runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2020-06-22:
Tak for det.
Coronakrisen har jo slået et gevaldigt hul i kassen.
Så kan man jo glæde sig over, at der var en god Venstreledet regering forud for sidste valg, hvilket sikrede, at der blev ført en god, ansvarlig økonomisk politik, så der er noget at stå imod med.
Så er tiden jo også inde til – hvad jeg også kan forstå at statsministeren selv har signaleret – at nu skal vi igen begynde at skele mere til god, ansvarlig økonomisk politik, hvor der, i hvert fald som jeg forstår det, skal være balance mellem indtægter og udgifter.
Skal det så ikke være god skik i det, at når man kommer med nye forslag – nu vil vi gerne have det og det igennem – jamen så peger man selvfølgelig på finansiering?
Ellers er det sådan set bare at køre videre og sige: Jamen nu er kassen åben, og så skal vi også lige have taget det og det.
Og det er jo ikke ansvarlig økonomisk politik.
Så kort og godt: Har regering forladt den ansvarlige økonomiske politik og kører bare derudad så længe som muligt?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Altså, langt ind i det spørgsmål blev der sagt alt det rigtige, og det kan vi fuldt ud tilslutte os.
Jeg tror, det er vigtigt at sige, at når dansk økonomi har så godt et afsæt og et så godt udgangspunkt for den krise, vi nu befinder os i, så er det jo nok skiftende regeringer og skiftende politiske flertals beslutninger over mange år, der har skabt fundamentet.
Lav offentlige gæld er noget, der er tilvejebragt over længere tid, en lav rente – det har vi ikke på den måde en direkte indflydelse på – høj beskæftigelse, lav ledighed, en arbejdsstyrke, som er kompetent og dygtig, den danske arbejdsmarkedsmodel, flexicurity og en række andre elementer.
Og med de ord, der er sagt fra hr. Erling Bonnesen, så virker det også, som om vi har forudsætningen for at kunne fortsætte videre i i hvert fald dele af den økonomiske politik, der også vil være nødvendig for Danmark på den længere bane.
Erling Bonnesen (V), 2020-06-22:
Men statsministeren glemte jo sådan set at svare på det, jeg egentlig spurgte om: Om den nuværende regering helt har forladt det, vi kalder god, klassisk, solid finanspolitik med styr på økonomien.
Og det undrer mig da egentlig, at det skal være så svært for statsministeren at komme og sige det.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Jeg tror, jeg har sagt det 17 gange her inden for de seneste 2 timer, og jeg har ment det hver gang og vil også mene det fremadrettet.
Jeg kunne måske så lige få et svar – bare på et enkelt spørgsmål: Den der halvering af momsen, hvordan har Venstre tænkt sig at finansiere det?
Det er jo ejendommeligt, at det vel mest udgiftskrævende forslag af alle dem, der har været bragt til bordet, har man ikke kunnet svare på en eneste gang hvordan man vil finansiere.
Kristian Jensen (V), 2020-06-22:
Allerførst vil jeg lige starte med at rette statsministeren: Venstre har naturligvis altid, når vi har siddet i opposition, fremlagt et finanslovsforslag, som alle regeringsbærende partier – i mine øjne – bør fremlægge.
Men det var statsministerens parti, der fraveg den tradition, da statsministeren blev formand for partiet.
Når vi fra Venstres side spørger til statsministerens drøm om at indføre en ny efterlønsordning, er det jo, fordi statsministeren netop gik til valg på at indføre den med en finansiering bestående af stigende skatter og afgifter.
Og jeg er her i aften blevet mere og mere bekymret, hver eneste gang statsministeren har sagt, at der ikke er generelle ønsker om at sætte skatterne i vejret.
Der er ikke planer om generelle skatte- og afgiftsstigninger.
Så vil jeg spørge: Hvilke specifikke afgiftsstigninger er der tale om for at få finansieret den nye efterlønsordning, som statsministeren gerne vil have?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
I starten af marts måned, da det stod klart for den her regering, hvad det var, vi stod over for og potentielt kunne stå over for, traf vi også et meget, meget klart valg, som jeg fuldstændig står på mål for, nemlig at vi i en periode – på det tidspunkt vidste vi ikke hvor lang tid – ville tilsidesætte en række politiske spørgsmål og opgaver for at hellige os det, der var den vigtigste opgave i det her år, nemlig håndteringen af corona.
