runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-01-19:
Det er det for myndighederne, det er det for alle de sundhedspersoner, der arbejder derude, det er det for regeringen, og det er det også for os folketingsmedlemmer.
Jeg er sikker på, at der er rigtig mange ting, vi alle sammen ville gøre anderledes, hvis vi havde mulighed for at gøre tingene anderledes.
Det har vi desværre ikke.
Jeg vil sige, at det, som jeg synes er værd at bemærke, er det endelige lovforslag her, som jeg netop synes har taget alle de bekymringer, som er kommet fra Dansk Folkeparti, som er kommet fra en masse organisationer, og som også er kommet fra andre partier i Folketinget, til efterretning og har imødekommet dem.
Det gælder de to primære punkter, nemlig at få tvangsvaccination ud af loven og få øget parlamentarisk kontrol ind i loven.
De to ting synes jeg er imødekommet rigtig, rigtig flot, og det synes jeg at Dansk Folkeparti bør anerkende, også selv om I ikke fik jeres forslag om fodlænker med i denne omgang.
Liselott Blixt (DF), 2021-01-19:
Nu vil jeg sige, at jeg aldrig har forlangt noget om fodlænker.
Sådan er det, og nu er det mig, der har arbejdet med epidemiloven.
Men 86 høringssvar fik vi alle sammen kl. 14.00 i eftermiddag.
Er det ikke at holde de mennesker for nar, som har siddet og arbejdet og læst de her dokumenter igennem, som vi så skal tage stilling til bagefter?
Kan man være det bekendt?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-01-19:
Det giver jo netop mulighed for, at vi kan tilkendegive vores holdninger her og så arbejde videre og snakke med de organisationer, der skal snakkes med, og også behandle det i udvalget og stille ændringsforslag, hvis det er det, der er behov for, og få belyst ekstra ting, hvis der dukker noget op i høringssvarene.
Så må vi jo selvfølgelig alle sammen inklusive regeringen gøre vores ypperste for, at vi alle sammen kan træffe den endelige beslutning, når lovforslaget skal tredjebehandles, på et oplyst grundlag, som vi alle sammen kan føle os trygge ved.
Liselott Blixt (DF), 2021-01-19:
Mange tak.
Jamen det er jo rigtigt, at Venstre har tordnet mod regeringens egenrådighed.
Bliver det bedre efter den her lov?
Altså, når vi når den 1. marts og den her træder i kraft, så kan regeringen sammen med de røde partier have flertal og sætte Venstre og andre borgerlige partier uden for døren.
Er det det, som Venstre er så glad for, altså at nu kan de endelig få lov til at være en del af det, at vi lytter til borgerne, og at vi får mere end bare et parlamentarisk flertal?
Er Venstre virkelig tilfreds med det?
Martin Geertsen (V), 2021-01-19:
Der vil jeg sige til fru Liselott Blixt, at det her er langt bedre end den situation, vi ser i dag – langt bedre!
Vi får jo noget gennemsigtighed, i forhold til hvad det er for nogle indstillinger, der kommer fra sundhedsmyndighederne.
Men det bliver klarlagt, når vi får en epidemikommission, hvor der er indstilling fra epidemikommissionen med referater og alt mulig andet – der er gennemsigtighed.
Så får vi jo en institution her i Folketinget, nemlig et folketingsudvalg, hvor fru Liselott Blixt forhåbentlig vil gøre mig den ære at være med, og hvor vi jo rent faktisk kan sidde og sanktionere det, der kommer fra regeringen.
Jeg synes, vi skal diskutere, om der ikke er mere, der skal sanktioneres af det her udvalg.
Det må vi jo tage en drøftelse af blandt de partier, som har haft lyst til at være med i den her aftale.
Men jeg synes, at det her er langt bedre.
Det er langt bedre parlamentarisk, det er meget mere gennemsigtigt end det her skuddermudder, vi har set igennem de sidste 10 måneder – langt bedre!
Liselott Blixt (DF), 2021-01-19:
Jamen jeg giver ordføreren ret i, at det her er langt bedre, men det er ikke godt nok.
Det er simpelt hen ikke godt nok, for der har ikke været den tid, der skulle være, til at arbejde med det.
Og det tror jeg da at hr. Martin Geertsen vil give mig ret i.
