runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-11-22:
Enhedslisten støtter grundideen om at udvikle samarbejdet i Øresundsregionen, og vi synes også, det er helt oplagt, at tredjelandes borgere, som deltager i en ph.d.-uddannelse eller har indgået aftale eller fået tilbud om ansættelse på ESS i Sverige, får mulighed for at bo her i Danmark, hvilket naturligvis forudsætter en opholdstilladelse.
Betingelsen om, at opholdstilladelsen kun gives, hvis en tilsvarende ansættelse i Danmark ville have udløst en opholdstilladelse, synes vi også er fin.
Lovforslaget betyder jo så også, at målgruppen får mulighed for at anvende forskerskatteordningen.
Den ordning er vi generelt kritiske over for i Enhedslisten.
Vi er imod den form for legale skattehuller, som er til fordel for dem, der tjener mest.
Selv om den kaldes en forskerordning, bruges den jo også af mange andre, herunder fodboldspillere og golfspillere.
Argumentet er som oftest, at det er nødvendigt med det her skattehul for at tiltrække kvalificeret arbejdskraft.
Men vores generelle skepsis over for forskerskatteordningen får os imidlertid ikke til at stemme nej.
Vi støtter lovforslaget.
Så skulle jeg hilse fra Alternativet og sige, at de også stemmer for.
Carl Holst (V), 2016-11-22:
Tak for det, formand.
Det foregående lovforslag drejede sig om udlændinge, vi ikke vil have i landet, nemlig kriminelle udlændinge.
Det her lovforslag drejer sig om at tiltrække højtspecialiseret, højtuddannet personale til ESS.
Det er dem, vi gerne vil have.
Derfor støtter Venstre lovforslaget.
Og vi taler også på vegne af De Konservative.
Martin Henriksen (DF), 2016-11-22:
Tak for det.
Ja, det er jo lidt svært at stå her som Dansk Folkepartis udlændingeordfører og så tilkendegive sin opbakning til et lovforslag, der betyder, at der kommer flere udlændinge til Danmark – så hold nu fast.
Men hvis der skulle være nogle DF'ere derude, der sidder og følger med, kan jeg berolige dem med at sige, at det anslås, at 60-80 tredjelandsstatsborgere vil blive ansat ved ESS' hovedfacilitet i Lund, og der er ikke lavet et skøn over, hvor stor en andel af denne forholdsvis lille gruppe der vil bosætte sig i Danmark.
Så hvis der er nogle DF'ere, der kigger med, så håber jeg, at de vil tilgive mig for følgende ordførertale:
Det foreslås, at udlændinge, der deltager i en ph.d.-uddannelse eller har indgået aftale om eller fået tilbud om ansættelse på forskningscenteret ESS i Sverige, får mulighed for at opnå opholdstilladelse i Danmark, hvis deltagelsen i deres uddannelse eller ansættelsen er knyttet til den forskningsmæssige virksomhed. Lovforslaget udmønter de dele af aftalen om forbedrede vilkår for rekruttering af højt kvalificeret arbejdskraft til European Spallation Source, som kræver ændring af udlændingeloven og kildeskatteloven.
Og så er det et særligt forskerprojekt, som godt kan retfærdiggøre det pågældende lovforslag.
Med disse bemærkninger kan Dansk Folkeparti, medmindre der kommer overraskelser frem i udvalgsbehandlingen, selvfølgelig støtte lovforslaget.
Dan Jørgensen (S), 2016-11-22:
Med lovforslaget udmøntes den politiske aftale om bedre vilkår for rekruttering af højt kvalificeret arbejdskraft til European Spallation Source – jeg håber, det er nogenlunde sådan, det udtales.
Der er i hvert fald ikke nogen, der sådan ryster på hovedet nede i salen.
Der er tale om en ganske betydelig satsning med den ambition at skabe en af verdens største og mest avancerede forskningsfaciliteter i Øresundsregionen.
Jeg skal ikke her gå nærmere ind i de tekniske detaljer om, hvordan neutronspredning foregår i praksis – det vil jeg heller ikke være i stand til – men blot konstatere, at projektet har potentiale til at give dansk forskning et kæmpe løft og samtidig give industrien nye muligheder for at analysere materialer, som skal bruges til at udvikle nye produkter.
