runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-10-06:
Fru Aaja Chemnitz sagde, at det betød »buskede øjenbryn« og »store maver«, fru Aki-Matilda Høegh-Dam siger »udefrakommende«, og hr. Juaaka Lyberth siger »halvt hund, halvt menneske«.
Det lader jo til, at der er lidt forskellige opfattelser af, hvad det betyder.
Det, der var hans pointe, var, at det var en nedladende brug, og spørgsmålet var, om det ikke var på tide, at man holdt op med at bruge det i gensidig respekt.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-10-06:
Tak for spørgsmålet.
Der er ingen steder, hvor det overhovedet kan tolkes som værende »hund« eller »halvt hund« – »qallunaaq« betyder »udefrakommende«.
Så hvis ordet udefrakommende skulle være et dårligt ord, kan man næsten også diskutere, om man skal holde op med at bruge ordet udefrakommende herinde i Folketingssalen.
Det synes jeg er lidt spøjst.
Men det viser måske også lidt det der med manglen på viden om hinanden i rigsfællesskabet, hvis man ikke helt kan forstå, hvad de forskellige begreber er.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-10-06:
Fru Aaja Chemnitz veg lidt udenom, da hun skulle svare på mit spørgsmål om brugen af »qallunaaq«, og jeg håber, jeg har lidt mere held med fru Aki-Matilda Høegh-Dam, og jeg vil så tillade mig at citere hr. Juaaka Lyberth, formanden for Grønlands Forfatterforening, og jeg citerer: Men det spørgsmål, som bør diskuteres i Grønland, er, om det er passende at kalde alle hvide mennesker for halvt hunde, halvt mennesker, især danskerne for vores vedkommende i Grønland, mens vi samtidig ønsker, at brugen af ordet eskimo skal udfases.
Det er et spørgsmål, som jeg synes er meget relevant at diskutere, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordførerens respons på det.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-10-06:
Det er jo således, at en arktisk strategi ikke er ensbetydende med arktisk politik.
Og jeg er ret glad for, at udenrigsministeren fra Danmark har været med til at gøre klart, at hvis Inatsisartut og den grønlandske regering – dermed også Færøerne – ønsker at lave deres egen arktiske strategi først, jamen så gør man det.
Før i tiden har vi jo set, at når der blev lavet en strategi, blev beslutningerne nærmest taget hen over hovedet på os.
Men den her gang kan vi formå at lave en strategi, der faktisk holder.
Christian Juhl (EL), 2022-10-06:
Det glæder jeg mig også til.
Og jeg håber, at historikere fra både Danmark og Grønland og de folk, som har erfaring, vil bidrage, alt hvad de kan, og at man også bruger sociologer og andre, som kan udrede det for os, sådan at det bliver et seriøst stykke arbejde, vi kan bruge til noget.
Et andet spørgsmål, jeg egentlig også gerne vil høre ordførerens mening om, går på den debat, vi har haft: Vi har jo på et tidspunkt diskuteret, om vi skulle lave en fælles arktisk strategi for kongeriget.
Danmark har så ikke lavet sin egen, men afventer, fordi Grønland sagde: Vi vil lave vores egen først, før vi indgår i debat om andre arktiske strategier.
Og nu er vi endt i en situation, hvor hverken Færøerne, Grønland eller Danmark har arktiske strategier, men det har alle mulige andre i Europa.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-10-06:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er fuldstændig enig.
Det er jo således, at man næsten kunne spørge sig selv, hvorfor det egentlig ikke er blevet gjort tidligere.
Det kan nævnes, at man jo har bedt om en lignende udredning før, hvor den daværende regering sagde nej tak – så kunne man spørge, hvad det var, man var så bange for.
Jeg tror, det er vigtigt, at man forstår, at det at forstå fortiden, udrede den og forstå, hvordan det hele egentlig hænger sammen, ikke er ensbetydende med, at man fjendtliggør nogen.
Men det er ensbetydende med, at vi forstår vores fortid for at kunne være med til at sige: Hvorfor er det, vi er nået dertil, hvor vi er i dag, og hvordan kan vi lave en bedre fremtid sammen?
Det synes jeg kun er en styrkelse, og jeg håber, at den redegørelse bliver saglig og ikke mindst vigtig for specielt dem, som har oplevet de skarpe konsekvenser, koloniseringen har haft i deres liv.
Christian Juhl (EL), 2022-10-06:
Tak for talen.
