runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Andersen (KF), 2021-05-20:
Tak for det, og tak til Dansk Folkeparti for forslaget.
Jeg vil da godt, når nu justitsministeren var kæk, starte med at sige, at jeg synes, justitsministeren er en dygtig justitsminister, og jeg kan også godt sige, at det i hvert fald er den dygtigste justitsminister, jeg har samarbejdet med i den tid, jeg har været i Folketinget.
Jeg tror, vi alle sammen har stået heroppe og talt om en utrolig presset kriminalforsorg og de medarbejdere, som er heri.
De gør en kæmpe indsats og er udsat for et stort pres hver eneste dag.
Der skal senere i dette kalenderår forhandles en ny aftale for økonomien i kriminalforsorgen, og det tror jeg egentlig at vi alle sammen glæder os rigtig meget til at komme i gang med.
Jeg håber i hvert fald, at jeg når at være med til det, inden jeg tager hjem til Køge.
Imens vi så glæder os til det, kan vi jo gøre det en lille smule mere trygt at være ansat i kriminalforsorgen.
Nogle af de eksempler, som er nævnt i forslagets tekst, er jo noget, som jeg tænker kan få os alle sammen til at føle ubehag omkring vores system.
Vi skal gøre det bedre, og der har også været adskillige dokumentarserier, som har skildret, hvordan det foregår inde i fængslerne, og det er en utrolig presset tilværelse, vores medarbejdere går rundt i.
Hvis en indsat begår vold, trusler, psykisk vold, smugler våben, stoffer eller lignende ind i et af vores fængsler, skal der udløses en hård straf.
Grunden til, at en kriminel kommer i fængsel, er jo netop, at vi skal stoppe den slags.
Så det skal straffes endnu hårdere, hvis det foregår inde i fængslet.
Jeg kan på vegne af Det Konservative Folkeparti slutte med at sige, at vi støtter forslaget, og at vi selvfølgelig også glæder os til de videre forhandlinger omkring kriminalforsorgen.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-20:
Tak for det.
Med forslaget her ønsker DF, at indsattes kriminalitet under anbringelse i Kriminalforsorgens institutioner altid skal udløse en ny dom, som skal afsones i direkte forlængelse af den dom, den indsatte allerede afsoner eller skal afsone.
Man skal dømmes, og man skal ikke slippe fri.
Jeg kan forstå på justitsministeren, at det sådan set allerede fremgår af lovgivningen i dag, at det er strafbart.
Spørgsmålet er så, om man kommer til at afsone sin dom i direkte forlængelse af den dom, man er i gang med at afsone.
I Nye Borgerlige synes vi, at det ville være et rigtig godt princip at stile mod, altså simpelt hen sige, at det er klart, at der kan være nogle enkelte tilfælde, hvor man når at komme ud, før dommen falder, eller hvor der kan være andet, der gør, at det kan ikke lade sig gøre, men at det ikke skal være sådan, at man kommer ud og er en fri mand, hvis man har begået kriminalitet, så at den her dom lægges i umiddelbar forlængelse, er et godt princip at stile efter.
Vi er så til gengæld også enige i det, som er sagt af flere andre partier, altså at det helst ikke skal være sådan, at to personer, der er kommet op at slås i fængslet, bliver sat foran i køen i forhold til en voldtægtsforbryder, en pædofil eller en drabsmand ved domstolene.
Det plejer at være sådan – det har det været i hvert fald de seneste år – at vi kan finde ud af at prioritere typer af kriminalitet, som skal behandles før andre, og det tror vi sådan set også at man kan med det her.
Men dermed også sagt, at vi stadig mener, at pædofile, voldtægtsforbrydere osv. skal ekspederes hurtigere end eksempelvis forbrydere, der har begået simpel vold.
Tak for ordet.
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
Tak for det.
Som Henrik Ibsen skrev det i sin tid: Den, der står ene, står stærkt.
Det må man jo ligesom henholde sig til som ene medlem for Kristendemokrat erne .
Nå, det gælder forslaget fra Dansk Folkeparti, som vi jo synes på en eller anden måde giver god mening og også på mange måder er logisk, men jeg er stadig væk sådan lidt bange for, at det er os, der skal til at gå ind at planlægge for kriminalforsorgen, hvordan tingene skal udmøntes.
Jeg vil meget gerne afvente, før jeg kan sige, hvor vi står.