Derfor forstår jeg ikke, at man kan være tilfreds, for man ved ikke, hvordan det udvalg kommer til at arbejde, hvilken information der kommer, hvis nu regeringen bare lige danner sit flertal med sine støtter; den kan jo altid give noget med den ene hånd og hjælpe med den anden hånd.
Og så sætter den de borgerlige kræfter og Martin Geertsen uden for døren.
Martin Geertsen (V), 2021-01-19:
Men sådan er politik jo, fru Liselott Blixt.
Altså, det ved fru Liselott Blixt også, altså det der med at blive sat uden for indflydelse.
Jeg har selv stort set kun været i opposition, mens jeg har siddet i Folketinget, så det er jo sådan set velkendt – altså, sådan er det jo, må man bare sige.
Så er jeg i øvrigt enig i det der med, at processen har været helt tåbelig, og det tror jeg også vi har haft nogle diskussioner af her i Folketingssalen flere gange; men det er altså, fordi jeg synes, at regeringen var meget langsommelig i forhold til at efterkomme det ønske, som et flertal i Folketinget jo rent faktisk havde, om at lave en ny epidemilov.
Og det synes jeg måske ikke er rimeligt at klandre Venstre for.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-19:
Nu er jeg jo ikke sundhedsordfører.
Jeg sidder ikke engang i Sundhedsudvalget.
Jeg sidder til gengæld i Folketinget og bliver mere og mere sådan forundret over, hvad jeg hører.
For igennem et år har jeg hørt hr. Jakob Ellemann-Jensen, hr. Martin Geertsen og andre ærede repræsentanter fra partiet Venstre brokke sig over den manglende inddragelse.
Og nu laves der så en lov, hvor man er en del af forliget, og hvor man cementerer, at regeringen blot ved at konsultere sit venstreorienterede parlamentariske bagland kan gøre, hvad den vil.
Altså, jeg har forstået så meget, at vi i Dansk Folkeparti har foreslået, at man skulle forpligte regeringen til at udvide kredsen, måske til to tredjedele af Folketinget – noget i den stil – sådan at man i hvert fald havde en reel mulighed for at blive hørt.
Og det var noget af det, jeg hørte og forstod, at Venstre gerne ville i det forgangne år.
Så hvor i alverden er det, vi ser forbedringen nu?
Det her er jo bare en kodificering af alt det, som Venstre har brugt et år på at kritisere.
Martin Geertsen (V), 2021-01-19:
Nej, det er simpelt hen ikke rigtigt.
Jeg ved ikke, om hr. Peder Hvelplund ligner en mand, der er ekspert i sådan noget her.
Jeg er ret sikker på, at Dansk Folkeparti også bliver repræsenteret i det her nye udvalg og kan gøre sin indflydelse gældende der.
Og det er altså et udvalg, som kommer til at sanktionere.
Efter indstillinger fra epidemikommissionen kommer der forslag over til regeringen, som man så sanktionerer i det her nye folketingsudvalg.
Det er altså en institution, som er lysår bedre end en regering, som bare kan køre derudad uden på nogen måder at skulle konsultere nogen som helst – i øvrigt ikke engang deres eget parlamentariske bagland.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-19:
Jamen jeg er ikke i tvivl om, at det er bedre.
Spørgsmålet er, hvad det er bedre end.
Altså, som jeg husker det, støttede Venstre jo også den epidemilov, der gælder i dag, som vel snart har 1 års fødselsdag.
Det gjorde vi også i Dansk Folkeparti.
Jeg troede, vi var enige om at være blevet skuffede og om ikke helt at opleve, at den tillid, som vi viste regeringen dér, var blevet imødekommet.
Hvordan kan det så være, at Venstre på den her sag lige pludselig har så klippefast en tillid til, at den måde, man sammensætter udvalget på, vil gøre hele det års erfaringer, hvor regeringen har kørt med en metode, der ville gøre Estrup misundelig, til skamme?
Liselott Blixt (DF), 2021-01-19:
Mange tak.
Det er nok slut efter i dag – måske, det ved vi ikke helt, men det kan vi jo håbe.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Mener ordføreren, at den proces, vi har været igennem i forbindelse med at få lavet en ny lov, har været ordentlig belyst, også over for den befolkningsgruppe, der står og larmer ude på gaden, og over for os som parlamentarikere, som skal være med til at beslutte den?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre om ordføreren mener set i lyset af den tid, vi har fået til at gennemgå
, lad os bare sige høringssvarene i dag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-19:
Tak skal du have.
