runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (LA), 2024-12-04:
Jeg tænker, at der er mange danskere, som følger med i den her type spørgsmål og svar frem og tilbage, som har hørt svaret om, at man tager det meget alvorligt, fra en minister.
Men at tage det alvorligt er jo én ting.
Noget andet er, hvad man så gør for at løse problemet.
Hvad er planen fra regeringens side?
Altså, skal vi fastholde et system, hvor voksne danskere bliver umyndiggjort i forhold til deres egen økonomi, og hvor de penge, danskerne tjener, og som de skal bruge på deres ferie, ligger et sted, hvor de ikke selv har ret til og rådighed over dem, eller er ministeren klar til at indkalde til forhandlinger?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-04:
Alle mennesker, der har feriepenge til gode, har jo både ret til og rådighed over de penge.
De skal bare have dem udbetalt.
Det er der så en del der ikke får gjort, sikkert af forskellige årsager.
For et år siden indførte jeg som minister en bagatelgrænse, der gjorde, at vi har fået sendt så mange af de her penge, som vi automatisk kunne få sendt ud, ud.
Jeg er i gang med at kigge på, om vi kan gøre endnu mere, hvor det helt automatisk sker, sådan at pengene ikke hober sig op.
Men det at sige, at de ikke har hverken ret til eller rådighed over dem, er i hvert fald ikke rigtigt.
Peter Kofod (DF), 2024-12-04:
Jeg vil læse spørgsmålet højt: Har ministeren fortsat tillid til ATP's investeringsstrategi, der siden 2022 har tabt et massivt milliardbeløb på risikofyldte investeringer?
Jeg ser frem til svaret.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-04:
Jeg vil faktisk meget gerne høre spørgerens betragtninger om det her.
Jeg giver også altid meget gerne en kop kaffe og hører på uddybninger.
Der er ikke så meget plads til mellemregninger her i onsdagsspørgetiden, men jeg kan fornemme, at vi deler både optagetheden af pensionisternes tryghed og optagetheden af, at vi også har et ATP i fremtiden, og af, at de skal gøre det så godt, at de her pensionisters tryghed er sikret.
Der hører jeg selvfølgelig meget gerne spørgerens betragtninger om, hvordan det ses fra spørgerens perspektiv.
Peter Kofod (DF), 2024-12-04:
Tak for svaret.
Hvis man kigger ud over markedet, hvor folk får forrentet deres penge i ATP, så er det jo tvang; man har ikke nogen mulighed for at sige: Jamen jeg vil hellere have forrentet mine penge et andet sted eller selv forrente mine penge.
Man er tvangsindlagt – stavnsbundet – til at få sine penge forrentet hos ATP.
Hvis man kigger ud over markedet, leverer ATP et, må man sige, meget skuffende afkast til lige præcis de pensionister, som ministeren henviser til, og som måske kun har folkepension og ATP at leve af resten af livet.
Der udkonkurreres man af en stribe private aktører, men man udkonkurreres jo også af f.eks. den norske oliefond, der kan give et højere afkast.
Det er vi meget optaget af, for vi er bekymrede for, at for mange får en for lav indkomst, når de først går på pension og ATP'en er en meget væsentlig del af det.
Derfor har jeg behov for at spørge ministeren om, om det ikke bør være den her regerings forpligtelse og opgave at sørge for, at vi gør noget alvorligt ved ATP, altså får rusket op i det her system.
Den regering, vi har nu, er en flertalsregering.
Den er, som jeg forstår det, sat i verden for, at man skal kunne løse meget store, svære og komplicerede problemstillinger.
Det er sådan, jeg forstod en af partiformændene i regeringen, som brugte det som argument for, at man skulle lave sådan en regering.
Og jeg vil sige, at lige præcis når det kommer til danskernes pensionsformuer, for det er jo en enorm pengetank, som ATP styrer, så synes jeg faktisk, at den her regering skulle tage og vise, at man er i stand til at levere på de meget store paroler, som kom for et par år siden.
Vi er nødt til at sørge for, at der bliver et bedre pensionsafkast til danskerne, i hvert fald et, der bare nogenlunde er sammenligneligt med markedet, så man ikke halter så meget bagefter.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-04:
Jeg tror sådan set, at ordføreren og jeg deler opfattelsen af, hvor vigtigt det er, at de der 35 pct. af pensionisterne, der kun har folkepension og ATP, også fortsat har den sikkerhed i fremtiden.
