runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
Jeg synes faktisk allerede, at vi er i gang med det.
Altså, punkt 1: Fremmedkrigere må da siges at udføre personfarlig kriminalitet.
Punkt 2: Det lovforslag, som vi allerede har varslet, er vi sikre på kan gennemføres inden for rammerne af de internationale konventioner, nemlig bandekriminalitet.
Og så siger jeg så, punkt 3: Vi er i gang med at undersøge, om man kan gå videre, og hvis man kan det, er vi også indstillet på at gå videre.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Jamen jeg er fuldt bekendt med de igangværende forhandlinger og glæder mig over den bevægelse, vi også der ser.
Men det ændrer ikke på, at man skal holde, hvad man lover.
Skal det forstås sådan, at det kun er en enkelt eller ganske få dele af straffelovens bestemmelser om personfarlig kriminalitet eller narkokriminalitet, som skal føre til fortabelse?
For jeg tror, at de fleste mennesker har læst det sådan, at blot man dømmes for narkorelateret kriminalitet, skal man fortabe sin indfødsret.
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
Jo, men igen er der måske også lidt en selektiv oplæsning fra det program, for af det fremgår det også, at det skal ske inden for rammerne af de internationale konventioner.
Det er så muligt med fremmedkrigere, og derfor har vi gjort det.
Og det viser sig så, at det måske også er muligt for yderligere typer af kriminalitet, og så skal vi også benytte de muligheder.
Det synes jeg faktisk er at holde, hvad man lover.
Morten Dahlin (V), 2021-04-08:
Ministeren brugte jo en stor del af sin taletid på at tale om det forslag om fremmedkrigere, som blev vedtaget af den forrige regering, men som så først nåede at blive implementeret af den nuværende regering.
Hvis vi lige skal tale lidt om det forslag, der rent faktisk er fremsat af Dansk Folkeparti, så kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren: Kan ministeren forstå, hvis der sidder vælgere i Danmark, der har stemt på Socialdemokratiet med den forventning, at hvis Socialdemokratiet vandt valget, ville Socialdemokratiet indføre lovgivning, der gjorde, at man tog statsborgerskabet fra folk, der begik personfarlig kriminalitet eller narkokriminalitet?
Kan ministeren forstå, hvis der sidder vælgere, der har den opfattelse?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
Jamen jeg håber da, at hvis der er vælgere, der har læst det afsnit af ”Retfærdig og realistisk”, at de så i dag har en forhåbning om, at man skal kunne frakende statsborgerskabet for folk, der har begået personfarlig kriminalitet og narkokriminalitet, hvis det er muligt inden for rammerne af de internationale konventioner.
Og jeg håber, at de selvsamme vælgere glæder sig over, at vi allerede har taget de første vigtige skridt, og at de næste allerede er i pipelinen – eller i hejsen, eller hvad man siger på dansk.
Morten Dahlin (V), 2021-04-08:
Men kan ministeren så forstå, hvis de vælgere bliver skuffet, når nu regeringen ikke lever op til det, som Socialdemokraterne lovede før valget, altså de vælgere, der stemte på ministeren, fordi ministeren lovede at tage statsborgerskabet fra personer, der begik personfarlig kriminalitet?
Og det har ministeren så ikke gjort.
Kan ministeren ikke godt forstå, hvis der sidder nogle mennesker derude og er skuffede?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
Jeg forstår ikke den her sniksnak.
Altså, det væsentlige er vel, at vi får vedtaget den lovgivning, der gør, at det er muligt at fratage statsborgerskabet, medmindre folk bliver statsløse, hvis folk har begået alvorlig kriminalitet, der er til skade for statens vitale interesser.
Det er vel der, vi skal hen.
Susan Kronborg (RV), 2021-04-08:
Og der er det jo så afgørende, at man, når man har indgået en aftale, rent faktisk overholder den, efter man har indgået aftalen.
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-08:
Tak for det, formand.
Med dette beslutningsforslag foreslår Dansk Folkeparti, at alle kommunale og statslige integrationsprojekter skal evalueres.
Det bliver de fleste allerede.
I Socialdemokratiet mener vi, at der er blevet brugt for mange skattekroner på integrationsprojekter gennem tiden.
