runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katarina Ammitzbøll (KF), 2019-12-12:
Vi sætter egentlig pris på, at vi får en god og faktuel debat om EU's påvirkning af udlændingepolitikken, for der er mange myter, mange holdninger og mange forudindtagede antagelser om EU.
Vi tilhører bestemt et parti, som ser mange flere plusser på EU-siden end minusser, men nu er det ikke et enten-eller om EU, vi skal drøfte her, nu er det i forhold til udlændingepolitikken.
Der er jo ingen tvivl om, at det fylder meget i den danske debat; det fylder rigtig meget i EU.
Det er jo også en af de piller, der er i EU's budget: migration og border management.
Jeg talte med statsministeren i går, inden hun skulle ned til Rådet, og hun sagde netop også, at nogle af de umiddelbart store udfordringer, vi skal se på, er beskyttelsen af vores ydre grænser.
I forhold til hvordan vi skal se fremadrettet på vores migrations- og udlændingepolitik, mener vi faktisk, at det er nyttigt at få en mere faktuel kortlægning og også få afmystificeret flere ting.
Nu bliver der lagt et budget på 5 mio. kr., men hvem ved egentlig, hvad det koster?
Det skal selvfølgelig undersøges nærmere, når vi bliver enige om en eventuel form for redegørelse.
Det skal heller ikke være et tilfældigt universitet.
Men det er meget vigtigt, at vi ikke laver den her enkeltpunktssag og bare går ned og kigger på den, men ser det i en helhed og også med fremadrettede anbefalinger om, hvordan vi skal løse den her udfordring kollektivt og på en human, menneskelig måde.
Det er vi nødt til.
Der bliver jo ikke færre migranter, og vi skal også fremadrettet med hensyn til klimaflygtninge og andre se på, hvad vi gør her.
Der tror jeg, det er meget vigtigt, at vi får en ordentlig og faktuel redegørelse, der bliver skåret til med et klart fokus på, hvad det er, vi vil se på.
Så vi stemmer på den måde for.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-12-12:
Jeg vil bare benytte lejligheden til at takke for, at Det Konservative Folkeparti tilsyneladende er på vej tilbage til i konservatismen.
Der var jo engang, hvor man talte om det hæderkronede parti, der udsprang af Højre som dem, der samledes under parolerne om gud, konge og fædreland.
Det er vi mange der har savnet.
Hvis det her vitterlig er et udtryk for, at partiet nu begynder at tage i hvert fald det sidste begreb, fædrelandet, mere alvorligt, sådan at vi rent faktisk ved, når vi nu er inde i EU-samarbejdet – hvad enten vi måtte være for eller imod det – hvad det betyder, så synes jeg, det tegner utrolig positivt.
Så det er blot – med formandens tilladelse – et lille udtryk for taknemmelighed.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2019-12-12:
Tak for det.
Min farmor kaldte det nu altid moderlandet, men hun var også fra Jylland.
Vi vil bestemt værne om vores fædre-/moderland.
Det gør vi.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-12:
Nu lyder det næsten på hr. Morten Messerschmidt, som om den danske befolkning er uoplyst.
Det mener vi i Alternativet ikke de er.
Vi mener, at danskerne er et oplyst folk, og vi mener, at der er tilstrækkelig viden.
Vi mener, det er afgørende, at vi står fast på, at EU selvfølgelig skal beskytte borgerne mod lovgivning og politikere og regeringer, som vil gå på kompromis med de grundlæggende rettigheder, som vores traktater giver mulighed for, og som i øvrigt også grundloven giver mulighed for.
Alternativet ser ikke det her som et spørgsmål om åbenhed eller ej.
Det – og borgerinddragelse – går vi selvfølgelig meget ind for i Alternativet.
Men for os at se handler det her i virkeligheden om, om man går ind for den politik og de domme, der bliver givet fra EU's side.
Vi har jo for kort tid siden også debatteret, hvorvidt EU's domstolsafgørelser er aktivistiske eller ej.
Så for os at se er det her et spørgsmål om politik.
Alternativet går ind for et stærkere EU, og vi går ind for alle traktaterne og chartrene, for de skal netop beskytte mennesker, borgere, individer, mod indgreb fra staten.