Jeg tror, det var godt, at vi traf den beslutning, og jeg synes – hvilket jeg også sagde tidligere – at der egentlig er grund til at glæde sig over, hvad vi i fællesskab har opnået.
Det betyder selvfølgelig, at der er en række politiske opgaver, som vi ikke har nået på det tidspunkt, hvor vi forventede det.
Det gælder også tidligere tilbagetrækning.
Og derfor er det sådan, at nu har vi fået smitten under kontrol, vi har reddet liv, sundhedsvæsenet er ikke brudt sammen; vi står et bedre, end vi havde turdet håbe på.
Efter sommerferien lægger vi vores ideer frem til tidligere tilbagetrækning, herunder finansieringen.
Vi kommer det ikke nærmere i aften.
Kristian Jensen (V), 2020-06-22:
Det var godt, at der blev taget en række initiativer, en række midlertidige initiativer – der kom også forslag, der ikke blev vedtaget, f.eks. Venstres ønske om en midlertidig halvering af momsen – og alt det blev finansieret ved at trække på statskassen.
Men statsministeren har en drøm om en ny permanent efterlønsordning, og det er derfor, jeg spørger, hvad det er for en finansiering, der skal til.
For permanente udgifter skal jo finde en permanent finansiering.
Og ellers skal jeg høre: Kan vi få et løfte om, at det ikke bliver med skatter og afgifter på de danske pengeinstitutter, at den finansiering skal findes?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Jeg har ikke en drøm om en ny efterlønsordning.
Hvis vi havde en drøm om det, hvis vi havde et ønske om det, hvis vi havde et forslag om det, så var det jo det, vi var gået til valg på.
Vi ønsker noget andet; vi ønsker en ret til tidligere tilbagetrækning for dem, der har været længst tid på arbejdsmarkedet.
Det er ikke en ny efterlønsordning.
Ja, det er det, vi ønsker.
Og jeg tror bare, at jeg må sige helt stilfærdigt, at uden for den her sal er der ikke ret mange mennesker, der ville have syntes, at det var den rigtige prioritering, at vi skulle have færdiggjort en række andre opgaver.
Vi har koncentreret os om at løse den allervigtigste opgave – hver ting til sin tid.
Peder Hvelplund (EL), 2020-06-22:
Tak for det.
Nu kan man jo godt sådan en sen aftentime her blive grebet af den i hvert fald til tider gode stemning.
Jeg bemærkede her tidligere på aftenen, at hr. Simon Emil Ammitzbøll gjorde opmærksom på, at han faktisk syntes, det var en fejl, at han havde været med til at indføre et tolkegebyr.
Og tolkegebyret er også noget, Socialdemokraterne tidligere har været imod, og derfor vil jeg bare gerne høre, om statsministeren ikke er enig i, at tolkegebyret ikke har nogen som helst sundhedsfaglig begrundelse; at det er med til at øge uligheden i sundhed; at det er en administrativ byrde for regionerne og for den enkelte patient; og at det ofte kommer til at stille sundhedspersonalet i et uheldigt dilemma, hvor man eventuelt skal vælge at lade pårørende tolke, vel vidende at det kan gå ud over den sundhedsfaglige behandling, man kommer til at give.
Derfor skal jeg bare høre, om statsministeren måske kunne komme til den samme klare erkendelse, som hr. Simon Emil Ammitzbøll gjorde, nemlig at det var en fejl at indføre tolkegebyret, og derfor også være villig til at afskaffe det igen.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Altså, jeg vil sige, at for os er tolkegebyret jo ikke sundhedspolitik.
For os handler et gebyr på tolkning, f.eks. i forbindelse med at man er i sundhedsvæsenet, om noget helt andet, nemlig at man skal tale dansk, når man er i Danmark, og at det er helt grundlæggende for integrationen, for sammenhængskraften og i øvrigt for rimeligheden i det her samfund, at man, når man kommer til Danmark og af den ene eller den anden årsag skal bo her, så også lærer vores sprog og ikke ligger samfundet til last i forbindelse med eksempelvis tolkeudgifter.
