runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magni Arge (T), 2017-10-26:
Hvis der nu sker det, som er sket før, nemlig at Danmark følger EU's indstilling i stedet for at tage stilling ud fra de forhold, som Færøerne og Grønland anser for at være de mest fornuftige at tage stilling ud fra, mener udenrigsministeren så, at Danmark er rede til at afgive en del af sine udenrigspolitiske kompetencer, sådan at Færøerne og Grønland får lejlighed til at forsvare deres interesser på behørig vis?
Christian Juhl (EL), 2017-10-26:
Tak for det.
Det var såmænd kun derfor, for der er en kæmpe lyst til at diskutere Arktis.
Mit første spørgsmål går på, om ikke SDG'erne skal fylde mere end en bisætning på side 4.
Skal SDG'erne ikke, som finansministeren siger det, op som en slags overligger, som en vigtig ting, som man altid nævner som det første og som vores hovedprincip for al indenrigs- og udenrigspolitisk aktivitet, hvis vi skal nå de meget, meget store og visionære mål, som FN har sat sig?
Og skulle vi ikke sørge for, at ministeren i hvert fald på det arktiske område hvert år gjorde en slags SDG-17-målsstatus i forbindelse med Arktisredegørelsen, så vi kunne være sikre på, at vi arbejder i den rigtige retning med de 17 vigtige mål?
Anders Samuelsen (LA), 2017-10-26:
Man kan jo altid diskutere, i hvilken rækkefølge ting skal nævnes.
Der er nok heller ingen tvivl om, at hvis vi ændrer på rækkefølgen, er der på andre felter kritik, der vil regne ned over regeringen, for så er der noget andet, der kommer længere ned i rækken.
Men det, som jeg prøvede at sige også i mit indledende svar, var, at SDG'erne er vigtige og væsentlige at diskutere, og bl.a. derfor ser jeg frem til, at vi alle sammen ser hinanden igen den 1. december.
Christian Juhl (EL), 2017-10-26:
Vi mødes igen den 1. december, siger ministeren, men vi mødes da sikkert før.
Det andet spørgsmål er: Hvad er grunden til, at Danmark har indstillet samarbejdet med USA i Joint Committee og i Permanent Committee om Thulebasen?
I en situation, hvor vi har så mange uafklarede spørgsmål, burde det da være lige ud ad landevejen, at vi mødes så ofte som muligt for at afklare fælles problemer.
Britt Bager (V), 2017-10-27:
Jeg er simpelt hen imponeret over hr. Søren Egge Rasmussens evne til at overhøre mine sidste bemærkninger i min tale, hvor jeg nemlig sagde, at jeg skal dog meddele, at Venstre fortsat støtter op om dette forslag.
Venstre støtter forslaget, Venstre støtter ministeren, Venstre støtter regeringen, men vi vil selvfølgelig i udvalgsbehandlingen tage de punkter op, som der er, om ikke uoverensstemmelse, så i hvert fald tvivl om, nemlig hvad der er hensigten med det, og hvem der egentlig ønskede det.
Det mener jeg også er på sin plads vi gør. Så for lige for at svare på det sidste vil jeg sige, at det er fuldstændig samme svar, som jeg gav til hr. Kaare Dybvad: Det her er efter min bedste overbevisning en balancegang mellem det at sikre billige boliger, også til de ældre, og det at sikre kvalitetsboliger.
De ældre skal selvfølgelig ikke zappe fra den ene til den anden bolig, men opleve, at vi har boliger, der er beregnet til, at behovet ændrer sig, når man er en ældre årgang.
Altså, mig bekendt er det, vi laver i udvalget, at gøre et lovforslag bedre.
Vi ændrer de ting, der ikke er hensigtsmæssige.
Så det her lovforslag vil sagtens kunne blive gjort til et fremragende lovforslag, når det kommer i udvalgsbehandling.
Til hr. Søren Egge Rasmussens første bemærkning: Jeg kan sagtens forstå, at Enhedslisten ikke kan forstå, at vi ønsker at få mest ud af pengene.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-10-27:
Jamen nu bygger vi jo boliger i en standard, så de kan stå i 100 år, og derfor er det rimeligt nok at inddrage de tendenser, der er i samfundet, bl.a. at mennesker bliver ældre og ældre.