Integrationsproblemerne skal løses ved at tage fat om nældens rod: stram kontrol med indvandring, blandede boligområder, blandede skoler og dagtilbud, en pligt til at være på arbejdsmarkedet for indvandrere og flygtninge, og folk, der ikke længere har brug for beskyttelse i Danmark, skal rejse hjem.
Fra politisk side er der allerede blevet reduceret i antallet af midlertidige integrationsprojekter, og jeg synes, det er klogt, når man også i kommunerne tager fat på det, som f.eks. Københavns Kommune, som i 2019 besluttede sig for at skrotte såkaldte bløde integrationsprojekter og i stedet prioritere projekter med fokus på uddannelse, beskæftigelse og negativ social kontrol.
Vi ønsker ikke at påføre skatteyderne nye økonomiske byrder ved at lave et nyt evalueringskrav, men vi vil fokusere på, hvad der virker: stram kontrol med indvandringen, en fortsat indsats mod parallelsamfund og vores forslag om at indføre en 37-timersarbejdsuge.
Derfor støtter Socialdemokratiet ikke dette beslutningsforslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Det er mig fuldstændig ubegribeligt, hvordan man kan argumentere imod at få tvungen evaluering af integrationsprojekter ved at sige, at det vil koste skatteyderne dyrt.
Altså, det er jo den helt omvendte verden, hr. Rasmus Stoklund.
Altså, sagen er, at hvis der er noget, der koster skatteyderne dyrt, er det indvandringen fra ikkevestlige lande, og mange af de kommuner, som bl.a. er ledet af socialdemokrater, igangsætter jo alle mulige integrationsprojekter.
Ville det ikke være meget fornuftigt at vide, om de rent faktisk bidrager til integrationen eller bidrager til regningen, som så danskerne i udgangspunktet jo samler op og skal betale?
Hvorfor er det så forkert at sige til en kommune: Hvis I gerne vil lave et eller andet projekt for at få integreret nogle udlændinge, skal I også efterfølgende tjekke, at man rent faktisk har nået målet, sådan at næste gang I vil bruge millioner af skatteydernes penge, ja, så står I lidt klogere, fordi I har erfaringen fra sidst?
Hvad i alverden er der forkert ved det?
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-08:
Jamen jeg synes ikke, at der er noget meget forkert ved det, men i forvejen er det jo sådan, at der bliver lavet et overblik og bliver lavet evalueringer.
Og derfor synes jeg, at det så ville være underligt at lave et nyt krav, når man i forvejen har den her aftale og vi sådan set bare går og venter på det resultat, der skal komme her i løbet af foråret.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Nej, hr. Rasmus Stoklund.
Det er rigtigt, at man drypvis i visse aftaler har bedt om, at der bliver evalueringer, men der er masser af områder, hvor man ikke får evalueringer; altså, hvad har effekten af at bruge måske 10 mio. kr. på et sprogkursus eller et eller andet været?
Så det, hr. Rasmus Stoklund nævner, er sådan set et argument for at brede evalueringskravet ud.
Så igen: Det her er jo altså ikke et drilleforslag, hvis vi skal sige, at de tre foregående var det, altså odysséen udi socialdemokratiske løftebrud.
Det er ikke der, vi er nu, hr. Rasmus Stoklund.
Det her er et rigtigt, hundrede procent velment og fornuftigt forslag.
Så vil hr. Rasmus Stoklund ikke lige revurdere sin modstand?
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-08:
Først og fremmest vil jeg gerne kvittere for, at hr. Morten Messerschmidt anerkender, at de første forslag, vi har brugt noget af dagen i dag på, var drilleforslag rettet mod regeringen.
Det synes jeg er rigtigt beskrevet.
Men derudover synes jeg for det første, at der bliver evalueret, og for det andet, at man skylder at svare på, hvor pengene skal komme fra.
Det er ikke gratis at gennemføre evalueringer, det vil vel koste millioner af kroner, som store konsulenthuse så vil kunne tjene godt på.
Endelig synes jeg også, man skal holde sig for øje, at en evaluering ikke altid bare er en evaluering.
Altså, en evaluering er også nogle gange en evaluering, der leverer nogenlunde det, som kunden efterspørger; sådan kan det i hvert fald strikkes sammen, det ville ikke være første gang, det var set.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Jeg glæder mig meget over, at Venstre vil stemme for det her forslag.