Men derfor deler vi selvfølgelig også en optagethed af, at ATP fungerer, sådan at de pensioner er sikret.
Peter Kofod (DF), 2024-12-04:
Jeg tror jo, at danskerne om nogle år vil sige: Hvad skal vi egentlig med ATP?
Det skyldes jo også konstruktionen bag ved ATP, og der spiller det her Folketing en central rolle, og det gør regeringen jo sådan set også.
Min frygt er, at hvis vi ikke gør noget – hvis regeringen ikke gør noget – vil der ikke være opbakning til ATP i fremtiden, for så vil danskerne sige: Ved I hvad, så er det lige meget; de gør det for dårligt, og vi vil have noget helt andet.
Og i stedet for at vi så i mindelighed skruer på nogle komponenter og ændrer nogle ting, står vi i en situation, hvor tilliden til vores pensionssystem falder fra hinanden.
Det bekymrer mig meget, og det er netop derfor, at jeg kommer og spørger: Skal vi gøre ikke noget?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-04:
Tak for det.
Først vil jeg sige et par indledende ord omkring ATP.
Vores arbejdsmarkedstillægspension udgør sammen med folkepensionen en vigtig del af den økonomiske tryghed, rigtig mange pensionister har brug for i det her land.
Det gælder særlig de 35 pct. af pensionisterne, som kun har folkepensionen og ATP-pension.
ATP spiller jo dermed en vigtig rolle som en kollektiv og solidarisk pensionsordning, hvor alle er fælles om at indbetale og risikoen bæres kollektivt i stedet for af den enkelte.
Folketinget har jo besluttet, at hele den ordning, ATP, bedst ledes af de lønmodtagere og arbejdsgivere, som indbetaler til ordningen.
Derfor er det heller ikke på mit bord; det er ikke op til mig som minister at have indflydelse på hverken investeringerne eller investeringsstrategien.
Det er overladt til dem med en direkte interesse i at sikre en god og holdbar investeringsstrategi.
Som beskæftigelsesminister fører jeg til gengæld et årligt tilsyn med ATP's bestyrelse, og jeg har noteret mig, at ATP i tråd med mange andre investorer har nogle vanskelige år, især i 2022, men det, jeg selvfølgelig er allermest optaget af, er, at ATP's garanterede og livslange pensioner fortsat er intakte.
Det er min klare forventning, at ATP forvalter midlerne hensigtsmæssigt og løbende sikrer sig, at medlemmernes interesser varetages bedst muligt.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2024-12-04:
Tusind tak, formand.
Morten Dahlin (V), 2024-12-04:
Jesu Kristi Kirke af Sidste Dages Hellige i Danmark, som er det officielle navn for mormonkirken, er et anerkendt trossamfund, og med den anerkendelse følger bl.a. et krav om, at trossamfundet skal overholde dansk lovgivning.
Jeg vil derfor opfordre til og understrege, at strafbare forhold altid bør anmeldes til politiet og relevante myndigheder.
Jeg vil desuden understrege, at man har en pligt til at underrette kommunen, hvis man har kendskab til, at et barn eller en ung udsættes for nedværdigende behandling eller lever under forhold, der bringer dets sundhed eller udvikling i fare.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at jeg finder det fuldstændig uacceptabelt, hvis der er parallelsamfund i Danmark, hvor man undlader at anmelde forhold, der kan være i strid med dansk lovgivning, for i stedet at håndtere det internt.
Det mener jeg er en utilstedelig underminering af vores demokratiske samfund og retssystem og en manglende respekt for det enkelte individ.
Jeg kan afslutningsvis oplyse, at By-, Land- og Kirkeministeriet har indledt et tilsyn med Jesu Kristi Kirke af Sidste Dages Hellige i Danmark, hvor ministeriet bl.a. har bedt trossamfundet om deres bemærkninger til en dokumentar på TV 2, der beskriver en intern kirkeret, der sanktionerer medlemmer af kirken for forhold, der burde være meldt til politiet.
Og jeg har – og det kender jeg spørgeren godt nok til at vide at spørgeren har respekt for – ikke mulighed for at gå nærmere ind i den konkrete tilsynssag i dag her i Folketinget.
Tak for ordet.
Jeg sagde det også i min oprindelige besvarelse, og jeg tror godt, fru Susie Jessen hørte mig.
Jeg tror måske, man bevidst vælger at overhøre det.