Jeg tror også, det er vigtigt for mig lige at understrege, at vi jo ikke taler om folk, der lige er kommet til Danmark; vi taler jo også om mennesker, der har været her i årtier, og som stadig væk ikke har fundet anledning til at lære det danske sprog.
Og der synes jeg faktisk ikke, det er rimeligt at bede andre om at finansiere en tolkning.
Peder Hvelplund (EL), 2020-06-22:
Jeg synes, det er fuldstændig fornuftigt, at folk lærer sproget, når de kommer her til Danmark, men den der integrationsmæssige effekt, som tolkegebyret skulle have, savner jeg stadig væk at se dokumentation for.
Jeg hører det ofte nævnt, men jeg har bare aldrig nogen sinde set nogen dokumentation for det.
Og bør det ikke grundlæggende være sådan, at hvis man har brug for hjælp i det danske sundhedsvæsen, så kan man få det, uanset om man kan sproget eller ej?
Det er vel ikke en forudsætning for at få hjælp, at man kan sproget.
Hvis man har brug for hjælp i sundhedsvæsenet, er det vel en ret at kunne få det, uanset hvilke sproglige kvalifikationer man nu engang har.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Af de forskellige værdier, man kan fremhæve, synes jeg jo som socialdemokrat, at ret og pligt er en af de allervigtigste.
Og derfor bliver vi nødt til i vores øjne at lægge til grund, at når man kommer til Danmark og tager ophold her, så skal man gøre sig den umage, at man lærer sproget, og at man ikke ligger andre til last.
Og det er det, man gør, når man efter at have været her i rigtig mange år stadig væk ikke behersker det danske sprog.
Man skal bare huske på, at den, der kommer hertil og ikke lærer sproget, jo beder nogle andre om at gå på arbejde og betale skat, for at man så kan få tolkebistand.
Vi har ikke et generelt ønske om at hæve skatterne.
Vi har et ønske om at føre en økonomisk politik i Danmark, der er målrettet genopretning af dansk økonomi i forbindelse med corona, og så selvfølgelig at sikre det, der er vores pejlemærker, nemlig at det skal være økonomisk ansvarligt, at det skal være socialt retfærdigt, og at det skal være grønt.
Og det er jo en lille smule mærkeligt, at man – her forud for at vi nu er enige om, at vi skal lave en grøn skattereform – er så optaget af at udpege en enkelt skat i stedet for at forholde sig til den opgave, vi i fællesskab har stillet os, nemlig at lave en hel omlægning af vores skattesystem, sådan at vi understøtter den grønne omstilling, som mange partier har forpligtet sig til.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-06-22:
Den 4. juni var der en debat her i Folketingssalen, hvor den socialdemokratiske finansordfører på spørgsmålet om den økonomiske politik svarede: Socialdemokratiet har ikke nogen planer om at hæve skatterne.
Så skal jeg bare høre, om statsministeren har nogen planer om at hæve skatterne for at finansiere den ordning, hun taler om.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Det sidste har jeg ikke nogen tanker om at lægge til grund at man gør, men jeg synes, man skal overveje – også fra Venstres side – hvad det er, man egentlig er i gang med enten at antyde eller beslutte.
Lad os lige tage eksemplet fra før: Departementschefer i Danmark har direkte adgang til regeringens centrale udvalg – det gælder eksempelvis økonomi- og koordinationsudvalget.
En del af dem er faktisk faste medlemmer.
Vi har en række eksempler i de senere år på departementschefer, der heldigvis har opnået endog meget flotte stillinger uden for centraladministrationen.
Skal de personer stoppe deres arbejde øjeblikkeligt i tilfælde af ansættelse et andet sted?
Morten Dahlin (V), 2020-06-22:
Nu er vi ved at være lidt inde ved kernen af problemet, der har været i hele den her sag om den politisk udpegede stabschef, nemlig at statsministerens første forsvar er at sammenligne vedkommende med en departementschef.
Men vedkommende er jo ikke departementschef.
Vedkommende er jo politisk udpeget af statsministeren som en slags vicestatsminister, og det viser vel i virkeligheden hele problemet ved det her, nemlig at statsministeren kan finde på som sit forsvar at sammenligne det med en departementschef.