Et af elementerne i den nye § 28 er det, der omhandler foranstaltninger over for en flerhed af personer, som har befundet sig på steder med konstateret smitte.
Der indfører man nu et helt nyt begreb og en kollektivistisk straf, hvor folk kan blive tvunget til at isolere sig selv, og de kan blive pålagt bøde herpå, og der bruger man så udtrykket flerhed.
Kunne ordføreren ikke lige prøve at konkretisere og definere, hvad man mener med udtrykket flerhed: Er det reelt set to personer, er det tre personer, eller hvad er det?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-01-19:
I langt de fleste tilfælde løses det her jo med sund fornuft ad frivillighedens vej, men der kan være tilfælde, hvor det ikke er nok, og i de tilfælde er det så, at en regering engang ude i fremtiden skal spørge det her epidemiudvalg, altså Folketingets epidemiudvalg, om man kan få opbakning til, at man kan kræve, at den her gruppe mennesker eksempelvis skal tvangstestes og i særlige tilfælde tvangsisoleres, og hvis Folketingets flertal bakker op, er der mulighed for det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-19:
Som der står i § 28, kan sundheds- og ældreministeren fastsætte regler om, at man kan gøre det, altså sundheds- og ældreministeren kan fremsætte de her regler omkring det.
Jeg kunne godt tænke mig også at spørge ind til, hvor det så gælder, for her er det jo ikke et krav, at du har været i nærheden af den person, som er smittet, altså som en bruger via smitteapp eller noget andet; du skal bare have været til samme begivenhed.
Og det behøver jo ikke engang at være en begivenhed.
Det kan også være, hvis det er en medarbejder i en virksomhed, at man så kan kræve hele virksomheden lukket, og at folk skal gå hjem, som kan have katastrofal økonomisk betydning for den virksomhed.
Det kan også gælde, hvis det er en kunde i Bilka og hele Bilka derfor skal lukke ned og alle kunder i Bilka derfor også skal tvangsisoleres.
Det er jo et nybrud og en kollektivistisk måde at se tingene på, og jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om han ikke ser nogle bekymringer i den måde at lave lovgivning på.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-01-19:
Nej, det vil jeg være ærlig at sige at jeg ikke gør.
Hr. Lars Boje Mathiesen nævner nogle tilfælde, hvor det her teoretisk kan komme i spil, og det vil jo være meget, meget specielle begivenheder, hvor det her overhovedet kommer på tale, og hvor det her overhovedet er et nødvendigt redskab at tage i brug.
Men i særlige situationer, i særlig farlige situationer, er det netop, at en regering skal komme og møde Folketingets epidemiudvalg og hente opbakning til at kunne træffe sådanne beslutninger.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-19:
Jeg undrede mig også over, at ordføreren specifikt sagde, at der ikke var tale om tvang her.
Altså, nu kan sproget og semantikken jo være nådige, men når vi kan læse, at lovforslagets § 22 specifikt siger, at politiet skal bistå myndighederne med at gennemtvinge de afgørelser, som Styrelsen for Patientsikkerhed har truffet, herunder altså at enkeltpersoner skal lade sig undersøge, indlægge, isolere, behandle, teste, rense osv. osv., hvad er der så i det, der kan få hr. Rasmus Horn Langhoff til at sige: Det er ikke tvang?
Hvad er det for en mellemvej, som man ikke krydser her, ifølge hr. Rasmus Horn Langhoff?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-01-19:
Det, jeg gjorde opmærksom på i min ordførertale, var, at der ikke er tale om tvangsvaccination.
Men det, der er mulighed for, er jo netop, som Dansk Folkeparti slog på tromme for her for bare et par måneder siden – og nu kan jeg så forstå, at partiet af en eller anden årsag og uden argumentation har skiftet holdning – at man eksempelvis kan kræve, at folk, der har været udsat for smitterisiko, skal isolere sig; det kan de blive tvunget til.
Det var Dansk Folkepartis politik tilbage i august.
Jeg kunne forstå, at man tilmed skulle have fodlænke på, men det har partiet så – vupti – skiftet holdning til i dag.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-19:
Så der er tvang i loven.
Det er jo godt at få etableret, og det er også godt at få ført til protokols.