Altså, vi kan sådan set godt støtte op om intentionen, men jeg tror, vi ender med ved en afstemning, at vi vil afvise forslaget, både med de argumenter, som justitsministeren kom med, men også fordi vi imødeser de forhandlinger, som der skal være i forhold til kriminalforsorgen, og der må vi se det hele, skal vi sige i et samlet hele.
Derfor afventer vi, men den første melding herfra bliver, at vi afviser forslaget i dets nuværende form.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-20:
Jeg vil også sige tak.
Nu sagde ministeren tak til nogle folketingsmedlemmer, og så vil jeg sige selv tak til ministeren, for jeg oplever sådan set, at justitsministeren er den første justitsminister, jeg har oplevet der har vist en ægte og rigtig, sund, god interesse i at sikre, at den her sag bliver undersøgt så vidt muligt til bunds, og det tror jeg at andre ordførere, der har arbejdet med den her sag, kan skrive under på.
Det har ikke været så godt i forhold til en række andre ministre, men det har været godt, at den nuværende justitsminister har været så kreativ og ordentlig i forhold til det arbejde, og jeg håber ligesom justitsministeren, at vi trænger hundrede procent til bunds i sagen, sådan at de efterladte får vished for, hvad der foregik, og om ikke andet, skylder vi dem, at vi får den vished, og at de får den vished.
Så selv tak, justitsminister.
Søren Søndergaard (EL), 2021-05-20:
Jeg skal egentlig ikke sige særlig meget, for det er jo en bred kreds, der står bag den her forespørgsel.
Der kan være forskellige nuancer.
De vil komme til udtryk i de indlæg, der vil blive holdt.
Og jeg vil også holde et indlæg til sidst, hvor jeg vil lægge mit take ned på det her.
»Folketinget konstaterer, - at branden på »Scandinavian Star« den 7. april 1990, som kostede 159 mennesker livet, var påsat, - at den/de ansvarlige for branden ikke er fundet, og at ansvaret for en mordbrand aldrig forældes, og - at der på trods af de undersøgelser, der har været foretaget i sagen, fortsat er vigtige uafklarede spørgsmål.
Ligeledes hilser Folketinget det velkommen, at erhvervsministeren har taget initiativ til en undersøgelse af de dagældende regler for kontrol med passagerfærger, herunder om myndighederne burde have synet »Skandinavien Star«, inden skibet sejlede fra Frederikshavn i april 1990.
Den manglende opklaring at mordbranden hænger som en tung skygge over de pårørende og retsbevidstheden.
Folketinget udtrykker derfor sin fulde opbakning til opklaringsarbejdet.«
Jeppe Bruus (S), 2021-05-20:
Tak for ordet, tak for forespørgslen, og jeg vil ikke mindst – i lighed med justitsministeren – sige tak til de folketingsmedlemmer, som har fulgt den her sag længe.
Det gør jo et stort indtryk, når man snakker med jer, men også med de pårørende og de netværk osv., som vi har haft lejlighed til at møde i Retsudvalget ved foretræde, høringer osv.
Det gør et stort indtryk.
På det tidspunkt var jeg en lille knægt, men det er en af de ting, jeg kan huske fra min barndom, og det siger desværre lidt om tidsperspektivet – ikke fordi jeg ikke stadig føler mig ung, men jeg er trods alt ikke en lille knægt længere – for den her begivenhed, som selvfølgelig martrer de pårørende, og som på den måde aldrig bliver forældet.
159 mennesker omkom i og omkring branden, og det er klart, at det jo ikke er noget, der på den måde forgår, men hænger som en mørk sky over de efterladte.
Var der tale om forsikringssvindel?
Hvem var ansvarlig for driften af passagerfærgen?
Derfor er det også vigtigt at anerkende, at der fortsat er væsentlige oplysninger, som der er behov for at få undersøgt, og der er uafklarede spørgsmål, hvilket forsinker og også forhindrer en del af den heling af de efterladtes sår på sjælen, hvilket jo også er med til at krænke deres retsfølelse.
Det kan vi ikke være bekendt, og derfor er jeg glad for, at vi jo i fællesskab har sat gang i den her undersøgelse.
Det er vigtigt.
Det er også vigtigt at være ærlig om, at vi gør det i fællesskab, vel vidende at det ikke er sikkert, at det fører noget konkret med sig.
