runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Bendixen (DF), 2019-04-25:
Jeg kan sagtens følge tankegangen med hensyn til ensartethed og også med hensyn til ens egen følelse af, at man egentlig gerne vil have angivet det sted, man er født.
Jeg er også bare nødt til at anerkende det, der kommer fra Rigspolitiet.
Måske skulle man også tage det til efterretning, hvis man virkelig har brugt så meget tid og har haft lukkede samråd osv., at det åbenbart ikke er så ligetil at ændre, som det kunne lyde, ved at lave et beslutningsforslag, efter at man har haft samrådene.
Jeg tænker, at en teknisk gennemgang faktisk godt kan give mening.
Christian Juhl (EL), 2019-04-25:
Vi har haft forespørgsler rundt til syv lande, der ligger som nabolande, for vi fik først forklaret, at det var for at have ens regler sammen med vores nabolande.
Det viser sig, at vi ikke har ens regler i Norden, vi har ikke ens regler i Europa, og det vil sige, at det var ingen forklaring.
Sverige er det mest stringente land, hvad det her angår.
De siger: Vi skriver byen, og vi skriver landet, som det hed dengang.
Hvis man ikke vil have landet, som det hed dengang, til at stå der, så skriver vi bare byens navn, for det har ingen praktisk betydning for identifikation af personen.
Så ville det måske også være lidt klogt, hvis vi så var lidt pragmatiske i Danmark og sagde: Mon ikke, vi også skulle lære af det og få trimmet vores system, i stedet for at det flyder, som det gør nu?
Pernille Bendixen (DF), 2019-04-25:
Man kan altid blive klogere, det afviser jeg slet ikke.
Spørgsmålet er, hvad Rigspolitiet siger til de modeller, man bruger i de andre lande.
Jeg har jo ikke været med til alle de samråd, så det kan jeg jo ikke stå her og vide, men jeg synes i hvert fald, at det er ret væsentligt at høre Rigspolitiet i den forbindelse.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-04-25:
Forslaget, vi skal debattere her i dag, omhandler retningslinjerne for registrering af fødested i pas og på kørekort.
Det er ikke nogen ny diskussion, og jeg anerkender, at der kan ligge stærke følelser bag det ønske, som er baggrund for dagens debat.
Det er ikke hensigtsmæssigt, at der kan opstå tvivl, og det kan blive tilfældet, hvis der er uoverensstemmelse mellem oplysningerne i de forskellige systemer.
Jeg skal ikke gentage justitsministerens også lidt teknisk betonede tale om de problemer, der kan opstå, men jeg kan i det hele taget henvise til den.
Det er en faglig vurdering, som Rigspolitiet har foretaget ud fra en betragtning om ensartethed i CPR-registeret og i legitimationspapirerne.
Det synes jeg vi skal lytte til, så summa summarum: Venstre kan ikke støtte forslaget.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-04-25:
Jamen det er da sikkert noget, man kan have lange, lange debatter om.
Jeg har bare det klare synspunkt, at når der kommer sådan en tydelig og klar anbefaling fra Rigspolitiet om sikkerhed i vores legitimationsdokumenter, altså at vi overfører fra CPR til vores pas, så er det det, vi gør.
Og så er der selvfølgelig en sag, som hr. Christian Juhl nævner, som jeg kun kender fra det, hr. Christian Juhl siger, og jeg må selvfølgelig se nærmere på, hvad indholdet egentlig er i den.
For jeg synes, at der skal være ensartethed i vores dokumenter.
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-25:
Det er jeg fuldstændig enig med forslagsstillerne i.
Altså, trusler er meget alvorlige, og trusler har en effekt.
Derfor er trusler ikke »kun«
Men det ændrer jo ikke noget ved, at der er trusler, og så er der trusler, der effektueres.
Og jeg går ud fra, at vi er enige.
Ellers kan vi også tage den diskussion, altså, den er jeg sådan set villig til at tage, og sige: Jamen altså, alene intentionen er lige så slem, som hvis man gennemførte det.
Så er der bare meget, der skal laves om, hvad angår strafferammerne.
Ellers har antagelsen vel været, at trusler hørte til i én paragraf, og effektueringen hørte til i en anden paragraf og medførte en hårdere straf.
Det er også det, jeg har taget udgangspunkt i.
Det, jeg er lidt nervøs for, er, at vi tager udgangspunkt i noget og siger, at det her er meget alvorligt, ergo skal vi hæve strafferammen.