Jeg vil bare sige i forhold til det med udgiften, at det er tænkt sådan, at det ved fremtidige integrationsprojekter skal være en obligatorisk forudsætning for dem, der realiserer projektet, at det skal evalueres.
Så derfor er tanken egentlig ikke, at det skal føre til en større udgift, men derimod at man skal tænke den udgift ind fra starten af sammen med de andre omkostninger, og når vi så har noget data, der er evalueret, vil det jo så gøre, at man kan skære rigtig mange af de her integrationsprojekter fra, fordi man kan se, at der ikke er nogen effekt.
Så faktisk er det her et besparelsesforslag.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-08:
Tak for det, hr. Morten Messerschmidt.
Det er jeg jo også enig med dig i på den lange bane, og nu kvalificerer du det også rigtig fint, og det kan jeg også bakke fuldstændig op omkring på Venstres vegne.
For hele idéen med det her er jo netop, at det i hvert fald på den lange bane skal blive billigere, og jeg synes, det er så fint, at man indtænker det allerede i den pulje penge, som f.eks. de her foreninger modtager, altså at evalueringen er tænkt ind i dem.
Halime Oguz (SF), 2021-04-08:
Tak, formand, og også tak til forslagsstillerne for at give mulighed for at diskutere den her problematik omkring integrationsprojekter.
Integrationsopgaven kræver vilje, og det kræver, at man ikke lader sig forblinde af sit politiske ståsted.
Endelig kræver det, at der luges ud i junglen af integrationsprojekter, således at man sætter progressive folk til at varetage opgaven.
Nydanskerne skal ikke videreføre hjemlandets normer, sådan som nogle har gjort hidtil, og hvilket de endda er blevet støttet i af nogle af de her velmenende integrationskonsulenter.
I den sammenhæng har det i nogle tilfælde betydet, at man i den konkrete implementering af de her mange projekter har hældt pengene ned i et sort hul og ladet integrationsindustrien eksistere for integrationindustriens egen skyld.
Men det har ikke rykket den integrationensbestræbelse, man havde i tankerne, én millimeter.
Derfor er det jo også glædeligt, at man fra politisk side har reduceret antallet af midlertidige integrationsprojekter, der ellers tidligere var så udbredte.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at den bedste integration for mig at se er et ophold på en af vores højskoler og en dyrkelse af de kulturelle institutioner i Danmark i det hele taget.
Det er her, man møder den danske kulturelle ånd, og det er her, man opnår en kulturel dannelse.
Den form for udfordring og tilskyndelse til fritænkning, man får disse steder, er efter min opfattelse det bedste værn mod modborgerskab.
Den største barriere i forhold til integrationen har hidtil været den manglende viden om og ja, den manglende interesse for værtslandets kultur.
Jeg kan sådan set godt forstå baggrunden for forslaget, og jeg finder faktisk også forslaget om at evaluere integrationsprojekterne ret sympatisk, men vi synes bare i SF, at man i stedet for at bruge skatteborgernes penge på de konsulenthuse, der kommer til at evaluere disse integrationsprojekter, og som højst sandsynligt ender med en djøfisering og papirarbejde, skal efterlyse en bedre styring af integrationsprojekterne.
Pengene vil være givet meget bedre ud til det.
Det vil altså sige, at vi i et samarbejde mellem KL og kommunerne skal have en national strategi for projekterne, så man har en større transparens og et bedre overblik over de forskellige indsatser.
Som det er nu, styrer kommunerne meget selv, hvilke projekter de vil have gang i, og det skaber større uigennemsigtighed.
Endvidere kan det tit ende ud i små projekter uden effekt.
På den baggrund vil jeg meddele, at SF desværre ikke kan støtte forslaget, som det foreligger, selv om vi finder mange af tankerne bag det sympatiske.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Tak for i hvert fald den delvise opbakning.
Jeg forstår ikke, hvor den der tanke om, at det her skulle gavne djøfsegmentet, konsulenthusene osv., er opstået.
For der står jo ikke noget i forslaget om, at det skal være sådan en konsulentvirksomhed, der skal foretage evalueringen.
