runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-02-22:
Jeg ville synes, det var fantastisk, hvis der var en privat virksomhed, der, selvfølgelig til den rette pris og under de rette forudsætninger, ville udvikle sådan en model, som det offentlige Danmark vil kunne bruge lovligt osv., men det gør de ikke.
Derfor vil jeg sige, at det kæmpe arbejde, der allerede foregår på universiteterne, synes jeg netop kunne være et afsæt for det.
Men tak for overvejelserne.
Marie Bjerre (V), 2024-02-22:
Altså, nu er det sådan, at meget få faktisk siger, at der er et behov for, at vi udvikler en stor dansk offentlig sprogmodel.
Jeg tror som sagt snarere, at vi vil se, at der på det private marked vil være et økosystem af sprogmodeller, som man så ville kunne bruge i den offentlige sektor.
Men igen vil jeg gerne understrege, at det naturligvis er helt essentielt, at man kan beskytte borgernes data, og at man kan sikre, at man bruger de her sprogmodeller på en ansvarlig måde.
Malte Larsen (S), 2024-02-22:
Jeg takker.
Socialdemokratiet mener, at Danmark skal have en ambitiøs tilgang til anvendelse og udvikling af kunstig intelligens, og at dette skal ske på en balanceret, etisk og ansvarlig måde.
Vi er jo enige med forslagsstillerne, når det kommer til at sætte fokus på generative sprogmodellers betydning i Danmark.
Udviklingen inden for spogmodellerne går stærkt, og mulighederne er mange – for både myndigheder og virksomheder.
Beslutningsforslaget går ud på, at der her og nu skal sættes gang i udviklingen af en stor dansk generativ sprogmodel, og det er da tillokkende: en model med offentligt ejerskab og demokratisk kontrol.
Men markedet udvikler sig, som også ministeren sagde, utrolig hurtigt.
Forventningen om, at Danmark alene kan følge med den udvikling, tror jeg er urealistisk.
Dertil kommer de økonomiske konsekvenser og de udgifter, der er forbundet med at skabe en sådan model.
På den baggrund kan Socialdemokratiet ikke tilslutte sig beslutningsforslaget.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-02-22:
Tak for det.
Jeg vil også starte med at takke SF for at sætte fokus på et vigtigt emne, som rummer rigtig mange vigtige spørgsmål og dilemmaer, og som vi skal have fundet nogle veje til hvordan vi får udnyttet potentialerne i på en god måde her i Danmark.
Det skal vi i gang med.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at vi blev enige om, at vi skal sætte 61 mio. kr. af her i digitaliseringsstrategien til, at vi skal kigge nærmere på, hvordan vi kommer i gang med at bruge AI i større omfang, også i den offentlige sektor i Danmark, på en god måde.
Som ministeren og den forrige ordfører er jeg dog heller ikke nået dertil, hvor jeg er overbevist om, at det nødvendigvis skal være i offentligt regi, at vi skal bruge en masse penge på at udvikle en model.
Der er rigtig, rigtig store virksomheder med rigtig mange penge, der har fuld fart på udviklingen, både i Europa og i resten af verden i de her år.
Jeg tror på, som det ser ud lige nu, at vi får nogle bedre systemer og en bedre brug af vores penge, hvis vi i stedet for selv at udvikle de her produkter stiller krav til de it-systemer, vi bruger og køber i fremtiden, og prøver at gå ned ad det spor.
Det er der også andre lande der er gået i gang med.
Vi skal også kigge på, hvordan vi sikrer, at de her modeller kan trænes på danske data, hvilket ministeren også redegjorde for at vi er i gang med at kigge på.
Mig bekendt er det et milliardbeløb, man er oppe på at bruge i Sverige, i forhold til den model, man kigger på derovre.
Så derfor er der i sig selv noget usikkerhed omkring økonomien, der gør, at vi ikke synes, at vi kan bakke op om det her beslutningsforslag.
Men med de ord vil jeg igen bare sige, at jeg synes, det er godt, at SF rejser debatten her i Folketinget, for det er på tide, at vi kommer i gang med det i Danmark, og at vi får kigget på det, og at vi får diskuteret dilemmaerne, også omkring regulering.
Hvordan forholder vi os til det?
Hvordan er det, vi hjælper og sikrer, at både private og offentlige myndigheder kan navigere, så de kan komme med på vognen uden at bryde de regler, der bliver sat op?
