runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2017-05-19:
Det, jeg bare synes man skal tænke over, er, at man bevarer en vis fleksibilitet, altså at man faktisk lytter til fagligheden og lader det være op til en faglig vurdering i SKAT, hvor ressourcerne skal hen.
Det tror jeg faktisk de er bedre til, end vi er.
Hver gang vi siger, at ressourcerne skal bruges lige præcis på det her område, så mindsker vi fleksibiliteten, og det tror jeg vi skal være meget, meget påpasselige med at gøre.
Det er jo central styring, når det er værst, synes jeg.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-19:
Ordføreren siger tænk på et tal, og at de dygtige mennesker i SKAT ligesom bliver degraderet til, at nogen skulle kunne komme ind og lave deres arbejde.
Men det er jo nogle af de dygtige mennesker i SKAT, og det er fagbevægelsen, som siger, at vi altså minimum skal have 1.000 flere mennesker.
Vi prøver alle sammen at rejse SKAT igen, men SKAT er i knæ lige nu.
Derfor kan det godt være, at SKAT om 5-7 år kan nøjes med færre mennesker – det skal vi nok være forsigtige med at forudse nu, det har man prøvet før, men det kan sagtens være – men her og nu har vi så mange områder, som er i knæ, og jeg tror ikke, at nogen tør garantere, at den sidste skandale har set dagens lys endnu.
Så derfor er det jo ikke tænk på et tal.
Det her er jo et minimum, og så kan man sige, at runde tal er der også politikere der er kommet med før, fordi man skal finde et eller andet tal, deriblandt ordføreren selv.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-05-19:
Jo, men det her er alligevel meget udtalt, altså at det lige er 1.000 medarbejdere, man så er kommet frem til ligesom er det rigtige tal.
Jeg tror godt, de fleste kan høre, at det måske ikke er et tal, der er tænkt sådan meget, meget grundigt over.
Det er i hvert fald sjovt, at det rammer lige på 1.000 og ikke 980 eller 1.121, eller hvad det nu måtte være.
Men hele præmissen om, at det kun handler om ansatte, er jeg heller ikke helt overbevist om er rigtig.
Hvis vi f.eks. ser på udbytteskandalen, kan vi i den rapport, som Rigsrevisionen lavede – jeg tror, det er på side 4 – se, at der står, at det var et kompetencespørgsmål, og at det handlede om nogle kompetencer.
Det handler også om en masse andre ting, altså hvorfor der bliver flyttet nogle mennesker osv., og det er jo noget af det, som vi så snart skal have undersøgt.
Men den der idé om, at det kun handler om flere ansatte, tror jeg bare vi skal være meget forsigtige med at køre frem med.
Men det er meget nemt at sælge som et politisk budskab, det anerkender jeg.
Det lyder rigtig godt, når man står i debatten og andre steder, bare at sige, at det handler om flere ansatte.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-19:
Jeg tror, at hr. Joachim B. Olsens ideologiske modstand mod offentligt ansatte gør ham blind i det her øjeblik.
For ordføreren er det eneste menneske i Danmark, der lige nu synes, at SKAT har for mange ansatte, og at det ikke er et spørgsmål om ansatte.
Men det er det.
Der sad én person og udbetalte refusion af udbytteskat til svindlere for over 12 mia. kr. Så jo, det er også et spørgsmål om ansatte.
Så kan det måske på et tidspunkt i fremtiden blive langt færre igen, og det kan endda være, at vi får et it-system, der virker, og det må vi tage til den tid.
Men lige nu handler det om flere ansatte.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-05-19:
Det er jo et venligt tilbud, men jeg kommer nok til at takke nej til det.
Det har jeg simpelt hen ikke.
Jeg har en politik, der handler om, at jeg gerne vil have en mindre offentlig sektor, fordi jeg synes, der skal bruges færre ressourcer i den offentlige sektor, så borgerne kan beholde de ressourcer.
Men det er ikke et udtryk for, at jeg er af den opfattelse, som jeg synes at Enhedslisten og SF er her, altså hvor SF siger, at det bare handler om flere ansatte, og så løses alting godt.
Det handler om kompetencerne, og man kan sige, at den skandale om udbytteskat handlede om nogle andre ting.
Hvis der var kommet flere ansatte og tingene blev lavet på den samme måde,
så var der bare blevet udbetalt endnu flere udbytter.
