runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-08:
Så leder det mig naturligvis hen til det spørgsmål, som jo selvfølgelig også trænger sig på, nemlig: Hvis en sådan finanslovsaftale lander, som ordføreren siger, i løbet af få timer, vil det så være en finanslovsaftale, som vil kunne leve op til det, som vi ønsker i forbindelse med beslutningsforslaget, altså at man lever op til det demografiske træk?
Marlene Harpsøe (DF), 2017-12-08:
Jeg er også rigtig glad for at kunne være medlem af et parti, som rent faktisk prioriterer velfærden, og jeg er også glad for at kunne konstatere, at der de seneste år har været en vækst i det offentlige forbrug.
Der har været en vækst i forhold til det, vi investerer i velfærden, og det har også meget, meget stor betydning for mig og for Dansk Folkeparti.
Vi gør jo alt, hvad vi kan, når vi går til forhandlinger, for at sikre, at den politik, som vi har lagt frem, også skal fortsætte.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-08:
Det er klart.
Man vil jo altid gerne lade sine mandater arbejde bedst muligt.
Men igen må vi sige, at vi jo tit hører, at en af Dansk Folkepartis hovedårsager til at eksistere, er at være et velfærdsparti, og derfor må vi bare spørge, om man kan leve med at være langt under det niveau, der bare skal sikre status quo, altså det velfærdsniveau, folk kender derude, eller om man vil sige: Vi – et flertal af partierne i Folketingssalen – vil faktisk gerne give håndslag på, at det her altså må være bunden.
Der må være det velfærdsniveau, vi kender nu, og så kan vi altid diskutere, om der skal mere til.
Det er jo det, Folketinget er til for: Det er at prøve at finde flertal om den politik, man kan være enige om.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-12-08:
Når vi går til finanslovsforhandlinger, gør vi det med nogle af de ting, som virkelig ligger os i Dansk Folkeparti på sinde.
Det er bl.a. mere til sundhed og til velfærden, altså til de ældre, og politiet, ikke at forglemme, som også er en vigtig del.
Der er det jo sådan, at vi ikke går ind til forhandlinger med et ønske om, at der skal tilføres færre penge til velfærden.
Vi går til forhandlinger med et ønske om, at vi især i de her økonomisk gunstige tider, som der er i øjeblikket, får tilført langt flere midler til velfærden, end der er i dag, og det er vores klare udgangspunkt.
Der har vi jo også en forventning om, når vi går til forhandlinger, at regeringen er lydhør over for det, som vi har at sige, og de ting, der er vigtige for os.
Og vi forhandler os frem til en løsning, der gør, at vi kan få mere velfærd for pengene.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-08:
Med fuld forståelse for, at I er i gang med nogle svære finanslovsforhandlinger lige nu, så er vi jo her alligevel inde ved kernen af det, som vi er flere partier der mener, og som Dansk Folkeparti jo også siger, nemlig at hvis vi skal sikre et velfærdsniveau, der bare er på niveau med det, vi har nu – og når jeg siger »bare«, er det, fordi jeg egentlig tror, at både ordføreren og jeg er enige om, at der er nogle steder, hvor vi godt kunne gøre det bedre, både i forhold til de ældre, i forhold til sundhedsvæsenet og i forhold til daginstitutionerne – så er det jo ikke bare et eller andet teknisk tal.
Altså, det her handler jo simpelt hen om at sætte et niveau for det og sige, at det er det, vi som minimum gerne vil have i vores velfærdssamfund.
Det er jo derfor, vi spørger ordføreren, om Dansk Folkeparti som princip kan leve med, at man laver en finanslov og måske også kommende finanslove, der sætter niveauet lavere end det, som vi kender i dag.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-12-08:
Vi deltager rigtig gerne i forhandlinger og snak og dialog om, hvordan vi sikrer den fremtidige velfærd.
For det er utrolig afgørende både i forhold til sundhedsvæsenet, i forhold til vores folkeskoler, politiet osv. Så det deltager vi rigtig gerne i.
Men som hr. Rune Lund nok også har anet, er vi jo i gang med nogle finanslovsforhandlinger i øjeblikket, som endnu ikke er tilendebragt.
Vi håber snart at kunne lande en aftale, som også sikrer mere velfærd.
Det har hr. Rune Lund jo fuldstændig ret i.