Derfor anerkender vi ikke præmissen, og derfor støtter vi ikke forslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-12-12:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår, hvad det er for en præmis, Alternativet ikke anerkender.
Altså, vi ønsker kortlagt, hvilken betydning EU har for dansk udlændingepolitik.
Som jeg har forstået det, er Alternativet meget optaget af borgerinddragelse og af, at beslutninger træffes så tæt på borgerne som muligt og gerne i så uformelle strukturer som overhovedet muligt.
Men er – spørger jeg lidt åbent her – forudsætningen for, at man kan have en god dialog, og at man kan træffe nogle gode beslutninger, ikke, at man kender det faktuelle indhold?
I dag, som vi har hørt på de tidligere ordførere, bliver folk, der interesserer sig for EU-rettens påvirkning af udlændingepolitikken, jaget rundt fra den ene lærebog til den anden, fra det ene universitet til det andet, fra det ene sted til det andet, sådan fra Herodes til Pilatus.
Ville det ikke være rart, uanset om man abonnerer på det verdensbillede, som hr. Siddique har, eller det, som Dansk Folkeparti har, at vi fik et samlet billede af, hvad EU betyder for dansk udlændingepolitik?
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-12:
Tak for ordet, hr. formand.
Tidligere på året indførte Polen områder, hvor lgbt-mennesker ikke er velkomne.
Det bliver begrundet med, at den polske regering mener, at disse mennesker er en trussel mod den polske identitet, den polske nation og dermed den polske stat.
Lad det lige synke ind et øjeblik.
Det betyder, at der er steder i et af vores nabolande, hvor helt almindelige mennesker ikke længere har ret til at være.
Det er blot et af de tilfælde, hvor vi ser et EU-land som Polen gå imod EU's grundlæggende rettigheder.
Derfor er det vigtigt, at EU-institutionerne har mulighed for at gribe ind, når et medlemsland ikke overholder den fælles lovgivning.
EU's grundlæggende rettigheder, chartre, traktater og diverse lovgivningstekster skal også beskytte mennesker mod regeringer, der ønsker at undertrykke dem.
Vi mener, at vi burde bruge vores kræfter på at kæmpe for, at vi i vores EU-samarbejde står fast på, at Unionen skal beskytte den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstat og respekt for menneskerettigheder.
I Alternativet mener vi derfor også, at det er yderst vigtigt, at vi har en domstol, der sørger for at håndhæve disse – både når det gælder i Polen, men så sandelig også, når det handler om Danmark.
Netop af den årsag kan vi ikke støtte en udredning, man ønsker at anvende til at miskreditere disse lovgivningstekster.
I Alternativet anerkender vi ikke den præmis, forslagsstillerne fremsætter beslutningsforslaget ud fra.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-12-12:
Jamen er det helt grundlæggende ikke lettest at vide, om man er for eller imod noget, når man kender dette noget?
Det er jo meget vanskeligt at have en holdning til noget, der ikke er belyst.
Så hvordan kan Alternativet, der ønsker, at man skal tage stilling for eller imod, være imod, at man belyser det?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2019-12-12:
Det, der er pointen her, er, at vi skal passe på, at vi ikke kun gør det til en enkeltsag, for så får vi ikke kortlagt det og skabt en forståelse af, hvordan EU's udlændingepolitik påvirker Danmark.
Der er f.eks. plusser og minusser ved Schengen.
Det er der også på de øvrige områder, som jeg nævnte: vores uddannelsespolitik, su, udenlandske studerende.
Der er flere ting her, som kommer i spil.
Det har også stor betydning for vores erhvervsliv.
Derfor kan man ikke bare sige, at et tilfældigt universitet kan gøre det.
Det er jo ikke noget, vi reelt kan sige at vi kan bruge aktivt i vores politiske måde at forholde os til EU's videre udvikling.
Derfor synes vi faktisk, at det kunne være nyttigt at få kortlagt det.
Per Larsen (KF), 2019-12-12:
Det gode er jo, at her bestemmer man dybest set selv, hvor meget man vil betale i tobaksafgift.
Det står jo enhver frit for at holde op med at ryge.
Nils Sjøberg (RV), 2019-12-13:
Det er et spørgsmål om at tilskynde flere til og give flere mulighed for at være på arbejdsmarkedet.
Det behøver jo ikke at være et ubegrænset beløb, man rent faktisk skal have.