Det siger sig selv, at hvis man vil etablere en forskningsfacilitet, som skal være førende i verden, så er det helt afgørende, at man kan tiltrække de bedste forskere fra hele verden.
Det skaber vi nu bedre muligheder for, dels ved at give forskere og højt kvalificeret personale fra tredjelande mulighed for at bo i Danmark, dels ved at give udenlandske ansatte ved datacenteret i København mulighed for at benytte forskerskatteordningen, selv om de udfører en del af deres arbejde ved ESS i Lund.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-11-22:
Jeg bad også om et tænkt eksempel på noget, der nu kan lade sig gøre, men som ikke kunne lade sig gøre i den periode, hvor der stod »med sikkerhed«.
Trine Bramsen (S), 2016-11-22:
Udgangspunktet er, at vi ikke vil stille os i vejen for, at det her forslag bliver gennemført, og dermed støtter vi det.
Vi vil gerne se på andre initiativer, der også i praksis kan sikre, at kriminelle udlændinge kan blive sendt hjem, for udgangspunktet er jo, at det ikke er rimeligt, at personer som eksempelvis Levakovic bliver ved med at kunne være i Danmark, selv om der bliver begået gentagen kriminalitet.
Kan man med respekt for internationale konventioner og vores øvrige internationale forpligtelser finde en metode, hvormed man kan hjemsende flere kriminelle udlændinge, så ser vi meget gerne på det.
Martin Henriksen (DF), 2016-11-22:
Tak for det.
Jeg vil opfordre Socialdemokratiet til at stemme for lovforslaget.
Jeg har sådan set den opfattelse, at det her er en stramning, men den kunne godt være endnu større.
Så jeg opfordrer til, at Socialdemokratiet stemmer for, selv om man er tvivlende over for effekten, for det er et godt signal at sende til domstolene.
De har brug for at høre det signal fra Folketinget.
Jo bredere flertal, jo bedre.
Det andet er, at jeg godt kunne tænke mig at spørge, om Socialdemokratiet er indstillet på at kigge på, hvordan man kan lave yderligere ændringer i udvisningsreglerne, så der udvides endnu flere kriminelle udlændinge.
Jeg taler altså om et tiltag, der ligger ud over, hvad der ligger i lovforslaget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-11-22:
Mennesker, der spreder had, er der mange af.
Det beklager jeg sammen med spørgeren – der er en hel del.
Vil ordføreren så komme lidt nærmere ind på, hvilke kriterier der er for sådanne mennesker, der spreder had?
Carl Holst (V), 2016-11-22:
Det vigtigste er faktisk, at man har den overordnede tilgang til det: Hvad er det for folk, vi vil have her?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-11-22:
Jeg synes, at det nu bliver mere interessant, i forhold til hvad det er, formålet med det her lovforslag er.
Vil ordføreren så uddybe eksemplet med en prædikant, en demagog, der mener, at demokratiet i Danmark er uacceptabelt, og i stedet ønsker at indføre et kalifat?
Vil eksemplet også gælde, hvis vedkommende opfordrer til ikke at stemme ved demokratiske valg?
Carl Holst (V), 2016-11-22:
Det kunne være et eksempel.
Jeg anerkender, at man ikke bare kan lave en skabelon, for der findes ikke en skabelon, der er dækkende for sætningen forstyrrelse af den offentlige orden.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-11-22:
Okay, så nærmer vi os noget.
Vil det sige, at hvis et menneske har sagt, at vedkommende ønsker, at man ved en folkeafstemning nedlægger det danske demokrati, som vi kender det i dag, og i stedet opretter et kalifat, så vil sådan en ytring medføre, at man havner på sanktionslisten?
Carl Holst (V), 2016-11-22:
Det er ytringer, som vurderes at kunne krænke og skade den offentlige orden; det er ytringer, der f.eks. kan gå på, at man ikke mener, at det danske demokrati er noget værd, og at man ønsker, at den danske stat skal være et kalifat.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-11-22:
Tak for det.
Jeg vil stille det samme spørgsmål, som jeg stillede til Socialdemokraternes ordfører, men som jeg ikke fik noget svar på.
Det er, om ordføreren kan komme med f.eks. tre eksempler på ytringer, som ikke ville stride mod dansk lov, hvis de var blevet fremsagt her i Danmark, men som alligevel medfører, at man havner på sanktionslisten.
