runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Jeg tror egentlig også, der er basis for at bygge en bro mellem Augusta og Arne, og jeg tror også, Arne kerer sig om sine børn og børnebørn, og at Augusta også gerne vil have, at ældre i Danmark har det godt.
Problemet er bare lidt, at Augustas plan handlede om den grønne omstilling, som bare ikke rigtig har taget fart de seneste år.
Så er det rigtigt, at vi lavede minimumsnormeringer, men de har jo ikke rigtig virket, for der er ikke uddannede pædagoger nok, og vi har en skole, hvor hvert femte – hvert femte – barn oplever ufrivilligt skolefravær.
Så der er jo noget, der mangler, også på det område.
Mette Frederiksen (S), 2025-10-09:
Ja, det er der, og det er derfor, vi skal fortsætte med at føre en god skole- og uddannelsespolitik.
Jeg synes her, det er vigtigt at få sagt, at vi har lavet nogle mere grundlæggende ændringer af skolepolitikken, som man selvfølgelig ikke kan se et resultat af fra den ene dag til den anden.
Jeg er sikker på, der har været gode intentioner bag.
Jeg synes desværre, at vi er nået til sted, hvor hverken skolelederen eller skolelæreren har det tilstrækkelige albuerum til at være den autoritet, som en voksen bliver nødt til at være, når man arbejder med børn og unge.
Derfor tror jeg selv, og det mener vi i regeringen, at en af de vigtigste forandringer, vi kan skabe nu, er at få skabt en lovgivning og en kulturændring, så læreren igen bliver den autoritet, der skal til for at indlæringsmiljøet bliver bedre.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Tak for det.
Statsministeren nævner ofte og senest i tirsdags en bekymring for den polariserede debat – en polariseret debat, som skaber kløfter, vrede og i sidste ende had.
Man hører til gengæld så også ofte statsministeren have en meget generaliserende udtalelse.
Jeg citerer fra statsministerens tale ved kongressen: Mange af os ved godt, at der kan ske et overfald på en S-togsstation, eller at der kan sidde en ung fyr alene på bagsædet bus, og pludselig kommer der tre med arabisk baggrund ind, og så flækker de ham.
Den utryghed er det absolut største problem.
Citat slut.
Mette Frederiksen (S), 2025-10-09:
Nu må jeg være ærlig og sige, at jeg ikke er helt klar på, hvad det er for en ordveksling, jeg skal ind at give point, så det kommer jeg til at gøre med et vist forbehold.
Jeg kan bekræfte, at ordføreren og jeg sjældent er enige om udlændingepolitikken, men altså, jeg står ikke og bifalder, at man tager ulovlige metoder af nogen som helst art i brug.
Jeg mener, det er helt legitimt, og jeg mener også, det er den eneste måde, man kan beskytte vores samfund på, altså ved at folk, der kommer hertil og begår kriminalitet, selvfølgelig kan udsendes herfra.
Jeg har selv været med til at indføre midlertidighed på asylområdet, fordi jeg mener, at man som udgangspunkt skal betragte flygtninge som nogle, der har et midlertidigt beskyttelsesbehov, men det kan man selvfølgelig ikke oversætte til, at der er en blankocheck til at tage alverdens metoder, som ikke hører hjemme i et demokrati, i brug.
Rosa Lund (EL), 2025-10-09:
Statsministeren sagde selv i sit svar før til fru Franciska Rosenkilde, at man netop ikke ville lave generaliseringer.
Remigration er netop en generalisering, som handler om at udvise mennesker ulovligt – mennesker, som er født og opvokset i Danmark, og som knokler hver dag, betaler deres skat og er en del af vores velfærdssamfund.
Det er lige præcis i forbindelse med dem, statsministeren selv siger ikke skal generaliseres, at jeg bare beder statsministeren om at sige: Selvfølgelig går man ikke ind for remigration.
Mette Frederiksen (S), 2025-10-09:
Jeg kommer ikke til at deltage i sådan en stedfortræderdiskussion, hvor jeg skal sige noget om, hvad nogle andre har sagt.
Det, jeg kan, er at redegøre for regeringens politik, og det har jeg gjort i dag på udlændingeområdet.
Jeg vil advare mod, at vi skærer alle udlændinge over én kam.
Det er faktuelt forkert, og det er i mine øjne ikke rimeligt.
Der er masser af danskere i dag med udenlandsk baggrund, som vi sætter højt, som er en del af vores samfund, og som jo i øvrigt for nogles vedkommende har boet her igennem generationer, og som bidrager.
