runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alexander Ryle (LA), 2024-04-12:
Dette lovforslag gør det lettere for virksomheder i Danmark at tiltrække udenlandsk arbejdskraft, hvilket er til gavn for erhvervslivet.
Det øger fleksibiliteten for fasttrackordningens korttidsspor, så man kan søge om forlængelse af sin arbejds- og opholdstilladelse uden at skulle lave en ny ansøgning, dog så det ikke overstiger 90 dage totalt.
Man giver folk i jobskifte under samme arbejdsgiver mulighed for at fortsætte med at arbejde under sagsbehandlingen.
Bankkontokravet om, at udlændinge skal have en dansk bankkonto, lempes for arbejdstagere på forskerordningen, og kravet lempes også for arbejdstagere med ophold efter fasttrackordningens almindelige beløbsspor, forskerspor, uddannelsesspor og korttidsspor.
Bankkontokravet lempes også fra at have en frist på 90 dage til 180 dage for de erhvervsordninger, der fortsat er underlagt bankkontokravet.
Alle fem tiltag er på linje med Liberal Alliances politik om at gøre det nemmere og mindre bureaukratisk at komme til Danmark og arbejde, og vi kan derfor støtte forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-12:
Liberal Alliance er jo ikke kendt for sådan en overdreven interesse for eller omsorg for danske lønmodtagere.
Men hvad med virksomhederne?
Hvis det er, at man skal have en åben og fair konkurrence mellem danske virksomheder, hvad er så deres mulighed for at klare sig i kampen om at få ordrer hjem til sig, hvis de skal konkurrere med firmaer, der snyder på vægten, som benytter sig af social dumping, som underbetaler folk, og som nu får lettere ved at camouflere, at de faktisk betaler langt under det, som man skal?
Nu er der eksemplet her med Storstrømsbroen, og vi har set det med supersygehuset i Odense.
Så med det her gør man det lettere for de firmaer, der ikke konkurrerer på fair vilkår og dermed udkonkurrerer den gode service fra danske firmaer.
Det må da vække en form for interesse hos Liberal Alliance?
Alexander Ryle (LA), 2024-04-12:
Jeg kan i hvert fald sige så meget, at det gør det svært for danske virksomheder at konkurrere, hvis de ikke har de medarbejdere, som de har brug for.
Så må jeg i øvrigt bare hæfte mig ved det, som jo også står i Udlændinge- og Integrationsministeriets overvejelser om den her ordning, nemlig det, at der generelt på erhvervsområdet er en høj regelefterlevelse samlet set.
Derfor tænker jeg ikke, at det her bliver noget større problem.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-12:
Respekt for det.
Det er faktisk rigtig friskt sagt af hr. Alexander Ryle.
Lige nøjagtig i den uge, hvor 3F har afsløret omfattende lønsnyd i forbindelse med arbejdet på Storstrømsbroen, vælger hr. Alexander Ryle altså at sige: Vi tror da på firmaerne, og det går meget godt.
Men de bliver jo slet ikke afsløret, selv om de så blev det her af 3F i en omfattende sag om lønsnyd, hvor fagforbundet selv siger, at det bl.a. var det, at folk havde dansk bankkonto, der gjorde, at man kunne kontrollere det.
Så her i forhold til Storstrømsbyggeriet udsætter man altså danske firmaer for unfair konkurrence, fordi de selvfølgelig har sværere ved at klare sig, hvis de skal konkurrere med udenlandske firmaer, der snyder på vægten.
PET og Hvidvasksekretariatet under National enhed for Særlig Kriminalitet vurderer, at et af de områder, hvor der er størst risiko for, at kriminelle foretager hvidvask og terrorfinansiering, er via udnyttelse af lovlige virksomhedsstrukturer.