Der kan ikke vedtages en statslig energipark, hvis der er forhold og nationale interesser, der taler afgørende imod, herunder også, hvad miljøvurderingen viser.
Miljøvurderingen er så ikke lavet endnu.
Hele årsagen til, at den her beslutning ligger lokalt, er, at vi fra regeringens side mener, at det er de lokalt valgte repræsentanter, der er bedst til at træffe denne beslutning.
Ønsker man det ikke i Køge Byråd, får man ikke en energipark.
Mette Thiesen (DF), 2024-12-04:
Tusind tak for det.
Jeg er selv skolelærer.
Vi har udvidet underretningspligt.
Hvis jeg blev bekendt med, at der var nogle midaldrende, halvgamle mænd, der sad i lukkede rum med 12-årige piger og udspurgte dem om deres seksuelle erfaringer, om, hvor de godt kunne lide at blive rørt, om de opnåede orgasme osv., så ville jeg ikke tænke tre sekunder over det; så ville jeg lave en underretning lige med det samme – lige med det samme.
Det er det, vi hører sker her.
Altså, vi har et anerkendt trossamfund, vi har en mormonkirke her, som har samtaler med børn under den seksuelle lavalder, hvor de spørger ind til de her ting.
Det, vi også ved ud fra dokumentaren og ud fra podcast også, er jo, at mormonkirken siger ét til deres egne medlemmer og noget andet udadtil.
Så synes ministeren ikke, at det virkelig er værd at grave ned i og kigge på, ikke bare fremadrettet, men også at kigge på, hvad der tidligere har været foretaget af, hvad skal man sige, mærkelige vurderinger?
For det kan jo ikke være sådan, at et anerkendt trossamfund får lov til nogle ting, som man i det omkringliggende samfund ville vurdere strider imod dansk lovgivning.
Det var den ene ting.
Den anden ting, jeg så vil sige, er det her med, at man åbenlyst har været bekendt med, at nogle af medlemmerne af kirken har været udsat for voldtægt, vold osv., og ikke har reageret på det, fordi man har villet håndtere det internt i kirken.
Har ministeren tænkt sig også at tage det op, altså ikke bare fremadrettet, men også med tilbagevirkende kraft, så det kan straffes?
Morten Dahlin (V), 2024-12-04:
Det sidste rejser et principielt spørgsmål, nemlig:
For hvis noget skal straffes, skal det efterforskes af politiet, der så skal tiltale en, som så skal anklages og så skal dømmes i en retssal.
Det er sådan i Danmark, at forbrydelser bliver efterforsket af politiet og ikke af By-, Land- og Kirkeministeriet.
Og det synes jeg grundlæggende er en god idé, både i forhold til retssikkerheden, men jo allermest, fordi selv om embedsmændene i By-, Land- og Kirkeministeriet er dygtige, så er de altså ikke dygtige til at lave politimæssige efterforskninger, og derfor skal eventuelle ulovligheder efterforskes af politiet.
Jeg vil så gerne erklære mig et hundrede procent enig med den udtalelse, som spørgeren kommer med, om, at man ikke som trossamfund skal have lov at have en praksis, der strider mod dansk lovgivning.
For man må ikke bryde dansk lovgivning, hvis man er et anerkendt trossamfund.
Mette Thiesen (DF), 2024-12-04:
Tusind tak for det meget klare svar.
Jeg tænkte jo nok, at ministeren ville svare, at det hører under et andet ressort, så i hvert fald tak for at svare på det.
Det ser bare ikke ud til at ske inden for mormonkirken, hverken i forhold til de her voldtægter af voksne eller i forhold til de her, hvad skal man sige, verbale overgreb på børn.
Når ministeren får svaret fra den her undersøgelse, hvad har ministeren så reelt tænkt sig at gøre ved de her ting?
Morten Dahlin (V), 2024-12-04:
Det kommer jo an på, hvad tilsynssagen viser, og det ved jeg selvsagt ikke.
Og bliver et trossamfund så dømt for at begå ulovlige handlinger, ja, så har vi muligheden for at fjerne anerkendelsen fra trossamfundet.
Jeg skal måske også sige, at det ikke gør, at trossamfundet bliver forbudt eller ophører med at eksistere.
Det gør, at det ikke er anerkendt, men det har også en betydning i sig selv.
Men strafbare forhold skal efterforskes af politiet.
