runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2020-05-05:
Det argument er meget enkelt, og jeg har fremført det her.
Vi syntes ikke, at man skal bruge det, som vi anslår er minimum et trecifret millionbeløb, på det her.
Jeg tror helt grundlæggende på, at det er godt for det danske samfund og for barnet selv, at man i sin opvækst møder børn fra andre baggrunde – taler med dem, leger med dem, spiller fodbold med dem osv.
Jeg tror, det er med til at skabe det, som vi bryster os af, og som vi kan være stolte over, nemlig at have et velfærdssamfund, som hænger så godt sammen, som det gør.
Det tror jeg er klart for alle, og det er jo helt fair; sådan er vi bare uenige.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-05:
Generelt er skatteministeren rigtig god til at fortælle, at han mener noget andet end andre, men det halter tit lidt med argumenterne.
Altså, det bliver oftest bare til, at han mener noget andet end nogle andre, og at han slår fast, at vi jo mener forskellige ting, men hvorfor mener skatteministeren sådan, som han gør?
Nu har vi så fået at vide, at det ikke går ud over sammenhængskraften i Danmark, at man ikke afleverer sit barn i vuggestuen, når barnet bliver 1 år gammelt, men skatteministeren vil bare ikke bruge penge på, at folk får et mere frit valg.
Det bedes skatteministeren så argumentere for.
Morten Bødskov (S), 2020-05-05:
Nej, det vil det ikke sige, og det kommer jo heller ikke som nogen overraskelse, at Socialdemokratiet også er uenig med Liberal Alliance om det her.
Der er jo ordninger, hvor kommunerne kan give tilskud til forældre, der ønsker at passe deres børn derhjemme – de eksisterer jo.
Der er da selvfølgelig også rigtig mange forældre, som vælger at passe deres børn selv, og det er da helt fint, hvis man vælger den ordning, men jeg synes bare ikke, at det er noget, vi skal bruge skattekroner på i det omfang, som Nye Borgerlige her slår til lyd for.
Det er da helt fair, at vi har en uenighed om det.
Så tror jeg bare, at man må sige – og det er jo ikke nogen overraskelse – at i forhold til de velfærdsbærende institutioners betydning for det at have et samfund, der hænger sammen, står Ole Birk Olesen og Liberal Alliance og regeringen meget langt fra hinanden, og det er jo helt fair.
Zenia Stampe (RV), 2020-05-05:
Det anerkender jeg.
Jeg håber så også, at Venstres ordfører anerkender, at dansk landbrug i dag er blevet til industri.
Det vil sige, at dem, der bor ved siden af et landbrug i dag, i mange tilfælde bor ved siden af en industrivirksomhed, og derfor skal de selvfølgelig også nyde den samme beskyttelse som mennesker, der i øvrigt bor ved siden af industrivirksomheder.
Så håber jeg sådan, at Venstre med de rødder, Venstre har, også reflekterer lidt over den centralisering, der er foregået inden for landbruget, for det er jo også en af årsagerne til, at vi har set den affolkning på landet, som vi desværre har været vidner til.
Nu har vi en virkelighed, hvor det måske er én familie, der ejer rigtig mange landbrug.
Der er landbrug, der står tomme, hvor der kommer en medarbejder et par gange om dagen for at passe svinene, men i øvrigt er der ikke nogen familie eller nogen, der bor der og bidrager til lokalsamfundet.
Det må da vække til eftertanke for et parti, der har rødder på landet, og som normalt taler for liv på landet.
Erling Bonnesen (V), 2020-05-05:
Jamen det reflekterer vi naturligvis rigtig meget over.
Det har vi gjort, det gør vi nu, og det vil vi fortsætte med.
Vi går også ind for en stor, varieret sektor, og nu rækker taletiden ikke til at redegøre for det, men det har jeg gjort ved tidligere lejligheder.
Og lige præcis her – og det er sådan set mit svar på det, der ligesom også bliver henvist til – bliver vi nødt til at agere i den virkelighed, vi er i, hvor man også skal være konkurrencedygtig.
Men så siger vi jo også, og det er også en del af debatten, at det netop er med de krav, der bliver stillet til det.
Nu nævner ordføreren så, at der ikke er en orkidé ved siden af, men der er også andre steder uden nogen husdyrproduktion, hvor orkideen heller ikke er der.
