runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-17:
Tak til SF's ordfører.
Jeg havde ikke tænkt mig at tage ordet.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi i Frie Grønne forsøger at presse støttepartierne til at sige, at vi skal have et opgør.
Så den del vil jeg ikke spørge til eller kommentere på nu.
Jeg blev bare fristet, da jeg hørte fru Rosa Lund og hr. Carl Valentin snakke om, at man skulle have en dialog om, hvad man kunne gøre over for regeringen, til lige at kommentere det og sige, at Frie Grønne har et par råd, så hvis I har brug for dem, så kommer vi også meget gerne.
Rosa Lund (EL), 2021-12-17:
Tak for det.
Og tak til hr. Carl Valentin for en god tale, synes jeg, og for et generelt godt samarbejde på det her område.
Jeg vil egentlig bare spørge hr. Carl Valentin, hvad han tænker der er næste skridt, for han har jo fuldstændig ret i, at det er det evige dilemma – det tror jeg hr. Carl Valentin selv kaldte det – på udlændingeområdet.
Jeg går da selv og tænker over, og det tænker vi meget over i Enhedslisten, hvad de næste skridt er.
Så jeg vil egentlig høre, hvad hr. Carl Valentin tænker nu, og også invitere til en fremtidig dialog om det.
Carl Valentin (SF), 2021-12-17:
Det her er ekstremt vigtigt for Socialistisk Folkeparti, og det har vi også understreget gentagne gange over for regeringen, og vi har også gjort det i kor med Radikale Venstre og Enhedslisten, og jeg er glad for, at Kristendemokraterne også er med på det.
Det betyder ikke, at vi foreslår, at man skal vælte regeringen i morgen, for jeg kan ikke se, at det løser problematikken.
Altså, det vil udløse et valg, og så får vi måske en borgerlig regering, og vurderet på de ting, der bliver sagt herinde fra, er det jo nok ikke ligefrem, fordi det vil frede syrerne.
Så vi må bruge den magt, vi har, og indkalde til samråd, bruge forskellige parlamentariske instrumenter og presse på – det er det, vi gør.
Jeg bestræber mig ofte på sådan at svare direkte og meget klart her fra talerstolen, fordi jeg synes, det er en vigtig værdi.
Så jeg vil gerne drøfte det med Rosa Lund, men jeg tror, vi skal gøre det uden for salen, altså med hensyn til hvordan vi bedst får rykket ministeren.
Jens Rohde (KD), 2021-12-17:
Jeg vil også godt sige tak for en fremragende tale.
Og man kan mærke, at den kommer fra hjertet – det synes jeg også er godt.
Jeg ved godt, at det kommer til at lyde lidt polemisk, når jeg nu stiller spørgsmålet, men det er faktisk ikke tænkt sådan, og jeg ved ikke, hvordan jeg skal formulere det, så det ikke kommer til at virke som et eller andet modspil.
Men det naturlige spørgsmål er jo, hr. Carl Valentin: Hvor længe vil man som støtteparti finde sig i, at regeringen foretager sig noget, som gør hr. Carl Valentin så trist?
Jeg vil meget gerne anerkende, at det bedste også kan blive det godes værste fjende, for så får man ingenting.
Vi kender jo alle sammen den her problematik.
Men ikke desto mindre må der jo være et eller andet – hvis man bliver så trist – hvor man så ad andre veje kan gøre livet meget, meget besværligt for regeringen, hvis ikke den lytter til støttepartierne.
For den diskussion kommer vi andre jo også til at skulle tage på den anden side på et tidspunkt – forhåbentlig.
Carl Valentin (SF), 2021-12-17:
Jeg ved ikke, om jeg synes, at vi finder os i det.
For jeg synes, at vi protesterer meget højlydt, og at vi presser regeringen på det her punkt.
Og det betyder jo, at der er et massivt flertal, som modarbejder det, der er SF's politik på det her område, og derfor kæmper vi dag og nat for at få indrømmelser, og vi har fået nogle af dem, som betyder noget for os på udlændingeområdet.
Vi har fået droppet øen Lindholm som udrejsecenter.
Vi har fået børnene ud af Sjælsmark.
Altså, vi har fået nogle indrømmelser på udlændingeområdet, men vi kæmper videre for at få flere, og vi håber virkelig, at regeringen lytter, for jeg tror, at der kommer en dag, hvor situationen igen kan blive så ustabil i Syrien, at man kommer til at fortryde den tilgang, som man har haft her.
