runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frederik Vad (S), 2026-01-15:
Det er jeg enig i, og jeg synes, at hvis det interesserer Dansk Folkepartis ordfører, så kan han jo række ud til de kvinder, jeg var med til at tage ansvaret for i den periode, og så spørge dem, om der var en oplevelse af, at jeg dækkede over seksuelle krænkelser.
Det skal han være velkommen til.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-15:
Ordføreren er med i den aftale, det er Enhedslisten ikke, og der kan være rigtig mange andre forskellige dele, som vi kan diskutere.
Jeg har ikke et indgående kendskab til det, men det er det, jeg er blevet orienteret om, og det håber jeg også fremadrettet vil være det, der bliver prioriteret af alle, både af ordføreren, men også af alle andre fremadrettet.
Frederik Vad (S), 2026-01-15:
Det er netop det, der er tale om, og grunden til, at det også var så vigtigt for mig at stille mig herop, var, at det halve år, hvor der kom en TV 2-dokumentar, og hvor der skete alt muligt i dansk politik, og hvor jeg havde ansvaret for at rydde op i 10, 15, 20 års elendig kultur, husker jeg som noget af det hårdeste og sværeste og mest forfærdelige, jeg har været en del af.
Derfor havde jeg simpelt hen behov for at sige fra over for det, der ville have stået i Folketingets referat, og at det ville have stået uimodsagt.
Det ville det have gjort, hvis ikke jeg var gået herop.
Så tak til ordføreren.
Og jeg deler det, ordføreren sagde.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-15:
Jeg er egentlig enig i, at alle skal se indad og lære af det, så det bliver så god en debat som muligt, og lade være med at lave personangreb, men at have fokus på bolden.
Grunden til, at jeg tager ordet, er i forhold til det her med at skulle have dækket over krænkelser.
For jeg synes også, det er en meget, meget alvorlig anklage, og uden at kende indgående til det er det mit indtryk, at det, som ordføreren faktisk har gjort, er gjort af hensyn til de kvinder, som det har omhandlet.
Det håber jeg bare og vil bare appellere til at man bliver ved med at holde fast i.
Så hvis man ikke udbasunerer noget, der er sket, fordi man måske er bange for, at nogle så senere spørger, hvorfor man ikke sagde det offentligt eller andet, så må der altid være fokus på dem, der er ofrene, og dem, der blev udsat for krænkelser.
Det må være hovedfokus.
Jeg ved ikke, om det er det, der har været årsagen til den anklage, der er kommet, men i så fald synes jeg altid, det vigtigste må være, også i det her eksempel, at tage hensyn til de kvinder, som det har handlet om.
Og jeg synes, det er et for seriøst og alvorligt emne til at få det til at lyde, som om det handler om noget andet.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-16:
Jamen her er vi tilbage ved kernen af problemet, nemlig hvorvidt vores efterretningstjenester har fået for brede beføjelser, der overskrider andre rettigheder i vores retssamfund.
Det er jo det EU-dommen har sagt i Sverige og i England, at det er det, der sker i Europa i øjeblikket.
Derfor skal vi have et bedre tilsyn, så vi sikrer os, at FE og de andre efterretningstjenester ikke har for brede beføjelser.
Så er spørgsmålet, hvordan vi sikrer det.
Der indføres et tilsyn.
Problemet er så, at hvis det er så hullet som en si, vil det jo i praksis ikke overholde menneskerettighedskonventionerne og borgernes ret til privatliv, altså hvis man fører tilsyn og f.eks. ikke skal kigge på en hel masse ting.
Stinus Lindgreen (RV), 2026-01-16:
Jeg har også læst høringssvarene, også fra Institut for Menneskerettigheder, og jeg noterer mig jo også, som også ordføreren siger, at det er åbne kilder, der er tale om her.
Det er vigtigt at sige, at FE jo ikke får nye beføjelser med loven her.
Der er ikke noget data, de får adgang til nu, som de ikke havde adgang til før.
Og som der også står i høringsnotatet, er det jo klart, at åbne kilder er frit tilgængelige.
FE har adgang til dem i dag, og de har adgang til dem i morgen, fordi de i sagens natur er åbne.