Så er der også nogle steder, hvor orkideen ikke var der, men hvor den måske er kommet.
Så lad være med at give husdyrproduktionen skylden for det.
Marie Krarup (DF), 2020-05-05:
I Dansk Folkeparti lægger vi utrolig meget vægt på at give familierne mere frihed og større mulighed for at passe deres egne små børn, og vi er kommet med flere forslag, som skulle støtte den udvikling.
For det er bedst, hvis de familier, der ønsker at passe deres børn selv, kan få mulighed for det, for det er langtfra altid sundt – det er faktisk desværre for nogle skadeligt – at komme i institution i en meget tidlig alder.
Så intentionen om at styrke familien og give større mulighed for at passe sine små børn selv støtter vi fuldstændig.
Der er dog en lang række uklarheder og problemer med det konkrete forslag her, som f.eks. Venstres ordfører har nævnt.
Men det, der slår hovedet på sømmet for os, og som gør, at vi ikke kan støtte det, er, at vi mener, at det her risikerer at fremme parallelsamfund, fordi der ikke er noget sprogkrav, og fordi nogle af de offentlige ydelser, som indvandrere ofte er på – f.eks. integrationsydelse – ikke er nævnt her.
Jeg ved ikke, om det bare er en fejl, og at den skulle have været med.
Vi vil meget gerne undgå, at parallelsamfund, hvor man ikke taler dansk, bliver styrket.
Så selv om vi på alle måder er fortalere for forslag, der kan støtte familien, så mener vi, at det her er den forkerte måde at gøre det på, for man er nødt til at sætte en masse krav ind, der gør, at indvandrerfamilier – og især indvandrerfamilier, hvor man ikke taler dansk – ikke isolerer deres børn i hjemmet og dermed sørger for, at de ikke bliver integreret i tilstrækkelig grad.
Af de årsager vil vi ikke kunne støtte det her forslag.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-05:
Det står meget klart og tydeligt, at det her er et beskæftigelsesfradrag på lønindkomst.
Det vil sige, at hvis man er på passiv forsørgelse, hvis man er på overførselsindkomst, uanset hvilken slags overførselsindkomst det er, så kan man ikke gøre brug af det her fradrag.
Så det er egentlig svar på det ene af ordførerens spørgsmål.
Til det her med det danske sprog, vil jeg sige, som jeg sagde til Venstres ordfører før, at dem, der bor i ghettoområder, som er på passiv, offentlig forsørgelse, som ikke taler sproget, selvfølgelig ikke kan gøre brug af det her forslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-05:
Enhedslisten siger ofte, når vi taler om skattepolitik, at Enhedslisten ønsker at lette skatten i bunden af indkomstskalaen.
Nu har vi så fået fastslået, at Enhedslisten i finanslovforhandlingerne for 2020 ikke har bedt om at få lettet skatten i bunden af indkomstskalaen.
Rune Lund (EL), 2020-05-05:
Vi har ikke i forbindelse med finansloven for 2020 foreslået at lave det, jeg omtaler her, med et højere personfradrag for folk med små indkomster, men vi har spillet ud med det flere gange, også i offentligheden.
Det er vores politik, og vi ønsker at lave den omlægning, så det skal der ikke herske nogen som helst tvivl om.
Det vil give et mere fornuftigt og også socialt retfærdigt skattevæsen.
I forhold til at det her skulle være helt almindelige danskere, må jeg bare sige, at med den måde, det er skruet sammen på her, så skal man for at kunne udnytte fradraget fuldt ud altså have en relativt stor indkomst.
Og det vil også være sådan, at i familier, hvor begge forældre har en indkomst, vil man også have bedre mulighed for det.
Så der ligger også en skævvridning i forhold til familier med enlige forældre.
Så jeg synes ikke, man kan sige, at det er så bredt et forslag, som der her bliver givet udtryk for,
Mette Thiesen (NB), 2020-05-05:
Altså, som jeg egentlig startede med at svare en af ordførerne – jeg kan ikke engang huske hvem – er det jo ganske almindelige danske familier, som kan gøre brug af det her; som hænger fast i det her hamsterhjul, fordi man er afhængig af at have to indkomster for at få det hele til at hænge sammen, netop fordi vi har et så voldsomt højt skattetryk i Danmark.
Det her er en økonomisk håndsrækning til dem.