Hvordan er det, vi tidligt sikrer, når vi implementerer ny lovgivning, også fra EU, at man i især små og mellemstore virksomheder, men også i den offentlige sektor, har nogle klare rammer for, hvad man kan gå i gang med, så man ikke sidder og venter på grund af ubegrundet frygt og egentlig på grund af regulatorisk uklarhed, som vi bl.a. har set rigtig meget, i de første år efter vi implementerede GDPR?
Så der er rigtig meget at tage fat i, og derfor synes jeg, det er rigtig godt, vi får startet på den her debat.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-02-22:
Tak for talen.
Jeg vil bare spørge ordføreren, hvor han tænker at de her store sprogmodeller skal komme fra.
Vi skal kunne bruge dem i en kommune med sagsbehandling, der indebærer borgernes sensitive data, eller i forsvaret eller på Rigshospitalet med patienternes sundhedsdata.
Hvor tænker ordføreren at den her model eller platform eller store sprogmodel skal komme fra for at kunne overholde dansk lovgivning?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-02-22:
Den kan jo komme rigtig mange steder fra, hvis de virksomheder kan godtgøre, at de overholder dansk lovgivning.
Altså, der er rigtig mange it-systemer, der i dag bliver brugt i den offentlige sektor, fra dygtige danske private leverandører, som har nogle andre kompetencer til at udvikle it-systemer, end vi har i staten, og som også håndterer vores it i forsvaret, også med et rigtig, rigtig højt sikkerhedsniveau, og jeg tror, de vil være bedre til at håndtere de her opgaver, end vi selv vil være.
Jeg synes ikke, vi har ret mange gode eksempler på, at det er gået godt, når staten selv har kastet sig ud i at udvikle et it-program.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-02-22:
Nej, det her er selvfølgelig ikke staten; det er jo nogle af de klogeste hoveder i Danmark, som arbejder på de universiteter, der gennem et universitetssamarbejde har foreslået det her, og det er også dem, der har vurderet, hvad det vil koste.
Ligeså har forskere jo også adgang til at træne på data, som det er ulovligt for kommercielle aktører at træne på.
Så det er derfor, at den her rapport, ministeren også hele tiden henviser til, er at blande pærer og æbler.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-02-22:
Ja, men når det er sagt, er jeg stadig ikke sikker på, at det setup vil kunne matche det, som det private kan levere
Jeg synes stadig også, at det er et meget optimistisk tal, i forhold til hvad man har været i stand til at gøre i andre lande, hvor man er begyndt at kigge på det her.
Altså, med hensyn til referencen til de ildsjæle, der grundlagde ChatGPT i 2020, og hvad de selv har oplyst de brugte på det af midler, synes jeg, det er lidt for løst til, at jeg vil lægge hovedet på blokken og sige, at jeg tror, vi kan lave noget lignende i Danmark for det samme beløb.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-02-22:
Mange tak.
Jeg er vikar for ordføreren, som desværre ikke er til stede, men som har klædt mig godt på, så vi kan debattere det her meget interessante forslag.
Vi har faktisk skullet bruge noget tid i Liberal Alliance på at overveje, hvad vi selv mener her, for der er mange ting, der taler for det.
Hvis vi først kigger på, hvad der taler for det, er det, at vi har mulighed for at bevare kontrollen over træningsdata og dermed sikre, at modellen ikke er trænet på ophavsretligt materiale eller data, som indeholder personfølsomme oplysninger.
EU og Danmark har strammere regler for databeskyttelse og ophavsret end USA.
Det er relevant, eftersom data, når du bruger f.eks. ChatGPT, gemmes på amerikanske servere, og det kan være et problem, når virksomheder, både private og offentlige, benytter sig af det.
Det vil også give os en grundliggende indsigt i svagheder, bias og begrænsninger og dermed give os en større gennemsigtighed og tillid til det svar, der kommer fra den.
Og desuden vil en statslig sprogmodel kunne bruges af offentlige forvaltninger, hjemmeplejen m.v., hvilket også er blevet nævnt, i deres arbejdsgange.
Når vi så kigger på, hvad der taler imod det, er det, at hvis vi kun tager de data, som der ikke er copyright på, som ikke indeholder personfølsomme oplysninger, og som vi mener repræsenterer de normer og værdier, der er i Danmark, og som i øvrigt kommer fra Danmark, er det så nok til at træne en model?