Så tilbage til kernen i spørgsmålet: Vil statsministeren anerkende, at der kan opstå situationer i løbet af sommeren, hvor stabschefen vil kunne stå i en interessekonflikt mellem den virksomhed, vedkommende er blevet ansat i, og regeringens interesser?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Jamen der var ikke noget forsvar i det.
Jeg stiller bare et spørgsmål, nemlig hvad det egentlig er, man er i gang med.
For selvfølgelig skal Folketinget og skiftende regeringer altid være opmærksomme på habilitetsproblemer.
Jo, jo, men det skal vi jo i alle mulige sammenhænge.
Og der skal man jo ledelsesmæssigt og i øvrigt i forhold til sin sunde fornuft få skilt tingene ad.
Jeg beder bare om, at man i sin iver for at diskutere nogle konkrete forhold også forholder sig til det principielle, og vi har vel i Danmark en ret stor interesse i, at folk kan skifte job og også sektorer.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-22:
Socialdemokratiet gik ind i valgkampen med et budskab om, at der var folk i Danmark, der havde for lav en disponibel indkomst, faktisk så lav, at de var fattige.
Så tænkte man, at så gør regeringen og det røde flertal i Folketinget vel noget ved det med den nye finanslov.
Men regeringen og det røde flertal i Folketinget gjorde jo det stik modsatte.
De mennesker, som I i valgkampen sagde var fattige, gjorde I endnu fattigere ved at mindske deres disponible indkomst endnu mere med afgifter på nogle af de produkter, som de bruger.
Jeg forstår så på statsministerens svar til hr. Alex Vanopslagh, at det var i orden at bryde det valgløfte og også at gøre folk, man påstod var fattige, endnu fattigere, fordi man bruger pengene på at stoppe en besparelse på uddannelsesvæsenet og på bedre psykiatri.
Men jeg vil nu alligevel gerne høre, om statsministeren den her gang vil svare på, om det er en kurs, man har tænkt sig at fortsætte med for finansloven for 2021?
Altså, skal de folk, som regeringen allerede har gjort fattigere, være endnu fattigere i 2021?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Altså, det er jo svært at påstå, at det ikke var ualmindelig velkendt for danskerne, at vi forud for sidste valg og nu også i det år, der snart er gået siden, har villet prioritere velfærdssamfundet.
Det har vi jo gjort klart vel nærmest i alle tænkelige henseender og i alle tænkelige sammenhænge.
Ja, vi synes, at det er rigtigt at dække det demografiske træk.
Når der kommer flere ældre og flere børn, skal svaret fra Folketingets side ikke være besparelser ude i kommunerne som udgangspunkt for budgetlægning.
Og ja, vi synes i det nye politiske flertal, at det var en god idé at få stoppet for uddannelsesbesparelserne og styrket psykiatrien.
Og ja, det betød i den første finanslov, vi lavede, at en række afgifter blev hævet.
Men at påstå, at det ikke har været velkendt for danskerne, synes jeg er en ret grov tilsnigelse.
Når det så gælder det fremadrettede skattespørgsmål, har vi ikke noget ønske om generelt at sætte skatterne op.
Men eksempelvis skal vi så til efteråret diskutere en grøn skattereform, og der må vi jo forvente, at skatter og afgifter vil forandres.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-06-22:
Altså, der var ingen danskere, som i valgkampen troede, at de grupper, som Socialdemokratiet og Enhedslisten og SF talte om var fattige, og som Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten ville gøre rigere, ville man i virkeligheden gøre endnu fattigere, end man sagde de var.
Der var ingen vælgere, der fik det indtryk i valgkampen.
Og uanset at partierne har brugt pengene på at gøre den offentlige sektor dyrere, er der altså alligevel nogle vælgere, der er blevet snydt af det røde flertal, fordi I har gjort det modsatte af, hvad I sagde i valgkampen.
Men skal man forstå det sådan, at det gør I ikke næste gang?
Finansloven for 2021 vil ikke gøre alle danskere fattigere.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Jeg skal jo gerne indrømme, at ideen om højere cigaretpriser ikke ligefrem er født i min baghave.
Jeg har forsøgt mig med forskellige modeller omkring aldersgruppe og sådan noget – den sad nok ikke lige i skabet – og derfor var jeg jo sådan set allerede i valgkampen dér, hvor jeg sagde, at det er den vej, det går.