Så er der den garanti, som ordføreren er inde på, i forhold til det parlamentariske, altså det, at et parlamentarisk flertal kan sige god for bestemte indgreb, hvis der til den tid, om måske 10 år, 15 år eller senere, måtte opstå ønske om det.
Synes han, at regeringen har været god til at inddrage Folketinget i selv de drastiske beslutninger, eller kunne man måske sætte andre ord på den regeringsførelse, vi har oplevet?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-01-19:
Jeg synes, at parlamentarismen har fungeret rigtig godt under enormt svære omstændigheder – med opbakning fra Folketinget.
Det er jo sådan, at der ikke er nogen regering, som kan være regering, hvis der et folketingsflertal imod den.
I forhold til det første, som hr. Morten Messerschmidt nævner, er det jo naturligvis – undskyld udtrykket – en omgang sludder at sige, at der er masser af tvang her og der og alle vegne.
Det passer jo ikke.
Der er mulighed for, at man kan tvangstestes ved særlige lejligheder, og der er mulighed for, at man kan tvangsisoleres ved særlige lejligheder, hvis et folketingsflertal tillader det.
Der er ikke tale om, at man kan kræve fodlænke, som Dansk Folkeparti har forslået.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-01-19:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Jeg nåede at læse nogle af høringssvarene.
Der var bl.a. et fra SIND, hvor de efterlyser, at administrative afgørelser også kan underlægges parlamentarisk kontrol.
Hvad siger ordføreren til det?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-01-19:
Om administrative afgørelser kan underlægges parlamentarisk kontrol?
Så vil jeg gerne svare så godt, jeg kan.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-01-19:
Nu har de ikke givet eksempler, men jeg tænker, at det kan være sådan noget, som angår de beboere, der bor på et plejehjem og har deres egen bolig der, og hvor man lukker plejehjemmet.
Nej, jeg kan ikke lige komme med nogle rigtig gode eksempler, men ville der være en villighed til at gå ind og se på det høringssvar?
For jeg synes, at det, idet jeg læser det, lyder meget fornuftigt, at der kan være nogle indgribende administrative ting, hvor man overlader magten til Sundhedsstyrelsen i stedet for til regeringen.
Altså, flytter man det op, eller flytter man det ned, og hvorhenne er den parlamentariske kontrol så?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-01-19:
Jeg kan i hvert fald sige, at jeg og Socialdemokratiet er villig til at kigge videre på det i udvalgsbehandlingen, og så må vi finde ud af, hvad vi synes er det rigtige at gøre.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-19:
Jamen okay, så er jeg jo ikke fuldt oplyst, for jeg tror, at jeg har finansiering for omkring halvdelen af de 100 mia. kr., og som jeg kan se det i mit regnestykke, så mangler der ca. 50 mia. kr. Og det er jo det, man har sagt ville komme senere.
Berlingske havde jo også dengang, altså den 31. december, lige før det blev til 2021, en stor artikel om det, hvor de også gjorde opmærksom på, at der simpelt hen manglede nogle regnestykker her.
Men jeg er da glad for, at hvis man har det hos Nye Borgerlige, kan man bare lægge det frem, så vi andre kan se, hvordan man finansierer minusvækst i den offentlige sektor i 10 år, der beløber sig til 100 mia. kr. for at fjerne topskatten, fjerne selskabsskatten, fjerne registreringsafgiften osv.
Det er jo noget, man lige siger, men vi vil bare gerne se regnestykket for, hvad det er, der forsvinder i den offentlige sektor, når 100 mia. kr. forsvinder.
Jamen altså, hvis fru Pernille Vermund har det, så giv mig det endelig bare, for så skal jeg jo ikke spørge til det, så har jeg jo fået det, og jeg vil glæde mig over det.
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-19:
Tak, og tak for talen.
Mit første spørgsmål går på en artikel i Ekstra Bladet i dag, der handler om 58-årige Lars Hansen, som bliver trukket ekstra meget i sin førtidspension, fordi hans kone har taget ekstra vagter på et plejehjem.
Hvad tænker statsministeren om det?
Er det rimeligt, at en person, som i forvejen risikerer at blive beskattet fem gange af en indkomst, som i forvejen er meget lav, skal beskattes yderligere, fordi hans kone gør det, som vi egentlig alle sammen beder hende om, nemlig at tage ekstra vagter for os alle sammen?
