runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-05-02:
Først og fremmest skriver Finans Danmark ikke mine taler.
Jeg er selv selvstændig erhvervsdrivende, en bette en af slagsen – netop dem, som ordføreren taler om her – og når jeg går ind i min bank og har et samarbejde med min bank, ser jeg det som min fornemste opgave at sørge for, at jeg får de bedst mulige aftaler.
Jeg er godt klar over, når jeg går ind i en bank, at det er en sælger, jeg står over for, og det tror jeg at der er rigtig mange der er.
Derfor er det også utrolig vigtigt, at vi har gennemsigtighed på det her område, og derfor er transparens og konkurrence noget af det, jeg vil sige at der skal til og at der skal mere af til, men alt andet lige, så skal banken, uanset hvem du er – om du er bankkunde, om du er erhvervsdrivende, eller om du er storaktionær i banken – selvfølgelig sørge for at rådgive dig på bedst mulige måde, men du skal også selv sørge for, at du kan tale din egen sag.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Jeg er glad for, at ordføreren selv skriver sin tale.
Jeg tror, at ordføreren sagde, at de her overskud skyldtes, at bankerne var dygtige.
Så vil jeg bare spørge: Hvis man har en branche, hvor alle store selskaber i den branches overskud pludselig stiger massivt, tror ordføreren så, det er udtryk for, at de lige pludselig alle sammen er blevet meget dygtigere – sjovt nok helt det samme år – eller kunne det handle om, at konkurrencen ikke fungerer, og at de derfor kan indhente de her overnormale profitter på tværs af hele branchen?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-05-02:
Jeg mener også, at jeg tidligere har svaret ordføreren, at jeg synes, at der helt klart er plads til forbedring af konkurrencedelen inden for den her sektor, så det er mit svar på ordførerens spørgsmål.
Helle Bonnesen (KF), 2024-05-02:
Konservative ser gerne, at vi som land og stat og Folketing holder os tilbage med indgreb i priser på varer og tjenester, og det gælder også bankerne.
Vi vil nødig ind at forstyrre markedsmekanismerne, der kan sikre den udvikling og velstand, som er vigtig, for at vores land kan hænge sammen, og vi tror simpelt hen på udbud og efterspørgsel.
2023 var et rigtig godt år for bankverdenen, men det var også det første år i en årrække, hvor bankerne reelt leverede et afkast, der gør, at man kan betragte dem som robuste banker – som sunde banker.
I en tid, hvor vi har så meget uro i verden, som vi har, så er det vigtigt, at vi har et fundament, som kan sikre os gennem potentielt mere uro, og derfor er det godt nyt, at bankerne er nået dertil.
Vi mener ikke, det er vores opgave at bestemme, hvad varer koster, og vi kunne heller ikke finde på at bestemme, at man i Kvickly kun må sætte prisen på 1 l mælk til 1,5 kr. over, hvad deres indkøbspris var.
Hvis vi endelig var inde at styre det her, og bankerne også ville det, så kunne de jo selv regulere andre indtjeningsskilder.
Og det ønsker vi ikke at blande os i.
Vi kan ikke støtte forslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Det gør vi, når det gælder de naturlige monopoler, f.eks. sådan noget som elpriser og transport af el.
Det gør vi på roamingområdet på telefonen, og det gør vi på dankort og andre betalingskort.
Så det gør vi jo i en lang række tilfælde.
I det her tilfælde siger ordføreren så, at det er godt nyt, at bankerne tjener så meget.
Igen tror jeg, at man skal passe lidt på med at læse Finans Danmarks talepapirer på det her.
Bankernes overskud har været solidt i flere år.
Men der siger Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen jo klart, at det kan man ikke bare, for bankernes egenkapitalkrav er langt større, og når man har en stor egenkapital, er markedsrisikorenten lavere, og derfor skal de ikke forvente at have det samme overskud som andre brancher.
Så mener ordføreren, at danske banker skal opretholde det niveau af overskud, som de har i 2023, og at det vil være rimeligt over for borgere og små selvstændige?
Helle Bonnesen (KF), 2024-05-02:
For at tage det sidste spørgsmål først ser vi gerne mere konkurrence, og man kan jo også godt se, at den opfordring, der har været til det, har gjort, at vi nu ser nye muligheder inden for indlån.