Generelt set vil vi gerne sætte skatten ned – helt generelt.
Så til alle partier, der byder ind med en generel sænkelse af skatten, vil jeg sige: Det er vi meget, meget optaget af, det vil vi meget gerne se på.
Men har Enhedslisten nogen sinde fremført de her ønsker til en finanslovsforhandling?
Rune Lund (EL), 2020-05-05:
Vi har faktisk ikke som politik, at skattetrykket bare sådan generelt skal op.
Men vi har et ønske om at lave en skatteomlægning, hvor vi gerne ser, at man øger personfradraget for folk med små indkomster – det gælder så både folk, der er i arbejde, og folk, der står uden for arbejdsmarkedet, og der adskiller vores tankegang sig jo også lidt fra det, der ligger i forslaget her.
Til at finansiere det vil vi så lave en højere og dermed mere rimelig beskatning af dem, der tjener mest i vores samfund, bl.a. ved at kigge på en mere rimelig beskatning af arv, formue og de højeste indkomster.
Men vi vil meget gerne være med til at kigge på, hvordan man kan give en skattelettelse til dem, der tjener mindst.
Nu har der været en debat om, om det her er noget, som skulle komme indvandrerfamilier til gavn.
Jeg vil hellere sige, at med den fordelingsmæssige profil, der vil være her, altså hvem der kan få det maksimale ud af at udnytte det her skattefradrag, så er det i hvert fald også nogle Hørsholmfruer, som det her i høj grad vil være målrettet.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-05:
Tak for den sidste bemærkning.
Jeg kan garantere ordføreren for, at det i høj grad er i Lars Boje Mathiesens ånd, for Lars Boje Mathiesen har også børn, og han ønsker sådan set også, at danske familier skal have langt bedre mulighed for at indrette sig, som de gerne selv vil, i langt højere grad, end man har i dag.
Jeg vil så dertil sige, at jeg kan høre på Enhedslistens ordfører, at Enhedslisten byder op til dans med hensyn til en generel sænkning af skattetrykket, og der melder Nye Borgerlige gladeligt ind.
Det vil vi meget gerne være med til.
Rune Lund (EL), 2020-05-05:
Der er rigtig mange børnefamilier, som oplever en utrolig presset hverdag, og nogle af os kender til det hver dag.
Det er jo en situation, hvor der er enormt meget pres på: man skal tidligt op; man skal ordne det hele; og så skal man suse af sted til daginstitutionen; så skal ungerne afleveres; så pisker vi af sted på arbejde; og så skal man hente dem i en fart; og så er der en masse ting at ordne, når man kommer hjem; og så skal de lægges i seng, og det er jo ikke altid lige sjovt, heller ikke for børnene.
Så det er rigtig god idé at kigge på, hvordan vi får en familiepolitik, som giver børnefamilierne mere tid til at være sammen i hverdagen.
Men det kan man jo gøre på mange måder: man kan gøre det i forhold til at lave forbedrede barselsordninger; man kan gøre det i forhold til at lave forbedrede forældreorlovsordninger; man kunne kigge på at give en udvidet ret til at være hjemme under børns sygdom; man kan lave en generel forkortelse af arbejdstiden og arbejde for det.
Der er mange greb, man kan gribe fat i.
Men vi er fra Enhedslistens side ikke synderlig begejstret for modellen, hvor pengene følger barnet i det her B-forslag via et skattefradrag.
De danske dagtilbud sikrer, at børn kan blive en del af fællesskabet, og vi synes, at de penge, vi har som fællesskab, skal bruges på at styrke vores daginstitutioner, som vi bl.a. også har gjort i finansloven for 2020, hvor vi har givet et markant løft til hele daginstitutionsområdet.
Og vi ønsker, at det er den måde, vi bruger pengene på, frem for at give særlig støtte til forældre, der måtte ønske at passe deres børn derhjemme.
Derudover føler mig egentlig meget godt dækket ind af de bemærkninger, som skatteministeren havde, som den socialdemokratiske ordfører havde, men også af det, som ordføreren for SF sagde.
Jeg vil dog tilføje, at jeg nu har været i en debat hernede i Folketingssalen og hørt på hr. Lars Boje Mathiesen en del som ordfører, og er der noget, hr. Lars Boje Mathiesen nævner, hver gang vi er hernede, er det, at vi skal kigge på, hvordan vi kan lave mere simple skatteregler, og hvordan vi skal undgå mere bureaukrati.