Men der er stillet forslag fra flere partier, som vi bakker fuldstændig op om, om, at man skal kunne arbejde og måske tjene 100.000 kr. ud over sin pension.
Det vil i hvert fald betyde, hvis man følger Faglige Seniorers beregning, at det danske samfund vil blive beriget med ca. 350 mio. kr. ekstra.
Det er betydelig flere penge, end vi havde forestillet os som sådan.
Det er deres beregning: 350 mio. kr.
Det er et ganske positivt beløb, og det vil ovenikøbet bidrage til, at folk har mulighed for at være på deres arbejde så længe, de vil.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-12-13:
Jeg er nødt til at prøve en gang til så, for i mit hoved er det sådan, at hvis jeg stadig væk er i stand til at arbejde og prioriterer at gøre det, hvilket der er mennesker, der er både kan og har lyst til, så er det mere værd end pension.
Men hvis jeg får løn, hvorfor er det så, jeg også skal have pension, for så har jeg jo stadig væk min løn?
I min omgangskreds tror jeg at folk har en oplevelse af, at de faktisk har et bedre liv, så længe de stadig væk kan arbejde og tjene deres egen løn, end når de skal nøjes med pension.
Hvorfor er det, at ordføreren mener, at man skal have både-og?
Nils Sjøberg (RV), 2019-12-13:
Jeg beklager, hvis jeg ikke udtrykte mig tydeligt nok.
Det, der er afgørende for os, er, at vi giver mulighed for, at folk kan blive på arbejdsmarkedet så længe som muligt, og vi vil gerne give den enkelte mulighed for at beholde eller modtage sin pension, samtidig med at han eller hun tjener penge ved siden af.
Det er den ene del af det.
Den anden gruppe, som ordføreren gør opmærksom på i den her sammenhæng, er den gruppe, som er selvstændige.
De tager sig af dødsboer, sørger for at sælge det, de kan sælge, giver de penge, som de tjener, til plejehjemmet, og resten skal de så af med og aflevere på en affaldsplads.
Det betaler de for.
Det vil sige, at de, om jeg så må sige, straffes for at gøre et stykke humanitært arbejde.
Der er mange mennesker, mange pensionister, der gør et stort stykke frivilligt arbejde, og det er alt fra at passe børnebørn til alle mulige andre aktiviteter.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-12-13:
Tak for det.
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at skulle spørge om noget, og så kommer ordføreren alligevel ind på det der med, at det skal kunne betale sig at arbejde.
I min omgangskreds har jeg også venner, som er kommet i folkepensionsalderen, og som heldigvis stadig væk kan arbejde, og som rigtig gerne vil det, for det gør bare, at deres hverdag er væsentlig lettere, end hvis det havde været sådan, at de havde været nødt til at nøjes med deres folkepension, hvilket der er rigtig mange andre der skal.
Så jeg forstår simpelt hen ikke, hvad ordføreren mener, når ordføreren siger, at der er nogle, der betaler for at gå på arbejde, at det koster pensionister noget at gå på arbejde.
I mit hoved er det en forbedring af min livssituation, når jeg magter at gå på arbejde, når jeg har overskredet folkepensionsalderen.
Men det kan ordføreren måske prøve at udfolde lidt mere.
Nils Sjøberg (RV), 2019-12-13:
Det, vi bl.a. lægger vægt på, er, at der kan komme mere arbejdskraft, at der kan komme mere hjælp til ældre.
En stor del af ældreplejen, en stor del af ældreomsorgen, foregår i kommunerne, så det er et spørgsmål om at give dem en mulighed for ikke at skulle afskedige, hvad rigtig mange kommuner desværre har været nødt til på nuværende tidspunkt – at afskedige folk, der har taget sig af netop det her område – og sørge for, at de får mulighed for at sikre sig en økonomi, så de i højere grad bl.a. kan bistå det her område.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-13:
Det var ikke rigtig noget klokkeklart svar, så jeg må spørge mere præcist.
Når ordføreren siger, at det er de svage ældre, man gerne vil hjælpe, bedes ordføreren først og fremmest definere de svage ældre, og derefter må ordføreren gerne forklare, hvad det er, man prioriterer i forhold til de svage ældre.
Hvad er det, de svage ældre får?