Jeg er helt enig med Institut for Menneskerettigheder i, at ved at samle åbne kilder kan man sige rigtig meget om en person, hvilket jeg antager er årsagen til, at FE gerne vil bruge de kilder.
Men der er jo ikke noget til hinder for at bruge dem; de er åbne.
Det ligger ligesom i definitionen af dem.
Så jeg deler ikke den bekymring.
Der er andre dele, jeg synes er mere bekymrende, og hvor det har været vigtigt at få hegnet ind, hvordan vi sikrer, hvis man f.eks. falder over danske statsborgere, hvad vi så gør, fordi FE jo skal holde øje med trusler udefra og imod Danmarks interesser.
Det er rigtigt, at selvfølgelig kan man lave et tilsyn, der ikke fungerer, men det er der jo ikke noget, der lægger op til her.
Tværtimod skærper vi jo faktisk tilsynet, og netop på baggrund af de to domme, som ordføreren nævner, tilfører man nye ressourcer og nye kontrolmuligheder over for efterretningstjenesterne.
Så jeg er jo enig i bekymringen sådan teoretisk set, men det er jo det, man tager hånd om.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-16:
Ordføreren er betrygget i, at lovforslaget sikrer de forskellige retsgarantier, men f.eks. Institut for Menneskerettigheder beskriver, at de åbne kilder ikke er dækket af det her lovforslag, at det griber voldsomt og intensivt ind i borgernes privatliv, og at der er en risiko for, at det ikke er i overensstemmelse med de europæiske menneskerettigheder.
De siger det også i forbindelse med f.eks. overlevering af data til andre, altså at der dér ikke er en udtrykkelig juridisk forpligtelse til at vurdere nødvendigheden og proportionaliteten i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonventions artikel 8.
Det er ét eksempel, og der er faktisk en lang række.
Peter Juel-Jensen (V), 2026-01-16:
Er ordføreren enig med mig i, at når man nu indsamler data hos en teleudbyder, er det teledata, der er på transit i Danmark, altså ikke dansk teletrafik, men udenlandsk trafik, der er på transit i Danmark?
Det er det, der kommer beføjelse til her; det er jo ikke til at kigge i samtlige danske soveværelser, som nogle ordførere prøver på at tegne et billede af.
Det billede, man prøver på at tegne, er jo ren og skær falskt.
Er ordføreren ikke enig i, at når man kommer med sådan nogle hovedløse påstande, kører man debatten af sporet, og det er skadeligt for os alle sammen?
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-01-16:
Jeg synes, det er langt ude at begynde at tale om stalinisme, Hitlertyskland, nazisme og alt muligt.
Det her handler om at beskytte Danmark mod fjender i udlandet, og hvad de går og planlægger og pønser på.
Andet handler det ikke om.
Så jeg synes, det er skudt langt over målet.
Jeg synes faktisk, det er lidt underlødigt at hive den slags ting ind.
Vi skal styrke efterretningstjenesternes redskaber, så de kan beskytte Danmark og danske borgere.
Det er det, det handler om.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-16:
Det er jo ét politisk synspunkt.
Men hvis vi skal opretholde de europæiske menneskerettighedsnormer og -standarder, skal efterretningstjenesterne ikke have så vide beføjelser som muligt.
Der skal deres beføjelser være begrænset af nogle andre rettigheder, herunder borgernes ret til privatliv.
Så jeg synes, det bliver en lidt ubalanceret diskussion.
Så er det jo sådan, at vi er ovre i, at vi lige så godt kan argumentere for politistaten, stalinisme og Nazityskland, hvor vi har den totale masseovervågning for at sikre imod alt.
Vi er jo et retssamfund, der handler om borgernes retssikkerhed.
Derfor skal tjenesternes rettigheder eller muligheder balanceres i forhold til det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-01-16:
Nej, det vil vi ikke.
Jeg synes også, at ordføreren blander pærer og æbler sammen.
Det her handler om f.eks. at beskytte landet mod venstreorienterede kanaljer i udlandet, muhamedanske fanatikere, klimatosser eller andre, der truer det danske folkestyre.
Der skal Forsvarets Efterretningstjeneste have de bedste muligheder for at kunne undersøge de ting.
På grund af den teknologiske udvikling er der jo sket meget.
Vor fjender er blevet snedigere.