For det, der er det afgørende for os, er, om det hjælper.
Hvad nu, hvis strafferammen var 1 år – ville der så komme et forslag om, at strafferammen skulle hæves til 4 år, eller ville der komme et forslag om, at strafferammen skulle hæves til 2 år?
Vi bliver nødt til at have de overvejelser med ind samlet set.
Karsten Hønge (SF), 2019-04-25:
Ja, det er jo klart.
I vores straffesystem skal der jo være parallelitet, der skal være forholdsmæssig afstraffelse i forhold til forbrydelsens art.
Det er jo klart.
Det også lige så klart, at når vi er på et område som det her, har vi endnu ikke fuldstændig evidens for, hvad betydningen vil være.
Jeg vil dog sige, at jeg har den ubetingede fornøjelse at arbejde sammen med Enhedslisten på et par andre områder, hvor man i hvert fald har en meget fast overbevisning om, at øget straf virker.
Der handler det bl.a. omkring arbejdsmiljø og trafikområdet.
Der har jeg ikke hørt den samme eftersøgning af fuldstændig klar, dokumenteret evidens for det.
Der går man da typisk ind for, at man skal ramme arbejdsgiveren inden for arbejdsmiljøet, og at man skal ramme trafiksyndere.
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-25:
Nej, det er så ikke rigtigt, at der ikke er et ønske om, at man vurderer effekterne.
Der kan man sige, at generelt i Enhedslisten har vi nok den opfattelse, at jo mere overvejet en handling er, jo mere der ligesom er tid bag det, at man træffer beslutningen, jo mere har strafferammen en betydning.
Og det kan man sige er noget, der virker lidt imod, hvad man kan sige er en generalpræventiv effekt, ikke?
For vi bliver også nødt til at erkende, at en del mord er affektmord, hvor man må sige, at straffen ikke har den store betydning i forhold til gentagelseseffekten, men den har en generalpræventiv virkning.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-04-25:
Tak for det, og tak til forslagsstilleren for at sætte fokus på det her meget vigtige område, fordi ytringsfrihed jo simpelt hen er hjørnestenen i vores demokrati, og ytringsfrihed ligger Liberal Alliance meget på sinde.
Det tror jeg ikke at der er mange der er i tvivl om.
Ytringer skal absolut ikke mødes med brostenskast og bål i gaderne, men med argumenter.
Liberal Alliance er også enig i, at der skal slås hårdt ned på den slags.
Derfor glæder det os også, at regeringen allerede har igangsat et arbejde for at undersøge ytringsfrihedens vilkår, og jeg synes, at vi skal afvente det arbejde.
Så selv om jeg meget støtter intentionen i forslaget, fordi ytringsfriheden som sagt er noget, der ligger mig og Liberal Alliance meget på sinde, så støtter vi ikke beslutningsforslaget, da vi gerne vil afvente det arbejde, der er sat i gang.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-04-25:
Som jeg er oplyst, er det sådan, at Center mod Menneskehandel opererer med en lidt anden definition af menneskehandel til tvangsarbejde end den sådan rent strafferetlige del af det.
Og det gør de jo bl.a., fordi deres arbejde i høj grad er rettet mod at hjælpe ofrene.
Så der er ikke tale om en strafferetlig vurdering af, om bagmændene kan dømmes for menneskehandel, og derfor kan man ikke helt sætte det lighedstegn.
Men der er ingen diskussion om, at det er alvorligt, og at vi skal tage det alvorligt.
Jeg vil også godt lige understrege – for det må ikke blive væk i debatten her – at der jo er flere bagmænd, der faktisk er blevet dømt for deres grove udnyttelse af ofrene, altså efter straffelovens bestemmelse om åger, altså grov udnyttelse.
Det er bare lige, for at det også er sagt i den her forbindelse.
Karsten Hønge (SF), 2019-04-25:
Det er jo rigtigt.
Vi har heldigvis haft nogle domme efter bestemmelsen om åger.
Jeg synes alligevel, at det også for ministeren må være noget af en overraskelse.
Så den er vel også lidt ude af trit med det, der sker.
Men vi kan konstatere, at de to sager, der trods alt har været ført frem, også endte uden dom.
Og der har vi jo en ekspert i menneskehandel, Anders Lisborg, der netop siger, at det er belgierne, man skal kigge på.