Det koster også mange penge både at bygge, videreudvikle og drifte en dansk sprogmodel.
Hvis man ikke videreudvikler den løbende, vil den hurtigt blive forældet.
Det kræver altså en langsigtet forpligtigelse.
I forslaget fra SF vurderer man, at det kun koster omkring 40 mio. kr. at udvikle og etablere en dansk sprogmodel.
Regeringen vurderer dog, at det kan koste op til 1,4 mia. kr., afhængigt af løsningen.
Vi mener, at pengene kan bruges bedre på noget andet.
Forslaget indeholder ingen estimater på, hvad videreudvikling og drift vil koste, og det ser vi også lidt en problematik i.
Og hvad der måske var et problem i forbindelse med sprogmodellerne for et halvt år siden, er det måske overhovedet ikke i dag og i hvert fald ikke om et år.
Derfor er det svært at retfærdiggøre at bruge penge på en statslig sprogmodel, altså når markedet allerede er godt i gang med at levere de efterspurgte løsninger.
Vi frygter også, at den statsligt udviklede sprogmodel vil ende med at være håbløst forældet, allerede før den er udviklet, og dermed aldrig sådan rigtig kommer i brug, fordi der vil findes bedre alternativer i det private marked, som allerede vil have fået en høj tilslutning.
For at være helt ærlig er det svært at forestille sig, at der kommer en statslig løsning, som vil være mere interessant end løsninger fra Apple, Microsoft, OpenAI osv.
Derfor når vi frem til den konklusion, at selv om vi forstår hensigten bag SF's beslutningsforslag, kan vi ikke støtte det.
I Liberal Alliance tror vi på, at markedet vil være i stand til at løfte opgaven både bedre og hurtigere og mere sikkert, end staten kan.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-02-22:
Tak, og tak for et meget seriøst, synes jeg, indlæg.
Det er klart, at sådan en offentligt tilgængelig open source-model skal kunne bruges lokalt.
Det vil sige, at den selvfølgelig skal trænes videre på Rigshospitalet eller i forsvaret eller i kommunen, og det er rigtigt, at der vil de selvfølgelig skulle afholde udgifterne.
Det er helt klart, ligesom almindelig drift jo ikke er noget, vi normalt kigger på her.
Så kan man jo tilvælge modellen eller lade være; det her er alene for at udvikle den.
Det, jeg synes er det grundlæggende spørgsmål her,
er, om man synes, at det er vigtigt, at vi inden for det offentlige Danmark har noget, der lynhurtigt bliver kritisk infrastruktur, og som vi kan bruge lovligt.
Det handler jo ikke om, hvad du eller jeg i vores private funktioner synes er sjovt at lege med eller lave noget med, f.eks. ChatGPT.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-02-22:
Det var sådan lidt svært at høre spørgsmålet, men jeg tror, spørgeren kommer lidt ind på, at der reelt set skal være nogle produkter og nogle rammer, som man kan bruge forsvarligt og lovligt og ikke som privatperson.
Nu er det jo også præcis det, jeg taler om.
Det er jo noget, vi sagtens kan bruge og har fået at vide kan bruges sikkert og godt.
På samme måde tror jeg også, at det private kan udvikle løsninger, som vi vil kunne bruge i det offentlige, og som vi ser i rigtig mange andre sammenhænge, altså at det ikke behøver at være staten, der står for det.
Derfor er det jo, at jeg egentlig godt kan forstå, at Liberal Alliance står lidt modsat SF i den her sag, altså fordi vi har nogle grundlæggende forskelligheder, i forhold til hvor vi helst ser tingene udvikle sig hen.
Der er vi i Liberal Alliance tilhængere af, at det er markedet, der er det skabende.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-02-22:
Jeg er heller ikke enig i, at der ikke er blevet gjort noget.
Der er blevet gjort rigtig meget, men ikke nok, og jeg er enig i behovet for at se på vores sammenhæng i sundhedsvæsenet.
Jeg ser også frem til, hvad der kommer af anbefalinger fra Sundhedsstrukturkommissionen.
Men som jeg sagde i min tale, er det altså heller ikke kun så dystert, som man nogle gange får indtryk af.