For at tage det andet spørgsmål sagde jeg ikke, at vi skulle lade være.
Jeg sagde, at vi skulle holde os tilbage med at blande os.
For det tredje er det jo også internationalt, at man ser på de danske bankers udvikling, og at man nu er nået til et niveau, som er sundt.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Der er flere andre ordførere, der også har snakket om, at man skal forbedre konkurrencen.
Det har jeg bare hørt i rigtig mange år.
Det, der sker, er jo nok nærmest det modsatte.
Den fungerer ikke, og det har den ikke gjort i mange år.
Så hvad vil ordføreren og ordførerens parti gøre, for at konkurrencen eller transparensen forbedres, så man er parat til indgreb i den retning?
Helle Bonnesen (KF), 2024-05-02:
Og så vil jeg bare henvise til, at vi jo faktisk har et ret nuanceret bankmarked med rigtig mange udbydere.
Så vi har i hvert fald fundamentet for det.
Morten Bødskov (S), 2024-05-02:
Det er jo rigtigt nok, at vi har Danmarks Eksport- og Investeringsfond, og at vi har su-håndtering, om man vil.
Så det er jo rigtigt nok, men derfra til ligefrem at lave en fuldt funktionsdygtig offentlig bank er der dog alligevel langt.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Der kan man se, at de offentlige banker har en decideret kontracyklisk udlånsprofil, altså at de, om jeg så må sige, modgår udviklingen i økonomien, og det er et af argumenterne for at have en offentlig bank.
Hvad siger ministeren til det?
Lars-Christian Brask (LA), 2024-05-02:
Tak for det.
De 22 eller 17 banker, der var statsejede, var nok efter finanskrisen, og Finansiel Stabilitet havde en del af dem.
Jeg tvivler på, at der er 17 statsbanker i Danmark i dag.
Under alle omstændigheder udsprang den sidste statsbank, vi havde, af Postgiro.
Det var GiroBank, der blev solgt til Bikuben, og staten fik aktier i Bikuben.
Bikuben gik så heller ikke så godt, at det endte med at blive Danske Bank.
Men jeg mangler at forstå pointen og motivationen i, at vi skal tage hele Danmarks skatteborgeres betaling og lave en bank for de få.
Det er jo statslige midler, der kommer via vores skatteindtægter, der skal bruges til at skabe en bank, og det vil i øvrigt være en bank, der vil have fuldstændig de samme kapitalkrav og betingelser og have Finanstilsynets overvågning og skulle følge Finanstilsynets retningslinjer.
Så økonomien i det har jeg utrolig svært ved at se, og jeg forstår sådan set heller ikke motivationen, når man kigger på, hvordan det historisk er gået, og hvor ineffektivt det har været at drive statsbanker.
Så vi er lodret imod i Liberal Alliance.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Jeg vil da gerne høre mere om, hvor dårligt det er gået med statsbanker.
I forhold til det med at løbe en risiko for borgernes penge vil jeg sige, at det gør vi jo også f.eks. med Vækstfonden.
Nu ved jeg godt, at Liberal Alliance har en lidt særpræget holdning til EIFO og Vækstfonden, som jo er en kæmpesucces, som tjener milliarder hjem til Danmark, samtidig med at den understøtter iværksætteri.
Men der har man igen de her – undskyld, hvis det bliver lidt hårdt – ideologiske skyklapper på med, at al offentlig deltagelse i vores økonomi synes man er af det onde, selv når det gavner iværksætteri, selv når det gavner små selvstændige, selv når det bringer penge hjem til fællesskabet, som jo f.eks. kunne bruges på iværksætteres forhold.
Jeg synes, at Liberal Alliance har en alt for ideologisk tilgang til det her spørgsmål og en økonomisk og faglig tilgang til det, der næsten ikke er der.
Lars-Christian Brask (LA), 2024-05-02:
Jeg kan i hvert fald svare på det sidste.
Vi synes jo, det er forkert, at vi tager skatteborgernes penge og løber en risiko.