Mai Mercado (KF), 2021-12-21:
Vi havde en fremragende debat i sidste uge her i Folketingssalen, og SF var enige i det her forslag – enige i, at nu skulle der sættes handling bag ordene, enige i, at nu ville man stemme for, efter at politisk leder, fru Pia Olsen Dyhr, i sin landsrådstale havde tilkendegivet, at nu ville man ikke acceptere voldsmandens veto.
Hvad skete der så?
Der skete det, at Socialdemokraterne lige havde fat i kraven på SF'erne og sagde, at det gik søreme ikke, fordi der nu i stedet skulle laves en forhandling.
Men jeg minder bare lige om, at selv samme statsminister jo lovede en forhandling om præcis det her tilbage i en spørgetime i april.
Så nu spørger jeg bare lige SF: Hvorfor tror man på, at den her kamel, som kommer oven i bunken af kameler, der så skal sluges, gør, at der nu kommer forhandlinger, at der nu sker noget, som vil sikre, at man rent faktisk gør op med voldsmandens veto, og at man stiller lærerne derude bedre, så de ikke er bange for at undervise i Muhammedkrisen?
SF stod i sidste uge og sagde klokkeklart, at nu ville man bakke lærerne op og nu ville man stemme for det her politiske forslag, som jo har været mere end et år undervejs, og som jo første gang blev rejst som en debat, da Samuel Paty blev halshugget på åben gade i Frankrig.
Men nu vil man så gerne vente endnu en gang, fordi man er regeringens dikkende lammehale.
Så de eneste, det er synd for, er lærerne, og det eneste, SF burde gøre, var egentlig at sikre, at man stod ved sit ord, og at man rent faktisk gjort det, man lovede i sidste uge i Folketingssalen.
Karsten Hønge (SF), 2021-12-21:
Vi står fuldstændig ved vores ord.
Min tale i dag er et totalt koncentrat af, hvad vi står for.
Vi vil stå bag de modige lærere.
Vi vil sørge for, at det bliver obligatorisk at undervise i Muhammedkrisen.
Det skal være obligatorisk; om man vil bruge tegningerne eller ej, er en valgmulighed.
Men hvorfor dog gå i så små sko, fru Mai Mercado, og gå op i, hvorvidt vi får et par måneder ekstra, hvis gevinsten vel at mærke er, at vi har et langt større flertal bag lærerne derude, så det ikke bliver en selvstændig diskussion på lærerværelserne over for forældregrupperne, og hvor det kun var med et meget snævert flertal i Folketinget?
Vi giver det en chance og laver en aftale med regeringen.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-21:
Det er noget af en robåd, hr. Karsten Hønge har sat sig op i.
For der bliver godt nok padlet bagud i forhold til den debat, vi havde i Folketingssalen for 2 uger siden – og hvor er det trist.
Jeg stod faktisk og roste SF og hr. Karsten Hønge til den debat, og jeg må sige, at alle de ord kan jeg jo så tage i mig igen.
For nu sker der præcis det samme, som der skete sidste år.
På cirka samme tidspunkt havde vi et samråd om den samme sag, og der lød der også bulder og brag fra SF – og så faldt man alligevel helt ned.
Så havde vi en forespørgselsdebat tilbage i foråret, hvor der jo lå et udkast til en vedtagelsestekst, som lige præcis sikrede den handling, der skulle til, så vi kan beskytte skolelærerne.
Også dér faldt SF så helt ned, og jeg ved ikke, hvad det er en for en hammer, hr. Karsten Hønge taler om.
Men den er i hvert fald lavet af gummi.
Den 11. maj foreslog statsministeren så, at der blev indkaldt til forhandlinger.
Dem har vi stadig væk ikke set, og nu er SF så faldet fra igen.
Det synes jeg er ærgerligt, og de eneste, der taber, er skolelærerne.
Karsten Hønge (SF), 2021-12-21:
Det er simpelt hen noget fundamentalt sludder, vil jeg sige til fru Ellen Trane Nørby.
Jeg ved da godt, at socialdemokrater tit kan være nogle, der har lim på stolene, så de er svære at flytte, ikke?
Men vi har her fået en klar tilkendegivelse fra regeringen om, at vi kan lave en aftale om det her spørgsmål.
Jeg er ikke i stand til at forstå et eneste argument for, hvorfor man ikke skulle undervise i noget af det mest skelsættende i dansk udenrigspolitisk historie de sidste 70 år.