Og her har vi altså at gøre med et forslag, som vil komplicere skattesystemet, som vil være svært at administrere, og hvor man jo også skal ind at kigge på nogle værnsregler, i forhold til at folk ikke både kan modtage et fradrag og et tilskud.
Der vil altså simpelt hen være en hel del bureaukrati af den kedelige slags, der vil følge med et forslag som det her.
Så jeg tænker, at det her egentlig ikke er et forslag, der er i Lars Boje Mathiesens ånd i forhold til det, han plejer at fremføre som et af sine hovedargumenter hernede.
Med de bemærkninger må jeg sige, at Enhedslisten ikke kan støtte forslaget.
Carl Valentin (SF), 2020-05-05:
Sådan synes jeg ikke helt man kan stille det op, men jeg synes faktisk, det er ret centralt, når vi laver sådan noget politik her, at vi også overvejer, hvad for nogle konsekvenser det har for ligestillingen.
For det er jo desværre sådan, at der f.eks. kan være nogle økonomiske incitamenter til, at det er kvinden, der kommer til at tage sig af barnet, hvis man laver sådan en ordning, fordi uligeløn stadig væk er en ting i vores samfund.
Vi har desværre også kønsroller, som muligvis vil presse kvinder til at tage sig mere af børnene, end mændene vil, og det ville jeg synes var et problem, og derfor var det også et aspekt, som jeg nævnte i min tale.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-05:
Det er jeg så ikke helt enig i, men jeg tror igen, at det er den helt grundlæggende forskel på at være borgerlig og være socialist.
Vi mener i hvert fald helt klart og tydeligt, at familierne skal have mulighed for også rent økonomisk at indrette sig bedre, som de gerne selv vil.
Men jeg blev lidt nysgerrig med hensyn til det ligestillingsaspekt, som ordføreren kom ind på.
Nu nævnte ordføreren bl.a. det her med den økonomiske fordeling.
Mener ordføreren, at den økonomiske fordeling af indtægterne mellem forældrene er vigtigere, end at forældrene reelt kan træffe de beslutninger, de selv anser for at være bedst for dem og deres børn?
Marie Krarup (DF), 2020-05-05:
Nej, det er helt korrekt.
Men at lave et forslag, som gør det nemmere for folk, som i forvejen ikke har den store interesse i at blive integreret i Danmark, at holde sig uden for det øvrige samfund, går altså ikke.
Her har vi så et forslag, som går lige præcis imod det.
Det synes jeg er meget uheldigt.
Så man er nødt til at hegne det her forslag ind, hvis det skal have nogen gang på jord integrationsmæssigt og sprogligt, med en masse sprogkrav.
Men derudover er der også alle de andre problemer, som Venstres ordfører opregnede, med, at det er kostbart, og at det ikke er tilstrækkeligt defineret.
Der er også andre årsager til, at vi ikke kan støtte det, men det her er hovedårsagen, for vi mener, at integrationen er helt afsindig vigtig.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-05:
Jeg sidder bare og undrer mig.
Det her er et forslag, hvor man netop belønner arbejdende familier.
Det vil sige, at hvis man går rundt på kontanthjælp i de her forskellige ghettoområder og ikke bidrager til det danske samfund, får man ikke noget ud af det.
Så den dør er lukket.
Alle de tidligere spørgsmål – om finansiering, hvad det koster, danskkundskaber osv. – har jeg sådan set også været inde på, men jeg synes, at det er meget ensidigt kun at koble integration op på det danske sprog.
Marie Krarup (DF), 2020-05-05:
Jeg kan slet ikke forstå den indvending.
Det er jo ligegyldigt, hvilken indtægtsgruppe og hvilken beskæftigelsesgrad man har, for hvis man ikke ønsker at tale dansk eller at lære sine børn dansk, så er der et integrationsproblem.
Det er jo ikke en tilstrækkelig garanti for, at man bliver integreret i det danske samfund.
Du kan sagtens videreføre et manglende kendskab til dansk og til danske kulturelle normer i en familie, der bor uden for en ghetto.
Det er desværre muligt.
Det er derfor, det er helt afgørende at stille nogle sprogkrav i sådan et forslag, hvis det skal have nogen gang på jord og ikke skade integrationen.
Carl Valentin (SF), 2020-05-05:
Tak for det.