Hun har så i øvrigt også fået corona af det.
Hvad tænker statsministeren om det?
Pernille Vermund (NB), 2021-01-19:
Jamen selve finansieringen i de store klumper ligger sådan relativt klar.
Det, som ikke ligger klart, er, hvad det præcis er for en indvirkning, det har på vores økonomi, når man sænker skatter og afgifter forskellige steder, for vi ved, at når vi nu sidder med en ny finanslov, er det et nyt beregningsgrundlag, og derfor bliver det sværere for et lille parti som os hele tiden at følge op på nye finanslove.
Men de store klumper i besparelserne ligger sådan set klart, og det har de gjort hele tiden, og det er præcis de samme, som vi har nævnt tidligere.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-01-19:
Men det havde jo været smukt, hvis vi havde løst det i forbindelse med forhandlingerne om Arne.
Og grunden til, at jeg nævner det igen og igen, er jo, at da vi forhandlede om Arne, var det SF, der kæmpede, og sådan forholdsvis alene, for at man skulle fjerne den her modregning.
Derfor må jeg jo bare sige, at vi også gjorde det i forbindelse med finanslovsforhandlingen, og vi kommer også til at gøre det, når vi får diskussionen, og jeg kan høre, at Det Radikale Venstre allerede har annonceret det, om arbejdsudbud.
Der mener jeg, at det her er oplagt – det er noget af det, der kan skabe 900 strukturelle arbejdspladser.
Og derudover er det kun retfærdigt at afskaffe den her form for modregning.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-19:
Altså, alt det vidste jeg jo godt, for det var et referat af møderne omkring den tidligere pension, og derfor var det jo, jeg førte spørgsmålet videre til finanslovsforhandlingerne, for dem kender jeg ikke noget til – jeg sad jo ikke med ved det bord, og derfor bliver jeg nødt til at spørge nogle af dem, der var der, hvad det var, der gjorde, at man så ikke kom i mål dér.
For det her var et højt prioriteret emne, kunne vi forstå, fra SF's side, altså, det var virkelig højt prioriteret.
Jeg tror, at SF's ordfører mandede sig op til at sige, at det var så frustrerende, at det ikke var blevet løst, og at nu skulle det løses i finanslovsforhandlingerne.
Så blev det ikke løst, og så spørger jeg bare: Hvorfor ikke?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-01-19:
Jeg husker jo godt Arneforhandlingerne, fordi jeg sad ved forhandlingsbordet i Beskæftigelsesministeriet sammen med bl.a. fru Pernille Skipper og indimellem hr. Kristian Thulesen Dahl, da vi forhandlede spørgsmålet omkring Arne.
Jeg synes, det var en god aftale.
Jeg havde gerne set, at den også havde indeholdt en aftale om, at folk på førtidspension ikke skal modregnes på den måde, som de gør i dag, hvis deres partner har en eller anden højere indtægt – så bliver man modregnet, og det synes jeg er urimeligt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-19:
Tak for det.
Fru Pia Olsen Dyhr, vi lavede i fællesskab i efteråret aftalen omkring tidligere pension – superfint – og i forbindelse med det havde vi også en diskussion omkring lempeligere modregningsregler for pensionister.
Vi kunne ikke blive enige om finansieringen, og derfor blev det desværre ikke til noget, men SF var så ivrige efter, at det skulle ske, at man i sin klandring af DF for, at det ikke kunne lykkes, sagde, at man ville løse det i finanslovsforhandlingerne.
Der fik man det ikke løst, så mit spørgsmål her i dag er helt stilfærdigt bare: Hvorfor blev det ikke løst i forbindelse med finanslovsforhandlingerne, og hvem var det inde i forhandlingslokalet, der blokerede for, at man dér kunne finde den løsning, som SF ønskede?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-01-19:
Jeg forholder mig til den virkelighed, jeg lever i.
Det tror jeg jeg igen og igen har bevist på den måde, vi forhandler, også i forbindelse med andre klimaaftaler, vi har indgået – også sammen med Venstre.
Men jeg må da sige helt klart, og det skal der ikke være nogen tvivl om, at landbruget også skal bidrage.
En af de ting, vi ved landbruget kan bidrage med, er at udtage landbrugsjord.
Allerede i 2021, og det er sjovt nok det år, vi står i lige nu, kan man bruge EU's landbrugsstøtte til at udtage jord.
