Lars Aagaard (M), 2025-02-18:
Det er vigtigt, at vi lytter til videnskaben.
Vores politik skal være baseret på den bedst tilgængelige viden.
Vi får løbende input fra forskere, som vi forholder os til i vores politiske beslutninger.
Forskerne indsamler viden og kommunikerer om det.
Vi politikere skal lytte og veje forskernes rådgivning op mod vores politiske prioriteter.
DMI er i klimaloven udpeget som regeringens klimavidenskabelige rådgiver.
Det er derfor DMI's opgave at holde regeringen opdateret om den nyeste viden, som der er konsensus om inden for det klimavidenskabelige område.
Det gælder indholdet af rapporterne fra FN's klimapanel, IPCC, og DMI's egen forskning.
Forskernes henvendelse drejer sig om den såkaldte AMOC, som Golfstrømmen er en del af – og i øvrigt ligger Grønlandspumpen for enden af Golfstrømmen.
Grønlandspumpen og Golfstrømmen har stor indflydelse på klimaet i Danmark og globalt, og derfor skal vi naturligvis holde øje med, om den ændrer sig.
DMI forventer dog ikke, at AMOC står over for et nært forestående kollaps.
Denne vurdering bygger DMI på egen forskning og IPCC's vurdering.
IPCC vurderer i deres seneste hovedrapport, at AMOC med stor sandsynlighed vil blive svækket, men ikke kollapse i det 21. århundrede.
IPCC har til formål at samle og vurdere al viden og forskning på klimaområdet og danner måske det vigtigste beslutningsgrundlag for os politikere og beslutningstagere.
Ultimo februar skal medlemslandene træffe beslutning om indhold og disposition for IPCC's kommende hovedrapport, der jo undersøger og vurderer forskningen vedrørende bl.a. klimaforandringer.
Danmark arbejder for, at IPCC fortsat har fokus på arktiske klimaforandringer, herunder AMOC, og konsekvenserne af mulige ændringer.
Senest har vi bl.a. set voldsomme skovbrande i Californien, og det er desværre blot et eksempel blandt mange.
Det er en af vor tids vigtigste politiske opgaver at begrænse den globale opvarmning, og derfor vil jeg gerne komme med et kort oprids af, hvordan regeringen går til den opgave.
Vi kan selvfølgelig ikke løse klimaudfordringerne alene i Danmark, men vi har dog en rolle at spille.
På nationalt plan har vi nået 2025-målet om CO 2 -reduktioner, vi har vist vejen til at nå klimalovens 2030-mål om 70 pct.s reduktion i forhold til 1990, og siden regeringen trådte til, er der indgået aftaler, der skønnes at medføre CO 2 -reduktioner på 2,2 mio. t i 2030.
Forude venter et stort implementeringsarbejde, men skinnerne er lagt til at nå de meget ambitiøse mål.
Vi har arbejdet for at sænke udledningen på tværs af alle sektorer.
På energiområdet har Danmark gjort en kæmpe indsats for at udfase olie, kul og gas.
Hvis vi kigger tilbage til 1990, var el- og varmesektoren den mest udledende sektor overhovedet.
Nu er det på vej til at blive vendt på hovedet – sektoren forventes at blive den første, der fjerner mere, end den udleder fra 2030 og frem.
Vi har indført en CO 2 -afgift på industrien, vi har hævet dieselafgiften med 50 øre pr. liter, og for nylig rundede vi 10 pct. elbiler i Danmark – i 2030 forventes der at køre 1 million på vejene.
Med aftalen om den grønne trepart indfører vi verdens første CO 2 -afgift på landbruget.
Det kan potentielt hjælpe ca. 30.000 danskere med at skifte gasfyret ud med fjernvarme.
Vi er også kommet i gang med fangst og lagring af CO 2 .
Vi har afholdt det første udbud, der sigter mod at fange og lagre 430.000 t CO 2 om året.
Og vi har åbnet CCS-puljen på 28 mia. kr., der skønnes at kunne levere reduktioner på 2,3 mio. t om året fra 2030.
Senere i år kommer regeringen med et udspil til et nyt ambitiøst 2035-mål, som yderligere kan bane vejen for et grønt Danmark.
Det, vi gør i Danmark, er en del af forudsætningen for, at vi har en stemme ude i verden – og det har vi.
Vi har myndighedssamarbejder med andre lande, der samlet repræsenterer over 70 pct. af de globale udledninger.
Når jeg taler med vores partnerlande, er der stor interesse for at lære af vores erfaringer med bl.a. vedvarende energi, energieffektivitet, biogas og fangst og lagring af CO 2 .
Vi presser på for holde et højt ambitionsniveau i alle de fora, vi deltager i både globalt og i EU.
Det vil I se senere i år, når COP-forhandlingerne skydes igang, og når Danmark overtager EU-formandskabet.
Det er derfor afgørende, at EU har høje klimaambitioner og leverer på et ambitiøst 2025-mål på mindst 70 pct.
Regeringen arbejder derfor for, at Europa-Kommissionen fremlægger sit forslag til en revision af den europæiske klimalov snarest muligt, så vi kan begynde forhandlingerne om målet og opnå enighed i god tid før COP 30.
En vigtig opgave under det danske formandskab bliver forhandlingerne med Europa-Parlamentet om revisionen af den europæiske klimalov, hvor vi forhåbentlig kan nå frem til en fælles aftale.
På den måde bidrager Danmark til at sætte et aftryk på verden langt ud over vores grænser.
Klimaudfordringen er enorm.
Vi er i gang med en af de største samfundsomvæltninger siden industrialiseringen.
Regeringen lytter til videnskaben, og vi bruger DMI's viden og ekspertise til at sikre det rigtige beslutningsgrundlag.
Vi er på vej mod et grønt Danmark, og vi skal holde et stabilt og højt tempo, hvor vi får alle danskere med.
Vi leverer på de indgåede klimaaftaler, og vi bruger klimalovens guidende principper aktivt i de valg, vi træffer.