Rosa Lund (EL), 2024-04-18:
synes jeg.
Det er rigtigt, at det her forslag er blevet fremsat mange gange.
Jeg kan sige, at forslaget om en samtykkelov blev fremsat fem gange, inden vi kom igennem med det.
Forslaget om minimumsnormeringer blev også fremsat en del gange, inden vi kom igennem med det.
I Enhedslisten har vi tænkt os at blive ved med at arbejde for det her, indtil vi kommer igennem med det.
Reglen om, at uddannelse ikke længere skal tælle med ved optjening af retten til permanent ophold, blev indført, da fru Inger Støjberg som udlændingeminister i starten af 2016 fremsatte og fik vedtaget en lang række af stramninger, der skulle gøre det klart for potentielle asylansøgere, at Danmark ikke var et rart land at få asyl i.
Senere, fra 2019, overtog Socialdemokratiet som regeringsparti fru Inger Støjbergs udlændingepolitik og fastholdt reglen, der især rammer mange unge mennesker, som har et ønske om at dygtiggøre sig til gavn for sig selv og ikke mindst til gavn for det danske samfund.
Det afskrækker denne urimelige regel dem fra, når de står ved valget mellem at skulle tage ufaglært arbejde eller at gå i gang med en uddannelse.
Det her beslutningsforslag handler jo ikke om, at det er bedre at gå i skole, end det er at arbejde, som hr. Frederik Vad fik antydet at forslagsstillerne bag det her forslag skulle mene.
Det er slet ikke det, det handler om.
Det handler om, at på det arbejdsmarked, vi har indrettet, er adgangsbilletten, at man har en uddannelse.
Derudover er uddannelsessystemet en rigtig vigtig brik i integrationsindsatsen, uanset hvordan man vender og drejer det.
I dag er det sådan, at hvis man vælger at tage en uddannelse, udskyder man muligheden for at få opholdstilladelse og dermed muligheden for at få dansk statsborgerskab.
Til gengæld får man jo så en uddannelse.
Vælger man at tage arbejde, er det ikke sikkert, at man nogen sinde kommer tilbage ind og får en uddannelse og derved får mulighed for at blive på arbejdsmarkedet.
Den regel, som fru Inger Støjberg indførte, og som hendes socialdemokratiske efterfølgere har videreført, bidrager med andre ord til at skabe et etnisk proletariat af ufaglærte og lavtlønnede mennesker.
Det er bemærkelsesværdigt, synes jeg, i lyset af Socialdemokratiets historiske fortjeneste, og hatten af for den.
Vi taler om et parti, der i mere end 150 år har arbejdet for at give arbejderklassens unge mulighed for at uddanne sig og bryde den sociale arv.
Det gælder så åbenbart ikke for dem, som kommer fra et andet land end Danmark, selv om nogle af de her unge mennesker er vokset op her.
Og jeg ved ikke, om man skal tolke det sådan, at de unge mennesker så ikke er en del af Socialdemokraternes arbejderklasse.
Kort før folketingsvalget i 2022 var vi faktisk nået til enighed med den daværende socialdemokratiske udlændingeminister, som også er den nuværende socialdemokratiske udlændingeminister, om, at praktiktid, altså erhvervsuddannelsernes læretid, skulle tælle med ved optjening af ret til permanent ophold.
Faktisk lå der et lovforslag klar, men efter regeringsskiftet og dannelsen af SVM-regeringen er det aldrig blevet fremsat.
Moderaterne, som er en del af regeringen, gik til valg på at fjerne det, som udenrigsminister hr. Lars Løkke Rasmussen har kaldt tidslerne i dansk udlændingepolitik, altså de mest tåbelige og uhensigtsmæssige af fru Inger Støjbergs berygtede 114 stramninger.
Ja, der skulle man jo ellers tro, at netop Moderaterne trak SVM-regeringen i den rigtige retning.
Men der er ikke sket noget.
Ikke engang den her lillebitte forbedring, som gælder for en mindre gruppe af de unge mennesker, som i dag ikke har permanent ophold, har man fået gennemført.