De bruger også teknologien til at skade Danmark, og derfor skal tjenesten selvfølgelig have de redskaber, der er nødvendige for at kunne forsvare Danmark.
Så vi kommer ikke til at støtte det ændringsforslag.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-16:
Jeg har bare lige det her ekstra spørgsmål, som jeg også har stillet nogle af de andre ordførere.
Det drejer sig om det her med, at ordførerens parti er imod chatkontrolforslaget.
I kapitel 7 indfører man en tilsvarende, jeg vil sige faktisk meget bredere, indhentning, for man beder ikke bare virksomheder om at scanne, men man siger: Vi må faktisk godt sætte os ned i kælderen og tage al jeres data.
I forhold til hvad der er blevet sagt tidligere, handler det jo om, at vi her snakker om rådata.
Det vil sige, at man indhenter alt.
Dermed kan man ikke sondre mellem udenlandske og danske.
Det er det, der er hele problemet.
Det er først, når man begynder at kigge på det, at man kan sondre mellem det.
Men for at kigge på det har man jo allerede kigget på danskernes data.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-01-16:
Jo, det er jeg faktisk meget enig i
Jeg synes også, jeg har sagt det i mit svar.
Bjørn Brandenborg (S), 2026-01-16:
Derfor er der brug for, at man laver en målrettet indsats mod det her.
I virkeligheden vil jeg sige, at jeg tror, det er rigtig godt, at KVINFO og andre er med til at lave de undersøgelser, så vi får det frem i lyset.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-01-16:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti er med i aftalen, der ligger til grund for denne lov og dette lovforslag, og vi støtter det selvfølgelig.
I sin kerne handler det om to ting.
For det andet handler det om at skabe et bedre lovgrundlag for, at teleudbydere kan pålægges at bistå tjenesten ved denne type indhentning af data, og at det sker under klare rammer.
Derudover bliver der oprettet nogle nye organer, nemlig et efterretningsnævn og et nævn for indsigtsrettigheder, og så bliver tilsynets styrket.
Derudover – og det synes jeg er værd at understrege – er der nogle særlige beskyttelsesregler om fortroligt journalistisk materiale, så journalister fortsat kan beskytte deres kilder.
Og så kommer der også en sladderhanksordning, altså en såkaldt ekstern whistleblowerordning, der bliver placeret i tilsynet, så problemer i FE kan komme frem, hvilket også er vigtigt.
Dansk Folkeparti støtter, at vi har en stærk og dygtigt arbejdende forsvarsefterretningstjeneste, så vi kan beskytte os mod udenvælts fjender, og der er grund til at opjustere og opruste på dette område.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2026-01-16:
Ja, for uanset hvor lille stigningen er, kan man, hvis det går den forkerte vej, i hvert fald sige, at det er en tendens, der ikke er positiv, og det er for de seneste par år.
I en undersøgelse, som KVINFO har lavet omkring hæren – KVINFO er af hæren blevet bedt om at undersøge hæren specifikt, – er der blandt deres 4.000 respondenter 36 pct. af de adspurgte, som oplever, at hvis de kommer med en klage til en overordnet, så bliver de mødt med latterliggørelse, kritik, afvisning eller ingen reaktion.
Hvad synes ordføreren om det tal?
Bjørn Brandenborg (S), 2026-01-16:
Tak for spørgsmålet.
Som nævnt er jeg vikar på den her redegørelse i dag, men jeg vil sige: Nej, det er selvfølgelig ikke tilfredsstillende.
Det tror jeg også at vores forsvarsordfører ville have sagt.
Det, der er positivt, er, at der er en opmærksomhed på, at vi skal gøre noget ved de problemer, der er i forsvaret, og at der også fra Forsvarsministeriets side jo nu bliver lavet et meget målrettet arbejde for at komme det her til livs.
Det er det, der positivt.
Det er selvfølgelig ikke positivt, at der er nogle, der oplever, at der er krænkende adfærd.
Som jeg sagde i min tale, er én oplevelse en oplevelse for meget, og derfor skal vi jo gøre alt, hvad vi kan, for at kunne imødegå det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2026-01-16:
Synes Socialdemokratiets ordfører, at det er udtryk for en positiv tendens, når der i forsvarets egen undersøgelse er en stigning fra 2023-2025 i, hvem der indrapporterer kønskrænkende adfærd, uønsket seksuel opmærksomhed og uønskede fysiske berøringer?