Lærerne skal hverken stå og diskutere med kollegerne eller med ledelsen eller måske med en genstridig forældregruppe, for vi vedtager herindefra, at det skal være obligatorisk.
Og der er det da en kæmpe fordel, at de modige lærere, som vi taler om her, har et bredt flertal i Folketinget bag sig i stedet for et snævert flertal.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-21:
Det ville da være dejligt for de lærere, og en start på det kunne jo have været, at SF stod ved deres ord.
Nu citerer jeg fra Folketingstidende den 11. maj, hvor statsministeren udtalte: »Ja, det vil jeg gerne tage initiativ til, og jeg synes, vi skal se på det hele vejen rundt«.
Det var et svar på et spørgsmål om at indkalde til forhandlinger.
Det var den 11. maj.
Siden da er der jo ikke blev indkaldt til nogen forhandlinger, selv om der har været utallige chancer.
Derfor må man jo sige, at forudsætningen for, at der kunne laves et bredt flertal bag det her, jo var, at SF havde modet til at stå sammen om at beskytte lærerne i stedet for bare at padle tilbage, hver gang den her sag kommer op og det gælder og der skal stemmes her i Folketingssalen.
Karsten Hønge (SF), 2021-12-21:
Men rolig nu, højrefløj, for nu har vi jo SF med i sagen, og vi skal nok sørge for at få det her landet.
Men vi synes da, at hvad skulle 2 måneder fra eller til dog betyde, hvis gevinsten er så stor, at et klart flertal i Folketinget vil manifestere, at de står bag de modige lære; altså 2 måneder for at få den gevinst?
Jeg forstår på fru Mai Mercado, at Socialdemokraterne har snydt jer.
Det er da ikke pænt gjort; man må ikke sådan gå rundt og snyde hinanden herinde.
Men rolig nu, nu er SF med på holdet, og vi skal nok få snor i Socialdemokraterne.
Vi har en aftale om, at de indkalder til forhandlinger straks i det nye år, og som sagt er det betydelig mere perspektivrigt, at vi får en aftale, der omfatter det altovervejende flertal i Folketinget frem for en snæver afgørelse om noget, der er så følsomt ude på skolerne.
Så hvis Socialdemokraterne har snydt jer, må det blive en opgave mellem jer og ikke for SF.
Vi skal nok sørge for, at den kommer i land, og hvis det ikke lykkes, som jeg sagde, og Socialdemokraterne mod forventning ikke skulle leve op til det, de har lovet, så står vi klar med hammeren og et beslutningsforslag med det samme indhold som det, vi diskuterede i sidste uge.
Mattias Tesfaye (S), 2021-12-21:
Det har ikke noget at gøre med, om man er grundig eller ikke grundig.
Det har noget at gøre med, hvordan meddelelsen af statsborgerskab er organiseret, og hvis man ønsker en model, hvor alle sager skal behandles individuelt, så skal man jo bare være åben omkring det, og så skal man ikke indgå sådan en indfødsretsaftale som den, vi har indgået.
Så skal man bare sige: Vi kan ikke stemme ja til lovforslaget, medmindre der har været en individuel sagsbehandling, for vi ønsker at se alle sagerne enkeltvis i Indfødsretsudvalget.
Det er en fuldstændig ærlig sag; det er bare en totalt anderledes model end den, vi har i dag.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-21:
Det kan meget vel være, at ministeren mener, at det konservative medlem af Indfødsretsudvalget er for grundig, og at han arbejder på en anden måde, end man har gjort tidligere, men ministeren skal ikke jo lægge den slags kvalitetsvurderinger ned over, hvordan Folketinget vil lave sit arbejde.
Når Folketinget beder om at få information, skal ministeren aflevere den.
Ministeren skal bare aflevere den.
Susan Kronborg (RV), 2021-12-21:
Mange tak.
Jeg kan forstå på hr. Hans Kristian Skibby, at han synes, at det er rigtig, rigtig fint og i sin orden, at der sidder en samling af søde og rare kolleger til hr. Hans Kristian Skibby, mig inklusive, i det udvalg og siger ja og nej til forskellige ansøgere.
Og hr. Hans Kristian Skibby er egentlig ikke bekymret for, hvad der foregår i udvalget, og han synes egentlig også, at det er rigtig, rigtig fint, at vi lægger vægt på helt tilfældige kriterier.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-12-21:
Jeg forstår ganske enkelt ikke logikken, vil jeg sige til hr. Karsten Hønge.