Så det var ikke bare blevet løst med flere ansatte.
Louise Schack Elholm (V), 2017-05-19:
Og tak for oplægget, hvis man kan sige det sådan.
Vi deler jo ønsket om at få SKAT på ret kurs.
Sidste år havde SF et beslutningsforslag om, at der skulle 1.000 ekstra medarbejdere til SKAT, og man må sige, at der skete rigtig mange ting i den periode, og der var virkelig store problemer i SKAT, og derfor fik skatteministeren analyseret det rigtig grundigt og nåede så frem til at lave en historisk stor investeringsplan for SKAT på 7 mia. kr. og med tilførsel af 1.000 ekstra medarbejdere.
Nu ønsker SF 1.000 ekstra medarbejdere til SKAT.
Hvis vi nu leger med tanken om, at der kom 1.000 ekstra medarbejdere, så vil jeg gerne høre, om I så igen næste år vil foreslå 1.000 ekstra medarbejdere.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-19:
Jamen som Venstres ordfører så glimrende illustrerer, så er det sådan, at når SF ønsker sig 1.000 medarbejdere til SKAT, så kommer der 1.000 medarbejdere til SKAT, så det kan da godt være, at det skal være en årligt tilbagevendende begivenhed.
Nej, vi skal selvfølgelig tage det her seriøst.
Sidste år sagde vi, at der var brug for flere medarbejdere til SKAT, og så satte vi antallet til 1.000, men det kunne også have været 900 eller 1.100 – man skal jo lægge snittet et sted.
Derfor synes jeg også, det er mærkeligt, at Enhedslisten og SF i dag bliver kritiseret for at sige, at vi har brug for 1.000 medarbejdere til SKAT, når 1.000 medarbejdere til SKAT var, hvad skatteministeren fandt frem til var et fint antal.
Jeg håber, at det er slut nu, men både fra SF og Enhedslistens side er det her også et gulv, altså det er et minimum af, hvad vi tror der skal til for at genrejse SKAT, i hvert fald på mellemlang sigt. Så kan det være, at SKAT om meget, meget lang tid er så velfungerende, at det kan foregå med færre medarbejdere – det skal jeg ikke kunne sige – men det er et minimum i den her situation.
Anders Johansson (KF), 2017-05-19:
Jeg vil gerne indlede med at takke forslagsstillerne for at rejse debatten.
Det er jo en vigtig og yderst højaktuel debat.
Det har egentlig også været en fornøjelse at følge debatten, for jeg synes, at efterhånden som debatten er skredet frem, har det sådan set vist sig, at langt hen ad vejen er rigtig mange herinde enige i målet.
Fra konservativ side er vi i hvert fald langt hen ad vejen også enige i intentionerne i alle tre beslutningsforslag.
Det lyder jo nemt: Ansæt nogle flere, og få flere skatteindtægter.
Fra vores side har vi absolut ikke nogen interesse i ikke at ansætte flere, hvis det giver mening, tværtimod.
Jeg tror desværre ikke, at det er så simpelt i virkeligheden.
Fra konservativ side er vi enige i, at der er et behov for at styrke skattevæsenet.
Men de ressourcer skal jo også finansieres, inden der træffes en endelig beslutning.
Vi hørte tidligere ministeren forklare, at de besparelser, som der henvises til, er udtryk for en række midlertidige bevillinger til konkrete indsatser på finansloven, som udløber.
Jeg nævnte før, at vi fra konservativ side er åbne over for at investere flere ressourcer i SKAT, men de ressourcer skal også tilvejebringes.
Derfor synes vi, at beslutningsforslaget fra Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti er rigtig fornuftigt, for formålet med det forslag er, at regeringen indkalder til en drøftelse med henblik på at tilføre ressourcer til SKAT, så man kan øge kontrolindsatsen.
Der er rigtig mange måder, hvorpå vi kan forbedre rammerne for korrekt skattebetaling, og derfor skal investeringer i SKAT også være velovervejede.
For nylig behandlede vi en sag her i salen, som havde til formål at forenkle reglerne for restancer, lønindeholdelse, renter osv.
Vi tror fra konservativ side på, at en forenkling af hele skattelovgivningen er en rigtig fornuftig og effektiv vej at gå, så vi sikrer færre fejl og dermed også mindre behov for efterkontrol og en lettere kontrol i det hele taget.