Og jeg vil bare endnu en gang komme med en opfordring til, at strafbare forhold skal anmeldes til politiet, også hvis de foregår i et anerkendt trossamfund.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-12-04:
Nu skal vi lige huske, at det udvalg, som holdt samrådet, er jeg ikke medlem af.
Så det skal ministeren måske ikke bruge så meget af sin kostbare tid på at lave deltagerfortegnelser over.
Der står jo bare, at hvis man spørger projektmagerne om de her 100 arbejdspladser, så har de heller ikke kunnet levere svarene på, hvad evidensen er for de 100 arbejdspladser ved hvert industrianlæg, som ministeren ser frem til at vi får etableret.
Der siger de, at det bl.a. er baseret på deres erfaringer.
Så spørger man, om ikke de vil være søde at fortælle, hvad det er for nogle erfaringer, og hvad det er for nogle forskellige funktioner, der skal lægges ind.
Svaret var hverken fugl eller fisk; man fik ikke noget svar på det.
Derfor håbede vi jo, at ministeren kunne svare lidt på det.
Morten Dahlin (V), 2024-12-04:
Som det også fremgik af samrådet, har jeg flere gange redegjort for, at vi ikke kender det konkrete antal arbejdspladser, der vil komme ud af de her energiparker.
Vi har skabt mulighed for, at man i tilknytning til VE-anlæg kan lave erhvervsarealer, hvor der er erhvervsvirksomheder der kan placere sig.
Det kunne f.eks. være omkring ptx-produktion, som jo så vil indeholde nogle arbejdspladser.
På samrådet citerede jeg borgmesteren fra en artikel i Altinget, og det var klart og tydeligt for alle, der enten var til stede eller så samrådet via de teknologiske muligheder, der er for at se samråd, at det var et citat fra borgmesteren.
Susie Jessen (DD), 2024-12-04:
Tak for det, formand.
Hvad mener ministeren om, at man i Køge Kommune ved Vallø vil fælde træer i en fredskov, der svarer til 54 fodboldbaner, for at gøre plads til et statsligt energianlæg, og vil ministeren godkende det?
Morten Dahlin (V), 2024-12-04:
Mange tak for spørgsmålet, som jo omhandler et areal ved Vallø i Køge Kommune, som er blevet indmeldt med henblik på potentiel udpegning til energipark.
Jeg vil gerne starte med at slå én ting fast: Om man vil have en energipark eller ej, er det et spørgsmål for byrådet i kommunen.
Jeg hverken kan eller vil tvinge energiparker ned i kommuner, hvor kommunen ikke vil have dem.
Så bare for at slå det fast en gang ekstra gang vil jeg sige: Hvis man ikke vil have udpeget en energipark i Køge Kommune, kan byrådet bare sige nej.
Det følger af to ting.
For det første følger det af, at det er kommunerne og VE-opstillerne, som selv melder arealer ind.
For det andet står det sort på hvidt i loven, at en energipark kun kan udpeges med tilslutning fra kommunalbestyrelsen.
Det er en faglig vurdering, og det er ikke noget, jeg hverken kan eller skal godkende.
I det konkrete tilfælde i Køge Kommune er miljøundersøgelsen af arealet endnu ikke igangsat, fordi kommunalbestyrelsen ikke har givet tilslutning til eller ikke har ønsket projektet.
Helt grundlæggende har jeg ikke en holdning til den del af processen, der foregår i Køge Kommune eller i andre kommuner for den sags skyld.
Den proces er kommunens eget ansvar, og derfor vil jeg gerne slå fast, at Køge Kommune og andre kommuner ikke får en energipark, medmindre man lokalt ønsker det, og kommunalbestyrelsen i Køge har endnu ikke taget endelig stilling til, om den vil tilslutte sig en udpegning af arealet ved Vallø Stift.
Susie Jessen (DD), 2024-12-04:
Jeg kan lige så godt vænne mig til, at jeg i den her sag kommer til at blive kastet rundt mellem ministeren for grøn trepart, ministeren for byer og landdistrikter og miljøministeren, som ikke har nogen interesse i at tage ansvar for det her.
Jeg synes, det er mærkeligt, at det store slagnummer for SVM-regeringen netop er de her statslige energiparker, og at man så sidder i Venstre lokalt og ikke vil have det, når det kommer til stykket.
Det er mærkeligt.
Jeg er glad for, at Venstre har indtaget den position lokalt.
Jeg er mere ked af, at Venstre har den her position i Folketinget.