Hvis SF nu holdt fast i at støtte beslutningsforslaget, var der jo et flertal, og fordi der så er et flertal, skal regeringen jo gøre noget.
SF gør så det modsatte.
Man løber fra det, man egentlig har sagt i salen, fordi man nu tror på, at regeringen meget bedre kan gøre det.
Kan hr. Karsten Hønge ikke godt forklare mig, hvad logikken er?
Jeg har simpelt hen brug for oplysning, jeg er helt fortabt – hjælp mig!
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-21:
Og tak for en veloplagt tale og en god forberedelse.
Jeg tager bare lige ordet, fordi fru Marie Krarup fik det til at lyde, som om det kun er De Radikale og Frie Grønne, der går ind for en lov om mere objektive krav.
Jeg vil lige sige, at det gør vi i sandhed også i Alternativet.
Og nu tør jeg ikke udtale mig for Enhedslisten, men sidste gang jeg spurgte dem, lød det da, som om de også gik ind for det.
Så det var bare min kommentar.
Susan Kronborg (RV), 2021-12-21:
Mange tak, hr. Torsten Gejl.
Det er jeg jo bare rigtig, rigtig glad for at høre – at man også i Alternativet rigtig, rigtig gerne vil have en lovregulering, sådan at der kan komme objektive kriterier, og at man ikke forlader sig på, at politikere simpelt hen bare lægger vægt på, at nogle hedder Kurt eller Karen eller er muslimer eller ikkemuslimer, og hvad vi ellers kan finde på.
Og jeg tror også, at regeringen, selv om de ikke vil indrømme det, er rigtig glade for deres objektive kriterier, selv om det er i en aftale.
Marcus Knuth (KF), 2021-12-21:
Helt ærligt, minister, vi har indgået en aftale, hvor der ordret står: Tildeling af dansk statsborgerskab er ikke en ret.
Og så står ministeren og siger, at vi Konservative er helt skævt på den, når det er sådan, at vi synes, at Indfødsretsudvalget også skal have indflydelse på, hvem der får dansk statsborgerskab.
For selvfølgelig er det da relevant for Folketinget at vide, om der er nogen, der har været til fare for landets sikkerhed, selvfølgelig er det da relevant for Folketinget at vide, om der er nogen, der har begået 5, 10, 15 lovbrud på et niveau lige under fængselsdomme og dermed godt kan få dansk statsborgerskab.
Selvfølgelig er det da relevant for Folketinget at vide, inden vi trykker på den grønne knap.
Vi kan godt gøre, som ministeren siger, nemlig at afskaffe Indfødsretsudvalget og så bare gøre det til en administrativ proces.
Hvis man lever op til cirkulæret, er cirkulæret nødt til at blive ændret til en lov, og hvis man lever op til den, har man ret til dansk statsborgerskab.
Men jo, så vil hr. Sikandar Siddique og fru Susan Kronborg juble, men er det virkelig den retning, ministeren vil gå, så det ikke længere er Folketinget, der lovgiver, men det bare lige pludselig bliver en ret?
For så er den aftale, ministeren er gået med til, i hvert fald noget, som ministeren ikke skulle have været gået med til.
Mattias Tesfaye (S), 2021-12-21:
Men det er ikke en ret at få statsborgerskab.
Det er en direkte følge af § 44 i grundloven.
Det er ikke en ret.
Man kan ikke støtte ret på de betingelser, der står i cirkulæret.
For ligegyldigt hvad byretten siger, er det her i Folketingssalen, at den beslutning bliver truffet.
Det giver jeg hr. Marcus Knuth fuldstændig ret i.
Men netop fordi det ikke er en ret, forhandler vi jo en politisk aftale, der bliver udmøntet i et cirkulære.
Det er en politisk tilkendegivelse fra et flertal i Folketinget om, at hvis du lever op til de her betingelser, kan du forvente at få dansk statsborgerskab, og det er den politiske tilkendegivelse, Det Konservative Folkeparti nu løber fra.
Det synes jeg er parlamentarisk uholdbart, og det er politisk uholdbart, for hvad er det så for en måde, vi ønsker at tildele statsborgerskab på i fremtiden, hvis der oven på de almindelige objektive betingelser også skal træffes en politisk vurdering i Folketingets Indfødsretsudvalg og man bagefter kan sige: Hov, her er en person, som godt nok lever op til alle betingelserne, men vi har hørt, at han er en skidt karl, og derfor piller vi ham af.