Men forhåbentlig, kan man sige, får det afdækket nogle væsentlige forhold, for det er der behov for.
jeg vil da gerne sige, at fra mit perspektiv, når man kigger tilbage og man lytter til historien, kunne man da godt ønske sig, at håndteringen og opklaringsarbejdet havde været langt, langt bedre.
Derfor er det godt, at vi nu får nye uvildige øjne til at kaste nyt lys over sagen, og at der er blevet nedsat en taskforce, der inden for en rimelig overskuelig tid – selv om halvandet år kan virke som lang tid, men trods alt i et historisk perspektiv er overskuelig – skal give en redegørelse for, om der er grundlag for at iværksætte en egentlig yderligere efterforskning af mordbranden.
Jeg er egentlig også glad for, at der bliver nedsat en følgegruppe i Folketinget, som får adgang til at følge det her, og at der også er et samarbejde med de pårørende.
Jeg har kun været med her på den sidste del af den debat, vi har haft.
Det skulle være mine bemærkninger til forespørgslen.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-05-20:
Tak for det.
Jeg skal sige, at Venstre også kan tilslutte sig den tidligere oplæste vedtagelse.
Katastrofen på »Scandinavian Star« er en af de største, hvis ikke den største skibskatastrofe i nyere historie – 159 mennesker afgik ved døden.
Det var en stor katastrofe, og den fordrer selvfølgelig en tilbundsgående efterforskning.
Jeg skal ikke afgøre, om efterforskningen har været tilbundsgående.
Den har pågået i 30 år, man der har da konstant været tvivl omkring dens effektivitet i nogle forhold.
Det gælder bl.a. forholdene, som nu skal undersøges nærmere, nemlig reder-, ejer- og forsikringsforholdene.
Spørgsmålet er så, om vi kommer helt til bunds i det, men vi kan i hvert fald sige, at så har de, der har været involveret på den ene eller den anden måde forhåbentlig fået vished for, at hver sten har været vendt.
Om det så medfører en opklaring, skal jeg ikke kunne sige.
Er der forhold af betydning for sagen, som ikke har været undersøgt, skal de selvfølgelig undersøges.
Derfor kan vi tilslutte os vedtagelsen og tilslutte os den taskforce – jeg hader det ord, men når ministeren bruger det, skal jeg også bruge det – der er nedsat.
Der er nogle fornuftige mennesker, som skal til bunds i det her.
Så på det grundlag kan vi også tilslutte os vedtagelsen.
Søren Søndergaard (EL), 2021-05-20:
Ved branden omkom 159 mennesker og mindst et ufødt barn.
Der er meget, vi ikke ved om den tragedie, men der er også ting, vi ved med sikkerhed.
Vi ved, at i hvert fald de to første brande var påsat af en eller flere om bord.
Vi ved, at den eller de ansvarlige for brandene ikke er fundet, og at vi derfor står med Skandinaviens største uopklarede mordbrand siden anden verdenskrig.
Vi ved, at skibet var i ualmindelig dårlig stand og aldrig burde have sejlet med passagerer.
Vi ved, at skibet havde sejlet på USA, hvor det også havde været ramt af mystiske brande.
Vi ved, at en del af den oprindelige besætning fulgte med skibet fra USA til Skandinavien.
Vi ved, at skibet blev solgt flere gange kort tid inden branden, og at salgsprisen blev fordoblet sidste gang på 18 minutter.
Det samme gælder forsikringssummen.
Vi ved, at den danske ejer, som havde købt skibet, afleverede kontrollen tilbage til den oprindelige ejer, som også fik udbetalt forsikringssummen.
Vi ved nu officielt takket været justitsministerens berigtigelse til Folketingets Retsudvalg den 12. oktober 2020 og fra andre svar, at der aldrig har været en politimæssig efterforskning af ejer-, reder- og forsikringsforholdene i relation til selve mordbranden, men alene i henhold til lov om skibes sikkerhed til søs, dvs. de elendige sikkerhedsmæssige forhold om bord.
Kort sagt: Vi står med en uopklaret mordbrand med enorme menneskelige konsekvenser, som aldrig har været politimæssigt efterforsket til bunds.
Det er baggrunden for, at en række partier er gået sammen om den her forespørgsel, hvor vi beder regeringen oplyse om en status for opklaringsarbejdet i forbindelse med mordbranden på »Scandinavian Star« og i forlængelse heraf oplyse, hvad regeringen agter at gøre, for at en opklaring kommer nærmere.