Det var langt bedre, hvis det lå i det private erhvervsliv og ikke i staten, der administrerer og løber risikoen på vegne af alle skatteborgerne.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-05-02:
Tak for det, hr. formand.
Jeg kan lige så godt starte med at afsløre, at i Moderaterne kan vi ikke støtte forslaget.
Vi mener ikke, at det er den rigtige løsning at lave en statslig bank.
For hvem skal dække tabene?
Det har vi fået at vide, og det skal borgerne.
Der er alt for stor risiko ved at lave en statslig bank.
Er der nogle borgere, der føler sig overset af de pengeinstitutter, vi har i dag?
Ja, det er der.
I Danmark har vi i dag, tror jeg, omkring 60 pengeinstitutter, heraf andelskasser og andet også med en vis form for konkurrence.
Kan den konkurrence blive bedre?
Ja, det kan den.
Derfor vil vi i Moderaterne rigtig gerne ind og kigge på og sige: Hvad kan vi gøre for at få mere gang i den her konkurrence?
For vi tror simpelt hen ikke på, at det offentlige kan drive en bank lige så godt, som de private udbydere kan.
Det bliver alt for bureaukratisk, og det bliver alt for omkostningstungt, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Der er meget tro her.
Man tror, at det bliver alt for ineffektivt og alt for bureaukratisk.
Men der er jo så mange eksempler på rigtig veldrevne offentlige banker.
Vi har som sagt også danske offentlige banker som f.eks. EIFO, som jo er en stor succes, og som også er veldrevet og professionelt drevet, selvfølgelig af en meget professionel ledelse, og det skulle en offentlig detailbank rettet mod kunderne selvfølgelig også være.
Men mere principielt vil jeg bare spørge om en ting, for jeg ved, at Moderaterne også er et af de partier, der snakker meget om frit valg, altså i forhold til at man gerne vil have private aktører ind på de områder, der i dag er en del af det offentlige, sådan at man som borger selv kan vælge, om man ønsker det offentlige tilbud eller det private tilbud.
Hvorfor går det altid kun den vej?
Hvorfor går det aldrig den anden vej i forhold til de steder, hvor man i dag oplever en stor utilfredshed med det private udbud, og det gør man jo i banksektoren på grund af en ekstremt dårligt fungerende konkurrence.
Hvorfor må borgerne ikke få mulighed for at vælge et offentligt tilbud?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-05-02:
Fordi jeg mener, at det, vi skal gøre, er, at vi skal øge konkurrencen ude i den finansielle sektor, vi har i forvejen.
Vi har 60 pengeinstitutter.
Ja, det kan det.
Vi skal øge muligheden for at gå ind at lave nogle andre pengeinstitutter.
Men hvorfor skal de være offentlige?
Vi har private udbydere, der gør det godt.
Jeg kan simpelt hen ikke se idéen i, at det offentlige skal ind at drive en bank.
Og nej, for mig er EIFO ikke en bank.
Det er et tilbud til at låne, men det er jo slet ikke skaleret i det omfang, som det skal, hvis vi skal ud at drive en reel forretning som et pengeinstitut.
Så nej, vi har en supergod markedsdrevet banksektor i Danmark.
Konkurrencen kan blive bedre, ja, og det skal den være, og det bliver der arbejdet på i øjeblikket i regeringen, hvor man ser på, hvordan man kan understøtte det.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Jeg oplevede en enorm utilfredshed og frustration over, at man føler, at bankerne griner en op i hovedet, mens de hiver penge op af lommen på en.
Så jeg tror simpelt hen, at der er en dyb kløft mellem opfattelsen herinde og den opfattelse, som mange borgere og ikke mindst også mange små selvstændige har af oplevelsen med deres møde med den danske finanssektor.
Og det at give dem et alternativ, altså endnu et alternativ, vil øge konkurrencen, og det kan også være et offentligt alternativ.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-05-02:
Jeg tror simpelt hen ikke på, at en offentligt drevet bank ville være rentabel.
Hvem ville tabe penge?
Det ville hr. Pelle Dragsted og jeg og resten af Danmarks borgere.