Rune Lund (EL), 2017-12-08:
Jeg synes ikke, der er nogen grund til ikke at sætte det her forslag til afstemning – det er så også henvendt til hr. Benny Engelbrecht – for forslaget handler jo om mere end den finanslovsforhandling, der kører lige nu.
Det handler jo om at sikre, at det offentlige forbrug hvert år frem mod 2025 som minimum følger det demografiske pres, svarende til en realvækst i den offentlige sektor på 0,7 pct.
Altså, hvis DF stemmer for det her forslag, har vi jo lagt en bund under velfærden de næste mange år, der som minimum vil svare til det demografiske pres, og det vil jo være en virkelig stor landvinding.
For vi har jo haft den her diskussion i mange år.
Vi havde den også i Enhedslisten i forhold til den socialdemokratisk ledede regering, dengang det var Thorning, der var statsminister, hvor vi havde et problem med, at der ikke var et politisk flertal, som ville støtte et krav om, at udgifterne til velfærden som minimum skulle følge udviklingen i antallet af ældre og i det demografiske pres.
Så hvis vi kan få det her vedtaget nu, vil det jo have en betydning ikke bare i 2018, men i mange år fremover i forhold til at sikre en ordentlig velfærd ude i kommunerne.
Når alle de her finanslovsforhandlinger måske på et eller andet tidspunkt er færdige lige herovre i Finansministeriet, kunne man så forestille sig, at Dansk Folkeparti vil tage stilling til det her, ikke med udgangspunkt i en forhandling, der foregår lige nu her i dag, fredag, men ved at tage udgangspunkt i, hvordan vores velfærd skal indrettes frem mod 2025?
For hvis vi kan få en tilkendegivelse fra Dansk Folkeparti fra talerstolen i dag om, at det er en position, man har, så kan sådan et forslag her jo sagtens blive vedtaget, uanset hvilke forhandlinger der måtte foregå i dag.
For så er der jo flertal: DF, S, Enhedslisten.
Kristian Jensen (V), 2017-12-08:
Jeg er helt sikker på, at hr. Dan Jørgensen er en fin censor i selvkontrol, og det skal jeg sådan set ikke blande mig mere i.
Jeg synes ikke, jeg har behov for juleferie.
Jeg føler, at jeg er godt i gang og har masser af opgaver foran mig.
Det er sådan, at jeg da mere end nogen anden beklager, at vi ikke er færdige med finanslovsaftalerne.
Der har været et meget, meget ambitiøst reformprogram.
Det består af bl.a. en trepartsaftale og som jeg nævnte tidligere, er jeg rigtig glad for, at det er lykkedes den her regering at få genoplivet trepartsaftalerne som et værktøj i dansk politik.
Vi har lavet en bilbeskatning, som jeg er rigtig glad for, og som giver danskerne billigere biler.
Vi har lavet hele den store erhvervs- og iværksætterpakke, hvor vi også får understøttet flere af de små virksomheder noget bedre.
Og så ligger vi tilbage med en skattereform, hvor vi fra regeringens side ønsker at sænke skatten for almindelige danskere, der går på arbejde og har helt almindelige lønninger, og få sørget for, at de får noget mere ud af at være i beskæftigelse.
Og sidst, men ikke mindst, skal vi have en finanslov på plads.
Jeg havde gerne set, at den finanslov havde været på plads tidligere.
Skulle den falde på plads sådan, at vi kommer på arbejde mellem jul og nytår her i Folketinget, tror jeg egentlig, at de fleste danskere har fuld respekt for, at vi også kan arbejde mellem jul og nytår, ligesom hundredtusindvis af andre danskere kan.
Dan Jørgensen (S), 2017-12-08:
Jeg må sige, at der er mange gode grunde til, at vi snart bør have en finanslov.
Og en af dem er da, at jeg faktisk tror, finansministeren trænger til en god lang ferie.
Nu har jeg hørt på, at finansministeren har nedgjort en kollega for manglende anciennitet.
En anden kollega, som stillede et helt relevant spørgsmål blev sådan hånende grinet lidt ad.
Altså, selv statsministeren er på sine allermest irritable dage et studie i selvkontrol sammenlignet med det, finansministeren udviser i dag.
Når nu finansministeren går meget op i, at man ikke kan regne med, at det, Socialdemokratiet siger før valget, også er det samme som efter valget, kunne finansministeren så ikke svare på, hvordan det kan være, at hr. Lars Løkke i 2013, da der blev vedtaget en finanslov sidst i november, sagde, at det var alt for sent, at det ikke kunne gennemføres uden lovsjusk, og at tingene sejlede?