Så er der desværre kommet nogle hertil, som aldrig skulle have været her, for de har ikke et ønske om at være i Danmark, og de bidrager ikke positivt til vores land; nogle af dem er faktisk imod vores land.
Og det er jo en helt anden diskussion.
Jeg ville sådan ønske, at vi kunne have alle elementerne med i vores udlændingepolitik, for det er også forudsætningen for, at vi kan løse de rigtige problemer.
Susie Jessen (DD), 2025-10-09:
Tak for det.
Jeg vil gerne vende tilbage til den her sms-sag.
Statsministeren taler jo meget om fortiden, når vi spørger ind til det her, og det, som er vigtigt for mig at sige, er, at vi gerne vil høre til de nye oplysninger, der er blevet lagt frem for offentligheden i Berlingske i den her uge.
Det drejer sig om et notat, som er et referat af en korrespondance mellem Center for Cybersikkerhed og Rigspolitiet, om, at alle muligheder ikke var blevet afsøgt for at kunne genskabe de her sms'er.
Der bliver også skrevet om, at der faktisk heller ikke var tale om en decideret efterforskning, da det her forløb skete.
Jeg vil gerne spørge statsministeren: Er statsministeren på noget tidspunkt blevet bedt om at stille alle enheder, der var koblet til telefonerne, til rådighed for undersøgelser ved Forsvarets Efterretningstjeneste, Center for Cybersikkerhed eller andre, så de muligvis kunne få lov til at lykkes med at få genskabt de her sms'er?
Jeg vil gerne have et svar på det her spørgsmål, og det håber jeg at jeg kan få i dag.
Der er jo mange danskere, der sad og så DR den anden dag, der ikke kunne få nogle svar.
Det håber jeg at vi kan få nu.
Mette Frederiksen (S), 2025-10-09:
Nu er det jo nok lidt en sproglig tilsnigelse at påstå, at det er mig, der er optaget af fortiden i det her spørgsmål, vil jeg sige i al respekt.
Der er for mit vedkommende og mange andres vedkommende svaret på mange spørgsmål i spørgsmålet om coronahåndteringen, og nu er der indkaldt til en hasteforespørgsel.
Når der er indkaldt til en hasteforespørgsel, stiller regeringen op og svarer på de spørgsmål, der er.
Susie Jessen (DD), 2025-10-09:
Der er blevet indkaldt til en hasteforespørgsel, fordi der er kommet nye oplysninger i den her sag, som vi gerne vil have svar på.
Jeg synes på en eller anden måde, det er respektløst, at man bliver ved med at få det her til at fremstå, som om det er oppositionen, der tager fat i en gammel sag lige nu og her.
Det er ikke det, der er sket.
Der er kommet nye oplysninger frem i Berlingske i den her uge, som vi bare gerne vil have statsministeren til at forholde sig til.
Det synes jeg godt at man kunne tage og gøre.
Mette Frederiksen (S), 2025-10-09:
Men det er, som jeg sagde før: Ligegyldigt hvad der er blevet konkluderet, og hvad der er blevet svaret på, så bliver man ved med at stille mange spørgsmål, og konklusionen er vist også skrevet på forhånd.
Men når Folketinget ønsker en hasteforespørgsel på baggrund af nogle artikler i B.T. og Berlingske, stiller regeringen selvfølgelig op til det.
Torsten Gejl (ALT), 2025-10-09:
Tak, formand.
Her for nylig rettede Statsrevisorerne en ret kraftig kritik mod Ankestyrelsen, på baggrund af at man havde set på Ankestyrelsens håndtering af 555 ulovlige kommunale afgørelser på socialområdet.
Det, man havde fundet ud af, var, at uanset hvor ulovlig en afgørelse en kommune laver, så er den værste sanktion, de kan risikere, en vejledende samtale.
Der bliver heller ikke fulgt op på, hvorvidt kommunen har ændret praksis.
Borgernes dokumenter som lægeerklæringer og al den slags har ingen indflydelse i sagerne, og sagsbehandlingstiderne er nærmest uendelige.
Mette Frederiksen (S), 2025-10-09:
Jeg er helt opmærksom på, at der er eksempler, også en del eksempler, på kommunale afgørelser, som viser sig ikke at være rigtige, og det har alle derude selvfølgelig et ansvar for at gøre, hvad man kan, for at undgå.