Man falder aldrig i søvn sammen med fru Aki-Matilda Høegh-Dam, og det synes jeg er godt, for både historien, men også nutiden er vigtig at beskæftige sig med.
For så kunne vi måske en gang for alle få en fælles grund at stå på og sige, at så gør vi op med fortiden – nu har vi analyseret den, og nu har vi erkendt, hvad der var forkert – sådan at vi ikke igen og igen skal tage nogle diskussioner.
Det synes jeg kunne være rigtig godt.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-10-06:
Jeg synes i hvert fald, det er vigtigt, at vi bliver ved med at styrke den her dialog.
Den dialog, som vi har haft med den nuværende regering, har også været med til at skabe en form for tryghed i forhold til de beslutninger, der bliver taget i Danmark, for de kommer til at have en effekt for os fra Kalaallit Nunaat.
Så hvis vi tænker på, hvad der lige nu sker i den globaliserede verden, kommer der først og fremmest tryghed, hvis der også er en inddragelse, og hvis vi får lov til at være med til at beslutte, hvilke initiativer, også på det forsvarspolitiske plan, der kommer til at blive taget i det arktiske område fremover.
Annette Lind (S), 2022-10-06:
Tak for det.
Det er jeg faktisk helt enig i.
Men det er nu engang sådan, at der også er nogle udfordringer i Grønland, bl.a. i forhold til tryghed.
Hvordan mener ordføreren at vi i Danmark og i Folketinget sammen med jer i Grønland kan samarbejde om at få et mere trygt Grønland?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-10-06:
En af grundene til, at jeg spørger ind til det, er, at IA tidligere i dag også stillede et spørgsmål til hr. Søren Pape Poulsen om nogle ting, han havde sagt som minister på daværende tidspunkt, og derfor kom spørgsmålet også, om man kan udelukke, at IA i det her tilfælde vil pege på De Konservatives statsministerkandidat.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-10-06:
Tak, og også tak til ordføreren både for talen, men også for rigtig godt samarbejde nu i flere år.
Jeg plejer at stille et spørgsmål, hver gang vi har haft åbnings- og afslutningsdebatter, om at presse på for netop at tilslutte sig Parisaftalen – det har ordføreren selv været inde på – og jeg er glad for, at det arbejde pågår.
Men jeg er lidt nysgerrig på en anden del.
Men jeg er også nysgerrig i forhold til en fremtidssikring af Grønland og også en grøn erhvervspolitik osv.: Hvordan kan vi også her fra Danmark være med til at skabe et større samarbejde mellem Europa og Grønland?
Altså, er der nogen perspektiver der, som ordføreren ser, netop i forhold til at udvikle et grønt erhvervsliv i Grønland?
Aaja Chemnitz (IA), 2022-10-06:
Jeg mener, at der er brug for en massiv indsats, og jeg er rigtig glad for, at Børne- og Undervisningsudvalget har været i Grønland og også har lavet en beretning, som jeg ved at spørgeren også har presset på for, og som netop peger på – det gælder både, når vi snakker om studierejser, men sådan set også, når vi snakker om undervisning – at der ligger et kæmpestort stykke arbejde lige efter et valg, som vi er nødt til at fokusere på.
Og så er jeg glad for, at vi sammen med min færøske kollega har fået afsat nogle penge til, at grønlandske, danske og færøske unge kan få noget mere viden om hinanden og kan samarbejde noget mere.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-10-06:
Tak for svaret til ordføreren.
Jeg er fuldstændig enig med fru Aaja Chemnitz i, at vi særlig fra dansk side har en meget stor uvidenhed om det moderne Grønland, også når vi kigger ind i de danske skoler.
Jeg tror, at når man som dansk politiker kommer til Grønland, oplever man, at de følger mere med i dansk politik, end vi nogle gange oplever, man gør i Danmark.
Men jeg er fuldstændig enig med ordføreren, og jeg vil egentlig bare tilkendegive, at jeg synes, at vi også skal arbejde sammen om den del, der handler om ligestilling.
Aaja Chemnitz (IA), 2022-10-06:
Mange tak, også mange tak for samarbejdet og for spørgsmålet og i øvrigt også for indsatsen.
Tjenestemandspensionen er faktisk dobbelt så høj, hvis man vælger at flytte fra Grønland til Danmark, og det betyder, at der er rigtig mange familier, der bliver splittet.