Og det er der nogle fordele ved, må jeg blankt erkende, hvad angår folkesundheden.
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-22:
Alle herinde i Folketinget besluttede at lukke ned, og jeg vil gerne spørge: Hvad vil statsministeren gøre for at sikre en tilbagevending til en demokratisk normaltilstand efter coronakrisen?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Vi mener, vi skal holde fast i velfærdsforliget, for det er en meget, meget vigtig motor i dansk økonomi, og det er på mange måder forudsætningen for, at vi har kunnet gøre det, vi har gjort i det her forår.
Men i vores øjne skal det så suppleres med en ret til en tidligere tilbagetrækning til dem, der er mest nedslidte.
Det er det, der har været vores tilgang hele vejen igennem, og det glæder vi os til at diskutere med bl.a. Dansk Folkeparti.
Bent Bøgsted (DF), 2020-06-22:
Men kan det lade sig gøre, og er det måske ikke, når det kommer til stykket, noget helt andet, man skal se på?
Skal man stoppe den stigning i pensionsalderen, eller skal man lave en differentieret pensionsalder, alt efter hvor lang tid man har været på arbejdsmarkedet?
Det kan godt være, der bliver tale om to eller tre eller fire forskellige pensionsaldre, man skal ind på, og det kan også være vanskeligt at administrere, men vi ved jo endnu ikke, hvad regeringen reelt vil.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Hvor er det dejligt, at vi nu kommer hen til en diskussion om de mennesker, det handler om, og med en erkendelse fra både spørger og den, der svarer, af, at der er en gruppe, der ikke bare kan blive ved med at arbejde.
Det er jo det, der er en del af det væsentligste indhold i den her diskussion, som var fuldstændig væk fra den diskussion, der var tidligere.
Og ja, vi kommer til i efteråret igen at forholde os til velfærdsforliget, og der synes vi jo, at det vil være både rigtigt og naturligt, at vi samtidig med det også forholder os til det her med at få indført en ret til tidligere pension, men jeg kan høre, at i den grundlæggende tilgang til det her ligger hr. Bent Bøgsted og jeg selv nok ikke så langt fra hinanden.
Ulla Tørnæs (V), 2020-06-22:
Som fru Sophie Løhde ganske rigtigt pointerede, skal nedslidte mennesker ikke være på det danske arbejdsmarked, og det er præcis derfor, at vi var med til at indføre seniorpensionsordningen.
Det kan godt være, at statsministeren ikke lægger op til, at der skal indføres en efterlønsordning, der koster præcis det samme som den efterlønsordning, som statsministeren jo har sat underskriften på blev afskaffet.
Den kostede i størrelsesordenen 16 mia. kr., da den blev indført, og statsministeren siger og understreger, at den ordning, som regeringen vil indføre, skal finansieres krone til krone.
Men hvor skal pengene komme fra?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Det er jo et ret stort spørgsmål.
Der tror jeg, at jeg vil give et ret åbent svar.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at en del af den lovgivning, der skulle på plads, var hastelovgivning, og at det, som ordet også indikerer, foregik i stor hast og jo i øvrigt på et grundlag, der var noget mere sparsommeligt end det, der er tilfældet nu, hvilket spørgeren også antyder.
Så vi vil meget gerne gå ind i en diskussion med et åbent sind om, hvilken lovgivning der skal se anderledes ud i fremtiden.
Det er klart.
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-22:
Vi skal bruge de erfaringer, vi har fået fra den her krise.
Er der nogle overvejelser om ændringer, som statsministeren vil gøre sig, eller noget, som statsministeren vil gøre på en anden måde, hvis der skulle laves en tilsvarende lovgivning en anden gang?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Der er lavet rigtig mange brede politiske aftaler.
Folketinget og dermed parlamentet har været på overarbejde i hele den her periode og enten givet deres opbakning eller været med til, at vi i fællesskab har fundet løsninger.
Det er jo demokratiet, når det er allerstærkest.
Så jeg køber jo grundlæggende ikke den præmis, at demokratiet har været sat ud af kraft i nogen henseende, hvad angår corona.
For det andet har vi nogle steder haft behov for en lovgivning, som ville have set anderledes ud, hvis ikke det var, fordi vi havde stået i en global pandemi, og der skal man selvfølgelig tænke meget over, hvilke beføjelser og hvilke virkemidler der skal stå også i den periode, vi går ind i nu.