Så jeg har svært ved at forstå den konklusion, som Venstre drager af det her lovforslag.
Man har hele analysen om, at der er noget galt med lovforslaget, og så konkluderer man, at man er loyal over for de ministre, der er i regeringen.
Det kan jeg godt forstå der kan være et loyalitetsproblem i.
Merete Dea Larsen (DF), 2017-10-27:
Det er lige lidt i forlængelse af det, hr. Kaare Dybvad var inde på.
For som jeg mindes det, har der vedrørende handicaptilgængelighed været et klart ønske fra kommunerne i frikommuneforsøgene om, at de kunne gå ind og mindske de her ting, også i ældreboliger.
Så som jeg har forstået det, er det på den måde, det er kommet ind.
Det er et ønske fra kommunerne, altså KL, til regeringen, og det er formentlig derfor, det er med i forslaget.
Er det noget, fru Britt Bager også mindes er korrekt?
Britt Bager (V), 2017-10-27:
Jamen jeg opfatter det her og mange andre ting i det her forslag som ønsker fra KL's side, og så kan jeg jo efterfølgende notere mig, at KL trækker nogle af de ønsker tilbage, og det er ret mærkværdigt, så at sige.
Derfor vil jeg helt overordnet sige, at vi bakker op om det her forslag.
Jeg synes, den proces, der har været omkring udslusningsboliger, og den proces, der har været omkring kravene til ældreboliger, har været en lillebitte smule mærkværdige, og derfor kan jeg kun sige, at jeg vil glæde mig til udvalgsbehandlingen.
Der må alle partier, der bakker op om det her, være interesseret i at få det snævret ind.
Jeg er ikke og vi i Venstre er ikke interesseret i at gennemføre lovgivning, som der i princippet ikke er noget ønske om, men jeg må også bare sige, at det var mit klare indtryk, at det her ønske kom fra KL.
Ja, og jeg anerkender, at det her er et dilemma, og jeg anerkender, at det kan blive konsekvensen af det, og det er naturligvis ikke hensigtsmæssigt.
Vi skal hele tiden finde en balance mellem at få så billige boliger som overhovedet muligt, og at de selvfølgelig har den kvalitet, de skal have, når de skal være beregnet til ældre mennesker, som på ganske kort tid kan få et andet behov.
Så jeg anerkender, at det her er et dilemma, og det er også noget af det, som vi bliver nødt til at tale om under udvalgsbehandlingen.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-10-27:
Jo, det kan godt være, at det kan blive dyrere, hvis man i første omgang tror, at det ikke er nødvendigt, og man så bagefter skal bygge det om i stedet for at have gjort det fra starten af.
Men jeg mener, det er kommunerne, der bedst kan vurdere, hvad der er brug for, og hvad der ikke er brug for.
For det kan jo blive endnu dyrere, hvis vi herindefra dikterer, at alle boliger bare skal have den adgang, selv om det kun er en andel af dem, der behøver det.
Så jeg mener, at kommunerne, som er tættest på borgerne, har den bedste mulighed for at vurdere det her rigtigt og derved gøre det mest effektivt og mest økonomisk rentabelt.
Med hensyn til det sidste spørgsmål skal man da altid lytte til de mennesker, der har at gøre med de ting, man skal lave.
Man må lytte, og så må man se, hvor langt man kan komme sammen, og hvordan man kan møde hinanden.
Det er klart, at man ikke skal sidde herinde og diktere alting.
Jo mere man kan få brugerne inddraget i alle beslutninger, jo bedre er det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-10-27:
Jamen med hensyn til at inddrage borgerne er det jo meget enkelt i en almen boligforening, for der har man jo et beboerdemokrati, så der er det jo bare at afholde et afdelingsmøde og spørge beboerne, hvad de mener, og hvad de mener bestyrelsen må skrive under på.
Så der har vi sådan set en konstruktion, som giver mulighed for fuldt ud, at de beboere, der bliver berørt af et påtænkt salg, bliver inddraget.
Men det er jo bare det, som man vil afskaffe med det her lovforslag, sådan at man kan køre det hen over hovedet på beboerne.
Det, som jeg har af spørgsmål, er om de handicapegnede boliger.
Det er jo rigtigt, at man godt kan spørge ude i kommunerne, hvor mange der kører i kørestol nu osv., men jeg synes, at vi har en forpligtelse til herinde fra Folketingets side at lave nogle overordnede rammer, som medfører, at man i højere grad får et handicapegnet samfund.