Jeg tror, at det for det første handler om, at man skal sikre, at grønlandske betjente kommer over på en dansk overenskomst ligesom deres færøske kollegaer, for lige nu halter de hele tiden bagefter de forhandlinger, som de danske betjente fører.
Så det tror jeg er helt afgørende.
Så skal vi også huske på anstaltbetjentene, som også har brug for det her lønløft.
Hvis vi gerne vil ligeværdigheden, er vi også nødt til at sørge for, at vores børn og unge får en viden om Grønland i folkeskolen, for det kan jo ikke nytte noget, at vi ikke ved noget.
Vi har et kæmpe vidensgab, og det betyder i virkeligheden, at der også opstår nogle fordomme over for grønlændere i Danmark, som jeg rigtig gerne vil være med til at komme til livs.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-10-06:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen og for et rigtig godt samarbejde.
Jeg genopstiller jo ikke, så derfor kan vi ikke fortsætte det efter folketingsvalget, men jeg er helt sikker på, at mit parti, Venstre, vil gøre det, for der er rigtig mange sager, som det er vigtigt at Danmark og Grønland får et endnu tættere samarbejde om.
Det deler jeg fuldstændig ordførerens opfattelse af.
Jeg vil egentlig gerne spørge ind til den diskussion, som ordføreren selv rejser, nemlig om den manglende ligestilling mellem de danske og grønlandske betjente, som jo både findes, når de arbejder side om side i Grønland, men også findes, når vi kigger på den pension, der udbetales efterfølgende, og som også er enormt forskellig, selv om de har arbejdet i det samme antal år og under de samme ansættelseskontrakter.
Jeg vil egentlig høre, om ordføreren kan sige lidt om, hvad ordføreren og IA ser som løsningen, for det er noget, som en kommende regering bør kigge på som en del af det samarbejde, der ligger.
Aaja Chemnitz (IA), 2022-10-06:
Jeg tror, der er rigtig meget at hente i forberedelser til forhandlingsmøderne, når der er de her COP-møder rundtomkring i verden.
Så snakker man løbende tæt sammen og prøver at se, hvordan Danmark kan være med til at understøtte den grønne indsats, som Grønland også gerne vil lave.
På mange måder er vi jo også et udstillingsvindue, i forhold til hvad der foregår.
Temperaturen stiger fire gange så meget i Grønland som i resten af verden, så der er behov for også at tænke Grønland ind i det her.
Henrik Møller (S), 2022-10-06:
Det er netop, hvordan Grønland og Danmark kan styrke det samarbejde omkring den grønne omstilling.
Men er der mulighed for at uddybe det lidt?
Aaja Chemnitz (IA), 2022-10-06:
Mange tak.
Jeg vil måske lige sige nogle få ord om det her med politiets lønninger, for det er meget centralt, og det handler om en forskelsbehandling, som folk oplever.
Det handler jo om, at når to betjente sætter sig ind i en politibil, er der en, der har en dansk overenskomst, og en, der har en grønlandsk overenskomst.
Men det er sådan set den med grønlandsk baggrund, der udfører den største opgave og arbejder længst.
Så det her er meget, meget centralt for os.
I forhold til den grønne dagsorden er det jo noget, der optager IA.
Først og fremmest tror jeg, det handler om, at Grønland skal tiltræde Parisaftalen.
Men det tror jeg bare er et helt, helt grundlæggende signal at sende, også til omverdenen, altså at vi tager det her alvorligt.
Og så vil vi meget gerne være med til at fokusere på grøn energi.
Vandkraft er bl.a. noget af det, der er rigtig meget fokus på i Grønland nu.
Henrik Møller (S), 2022-10-06:
Tak for det.
Det er sådan på fodboldbanen, at hvis der bliver udvist lovende takter, tegner det godt, og det lover godt for fremtiden, for så er man på rette vej.
Så tak for den tilbagemelding om lovende takter.
Det lover godt for fremtiden i forbindelse med det her, synes jeg.
Jeg havde egentlig planlagt at spørge lidt ind til konflikten i forhold til ligestillingen, kan man sige, ikke mellem kønnene, men mellem nogle faggrupper i politiet og i forhold til de vilkår, der er der.
Men som medlem af Lønningsrådet ved jeg, at vi bliver inddraget på et tidspunkt og formentlig skal tage stilling til det her.
Så jeg vil egentlig tage et lidt andet spor og sige, at jeg ved, at jeres parti er meget optaget af den grønne omstilling.