For de har sat barren i lovgivningen højere end i Danmark, og i Belgien er uanstændige menneskelige vilkår lig med menneskehandel, hvilket gør det betydelig nemmere at få folk dømt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-04-25:
Det er også derfor, at det, man er kommet med i Belgien, kommer ind og er en del af arbejdet i den arbejdsgruppe på tværs af ministerier.
For jeg har da en klar forventning om, at når den arbejdsgruppe barsler i maj, vil vi få et bredt perspektiv på det her, som sikkert ender med, at vi i fællesskab skal til at lave noget lovgivning på det her område.
Det vil jeg da forvente.
Rasmus Prehn (S), 2019-04-25:
Fra Socialdemokratiets side anerkender vi også, at der er meget store problemer på det her område, hvor mennesker bliver presset, tvunget, ansporet til at arbejde under vilkår, der er helt uacceptable, og hvor det har karakter af tvangsarbejde.
Vi har set nogle kedelige eksempler på det, og bl.a. 3F har gravet sager frem, hvor man må sige at det simpelt hen ligner menneskehandel.
Derfor er der heller ingen tvivl om, at forslagsstillerne her har en væsentlig pointe i, at der er et stort og omfangsrigt problem.
Og der er heller ikke nogen tvivl om, at man med nogle ændringer af definitionen på, hvad der er menneskehandel, kan være med til at gøre det her mere operationelt.
Så fra Socialdemokratiets side er vi kolossalt positive over for intentionerne i det her forslag.
Som jeg forstår justitsministeren, barsler den allerede her i maj måned, og der håber vi på, at intentionen med det her beslutningsforslag vil blive fulgt op.
Men vi synes, det er en god idé at afvente det arbejde, der ligger i den tværministerielle arbejdsgruppe.
Karsten Hønge (SF), 2019-04-25:
Først og fremmest tak for de mange positive ord, der var, men jeg vil alligevel spørge ind til det her.
Jeg synes, at hr. Søren Søndergaard negligerer trusler ved flere gange at sige: Det er jo kun trusler.
Det er jo ikke effektueret endnu.
Men er hr. Søren Søndergaard ikke opmærksom på, hvad trusler rent faktisk også her og nu betyder for en hel masse menneskers konkrete liv?
For selv om de ikke bliver effektueret, forstået sådan, at de mennesker ikke bliver slået ihjel eller overfaldet, må de her mennesker leve under politibeskyttelse, med hemmelig adresse, de er bange i det daglige, deres børn er nervøse for at gå i skole, for de ved ikke, hvornår der sker noget med deres forældre.
Jo, hr. Søren Søndergaard, de her trusler er effektueret, forstået sådan, at det har skabt psykiske ar i mange familier.
Så kunne jeg lige bede om et par ord mere om det der med, at de ikke effektueres, og så gør det nok ikke så meget?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-04-25:
Ytringsfrihedskommissionen har ikke fået det opdrag at komme med konkrete lovforslag, det er fuldstændig korrekt.
Altså, ideen var egentlig, at, kan man sige, kommissionen meget bredt sagt skulle kigge på ytringsfrihedens rammer og generelle vilkår i Danmark.
Og når den så kommer – den skal ligesom tage temperaturen på ytringsfriheden anno 2019 og dermed komme bredt rundt – var tanken jo, at jeg ville undre mig stærkt, hvis ikke det fører med sig, at vi her i Folketinget siger, at på baggrund af den betænkning vil vi sætte os sammen og sige, at hvad er det så, der skal komme ud af det rent lovgivningsmæssigt?
Rasmus Prehn (S), 2019-04-25:
Fra Socialdemokratiets side vil vi gerne takke forslagsstillerne for at sætte fokus på det her meget vigtige emne.
Der er ikke nogen tvivl om, at det at have ytringsfrihed simpelt hen er en helt afgørende krumtap i et demokrati.
Vi har en stolt tradition i Danmark for at kunne ytre os om det, vi har lyst til, uden at blive knægtet.
Vi har historien om Viggo Hørup, der sagde: Del jer efter anskuelse.
Vi kan også huske Hal Koch, der talte om ordet, ikke sværdet.
Det er helt afgørende, at man kan ytre sig, bruge ord, debattere, argumentere, uden at man bliver knægtet.
Og der er ikke nogen tvivl om, at når der er så meget chikane i luften, som vi oplever i de her år, så er det et problem.