Torsten Gejl (ALT), 2025-10-09:
Der er her tale om 555 ulovlige afgørelser på social- og handicapområdet, og det er bare nogle ud af tusindvis af ulovlige afgørelser, som træffes i Danmark, og hvor det viser sig, at Ankestyrelsen, som skulle være dem, der forsvarede borgernes retssikkerhed, jo faktisk ikke rigtig gør det, bl.a. fordi de har KL siddende til at vurdere de principbeslutninger, de træffer, der handler om kommunernes ulovlige afgørelser.
Det er jo på mange måder et dysfunktionelt system.
Tænker statsministeren ikke, at det er på tide, vi overvejer, om vi ikke ligesom alle andre EU-lande skal have en forvaltningsdomstol i Danmark, hvor kommunerne kan blive dømt, hvis de laver ulovligheder, så der forhåbentlig dannes den præcedens, at de stopper med det?
Mette Frederiksen (S), 2025-10-09:
Det er en lidt større diskussion.
Nej, jeg synes ikke, vi skal have en forfatningsdomstol, og jeg vil sige helt principielt – og det har ikke noget at gøre med de konkrete eksempler, der her bliver nævnt, og som jeg ikke har nogen forudsætning for at gå ind i – at jeg faktisk er bekymret over, at jura fylder mere og mere i vores samfund i stedet for politik.
For jeg tror, at jeg ser det helt modsat af Alternativet; jeg ser i virkeligheden det, der er i gang, som en afdemokratisering af vores velfærdssamfund.
Det bliver under alle omstændigheder sådan, at de ansvarlige ministre svarer på det, som de ansvarlige ministre har ansvaret for.
Folketinget har besluttet sig for at indkalde til en hasteforespørgsel, og derfor mener jeg, at de meget konkrete spørgsmål selvfølgelig skal besvares i den sammenhæng, som Folketinget selv har defineret er den rigtige, nemlig en hasteforespørgsel.
Rosa Lund (EL), 2025-10-09:
Jeg vil gerne starte med at kvittere for talen i tirsdags, den del, der handler om de trusler, som mange af os herinde bliver udsat for.
Det betød meget for mig af årsager, jeg tænker statsministeren godt kender.
Jeg vil egentlig gerne spørge statsministeren til noget, vi er uenige om, nemlig udlændingepolitikken.
Det er forhåbentlig ikke nogen hemmelighed, at Rosa Lund og statsministeren er uenige om udlændingepolitik.
Men i dag har vi herinde i Folketingssalen hørt en dansk partileder tale for remigration.
Det betyder jo massedeportation af udlændinge med en anden hudfarve, end jeg har, også dem, der er født og opvokset i Europa, dem, der er født og opvokset i Danmark.
Partilederen talte endda nærmest med rosende ord om de billeder, vi ser fra USA, hvor bøller overfalder folks naboer, familiemedlemmer og klassekammerater, og mener, at man har ret til at smide dem ud i en massedeportation.
Det synes jeg er vigtigt at vi tager klart afstand fra herinde i Folketingssalen, og det vil jeg gerne give statsministeren mulighed for at gøre nu.
Mette Frederiksen (S), 2025-10-09:
Jo, det gør vi.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-10-09:
Tak for ordet, og tak til statsministeren for talen, både i dag og i tirsdags.
Der er jo mange debatter i dag, og nogle af dem er også vigtige, og for mig er den om vores børn og deres vilkår særlig vigtig.
Statsministeren sagde det egentlig meget godt i tirsdags: Når verden er lidt mere usikker, er der nok nogle, der kysser deres børn en ekstra gang.
Det tror jeg bare vi er mange der kan relatere til.
Jeg gjorde det også særlig, da jeg havde set den dokumentar på DR, der hedder »Skolens tabte børn«.
Jeg ved ikke, om statsministeren har haft tid til at se den.
Og man kan ikke som politiker se den uden at tænke: Hvis bare samfundet havde hjulpet lidt før og trådt ind lidt tidligere.
De har de samme spørgsmål som alle andre forældre: Opdrager jeg for meget? Opdrager jeg for lidt?
De har den samme tvivl.
Men sandheden er jo, at deres problemer ikke bare er deres egne; det er jo også samfundets.
Har statsministeren ikke nogen overvejelser om, hvordan vi som samfund kan hjælpe de familier bedre?