Men vi kan altså ikke støtte de to andre beslutningsforslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-19:
Jeg hørte også hr. Jesper Petersen i sin kommentar til skatteministeren i starten af den her debat spørge lidt ind til, hvad det betyder, at det er i regi af finanslov osv. osv.
Det er jo også min bekymring, nemlig at hvis der var flertal for f.eks. at annullere besparelserne her og nu eller ansætte 1.000 ekstra medarbejdere, jamen så vidste vi, hvad vi havde at gøre med.
Vi kunne måske også i centrum-venstre finde noget finansiering, vi syntes var rimeligt, et råderum, reserver osv. Vi stemmer selvfølgelig også for jeres forslag om at tage et forhandlingsmøde med skatteministeren.
Men jeg er altså bekymret for, hvad det er, man binder sig op på.
Altså, det kan også blive så urimeligt, at man desværre kan blive nødt til at sige nej til at indgå en aftale om at give SKAT flere ressourcer.
Jesper Petersen (S), 2017-05-19:
Det, jeg må forstå på fru Lisbeth Bech Poulsen, er, at der vil være nogle finansieringstiltag, som man ikke kan støtte, og at man derfor vil sige nej til at lave forbedringer i skattevæsenet.
Jeg tror, det er sådan, jeg skal forstå det.
Vi mener jo, at der er råderum og reserver, og det er der, fordi det jo fremgår af regeringens egne tal.
De tal mener vi kan anvendes, men det må jo så indgå i en forhandling, hvordan man skal anvende dem.
Vi synes, vi har gjort vores hjemmearbejde og har fundet frem til nogle områder, der skal prioriteres, og at det vil være det niveau, som skal til.
Men selv om vi er enige om det, bliver der jo ikke flertal for det.
Jeg synes, at det har været vigtigt at finde frem til, hvad der kunne skabes flertal for, og på den måde få pålagt regeringen, at der faktisk skal ske noget.
Så må vi jo se, hvor langt vi kan komme med det i den her omgang.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-19:
Jamen det kan jeg også sagtens forstå.
Men, altså, jeg hører jo også DF sige, at det er vigtigt at få nogle flere medarbejdere – om 1.000 så lige er det rigtige antal, eller hvad det nu er –
Der er jeg jo bare bekymret, for jeg tror egentlig godt, at vi er nogle partier, der kunne sige: Så bruger vi nogle penge fra råderummet eller reserverne.
Jeg tror egentlig, at vi har sådan en fællesmængde, i forhold til hvad der kunne være rimeligt dér.
Jeg er jo bare bekymret for – hvad skal man sige – hvad nogle af de borgerlige partier kunne finde på af finansieringsforslag.
Så synes jeg, at det er mere rent så at sige i de beslutningsforslag, vi har fremsat.
Vi er helt med på det, Socialdemokratiet foreslår som finansiering, for så ved vi, hvad vi ligesom har at gøre med.
Det er bare for at få ligesom sagt, at jeg har nogle bekymringer, i forhold til hvad der kunne blive fedtet ind i de her forhandlinger.
Men vi møder selvfølgelig op, og vi stemmer selvfølgelig for det.
Jesper Petersen (S), 2017-05-19:
Det samme flertal, som i dag har manifesteret sig, for at man skal gøre noget, må man jo så bruge i de forhandlinger og sørge for, at der faktisk sker en markant forbedring på indsatsområderne.
Når skatteministeren i dag så nærmest slår ud med armene og siger, at der selvfølgelig skal ske mere på indsatsområderne – og han markerer sig med det i pressen og virkelig stiller folk i udsigt, at der skal ske noget – så er det jo også noget, vi må sørge for at han faktisk ender med at levere på. Men når jeg stillede de spørgsmål, som fru Lisbeth Bech Poulsen henviser til, så er det jo, fordi vi sidste år oplevede at være i en situation, hvor der var finanslovsforhandlinger, som vi ikke var en del af – vi blev nærmest hånet for det – og så kunne man ikke rigtig komme videre.
Nu er der skabt et flertal for, at man vil gøre noget på indsatsområderne, og det er en ny situation, og den må vi så få det maksimale ud af.
Rune Lund (EL), 2017-05-19:
Det er bare, i forhold til at Socialdemokratiet ikke vil støtte forslaget om at annullere alle de planlagte besparelser i SKAT.
Jeg har jo læst den plan, som Socialdemokratiet har fremlagt, om at ansætte flere medarbejdere til kontrol.