Altså, tanken er sådan set mere, at man, hvis man f.eks. i en kommune siger, at man nu bruger en sum penge på et beskæftigelsesprojekt, hvor man jo forinden typisk har en idé om, at det skal gavne beskæftigelsen med et eller andet antal personer, der så skal gå fra passiv forsørgelse til selvforsørgelse, når man efter måske 3 år er færdig med projektet, så kan se, hvad det har ført til.
Der behøver man jo ikke at have et konsulentfirma ind over.
Så idéen er sådan set, at dem, der påtager sig opgaven, også påtager sig evalueringsforpligtelsen.
Halime Oguz (SF), 2021-04-08:
Jeg er ikke så sikker på, at det stadig vil kunne skabe det resultat, som hr. Morten Messerschmidt efterlyser med den her centralisering af de her opgaver.
For så tror jeg, vi kommer til at pålægge kommunerne en meget større opgave.
Jeg vil i stedet foreslå den model, som SF fremlægger her, nemlig at vi måske skal prøve at tænke i, hvordan vi kan lave en national handleplan, der skaber større gennemsigtighed.
Det tror jeg simpelt hen ikke er vejen frem.
Jeg vil gerne have og jeg ser også gerne mere evaluering af de her projekter, men jeg er ikke så sikker på som hr. Morten Messerschmidt, at det her ikke vil føre til meget mere papirarbejde og konsulentarbejde.
Det er jeg ikke sikker på at vi kommer uden om.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Kan fru Halime Oguz ikke godt give mig ret i, at det, hvis man i dag ikke er forpligtet til at evaluere sine integrationsprocesser og -projekter, jo så ikke ligefrem er noget, der skaber et incitament til at arbejde for, at det også lykkes?
Jeg tror, må jeg indrømme, at der er en hel industri af folk derude, som bare sidder og kører de her projekter igennem for statens og kommunernes penge, vel vidende at der ikke er nogen, der kommer og tjekker, om de så også når deres mål.
Jeg ved ikke, om en national handlingsplan vil løse det, men jeg håber da, at fru Halime Oguz vil gå positivt ind i det her i udvalgsbehandlingen.
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
For det første vil jeg sige, at ved de bevillinger, der udmøntes igennem staten, følger vi selvfølgelig resultaterne.
Der er ikke nogen penge, der bare bliver kastet ud med hovedet under armen.
Det, min kritik af det her forslag går på, er, at vi skal forpligte kommunerne til det.
Altså, jeg er tilhænger af øget kommunalt selvstyre, ikke mindre kommunalt selvstyre.
Jeg tror faktisk, at noget af det er ret kontraproduktivt i forhold til at få integrationen til at fungere.
Derfor er jeg også glad for, at der nu er markant færre statslige integrationsprojekter, end der plejer at være, og jeg håber, vi kan gå videre i den retning.
Jeg håber også, at det resultat, som vi kan fremlægge om kort tid, omkring de kommunale integrationsprojekter også vil afføde en diskussion, som måske frem mod kommunalvalget i efteråret kan få nogle af kandidaterne til kommunalbestyrelserne til også at kigge på den afdækning og sige: Det kunne også være, at vi skulle skrue lidt ned for de kommunale integrationsprojekter.
Det synes jeg at vælgerne skal afgøre i stemmeboksene.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-08:
Det er jeg glad for at høre.
Det håber jeg vi kan høre lidt mere om.
Det er netop derfor, jeg synes, at man skal evaluere sådan nogle projekter, men det vil ministeren jo så ikke.
Nu så vi så også for ikke så lang tid siden, at der helt tilbage fra den blå regerings tid var sat en undersøgelse i gang, hvor man skulle undersøge – sådan som jeg husker det – holdninger i visse indvandrermiljøer, og hvad man kunne gøre.
Der blev det pludselig anbefalet, at koranundervisning er en god ting, når det gælder integration, og at genopdragelsesrejser heller ikke er så dårlige.
Alle, inklusive ministeren, var dybt forarget.
Når vi så ser projekter, jeg ikke forstår, og når vi ser undersøgelser, som er helt skæve, hvorfor vil ministeren så ikke gå med til at lave en evaluering af de her projekter?
Tak, formand.
Så står vi her igen.