Jeg synes også, det er vigtigt at forklare befolkningen, at man altså ikke skal være bange for at blive syg i Danmark.
Vi har altså et rigtig godt sundhedsvæsen, uagtet hvad der fylder, for det er primært de dårlige historier, der fylder i medierne.
Men når jeg synes, det her spørgsmål er vigtigt, er det, fordi det har været noget, der har fyldt.
Det er vokset over de seneste par årtier, men cirka det seneste år er det noget, der virkelig er kommet på radaren som værende noget, som sundhedsfaglige personer, Lægeforeningen og andre er bekymret for, fordi vi ikke ved, hvad konsekvensen er.
Der er rigtig mange, der har fået de her forsikringer via deres arbejdsgiver, og det er jo fint, men hvad betyder det?
Det ved vi ikke.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-22:
Jeg tror ikke, der er nogen, der har foreslået decideret at forbyde sundhedsforsikringer.
Det burde være den sundhedsforsikring, alle danskere havde.
Det er bare ikke der, vi er lige nu.
En af de grupper, som bliver rigtig hårdt ramt af det her – og det er også derfor, Dansk Folkepartis position undrer mig lidt – er danske folkepensionister.
Det er dem, som kommer bagud i køen, for det er dem, som ikke har adgang til de her sundhedsforsikringer, fordi de typisk er knyttet til en forsikring.
Det er det, der sker lige nu.
Hvordan kan Dansk Folkeparti støtte det?
Mette Thiesen (DF), 2024-02-22:
Jeg forklarer altid gerne Enhedslisten, hvorfor Dansk Folkeparti står, hvor vi gør.
I vores sundhedsudspil, som vi som sagt præsenterede noget af her i sommer, taler vi jo netop om det her med, at pengene skal følge den enkelte; det var netop for at gøre op med det her om et A og B-hold og for netop at udnytte den kapacitet, som er i det private i langt, langt højere grad, end det sker.
Vi vil gerne kigge på, både hvad det koster, og hvordan man i langt højere grad udnytter den kapacitet, der også er i det private, for netop at sikre, at man i langt højere grad kan komme til de her forskellige steder.
Men med den måde, som det ligger i det her forslag på, er det jo, som om det er det private og sundhedsforsikringer, der er det onde – og det mener vi sådan set ikke det er.
Jeg kan sådan set godt forstå, at man tegner en sundhedsforsikring, men jeg er fuldstændig enig med Enhedslistens hr. Pelle Dragsted om, at vi skal sikre et sundhedsvæsen i verdensklasse, for det har vi jo desværre ikke på nuværende tidspunkt.
Vi mener bare ikke, at det er den rigtige vej at gå at sige, at folk så ikke skal have en privat sundhedsforsikring.
Vi mener netop, at vi skal sikre, at vi ikke skaber et A- og et B-hold, som der er i dag, men at man kan tage pengene med i langt højere grad, end man kan i dag.
Maria Durhuus (S), 2024-02-22:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Jeg er lidt optaget af, hvad vi skal gøre fremadrettet, hvis nu vi tænkte os ind i, at vi skulle have lavet mange analyser.
Det er jo ikke, fordi vi i de sidste 20 år ikke har hørt fra medarbejderne, der stod derude, at vi var på kollisionskurs, at skuden i sundhedssektoren var ved at synke, og herinde er der jo ikke handlet ret mange steder, andet end at der er blevet lavet nye analyser og der er blevet lavet nye ting.
Nu får vi en Sundhedsstrukturkommission, som ligesom prøver at afdække det hele.
Så er ordføreren indstillet på, at der også kan komme nogle konsekvenser af få lavet en strukturkommission, dvs. noget, vi skal ud og gøre bedre derude, og hvor det er os, der skal handle herfra, uden at vi kan sikre en analyse og snakke om, hvad det har af betydning – altså at vi bliver nødt til at handle nu?
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-22:
Når det gælder vores speciallæger, kan man jo allerede tage pengene med, for det med praktiserende læger og praktiserende speciallæger er jo sådan set en privat del af vores sundhedsforsikring.
Det har vi intet imod i Enhedslisten, for det har fungeret i mange år, og det fungerer stadig væk.