Kan ordføreren ikke godt se, at med de boliger, der bygges nu, som skal stå de næste 100 år, kan det være en væsentlig præmis, når det her er målrettet ældre, at de boliger sådan set er handicapegnede?
Kaare Dybvad (S), 2017-10-27:
Det sidste spørgsmål var, om ordføreren mener, at hvis man sælger en almen boligafdeling, skal man så have mulighed for, hvad hedder det, at inddrage det beboerdemokrati, der er i den her afdeling?
Altså, det er det her med, at dem, der bor i afdelingen, jo principielt set træffer beslutninger om vedligeholdelse og drift osv. Så i forhold til svaret på det første spørgsmål: Mener ordføreren ikke, at det kan vise sig at blive meget dyrt for en kommune, hvis man bygger ældreboliger uden handicapadgang og de ældre så senere hen skal have alle mulige former for hjælpemidler og hjælp eller ombygning for at få det hele til at gå op, når de måske har mistet deres førlighed?
Jeg vil gerne spørge ordføreren om det, der angår kollegieboliger.
Anerkender ordføreren ikke, at uanset hvordan reglerne for boligstøtte er – og vi kan såmænd godt blive enige om, at det ikke er optimalt, som det er i dag – så er der nogle unge mennesker, f.eks. på Parkkollegiet i ordførerens egen hjemby, som simpelt hen ønsker sig et mere simpelt kollegieværelse?
De ønsker ikke at have et tekøkken og et stort badeværelse, men ser måske en fordel i, at der også kan være et fællesskab i at stå og lave mad sammen osv. Anerkender ordføreren ikke det?
Tak til ordføreren for talen.
Der var nogle ting, jeg ikke helt fik med.
For det andet: Mener ordføreren, at det er fornuftigt, at man bygger ungdomsboliger uden køkken, bad og toilet?
For det tredje: Mener ordføreren, at det er fornuftigt, at man nedlægger og sælger almene boligafdelinger uden at inddrage beboerdemokratiet i den enkelte afdeling?
May-Britt Kattrup (LA), 2017-10-27:
Tak for det.
Det er jo en interessant debat, vi har her i dag.
Lovforslaget ændrer en række regler i almenboligloven.
Den mest centrale ændring er, at kommunerne gives en mere fleksibel anvisningsret til almindelige familieboliger.
Derudover gives der mulighed for at etablere udslusningsboliger i almene ældreboliger, og samtidig forenkles kravene til indretning af alment nybyggeri.
Det overordnede formål med alt dette er at give bedre muligheder for, at kommuner og boligorganisationer kan opføre flere billige almene boliger.
Med dette lovforslag vil det fremadrettet være op til den enkelte kommune at bestemme indretningen af nyopførte ældre- og ungdomsboliger.
På den måde gives kommunen altså større råderum, så der kan tages hensyn til den lokale efterspørgsel, hvad angår både pris og kvalitet.
I Liberal Alliance finder vi det fornuftigt at overlade det til kommunerne at bestemme indretningen af nyopførte almene boliger.
Kommunerne vil nu i højere grad kunne skabe et varieret udbud af boliger, som kan efterkomme mange forskellige ønsker og behov.
Derfor støtter vi i Liberal Alliance forslaget.
Jeg har fået indtryk af, at det er noget, som Kommunernes Landsforening har ønsket, og som regeringen har lyttet til og efterlevet i kommuneforhandlingerne.
Men hvis Kommunernes Landsforening har ændret deres ønske eller der har været misforståelser, må vi jo se på det under den videre udvalgsbehandling.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-10-27:
Jo, det er jeg helt enig i, og jeg synes, det var rigtig flot, at beboerne på Parkkollegiet i Aarhus fik forhindret, at der skete sammenlægninger af værelser, så man i princippet ville få nedlagt det kollegie
Jeg synes, det var rigtig flot, at de protesterede og fik sikret, at der fortsat ligger et kollegie der.
Men hvis vi ligesom ser på det fremadrettet og på, hvad der kan nyopføres, så vil jeg sige, at jeg synes, at det altså er en væsentlig pointe at få med, at unge, der bor under de forhold, også kan opnå en boligsikring.