Når debattører, politikere, organisationsfolk, andre interessenter, almindelige borgere, der ytrer sig, risikerer at få trusler, fordi de ytrer sig, så er det dybt problematisk.
Derfor er det et meget relevant beslutningsforslag, som bliver fremsat her, om at øge strafferammen for den her form for trussel mod folk, der ytrer sig.
Det er også et forslag, som vi Socialdemokrater godt kan se os selv i.
Vi synes ikke, det er i modstrid med det arbejde, der ligger i Ytringsfrihedskommissionen.
Det kan være, at der kommer andre perspektiver frem der, men vi mener sagtens, at både beslutningsforslaget her og Ytringsfrihedskommissionen kan gå hånd i hånd.
Så fra Socialdemokratiets side kan vi godt støtte det her beslutningsforslag.
Det må være sådan i et demokrati som det danske, at det medfører en hård straf, hvis man prøver at true folk, der ytrer sig.
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-25:
Jeg går ud fra, at formålet med sådan en strafskærpelse er, at der skal komme færre trusler.
Altså, det er vel det, der er formålet med det, og derfor vil jeg bare høre, om Socialdemokratiet kan henvise til noget materiale eller evidens eller et eller andet, som antyder, at en sådan stramning vil føre til færre trusler.
Rasmus Prehn (S), 2019-04-25:
Navnlig når det handler om sådan noget som trusler, hvor man må gå ud fra at der er tale om en eller anden form for kalkuleret handling – det er altså ikke en spontan handling – jamen så vil straf have en afskrækkende virkning i forhold til lysten til at begå den form for aktivitet.
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-25:
Nej, jeg tror nu, de fleste trusler, jeg får på min Facebook, er afsendt i affekt over, hvor ualmindelig dumt folk synes det, jeg skriver, er, mere end det er et udtryk for en rationel overvejelse.
Men lad det nu ligge, det kan vi jo have forskellige erfaringer med.
Men hvis man hæver strafferammerne på et område, har det vel også konsekvenser for strafferammerne på et andet område.
Altså, der er vel en eller anden balance i vores straffesystem.
Vi kan vel ikke have dødsstraf for butikstyveri, selv om vi synes, det er pokkers irriterende, og så have 25 dages hæfte for hvidvaskning, vel?
Altså, der skal jo være en eller anden sammenhæng, så derfor vil jeg godt høre, hvilke overvejelser Socialdemokratiet har gjort sig om, hvilke konsekvenser det har for det øvrige retssystem.
Rasmus Prehn (S), 2019-04-25:
Jeg er måske en lille smule overrasket over behovet for at bringe debatten om dødsstraf ind i det her, navnlig i relation til butikstyveri.
Det synes jeg er noget malplaceret.
Altså, den overvejelse, vi har, er, at når man truer folk, der ytrer sig, så er det en meget udemokratisk handling.
Det er en meget krænkende handling, og den vil vi gerne have os frabedt.
Vi så da helst, at det ikke var nødvendigt at øge strafferammen for det her, men et af de redskaber, vi har, er at øge strafferammen, og umiddelbart ser jeg ikke nogen årsag til, at man så på andre områder også skal til at skrue op.
Men vi har jo så Straffelovrådet til at komme med et indspil til, hvad der skal til.
Pernille Bendixen (DF), 2019-04-25:
Mange tak for det.
Stor tak til SF for beslutningsforslaget.
Det er ikke hverdagskost, at man på retsområdet skal stå og rose et parti på venstrefløjen for ideer og tanker om, hvordan vi skal straffe, for det er jo ofte det spørgsmål, der splitter partierne til højre og venstre i Folketingssalen.
I dag går SF nye veje med forslaget og foreslår, at strafferammen for trusler mod den grundlovssikrede ytringsfrihed fordobles fra 2 til 4 år.
Det er faktisk et forslag, vi fra Dansk Folkepartis side tager utrolig positivt imod.
Vi synes, der er god ræson i det initiativ.
Men en ting er strafferammens størrelse, noget andet er, hvordan det bruges i praksis, og der er vores holdning, at vi faktisk generelt har en ret høj strafferamme, men at det i de konkrete sager ofte er domstolene, der ender med at idømme straffe, der ligger i den lave ende af strafferammen.
Måske vil det være en god idé at se på, hvordan vi faktisk bruger strafferammerne, som de er, i stedet for hele tiden at forhøje dem med svingende succes ude i virkeligheden.