Det sagde han, da han sad i opposition.
Hvordan hænger det sammen?
Kristian Jensen (V), 2017-12-08:
Først og fremmest bliver vi jo altid bedre til at kigge på, om vi bruger den offentlige sektors penge rigtigt.
Et helt konkret eksempel: Vi har kigget på DSB, som rent faktisk har haft et ganske godt overskud nu her i nogle år, og som kører på en måde, der gør, at det er muligt at nedjustere betalingen til DSB i de kommende år for til gengæld at omprioritere pengene til noget andet, bl.a. til den reserve på 0,5 mia. kr. til sundhed og ældre, som regeringen lagde ind i finansloven, hvor vi sikrer, at der er nogle ting her, der kan være med til at betale noget andet.
Vi brugte så i den konkrete situation det her, altså besparelsen på DSB, til at understøtte vores virksomheder, men de kunne sådan set være gået til noget andet.
Og vi kigger hele tiden på: Hvad kan vi gøre for at bruge vores penge klogere?
Så vil jeg også gerne anholde, selv om der er kommet 30.000 flere ældre, at målet er, at de er svagelige.
Jeg håber, vi er enige om, at det ikke må være et mål, at de ældre er svagelige.
Rune Lund (EL), 2017-12-08:
Men diskussionen er jo relevant, når vi snakker om, hvor meget det offentlige forbrug skal stige.
For 0,3 pct. er jo meget lidt, når vi ser – f.eks. sådan, som FOA har opgjort det – at der siden 2008 er skåret knap 6 millioner årlige hjemmehjælpstimer væk i kommunerne, og at 30.000 færre ældre modtager hjemmehjælp i dag.
For mig at se er det jo uomtvisteligt, at det her også dækker over deciderede nedskæringer og forringelser, og når regeringen så kommer med et forslag om vækst i den offentlige sektor, der kun skal være på 0,3 pct., som ikke engang dækker det demografiske træk på de 0,7 pct., så synes jeg ikke, der er en erkendelse af, at der har været nogle forringelser, og at der er nogle nedskæringer, som vi bliver nødt til at rette op på, sådan at vi fremadrettet opretholder, i hvert fald som minimum, det serviceniveau, som der er i øjeblikket.
Vi har jo set, at der over en årrække er blevet skåret rigtig mange hjemmehjælpstimer ude i kommunerne.
Vi har set, hvordan hjemmehjælpen er i dag for mange tusinde ældre, i forhold til hvad de fik for omkring 10 år siden.
Noget af det skyldes selvfølgelig den rehabiliterende indsats, som der bliver lavet i kommunerne, og noget skyldes sund aldring.
Men når jeg hører finansministeren, er det, som om finansministeren fuldstændig ignorerer eller afviser, at der også skulle være tale om deciderede nedskæringer og forringelser i det meget mindre antal hjemmehjælpstimer, der f.eks. er rundtomkring i kommunerne.
Er det en fuldstændig afvisning fra finansministerens side af, at der også er tale om deciderede nedskæringer og forringelser her?
Er det sådan, vi skal forstå det?
Kristian Jensen (V), 2017-12-08:
Bare for en god ordens skyld vil jeg sige, at jeg stadig væk mener, det er relevant at kigge på fortiden for at tage ved lære i forhold til fremtiden.
I forhold til hvorfor det er relevant kigge på, om man kan gøre tingene mere effektivt, er det, fordi det faktisk har vist sig, at det kan lade sig gøre at gøre tingene mere effektivt.
Nu havde jeg den der liste med fra Københavns Kommune, som viste, hvad man kunne spare på af offentlige udgifter der.
Men lad os bare tage noget mere generelt, nemlig sundhedsvæsenet.
Det er lykkedes sundhedsvæsenet gennem teknologisk udvikling og nye metoder at reducere omkostningerne pr. patient, samtidig med at man har højnet kvaliteten for den enkelte borger.
Det har man gjort på en kræftoperation, der tidligere kostede omkring 120.000 kr. pr. operation, og som nu koster 70.000 kr., og hvor borgeren er kortere tid indlagt.
Jeg tror ikke, vi er færdige med den udvikling.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-08:
Jeg synes, vi skal holde fokus på det, hvor vi siger: Kan vi få reelt bedre service ved at have så lavt et niveau i forhold til det demografiske træk?