Men lige nu har vi bare den udfordring, at på grund af fremvæksten af private sundhedsforsikringer er der ikke længere lige adgang, selv om pengene følger med, fordi der er nogen, der, om jeg så må sige, har nogle flere penge med, og de får lov at springe over i køen, sådan at det ikke er dem med det største behov, men dem med flest penge, hvis man nu skal skære det ind til benet, som kommer først til speciallægen.
Det undrer mig bare, at det er Dansk Folkepartis linje, at det skal vi ligesom acceptere.
Historisk synes jeg bare, at Dansk Folkeparti har placeret sig et mere socialt sted, om man så må sige.
Mette Thiesen (DF), 2024-02-22:
Vi er blå bloks bløde hjerte, og det er vi sådan set stadig væk.
Det, jeg ikke anerkender ved præmissen for det her beslutningsforslag, er sådan set ganske enkelt, nemlig at det skulle være noget dårligt eller noget ondt, at man har en sundhedsforsikring, eller at man har nogle private tilbud på det område.
Det mener vi sådan set ikke i Dansk Folkeparti, for vi er et borgerligt parti.
Men vi vil gerne kigge på og undersøge, hvordan vi gør det endnu bedre.
Jeg synes bare, at præmissen i det her beslutningsforslag helt grundlæggende er, at man nærmest synes, at private sundhedsforsikringer og private tilbud generelt er dårlige.
Louise Brown (LA), 2024-02-22:
Jeg har lige et spørgsmål til nogle formuleringer i selve forslaget.
Der står, at »det private dræner det offentlige for vigtige personalegrupper«.
Kunne ordføreren uddybe, hvilke personalegrupper det drejer sig om, og hvad forstås der ved det private?
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-22:
Altså, et konkret problem, vi har lige nu, er jo, at f.eks. rigtig mange børnepsykiatere har forladt den offentlige psykiatri.
Det er jo en af hovedårsagerne til, at der er meget lange ventelister bl.a. på diagnosticering.
Vi kan også se – jeg kan ikke huske tallene; jeg har dem et eller andet sted her – at hvis man spørger dem, der stadig væk er i det offentlige, er der en meget stor del, der overvejer at forlade det.
Og det er ikke, fordi de synes som princip, at det er dejligt arbejde i det private, men fordi forholdene i den offentlige psykiatri er blevet så dårlige.
Det er uanset, om det drejer sig om medarbejdere, om sikkerhed omkring arbejdet og mange andre ting.
Så det er jo et dræn, der sker, og som har konsekvenser for mennesker.
Et andet område, hvor det sker, er i forbindelse med kirurgi og andre ting, hvor læger forsvinder over i private hospitaler og dermed ikke kan foretage de mere komplicerede operationer i det offentlige.
Louise Brown (LA), 2024-02-22:
Tak for det.
Det er bare et faktum, at Dansk Sygeplejeråd har lavet en rapport, der viser, at det rent faktisk kun er 6 pct. af de danske sygeplejersker, der er ansat i det private, og kigger man på afgangen af offentligt ansatte sygeplejersker over til privathospitalerne, er der tale om virkelig få – tallet er på nogle og fyrre eller noget i den stil.
Der er ikke særlig mange sygeplejersker, der f.eks. forsvinder ud på det private hospitaler.
En anden ting er, at det er rigtigt, at der er udfordringer i psykiatrien, men igen synes jeg hellere, vi skal kigge på, hvad årsagen til de her udfordringer er, altså hvad det er, der gør, at der er personalegrupper, der ikke har lyst til at arbejde i det offentlige.
Det er jo det, der er det interessante her, for der er åbenbart nogle strukturer, som ikke er særlig gode.
En anden ting ...
Stinus Lindgreen (RV), 2024-02-22:
For os er det helt afgørende, at vi har fri og lige adgang til sundhedsvæsenet i Danmark, og at dem, der kommer til først, er dem, der har det største behov.
Jeg har også hørt de historier, som ordføreren henviser til her, men hvor udbredt det reelt er, savner jeg simpelt hen data på.
Man kan selvfølgelig sige, at hver enkelt sag er en sag for meget, men vi er nødt til at få et indblik i, hvad det er, der driver det her, og jeg synes, at hr. Per Larsen før kom ind på, at det her er ret komplekst.
Det handler også om overenskomster, det handler om geografisk fordeling af læger, og det handler om rigtig, rigtig mange ting.