I den nationale strategi for forebyggelse af hvidvask og terrorfinansiering står der bl.a., og jeg citerer: »For nuværende vurderer Hvidvasksekretariatet og PET, at de områder, hvor der er størst risiko for hvidvask og terrorfinansiering, er udnyttelse af legale virksomhedskonstruktioner ...«
Ved ikke at have en dansk bankkonto åbner man netop op for, at man kan skjule overførsler til udlandet.
Altså, Konservative er jo ellers nogle, der i forskellige sammenhænge slår sig op på at være et lov og orden-parti.
Men her er man altså med på, at man kan åbne for en gemmeleg med myndighederne ved at lave udbetalinger til udenlandske bankkonti.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-12:
Jamen hr. Karsten Hønge må komme hjem og læse den artikel igen og se, hvad for en præmis, der bliver spurgt til for de arbejdsmarkedsforskere.
Hjem og læse op, hr. Karsten Hønge.
Det er det eneste, der kan gøres her.
Så vil jeg bare sige: Lad os, prøve at se, hvor mange af de medarbejdere, der er på de ordninger, som er i risikobrancherne.
Landbrug og skovbrug: 0 pct. Hotel og restauration: 1 pct. Rengøring og rejsebureau: 2 pct. Bygge- og anlæg: 5 pct.
Det er under en tiendedel af de 12.000 medarbejdere, som får tilladelse, som er i det, som 3F selv betragter som risikobrancher.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-04-12:
Som flere også tidligere har været inde på her i salen, er det en meget lille andel af virksomhederne, som ikke overholder reglerne, og det skal jo ikke ødelægge det for alle dem, som rent faktisk overholder reglerne.
Det her er jo noget, som virksomhederne virkelig har skreget på i rigtig lang tid, og det er sådan, at de virkelig mangler arbejdskraft, og at de hver dag taber omsætning på grund af manglende arbejdskraft, og det kan vi bestemt ikke være tjent med i Danmark.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-12:
Jeg vil indlede med et citat: »Regeringen ønsker at lette adgangen til udenlandsk arbejdskraft, så længe ledigheden er lav«.
Citatet, som jeg her har oplæst, kunne stamme fra slutningen af 1960'erne, hvor regeringen ønskede sig mere udenlandsk arbejdskraft, da der manglede arbejdskraft i industrien, og hvor der kom tyrkere, pakistanere og jugoslavere i stor stil.
Og som bekendt tog disse folk ikke hjem, da der ikke længere var arbejde, og har man ikke skyklapper for øjnene, så ved man, at de og deres mange efterkommere, særlig tyrkere og pakistanere, har voldt Danmark meget alvorlige problemer siden hen.
Citatet, som jeg indledte med, er desværre ikke fra slutningen af 1960'erne, men det er det citat, der indleder det her lovforslag.
Vi har altså stadig væk en regering, som kigger efter arbejdskraft i lande, som er meget langt væk fra Danmark, både geografisk, men vigtigst af alt også kulturelt.
Dansk Folkepartis ambition er i første omgang at sikre danskere de bedst mulige forhold for at kunne deltage på arbejdsmarkedet, og skal man hente arbejdskraft fra udlandet, så bør det udelukkende være fra lande, som er kulturelt tilpasningsdygtige, altså i første omgang vestlige og europæiske lande.
Og med en arbejdsløshed i EU på ca. 8 pct. ud af en samlet befolkning i EU på omkring 450 millioner må vi antage, at der er omkring 36 millioner arbejdsløse EU-borgere, og mon ikke en del af dem ville kunne indgå på arbejdsmarkedet, hvis vi kiggede i den retning?
Prisen bliver for høj, og gevinsten bliver for lav.
Var vi i Danmark lige så dygtige som i Norge til at holde seniorer på arbejdsmarkedet, ville vi have 66.000 flere i beskæftigelse.
Derudover er der 46.000 mennesker med handicap, der ønsker et job, og som kan begynde inden for få uger.
Dansk Folkeparti har derfor tidligere stemt imod en nedsættelse af bl.a. beløbsordningen, og vi stemmer også imod dette lovforslag, L 147.