Vil fru Aaja Chemnitz sætte ord på, hvilke konkrete tiltag som er vigtige for klimaet og miljøet i Grønland?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-10-06:
Det anerkender jeg fuldt ud, og jeg står ikke her og siger, at nogen bare skal komme til eller sådan noget.
Det gør jeg bestemt ikke.
Jeg erklærer mig også åben over for CO 2 -afgifter.
Jeg foreslår så noget metode til, hvordan man samarbejder med landbruget.
Det ligger i øvrigt også i det, som fru Pia Olsen Dyhr selv siger omkring de initiativer, landbruget selv har taget sammen med Danmarks Naturfredningsforening, ikke?
Så skal man da samle op på det og flytte det ind i en forpligtende ramme, også med staten.
Aaja Chemnitz (IA), 2022-10-06:
Mange tak.
Vi kommer til at komme med nogle meget konkrete krav til en kommende regering, og det er sådan set, uanset om vi bliver det afgørende mandat, eller om vi kommer til at repræsentere Grønland.
Børn og unge er en hjertesag for mig.
Det tror jeg de fleste herinde efterhånden ved.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi fortsat bekæmper seksuelle overgreb på børn i Grønland, og at vi forebygger selvmord i Grønland, for det har vi også mulighed for herfra at være med til at gøre.
Selvfølgelig skal vi have fokus på grøn energi, fokus på grønne løsninger, også når vi snakker erhvervsudvikling.
Og jeg tror på, i forhold til turisme, de her landingsbaner, der kommer, at vi skal have spredt turismen meget mere ud.
Der har vi sådan set også en rolle, som vi kan være med til at spille der.
Så der er nogle meget, meget konkrete ting, men også noget mere overordnet omkring det her med forsvar, som vi skal være med til at pege på løsninger på.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-10-06:
Det er helt rigtigt, at udfordringerne både i forhold til sikkerhed, den globale situation, vi står i, og klimaet jo er identiske og noget, vi bliver nødt til at arbejde tæt sammen om.
Nu peger fru Aaja Chemnitz også på området børn og unge, hvor man jo har afsat nogle penge i sidste periode i forhold til at løfte området.
Er der noget mere konkret om børn og unge i Grønland, som vi også skal tage med videre i vores bevidsthed i forhold til danske vælgere i forhold til den valgkamp, der er?
Aaja Chemnitz (IA), 2022-10-06:
Tak for spørgsmålet.
Da jeg blev valgt i 2015, gik jeg til valg på at være Grønlands frie stemme, og vi har haft et bredt samarbejde.
Vi har haft et godt samarbejde med forskellige partier, og det har skabt rigtig gode muligheder, og det gjorde det også i forrige valgperiode, hvor vi også opnåede resultater for 3 mia. kr. i en 4-årig periode.
Så der er ingen tvivl om, at det også er det, vi kommer til at arbejde videre med.
For os handler det om at varetage grønlandske interesser, og som jeg nævnte i min tale, ville jeg, hvis jeg kunne, stemme på en grønlandsk statsminister, for det er sådan det, Grønland har brug for derhjemme, altså at flere beslutninger bliver truffet derhjemme.
Så vi har været glade for vores samarbejde med den regering, der har været.
Der er nogle ting, der kan gøres bedre, som jeg var inde på i talen, og så må vi jo se.
For først og fremmest er det de danske vælgere, der beslutter, hvad der skal ske, og hvor IA kan få størst mulig indflydelse.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-10-06:
Tak for det.
Fru Aaja Chemnitz roste den socialdemokratiske regering i sin tale, og så blev jeg nysgerrig efter, hvem IA peger på som statsminister.
Kan det siges klart?
Kan ordføreren udelukke, at IA kunne stemme på blå blok?
Aaja Chemnitz (IA), 2022-10-06:
Tak for det.
Så jeg tænker egentlig, at jeg vil lade det være op til Inatsisartut, men jeg tænker også, at nu er ordførerens besked i hvert fald kommet videre.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-10-06:
Altså, det gør det jo ikke bedre med buskede øjenbryn og stor mave, for jeg har ikke nogen af delene.
Men Juaaka Lyberth siger jo, at danskere er holdt op med at bruge ordene neger, lappe og eskimo, fordi det støder folk.
På samme måde støder det danskere, der bor på Grønland, og som føler sig som en del af det grønlandske samfund, at grønlændere kalder dem qallunaaq, fordi de pludselig opfatter sig som andenrangsborgere.