Og i udvalgsbehandlingen skal vi måske have sat nogle kroner og ører på, hvad virkeligheden lige nu er i forhold til den boligstøtte, der gives.
Altså, hvad vil den være, hvis man har eget køkken, og hvad vil den være, hvis man bygger noget, hvor der er de samme kvadratmeter, eller hvor der er 2 m² mindre?
Hvad er det så for et huslejeniveau, der vil være, og hvad mister man i offentlig støtte?
For hvis der ikke er en balance i det, kan man sige, så vil der jo ikke blive opført noget.
Altså, man opfører jo ikke noget, som ikke er hensigtsmæssigt, og jeg synes ikke, at jeg i bilagene her, altså høringssvarene, kan se, at der gives gode argumenter for, hvorfor det ikke skal ændres.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-10-27:
Nu er det jo ikke sådan, at alle ældre har brug for f.eks. en rullestol.
Og umiddelbart giver det da mening, at man overlader det til kommunerne at vurdere, hvor stor en andel af boligerne man regner med vil have brug for adgang med rullestol, sådan at man ikke bruger penge på at indrette alle boligerne, hvis det f.eks. kun er en fjerdedel af boligerne, der vil få brug for det.
Så umiddelbart giver det da god mening.
Med hensyn til ungdomsboligerne og køkken, bad og toilet synes jeg da, at det er vigtigt, at man lytter til de unge mennesker, hvis der er nogle, der gerne vil leve mere spartansk for at kunne få en billigere husleje, eller hvis der er andre ønsker.
Så må man jo indrette markedet efter det.
Det sidste spørgsmål fik jeg simpelt hen ikke fat i.
Kaare Dybvad (S), 2017-10-27:
Det er jo billigt at bygge det, og dermed er der også en billig husleje, men anerkender ordføreren, at det så senere kan blive dyrere, fordi man fra kommunens side skal stille nogle hjælpemidler til rådighed eller måske bygge noget om, eller at det bare kan ende med, at beboeren skal fraflytte en bolig, hvor vedkommende måske føler sig godt tilpas, fordi der måske ikke er andre boliger i samme byggeri til rådighed?
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-10-27:
Mange tak.
Som hr. Søren Egge Rasmussen påpegede, er der meget forskellige måder at modtage kommunikation på, og for nogle generationer er et brev det almindelige, og for andre er et brev så ualmindeligt som noget.
Der bliver frihed til at vælge, om man vil have digital kommunikation eller skriftlig kommunikation, og vi skal selvfølgelig være opmærksom på, at den omfattende digitalisering, der sker i de her år, ikke stiller borgere med svage digitale kompetencer dårligere på nogen måde.
Men det mener vi også der er taget hensyn til i aftalen, idet man kan forlange at blive fritaget for den digitale kommunikation.
Vi støtter naturligvis forslaget.
Britt Bager (V), 2017-10-27:
Jeg forstår godt ordførerens bekymring, og det er også en af de ting, jeg har hæftet mig ved, når jeg har læst det her forslag.
Når vi har foreslået det, er det jo med et ønske om at begrænse omkostningerne og ikke gøre byggeriet dyrere end højst nødvendigt.
Men jeg har også hæftet mig ved det her, og jeg skal ærligt indrømme, at når nu ordføreren bruger udtrykket rettidig omhu, vil jeg sige, at nej, det er ikke rettidig omhu, der har været sigtet med det her.
Det har været sigtet at begrænse økonomien i det, så vi gør det så billigt for lejeren som overhovedet muligt.
Britt Bager (V), 2017-10-27:
Jeg hæfter mig ved, at Socialdemokratiets ordfører siger, at han er uforstående over for, at regeringen vælger at regulere et velfungerende marked.
Anerkender ordføreren, at ønsket om at udvide anvisningsretten kom fra KL i økonomiaftalen?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-10-27:
Ja, som den sidste ordfører den her gang.
Velkommen til den digitale tidsalder, nu også til boligsektoren.
Det er både rigtigt, naturligt og bestemt også efterspurgt af mange, at også boligsektoren nu kan levere og håndtere breve, kontrakter og kommunikation i øvrigt digitalt.
Det er naturligvis afgørende, at man også i boligsektoren giver mulighed for, at borgere, som ikke er klar til den nye tidsalder, stadig kan modtage helt almindelige breve og papirkontrakter, men det er der også taget højde for i forslaget.
