Jesper Petersen (S), 2019-03-19:
Tak for det.
Vi skal behandle lovforslag nr. L 207, som handler om, hvordan man opgør brændstofforbruget på køretøjer, som jo bliver anvendt til at fastsætte registreringsafgift og brændstofforbrugsafgift.
Det sker i dag efter den såkaldte NEDC-metode.
Tilbage i efteråret sidste år, i september måned, blev det besluttet, at vi nu her 1. april skulle overgå til den såkaldte WLTP-metode, som altså vil give et mere retvisende billede af, hvor langt køretøjerne så at sige kører på literen, og altså også dermed en mere retvisende beskatning.
Lovforslaget indeholder så, at man skal forlænge overgangsperioden for fastsættelse af bilers brændstofforbrug med NEDC-metoden indtil udgangen af 2020.
Den usikkerhed, som så er opstået nu, hvor Skatteministeriet må erkende, at man ikke kan komme med den rigtige omregningsfaktor, er i flere omgange blevet påpeget af branchen faktisk helt tilbage til, da vi diskuterede det sidste år, men først her i ellevte time er det blevet så klart for skatteministeren og Skatteministeriet, at man altså ikke kan gennemføre den her omregningsfaktor på en betryggende måde, og at man derfor, her kort inden det skulle træde i kraft, må bede om en hastebehandling af det her lovforslag og en udskydelse af, hvornår den nye beregningsmetode skal træde i kraft.
Det havde klart været bedst, om vi nu kunne lave den korrekte omregningsfaktor, at man faktisk havde så godt styr på det, at man kunne lave den beregning og få den nye beregningsmetode af bilerne implementeret.
Vi må så også erkende, at der er vi bare ikke.
Der er simpelt hen ikke et tilstrækkelig godt grundlag for i Skatteministeriet til at sige, at det er den rigtige omregningsfaktor eller for så vidt til at sige, hvad den så skulle være.
Derfor foreslås det altså at forlænge den overgangsperiode, der er, og vi bliver ved med at køre med NEDC-metoden et stykke tid endnu.
Det er – synes jeg – både politisk beklageligt, fordi vi gerne ville have haft den nye omregningsfaktor, den nye beregningsmetode, men jo heller ikke nogen god måde at være lovgivere på, at vi her i ellevte time skal ind og lave det om.
Ikke desto mindre er det der, vi står, og det er også, synes vi, en nødvendighed, at vi gør det.
Høringssvarene gør det samme, men gennemgående er det også sådan, at det bliver påpeget, at man foretrækker, at der blev fundet en varig løsning, og at der kunne laves en korrekt omregning nu.
Der er opgjort, at der ikke er nogen provenueffekt ved lovforslaget, og også, at der ikke er nogen effekt for miljøet.
Alligevel vil vi godt bruge udvalgsbehandlingen til at spørge lidt ind til klimaeffekten, om der er sådan en af lovforslaget, fordi en af pointerne ved at gå over til den nye beregningsmetode jo skulle være, at man fik et mere retvisende billede af, hvad bilernes brændstofforbrug rent faktisk er.
Det ville skubbe lidt til bilpriserne inden for de forskellige segmenter og jo dermed også – skulle man håbe – betyde, at man altså ville få en fordel for biler, som kører længere på literen.
Der vil vi godt spørge ind til, hvad det så bliver for en effekt, der kommer ud af, at man må forlænge den nuværende beregningsmetode.
Det kunne jo aktualisere, at man lyttede til nogle af de forslag, vi er kommet med, om, hvordan man hurtigere kan udbrede de grønne biltyper til gengæld.
Den her valgperiode har jo egentlig mest af alt handlet om sådan helt generelt at ændre på den almindelige bilbeskatning og typisk have gjort almindelige fossildrevne biler billigere, men at der er gjort for lidt for at udbrede de grønne biltyper.
Vi kunne jo som bekendt godt tænke os – det har vi diskuteret flere gange – at indføre en grønnere firmabilbeskatning, få flere firmabiler til at være især elbiler, men jo også i en større grad, at kommunernes biler kunne blive det, og at vi gør mere for at styrke infrastrukturen omkring elbilerne osv.
Det kunne det her også være en anledning til.
Men med de bemærkninger skal jeg give Socialdemokratiets tilslutning til lovforslaget.