Vi ser frem til justitsministerens besvarelse.
Nick Hækkerup (S), 2021-05-20:
Det har jeg ingen kommentarer til.
Samira Nawa (RV), 2021-05-20:
Mange tak.
Venstres ordfører får også sat et par ord på ligestillingen, og hvor vigtigt det er for Venstre.
Jeg hæfter mig ved, at Venstres ordfører også har læst op på Lønkommissionens rapport.
En af de ting, som der også står i den rapport, er jo, at Lønkommissionen finder, at den centrale forhandlingsmodel i den offentlige sektor faktisk gør det ret svært at prioritere særlige lønstigninger til udvalgte faggrupper.
Det må man jo sige er en konklusion, som kalder på politisk handling, såfremt man vitterlig og ægte gerne vil en ligestilling på det her område.
Er ordføreren ikke enig i det?
Hans Andersen (V), 2021-05-20:
Nej, det er jeg ikke enig i.
Jeg synes, at de organisationer, der går sammen i forhandlingsfællesskaber, må drøfte med hinanden, om de står stærkest sammen, eller om de står stærkest hver for sig.
Det mener jeg ikke kræver en politisk vedtagelse her i Folketinget.
Det er jo alene de faglige organisationer, der må finde ud af, om man står stærkest sammen, eller om man på vegne af ens medlemmer og ens medlemmers ønske kan forfølge det bedre, hvis man går alene.
Det mener jeg sådan set ikke skal involvere Folketinget.
Det har jeg har sådan set tiltro til og tror på, at de faglige organisationer er bedst til selv at håndtere.
Ja, jeg ønsker ikke at løbe fra historien.
Det er jo i historiefortællingen.
Det er fakta.
Der er så gået 50 år siden, og talrige overenskomster er indgået.
Og jeg har stor respekt for, at der er blevet kæmpet og der er blevet taget og givet, og det har udviklet sig over tid.
Så nu er det overenskomster, man bliver indplaceret på, og ikke i et tjenestemandshierarki.
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
Udenpå er den fin nok, der står den danske model, og hver gang vi åbner, ligger der jo en politisk indblanding i det alligevel.
Og hver gang man tager en ny dukke op og åbner den, er der endnu en politisk indblanding, for det er os herinde, der bestemmer den samlede lønramme, den samlede offentlig udgift.
Og det er os – ikke hr. Hans Andersen og undertegnede, for det er vi dog ikke gamle nok til – som politikerstand, der har truffet en beslutning om tjenestemandsreformen.
Så hver gang man åbner et lag, når man ind til politisk indblanding.
Det er vel dybest set det, vi står her og diskuterer i dag, nemlig at gøre op med den politiske indblanding – den politiske indblanding, der netop har cementeret det lønefterslæb for kvindedominerede job.
Kan hr. Hans Andersen ikke se den problematik?
Hans Andersen (V), 2021-05-20:
Vi er enige om, at der blev truffet en politisk beslutning i 1969 om en tjenestemandsreform.
Siden da er langt, langt de fleste offentligt ansatte jo gået over på overenskomst.
Der har man, hvad skal man sige, så forhandlet om løn, lønstigninger og ansættelsesvilkår, men det er jo rigtigt, at gennem tiderne har det jo altid været inden for en overordnet økonomisk ramme, og jeg tror sådan set, uanset hvem der har regeringsmagten, at det nok er klogt, at det fortsætter sådan.
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
Jamen det er der jo ikke nogen der benægter.
For vi har det overordnede ansvar for den offentlige økonomi.
Så det er jo ikke det, det drejer sig om.
Det, det drejer sig om, er, om man så er villig til rent faktisk at sende nogle penge efter at få gjort op med nogle strukturer, som der er historisk belæg for at sige skaber en ulighed på arbejdsmarkedet mellem mænd og kvinder.
Hans Andersen (V), 2021-05-20:
Jeg tror så meget på den danske model, at den komités analyse af lønstrukturer, der nu kommer, sådan set kan være et bidrag til at komme dybere ned i problemstillingen og få drøftet det her og bidrage til, at arbejdsmarkedets parter kommer hinanden nærmere, og også at de faglige organisationer hver især får en større tilfredsstillelse i forhold til de løn- og ansættelsesvilkår, de opnår.