Og jo, det er landdistriktsministeren, der i sidste ende skal godkende de her statslige energiparker, så jeg vil da bare gerne have et svar på spørgsmålet: Hvis der er arter i Vallø Storskov, som er beskyttet af EU's habitatdirektiv, kan projektet så lade sig gøre – ja eller nej?
Morten Dahlin (V), 2024-12-04:
Som jeg også sagde lige før, er der ikke igangsat en miljøundersøgelse, og de dele, der hører ind under miljøministerens ressort, må spørgeren spørge miljøministeren om, hvad jeg også kan forstå man har gjort tidligere.
Men i det konkrete tilfælde er miljøundersøgelsen af arealet ikke igangsat, fordi Køge Kommune ikke har ønsket en udpegning af en energipark endnu.
Jeg ved, der foregår en lokalpolitisk debat, hvor nogle i byrådet er for, og hvor nogle i byrådet er imod, inklusive mit eget parti i byrået.
Så er det jo sådan, som jeg beskrev, nemlig at hvis et demokratisk valgt flertal i byrådet ønsker det, kan man få en energipark, og hvis man ikke ønsker det, får man ikke en energipark.
I forhold til delen om miljøundersøgelsen vil jeg sige, at den selvfølgelig skal laves.
Den er endnu ikke igangsat, fordi vi ikke kan igangsætte en miljøundersøgelse, før byrådet ønsker en energipark, og det har man ikke ønsket i Køge Kommune.
Susie Jessen (DD), 2024-12-04:
Det er måske også sådan lidt underligt, at Venstre i Køge er imod det her projekt, hvilket jeg i øvrigt er glad for, mens projektet i sig selv er et kæmpe slagnummer for Venstre herinde, som jo er helt vilde med de her statslige energiparker.
Det kan måske være lidt forvirrende for folk at finde ud af, hvad Venstre i virkeligheden mener om den her sag.
Men hvis det så viser sig, at der er arter i Vallø Storskov, som er beskyttet af EU's habitatdirektiv, bilag 4, vil ministeren så bekræfte, at projektet ikke vil kunne lade sig gøre?
Morten Dahlin (V), 2024-12-04:
Tak for det.
Jeg vil måske starte med det første, spørgeren siger, for det er ikke rigtigt.
Jeg er udmærket godt klar over, hvad Venstre lokalt mener om det her.
Jeg synes, Venstre i Køge gør det fremragende.
Var jeg selv indbygger i Køge Kommune, ville jeg stemme på Venstre i Køge, for jeg er enig med Venstre i Køge Kommunes politik.
Men jeg kan selvfølgelig ikke som minister sidde et demokratisk valgt flertal i en kommune overhørig, bare fordi mit eget parti lokalt er i mindretal.
Der bliver man selvfølgelig nødt til at følge det demokratisk valgte flertal, der er i en kommunalbestyrelse, også selv om mit eget parti ikke skulle være enig i det.
Er der nationale interesser, der taler imod, er lovgivningen klar: Så kan man ikke udpege en energipark.
De konkrete spørgsmål på miljøministerens område skal miljøministeren svare på, fordi det er hans ressort, ellers kommer jeg til at sige noget, som ikke er under mit ressort, og som jeg derfor ikke har indsigt i.
Susie Jessen (DD), 2024-12-04:
Tak for den gennemgang, som vi jo har hørt et par gange nu.
Vi ved jo alle sammen godt, at det er kommunen, der skal have flertal for at kunne indmelde sådan en statslig energipark, og så ender det inde på Christiansborg, hvor ministeren så endelig skal godkende det, altså den statslige energipark.
Det er jo så også det, der vil komme til at ske i den her proces.
Jeg havde her for tre kvarters tid siden miljøministeren herinde, hvor jeg stillede nogenlunde det samme spørgsmål.
Jeg kunne så forstå på miljøministeren, at hvis der er arter, som er beskyttet under EU's habitatdirektiv, bilag 4, så kan det her projekt ikke blive til noget – det var sådan, jeg forstod det.
Det er der i Vallø Storskov.
Der er vandsalamanderen, og der er springfrøen, som begge lever i Vallø Storskov.
Ministeren har så lige gennemgået hele processen her med, at der vil være nogle faglige vurderinger af, om det her vil eller ikke vil kunne lade sig gøre.
Men i sidste uge var jeg til et borgermøde med 600 mennesker i Herfølgehallen, der er på den anden ende over, at deres lokalområde står til at blive fuldstændig smadret af 250 ha solcellemark – jernmark – og også 18 vindmøller på mindst 185 m inde i deres lokale skov.