Det er klart.
Bent Bøgsted (DF), 2020-06-22:
Tak for det, formand.
Jeg vil godt lige vende tilbage til det her med tidligere tilbagetrækning.
Det er jo ingen hemmelighed, at en af årsagerne til, at det er nødvendigt at se på tidlig tilbagetrækning, er velfærdsforliget fra 2006, hvor pensionsalderen blev hævet.
Nu kommer der et lovforslag til efteråret, hvor vi skal træffe afgørelse om, om vi skal hæve yderligere til 69 år i 2035.
Men det, der står tilbage, er, hvornår regeringen kommer med det udspil, og om ikke vi er derhenne ved, at jo mere, pensionsalderen stiger, jo mere aktuelt bliver Dansk Folkepartis gamle forslag om, at der skal være en differentieret pensionsalder, altså forskellig pensionsalder, alt efter hvor lang tid man har været på arbejdsmarkedet.
Det er igen det der med, at vi jo blankt erkender, at der er rigtig mange, der ikke kan arbejde, til de er 70, de ikke kan arbejde, til de er 72, og hvornår skal de så have pension?
Vi har jo lavet seniorpension, men hvornår kommer den her tidlige tilbagetrækning, for det er der rigtig mange der venter på?
Arne er gået på efterløn, så det er ikke ham.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-06-22:
Jeg kan herfra give fuld opbakning til Enhedslistens kamp i politiforliget for at bekæmpe diskrimination af minoritetsborgere.
Jeg har jo selv været ude op til flere gange og give konkrete eksempler på, at det foregår.
Danmarks Statistik har været ude med tal.
DR har lavet en dokumentar om det.
Der er tusindvis af historier ude, hvor man fortæller om, at raceprofilering rent faktisk foregår.
Derfor kan jeg kun støtte op om Enhedslistens krav i politiforliget og kan forsikre om, at det selvfølgelig er noget, Frie Grønne vil følge til dørs.
Jeg kan godt forstå, at hr. Søren Pape Poulsen som hvid majoritetsborger ikke kan sætte sig ind i det og ikke kan forstå det på samme måde.
Det forstår jeg godt, for det er ikke det samme.
Det er ikke det samme at opleve det.
Men jeg bliver også bare nødt til at sige, at der er hverdagsracisme.
Der er strukturel racisme.
Der er historier derude.
Racisme er en udfordring, minoritetsborgere står med.
Jeg graver ikke grøfter.
Jeg har været herinde i et års tid, og mit budskab er altid solidaritet, og mit budskab er altid, at vi skal stå sammen, men vi bliver bare også nødt til at sige tingene, som de er.
Der er udfordringer i samfundet med racisme, og det bliver vi nødt til at italesætte.
Vi kan ikke gemme os bag sådan en falsk selvopfattelse af, at alt er godt.
Vi har et fantastisk samfund, et af de bedste i verden, men vi har udfordringer med diskrimination og racisme.
Det skal vi turde tale om.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-22:
Vi kan tale om rigtig meget, men jeg tror, at man skal overveje, hvordan man taler om det, og hvilke grøfter man får gravet.
Vi kan jo alle sammen, og det tror jeg der er mange der kan, stå og læse op fra vores indbakke.
Det er ikke kun ordføreren, der oplever det.
Jeg vil bare lige have lov at sige, at man heller ikke som homoseksuel nødvendigvis kommer let igennem beskederne.
Andre oplever noget andet.
Der er blevet talt grimt til medlemmerne af Dansk Folkeparti, i jeg ved ikke hvor mange år, af andre grupper.
Så vil jeg bare sige en ting: Dansk politi er helt eminent og fantastisk.
Kan ordføreren forestille sig, hvad de betjente lægger øre til dag efter dag i visse boligområder fra den ene, den anden og den tredje type, der står over for dem og taler så smart til dem, mens betjentene holder ro på?
Vi skal være stolte over et veluddannet politi, der holder ro på det, i stedet for at vi får talt os fra hinanden.
Jeg er meget, meget bekymret over den retorik, som ordføreren brugte i dag, og jeg er bekymret for, hvad den fører til.