Helle Bonnesen (KF), 2024-05-02:
For det er jo grundlæggende et politisk valg, om man ønsker en fri samfundsøkonomi eller som her en statsstyret form, hvor staten står for produktion og salg, herunder en offentligt drevet bank, og vi ønsker det første, simpelt hen fordi vi læner os op ad den frie samfundsøkonomi.
Som vi også har diskuteret tidligere, er bankerne det sikkerhedsnet, der skal bære os igennem usikre tider.
Det er afgørende, at vi har en sund sektor, og der vil jo ikke være nogen garanti for, at en offentligt drevet bank kan levere bedre eller billigere tjenester.
Det ville skatteyderne komme til frem for de private investorer, og den udvikling ønsker vi ikke at skubbe til.
Vi stemmer nej.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Tak for det.
Jeg sætter egentlig stor pris på de her debatter, som nogle gange også godt kan antage en lidt mere ideologisk karakter.
Nogle gange har jeg lidt svært ved sådan at kende forskel på det liberalistiske og så det konservative perspektiv på de her ting, og det kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren sige lidt mere om.
For mange andre steder i Europa har konservative partier egentlig haft den tradition at se relativt positivt på en statslig deltagelse i sådan noget som banker og forsikringsselskaber og andre områder.
Man har ikke været så bange som liberalisterne for, at staten også kunne spille en rolle i kerneinfrastruktur, kan man sige, på forskellige områder.
Det er også min opfattelse, at hvis man ser tilbage i historien, havde Det Konservative Folkeparti en anden position end de liberalistiske partier i forhold til statens deltagelse, både sådan indirekte gennem industripolitik og andet, men i høj grad egentlig også gennem direkte statslig deltagelse.
Det er jo noget, man diskuterer mere og mere ude i den store verden.
Der er jo økonomer, som ikke er venstreorienterede, og som peger på, at der er behov for et større statsligt engagement i økonomien, end man har set i den her meget liberalistiske epoke, vi været igennem.
Helle Bonnesen (KF), 2024-05-02:
Jeg må jo nok indrømme over for hr. Pelle Dragsted, at jeg ikke har forberedt mig på at skulle have en debat om konservativt og liberalistisk syn på bankvirksomhed i Europa.
Så jeg tror, jeg vil nøjes med at sige, at der jo er kæmpe forskelle fra land til land i forhold til de strukturer, man har, og de finansielle ydelser, man har, og den måde, man har bygget det op på.
For os er det væsentlige, at hvis vi indfører det her, vil vi jo sætte os selv i den situation, at vi kan få skatteyderne til at betale en regning, og det mener vi ikke vi skal på det her område.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Min påstand er så, at med samme argument kunne man være modstander af Vækstfonden og en række andre statslige initiativer, som går ind og foretager bankvirksomhed i Danmark, og det er Det Konservative Folkeparti heldigvis ikke længere, så vidt jeg ved.
Jeg tror måske, man var imod, dengang Vækstfonden blev grundlagt, men som jeg forstår det, er man det i hvert fald ikke længere, for den har vist så gode resultater, ikke alene i form af at skabe en masse gode investeringer og aktivitet derude, men jo altså også i form af meget store indtjeninger tilbage til staten og samfundet.
Helle Bonnesen (KF), 2024-05-02:
Jeg vil sige, at i de eksempler, der bliver nævnt her, er det jo ekstremt segmenteret og ekstremt afgrænsede finansielle ydelser, og jeg ser det som et helt andet greb, end hvis man ville have en decideret offentlig bank, der både skulle stå for privatkunder og erhvervskunder.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-02:
Jeg bliver nødt til at tillade mig at være uenig, for der er stor forskel på dem.
Der er KommuneKredit, der har 98 kunder, som alle sammen kommer til banken med deres behov – det er meget professionelt – for KommuneKredit virker jo.
Vi kan se, at 99 pct. eller 100 pct. af de kreditter, man tager hjem i kommunerne, tager man den vej.
De har det billigste produkt, hvilket så lige nøjagtig er problemstillingen ved at få en statsligt drevet bank, for som ministeren selv sagde, vil den blive underbudt på produkterne af den private virksomhed, der driver de her banker.
Det har vi set før, og det vil ske igen.