Så jeg synes også, at man med respekt for de borgere, og hvis man ved, at det her overtræder EU's habitatdirektiv, bilag 4, i forhold til arterne, måske allerede nu kunne sige: Det her kan ikke lade sig gøre.
Som jeg ser projektet, kan det ikke lade sig gøre.
Det ville skabe ro, hvis man sagde det, for mange af de her mennesker, som har udsigt til, at deres drømmehus bliver omringet af kæmpestore vindmøller og solceller.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-12-04:
Jeg er da ikke argumentresistent.
Jeg kan da også godt følge forslagsstillerens bemærkninger.
Jeg må så bare sige, at det nok er lidt svært at gå og fjerne alt for mange skattesatser rundtomkring.
Det er jo heller ikke sådan, at man, fordi man har en eller anden anden hobby, som er pålagt en afgift eller en momssats, eller hvad ved jeg, så pludselig står til at få den fjernet eller få den reduceret osv.
Slider de biler så ikke på vejene?
Nej, og det har spørgeren jo fuldstændig ret i.
Det kan jo ikke sammenlignes med almindelige biler, men der er dog forurening, der er støj, der er en lille smule slid, der er også fordele i forhold til syn osv.
Så jeg mener, at ejerne sagtens kan være om ikke tilfredse så i hvert fald nogenlunde tilfredse med det niveau, vi allerede befinder os på.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-12-04:
Jeg kan jo godt kvittere for, at man via den nye lov har fjernet originalitetskravet, som har givet nogle flere muligheder for folk, der har fået en bil hjem, hvor man f.eks. har skiftet tromlebremser ud med skivebremser på forakslen, hvilket jo bare øger sikkerheden og gør bilen bedre.
Dem kunne man jo faktisk ikke få veteransynet for få år siden, utroligt nok.
Det virker helt åndssvagt i min verden, at man gør noget bedre og så bliver straffet for det.
Så jeg anerkender ordførerens positive melding, og jeg er ked af, at man ikke kan støtte forslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-12-04:
Jamen jeg er til gengæld glad for, at vi, jeg tror, det var i 2020, ændrede lovgivningen, så originalitetskravet ikke var det samme længere, så ombyggede biler også kunne komme i betragtning.
Så det er, hvad der kommer til at blive sagt om den her sag.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-12-04:
Det ændrer jo desværre bare ikke på situationen for den gruppe af mennesker, vi står med her.
Der er mange forskellige hobbyer i Danmark.
Så det er jo rigtig, rigtig uheldigt, at man har en hobby, hvor der så kan lægges en afgift på.
Jeg mener helt generelt set, at når man har gode og sunde hobbyer, som mange har glæde af at have, så behøver vi ikke nødvendigvis at lægge en afgift på dem.
Vi har jo desværre en tendens til i Danmark at finde afgifter til de mest mærkelige ting.
Jeg kunne fristes til at stille det samme spørgsmål, der handler om, at det i hvert fald i min optik er fuldstændig urimeligt, at man skal betale så meget mere i afgift pr. kørt kilometer for en bil, der kun lejlighedsvis er ude at køre, end man i dag skal for tilsvarende moderne biler, som for øvrigt er biler, der er fritaget for afgift, på grund af at de kører på el, men til gengæld vejer de to til tre gange så meget.
Kan ordføreren ikke godt se, at der er en procentuel ulighed i det?
Jamen det er da korrekt, at vi jo er et land med mange afgifter og moms på alting.
Min kone strikker også lidt ind imellem, og det er for øvrigt heller ikke helt billigt, kan jeg da så oplyse om.
Nu er det jo sådan, at det er en engangsafgift.
Mange veteranbiler bliver importeret, og der kan jeg love jer for, at der skal SKAT nok sørge for at tage deres del, før der overhovedet kan komme nummerplader på dem.
Derudover vælger man så at sige, at de også lige løbende skal betale en straf for næsten ikke at bruge deres køretøjer, altså 700-800 kr. halvårligt.
Sliddet kan vi diskutere, det er nok nærmest tæt på nul, og så vil der være en lillebitte smule forurening de ganske få kilometer, de kører.
Vi taler jo om en afgift, de får hvert år.
Det er jeg ikke sikker på spørgerens formand får, når hun har købt sit garn, altså at der bliver sendt en regning hvert år for det, der er købt.