Carl Holst (V), 2016-11-22:
Jeg beklager, at jeg blev lidt overrumplet over, at det gik så hurtigt fremad.
Jeg kan tilslutte mig de to foregående ordførere, med hensyn til at det er med reference til enighedspapiret af 31. maj, at vi står her i dag.
Udgangspunktet er »Moskeerne bag sløret«, og vi går her ind på en række elementer for at undgå, at retssikkerhedsforståelsen i befolkningen ikke bliver krænket af, at noget sådant kan finde sted.
Et element i det er, at vi ønsker at lave en sanktionsliste for at sende det signal, at dem, der er her i landet og bliver budt velkommen til landet, er folk, der ikke undergraver, men respekterer danske værdier – vestlige, demokratiske værdier.
Jeg skulle hilse fra hr. Marcus Knuth, der som ordfører ikke kunne være til stede, og jeg skulle hilse fra De Konservative og sige, at de også støtter lovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2016-11-22:
Tak for det.
Lovforslaget udmønter en del af den aftale, som blev indgået før sommeren, mellem regeringen, Socialdemokratiet, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti, om initiativer rettet mod religiøse forkyndere, som søger at undergrave danske love og værdier, og som understøtter parallelle retsopfattelser.
Med lovforslaget kommer der en offentlig national sanktionsliste, som det hedder, med navngivne udenlandske religiøse forkyndere, som kan udelukkes fra at rejse ind her i landet af hensyn til den offentlige orden.
De udlændinge, der er på sanktionslisten, og som indrejser i strid med indrejseforbuddet, vil kunne udvises og straffes for overtrædelse af indrejseforbuddet.
Med lovforslaget indføres også adgang til, at udlændinge på listen kan indberettes til Schengeninformationssystemet som uønskede i hele Schengenområdet, og som følge af indrejseforbuddet vil udlændinge på sanktionslisten kunne afvises ved grænsen, og de vil kunne meddeles afslag på visum.
Den nationale offentlige liste omfatter desværre ikke udlændinge, som er omfattet af EU-reglerne om fri bevægelighed.
Dansk Folkeparti havde gerne set, at EU-borgere også var omfattet af reglerne.
Det kunne vi desværre ikke komme igennem med, men vi kom igennem med, at der skal være en liste, og at vi nu som noget nyt kan afvise uønskede udlændinge, i hvert fald i langt større omfang, end hvad der gælder i dag, når de ønsker at rejse ind i Danmark.
Det er noget, vi har arbejdet på en del år fra Dansk Folkepartis side, så vi er selvfølgelig tilfredse med aftalen og også med det lovforslag her, som udmønter en del af aftalen.
Vi skal blive meget bedre til at sige fra over for de ekstreme muslimer, som ønsker at nedbryde det grundlag, som Danmark hviler på.
Dette lovforslag er et godt lovforslag, som trækker i den rigtige retning, og derfor kan vi støtte det.
Trine Bramsen (S), 2016-11-22:
Jeg synes, fru Johanne Schmidt-Nielsen rammer lidt skævt på, hvad problemet her er, for udfordringen er jo netop, at hvis man i et land, hvor det er fuldt lovligt at stå og opfordre til mord på jøder eller homoseksuelle, gør det, ja, så er det jo ikke sådan, at man kan sige, at den person har begået noget kriminelt.
Det er derfor, vi bliver nødt til at have en lovgivning, der afgrænser, hvem der får lov til at have en opholdstilladelse.
Jeg synes sådan set, det er meget rimeligt, at vi siger, at vi ikke ønsker, at mennesker, der har forbrudt sig mod meget klare værdier – og det er det eksempelvis at opfordre til mord eller til overfald eller til chikane på bestemte befolkningsgrupper – kommer til Danmark.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-11-22:
Men opfordringer til at begå overgreb vil jo stride mod dansk lovgivning.
Jeg beder om eksempler på ytringer, som ikke vil stride mod dansk lovgivning, men som alligevel gør, at man havner på sanktionslisten.
For jeg synes ikke, det er kompliceret, hvis det bare handler om, at man kommer med ytringer, som er i strid med loven.
Det ville jo være gennemskueligt.
Men som jeg forstår det her lovforslag, kan man altså også havne på sanktionslisten, selv om man ytrer sig på en måde, som ikke er i strid med dansk lov.