For vi kan selvfølgelig ikke stå på mål for uden skelen til historien at importere mere arbejdskraft fra lande, som er langt væk fra Danmarks grænser, og som er meget langt væk fra dansk kultur.
Tak for ordet.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-12:
Jeg kunne godt tænke mig lige at starte med, om ikke ministeren vil slå fast, at Socialdemokratiets ordfører tidligere i dag – hov, han er der ikke mere – tog fejl, når han siger, at det er et krav, at der skal være en overenskomst i Danmark for at komme under fasttrackordningen.
Det er ikke korrekt.
Man skal bare erklære, at man overholder danske løn- og arbejdsforhold.
Det var det ene.
Det andet er: Man citerer og refererer ofte til SIRI heroppe fra talerstolen.
Jeg vil gerne have, at ministeren bekræfter, at SIRI selv siger i forhold til en række spørgsmål: Derfor har Udlændinge- og Integrationsministeriet og Styrelsen for International Rekruttering og Integration også i en række folketingssvar argumenteret for, hvorfor kravet om en dansk bankkonto er afgørende for at kunne føre den nødvendige kontrol.
Det er jo det, der er udgangspunktet.
Det vil jeg gerne have, at ministeren bekræfter.
Så er der så det her med, at det er nogle særlige brancher, hvor man er særlig udsat.
Kunne ministeren så ikke forestille sig at komme SF i møde med det ændringsforslag, vi stiller, hvor man siger, at der fortsat inden for de her risikobrancher skal være en dansk bankkonto?
Jeg har nævnt, hvad for nogle brancher det kunne være.
Kunne det være en mulighed?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-12:
Altså, først vil jeg sige, at jeg synes, det er overdrevet, når Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten foregiver, at vi skulle afskaffe bankkontokravet helt.
Det er der jo slet ikke tale om her.
Og de citater, man bringer ned i Folketingssalen fra bl.a. Laust Høgedahl, bygger jo på den præmis, at vi skulle afskaffe bankkontokravet helt.
Det er slet ikke det, der er tale om.
Der er tale om, at vi for de virksomheder, som generelt efterlever reglerne bedst, som er virksomheder, som ikke har konflikter med Arbejdstilsynet, og som er virksomheder, som er over ti ansatte, siger, at når vi kan se, at der ikke bliver snydt på det område, at der er meget, meget få regelovertrædelser, så er det for stor en byrde.
Og det er jo ikke storkapitalen, og hvad der ellers er blevet nævnt her i dag.
Det er jo, fordi der er udenlandske medarbejdere, som siger: Det er enormt svært for os, når vi ikke har en bankkonto.
Så kan vi ikke få et sted at bo.
Jeg vil bare sige et enkelt tal her – det kan man nok administrere: Sidste år blev der givet 12.000 tilladelser på de her erhvervsordninger, og der var 19 overtrædelser.
Det er en meget, meget lille andel.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-12:
Jamen så vil det da heller ikke være noget problem at undtage de her risikobrancher.
Så har vi da lagt det på plads i hvert fald.
Så kunne man være kommet det en lille smule i møde.
Jeg kan forstå på det hele, at ministeren simpelt hen er blevet blæst helt omkuld af de der jammerkommoder, der er ude i erhvervslivet, i forhold til at det er så svært at få de her bankkontoer.
Det er det så bare overhovedet ikke.
Men det, jeg faktisk rigtig godt kunne tænke mig at få at vide, er: Hvad er det nu for en særlig, unik viden, som ministeren sidder inde med, og som man åbenbart ikke ved en bjælde om ovre i fagbevægelsen og hos arbejdsmarkedsforskerne, om, at det her skulle være uden problemer, når fagbevægelsen og arbejdsmarkedsforskerne entydigt siger, at de vil opleve det sådan?
Ministeren må sidde med en helt særlig viden.
Vil ministeren dele den med os?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-12:
Tak for det.