Troels Lund Poulsen (V), 2026-01-16:
Det havde vi også lejlighed til at diskutere den anden dag under den tekniske gennemgang, for det er jo en afvejning af, hvor åben man kan være, i forhold til om man kompromitterer FE's arbejde.
Det er jo lige præcis den skelnen, som jeg synes er vanskelig, for jeg kommer ikke til at definere ting for at hjælpe teleudbyderne, hvis det gør, at FE ikke har de bedste arbejdsvilkår.
Men det er jo noget af det, vi må se på under udvalgsbehandlingen.
Det er jo ikke derfor, vi gør det her; vi gør det
sådan set for at få en bedre måde til at sikre, at FE har de rette arbejdsvilkår, som også gør, at teleudbyderne, hvis de skal stille deres ting til rådighed, så også bliver kompenseret for det.
Stinus Lindgreen (RV), 2026-01-16:
Jeg har bare et spørgsmål for at følge op på min egen tale.
En af de ting, der bliver påpeget i høringssvarene fra teleudbyderne, er jo ikke, at de modsætter sig, at man kan blive påbudt at assistere, men at de mangler nogle klare rammer for, hvad det egentlig er, der kommer til at ske.
Jeg går ud fra, at det er for ikke at komme til at gøre noget, som man ikke har lovhjemmel til.
Jeg forstår godt, og jeg anerkender også, at der selvfølgelig er noget fortrolighed, og at det gør det lidt vanskeligt at definere fuldstændig i detaljer, hvad det er, man kan pålægge dem.
Men har ministeren gjort sig nogle overvejelser omkring, hvordan man kan sikre klarhed for dem, der sidder med ansvaret i sidste ende, i forhold til den lov, vi behandler nu her?
Troels Lund Poulsen (V), 2026-01-16:
Vi er jo dybest set bare uenige om, hvordan Forsvarets Efterretningstjeneste skal agere i en ny virkelighed.
Det her er et lovforslag, som handler om at styrke tilsynet.
Man får den opfattelse, at fru Theresa Scavenius siger, at det her svækker muligheden for at føre tilsyn med FE.
Det er fuldstændig det modsatte, der er tilfældet.
Det er sådan helt den omvendte verden, i forhold til at fru Theresa Scavenius nu angriber, og det er jo fint, for vi er meget sjældent enige om noget, hvad enten det er anlægsloven eller mange af de andre lovforslag, vi har haft lejlighed til at være uenige om.
Så vil jeg sige i forhold til uafhængighed, at jeg simpelt hen ikke mener, det er en rigtig præmis.
Det er en uafhængig instans, for det er ikke sådan, at jeg som forsvarsminister på nogen måde har mulighed for at udøve kontrolbeføjelser over for den nye enhed, der bliver skabt.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-16:
Jamen ordet uafhængighed kommer til at miste sin betydning, hvis det betyder, at man kan bo i ministeriet organisatorisk og økonomisk.
Hele definitionen af uafhængighed er jo, at man har et selvstændigt budget, at man bor et andet sted, at man er organisatorisk uafhængig, og at der i øvrigt er nogle uafhængige udpegningsprocedurer.
Men jeg forstår, at uafhængighed begynder at være et begreb, der ikke længere giver nogen mening.
I forhold til det med tilfældighedsfund forstår jeg godt det her med, at det ikke er FE's beføjelse, der bliver ændret.
Men det handler jo om, at der er en EU-dom, der siger, at FE's beføjelser er for brede, og derfor skal de begrænses og reguleres ud fra nogle proportionalitetshensyn.
Det er det, jeg stiller spørgsmålstegn ved om kommer til at ske i praksis, fordi tilsynet ikke vil have ressourcerne til det.
Troels Lund Poulsen (V), 2026-01-16:
I forhold til det sidste spørgsmål har jeg jo brugt lidt kræfter på at besvare det allerede i den tale, jeg holdt for kort tid siden, og den håber jeg også at fru Theresa Scavenius har haft mulighed for at lytte til.
Der bliver ikke lavet om på hegnspælene i forhold til det, som fru Theresa Scavenius ligesom forsøger at antyde, med, at man får en helt anden model at arbejde efter.