Hans Andersen (V), 2021-05-20:
Men derfor er det forslag, der kommer fra Fagbevægelsens Hovedorganisation, fornuftigt, synes jeg – at få kigget ind i hele lønstrukturen på det offentlige arbejdsmarked, og at den analyse – det, der kan foregå der – kan danne baggrund for at tage en drøftelse.
For der er da ikke nogen tvivl om, at vi skal kigge ind i det her, og at vi skal sikre, at vi i langt højere grad bliver bedre til at rekruttere til en lang række fagområder i den offentlige sektor.
Pernille Skipper (EL), 2021-05-20:
Og tak til Radikale Venstres ordfører for en meget klar tale.
Det er jeg rigtig glad for, det er rigtig vigtigt, og jeg er enig.
Men Radikale Venstre bakker i hvert fald op.
Og jeg synes også, at det, der bliver sagt, er vigtigt, nemlig at det så også skal føre til handling bagefter.
Med det tror jeg, det vil være godt lige at få præciseret, at så taler vi om politisk handling herindefra, og så tror jeg også, det vil være rigtig godt at sige ærligt, at det skal der nok nogle penge til.
Så vil Radikale Venstre også være med til, at vi politisk finder nogle penge?
Nu ved vi jo ikke, hvordan anbefalingerne bliver, men vil Radikale Venstre være med til, at vi finder nogle penge, som i hvert fald kan få os et stykke ad vejen med hensyn til at sikre, at vi får rettet op på de fundamentale skævheder, som tjenestemandsreformen skabte i 1969?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-05-20:
Jeg står og undrer mig.
Ordføreren taler om at skabe lige forhold og taler om, at vi har den danske model, der sørger for, at der kommer lige forhold.
Mit billede er, at der kom en lønstruktur skabt i 1969 ud af den her reform.
Man har kæmpet for de sidste 50 år at få rettet op på det, uden at det er lykkedes.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2021-05-20:
Altså, det her med ligestilling og ligeløn osv. er jo lidt interessant, for så vidt jeg er orienteret, for nu lige at tage det sådan ligeud, er det sådan, hvis man er sygeplejerske eller sosu-assistent, at uanset om man er mand eller kvinde i de fag, får man den samme løn.
Der er jo ikke forskel på det.
Det, der er forskel på, er hierarkiet, samtidig med at jeg ved, at der har været en glidning i opgaverne imellem de forskellige faggrupper.
Så kan man have en diskussion om, hvad der er mest værd, men det synes jeg da ikke vi skal diskutere herinde.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-05-20:
Det lyder jo vældig, vældig fint.
Men det lønhierarki mellem de forskellige grupper, der blev etableret i 1969, ligger der stadig væk, så hvis det skal laves om, kan vi så ikke blive enige om, at det kræver handling på det politiske niveau?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2021-05-20:
Nu tør jeg ikke hænge mig nøjagtig i detaljen, men jeg har da i hvert fald et sted set, at det lønhierarki har flyttet sig imellem faggrupperne, at det ikke er det samme, som det var i 1969.
Så kan man måske føle, at man burde få noget mere, men det er jo det, man skal bringe på bordet, når man har forhandlingerne i forbindelse med overenskomsterne.
Hans Andersen (V), 2021-05-20:
Tak for det.
Der er en udfordring med uligeløn mellem kønnene i Danmark, for der er forskel i mænd og kvinders lønindkomst, men udfordringen med uligeløn mellem kønnene er ikke noget, vi bare løser fra den ene dag til den anden, og derfor er Venstre også optaget af spørgsmålet om ligestilling og ligeløn.
Og tak til forslagsstillerne bag borgerforslaget for at være med til at rejse debatten og presse på for at finde løsninger.
Ligelønskommissionen, der blev nedsat i 2008, fandt ligeledes, at der var en forskel mellem mænd og kvinders løn.
Noget af forklaringen kan findes i den kønsopdeling, der er på det danske arbejdsmarked, og jeg hæfter mig også ved, at beskæftigelses- og ligestillingsministeren på et samråd tilbage i marts måned sagde, at ministeren gerne vil diskutere, hvad det er for nogen barrierer, man skal fjerne for at bryde op i det kønsopdelte arbejdsmarked.
Den drøftelse vil Venstre gerne bidrage til, men det er Venstres klare holdning, at lønnen for offentligt ansatte bør fastsættes ved overenskomster og aftaler mellem parterne på det pågældende område.
Som skatteministeren og ordføreren for Socialdemokratiet har nævnt det, har overenskomster og aftaler erstattet lovgivningen vedrørende løn siden 1969.