Mette Frederiksen (S), 2025-10-09:
Jeg har i hvert fald klart den overvejelse, at jeg deler ordførerens synspunkt om, at det er en utrolig ulykkelig situation, og jeg tror, vi alle sammen kender nogle, der nu har stået i en virkelighed, hvor børnene ikke er i skole, med alle de konsekvenser, det har, selvfølgelig først og fremmest for barnets sociale liv og tilknytning til et klassefællesskab og indlæringsproblemer, men jo også for forældre, der skal være hjemme i stedet for at være på arbejde, og der kan være mange andre ting end det.
Jeg vil ikke påstå, at jeg har en færdig køreplan for, hvad vi gør ved det her.
Jeg ved, at den ansvarlige minister går op i det her.
Det ved jeg også at mange andre partier gør.
Og så ved jeg godt, at det, jeg siger nu, kan blive taget ilde op, og jeg ved også, at det ikke hjælper dem, der står i det: Nogle gange ville jeg bare ønske, at der også var nogle ting, der var, som de var engang, hvor der ikke var børn, der ikke var i skole.
Nu kommer det virkelig til at lyde anekdotisk, men dengang jeg selv voksede op i Danmark i 1980'erne, var man i skole.
Der var ikke skolevægring.
Derfor siger jeg: Ja, vi har en forpligtelse til at gøre, hvad vi kan.
Men der er også noget andet i det her, vi på en eller anden måde bliver nødt til at få greb om.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-10-09:
Men det er rigtigt, at der jo var engang i folkeskolen, hvor der var lidt ekstra tid; der var måske en ekstra lærer, der kunne hjælpe om morgenen; der var lidt tid til, at man kunne snakke med forældrene i garderoben, når der blev afleveret, og man kunne også gøre det, når der blev hentet igen.
Men jeg tror bare også, det er vigtigt, at man siger til de forældre og til andre forældre, at der også er et samfundsansvar.
Det er ikke bare jeres skyld, at den her situation er opstået.
Der er et samfundsansvar.
Der er noget politisk, vi kan gøre for at investere i nogle af de ting, man kunne i 1980'erne: Der var nogle flere lærere omkring børnene, og klasseloftet var lidt lavere.
Mette Frederiksen (S), 2025-10-09:
Jeg har intet ærinde om – det tror jeg faktisk ikke der er nogen der har – at sige, at det er forældrenes skyld, at så mange danske familier er havnet i den her situation.
Jeg synes, det ville være forkert.
Jeg vil bare sige i forhold til den skole, jeg selv gik på dengang: Der var ikke to lærere.
Jeg kan ikke huske, at der nogen sinde har været to lærere i vores klasse.
Jeg kan ikke huske helt på alle klassetrin, hvor mange vi var, men vi var mange i min klasse.
Så jeg er ikke sikker på, at tingene altid er så enkle, som de en gang imellem bliver fremstillet.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-10-09:
Tak for det.
Jeg vil også gerne tage fat på et emne, der fyldte i statsministerens åbningstale i tirsdags, nemlig den uro og støj, der hærger i mange folkeskoleklasser.
Jeg er meget enig med statsministeren i, at læreren skal være en klar autoritet, og at der skal være faste og klare rammer i vores folkeskole.
Det kræver nemlig den kulturkamp, som statsministeren talte om.
Der står og lærere og pædagoger derude, der klar til at tage kampen op, men desværre er det også Socialdemokratiet, der står i vejen for, at de kan fuldføre denne her kamp.
For der desværre nogle kommuner, der nedlægger børnesyn, som arbejder stik imod det, som Socialdemokratiet ellers kæmper for.
Her er læreren ikke er en autotitet, og læreren tager ansvaret fra børnene i stedet at give det til børnene.
Så det bliver altså svært at oprette et klassefællesskab, når det aldrig er børnenes opførsel, det er galt med, men når det altid er rammerne.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Socialdemokratiet om, hvorfor kommunen vægter højere her, end at den enkelte skole selv kan få lov til at bestemme sit børnesyn.
For det er børnene, der bliver taberne i et uroligt og utrygt miljø.
Mette Frederiksen (S), 2025-10-09:
Helt grundlæggende vil vi i regeringen jo allerhelst have, at det er skolelederen på den enkelte skole, der er den person, der selvfølgelig sammen med elevråd, forældre og ikke mindst lærerne definerer, hvad for en skolekultur, man gerne vil have.
Jeg tror faktisk, at ordføreren har ret i, at meget af det her jo også handler om børnesyn.
Der ser vi forskelligt på det.