Det vil være selvfinansierende og i øvrigt mere til, fordi det vil skabe ekstra indtægter til statskassen.
Og jeg er helt enig i den måde at betragte tingene på.
Når det hænger sådan sammen, hvis man skal følge logikken, burde den logiske konsekvens af det jo også være, at Socialdemokratiet stemmer for forslaget om at annullere alle planlagte besparelser.
Jesper Petersen (S), 2017-05-19:
Jeg synes, at den rigtige måde at gå til det på er at sige: Hvad er det, vi har behov for, hvad er det for nogle ting, vi gerne vil løfte?
Og at vi så i øvrigt er klar til at anvende midlerne til det.
Det vil ende med, at SKATs ramme og SKATs evne til at løfte sine opgaver bliver helt anderledes kraftfuld og større end i dag, hvis man både gennemfører den investeringsplan, som er aftalt, og altså tilfører yderligere ressourcer på indsatsområderne, som vi foreslår, og som man jo kan høre der er et flertal for i dag.
Det synes jeg er en bedre måde at gå til det på, også fordi det er sådan bare helt råt at sige, at vi annullerer alle ting.
Der synes jeg måske også, at det bliver den kende unuanceret, at vi jo selvfølgelig altid – og det gælder også på skatteområdet – når vi kan gøre tingene smartere, mere effektivt, så skal gøre det.
Det tror jeg simpelt hen er vigtigt at skatteborgerne ved om os, altså at det simpelt hen er den måde, vi grundlæggende går til forvaltningen af deres penge på.
Vi kan så se, at der er skåret for dybt i SKAT, og at hvis man tilfører nogle ressourcer, ville man ikke bare skulle afholde en omkostning nu og her – man ville simpelt hen ende med at få flere penge ind ved at gøre det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-19:
Jeg sagde, at hr. Torsten Schack Pedersen var ophavsmand til flere af de ting, jeg citerede, og det er han også, medmindre der er journalister, som har skrevet forkerte ting i medierne.
Det, der skete, var, at Socialdemokraterne og SF gik til valg på et fælles valgoplæg, og det blev jo så en regeringskonstellation med også De Radikale.
Det, som hr. Torsten Schack Pedersen egentlig siger, er: Hvordan kan man sige, at man ønsker sig noget af det og det, når man så indgår i en regering, som ser anderledes ud?
Det kunne man også bruge rigtig meget tid på med den her nye VLAK-regering, for der har Venstre jo indgået et utal af kompromisser.
Sådan er det.
Men jeg synes, vi skal forholde os til den situation, der er nu, og jeg prøvede faktisk at slutte af med en lidt omfavnende tilgang og sige, at jeg tror, at alle gerne vil gøre noget for SKAT nu for at genrejse SKAT.
Det er ikke kun et problem for SKAT, det er ikke kun et økonomisk problem, det er også et demokratisk problem, for det her handler ikke kun om at genrejse befolkningens tillid til SKAT, det handler også om at genrejse befolkningens tillid til os.
Så det var egentlig en måde at sige på, at vi i fællesskab godt kan gøre nogle af de her ting, og jeg tror stadig væk på det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-05-19:
Jeg synes, det kunne være befriende, hvis fru Lisbeth Bech Poulsen så ville bruge de rette citater, for der er virkelig meget af det, som fru Lisbeth Bech Poulsen står og påstår jeg har sagt, som jeg aldrig har sagt.
Men det giver nu sig selv.
Jeg får bare ikke noget svar på det centrale: Hvordan kan man gå til valg på at ville ansætte 900 medarbejdere for så fire måneder senere at fyre medarbejdere?
Nogle områder inden for SKAT vil opleve at få flere medarbejdere, mens andre vil få færre, men samlet set er det vores vurdering, at ved at gøre tingene smartere kan vi i den samlede organisation spare godt 1.000 årsværk frem til 2016, lød det.
Det er dog en enorm erkendelse, der rammer SF, når man sætter sig ind på bagsædet af en ministerbil.
De løfter, man gav danskerne forud for 2011, løb man fuldstændig fra, og nu stiller man sig frem og siger, at nu kan man det igen.
Den præmis er der bare ikke andre der køber.
Så hvad er det, der skal gøre, at der kommer en troværdighed omkring det budskab, som SF står med i dag?
Vi har hørt det før.