Så det, jeg beder om, er eksempler på ytringer, som ikke strider mod dansk lov, men som alligevel betyder, at man havner på sanktionslisten.
Trine Bramsen (S), 2016-11-22:
Jamen der er eksempelvis opfordringerne til at begå nogle typer af overfald på bestemte befolkningsgrupper, til at chikanere bestemte befolkningsgrupper, lægge bestemte befolkningsgrupper for had.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-11-22:
Tak for det.
Jeg må sige, at jeg synes, det er lidt uklart, hvornår man undergraver danske love og værdier og understøtter såkaldte parallelle retsopfattelser, som jo er det, der skal til for at havne på den her sanktionsliste.
Og det synes jeg sådan set er et problem, eftersom det der med at have gennemskuelig lovgivning, altså at det er klart, hvornår man overtræder en lovgivning og f.eks. havner på sådan en sanktionsliste, er vigtigt i et retssamfund.
Og det her med, at formuleringen er sådan lidt gummiagtig, går jo også igen i høringssvarene.
Jeg vil høre, om ordføreren kan komme med en række eksempler på, hvilke ytringer, som ikke strider mod dansk lov, der vil medføre, at man havner på sanktionslisten.
Carl Holst (V), 2016-11-22:
Det drejer sig jo om prædikanter, der med den autoritet spreder dette had i forhold til at undergrave det danske demokrati, de danske værdier, de vestlige værdier.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-11-22:
Tak for det.
Enhedslisten kan ikke støtte det her lovforslag.
Vi er helt på linje med bl.a. Institut for Menneskerettigheder, som påpeger en lang række retssikkerhedsmæssige betænkeligheder ved det her lovforslag.
Både Institut for Menneskerettigheder, Foreningen af udlændingeretsadvokater og andre peger på, at der er vældig meget gummi i formuleringen om at undergrave danske love og værdier og undersøge de såkaldte parallelle retsopfattelser.
Jeg er helt enig i, at det simpelt hen er uklart, hvad man skal gøre og sige for at havne på den her liste, og det synes jeg er et stort retssikkerhedsmæssigt problem.
Jeg er ikke blevet tryggere af at høre svarene fra henholdsvis Socialdemokratiets og Venstres ordfører på talerstolen her før mig.
Rigsadvokaten efterlyser også en mere klar beskrivelse af, hvilke ytringer der kan medføre, at man havner på den her liste.
Institut for Menneskerettigheder anbefaler, at ytringer, som ikke er strafbelagte, ikke omfattes af lovændringen – altså fordi man jo ellers havner i en situation, hvor mennesker, som har ytret sig på en måde, som altså ikke er i strid med hverken dansk eller international lovgivning, alligevel havner på den her liste.
Instituttet peger på, at et forbud med hensyn til ikkestrafbare ytringer vil være et brud med dansk retstradition, og det er Enhedslisten enig i.
Institut for Menneskerettigheder peger i øvrigt også på, at det er meget vanskeligt at vurdere, hvornår der er tale om undervisning eller læring, som har karakter af religiøs forkyndelse, og hvornår der er tale om undervisning eller oplæring, som ikke har karakter af religiøs forkyndelse.
Jeg er enig.
Jeg synes simpelt hen, der mangler en klar definition af, hvad en religiøs forkynder er i den her sammenhæng.
Derudover sætter Institut for Menneskerettigheder spørgsmålstegn ved, om der er proportionalitet i den straf, det er at havne på den her liste.
Og instituttet efterlyser en mere grundig gennemgang af lovforslagets forhold til den europæiske menneskerettighedskonvention.
Det synes jeg sådan set lyder fornuftigt.
Jeg synes, det er trist, at regeringen afviser at komme med sådan en.
Endelig peger flere af høringssvarene jo altså også på, at det er uklart, hvilke udlændingeretlige konsekvenser det kan få at havne på den anden liste, nemlig opmærksomhedslisten.
Jeg er også her enig i, at det er uklart.
Jeg synes, det er meget, meget vigtigt i et retssamfund, at det er gennemskueligt, hvad vores lovgivning betyder, altså at det er meget let at forstå: Hvornår risikerer jeg at gøre noget, som betyder, at jeg udsættes for en sanktion?