Hvordan vil ordføreren forklare, hvad det er, de svage ældre får i forbindelse med den her finanslov?
Nils Sjøberg (RV), 2019-12-13:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Det, der jo grundlæggende har været vigtigt for os – det var også det, som jeg gjorde opmærksom på først – er, at der er en gruppe af svage ældre, som skal sikres, og det er den gruppe, vi har lagt vægt på i første omgang.
På andre områder ønsker vi at indgå i forhandlinger om, hvordan vi kan skabe bedre muligheder for ældre på arbejdsmarkedet osv.
Men grundlæggende set
har det vigtigste for os været de svage ældre, der ikke har været taget sig nok af før, så det har været det, vi gik ind til finanslovsforhandlingerne med, og det er derfor, vi bl.a. har været med i en finanslovsaftale, som løfter økonomien med 1,7 mia. kr.
Jane Heitmann (V), 2019-12-13:
Også tak til ordføreren for en rigtig spændende ordførertale.
I Venstre deler vi sådan set det udgangspunkt, at vi må og skal have fokus på vores svageste ældre.
Der, hvor jeg måske blev en lille smule overrasket, var omkring ordførerens definition af de svageste ældre, nemlig at det er dem, man skal hjælpe ud på arbejdsmarkedet.
Den havde jeg ikke lige set komme, men der er jo selvfølgelig mange måder og mange vinkler at anskue tingene fra.
Men lad mig spørge ordføreren om noget.
I forhold til det, som man nu har bragt til torvs i finanslovsforhandlingerne, hvor er det så helt konkret på finansloven man kan se det radikale aftryk, hvad angår ældre?
Jane Heitmann (V), 2019-12-13:
Der må jeg simpelt hen blive spørgeren svar skyldig, i forhold til hvad der tilsammen er af økonomi i de tre initiativer, for det kan jeg simpelt hen ikke huske på stående fod.
Men hvis jeg ikke husker helt galt, var det med finansloven i 2018, at ældreområdet var det område, som blev løftet mest – hvis jeg ikke husker helt galt sådan på stående fod, men jeg mener, at det var med finansloven for 2018.
Så der har i høj grad været prioriteret midler til ældreområdet – alene værdighedsmilliarden, som jo tilfører 1 mia. kr. ekstra hvert år, er et gigantisk løft.
Nils Sjøberg (RV), 2019-12-13:
Så vil jeg i så fald gerne spørge: Hvor mange penge drejer det sig så om?
Jane Heitmann (V), 2019-12-13:
Til ældreområdet.
Klippekortsordningen har vi jo nævnt flere gange.
Man kunne også nævne puljen til plejehjemskøkkener, og man kunne også nævne klippekortsordningen til, at man i højere grad selv kan bestemme, hvordan man skal bruge sin tid.
Det er noget, vi i Venstre værdsætter, altså at man har frit valg, og at man, også selv om man bliver ældre, har en høj grad af selvbestemmelse.
Nu har jeg nævnt tre initiativer.
Altså, jeg skal lige være sikker på, at jeg forstår spørgsmålet rigtigt.
Spørgeren spørger om, på hvor mange områder det er lykkedes at øremærke midler – altså ud over ældreområdet?
Nils Sjøberg (RV), 2019-12-13:
Jeg vil gerne sige tak til ordføreren og glæde mig over, at ordføreren også er opmærksom på, at ældreomsorg også drejer sig om andet end penge, og at ældre som sådan også er en meget uhomogen gruppe.
Jeg bemærker, at ordføreren gør opmærksom på, at man har et standpunkt, til man tager et nyt, og jeg bemærker også, at ordføreren gør opmærksom på, at man har ét standpunkt før et valg og et andet efter et valg.
Det synes jeg også i høj grad gælder det, som Venstre giver udtryk for her.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge om – nu har vi talt meget om klippekortsordningen, og den nåede jo ikke rigtig at blive gennemført under den tidligere, borgerlige regering – er, om der er andre områder, hvor det på nogen måde lykkedes den tidligere, borgerlige regering at øremærke nogle af de penge, der skulle gives til ældreområdet.
Jane Heitmann (V), 2019-12-13:
Tak for den præcisering.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-13:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg sad hernede og smilte, for jeg tænkte: Hold da op, det var da en masse ting, De Radikale ønskede på ældreområdet.