Den del af det danske børnesyn, jeg godt kan lide, ud over at jeg er meget glad for, at vi ikke har en revselsresret i Danmark, så volden er væk i hvert fald i lovgivningen, er den myndiggørede tilgang til børn, f.eks. at børnene tidligt cykler i skole i Danmark, at man klatrer i træer, allerede når man går i børnehave, at man bruger en dolk, når man går til spejder, at man kan tænde bål, når man er 5 år, og at vi ikke overbesytter.
Den del af det danske børnesyn tror jeg er en af grundene til, at vi i dag er et rigt samfund.
Det er, fordi vi i år har troet på, at vi skal robustegøre børn, og at vi skal myndiggøre børn.
Det er også derfor vi i regeringen har været meget optaget af at fremme fritidsjob, for det er en del af det børne- og ungdomssyn, vi har, altså at når man allerede som 14-årig kan få lov til at tjene sine egne penge, tror vi faktisk på, at man bliver en stærkere ung, end hvis man ikke gør det.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-10-09:
Den del er jeg meget enig i.
Så håber jeg bare, at Socialdemokratiet vil ændre holdning i forhold til det her, nemlig det albuerum, som statsministeren lige før talte om, så ledere og lærere kan få det tilbage igen.
For vi kan stramme ordensbekendtgørelsen nok så meget, og vi kan sikre, at dygtige lærere ikke bliver fyret, ved at de fører en udadreagerende elev ud af klassen for de andre elevers skyld.
Men hvis der er et børnesyn fra kommunen, der siger, at det må lærerne ikke, når vi ikke nogen vegne.
Så jeg håber virkelig, at Socialdemokratiet vil skifte mening og vægte skolen højere end kommunalbestyrelsen.
Mette Frederiksen (S), 2025-10-09:
Lige præcis den der pointe mener jeg er rigtig.
Hvis læreren i den konkrete situation i 2. b vurderer, at nu er der et barn, der skal tages ud af klassen og den eneste måde, han kan få det barn ud af klassen på, er ved at flytte barnet, så skal læreren selvfølgelig have mulighed for det.
Mette Abildgaard (KF), 2025-10-09:
En mand fra Ringsted Kommune er blevet dømt først i byretten og har senere fået stadfæstet sin dom i landsretten for grov vold mod sine egne børn – en 3-årig og en 5-årig.
Det drejer sig om knytnæveslag, kvælertag.
Den her mand arbejder som pædagogisk assistent på en specialskole med børn, der er enormt udsatte og sårbare.
Der går 14 måneder fra dommen i byretten til dommen i landsretten.
I de 14 måneder får manden lov til at arbejde videre med børnene.
Skolen forsvarer det, kommunen forsvarer det, og forældrene bliver ikke engang orienteret om det.
Det synes jeg er fuldstændig vanvittigt og ufatteligt, altså at det kan ske, at man som ledelse kan stå på mål for det.
Men det, der i virkeligheden er endnu mere vildt, er, at den her mand siden hen kan gå ud og søge et nyt job igen som pædagogisk assistent, fordi vold mod børn ikke fremgår af børneattesten.
Det er kun seksuelle krænkelser, der fremgår af den.
Kan det virkelig være rigtigt, at vi ikke beskytter børn i højere grad, og at vold mod børn ikke fremgår af en børneattest?
Jeg har da som forælder en forventning om, at den slags oplysninger fremgår.
Mette Frederiksen (S), 2025-10-09:
Må jeg prøve at svare nuanceret og balanceret med risiko for, at det bliver misforstået?
Jeg har ikke gennemtænkt det her, og vi har ikke diskuteret det i regeringen.
Jeg synes instinktivt, at det ville være naturligt, at vold mod børn svarer til det, der allerede gælder i attesterne i forhold til misbrug af børn.
Det tænker jeg helt instinktivt.
Men jeg vil faktisk nødig have, at vi kommer i den situation, at alle former for kriminalitet diskvalificerer folk til at have et job i det her land, for hvis vi overhovedet skal have vendt nogen, så folk får lagt kriminaliteten bag sig,
bliver vi altså nødt til at sikre, at der er en mulighed for, at man kan tjene penge, og at man kan forsørge sig selv.
Jeg taler ikke om vold imod børn, det vil jeg gerne understrege.
Så hvis vi kunne prøve at arbejde hen i den retning, at det ikke betyder, at ligegyldig hvad man har gjort, kan man på den ene side aldrig nogen sinde komme til at arbejde et sted i den offentlige eller private sektor, og at vi på den anden side giver endnu mere beskyttelse til børn, så synes jeg, det er noget, vi skal arbejde videre med.