I et svar, der godt nok er givet af hr. Claus Hjort Frederiksen, men som kun er 1 år gammelt, blev det demografiske træk jo defineret – og det er vi vel alle sammen enige om – som en samfundsudvikling, hvor man forudsætter, at beløbet pr. borger fastholdes, og forudsætter, at vi alle sammen også bliver sundere og lever længere, hvilket i snit kræver en vækst på 0,6 pct.
Og der har vi bare stadig væk ikke fået et svar fra finansministeren på, hvorfor de 0,6 pct. i snit fra Finansministeriets svar så ikke gælder her.
Kristian Jensen (V), 2017-12-08:
Jeg kan ikke give en fuld og dækkende garanti for alle 98 kommuner.
Jeg tror, der er et meget forskelligt billede fra kommune til kommune af, hvordan det er gået.
Derfor har en af mine opgaver som finansminister også været at kigge på, hvordan vi kan understøtte de kommuner, der har haft det sværest med at kunne bruge deres serviceramme, og som har haft problemer med, at de måske teoretisk havde muligheden, men ikke likviditetsmæssigt kapacitet til at levere en god service til deres borgere.
Det er derfor, vi kigger på at lave en justering af udligningsreformen – for at understøtte de kommuner, der har det sværest.
For der er forskel mellem kommunerne – der er forskelle.
Jeg er i øvrigt glad for det, som hr. Rune Lund startede med at sige, nemlig at anerkende den kæmpe indsats, som der har været med rehabilitering ude i mange kommuner, hvor man har gjort det sådan, at den enkelte ældre er blevet i stand til at klare sig med færre hjemmehjælpstimer.
Det må ikke ændre ved, at hvis man ikke er i stand til at klare sig, skal kommunen kunne stå der med et godt tilbud.
Det er bl.a. derfor, at vi prioriterede, at der skulle være 800 mio. kr. mere end planlagt til kommunerne i 2018, så de bedre kunne have råd til at levere en god service, også på ældreområdet.
Det er sådan set også min intention at gøre det.
I forhold til kommunerne og omprioriteringsbidraget kan jeg sige, at vi har afskaffet det kommunale omprioriteringsbidrag – men det er der så på de statslige institutioner.
Vi har afskaffet det kommunale, fordi vi på den måde får skabt et råderum til at kunne prioritere nogle områder; vi får skabt et råderum til at kunne vælge, hvor det er, vi skal lægge særlig vægt på noget.
Det er jo ikke sådan, at omprioriteringsbidraget er et besparelsesbidrag, der går ned og øger vores bundlinje.
Et omprioriteringsbidrag bliver flyttet om til andre højt prioriterede dele.
Det er det, der har gjort, at vi faktisk har haft råd til at prioritere ældreområdet.
Det er det, der gør, at vi har haft råd til at prioritere forskningsområdet.
Det er det, der gør, at vi har haft råd til at tilføre flere betjente til politiet i en tid, hvor vores politistyrke har været meget klemt.
Jeg siger jo ikke, at man for tid og evighed skal have den samme styringsmekanisme – det var også svaret til Martin Lidegaard.
Man skal på et tidspunkt overveje, om det er den rigtige.
Men jeg mener faktisk, det er muligt også fremadrettet at holde fast i en effektiviseringsdiskussion, som tager udgangspunkt i et omprioriteringsbidrag på 2 pct.
Dan Jørgensen (S), 2017-12-08:
Jeg tror, vi er mange, der har tænkt os at arbejde mellem jul og nytår under alle omstændigheder.
Spørgsmålet er, om man skal ind i salen for at haste noget igennem eller ej.
Jeg regnede egentlig ikke med, at finansministeren ville svare på mit spørgsmål, og det gjorde han så heller ikke.
Men han kunne måske svare på det her ganske simple spørgsmål: Hvordan kan det være, at hr. Lars Løkke Rasmussen i 2013 sagde, at det kun kan blive lovsjusk, og at det ikke kan nås, når man vedtager en finanslovsaftale i slutningen november?
Men nu, hvor man måske når frem til en midt i december, så er det lige pludselig ikke lovsjusk.
Hvordan hænger det sammen?