Derfor er mit spørgsmål til ordføreren: Af alle de ting, ordføreren opremsede, hvilke ting tog De Radikale med ind til finanslovsforhandlingerne på ældreområdet?
Hvilke af de ting, ordføreren har nævnt, tog man med til finanslovsforhandlingerne?
Og grunden til, at jeg spørger, er, at der i maj var en folketingskandidat for Det Radikale Venstre, som havde et indlæg i avisen.
Indlægget gik på: »Mit parti har fuldstændig glemt hensynet til ældre borgere.
Signalet fra partitoppen til de radikale lokalpolitikere kunne ikke være mere klart: Det er børnene, der skal prioriteres.
Eller kulturen.«
Derfor er det jo en interessant tale, ordføreren har holdt, så jeg ser frem til svaret.
Nils Sjøberg (RV), 2019-12-13:
Vi er fire partier, som er blevet enige om en finanslov, og vi mener, at det, vi bl.a. har bidraget til, er de 125 mio. kr., som vi ønsker at bidrage med til forskellige løsningsforslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-13:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til SF's holdning til besparelser ude på den grundlæggende kernevelfærd, f.eks. ude i kommunerne.
For herinde i Folketingssalen er SF imod, at der skal spares der, men SF ude i kommunerne støtter jo socialdemokratiske regeringer ind ad en kant og støtter år efter år budgetter, hvor der ligger krav om besparelser helt ude decentralt på de enkelte daginstitutioner og på de enkelte plejehjem, så politikerne i kommunerne kan samle til bunke.
Det vil sige, at man tager pengene fra det yderste led og putter dem ind centralt.
Hvad er SF's holdning til det?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-12-13:
De kunne i princippet have haft det for længe siden, hvis det var sådan, at vi havde fået vedtaget et lignende forslag i den seneste valgperiode; men man er nødt til at sørge for, at kommunerne har ro på deres budgetter, hvis det er sådan, at de skal have mulighed for at prioritere faste teams, sådan at de også kan tilbyde den enkelte borger sin egen hjælper.
Så vil jeg lige understrege, at det jo ikke er sådan, at det bare er en mager finanslov.
Det er jo ikke sådan, at vi ikke har prioriteret ældreplejen.
Kommunerne er prioriteret med 1,7 mia. kr. i aftalen med kommunerne, og det har sikret, at man godt og vel har taget højde for det demografiske pres.
Jane Heitmann (V), 2019-12-13:
Det blev i hvert fald klart for alle, at det jo ikke blev en milliard til ældreområdet; det blev en mager finanslov, en lille pulje på 125 millioner, som et antal kommuner kan søge at få del i.
Det var så det, man kunne blive enige om mellem SF og de øvrige røde partier.
Men lad mig spørge ind til et enkelt initiativ, som ordføreren nævnte: Alle ældre skal have deres egen hjælper.
Nu er der jo så lavet en kommuneaftale til 1,7 milliarder, som ordføreren jo selv har pointeret løfter området.
Hvornår har alle ældre deres egen hjælper?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-12-13:
Jeg tror sådan set, at rigtig mange af de her prioriteringer også er prioriteringer, som man rigtig gerne vil arbejde med i kommunerne.
Så første skridt på vejen til, at man faktisk kan nå til at gøre de her ting i hverdagen, er, at der er personale nok fra starten af, for det er jo ganske almindelige regulære ældrepleje, at der er tid til at gøre de ting, som jeg nævner.
Hvis der ikke er den tid, bliver hjælpen reduceret til, at man får hjælp til at komme på toilettet eller til at få noget tøj på eller til at få noget mad, og så må man ellers selv finde ud af, hvordan man klarer resten af dagen.
Og det er en konsekvens af, at man udhuler ældreplejen så meget, som man har gjort.
Ja, jeg vil gerne være meget ærlig.
Altså, der har været utrolig mange prioriteringer både fra den nye regerings side, men også fra støttepartiernes side i forhold til den her finanslov, og derfor er det jo selvfølgelig også en prioritering, når man skal få enderne til at nå sammen.
Jeg synes faktisk, at det er lykkedes at skrue en finanslov sammen, der imødekommer rigtig mange områder.
Jane Heitmann (V), 2019-12-13:
Tak for det.