Det er lidt specielt at skulle stå hernede og holde talen, men sådan må det jo være.
Tak til Nye Borgerlige for at bringe fokus på samfundets mindste og de danske familier, det er også et emne, som ligger SF's hjerte meget nært.
I dag er der mulighed for, at den enkelte kommune undtagelsesvis kan betale forældrene for at gå hjemme med deres børn.
Det er en ordning, hvor kommunerne fra sag til sag kan vurdere, om der er nogle særlige vilkår, der gør sig gældende for den enkelte families situation og på baggrund af en faglig vurdering tager stilling til, om en hjemmegående forælder er det rigtige for den enkelte families situation.
Det synes vi er en god ordning, hvor det dygtige personale i den enkelte kommune tager stilling fra sag til sag, og jeg har stor tiltro til og synes fortsat, at de skal have den mulighed.
I SF har vi fuld forståelse for det, hvis forældre af den ene eller anden grund prioriterer at gå hjemme eller vil være på nedsat arbejdstid, hvilket jeg personligt tror kan være sundt eller godt for mange i en periode, og jeg vil gerne diskutere, hvordan vi kan skabe mere ro på i vores samfund gennem nedsat arbejdstid eller flere sygedage til forældre, når barnet er syg, men jeg mener, at et sådant forslag skal være fuldt finansieret, og pengene skal bestemt ikke komme fra vores daginstitutioner.
I Danmark har vi nogle af verdens bedste daginstitutioner med fagligt personale, som gennem flere år har dygtiggjort sig og uddannet sig til at skabe trygge børnefællesskaber, hvor der er plads til udvikling og leg.
Skal vi have mere ro på i vores samfund, er det helt afgørende, at vi også investerer i vores dagtilbud; der skal være pædagogisk personale nok til at sikre, at alle børn får den omsorg, det nærvær og den tryghed, de har behov for, og derfor har vi kæmpet for minimumsnormeringer i finanslovsforhandlingerne, for det er selvfølgelig vigtigt, at forældre ikke har ondt i maven, når de afleverer deres barn, fordi der ikke er pædagoger nok.
Vi frygter også i SF, at det her forslag fra Nye Borgerlige vil skabe problemer i et ligestillingsperspektiv, da der stadig både er strukturer og normer, der presser kvinderne til at tage den største del af ansvaret for børnene.
Og går flere kvinder derhjemme uden at være tilknyttet arbejdsmarkedet i flere år, vil det ofte være svært at komme tilbage igen, særlig til en højt betalt stilling.
Socialistisk Folkeparti kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-05:
Det her handler jo ikke om, at der er nogle, der bliver betalt af staten; det handler om, at man går fra sit arbejde for at passe sine egne børn og derved får lov til at betale mindre i skat til staten.
Der er ikke nogen, der bliver stillet ringere med vores forslag – vi giver bare familierne et reelt frit valg til at passe deres børn hjemme, hvis det er det, de ønsker.
Så kan man vælge at sætte sit barn i daginstitution, hvis det er det, man ønsker, men familierne har et reelt frit valg.
Jeg kan forstå på ordføreren, at ordføreren mener, at det er staten, der skal bestemme, at alle forældre skal have deres børn i daginstitution – er det rigtigt forstået?
Carl Valentin (SF), 2020-05-05:
Nej, det er ikke rigtigt forstået, for jeg fremhævede jo også, at man lokalt faktisk har mulighed for at få nogle særordninger, så det er klart, at der i dag sådan set er mulighed at foretage forskellige former for hjemmepasning.
Det, jeg sagde, var jo ikke, at man bliver betalt, men at man bliver betalt i form af et skattefradrag, så jeg synes sådan set også, at det, jeg sagde, var helt korrekt.
Kathrine Olldag (RV), 2020-05-05:
Tusind tak.
I Det Radikale Venstre finder vi også det her forslag rigtig interessant, og vi er også et langt stykke hen ad vejen enige i det grundlæggende i friheden for forældre til selv at vælge, hvordan de vil passe deres børn.
For der er udfordringer med at få familielivet til at harmonere med arbejdslivet, og der er pressede børnefamilier, og der er forældre, der går på arbejde med ondt i maven efter at have afleveret deres børn, og det mener vi i Det Radikale Venstre vi løser ved at skabe bedre daginstitutioner, sikre bunden fædreorlov og organisere arbejdslivet mere fleksibelt, ikke ved at lukke forældrene ude af arbejdsmarkedet og betale dem for at passe deres børn derhjemme.
