Anders Samuelsen (LA), 2019-02-08:
Tak for det.
Forslagsstillerne fra Enhedslisten ønsker, at man skal beskatte de danske medlemmer af Europa-Parlamentet af deres såkaldte tillæg til generelle udgifter.
Konkret foreslår Enhedslisten, at tillægget skal beskattes i det omfang, det ikke kan dokumenteres, at det er blevet anvendt til arbejdsrelaterede udgifter.
Enhedslisten ønsker også, at regeringen opretter et frivilligt nationalt register, hvor de danske parlamentarikere kan dokumentere, hvordan de har anvendt deres tillæg til generelle udgifter.
Lad mig starte med at sige, at vi som regering synes, at det er helt legitimt, at medlemmer af Europa-Parlamentet ligesom medlemmer af Folketinget får dækket de omkostninger, der er forbundet med deres erhverv.
Det kan f.eks. være til leje af kontor i medlemmets valgkreds, internetforbindelse, relevante abonnementer, kontorudstyr osv.
Jeg synes, det er meget ærgerligt, at spørgsmålet om tillæg til generelle udgifter bliver ved med at skygge for det vigtige politiske arbejde, som faktisk foregår til daglig i Europa-Parlamentet.
Og det er ærgerligt, at emnet risikerer at trække fokus væk fra de mange store politiske spørgsmål, som fortjener at blive drøftet forud for parlamentsvalget til maj.
Da der er tale om offentlige midler, bør der naturligvis være åbenhed om brugen af pengene.
Det er i alles interesse.
Det er samtidig klart, at der i bund og grund er tale om et europæisk problem, der skal løses af Europa-Parlamentet selv på samme måde, som Parlamentet faktisk tidligere har formået at løse problemer vedrørende medlemmernes løn, beskatning og rejsegodtgørelser.
Det er derfor også positivt, at Europa-Parlamentet for nylig vedtog, at der nu skal etableres en platform på Parlamentets hjemmeside, hvor medlemmerne frivilligt kan fremlægge dokumentation for brugen af tillægget til generelle udgifter.
Det er den rigtige vej at gå frem for et kludetæppe af nationale registre og særordninger, som Enhedslisten lægger op til, og som i øvrigt vil kræve alt for mange administrative ressourcer og skabe endnu mere bureaukrati.
Regeringen vil derfor opfordre Europa-Parlamentet til at arbejde videre med at finde en europæisk løsning for tillægget til generelle udgifter, som skaber fuld åbenhed om brugen af midlerne til konkrete udgifter relateret til erhvervet.
I forhold til Enhedslistens ønske om at pålægge regeringen at tage initiativ til, at tillægget undergives national indkomstbeskatning, kan regeringen heller ikke støtte beslutningsforslaget.
Det skyldes kort fortalt, at en sådan national beskatning vil være i strid med EU-retten, hvilket EU-Domstolen allerede har fastslået.
I overensstemmelse med skatteministerens svar kan jeg oplyse, at EU-Domstolen har fastslået, at tillægget ikke kan undergives national indkomstbeskatning, medmindre det i overensstemmelse med EU-retten kan godtgøres, at tillægget i sig selv er urimelig højt, og at der dermed i virkeligheden er tale om et skjult vederlag.
Ifølge EU-Domstolen har de nationale domstole ikke mulighed for at efterprøve det spørgsmål af hensyn til Parlamentets autonomi.
Ud fra de betragtninger kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Regeringen vil opfordre Europa-Parlamentet til at fortsætte sit arbejde med at sikre fuld åbenhed om brugen af midlerne og at anvende de eksisterende muligheder for at fremlægge dokumentation.
Jeg kan så helt personligt tilføje, at jeg jo selv har siddet i Europa-Parlamentet og var, tror jeg, den første danske parlamentariker, som lagde dokumentation frem netop for brug af de her midler, inklusive samtlige bilag.
Det er jo noget, som man kunne følge op på.
Jeg står med et dokument her, hvor der er blevet redegjort for omkostningsgodtgørelsen for fru Rina Ronja Kari – dog i nogle meget generelle overskrifter, fire-fem forskellige linjer.
Jeg ved ikke, om der er fuld offentlig tilgængelighed til samtlige bilag, der ligger neden under det her tal.
Men det, der også er interessant at se, er, at man fra fru Rina Ronja Karis side er i stand til næsten på kroner og øre at ramme præcis det forbrug, som man har mulighed for at have.
Og så er der jo ikke noget at beskatte af, når pengene alligevel bliver brugt.
Så når selv et så EU-kritisk medlem, også i forhold til budgetterne, som fru Rina Ronja Kari er i stand til at bruge alle pengene, må jeg gå ud fra, at det er, fordi der er behov for pengene, og så vil der jo ikke være noget at beskatte af.
Med de bemærkninger vil jeg endnu en gang komme med en opfordring fra min side til at følge op på det eksempel.
Læg tallene frem, og gør det eventuelt til en del af de valgløfter, som man kommer med over for borgerne i forbindelse med europaparlamentsvalget.
Så er der også det at stemme om.