Jeg er nysgerrig på, om den lempede adgang for arbejdskraftindvandring, som ministeren med det her lovforslag forsøger at implementere, også gælder for udlændinge, der er dømt for kriminalitet.
Altså, gælder det også for kriminelle udlændinge, der nu får lettere adgang til opholdstilladelse i Danmark?
Hvad tænker ministeren?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-12:
Som jeg husker beskæftigelsesordningerne generelt, er der begrænsninger, hvis man har begået kriminalitet i Danmark.
Nu er det ikke noget, der står helt klart, i forhold til hvis folk har begået kriminalitet i deres hjemlande.
Der vil givet være tilfælde, hvor man har en dom, som vi ikke er vidende om, og hvor man alligevel vil kunne få en arbejdstilladelse.
Men det er bare vigtigt at holde fast i, også i forhold til når man har hørt debatten her med hr. Mikkel Bjørn, at det her ikke er folk, der kommer og arbejder i et pizzeria til en lav løn.
Størstedelen af dem er folk, der kommer ind på den almindelige beløbsordning.
Det vil sige, at de får over 487.000 kr. om året i løn.
Altså, til det der med at stille det op, som om der nu kommer asiatiske horder væltende ind til lavtlønsjob og med store problemer, bliver jeg nødt til at sige: Det ikke er de folk, vi snakker om – det er folk, der kommer fra Indien, som har en gennemsnitsløn på 580.000 kr., når de kommer her, og folk, der kommer fra Canada, med en gennemsnitsløn på over 800.000 kr.
Jeg synes, at man rammer forbi skiven med den kritik, der af de her ændringer af bankkontokravet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-12:
Nu er beløbsordningen jo for relativt nylig blevet sat ned.
Og Indien er altså også et land, der kulturelt ligger meget langt fra det danske samfund.
Der kan givetvis være arbejdskraftindvandrere fra Indien, som sagtens kan være her på gode vilkår.
Men lemper du helt generelt reglerne for arbejdskraftindvandring fra den tredje verden, herunder Indien, men det kunne også være Pakistan, Eritrea eller nogle andre lande, så er det altså givet, at der vil følge kulturelle problemer med, sådan som vi har observeret det de sidste 4 årtier.
Det ved jeg ikke om ministeren er enig i.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-12:
Først vil jeg bare lige sige noget, så også venstrefløjen kan høre det, for jeg tror, at de kommer til at foregive, at det lave beløbsspor og den supplerende beløbsordning kommer til at være omfattet af den her ændring: Det er ikke omfattet af den ændring.
Hvis man kom meget ind på den supplerende beløbsordning, hvor det i høj grad er job inden for restauration og med en minimumsløn på 375.000 kr., så gælder de her ændringer ikke.
Det gælder kun for det almindelige beløbsspor og det høje beløb.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-12:
Alene denne her uge har jeg fået to henvendelser om grove – og for den enes vedkommende alvorlige – brud på arbejdsmiljøregler på virksomheder, der er på fasttrackordningen, og den ene virksomhed sidder endda i toppen af en af de store arbejdsgiverforeninger.
Jeg er ked af at sige det, men det er lidt, som om vi er vidne til, at ministeren negligerer problemet med social dumping.
Man taler om rengøring og henviser til, hvad procentdelen er der, altså man refererer til de andre og taler om procenter; men prøv at høre: Vi taler om mennesker her.
Vi taler om mennesker, der er blevet snydt for hundredtusinder af kroner; vi taler om mennesker, som er blevet udsat for menneskehandel.
Man gør det til en excelarkøvelse, hvor man taler om procenter; det her burde være en fælles opgave om at danne værn mod social dumping.
Derfor må jeg sige, at jeg bliver lidt overrasket over den argumentation, der kommer fra ministeren.