Det er ikke gennemskueligt ud fra det her lovforslag, altså let at gennemskue, hvornår man gør noget, som betyder, at man pålægges en sanktion, nemlig at man havner på den her liste.
de manglende svar – da svar måske er så meget sagt – fra Socialdemokratiets ordfører og fra Venstres ordfører viste.
Det er uklart, hvad det er, man skal sige for at havne på listen.
Enhedslisten stemmer ikke for lovforslaget.
Og jeg skulle hilse fra Alternativet og sige, at de heller ikke stemmer for lovforslaget.
Trine Bramsen (S), 2016-11-22:
Men vi skal ikke være det parti, der stiller os i vejen for, at vi kan få sendt kriminelle udlændinge hjem, og det er også baggrunden for, at vi beder ministeren udbore den reelle effekt af det her forslag.
Men vi vil ikke stille os i vejen for, at de her to ord kan få sendt flere hjem.
Vi tvivler på, at det kommer til at ske i praksis.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-11-22:
Tak for talen.
Den 3. maj 2012 under førstebehandlingen af L 180, som fjernede ordene »med sikkerhed« fra lovforslaget, udtalte daværende justitsminister hr. Morten Bødskov: »Her er der ikke tale om, at praksis ved domstolene vil blive ændret; der er ikke tale om, at der bliver ændret på, hvem der kan udvises.
De personer, der kunne udvises i går, og som kan udvises i dag, kan også udvises i morgen.«
Jeg skal bare være helt sikker på, at jeg har forstået ordføreren for Socialdemokratiet korrekt: Det er fortsat Socialdemokratiets opfattelse?
Inger Støjberg (V), 2016-11-22:
For det første til det om hvor mange gange: Det er jo en konkret vurdering hver eneste gang, og det skal gennemgås i hvert enkelt tilfælde.
Men det, jeg sagde, om, at det skal være systematisk, at det skal være intensivt, og at det skal være vedvarende, er i hvert fald noget af det, der er gældende.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-11-22:
Hvor mange gange skal man have ytret, at man ønsker et kalifat, for at det er vedvarende og systematisk?
Det er mit første spørgsmål.
Mit andet spørgsmål er: Hvis man har argumenteret for, at man ved en folkeafstemning ønsker at afskaffe demokratiet og indføre et kalifat, havner man så også på sanktionslisten, sådan som Venstres ordfører sagde fra talerstolen for et øjeblik siden?
Inger Støjberg (V), 2016-11-22:
Jeg vil i hvert fald sige, hvilket jo også er nævnt i forslaget, at det kan være tilfældet, hvis en udenlandsk religiøs forkynder argumenterer både systematisk, intensivt og vedvarende i studiekredse eller f.eks. på hjemmesider for, at der eksempelvis skal indføres et kalifat.
Det vil være et eksempel på det.
Men det kan jo være svært her i dag at stå og sige præcis, at det er sådan, sådan og sådan, for der skal flere ting til, nemlig det, jeg sagde om, at man skal gøre det vedvarende, intensivt og systematisk.
Men det er et eksempel på det.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-11-22:
Vil ministeren komme med tre eksempler på ytringer, som ikke er strafbare, men som alligevel medfører, at man havner på den her sanktionsliste?
Holger K. Nielsen (SF), 2016-11-22:
Jeg tror, vi alle sammen ønsker at bekæmpe de såkaldte hadprædikanter og kan se, at de er et problem for mange ting i vores samfund, men spørgsmålet er, om det her er den rigtige måde at bekæmpe dem på.
Der er en række uklarheder i det, og det vil give en række retssikkerhedsmæssige problemer, som det også er påpeget i flere af de høringssvar, som ligger til grund for behandlingen her i dag, bl.a. fra Institut for Menneskerettigheder.
Der er faktisk mange retssikkerhedsmæssige problemer tæt på grundloven, som kommer med den liste, der skal laves her.
Det andet er den sådan mere politiske og pragmatiske tilgang, nemlig at, som også andre har påpeget, det vil blive en attraktion for hadprædikanter at komme på den her liste, sådan at den faktisk styrker deres arbejde for at omvende unge muslimer eller andre til at blive radikaliseret.
Derfor er det heller ikke ud fra den synsvinkel et særlig hensigtsmæssigt forslag.
SF kan ikke støtte forslaget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-11-22:
Tak for det.
Også i Radikale Venstre mener vi, at det her er et helt uklart lovforslag.