Det synes jeg er uholdbart politisk.
Der er ikke noget juridisk til hinder for, at De Konservative kan forfølge det standpunkt, men politisk synes jeg det er uholdbart.
Marcus Knuth (KF), 2021-12-21:
Det er jo netop derfor, grundloven er udmøntet, som den er, altså at vi netop har muligheden for her i Folketinget at sige, at ham der er en skidt karl, ham ønsker vi ikke at tildele statsborgerskab.
Virkeligheden er, at den debat, vi ønsker, og de afstemninger, vi ønsker at have i Indfødsretsudvalget, kunne vi med rette tage her i Folketingssalen.
Men vi ønsker ikke, uagtet om det er Kurt fra Hamborg eller Muhammed fra Somalia, at have en debat i offentlighed her om, hvor meget gæld han har, hvor meget kriminalitet han har begået.
Den debat ønsker vi at kunne have i Indfødsretsudvalget, men det kan vi jo ikke, når ministeren nægter at oversende så meget som en eneste sag, og så er det, ministeren tvinger Folketinget til at lovgive i blinde, og det er det, vi er så meget imod.
Mai Mercado (KF), 2021-12-21:
Jeg trækker lige vejret dybt en gang.
Konservative er jo fuldstændig der, hvor vi hele tiden har været, og det her er en sag, som både har kaldt på samråd og også forespørgselsdebatter.
Jeg minder bare lige om, at ordet minister betyder tjener eller undergiven, og det er vel ikke for meget forlangt, at når man stiller en række spørgsmål og gerne vil indhente ekstra informationer, så får man de ekstra informationer.
Så jeg må bare spørge, hvorfor ministeren ikke ønsker at udlevere de informationer, der bliver efterspurgt i Indfødsretsudvalget.
Mattias Tesfaye (S), 2021-12-21:
Alle spørgsmål bliver selvfølgelig besvaret, men det er ikke sikkert, at svaret er det, man ønsker.
Hvis man f.eks. ønsker at vide, om en person har en gældspost til det offentlige, der ikke har været relevant for behandlingen af, hvorvidt personen skal på det her lovforslag, så er det jo ikke sådan, at vi skriver til folk igen og spørger: Skylder du i øvrigt nogle ekstra penge til det offentlige, hvad der ikke er relevant for, hvorvidt du lever op til de objektive betingelser, men er relevant for at svare på et udvalgsspørgsmål fra Folketinget?
Det synes jeg er udtryk for helt almindelig rimelighed og ordentlighed.
Det betyder også, at når f.eks. Det Konservative Folkeparti har bedt om, at hundredvis, hvis ikke tusindvis af sager fra alle ansøgere uden for EU skal oversendes til Folketingets Indfødsretsudvalg, så man kan sidde med alle sagerne og sige »nej, duer ikke« eller »ja, duer godt«, så har jeg sagt: Nej, det ligger ikke i forlængelse af den politiske aftale, der er indgået.
Mai Mercado (KF), 2021-12-21:
Til det må jeg bare sige, at det jo er en helt ny praksis og en helt ny måde at arbejde på.
For mig bekendt har tidligere ministre svaret, når de har fået spørgsmål, og derfor virker det helt mærkværdigt, at man har en indfødsretsaftale, men når man så drøfter de her ansøgninger i udvalget og stiller ekstra spørgsmål, så kan man ikke engang få svar på dem.
Så jeg vil bare sige, at det i hvert fald gør, at Konservative stemmer gult til det her, fordi vi ikke er overbeviste om, at alle dem, som er på det her lovforslag, sådan set fortjener at få det statsborgerskab.
Mattias Tesfaye (S), 2021-12-21:
Der er ikke spørgsmål, der er besvaret af tidligere ministre, som jeg ikke vil besvare.
Men der stilles nogle nye typer af spørgsmål, der giver anledning til nogle mere principielle overvejelser over, hvordan vi tildeler statsborgerskab.
Men når vi har lavet en politisk aftale, der f.eks. siger, at hvis du har fået en bødesstraf i byretten og du udstår en karensperiode, så kan du bagefter komme på lovforslaget om meddelelse af indfødsret, så synes jeg, det er uholdbart, hvis der er ét parti, der er med i den aftale, som siger, at det er meget muligt, at vi har aftalt det, men at de stadig væk ønsker ikke alene at få at vide, om de personer har begået den lovovertrædelse – for de oplysninger er sendt over – men også bagefter at pille dem af lovforslaget.