Vil ordføreren ikke være med til, at man holder op med at bruge det ord og kalder dem noget mere neutralt, så vi undgår de her nedladende betegnelser om hinanden?
Aaja Chemnitz (IA), 2022-10-06:
Tak for det.
Det er faktisk første gang, at jeg hører det, og jeg vil sige, at der er mange forskellige fortolkninger af, hvad qallunaaq betyder, altså det grønlandske ord for danskere.
Og den fortolkning, jeg har hørt, er, at det er dem med de store maver og buskede øjenbryn, så der er forskellige historiske, hvad skal man sige, betydninger af ordet.
Jeg vil egentlig lade det være op til nogle sprogforskere hjemme i Grønland og folk hjemme i Grønland at tage stilling til, præcis hvad det er for nogle, hvad skal man sige, formuleringer, man kommer til at bruge.
For det tænker jeg at der er nogen der er klogere end os politikere til at tage stilling til.
Jonathan Simmel (EL), 2022-10-06:
Det var jo et meget direkte og ærligt svar.
Jeg tror i hvert fald, det er noget, vi bliver nødt til at fokusere på og snakke videre om, især såfremt man lykkes med at få adgang til en plads i Sikkerhedsrådet, også fordi Grønland – hvilket jeg tror at alle herinde vil være enige om uanset politiske uenigheder – jo geopolitisk spiller en ret stor rolle og helt sikkert også er en del af adgangsbilletten.
Så jeg synes da, det er klart, at man skal fokusere på, hvordan man sikrer den inddragelse.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-10-06:
Jeg har ved flere lejligheder talt med danskere, der bor på Grønland.
Og der er et ord, som de er meget kede af, og det er ordet qallunaaq, som er grønlændernes betegnelse for danskere.
Og de er kede af det, fordi det har en nedladende klang.
Formanden for Den Grønlandske Forfatterforening, Juaaka Lyberth, har i en artikel fra sidste år i Tidsskriftet Grønland taget afstand fra brugen af ordet qallunaaq, og han forklarer, at det skyldes, at betydningen af ordet er en blanding af hund og menneske i modsætning til inuit, som betyder menneske, og som er betegnelsen for grønlændere.
Og han er holdt op med at bruge qallunaaq, fordi det er nedladende og de danskere, der kender til Grønland, er meget kede af det, når de hører det.
Så mit spørgsmål til fru Aaja Chemnitz er, om hun vil anbefale, at man holder op med at bruge det ord, og så går over til det mere neutrale, som Juaaka Lyberth anbefaler, nemlig danskit.
Aaja Chemnitz (IA), 2022-10-06:
Mange tak.
Det ligger jo primært i Det Udenrigspolitiske Nævn, hvor ordføreren her også selv er med til at presse på, for at der bliver et forum, hvor vi kan diskutere de her ting.
Jeg er sådan set ret åben over for forskellige strukturer, hvor man kan sikre en lidt tættere dialog, for vi har jo sikret det på regeringsniveau, men vi mangler det sådan set på parlamentarisk niveau.
Det har været rigtig svært, også fra Inatsisartuts side, hundrede procent at sige, at det vil vi også gerne.
Christian Juhl (EL), 2022-10-06:
Ja, og derfor er det så godt, at vi også tager ud.
Jeg ved godt, at der er enkelte grønlændere, der siger: Hvad skal I her?
I skal ikke kontrollere vores land.
Og jeg vil håbe, det vil fortsætte, for det er hamrende vigtigt, ikke mindst i de her år, hvor både Grønland og Arktis fylder så meget, også i internationale spørgsmål.
Jeg tør ikke at sige nogen hele grønlandske sætninger endnu, som nogle af mine kollegaer gør.
Jeg har prøvet at øve mig.
Men jeg ved i hvert fald, at Inatsisartut betyder »Dem, der laver love«.
Der vil jeg gerne spørge ordføreren om noget.
Vi har også flere gange snakket om, at vi systematisk skal udbygge samarbejdet mellem parlamentarikere i Folketinget og Inatsisartut og ikke kun lade ministrene tale sammen.
Hvad siger ordføreren til det, og hvordan kan vi komme videre med det projekt?
Aaja Chemnitz (IA), 2022-10-06:
Allerførst en hjertelig tak til hr. Christian Juhl for samarbejdet.