SF stemmer naturligvis for forslaget.
Marlene Borst Hansen (RV), 2017-10-27:
Formålet med lovændringen er at gøre det muligt at kommunikere digitalt mellem lejer og udlejer.
Kort og godt, så er Radikale Venstre enige i loven og støtter den, og set med vores øjne er det helt logisk, at også lejekontrakter kan udveksles digitalt, hvis man ønsker det.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-10-27:
Lovforslaget, der behandles her, har til formål at skabe administrative lettelser i forhold til kommunikationen mellem lejer og udlejer af en lejebolig.
Forslaget ændrer det udgangspunkt, der ellers er i boliglejeforhold om, at digital kommunikation kræver en aftale ved krav om skriftlighed.
Det bliver i stedet valgfrit for parterne, hvilken skriftlig form der skal kommunikeres i.
For at sikre en afbalanceret ordning til gavn for alle dele af befolkningen, kan parterne forlange at blive fritaget for den digitale kommunikation.
Dette kan eksempelvis være tilfældet, hvis en af parterne er fritaget for at modtage digital post.
Forslaget giver samtidig bedre mulighed for at gennemføre ind- og fraflytningstilsyn og tilbudspligt digitalt.
I Liberal Alliance støtter vi op om forslaget, der vil lempe den administrative byrde for både lejer og udlejer, der fremadrettet vil kunne kommunikere digitalt og dermed undgå udgifter til fysisk postkorrespondance.
Det er både fornuftigt og effektivt, og derfor støtter vi forslaget.
Jo, det kan jeg da i den grad godt se.
Kaare Dybvad (S), 2017-10-27:
Jeg tager den på mig!
Mener fru Bager, at det er udtryk for rettidig omhu, at man bygger ældreboliger, hvor der ikke er handicapadgang, f.eks. niveaufri adgang, elevatorer osv.?
Britt Bager (V), 2017-10-27:
At man ikke kræver ældreboliger til gangbesværede ...
Jeg fik simpelt hen ikke fat i spørgsmålet.
Kaare Dybvad (S), 2017-10-27:
Tak, og tak til ordføreren for indlægget.
Mener ordføreren, at det er udtryk for rettidig omhu, at man ikke kræver adgang for gangbesværede og handicappede til ældreboliger?
Jeg mener ikke, jeg brugte ordet marked.
Jeg mener ikke, at forholdet mellem de almene boliger og kommunerne er en markedssituation.
Jeg mener faktisk, hvis man skal sige noget om det, at det mere er en civilsamfundssituation.
For det er jo en demokratisk organisation, som forhandler med en demokratisk organisation.
Men jeg har ikke siddet til økonomiforhandlinger, og hvis der er nogen fra KL, der har sagt det undervejs, så er det da noget sjusk.
Men det, vi kan se nu, er, at der ikke er nogen, der er interesseret i det, og så synes jeg da, at man skal pakke det sammen.
Kaare Dybvad (S), 2017-10-27:
Og så vil jeg da sige, at det her – nu skal det jo ikke spænde alt for vidt i sådan en ordførertale – handler om flere situationer.
Altså, man forsøgte tidligere at hæve det kommunale indskud i boligerne til henholdsvis 20 og 24 pct., og det er der jo ikke nogen der ønsker.
Man er på vej med at lave en statsbank, som kan yde lån, og det er heller ikke noget, der kommer fra sektoren.
Nogle gange kan man godt blive lidt nervøs for, hvor de her ønsker egentlig kommer fra, om de overhovedet kommer nogen steder fra.
Britt Bager (V), 2017-10-27:
Det er jeg for så vidt enig med ordføreren i, men jeg bliver nødt til at reagere, når ordføreren siger, at den her regering står for at overimplementere og står for at regulere et velfungerende marked.
For når vi går ind og udvider den her anvisningsret, er det jo, fordi det har været et ønske fra parterne.
Og så må vi tage op til revision, om det skal laves om, hvis det ønske ikke eksisterer længere.
Det er ingen hemmelighed, at der er stor efterspørgsel på almene boliger.
Det anerkender vi i Venstre, og derfor støtter vi helt grundlæggende op om regeringens arbejde for at sikre flere almene boliger og for at gøre det billigere at bo i en almen bolig.