Selv om forslaget i udgangspunktet er godt, har vi yderligere behov for at få belyst de økonomiske konsekvenser.
Det er en god, gammel tommelfingerregel, at forslaget finansieres, så hvad koster sådan et forslag?
For os at se
mangler vi også noget væsentligt, for hvad med udvisningsreglerne?
I Dansk Folkeparti så vi gerne, at det blev nemmere at udvise ikkedanske statsborgere for netop de forbrydelser, som SF-forslaget lægger op til.
Det ser vi meget gerne der bliver kigget yderligere på i udvalgsarbejdet, da det er meget centralt for os, at vi ikke ønsker fremmede til Danmark, der udfordrer det frie danske samfund, hvor ytringsfriheden er helt central, og det element mangler desværre i forslaget.
SF foreslår også, at der oprettes et særligt center i politiet til at håndtere den slags sager.
Politiets område er forligsstof, og vi ønsker ikke at lægge stemmer til et forslag, der ligger hos den kreds af partier, der finansierer politiet og anklagemyndigheden.
Vi sørger gerne for at tage emnet op i forligskredsen, men vi har ikke noget ønske om, at Folketinget direkte griber ind i forligskredsens arbejde.
Alt i alt deler vi intentionerne i forslaget fuldt ud med SF, men prisen skal beregnes, og noget skal luges ud, og så mangler der et element om udvisning.
Når vi tager det op til diskussion i Retsudvalget, vil vi gøre vores stilling endeligt op.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-04-25:
Tak for det.
Forslaget, som vi behandler i dag, er ikke en ændring af straffelovens § 266 i sin substans, men en skærpelse af straffen.
Fra en strafferamme på 2 år skal strafferammen være 4 år under de omstændigheder, der tales om i forslaget, altså hvor truslen skyldes offerets tilknytning til eller frafald fra en religion, et meningsfællesskab eller en politisk overbevisning eller har til formål at forhindre offeret i at gøre brug af sin ytringsfrihed.
Lad mig indledningsvis sige, at Venstre sådan set er positivt indstillet over for de tanker, der ligger bag forslaget.
Vi har en modifikation omkring Ytringsfrihedskommissionen og omkring den økonomi, der kan være i forslaget, men det skal jeg vende tilbage til om lidt.
Forslaget handler om at hæve strafferammen, og jeg må give den foregående taler ret, for én ting er at hæve strafferammen, men den strafferamme bliver vel gennemsnitligt udnyttet 10-20 pct. i dag eller noget i den retning, og derfor er det sådan set ikke så afgørende for os, om det hedder maks. 2 års fængsel eller maks. 4 års fængsel, for der er jo ingen, der når op i nærheden af de tal.
Skulle man gøre noget, skulle man lave en slags normalstraf, som vi ser i andre sammenhænge.
Jeg skal understrege, at regeringen allerede har gjort en del på området omkring trusler.
Vi har vedtaget, at det skal være en skærpende omstændighed, hvis truslen vedrører udtalelser i den offentlige debat.
Det er desværre noget, der afholder folk fra at ytre sig, når truslerne kommer, og det gør de tit på sociale medier og lignende.
Vi har også skærpet straffen for trusler imod offentligt ansatte, altså politifolk, ambulancefolk, brandfolk, socialrådgivere osv. – straffelovens § 119, personale.
Så derfor har vi stor sympati for SF's forslag.
Det eneste aber dabei er, at vi sådan set har nedsat en Ytringsfrihedskommission, og jeg har ikke dens kommissorium med herop, men jeg husker dog, at der skulle komme nogle generelle anbefalinger vedrørende det her område, og jeg vil ikke i en situation, hvor Folketinget går ind og overruler Ytringsfrihedskommissionen, men på den anden side set har jeg som nævnt stor sympati for SF's forslag, så jeg kan runde det af med at sige, at vi i udvalget gerne vil have dokumenteret, hvad det er, Ytringsfrihedskommissionen skal ind og kigge på i relation til det, vi behandler i dag, og hvis det er sådan, at den ikke skal undersøge det her, er vi villige til at tage SF's forslag op her i Folketinget med en positiv indstilling igen.
Karsten Hønge (SF), 2019-04-25:
Nu ventede jeg netop spændt på de sidste sætninger fra hr. Preben Bang Henriksen.