Det handler om behandlingsgarantien, som også er med til at skævvride, og hvor jeg ved, at vi i Radikale Venstre og Enhedslisten er enige om, at vi bør kigge på det her og få lavet en klogere, differentieret behandlingsgaranti.
Der er meget her, vi kan gøre for at komme det her til livs.
Jeg savner, at vi får en dybdegående analyse af de forskellige aspekter.
For jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at det ikke er rimeligt, at dem, der trænger mest, bliver overhalet af dem, som ikke nødvendigvis har det sundhedsfagligt set største behov, men som, bare fordi de kan råbe højest, kan argumentere bedst eller har en forsikring, kommer foran i køen.
Per Larsen (KF), 2024-02-22:
Tak for det, formand, og tak til Enhedslisten og Pelle Dragsted for at sætte fokus på emnet sundhedsforsikring.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi i Det Konservative Folkeparti har en intention om, at vi skal have så stærkt og robust et sundhedsvæsen, at vi kan sikre reel lige og fri adgang for alle borgere i det her land til de sundhedsydelser, der tilbydes, inden for en rimelig tid.
Og så kan jeg sige, at en af årsagerne til, at jeg stillede op til Folketinget, rent faktisk var, at jeg kommer fra et område, hvor der var stor ulighed i sundhed, og det er der stadig væk.
Det handlede jo om, at der var for få praktiserende læger, så der var rent faktisk nogle, der var henvist til nogle klinikker, hvor der ikke var kontinuitet.
Samtidig er jeg også fra et område, hvor der er for få praktiserende speciallæger, hvilket også giver en stor ulighed i sundhed.
Men jeg er lidt uforstående over for, at Enhedslisten på den måde harcelerer over sundhedsforsikringerne.
Det er jo rent faktisk sådan, at befolkningen betaler 6 mia. kr. til sundhed af egen lomme – 6 mia. kr.!
Og jo, det betyder da, at de, som enten betaler selv direkte eller via en sundhedsforsikring eller måske via tilskud fra Sygeforsikringen »danmark«, kommer frem i ventekøen, eller at de får massage, går til kiropraktor eller fysioterapeut eller kommer til hurtigere hos en praktiserende speciallæge eller måske får en hofteoperation hurtigere, end det offentlige hospital kan klare.
Men det betyder jo også, at alle os, der ikke har en sundhedsforsikring, også kommer hurtigere til, når de, der selv betaler, træder ud af ventekøen i det offentlige.
Vi synes også, at det private rent faktisk godt måtte have lov til at vokse lidt, hvis det er sådan, at markedet er for det.
Jeg tænker lidt: Forestiller Enhedslistens ordfører sig, at de 6 mia. kr., som tilflyder sundhedsvæsenet fra selvbetalere, fremadrettet skal finansieres via skatter og afgifter?
Eller hvor skulle de penge ellers komme fra, hvis ikke folk betaler selv?
Afslutningsvis skal jeg sige, at vi ikke kommer til at stemme for Enhedslistens forslag.
Og når vi taler om ulighed, har vi rent faktisk gjort dét igennem mange år, at vi har sikret patientrettigheder, som jo afbøder nogle af de værste konsekvenser af ulighed i sundhed.
For patientrettighederne gør netop, at det ikke er tegnebogen, der bestemmer, om man får mulighed for at komme til behandling, men at man har den ret, som er offentligt finansieret, og det synes jeg jo er et godt princip.
Tak for ordet.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-22:
Problemet er, at ordføreren modsiger sig selv.
Ordføreren starter med at sige, at Det Konservative Folkeparti går ind for fri og lige adgang – lige adgang.
Efterfølgende siger ordføreren, at så er der nogen, der tegner en privat sundhedsforsikring, og derfor kan de springe over i køen til speciallægen.
Det er ikke lige adgang; det er det modsatte af lige adgang.
Det betyder, at det er dem, der har en sundhedsforsikring, fordi de har råd til det eller det er en del af deres overenskomst, som får ulige adgang, mens folkepensionisten, førtidspensionisten og den lavtlønnede ikke får lige adgang.
Det er jo ikke to forskellige køer til ventelisten; det er den samme, når det gælder f.eks. speciallæger.
Så jeg synes, ordføreren skylder danskerne, der ser med, et svar: Går man ind for lige adgang, f.eks. til at blive diagnosticeret eller behandlet hos en speciallæge, eller går man ikke ind for lige adgang?