Man kan risikere at sidde tilbage med et indtryk af, at konsekvensen af, at vi har fået den her regering, er, at der bliver nølet med hensyn til id-kort, at der bliver nølet med hensyn til lovgivningen, og at der nu bliver slækket på kravet om en dansk bankkonto.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-12:
Jeg ved, at det med tal nogle gange kan være svært for venstrefløjen, men bag de procenter gemmer der sig jo mennesker.
Når jeg nævner, at det er 1 pct. ud af 12.000, så er det jo faktisk utrolig mange mennesker, der gemmer sig bag det tal, og det er jo dem, det drejer sig om.
Det drejer sig også om folk, som man møder, der kommer fra udlandet, som har enormt svært ved at få en dansk bankkonto og svært ved at få en dansk bolig og få de to ting på samme tid, og det er det, som, hver eneste gang jeg besøger virksomheder med udenlandsk arbejdskraft, bliver nævnt som det første og væsentligste problem.
Og det er folk, der kommer og bidrager til vores samfund.
Man skal også bare huske, at når vi har stort overskud på nogle af vores offentlige finanser, er det jo også, fordi der er meget udenlandsk arbejdskraft, og Enhedslisten har jo intet problem med at komme og bede om noget, de penge skal bruges til.
Enhedslisten har ikke noget problem med at finde steder i psykiatrien, sundhedsvæsenet andre steder og sige, at det er der, vi skal vi bruge de ekstra penge, vi har, fordi der er mere udenlandsk arbejdskraft, end der har været tidligere.
Så jeg synes, man skal overveje, hvis man virkelig vil stoppe adgangen for udenlandsk arbejdskraft, hvad det så egentlig vil betyde for vores økonomi og også muligheden for at opretholde velfærdssamfundet.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-12:
Skal vi så forstå det sådan, at det nu er Socialdemokratiets politik, at det at danne værn mod social dumping er det samme som at stoppe udenlandsk arbejdskraft?
Altså, jeg må sige, at man næsten bliver i tvivl om, hvad det er for en partibog, ministeren har.
I modsætning til en dansk bankkonto er der ikke noget krav om CPR-registrering og NemID ved en udenlandsk konto.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Hvordan vil ministeren sikre sig, når nu folk i visse tilfælde vil have en udenlandsk konto, at der ikke kommer til at være en tredjemand, der snyder, at der ikke kommer til at være snyd, svindel og menneskehandel i de her sager?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-12:
De 19 sager er inklusive alle andre overtrædelser.
Det ikke overtrædelser af bankkontokravet, det er alle overtrædelser, der overhovedet er blevet begået blandt de 12.000 mennesker, som kommer, og som skal overholde en lang række krav for overhovedet at have lov at være her.
Så til det der med, at vi lukker en masse snydere ind, vil jeg sige: Nej, vi fastholder det her bankkontokrav, fordi vi mener, det er fornuftigt for restaurationsbranchen og alle de brancher, som bl.a. er på det supplerende beløbsspor, og det er, fordi vi mener, det er et godt værn mod social dumping.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-12:
Det synes jeg er ufattelig interessant.
Det er jo for at være helt ærlig ikke noget, jeg ved så meget om, fordi jeg ikke arbejder med beskæftigelse til daglig.
Det synes jeg er et vigtigt og godt spørgsmål at rejse, og der er jo ingen tvivl om, at jo mere udenlandsk arbejdskraft, man har, jo flere af de her problemer vil der også opstå.
Derfor er det jo rigtigt, at det burde man på en eller anden måde spejle med en tilsvarende indsats.
Så tak for et vigtigt input, selv om vi støtter forslaget.
Jeg lytter, og jeg synes, det er klogt at høre på.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-12:
Det er jo både SIRI, flere forskere og Center mod Menneskehandel, der tager ordet afgørende i deres mund, når de skal beskrive, hvad det her værktøj faktisk kan gøre for at stoppe netop de her ting.
Og så er det helt rigtigt: Jeg synes, det er helt vildt, at vi ser, at problemet med og omfanget af social dumping er voksende, men at vi ikke tilsvarende med den stigning, der er, så også afsætter de flere ressourcer til arbejdstilsyn m.m.