Kristian Jensen (V), 2017-12-08:
Jeg har spurgt i Folketingets administration – i Finansudvalgets sekretariat – om, på hvilket tidspunkt vi skal aflevere ændringsforslagene for at være i stand til at have en god og sober behandling af ændringsforslagene frem til tredjebehandlingen.
Og der har jeg fået at vide, at hvis vi kan aflevere ændringsforslagene sådan, at Finansudvalget kan have dem mandag, så vil det være muligt at gennemføre en afstemning før jul.
Og hvis vi afleverer dem senere end mandag, vil der blive en afstemning mellem jul og nytår.
Og jeg går ud fra, at de svar, jeg får fra Folketingets administration, om, hvor meget tid der skal til for at lave en god og sober behandling, er dækkende for Folketingets vurdering.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-08:
Jeg ved ikke helt, om jeg skal synes, det er en god debat, eller det er en dårlig debat, det her, for jeg synes, vi skal diskutere det, beslutningsforslaget går ud på, nemlig om man skal øge det med 0,7 pct., eller om man ikke skal.
I indledningen af sin tale synes jeg ligesom finansministeren sagde, at den offentlige velfærd jo er vigtig.
Fra mit synspunkt er den offentlige sektor med til at understøtte den private sektor.
Det er jo helt afgørende, at vi har en stærk og god offentlig sektor.
Der synes jeg i øjeblikket, at det går den forkerte vej.
Jeg vil i virkeligheden også gerne følge op på De Radikales spørgsmål om omprioriteringsbidraget, altså det der med, at man hele tiden bruger salamimetoden.
Man giver jo i virkeligheden ikke kommunerne og institutionerne mulighed for selv at tage stilling til, hvordan de vil prioritere deres fremtidige brug af de midler, de får, med den måde, man hele tiden skærer i det på.
Jeg synes jo, at vi i øjeblikket meget tydeligt hører kommunerne sige, at der er problemer med at få økonomien til at hænge sammen.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig, at finansministeren måske gik ind i den reelle politiske diskussion her i stedet for bare at sige, hvordan det var før i tiden.
Altså, det er jo regeringens rolle at tage stilling til, hvordan vi gerne vil have, at Danmark ser ud i fremtiden.
Kristian Jensen (V), 2017-12-08:
Så forstod jeg det lidt bedre, for hr. Bjarne Laustsen har misforstået hele præmissen for diskussionen.
Hr. Bjarne Laustsen mente, at jeg ville skære ned på de offentlige udgifter.
Jeg har faktisk et regeringsgrundlag, der siger, at jeg skal øge de offentlige udgifter.
Jeg har en finanslov, der lægger op til at øge de offentlige udgifter.
Jeg har en finanslov, der lægger op til at bruge flere penge på efteruddannelse, flere penge på ældre, flere penge på sundhed, flere penge på folkeskoler og fgu end det, der lå i det gamle finanslovsforslag for indeværende år.
Jeg lægger faktisk op til, at vi bruger flere penge.
Vi gør det målrettet på en række områder.
Vi gør det målrettet de ting, der er prioriteret for os.
Det, vi prioriterer, er at kunne give vores ældre en god og værdig alderdom; det er at kunne sikre tryghed.
Vi skal have
tilstrækkelig med betjente til at kunne løse de opgaver med at skabe sikkerhed, tryghed og lovhåndhævelse, som vi har brug for i Danmark.
Vi skal have nogle gode sygehuse og et godt sundhedsvæsen, der er nært og sammenhængende, og hvor der er sammenhæng mellem, hvad der sker på regionens hospitaler, og hvad der så sker i kommunen, når man kommer hjem.
Det prioriterer jeg faktisk, og derfor øger jeg udgifterne, vi skærer ikke ned.
Bjarne Laustsen (S), 2017-12-08:
Måske skulle man øge støtten til høreapparater, for det var slet ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte om, hvor det krav kom fra – om det kom fra Venstres genvalgte borgmestre og måske dem, der ikke blev genvalgt, i det hele taget fra Venstremedlemmer generelt, som på en god måde tager del i folkestyret ude i kommunerne.
Men vi taler om generelle krav.
Jeg hører ikke, at der er nogen Venstrefolk, der taler om, at der er nogle, der skal sendes hjem, eller at skatten skal sættes ned.
Man ønsker en ordentlig velfærd, så man kan sikre skoler og alt det andet.
Og hvad angår det der med arbejdsudbud: Hvis det er sådan, at folk, der er arbejdsløse, har de rigtige kompetencer, så bliver de også ansat derude.