Aftaler om løn og ansættelsesvilkår har rigtig mange medlemmer af faglige fællesskaber og arbejdsgivere kæmpet for og forhandlet om og stemt igennem lige siden.
Derfor er det ikke den rigtige vej til at løse ligelønsproblematikken at begynde at lovgive om løn og ansættelsesvilkår fra Christiansborg gennem en lønreform, som forslagsstillerne foreslår.
Vi skal værne om den danske model.
Den har gennem tiden vist at kunne håndtere mange svære problemstillinger, og Venstre tror også på, at fagforeninger i fællesskab med arbejdsgiverorganisationer også kan finde løsninger på denne problemstilling.
Fagbevægelsens Hovedorganisation har netop foreslået at nedsætte en lønstrukturkomité, når de aktuelle overenskomstforhandlinger forhåbentlig snart er afsluttet.
Komitéen skal, som vi har forstået det, analysere lønstrukturen på det offentlige arbejdsmarked.
Venstre synes, det er et godt forslag.
Vi tror, at der er behov for i denne debat at få analyseret grundigt, hvordan lønstrukturerne er, således at det kan danne grundlag for en efterfølgende drøftelse, og på baggrund af de ord skal jeg meddele, at Venstre ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Tak til hr. Hans Andersen.
Det er jo helt rigtigt, at den danske model har løst rigtig meget, men vi må jo også bare konstatere, at det her lønefterslæb ikke er blevet løst.
Man kan sige, at problemet er, at den ramme, der blev skabt, for overenskomstforhandlingerne, jo er skæv, og derfor vil jeg høre, om Venstre ikke synes, det giver mening at sige: Det er rigtigt, at vi skal værne om den danske model, og de skal selv finde ud af det parterne imellem, men vi skal jo skabe nogle lige rammer, og inden for de lige rammer skal vi selvfølgelig respektere den danske model, og de skal selv finde ud af det.
Men der er jo en direkte skævvridning i den ramme, som udgør fundamentet for de forhandlinger; det er jo der, problemet ligger.
Hans Andersen (V), 2021-05-20:
Jeg er uenig med ordføreren i, at vi fra Folketingets side skal begynde at træffe beslutninger om løn og ansættelsesvilkår.
Jeg lytter mig til, at jeg også er uenig med ordføreren i, hvor stærk troen er på den danske model.
I Venstre tror vi faktisk, at den danske model også kan løse denne udfordring og denne problemstilling, og det kan jeg lytte mig til at ordføreren ikke tror på.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Jeg kan jo bare konstatere, at det ikke er blevet løst endnu, og så kan man jo sige, at jeg også udfordrer præmissen om, at hvis man laver et politisk indgreb, fordi der er en grundlæggende skævvridning, en grundlæggende urimelighed, så er det et opgør med den danske model.
Jeg gav jo eksemplet tidligere, hvor det faktisk var en borgerlig regering, som lavede et politisk indgreb omkring arbejdsmarkedspensionerne, og det vil ordføreren da vel ikke betegne som et opgør med den danske model.
Det var en borgerlig regering.
Hans Andersen (V), 2021-05-20:
Nej, for jeg er faktisk ikke enig i, at der blev lavet et indgreb.
Så vi er sådan set ikke enige om historiefortællingen.
Der tror jeg bare, at vi er nødt til at holde fast i, at den danske model altså er – i hvert fald efter Venstres opfattelse – den bedste model til at håndtere løn og ansættelsesvilkår, både på det private og på det offentlige arbejdsmarked.
Så jeg synes, det er et godt forslag, der er kommet, om i dybden at få analyseret hele den her lønstruktur, der er på det offentlige arbejdsmarked.
Pernille Skipper (EL), 2021-05-20:
Tak for det.
Og tak for igen at anerkende den barriere for ligeløn, der er med det kønsopdelte arbejdsmarked.
Det er sådan en go to-sætning, der har været hos rigtig, rigtig mange ligestillingsministre, at vi bare ligesom skal have nogle flere kvinder til at blive tømrere og nogle flere mænd til at blive pædagoger, så skal det nok fikse det.
Tror Venstres ordfører, at den lavere løn, man får i rigtig mange af de kvindedominerede fag, kunne gøre det bare lidt sværere at tiltrække flere mænd til et job som f.eks. sygeplejerske, ernæringsassistent, sosu, pædagog?