Det kan vi starte med.
Derudover får vi klimaregnskaberne lige om lidt, og så skal vi sørge for, at de også bliver en del af det.
Og der var Venstre jo enig med SF i, at det også er her, man skal snakke om CO 2 -reduktioner, bl.a. via brug af CO 2 -skatter.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-01-19:
Jeg har været fødevareminister i det her land
, så det ved jeg godt.
Anerkender SF, at det ikke er der, vi er nu, og at vi bliver nødt til at tage udgangspunkt i den virkelighed, som landbruget står med derude, i stedet for en virkelighed, som fru Pia Olsen Dyhr og jeg selv håber kommer en dag?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-01-19:
Altså, Dansk Landbrug omfatter jo nogle af de mest videnstunge virksomheder i Danmark.
Det er det, der er så interessant, når vi nogle gange har debatten i Folketinget, for der er nogle, der tror, at det er en bondegård med nogle dyr, som man så hygger lidt om.
Det ved hr. Jakob Ellemann-Jensen jo godt det ikke er, altså at det er virksomheder, som også hele tiden forsker, også i deres klimafodaftryk.
Lige nu forsker de jo bl.a. i, hvad for nogle græstyper man skal give køerne for at mindske metangasudledninger fra dem, altså det, der er køernes prutter, for det kommer vi sådan set ikke uden om.
Men man kan mindske klimabelastningen, og det vil man kunne gøre væsentligt.
Derudover ved vi jo også, at man kan lave bedriftsregnskaber, man kan udtage jord, og så er der spørgsmålet om pyrolyse, som jo kan være den store løsning for landbruget, og som vi jo sammen har besluttet vi skal gøre noget ved.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-01-19:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne fortsætte lidt i samme spor, fordi den her lækageeffekt er noget, som bekymrer mig ganske meget, og jeg er egentlig glad for at høre den her enighed med statsministeren omkring det.
Anerkender fru Pia Olsen Dyhr, at der altså er nogle mekanismer, det er sværere at skrue på – man kan få en ko til at bøvse lidt mindre ved at give den tang, men derudover er der altså ikke de store værktøjer.
Anerkender SF, at de værktøjer, man kan bruge på andre områder, hvor vi producerer ting i Danmark, kan man altså ikke bruge på samme måde i landbruget?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-01-19:
Jeg er helt opmærksom på lækageeffekten.
Det var også det, hr. Jakob Ellemann-Jensen selv var inde på i sit svar, netop at vi ikke skal risikere, at landbruget flytter ud af Danmark.
Det er jeg ikke uenig i.
Det er altid den der balancegang, vi skal gå, men vi er også nødt til at turde regulere et landbrug, så det udvikler sig.
Og der er dansk landbrug jo selv kommet med et bud på en vision for klimaet frem mod 2030.
Dansk landbrug skal levere reduktioner.
Vi skal selvfølgelig lade det ske i en grad, hvor de kan følge med, når det gælder bedrifterne, men når det gælder at udtage landbrugsjord, kan vi faktisk flytte rigtig meget, og der kan vi bruge EU's landbrugsstøtte, så det ikke belaster det danske regnskab.
Mette Frederiksen (S), 2021-01-19:
Må jeg udlægge ordene sådan, at vi selvfølgelig skal være ambitiøse, hvad angår klimaet og dansk landbrug og dansk landbrugs bidrag til 70-procentsmålsætningen, men at vi skal gøre det på en sådan måde, at vi ikke giver landbruget en unødvendig belastning, hvad angår arbejdspladser og deres mulighed for at udvikle sig og fastholde en produktion i Danmark.
For hvis vi gør det her på en forkert måde, risikerer vi jo bare, at landbrugsproduktionen lukker ned her for så at starte et andet sted, hvor klimabelastningen er højere, og hvor miljøbelastningen givet også er meget, meget højere, end den er i dag i Danmark.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-01-19:
Så er det, jeg må spørge: Hvorfor er det her ideologiske korstog, som den her regering med sine støttepartier har ført mod private børnehaver, så vigtigt for SF?
Hvorfor er det så vigtigt, at de bare ikke må være der?
Jo, det må de godt, men de må ikke have et overskud, de kan trække ud.
For det var da helt frygteligt, hvis de skulle lave en privat børnehave.