Sådan må det da være.
Kristian Jensen (V), 2017-12-08:
Jeg synes da, at spørgeren skulle tale med sin partifælle fra Køge, Marie Stærke, om det.
Og så syntes hun, at det var vigtigt at skrive ind i aftalen om at blive borgmester, at hun lovede at sætte skatten ned.
Man skulle måske snakke med de 14 – så vidt jeg husker – socialdemokratiske borgmestre, der i den sidste kommunalvalgsperiode har sænket skatten, om, hvorfor de gjorde det.
Jeg tror godt, at jeg kender svaret.
Det er, fordi lavere skat er med til at øge arbejdsudbuddet og er med til at sørge for, at flere har lyst til at arbejde – det kan være i stedet for at være på kanten af arbejdsmarkedet eller i form af at arbejde mere, mens de er på arbejdsmarkedet.
Det var den klare filosofi, der lå bag ved det, dengang Helle Thorning-Schmidt ledede en regering, som satte skatten ned på arbejde.
Det var nemlig for at øge arbejdsudbuddet.
Og den klare filosofi, der ligger bag vores ønske om at prioritere en mindre del af det råderum, der er tilbage, er at sikre, at vi kan sætte skatten ned, så vi øger arbejdsudbuddet.
Bjarne Laustsen (S), 2017-12-08:
Nu sidder statsministeren måske et andet sted og forhandler om en finanslov, som normalt ligger ovre i Finansministeriet.
Nu har vi lige haft kommunalvalg her den 21. november, og det gik jo godt for Socialdemokratiet, og det er rigtig godt at få nogle tidlige julegaver, og det gik mindre godt for Venstre.
Man har sikkert kigget lidt på, hvordan det kunne være.
Jeg tænker bare på det her krav om skattelettelser: Hvor kommer det egentlig fra?
Jeg kan have overset det, men jeg plejer at følge godt med i politik.
Er det et krav fra de nyvalgte borgmestre, som Venstre trods alt har fået, eller måske især fra dem, der ikke blev genvalgt?
Hvor vigtigt synes i det hele taget Venstremedlemmer at det er – og man lytter jo til debatten – at der kommer skattelettelser?
Jeg hører det sådan, at de taler om mere velfærd.
De vil gerne have, at der er flere penge til kommunerne.
Det strider jo mod det, som man sidder og forhandler om.
Hvor kommer det krav om skattelettelser egentlig fra?
Kommer det ude fra kommunerne?
Kristian Jensen (V), 2017-12-08:
Jeg taler fuldstændig sandt og har fuldstændig lagt frem fra starten, hvad præmissen er.
Det er sådan, at den daværende regering med tillægsbevillinger, med ændrede finanslovstiltag eller andet kunne have øget det offentlige forbrug, hvis man ønskede det.
Det kunne man sagtens.
Det kunne man sagtens have gjort, hvis man ønskede det.
Det ønskede man ikke.
Vi står derfor med et offentligt forbrug, der har udviklet sig fra 2011 og fremefter til 2015 med en gennemsnitlig årlig vækst på 0,1 pct.
Det har jeg sagt hele vejen igennem.
Og hvor mange fejlagtige påstande Socialdemokratiet end kommer med, ændrer det ikke ved fakta – det kan man faktisk slå op, når man ser finansloven.
Man kan se, at der er prioriteret flere penge til ældre, til sundhed og til tryghed.
Jens Joel (S), 2017-12-08:
Jamen det var jo faktisk et klart svar.
Finansministeren synes, det er vigtigere, og så er det okay, at de ældre skal klare sig med mindre pr. ældre.
Det er jo en fair politisk prioritering.
Vi er bare uenige i den.
Nu har finansministeren en chance – for man skal jo tale sandt her i Folketingssalen og sådan noget – for lige at korrigere det, som er blevet sagt nogle gange, nemlig at vi ikke finansierede det demografiske træk, da vi sidst sad i regering.
Der vil jeg bare sige, at finansministeren jo regner 2011 med, for ellers kan tallene ikke gå op i forhold til hans egne svar.
Og det var ikke en finanslov, vi havde ansvaret for.
Så det er bare lige for at give finansministeren mulighed for her at korrigere sin egen fejl, sådan at vi ikke bagefter skal holde finansministeren op på, at han har talt usandt i Folketinget.