældende er sigtet for at have begået i udlandet, ikke også er strafbar efter dansk ret.
Hertil kommer, at udlevering skal afslås, hvis der er fare for, at den pågældende på grund af sin afstamning, sit tilhørsforhold til en bestemt befolkningsgruppe, sin religiøse eller politiske opfattelse eller i øvrigt på grund af politiske forhold vil blive udsat for forfølgelse.
Udlevering skal endvidere afslås, hvis der er fare for, at den pågældende efter udlevering vil blive udsat for tortur eller anden umenneskelig og nedværdigende behandling eller straf, og endelig skal udlevering for en politisk lovovertrædelse som det helt klare udgangspunkt afslås.
Det er det retlige grundlag, der gælder i forhold til udlevering til Tyrkiet, men som jeg nævnte indledningsvis, er der ikke aktuelt nogen verserende sager.
Jeg går ud fra, at vi nu lige adskiller tingene i forhold til lovforslaget om grov vold og taler om det generelle arbejde.
Jeg synes, det er vigtigt at diskutere.
Altså, nogle gange er det sådan, når vi diskuterer det her, at nogle mener, det er helt grotesk, at politikere overhovedet kan finde på at diskutere normalstraffe, minimumsstraffe eller andet.
Jeg synes sådan set, det er meget naturligt, at vi har de diskussioner.
Hvordan man så lige skal lægge sig i forhold til det, er jo ikke noget, vi kan klare lige her.
Men det synes jeg da vi skal snakke om.
For jeg synes, at den vej, vi skal gå, er, at vi sikrer os, at de strafferammer, der er, bliver udnyttet bedre, og at vi får hævet niveauerne i stedet for bare at hæve rammerne.
For det at hæve rammerne synes jeg ikke vi får så meget ud af.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-31:
Tak for det, formand.
Og så håber jeg jo, at vi kan give gode svar til den tid.
Det kan være, at vi ser uens på det resultat, der kommer fra styrelsen, men så må vi drøfte det med hinanden til tid.
Men jeg kvitterer.
Mikkel Dencker (DF), 2018-01-31:
Jeg vil sige tak til ministeren for tilsagnet og den orientering, og jeg må sige, at jeg faktisk er tilfreds med, at ministeren anerkender, at den problemstilling, som jeg nævner i spørgsmålet, faktisk kan være til stede, og at det kan være ganske fornuftigt at ophæve den her 10-kilosregel.
Så jeg kvitterer for svarene og har ikke yderligere at spørge ind til i denne omgang, men jeg vil selvfølgelig vende tilbage, når ministeren har konkluderet i den her sag.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-31:
Tak for det, formand, og også tak for det opfølgende spørgsmål.
Jeg er ikke uenig i de grundlæggende betragtninger i spørgsmålet, og det er også derfor, vi siger, at det er væsentligt sammen med Energi-, Forsynings- og Klimaministeriet at få undersøgt muligheder for og eventuelle konsekvenser af en målrettet revision af bekendtgørelsen, der giver en særlig undtagelse for varmepumper i energiforsyningen.
For vi har selvfølgelig alle sammen en interesse i at have den omstilling, og det er vi så bare nødt til at tage højde for i forhold til det samlede klimaregnskab, så vi ikke skal pålægge f.eks. landbruget og transportsektoren en eller anden øget forpligtelse.
Men det er det, vi kigger på i de kommende uger.
Og så kan vi jo skriftligt orientere spørgeren om, hvad vi når frem til.