Da man fik magten, gjorde man det modsatte.
Louise Schack Elholm (V), 2017-05-19:
Det er meget interessant, for det lyder jo, som om SKAT skal være uendelig stor.
Tror SF, at der på et tidspunkt vil være så mange medarbejdere, at det faktisk godt kan være et problem med så mange medarbejdere?
For forskellen var jo, at skatteministeren havde et apparat til at undersøge, hvordan vi får lavet en struktur på SKAT – den har han så ikke endeligt fået på plads endnu, så det er også imponerende, at man lige præcis ved, at det er 1.000 kontrolmedarbejdere, der mangler, når nu ministeren endnu ikke har fremlagt den nye struktur for SKAT.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-19:
Der er blevet fyret langt flere mennesker i SKAT end det, der er blevet tilført, inklusive i vores forslag, så hvis man skal op på antallet, fra før fyringsrunderne begyndte, er der stadig væk lang vej.
Der er en masse områder, hvor vi i SF i hvert fald synes, at der er alt for lidt kontrol.
Jeg er bange for, at negativ moms er noget af det, der ligger forude og vil eksplodere i forhold til de stigninger, vi kan se nu, og der er kontrollen på 2 pct., så det er et af de områder, det handler om.
Men hvis man var oppe på at have 20.000 mennesker ansat i SKAT, kunne det godt være, man ikke kunne finde kontorpladser eller opgaver til resten, men det er jo ikke der, vi er.
Vi er langt under det antal, der var i SKAT engang, og problemerne er så meget større, i hvert fald her og nu.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-05-19:
SF's ordfører sagde i sin tale, at man bare kunne sige ja til det forslag om 1.000 nye medarbejdere, for så var man sikker på, at de kom.
Men det er man jo ikke, for ud fra de regnemetoder, man bruger i dag – og det synes jeg man skal kigge på, for der er en vis grad af selvfinansiering – er der jo ikke nogen finansiering af det her forslag.
Så er man jo ikke sikker på de 1.000 medarbejdere.
Og det bringer mig over til at spørge, når SF efterlyser svar på, om det her så bare bliver en finanslovsaftale med DF: Ja, det gør det, hvis SF ikke vil være med til at finde nogen finansiering.
For det koster jo noget, og de penge er vi i Dansk Folkeparti villige til at finde.
Men jeg vil bare høre, om SF er med på at lave en aftale, hvor man også selv skal finde noget finansiering.
For hvis man drømmer om, at man bare kan lave en delaftale, som SF er med i, og så skal Dansk Folkeparti finde pengene i en finanslov, hvor der helt sikkert bliver upopulære ting, så er det jo et no go – for så kan man lige så godt selv tage æren for det. Jeg ville gerne, at man kunne lave en bred aftale i Folketinget, hvor vi finder flere ressourcer til området, men det kræver altså også, at andre partier vil være med til at finde pengene til det.
Og der vil jeg bare spørge SF, om de så er med på det ud fra de regnemetoder, vi bruger i dag.
Det er fint, at der kommer en undersøgelse af, om man kan gøre det på en anden måde, men med de regnemetoder, vi har i dag, vil SF være med til at finde de penge, som det koster?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-19:
Altså, vi vil også gerne finde andre finansieringskilder.
Det er ikke sikkert, at vi kan blive enige der, men der har vi et helt katalog.
Det er ikke nødvendigvis noget, som de borgerlige partier vil støtte op om.
Men det, vi gerne vil have, og det, jeg egentlig også hører hr. Dennis Flydtkjær gerne vil have, er, at vi faktisk bruger den her anledning til at sige: Ja, man kan tjene sin løn ind flere gange – ikke i det uendelige, ikke når nummer 20.000 er ansat, men her og nu kan vi se på en række områder, at det er 38 gange, det er 70 gange.
Det er jo tal fra Skatteministeriet.
Så derfor vil vi egentlig gerne sige det på den måde – måske ligesom hvis Liberal Alliance kræver topskatten fjernet eller sat ned, hvor de så bruger noget elasticitet, som vi synes er mærkeligt, og hvor det nærmest bliver selvfinansierende.
Men der skal også være plads til at komme med de bud.
Så det er egentlig derfor, at vi faktisk ikke har præsenteret nogen alternativ finansiering fra SF's og Enhedslistens side, altså for simpelt hen at understrege den pointe, at de her mennesker tjener deres løn ind mange, mange gange.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-05-19:
Jeg har allerede givet udtryk for, at der er en stor grad af enighed om, at der selvfølgelig er en selvfinansiering, som ikke i dag regnes ind i det.