Endnu et løfte fra Socialdemokratiet, som blev givet i 2018, endnu et løfte, som man i dag ikke vil indfri, selv når løftet fuldstændig ordret bliver lagt frem her i salen.
Jeg synes, det er intet mindre end hyklerisk.
Når man så hører, hvad Socialdemokratiets ordfører har af årsager til det, så er årsagen til, at man pludselig ikke kan gennemføre det her forslag, at det vil være imod de internationale forpligtelser.
Det havde man åbenbart ikke tænkt på, dengang man gav det her løfte til danskerne.
Jeg håber virkelig, at der er mange danskere, der sidder og følger med i det her og indser, hvor fuldstændig afsindigt det er, altså med den brede vifte af forslag fra Socialdemokratiet lige fra fratagelse af statsborgerskab ved personfarlig kriminalitet til indførelse af en 37-timersarbejdsuge – eller i morgen en reform af Schengensystemet.
Det er store løfter, der er blevet givet til danskerne, men Socialdemokratiet har pludselig bare sagt, at jamen når de her ting kommer i Folketingssalen, har vi ikke tænkt os at stemme for dem.
Jeg kan godt forstå, at der er mange derude, der er skuffede.
Jeg kan også godt forstå, at der er rigtig mange, der er skuffede over regeringens støttepartier, der selv, når det kommer til de forslag, som støttepartierne går ind for, heller ikke overhovedet tør gå ind og sige nej til Mette Frederiksens regering.
Vi støtter det her, for vi synes, at en regering bør gennemføre de ting, en regering er gået til valg på.
Jeg ville ønske, at regeringen også selv kunne se det, men det er jo desværre ikke tilfældet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-08:
Jeg begriber ganske enkelt ikke, hvordan der kan være partier, politikere og dele af Folketinget, som mærkværdigt nok bliver ved med at sætte de her konventioner lavet i en anden tid over danskernes tryghed og sikkerhed.
Hvorfor er det, at folk, der er kommet hertil – nogle af dem har fået tildelt dansk statsborgerskab, nogle har ikke engang fået dansk statsborgerskab, men er her alligevel – er vigtigere end danskerne og vores børns sikkerhed og tryghed?
Jeg kommer aldrig til at forstå det ræsonnement.
Så får man ofte smidt i hovedet, at man er ligeglad med alt internationalt samarbejde, at man er ligeglad med, at der er nogle grundlæggende spilleregler i verden.
Hvad er det for noget vrøvl?
Man kan sagtens anerkende nødvendigheden af disse og samtidig insistere på, at de skal sameksistere med den virkelighed, som vi lever i i det danske samfund.
Men blindt stikker man hovedet i busken og nægter at kigge på den virkelighed, som man selv har skabt med en mangeårig forfejlet politik, og man nægter tilmed at tage ansvar for at gøre noget ved det.
Sådan et parti bliver vi aldrig nogen sinde i Nye Borgerlige.
Vi vil altid sætte danskernes tryghed og sikkerhed over nogle gummikonventioner.
Selvfølgelig skal folk, der laver personfarlig kriminalitet, og som har fået tildelt et statsborgerskab, have det frataget igen.
Derfor stemmer vi selvfølgelig for forslaget.
Henrik Dahl (LA), 2021-04-08:
Tak for ordet.
Vi er jo glade for, at vi får den her diskussion, som beslutningsforslag B 190 rejser, og det er vi af flere grunde.
For det første kan man jo sige, at det formentlig er sådan, at langt størsteparten af befolkningen ønsker, at kriminelle udlændinge med dobbelt statsborgerskab skal fratages deres danske statsborgerskab og forlade landet.
For det andet har Socialdemokratiet stillet borgerne i udsigt, at hvis man vandt valget, ville man ændre reglerne sådan, at udlændinge, der begår personfarlig kriminalitet, bliver udvist.
Og så har vi jo altså også brug for en debat om hindringerne for, at det, man i gamle dage kaldte almenviljen, faktisk kan blive til noget.
Hvad er det, der forhindrer den her ærværdige forsamling i at realisere almenviljen?