Så hvorfor skal vi bruge skattekroner på at kompensere folk for ikke at arbejde?
For det skal da stå dem frit for at gå hjemme med børnene, og det er vitterlig et helt okay valg, hvis de betaler selv, men samfundet bruger pengene klogest ved at bruge dem på gode daginstitutioner i stedet for.
Så Det Radikale Venstre kan ikke støtte dette forslag.
Henning Hyllested (EL), 2020-05-05:
Nej, det er jo også ligesom det, der fremgår både af Mette Gjerskovs bemærkninger nu og ministerens bemærkninger tidligere.
Det er jo så derfor, jeg også stiller mig undrende over for, hvorfor vi så ikke bare kan slutte op om det her eller i hvert fald arbejde på i udvalgsarbejdet at få en tekst, en beretning, som ligesom sikrer, at vi tager skridtet videre end bare at bekræfte, hvad vi en gang har besluttet os for.
Mette Gjerskov (S), 2020-05-05:
Vi vil helt sikkert gerne finde en fælles tekst, som vi kan blive enige om.
Jeg siger ja tak til invitationen og tror faktisk allerede, at jeg har sendt et forslag, fordi det jo er rarest, at vi på en eller anden måde finder en vej til at lande den her slags forslag, hvor vi egentlig er enige i intentionen, men at vi så også kan finde en fælles tekst, som vi kan holde hinanden op på, ligesom vi nu holder hinanden op på, hvad vi sagde i april sidste år.
Erling Bonnesen (V), 2020-05-05:
I Venstre støtter vi fuldt ud det kommunale selvstyre, men vi skal også have nogle samlede rammer nationalt.
Der kan jeg jo glæde mig over, når det nu drejer sig om udledningerne, at det er faldet fra over 150.000 t til nogle og halvtreds tusind ton, hvis jeg ikke husker helt forkert lige nu.
Så jeg kan jo kun sige, at jeg da er glad for, at vi har bidraget rigtig stærkt til at nedbringe udledningerne til vandmiljøet, og vi er også klar til at gå ind i nogle fortsatte drøftelser om, hvordan vi får håndteret de fremadrettede udfordringer med det.
Vi har også i Venstre en klar miljøpolitisk, klimamæssig linje om, at vi skal sørge for at have et godt, rent miljø omkring os, men vi skal også kunne producere.
Når jeg så også ser på de forskellige krav, der bliver stillet til produktion, her husdyrproduktion, synes jeg, det er helt forkert, som Enhedslisten provokerer det frem nu og siger, at det er enten-eller, som om man skal vælge imellem enten husdyrproduktion eller miljø.
Nej, det er et spørgsmål om både-og, og svaret er fortsat teknologiudvikling.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-05-05:
Jeg tror ikke, at der, hvis vi gav kommunerne den her ret til at lave en helhedsvurdering, ville være 98 forskellige vurderinger.
Jeg tror, Frederiksberg, København, Ishøj, Brøndby og en række andre kommuner ville indtage det samme standpunkt.
Så det er slet ikke der, vi ender.
Venstre spørger til Enhedslistens motiver.
Vi står jo over for et vandrammedirektiv, som EU siger vi skal overholde, hvor vi skal nedbringe vores kvælstofbelastning fra 60.000 t til 42.000 t i 2027.
Jeg synes ikke rigtig, jeg har hørt Venstres bud på, hvordan vi når det.
Vi står med en klimadagsorden, hvor næsten alle partier, inklusive Venstre, er med på at reducere vores CO 2 -emissioner med 70 pct.
Vi har et landbrug, som udleder 10-11 mio. t, og som skal bidrage til den reduktion.
Vi skal frem til at være nulemissionssamfund i 2050, og det gør man da ikke ved at få flere svin.
Så det er sådan set helt naturligt, at den her helhedsvurdering bliver et redskab, som kommunerne kan bruge, når de skal vurdere, om de vil sige ja eller nej til en udvidelse af et husdyrhold.
Kan den tidligere borgmester i Broby ikke se, at det er en fordel, at vi har et kommunalt selvstyre, som har en indflydelse lokalt, og man ikke bare er et gummistempel?