Mette Abildgaard (KF), 2025-10-09:
Den vurdering er jeg 100 pct. enig i.
Jeg synes bare, at vold mod børn har en karakter, hvor det simpelt hen ikke kan være til diskussion, at det bør fremgå af en børneattest, som jeg tror de fleste har en forventning om det gør i dag.
Direktøren for Børns Vilkår er ude at sige, at han faktisk er overrasket over, at det ikke fremgår.
Jeg har fundet noget fra 2016, der viser, at Socialdemokratiet og flere andre partier var åbne over for at justere det her.
Der er gået mange år, og det er et fælles politisk ansvar, at det ikke er blevet ændret siden da.
Skal vi ikke give det et forsøg og få det ændret nu, for det her kan simpelt hen ikke være rigtigt?
Mette Frederiksen (S), 2025-10-09:
Den prioritering, vi har foretaget, er noget, der for rigtig mange danskere giver flere penge mellem hænderne, end hvis man fjerner momsen på fødevarer, sunde fødevarer, eller hvad der har været af andre forslag.
For hvis man sammenligner, hvad lønløftet gør i forhold til mange offentligt ansatte med de skattelettelser, der er givet, med vores forslag om at reducere forældrebetalingen på daginstitutionsområdet, forslaget om at reducere betaling for det varme måltid for vores ældre, ældrechecken, der er blevet hævet, og så i øvrigt nogle gode overenskomster forhandlet af arbejdsmarkedets parter, er rådighedsbeløbet hos rigtig mange danskere større end det fald, der er på grund af stigende fødevarepriser.
Og det vil også overstige det, hvis man ændrer på momsen.
Men det er ikke sådan, at vi tænker, at vi er færdige med vores arbejde, og det er jo også derfor, at vi fra regeringens side siger, at vi også er åbne over for at diskutere moms.
Det er klart, at det skal finansieres, det skal alle forslag jo, men det, vi har gjort nu, og det, vi har foreslået, har en større og mere positiv virkning på danskernes økonomi – i hvert fald mange danskere.
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg vil gerne spørge ind til moms og moms på mad.
Det er noget, der ligger mig og Enhedslisten meget på sinde, fordi priserne er eksploderet derude, og rigtig mange mennesker har svært ved at følge med.
I Enhedslisten har vi længe kæmpet for at få priserne ned, og vi har stillet et konkret forslag, som er, at man halverer momsen på al mad og fjerner den helt på frugt og grønt.
For det kan ikke være rigtigt, at folk, der har hårde og vigtige job, eller for den sags skyld folkepensionister og andre med lave indkomster skal være bekymrede, når de skal ned og købe ind.
Indtil videre har statsministeren og regeringen ligesom ikke villet være med til det her.
Der har været masser af energi, når det gjaldt om at afskaffe helligdage og sætte ministerlønnen op og give skattelettelser, hvor dem oppe i toppen har fået mest.
Hvorfor den prioritering?
Hvorfor ikke sænke momsen på mad, som først og fremmest kommer dem i bunden til gode, sammen med Enhedslisten i stedet for skæve skattelettelser med højrefløjen?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-10-09:
[Taleren talte færøsk].
Du får også en tak på færøsk.
Hold da op, det er et knivskarpt og utroligt klarsyn, som ordføreren leverer.
Det er fremragende, og jeg er vild med talen.
Det er nemlig så vigtigt, at vi ikke lader ufrie jihadister bruge friheden i vores steder og kroge af verden, som vi har lavet frie, altså at vi ikke lader dem bruge den frihed imod vores egen frihed, sådan som ordføreren er inde på.
Jeg kan se, at det også resonerer godt hos Socialdemokraterne.
Også statsministeren sidder og nikker.
Og jeg sidder først og tænker: Hvor er det dejligt!
Hvor er det dejligt, at vi er så mange, der kan se, at det her er vigtigt.
Men så bliver jeg trist, for så slår det mig, at det jo er det menneske, der har indført koranloven.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-10-09:
Jeg sagde min mening om koranloven, da den var til behandling.
Jeg skrev kronikker, jeg lavede interviews, og jeg talte også herfra om den lov.
Der gav jeg til kende, at jeg ikke mente, at det var en rigtig lov.
Det ved jeg ikke, men sådan forekom det mig, og derfor sagde jeg også, at lige den lov ville jeg ikke være med til at føre igennem.