Det gør vi f.eks. ved at effektivisere den almene boligsektor gennem at digitalisere den almene boligsektor, men også, som med lovforslaget her, ved konkrete tiltag, hvor hensigten er at sikre flere billige almene boliger.
Det drejer sig bl.a. om den kommunale anvisningsret, udslusningsboliger og forenkling af kravene til indretning af byggeri.
Som bekendt løfter den almene boligsektor en enormt vigtig boligsocial opgave.
Derfor er den form for boliger et vigtigt element på vores boligmarked, så det glæder mig, at hensigten med forslaget er at være med til at sikre et så varieret udbud af boliger som muligt.
BL og KL udtrykte i deres høringssvar bekymring for, om kommunernes udvidede anvisningsret ville føre til flere ledige boliger.
På den baggrund blev forslagets bemærkninger ændret, så boligorganisationerne ikke skal underrette kommunen om ledige boliger en gang om måneden, men i stedet skal gøre det løbende.
På den måde skulle vi reducere risikoen for ledige boliger.
Derfor er det også med en smule forundring, at jeg har noteret mig, at KL og BL i denne uge har henvendt sig til Folketingets boligordførere med et ønske om, at reglerne for anvisning alligevel ikke ændres.
Når jeg modtager sådan en henvendelse, tager jeg den naturligvis alvorligt.
Vi skal ikke ændre lovgivningen, hvis nogle af dem, der har mest med området at gøre – i det her tilfælde KL og BL – ikke mener, at det hverken er nødvendigt eller hensigtsmæssigt.
Jeg har haft en dialog med ministeren om, at vi er i gang med at vedtage lovgivning, som vil virke imod hensigten, nemlig at gøre tingene mere besværlige, og uden at afsløre hele ministerens tale på forhånd er det mit klare indtryk, at ministeren er enig i, at denne regering naturligvis ikke vedtager lovgivning, der tilsyneladende ikke virker, og som der ikke er et ønske om.
Jeg skal dog meddele, at Venstre støtter op om hensigten bag det her forslag, og derfor vil jeg også se frem til udvalgsarbejdet, hvor vi særlig med tanke på den seneste henvendelse fra KL og BL formentlig kommer til at lave nogle justeringer.
Og så skal jeg desuden meddele, at Det Konservative Folkeparti også støtter forslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-10-27:
Der er tale om et lovforslag, som giver hjemmel til at implementere EU-lovgivning om minimumskrav for infrastruktur til alternative brændstoffer som f.eks. ladestandere til elbiler.
Da Danmark desværre er sakket bagud, når det kommer til den grønne omstilling og omstillingen til elbiler, hilser SF forslaget velkommen.
En dieselbil vil i 2030 udlede dobbelt så meget CO2 som en elbil, og elektrificeringen af transporten i Danmark bør i allerhøjeste grad være en del af fundamentet for at nå vores klimamål.
Infrastrukturen skal selvfølgelig følge med.
Lovforslaget medfører også en ny hovedlov, der skal fungere som en rammelov for implementeringen af internationalt foranlediget lovgivning om infrastruktur for alternative drivmidler.
I lyset af at det i øjeblikket går stærkt med udviklingen på området for vedvarende energi og alternative brændstoffer, skal vi naturligvis sikre den nødvendige regulering, så vi følger med udviklingen.
SF kan støtte forslaget som helhed.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-10-27:
Jamen hvis kommunerne har vedtaget, at der skal bygges for få ældreboliger, som er handicaptilgængelige, sådan at de altså har undervurderet behovet for handicaptilgængelige ældreboliger, så bliver det jo op til kommunerne at betale for at rette op på det fejlskøn.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-10-27:
Man bliver jo næsten fristet til at foreslå, at det skal være en ældreordfører, der skal være boligminister næste gang, for det er fuldstændig rigtigt, at jeg tror, jeg har mere forstand på ældrepleje, end boligministeren har.
Men jeg kan orientere boligministeren om, at de fleste mennesker, uanset hvor dårlige de er, har brug for at kunne komme på badeværelset eksempelvis eller har brug for at kunne komme ud af boligen.
Også selv om de måske er sengeliggende, når de kommer hjem, skal de nogle gange i bad eller på toilettet.
Det ville kræve enten nogle boligændringer, eller at borgeren skal flyttes – hvem skal betale de udgifter?