Loven definerer ikke, hvad en religiøs forkynder er, eller hvad der skal til for at komme på listen over religiøse forkyndere, der spreder had, og det synes jeg da kom meget tydeligt frem hos regeringens ordfører før.
Det er den ene grund til, at vi ikke støtter lovforslaget.
Der er en lang række, men den anden, jeg vil fremhæve her, er, hvad det er, formålet med lovforslaget er.
Er det, at færre mennesker samles om hadefulde demagoger?
For risikoen med det her lovforslag er da tværtimod at helgenkåre hadefulde demagoger, som nu får deres navn på en liste – man har svært ved at tro, der er noget, de ønsker sig mere end netop at blive fremhævet som sådanne.
Christina Egelund (LA), 2016-11-22:
Tak for det.
Most wanted eller det er jo nok nærmere most unwanted, som kan bære overskriften på den offentlige sanktionsliste over navngivne udenlandske religiøse forkyndere, som kan udelukkes fra at indrejse her i landet, som der med dette lovforslag søges indført.
Det er ikke en idé, som er groet i Liberal Alliances have.
Vi er bekymret for, at sådan en liste vil virke stik imod hensigten og nærmere fungere som en slags hitliste blandt religiøse fanatikere over virkelig interessante personer, som man fremover vil gøre et stort nummer ud af at lytte til og samles om.
Det kan man så gøre via digitale kanaler.
Vi frygter med andre ord, at det foreliggende initiativ vil skabe en ikke ønskværdig liste over kultlignende personer, som deres tilhængere så vil synes er virkelig spændende at følge via digitale medier.
Liberal Alliance agter ikke at støtte lovforslaget.
Morten Østergaard (RV), 2016-11-22:
Jeg vil også gerne takke for de aftaler, der i et bredt samarbejde blev indgået sidste uge.
Det er dels den aftale, der sikrer en langsigtet finansiering af den grønne omstilling, hvor vi bestemt også er glade for, at regeringen lod sig overtale til at stå ved de aftaler, som man tidligere havde indgået, bl.a. om kystnære vindmøller, dels aftalen om et ejendomsvurderingssystem, som jo er et første skridt på vejen til opgøret med skattestoppet, som så venter lidt endnu.
Men jeg vil til gengæld ærgre mig lidt over, at regeringen, når det nu går så godt med det brede samarbejde, ikke synes, at det var værd at prøve at lave et bredt samarbejde om finansloven.
Det havde man tilsyneladende ikke stunder til, og det er, på trods af at jeg i hvert fald på mit partis vegne kan sige, at vi hele vejen igennem har budt os konstruktivt til.
Det var jo regeringen, der bandt det op på 2025-forhandlingerne.
Det blev så effektivt blokeret af Liberal Alliance, som ikke ønskede, at det kom på gled, og nu er vi så i en anden situation.
Jeg kan bare undre mig over, at man, hvis man er så glad for det brede samarbejde, så alligevel beslutter sig for, når man laver finanslov, at mure sig inde med et snævert flertal.
Statsministeren har jo det til fælles med den nyvalgte præsident i USA, Donald Trump, at han er værd at følge på Twitter, for det er, som om det er det, som hjertet er fuldt af, der kommer af sted.
Men så hører sammenligningen måske også op, for det bliver måske en kende farveløst fra statsministerens side sammenlignet med den amerikanske præsident.
Men jeg bed bare mærke i i går, at statsministeren havde været til et arrangement med Lizette Risgaard og LO, og her skrev statsministeren: Tak for et ansvarligt samarbejde om store udfordringer; sammen skaber vi fremtidens job gennem investering i mennesker.
Der må statsministeren jo så have glemt, hvad finansloven gik ud på, for der har man valgt at prioritere at sænke bilafgiften endnu en gang, fastfryse grundskylden og til gengæld forlænge den sparerunde på alle landets uddannelsesinstitutioner, som finder sted, endnu et år, så de altså nu runder 10 pct. i besparelse på alle landets uddannelsesinstitutioner.
Hvordan er det at investere i mennesker?
Og hvorfor i alverden søger man ikke et bredt samarbejde om noget af det, som hjertet måske i virkeligheden er fuldt af, nemlig ønsket om at skabe fremtidens job i stedet for bare at overleve endnu en weekend i regering?