Vi har jo været mange, mange steder rundtomkring i Grønland efterhånden, så det har været en fornøjelse alle de her år.
Ja, vi har i Grønlandsudvalget bl.a. valgt at sende et brev til socialministeren om, at det er vigtigt, at de her penge også kommer ud at arbejde.
Så det er noget af det, som IA i hvert fald vil have fokus på efter et valg: Hvordan kan vi sikre, at det ikke bare bliver en socialstyrelse, som er vokset fra nærmest 0 medarbejdere til 80 medarbejdere i Nuuk, men at der rent faktisk også kommer nogle penge ud at arbejde lokalt?
For det er sådan set der, der er allermest brug for det?
Da vi var i Tasiilaq, var det jo meget tydeligt at se, at mange af initiativerne er gået i stå igen.
Det er derfor, det er så vigtigt, at vi er med til at sikre, at det her ikke falder på jorden.
Det her er noget, vi skal være med til at holde fast i, sådan at vi får ændret det her.
Christian Juhl (EL), 2022-10-06:
Når jeg holder op i Folketinget den 1. juni, er noget af det, jeg mest vil komme til at savne, vores gode debatter om Arktis og Grønland og at høre IA's dygtige ordfører.
Da vi var med udvalget i Grønland – det var i Østgrønland – kom jeg til at tænke på, at det var vi også for 10 år siden.
Og jeg synes faktisk, man kan se store fremskridt, bl.a. også med de besøg, vi havde, hos socialarbejderne osv., og med besøgene ude i bygderne.
Men der var et spørgsmål, der gik igen flere af stederne, og det var, om det var muligt at få nogle af de mange millioner kroner, som skulle bruges til børnene, ud i bygderne, ud i områderne, hvor problemerne er, så de ikke endte i styrelserne inde i hovedstaden.
Jeg kan huske, vi var meget enige om på det borgermøde, vi holdt, at det måtte vi prøve at tage op.
Kunne ordføreren fortælle lidt mere om, hvordan det er gået, og om det er muligt f.eks. at overbevise den grønlandske regering og få pengene ud?
Aaja Chemnitz (IA), 2022-10-06:
Der er jo indgået et historisk samarbejde, kan man sige, mellem Grønland og Danmark, som på mange måder har været godt, men som på mange måder også godt kan forbedres.
Jeg tror på, at det her rejsehold for børn bliver vigtigt at fortsætte.
Samlet set er det jo sådan set 100 mio. kr., der er blevet afsat, og jeg tror, at noget, der minimum ligner halvdelen af det, vil være oplagt, for at det her ikke bare er noget, vi taber på gulvet.
For vi er ikke i mål.
Det er noget, der kommer til at tage generationer at ændre, så derfor skal vi også samarbejde efter et valg for at sikre, at der kommer mere fokus på det igen.
Jens Joel (S), 2022-10-06:
Tak til SF's formand for talen.
Som ordfører på børne- og undervisningsområdet vil jeg gerne kvittere for SF's fokus de sidste par år på vores mindste og på at skabe bedre rammer omkring dem.
Man kan jo nævne alt muligt fra minimumsnormeringer til flere lærere i skolen, til senere skolestart, til det, at man nu faktisk har indført et klasseloft i de mindste klasser og fået det sænket.
Mit spørgsmål går i virkeligheden på den forsikring, som fru Pia Olsen Dyhr selv har prøvet at få ud af Venstre, for hvordan læser fru Pia Olsen Dyhr det regnestykke, der er ovre i blå blok, hvis man skal have økonomien til at gå op?
Jeg ved, at SF's formand har prøvet at få svar på det.
Hvis man har tæt på nulvækst i den offentlige sektor, og hvis man har sagt, at det ikke er sygehusene og det ikke er de ældre, der skal holde for, hvordan kan man så undgå, at det er minimumsnormeringerne, og er SF's formand nervøs for, at de så alligevel kommer under pres, hvis vi får en ny regering?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-10-06:
Næ, men som sagt: Der er tre årsager til det.
Man lod være med at spørge de mennesker, det vedrører.
Man tager sig ikke ordentligt af dyrevelfærden for de dyr, man har under hegn.
Og så har man altså sat hegn op rundt om de her arealer.
Det synes vi er forkert, og det må ordføreren jo gerne mene noget andet om.
Nu har jeg sagt, hvad jeg mener, og så må forståelsen være op til ordføreren selv.