I forhold til uafhængighed vil jeg sige, at nu havde fru Theresa Scavenius desværre ikke mulighed for at være til stede under den tekniske gennemgang, vi lavede her den anden dag, men det er i bund og grund sådan, at Forsvarsministeriet agerer vicevært for den her nye enhed.
Så jeg køber ikke præmissen om, at det er Forsvarsministeriet, der, som fru Theresa Scavenius siger, sidder og styrer, hvordan arbejdet finder sted.
Jeg noterer mig, at Danmarksdemokraterne gerne vil diskutere det her i forhold til det organisatoriske ophæng, og det er jeg sådan set villig til at gøre.
Det var det, som jeg hørte at hr. Dennis Flydtkjær gerne ville have en diskussion om – og han var for den sags skyld til stede under den tekniske gennemgang, sådan som jeg husker det.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-16:
Mange tak.
Ministeren siger, at han ikke helt forstår kritikken, der bliver nævnt.
Så nu vil jeg bare lige nævne to af tingene igen, som vi så kan diskutere.
Det handler om det her med uafhængigheden af efterretningsnævnet.
Vil ministeren ikke bekræfte, at de personer, der skal sidde i nævnet, bliver beskikket af ministeren, og at de organisatorisk skal sidde i Forsvarsministeriet, og at de ikke har et uafhængigt budget, det vil sige, at de bliver en del af Forsvarsministeriet, og det vil sige, at det uafhængige tilsyn de facto bliver afhængigt?
Kan vi ikke blive enige om det?
Så er der spørgsmålet i forhold til det her med, hvorvidt FE også får noget data, som angår danske borgere.
Vil ministeren ikke også bare bekræfte, at når vi snakker om bulkdata, så er det data, hvor vi ikke ved, hvad der er i det, på forhånd, og det vil sige, at det er bearbejdningen, der gør, at ve ved, om der er det ene eller det andet, og at det er skrevet ind, at hvis man finder noget, der f.eks. handler om danskerne, så er det et tilfældighedsfund, det vil sige, at det allerede er skrevet ind, at ja, det kommer til at ske?
Det er, fordi det, når vi arbejder på det her niveau, automatisk vil komme til at ske.
Det er det, der er udfordringen, og der kan man godt sige – det siger både EU-dommen og i øvrigt også høringssvarene – at det nok er den virkelighed, vi lever i.
Jeg synes stadig væk, det er problematisk.
Carsten Bach (LA), 2026-01-16:
Jeg kan forstå på spørgeren, at der er en meget stor interesse for at kunne stille yderligere spørgsmål til SF's ordfører.
Det vil jeg så håbe kan lade sig gøre i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Men jeg vil sige, hvilket jeg også synes spørgeren selv påpeger, at der jo her er nogle gråzoner.
Og det er jo også derfor, at vi med lovforslaget også forstærker Tilsynet med Efterretningstjenesterne og efterretningstjenesternes virke.
Og det stiller jeg mig som ordfører og mit parti hundrede procent bag.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-16:
Jamen der står faktisk mere omfattende, at man ligesom nærmest, stort set, kan indrette et kontor i bunden af deres huse.
Det synes jeg er ret voldsomt.
Kan vi ikke bare lige få præciseret, at bulkdata og rådata er alt, og derfor kan man ikke sondre mellem udenlandske og danske statsborgere, og derfor må det, som FE har, også være kommunikationsdata, som vedrører danske statsborgere.
Er vi ikke enige om det?
Carsten Bach (LA), 2026-01-16:
Det, jeg kan sige, er, at min forståelse af lovforslaget her i forhold til de beføjelser, som forslaget giver FE mulighed for i forhold til private teleudbydere, er, at det jo er en form for påbudsmulighed.
Og det mener jeg sådan set ligger meget fint i forlængelse af, hvad der er praksis på andre områder, og derfor støtter vi i Liberal Alliance også den tekniske mulighed.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-16:
Jeg ved, at ordførerens parti er meget ihærdig modstander af chatkontrolforslaget.
Derfor kunne jeg godt tænke mig – ligesom med den tidligere ordfører fra SF – at spørge LA om, hvorvidt partiet går ind for det her med, at Forsvarets Efterretningstjeneste kan indrette et kontor i bunden af alle teleudbydere og tage al deres data.