Der bliver sat flere ressourcer af, men det kan ikke følge med problemets omfang, og nu svækker vi ovenikøbet nogle af de værn, som vi har, og som vi får at vide er afgørende.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-12:
Ja, for i dag har vi jo danske bankkonti.
Jeg mener bare, at der er kommet den her advarsel fra PET og Hvidvasksekretariatet om, at hvis man får mulighed for at overføre penge til udenlandske bankkonti, vil man åbne op for det, og så vil der potentielt være en risiko for det.
Og så må jeg jo bare bedrøve fru Brigitte Klintskov Jerkel med at sige, at de mennesker, der gør de her ting, jo ikke er nogen, der bare lige lader sig fange.
Så det, at vi ikke afslører det, betyder ikke, at det ikke foregår.
Det her er jo en form for kriminalitet, som kan være svær at afsløre, når det handler om hvidvask og terrorfinansiering.
Men det, at man nu åbner en kanal til at kunne overføre penge til udlandet via lovlige virksomhedskonstruktioner, må da bekymre en konservativ.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-04-12:
Jamen det er jo selvfølgelig klart: Reglerne skal overholdes, og hvis ikke man overholder reglerne, skal vi selvfølgelig komme efter de folk, og så skal de selvfølgelig straffes for ikke at leve op til de regler, vi har.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-12:
Tak for det.
Jeg er lidt optaget af det her med, hvordan man skal kunne komme efter de arbejdsgivere, som snyder, hvis man fjerner kravet om en dansk konto.
For det andet kan vi se, at til trods for at vi i dag har loven, som man nu vil fjerne, sker det alligevel.
Det fører mig hen til det tredje.
Vi har lige i går hørt om slovakker, der blev betalt med under 100 kr. i timen, der er de 10 mio. kr. ved Storstrømsbroen, vi har haft metrobyggeriet, OUH osv.
, osv.
Der er tale om så mange store projekter, hvor det er et problem, og det er til trods for de regler, der er i dag.
Hvis vi så slækker på de regler, er ordføreren så ikke bekymret for retssikkerheden på det her område, og for, at problemets omfang faktisk bliver større?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-04-12:
Så længe det er en meget lille andel, som ikke overholder reglerne, og som snyder, er jeg altså ikke bekymret.
Det må jeg sige.
Der deler jeg ikke helt den bekymring, som Enhedslisten har.
Jeg synes faktisk, det er vigtigt, at vi lytter til, at virksomhederne skriger på arbejdskraft og hver evig eneste dag taber i omsætning, for det kan vi ikke være tjent med i Danmark.
Det synes jeg er vigtigt.
Og så længe det er en meget lille andel, som snyder, er jeg altså ikke så bekymret, som Enhedslistens ordfører er.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-12:
Men så lad os se på de ting, der rent faktisk kan sikre, at vi får flere, der kan være en del af arbejdsstyrken i Danmark.
Der slækkes på retssikkerheden for de lønmodtagere, som bliver udnyttet.
Hvis vi ser på karakteren af det, vil jeg sige, at der bliver refereret til, at det er småt, men det kommer an på, hvordan man vurderer det.
Jeg vil sige, at menneskehandel er noget af det groveste, og der håber jeg også, at ordføreren er enig med mig i, at der taler vi ikke om noget, der er småt, der taler vi om noget, som er af en meget alvorlig karakter.
Det samme gælder det med, at man ikke betaler folk den løn, de skal have osv.
Så selv om antallet af arbejdsgivere heldigvis er lille, er konsekvenserne af det af grov karakter.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-04-12:
Det kan vi så være helt enige om.
Det er på ingen måde i orden, at man udnytter mennesker og bedriver menneskehandel.
Det er jeg fuldstændig enig med ordføreren i, og det skal vi selvfølgelig slå hårdt ned over for.