Og så har jeg bare – og det er jo ideologi – rigtig, rigtig svært ved at se, at en offentlig bank kan drives med større dygtighed, end de private i årtier har vist at de kan.
Morten Bødskov (S), 2024-05-02:
Så kan der være en tendens til, at kunderne søger over mod de private banker og væk fra den offentlige bank.
Det skal vi jo bare huske på, altså fordi man jo gerne vil have sine penge bedst muligt forrentet, og hvis man måske ikke lige er i stand til at gennemskue den aggressive profil, der er hos de private banker, altså at den er aggressiv, men kan se, at man får lidt mere, så tænker jeg, at man vil flytte sig fra den offentlige bank over i den private bank.
Og det er jo bare endnu et argument for, at det ikke vil være godt for det, som vi skal have mere af, nemlig en sund konkurrence på det finansielle marked.
Kim Aas (S), 2024-05-02:
Tak for ordet, formand, og tak til hr. Pelle Dragsted for forslaget.
Det kommer sikkert ikke som nogen overraskelse, at Socialdemokratiet er enig i ministerens analyse af, at der skal gøres noget ved det danske bankmarked, og det har vi jo nu snakket om et stykke tid herinde i dag.
Vi i Socialdemokratiet bakker op om ministerens opfordring til, at alle banker følger med i den udvikling og hæver indlånsrenten.
Det er retfærdigt og rimeligt.
Som vi jo lige har snakket om, er der banker – det sætter jeg slet ikke spørgsmålstegn ved – der har tjent ganske betragtelige beløb, og som vi bør gøre noget ved, men vi mener ikke, at en statsbank er vejen frem for den danske banksektor.
Det er for besværligt, og det er for dyrt, og det kommer ikke til at give bedre banktilbud til de danske bankkunder.
Hr. Pelle Dragsted kan være nervøs for det her med, om vi som politikere skal blande os i det, om vi skal have den her debat, og om danskerne forstår det, men jeg synes faktisk, det er dejligt, vi har den her debat i dag.
Jeg er bange for, at der ikke er så mange, der følger med ude bag skærmene; det må vi jo vurdere.
Men jeg tror faktisk, den her debat også gør, at vi kan få flere bankkunder til at være mere kritiske, som hr. Pelle Dragsted også siger, sådan at man er nysgerrig på, hvad vi får for vores penge, kan man sige.
Desuden udsætter det også de danske finanser for en ukendt risiko, hvis vi går den her vej.
Vi mener ikke, at vi skal begynde at arbejde hen imod en statsbank.
Der er for meget bureaukrati og alt for mange ubekendte i det.
Vi skal sikre konkurrencen på det danske bankmarked, og vi er enige i, at der må være en grundlæggende forudsætning for, at kunderne sikres fordelagtige priser og vilkår, men en statsbank er bare ikke vejen frem.
Derfor ser vi heller ikke et behov for, at der skal nedsættes en ekspertgruppe, der skal se på den her model.
Det ville være spild af tid og ressourcer, når vi grundlæggende ikke tror på idéen om en statsbank.
Derfor kan Socialdemokratiet selvfølgelig ikke bakke op om dette forslag.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
I Sverige har man en offentlig bank, der hedder SBAB, og indtil for 10 år siden havde man en politik fra det offentlige med, at den havde et moderat afkastkrav.
Så kom der en blå regering til, og så sagde man, at nu skal man maksimere afkastkravet, og hvad skete der på tværs af hele banksektoren?
Indtjeningen steg, også i alle de private banker, fordi den offentlige bank med det moderate afkastkrav havde udgjort en konkurrence, som var prissættende for resten af branchen.
Det kostede almindelige svenskere rigtig, rigtig mange penge.
Så kan ordføreren forstå, at det kunne være i mange almindelige danskeres interesse, at der kom en offentlig bank, særlig når vi har det problem med konkurrencen, som kunne være med til, om man så må sige, at være normsættende, for at overskuddet i finanssektoren ikke skulle stikke af, sådan som vi ser det i den her tid?
Kim Aas (S), 2024-05-02:
Som sagt tror vi i Socialdemokratiet ikke på at skulle lave en statsbank, og det tror jeg personligt heller ikke selv på er vejen frem.