»DF og SF i ny pagt: Kræver en milliard mere til ældre, end Løkke lægger op til«.
Det her er fra en artikel fra maj måned 2019.
SF er gået til valg på at ville give en milliard mere.
Jeg vil egentlig godt kvittere for, at ordføreren så hudløst ærligt bare lægger det frem og siger, at man slet ikke gik til finanslovsforhandlinger med et ønske om prioritering på ældreområdet.
SF har med ordførerens egne ord prioriteret børn og klima.
Det var i det mindste meget, meget ærligt at sige til alle de vælgere, der måtte have læst den her artikel: Desværre, venner, det ville vi ikke alligevel.
Ordføreren nævner en række områder, som man gerne vil styrke: ensomme, pårørende, egen hjælper til ældre.
Det synes jeg er rigtig fint, men hvordan vil man komme i mål med den prioritering, når man ikke vil øremærke midler?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-12-13:
Jo, hvis det er sådan, at det var en mulighed.
Men hvis det nu var mig og jeg pludselig fik brug for akuthjælp – lad os sige, jeg er blevet syg, så har jeg i forhold til det velfærdssamfund, som jeg så er en del af, en forventning om, at der, hvor jeg henvender mig, får jeg faktisk den allerbedste kvalitet fra starten af, og at jeg ikke først skal på internettet for at søge, hvor der måske er en læge, der har forstand på lige præcis den eller den problemstilling.
Det ville være en forudsætning for at kunne det, som ordføreren forestiller sig her.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-13:
Den anden ting, jeg skal spørge om, er måske lige så crazy i SF's ører, men jeg prøver: Hvis borgerne frit kunne vælge mellem tilbud, hvor de selv kendte kvaliteten, er det så ikke rigtigt, at vi kunne slippe for at sidde her?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-12-13:
Jeg hørte det som »positivitet«, og det kan man også nogle gange godt forveksle Liberal Alliances politik med.
At hæve produktiviteten kan man selvfølgelig, hvis der er noget at hæve af.
Sådan tror jeg det er fat.
Det kan man bare ikke gøre hen over en nat, og der er ikke sket noget i de sidste 4 år.
Ergo bliver vi også nødt til at prøve at rette op på de huller, der reelt er derude lige nu, både i ældreplejen og på sundhedsområdet.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-13:
Jeg skal bare høre, om ordføreren kan bekræfte, at hvis det ikke var i strid med alle love i universet, så kunne man klare det demografiske træk ved at hæve produktiviteten.
Jane Heitmann (V), 2019-12-13:
Tak for den oplysning, altså at de 125 mio. kr. var den radikale prioritering på finansloven.
Nils Sjøberg (RV), 2019-12-13:
Må jeg så lige have lov til at sige, at vi jo også trods alt har bidraget til andre løsningsmodeller, som bl.a. giver 1,7 mia. kr. ekstra.
Vi har prøvet på at få de ting igennem, som vi kunne få mulighed for med de relativt få mandater, som vi har til rådighed, og dem er vi så lykkedes med bedst muligt, synes jeg, at få honoreret på den måde, også på det her område.
Når jeg taler om de 125 mio. kr., så drejer det sig om, at vi ønsker en række forsøgsordninger på det her område.
Så ud over at være med til at bidrage til et generelt løft på 1,7 mia. kr., så har vi også været med til at sætte gang i en række forsøg.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-13:
Tak for det.
Ordføreren er selvfølgelig også velkommen til at støtte vores forslag til vedtagelse.
Tak for talen.
Jeg kan godt lide, når ordføreren snakker om frit valg.
For i dag har ældre jo et frit valg i forhold til at vælge den kommunale hjemmepleje, men også det private, og der kunne man jo godt have sådan en fornemmelse af, at regeringen mere eller mindre gerne vil lidt af med det private, netop det frie valg.
Så det er rigtig fint.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til klippekortsordningen, når man nu snakker om frit valg.
Anerkender ordføreren, at netop klippekortsordningen jo giver de ældre en mulighed for et frit valg?
Det var den ene ting.
Så vil jeg stadig væk gerne minde ordføreren om den her artikel om, at DF og SF i en ny pagt kræver en milliard mere til ældre.
Så ordføreren må gerne fortælle, hvad SF gik ind til regeringens finanslovsforhandlinger med.