Det er en debat, vi har brug for, og det er jo også en debat, vi langt hen ad vejen har fået, og derfor bakker vi op om beslutningsforslag B 190.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-08:
Jeg må være ærlig og sige, at ved første øjekast var jeg faktisk lige ved at synes, at vi i Nye Borgerlige ville stemme imod det her beslutningsforslag, fordi vi har den grundlæggende holdning i Nye Borgerlige, at offentlige ydelser kun skal være til danske statsborgere.
Så på den måde ville det her forslag jo være ligegyldigt, hvis man kigger ind i Nye Borgerlige.
Men dog kunne jeg ikke finde på at tillægge Dansk Folkeparti de hensigter; jeg tror nok, man er enig med Nye Borgerlige på det område langt hen ad vejen.
Og så handler det om, at den nuværende tilstand er, at vi har flygtninge i Danmark, og at den nuværende tilstand desværre også er, at de får ydelser, som de ikke burde få, og der synes vi så, at det selvfølgelig kun er rimeligt, at de kommer ud og laver noget for ydelser, som de får.
Så derfor kan vi selvfølgelig gerne støtte, at regeringen altså her skal fremlægge det, som de nu har sagt siden 2018.
Nu har man magten.
Brug magten til det, som man har sagt til borgerne man vil bruge magten til.
Derfor kan vi selvfølgelig støtte forslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
Der bliver fulgt op på, om de statslige integrationsprojekter, der typisk er finansieret af gamle satspuljebevillinger, virker, og om vi når de målsætninger, vi har.
Så har vi de boligsociale aftaler, som der også er en del integrationsprojekter i, og der er man også blevet meget bedre til at aftale - og det er i øvrigt også brede aftaler i Folketinget – at det skal der også følges op på.
Så er der så den helt store klump, nemlig hvad der egentlig foregår af integrationsprojekter i kommunerne.
Der har man i økonomiaftalen i 2019 aftalt med kommunerne, at det skal afdækkes, og den afdækning bliver offentliggjort lige om lidt.
Og med afsæt i det tror jeg vi kunne få en meget mere kvalificeret diskussion.
mener vi virkelig, at Folketinget skal pålægge danske kommuner, at bestemte projekter skal evalueres, eller stoler vi ikke på, at det kommunale selvstyre, kommunalbestyrelsen selv, tager ansvar for, hvad de mener der skal evalueres, og hvordan deres projekter skal skrues sammen?
Der er jeg nok, måske også fordi jeg er fra et parti med dybe kommunalpolitiske rødder, lidt skeptisk ved at skulle detailstyre danske kommuner for meget.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Nu er der jo nogle partier, både her i Folketinget og i byrådene, som bærer et, må man sige, ganske stort ansvar for det morads, man har bragt Danmark ud i i forhold til indvandring.
For dem kan det jo ikke nødvendigvis altid være lige befordrende at få kastet lys over, at de så kaster flere millioner efter de dårligt brugte millioner
, så derfor kunne det måske være meget fornuftigt, at vi her fra Folketingets side sagde, at det vil vi simpelt hen have.
Tag en kommune som København, hvor indvandrere en masse jo har fået stemmeret, også på grund af den der vanvittige idé om, at de skal have lov til at stemme efter 5 års ophold i Danmark, og de kan jo stemme alle mulige både venstreorienterede og andre indvandrere ind på rådhuset, og de vil da aldrig have en interesse i det her.
Men det har vi, det er da os, der skal være stopklodsen, minister.
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
Jeg bor selv i en kommune med cirka 25.000 indbyggere på den københavnske vestegn.
Vi har vores lille lokalavis Albertslund Posten, og når der bliver indgået budgetforlig, står der faktisk ret udførligt, hvad pengene bliver brugt på, og de mennesker, der læser avisen, kender de institutioner, der bliver nævnt, og folk kan forholde sig til det.
Vi har fire folkeskoler.
Jeg ønsker, at de kommunalpolitikere, som borgerne i Albertslund, hvor jeg bor, har stemt på, i kommunalbestyrelsen kan beslutte, hvordan de vil indrette deres kommune.
Jeg er tilhænger af, at Folketinget i mindre grad styrer de beslutninger og i højere grad overlader det til kommunerne selv at bestemme, hvordan de vil indrette det, og så håber jeg, at hvis der er nogen, der ikke forvalter borgernes penge ordentligt, får de det at vide på næste kommunalvalgdag.