Det synes jeg er forkert.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-21:
Det er meget overraskende, at ministeren simpelt hen nægter at sende de sager, som medlemmer af Indfødsretsudvalget beder om at få oversendt.
Det er jo Indfødsretsudvalget, som behandler ansøgningerne om statsborgerskab, og når de beder om at få oversendt detaljerne i de sager, som de skal behandle, så kan de simpelt hen ikke få dem.
Jeg bliver simpelt hen nødt til at spørge: Hvad er det for en ret, ministeren mener at have til at nægte folketingsmedlemmer den information, som de skal bruge til deres lovgivning?
Altså, hvilken bestemmelse støtter ministeren sig til, når man simpelt hen blankt nægter at udlevere den information, som Folketinget beder om?
Mattias Tesfaye (S), 2021-12-21:
Indfødsretsudvalget har i mange, mange år fungeret på en måde, hvor man har et cirkulære, som betyder, at de mennesker, der lever op til betingelserne, får deres navn på et lovforslag.
Men fordi der ikke kan foretages et skøn på grund af den grundlovsbestemmelse, vi har i § 44, i ministeriet, så skal det skøn foretages et andet sted, og det bliver foretaget i Folketingets Indfødsretsudvalg.
Så det, man foretager sig i udvalget, er at give dispensation fra de objektive betingelser; det er at putte ekstra folk på lovforslaget.
Det, som Det Konservative Folkeparti her forfølger, er, oven på at der er en masse mennesker, der lever op til de objektive betingelser, så vil man nu have en sagsbehandling i Indfødsretsudvalget med henblik på at pille folk af forslaget.
Det er en fuldstændig ny model, som er inden for rammerne af grundloven, men det er en fuldstændig ny model, der kræver en hel omkalfatring af, hvordan indfødsretsområdet er organiseret.
Vi har lavet en udmærket aftale, hvori der står, at hvis man har en bestemt type gæld til det offentlige, kan man ikke blive meddelt statsborgerskab, før man har afviklet den gæld.
Det er et indlysende rigtigt og fornuftigt standpunkt.
Så er der andre typer af gæld eller lave gældsposter, som ikke betyder, at man bliver udelukket fra statsborgerskab.
Det, som hr. Marcus Knuth har spurgt mig om, er, om han kan få oplyst alle gældsposter, som de her personer har.
Og jeg har givet ham et nej, for vi har ikke indhentet de informationer fra de personer, for det er ikke relevant for sagsbehandlingen, og vi har ikke tænkt os at indhente de informationer, fordi det ikke er relevant for at kunne leve op til cirkulæret.
Hvis hr. Marcus Knuth eller Det Konservative Folkeparti mener, at man overhovedet ikke må skylde bare 50 øre til det offentlige, uanset hvilken type gældspost der er tale om, er det jo i forbindelse med aftalen, at det skal aftales.
Det skal jo ikke være en omkamp bagefter, hvor man lægger oven på de objektive betingelser, der er aftalt.
Dan Jørgensen (S), 2021-12-21:
Altså, 70-procentsmålsætningen er i sit udgangspunkt den, vi endte på, fordi det var det, vi var enige om ville være i tråd med Parisaftalen.
Den rapport, jeg refererede til i min tale, fremhæver også, at Danmark med sin målsætning er et af de i hvert fald få lande – jeg tror måske ovenikøbet, at man siger: det eneste – som lever op til Parisaftalen.
Og det er det stadig væk vores vurdering at vi gør.
Nu er det jo ikke sådan, at vi ikke også diskuterede, da vi lavede klimaloven, om det var den tilgang, vi skulle have, men det valgte vi jo altså i fællesskab ikke at ende på.
Vi valgte at ende på det måltal, vi har nu.
Jeg tror, at resten af verdens øjne hviler på Danmark i de her år, fordi vi har truffet en beslutning, som af mange bliver betragtet som ikke bare overordentlig ambitiøs, nogle vil endda måske også betragte den som om ikke umulig så i hvert fald ganske, ganske svær at indfri, uden at det også fører til øget ulighed og til tab af konkurrenceevne osv.
Derfor ligger der et stort ansvar på vores skuldre i forhold til at sikre, at det gør vi så rent faktisk på en god og ordentlig måde.
Mona Juul (KF), 2021-12-21:
Tak for det.
Jeg vil godt spørge, om vi i Folketinget kan få en garanti for, at der bliver lavet en bred aftale om den grønne skattereform på CO 2 -afgiften.