Det, vi tror på i Socialdemokratiet, er selvfølgelig, at der helt klart skal være en større konkurrence på det her område.
Vi skal have de almindelige bankkunder, ligesom jeg er, til at være mere kritiske i forhold til de penge, som man selv sætter ind i banken, hver gang man får løn og andre ting.
Vi skal selvfølgelig være mere kritiske.
Vi skal være bedre kunder i forhold til at få det bedste tilbud, hvor end man nu skal have sine penge stående.
Det er den vej, vi skal gå frem, altså øge konkurrencen mellem de mange banker, vi har i forvejen.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Hvornår holdt Socialdemokraterne op med at mene det og tænkte, at det overlader vi bare til de private storbanker?
Kim Aas (S), 2024-05-02:
Altså, som hr. Pelle Dragsted ganske rigtigt siger, er det jo et stykke tid siden, vi havde en offentlig, statslig bank sidst.
Tiden har jo så gjort, at det har vi ikke længere i Danmark.
Jeg tror, tiden er løbet fra det her i Danmark.
Jeg tror simpelt hen på, eller Socialdemokratiet tror på, at vi skal holde fast i de banker, vi har i dag.
Den konkurrence skal så styrkes, men vi skal ikke statsbanksvejen.
Louise Elholm (V), 2024-05-02:
Tak for ordet.
Endnu en gang er der bare grundlæggende ret stor forskel på Enhedslistens politik og Venstres politik.
I Venstre mener vi ikke , at det er en statslig opgave at drive bank.
Grundlæggende mener vi, at når der er et privat marked, der virker, er der ingen grund til at gå ind og lave en statslig bank.
Vi har et generelt velfungerende og konkurrencedygtigt bankmarked.
Ja, vi skal hele tiden se på, hvordan vi kan forbedre konkurrencen, så vi kan sætte priserne ned for borgerne, men at lave en statslig bank vil ikke gøre det billigere.
Alle eksempler på statslige virksomheder viser, at det som regel altid er dyrere.
Det vil være at løbe en risiko på borgernes regning.
Det vil sige, at ganske almindelige danskere skal løbe risikoen for de ting, som en statslig bank skulle gøre.
Det er bare ikke en statslig opgave at drive bank.
Det er en unødvendig og potentielt skadelig indblanding i vores banksektor, og jeg tror ikke, at man skal regne med, at en offentlig, statsligt styret bank automatisk vil være mere pålidelig eller mere ansvarlig end vores private banker.
Så grundlæggende ser jeg det som værende en unødig belastning af vores skatteydere, og vi mener, at det er skadeligt for banksektoren.
Derfor kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Og da Dansk Folkeparti ikke har mulighed for at være til stede, skal jeg hilse og sige, at Dansk Folkeparti heller ikke støtter beslutningsforslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Jeg tager det ikke ilde op, jeg er selv faldet i der alt for mange gange.
Man behøver sådan set ikke at lede længe efter velfungerende offentlige banker.
Herhjemme i Danmark har vi jo en række offentlige banker, altså f.eks. Vækstfonden, som jo er en offentlig udlånsvirksomhed, som erhvervsdrivende kan gøre brug af i forbindelse med eksport, i forbindelse med investeringer og andet.
Vi har su-lån.
Vi har KommuneKredit, som er en offentligt drevet bank.
Det vil jeg bare sige.
Til det her med, at staten ligesom skulle kunne gribe ind i den, vil jeg sige: Selvfølgelig ikke.
Vi taler om en offentligt drevet bank, som er skilt ud som en selvstændig virksomhed med en professionel ledelse.
Men det, staten kan blande sig i, er ved at sige, at afkastkravet altså ikke behøver at være så eksorbitant som i de private banker, og det kunne være med til at være prissættende for branchen som sådan, fordi de er nødt til at tilpasse sig.
Og det kunne altså spare helt almindelige danskere – ikke mindst dem ude i landdistrikterne – for rigtig, rigtig mange penge.
Så det ærgrer mig lidt, at Danmarksdemokraterne ikke kan bakke op om det.
Jeg tror ikke, at I er i trit med jeres vælgere i det her spørgsmål.