For det må jo være en kæmpe, omfangsrig chatkontrol.
Nu siger ordføreren, at partiet er med i størstedelen af aftalen, som er et forlig, og derfor kan man ikke ændre på det og man skal stemme for.
Men kunne vi så ikke lave et samarbejde om et ændringsforslag, der tog kapitel 7 ud?
Det er ikke en del af den politiske aftale, og det er noget helt andet, og vi må formode, at der er rigtig mange partier her i Folketingssalen, som faktisk er imod den del, fordi vi kender deres holdning i forbindelse med chatkontrolforslaget.
Carsten Bach (LA), 2026-01-16:
Tak for ordet, formand.
For Liberal Alliance har det altid været afgørende, at Danmark har et stærkt forsvar og en effektiv beskyttelse mod ydre fjender.
Det gælder også den knap så synlige beskyttelse, som Forsvarets Efterretningstjeneste yder.
Når arbejdet nødvendigvis foregår i fortrolighed, skal vi kunne stole på, at rammerne og kontrollen er stærk og uafhængig.
L 87 handler i al sin enkelhed om at styrke tilsynet med Forsvarets Efterretningstjeneste og samtidig bringe reglerne ajour med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols praksis om elektronisk masseindhentning, den såkaldte bulkindhentning.
Nogle ganske få nedslag i lovforslaget fra min side skal være at nævne, at der indføres et nyt uafhængigt Efterretningsnævn, som skal give forhåndstilladelser til Forsvarets Efterretningstjenestes egen bulkindhentning af store mængder kommunikationsdata.
Det er et løft af retssikkerheden.
Bulkindhentning kan som udgangspunkt kun ske efter en sådan forudgående godkendelse.
Der fastsættes regler om teleudbydernes bistand til FE's bulkindhentning.
Særlig vedrørende teleudbydernes bistand vil jeg så på linje med Dansk Erhvervs høringssvar også understrege behovet for klare og afbalancerede rammer, så private aktører ikke pålægges urimelige eller uklare forpligtelser og der er tydelighed om proportionalitet, informationssikkerhed og håndtering af omkostningerne.
Her forventer jeg og Liberal Alliance, at regeringen følger op med en meget konkret og forudsigelig udmøntning i tæt dialog med branchen, og at refusions- og klagerammer kommer til at fungere i praksis.
Desuden vil jeg så også allerede nu helt i forlængelse af lovforslag nr. L 87's logik kraftigt opfordre regeringen til at sikre, at når FE, altså Forsvarets Efterretningstjeneste, videregiver data til PET, altså Politiets Efterretningstjeneste, behandles data efter retssamfundets ypperste principper og med stor respekt for borgernes retssikkerhed.
Det bør afspejles meget tydeligt i en kommende genfremsættelse af PET-lovgivningen.
Liberal Alliance er med i den politiske aftale, der ligger bag hvert fald den største del af det lovforslag, og vi ser L 87 som et nødvendigt skridt for at sikre både effektiv efterretningsvirksomhed og kontrol med en sådan i en tid, hvor vi er meget mere digitaliserede, end vi har været tidligere. Tak.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-16:
Det er bare lige forstå det, for jeg har siddet sammen med en ordfører fra ordførerens parti i forbindelse med chatkontrolforslaget, hvor jeg kunne forstå, at SF er meget modstandere af chatkontrol.
Men er det her ikke en tilsvarende paragraf, hvor man på tilsvarende vis går ind og direkte henter al data fra teleudbyderne?
Man beder dem ikke engang om at skanne det; man tager det bare selv.
Er det ikke endnu voldsommere end chatkontrolforslaget?
Hvis man imod chatkontrol, forstår jeg ikke, hvordan man kan være for kapitel 7.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2026-01-16:
Den del støtter vi.
Og som jeg forstår det, gives der ikke hjemmel til at indhente mere, end hvad man allerede har mulighed for i dag.
Men det er fint at få lavet, hvad kan man sige, et mere tydeligt regelsæt for det.
Det har man for PET's indhentning, som jeg forstår det, og nu får man det så også for FE's indhentning.
Det støtter vi sådan set.
Jeg synes, det er helt fint, at det nu bliver lagt frem i det her lovforslag.