For det er jo helt klart, at det kan betyde noget for enkelte partier, hvis man føler, man går for tæt på politiforligskredsens arbejde.
Men jeg kan høre på ordføreren, at det kunne tyde på, at vi kunne nå frem til en fælles beretning, der kunne gå i den her retning, også afhængigt af hvad Ytringsfrihedskommissionen gør og hvad man mener i politiforligskredsen.
Er det rigtigt udlagt?
Preben Bang Henriksen (V), 2019-04-25:
Det vil jeg bestemt ikke udelukke.
Nu bruger vi ofte begrebet en fælles beretning, og det er dog det afgørende, hvad der står i beretningen.
Men det er sympatisk, ja, og det vil jeg bestemt ikke udelukke.
Men som sagt er det for os rimelig afgørende, at vi ikke har nedsat en ytringsfrihedskommission og så går ind og fortæller, hvad den i øvrigt skal mene.
Det er jo ikke det, der er meningen med en kommission.
Martin Henriksen (DF), 2019-04-25:
Jamen der har det jo tidligere været sådan, at en gruppe danske statsborgere har haft en særret, og det synes vi fra Dansk Folkepartis side gav rigtig god mening.
Det blev så afskaffet, jeg tror, det var efter en dom fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol og bl.a. også efter ønske fra nogle partier herinde, og det var vi sådan set imod fra Dansk Folkepartis side.
Men når det her er blevet blandet sammen i en stor pærevælling, synes jeg altså, at Det Radikale Venstre også ligesom må tage ansvaret for det, for det er jo bl.a. Det Radikale Venstre, som i mange år har været bannerfører her, og som jo også har haft indflydelse på skiftende regeringer, både borgerlige og socialdemokratiske regeringer, igennem danmarkshistorien, som jo har været med til at give statsborgerskab til en masse mennesker, som slet ikke har været danske, og som nok heller aldrig nogen sinde bliver danske.
Og når det er sådan, bliver vi jo også nødt til at tage højde for det i vores udlændingepolitik.
Anni Matthiesen (V), 2019-04-25:
Det vil vi bekræfte at vi også i Venstre synes er vigtigt.
Så jeg kan jo se, at vi allerede nu har nogle forskellige punkter til dagsordenen, når vi skal mødes efter et valg for at drøfte de her ting.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-04-25:
Det gjorde jeg også.
Martin Lidegaard (RV), 2019-04-25:
Mange tak.
Radikale Venstre takker for debatten, man kan heller ikke støtte beslutningsforslaget, som det ligger.
Der er mange forskellige former for pengeinstitutter i Danmark, og der er jo trods alt også en vis konkurrence.
Derfor ser vi ikke umiddelbart behovet for offentlige banker.
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-25:
Jamen tak for en kort, men klar ordførertale.
Den er lidt presset af forskellige årsager, bl.a. fordi den står i et lidt ulige konkurrenceforhold til SIFI-bankerne, der kan finansiere sig billigere.
Det er en lang diskussion, og den kommer vi til senere i dag.
Men når det f.eks. handler om kommunerne, kan vi jo se, at de her mindre banker, andelsejede banker og sparekasser, enten ikke selv er i stand til at tilbyde de serviceydelser, som kommunerne har brug for, eller ikke kan, fordi de ikke er omfattet af SIFI-stemplet og kommunerne åbenbart ifølge et svar, vi har fået, bliver anbefalet kun at tage banker, der har det her SIFI-stempel, fordi de ligesom har en statsgaranti i ryggen.
Kunne det ikke være et argument for at få en bank, som var offentlig eller semioffentlig?
Martin Lidegaard (RV), 2019-04-25:
Altså, jeg tror, jeg vil anskue det her lidt principielt.
Hvis der mangler banktilbud af et specielt snit derude, er det så formålstjenligt, at staten eller kommunen, altså det offentlige, forsøger at gå ind og politisk designe et nyt produkt, som måtte mangle derude?
Og det tror jeg ikke det er.
Jeg tror ikke, det er mere sandsynligt, at vi herinde vil kunne finde ud af det, om jeg så må sige, i sidste instans, end at markedet selv kan finde ud af at udvikle de produkter, som alle mulige former for kundesegmenter, herunder kommuner og offentlige institutioner, måtte have brug for.
Det er en lang og stor, principiel diskussion om, hvor risici på kapitalsiden ligger bedst, og hvordan man synes at kapitalmarkedet bedst kan fungere.