Men vi er også nødt til at acceptere, at vi regner efter den samme regnemetode alle sammen, og inden vi får ændret den regnemetode, er det jo, som det er i dag, og derfor koster det finansiering til efteråret.
Jeg tror ikke på, at vi når at ændre den her er regnemetode, inden vi til efterårets finanslovsforhandlinger skal kigge på det her – det bliver nok på den længere bane.
Og der er mit ønske bare, at man også i Folketinget accepterer, at der er nogle regnemetoder nu, som vi gerne vil udfordre, men inden vi gør det, er vi jo nødt til at bruge dem, vi har, og der koster det nogle penge.
Så hvis vi skal gøre den her øvelse, som vi ønsker i forhold til at tilføre nogle ressourcer til SKAT, er vi også nødt til at stå sammen om finansieringen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-19:
Der er jo det her lidt mærkelige koncept med reserver på finansloven.
Nogle gange spørger folk: I siger, at der ikke er nogen penge, og så lige pludselig skulle I finde nogle penge, og så tog i dem på reserven – hvad er det for noget?
Regeringen har jo sat penge af på den for at kunne bruge dem på ting, der sådan løbende skulle komme.
Det kunne være nogle udspil om skattelettelser, eller hvad det kunne være.
Men det kunne jo også tages herfra, og der er penge nok, som det er lige nu.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-05-19:
Jeg synes, det var lidt ærgerligt, at SF's ordfører bare slog det hen, da vi i Folketinget brugte meget tid på nogle af de retssikkerhedsmæssige problemer, der var i SKAT.
Det var problematisk, at der var mange sager, hvor borgere og virksomheder blev behandlet dårligt, og det bliver så brugt som undskyldning for, at så havde SF's skatteminister overhovedet ikke tid til at koncentrere sig om andet.
Det synes jeg er en ansvarsforflygtigelse af en anden verden.
Jeg vil sige, at de samråd, vi afholdt under den røde regering med tre SF-skatteministre, om inddrivelse, restance og EFI, er utallige.
Vi brugte nemlig også meget tid på det her, men de svar, vi fik, var jo entydigt, at det ville være direkte uansvarligt at bruge flere penge, for alting blev bedre, når EFI kom, og så var alt godt, og der var slet ingen grund til, at vi var så bekymrede.
Så skal vi så nu stå og høre SF igen love flere ansatte.
»En Fair Løsning« var det, der blev en rød regerings skattepolitik, hverken mere eller mindre.
Det var i september 2011, der var valg.
I januar 2012 lyder det fra SF's skatteminister, at der skal bruges færre penge, der skal ikke ansættes flere, der skal være færre medarbejdere i SKAT.
Hvad var det, der fik SF til i september 2011 at love flere medarbejdere i SKAT, men så i januar 2012 at meddele, at der skulle være færre?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-19:
Jeg tror godt, at hr. Torsten Schack Pedersen ved, hvad der skete i forbindelse med regeringskonstellationen.
Jeg kan egentlig godt forstå, at hr. Torsten Schack Pedersen føler sig lidt ramt eller tager ordet, for han er netop ophavsmand til mange af de her citater, hvor man virkelig beskylder skattemedarbejdere for nogle ret vilde ting.
Men for at vende tilbage til det, hr. Torsten Schack Pedersen spurgte om, vil jeg sige, at det er rigtigt, at der også var fokus på inddrivelse og på EFI, men der var ekstremt meget fokus på retssikkerhed, og det er også fint, og det skal man også prioritere.
Problemet var, at det tog al fokus, at SKAT brugte bøllemetoder, Stasi-metoder, var en stat i staten og ikke værdigt for et demokratisk retssamfund osv.
Det siger jeg, samtidig med at jeg også siger, at vi tager vores fulde ansvar for, hvad der skete i regeringsperioden.
Vi var det første regeringsparti, der sagde, at vi skulle have en undersøgelseskommission.
Venstre gør det også nu, fordi man er tvunget til det af et flertal, og det er bare for at sige, at når vi nu taler om, hvordan vi skal tale om SKAT, så var det et eksempel på, at det gik for langt dengang, i forhold til hvordan man omtalte medarbejderne.