runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (KD), 2022-01-12:
Men nu skal den være nævnt her.
Når jeg sådan lyttede til diskussionen i Folketingssalen i dag, kom jeg til at tænke på, at det var nøjagtig det samme, som Per Kaalund, Ester Larsen, Lone Møller og andre diskuterede her i salen i 1990'erne.
Men en meget, meget behagelig undtagelse i den række af taler her var faktisk hr. Henrik Dahls tale, for det er jo godt nok at snakke om reformer, men der er en tendens til, at det for det første meget hurtigt bliver en forklædt spareøvelse, fordi vi ikke er villige til at tage den grundlæggende diskussion om vores finansiering af dem, men for det andet bliver det gjort så voldsomt og stort, at det er svært at implementere det.
Det vil sige, at man faktisk tager tingene på en måde, så vi også kan overskue dem herinde, og så ikke mindst dem, der skal leve med det i hverdagen, kan følge med, og så der er en fornuftig forventningsafstemning.
Jeg ved ikke, om det vil hjælpe, men jeg synes måske godt, at vi kan tænke over det.
Det skal ikke afholde mig fra at takke Venstre og andre borgerlige partier for at bringe den her diskussion op, for den er jo vigtig, og det er vigtigt, at vi får de her overordnede diskussioner, så vi får sat det ind på vores egen frontallap, at der er behov for, at vi får diskuteret, hvordan vi kan gøre det bedre.
Men det kan altså ikke nytte noget, at man bliver ved med at bilde befolkningen ind, at vi kan få det hele til det halve.
Det kan ikke nytte noget, at man, hvis man diskuterer en reform af sundhedsvæsenet, ikke vil diskutere økonomien i det.
Jeg tror, at hr. Martin Lidegaard nævnte ordet skatteinstrument.
Nu ved jeg ikke, hvad hr. Martin Lidegaard tænkte i den sammenhæng, men for os er det afgørende, at vi får taget et opgør med den finansieringsstruktur, vi har i dag, som er en åbenlys barriere for, at man, sådan som vi har organiseret vores sundhedsvæsen regionalt, også kan løse opgaverne regionalt.
Det er derfor, at jeg gerne ser en genopretning af den fejl, som jeg selv var med til at lave i sin tid, og at man genindfører skatteopkrævning ude i regionerne.
Så kan man regionalt forventningsafstemme og levere varen i forhold til det, som man diskuterer regionalt.
Jeg kan ikke forstå, at Socialdemokratiet er så meget imod det, for de var saftsuseme imod det, dengang vi gennemførte at fjerne den.
Men sådan er der jo så meget.
Men det skal være opfordringen herfra.
Tak for ordet.
Dan Jørgensen (S), 2022-01-12:
Tak for det.
Først og fremmest skal jeg sige, at jeg faktisk ikke har sådan et datagrundlag.
Jeg har ikke et kendskab til udviklingen i antallet af kommunale genbrugsbutikker, så jeg kan ikke be- eller afkræfte, om det skulle være tilfældet, at der sker en knopskydning der.
Men jeg vil alligevel forsøge lige at elaborere en lille smule over, hvilke udfordringer der kunne ligge i problemstillingen.
Det er helt sikkert, at vi skal genbruge mere.
Det er også sikkert, at det er godt, at kommuner spiller en aktiv rolle der.
Men vi skal sikre, at frivillige organisationer og private har mulighed for at være dem, der står først for, når man skal have det affald, som jo så gerne skal laves om til en ressource via genbrug.
Det er også det, der afspejler sig i den lovgivning, som kommer til at træde i kraft den 1. juli i år, hvor vi simpelt hen pålægger kommuner, at der ude på genbrugsstationerne skal være et område, hvor det genanvendelige affald kan forefindes, og hvor private organisationer og borgere kan gå hen og erhverve de her ting, inden kommunen eventuelt i en genbrugsbutik kan bruge dem.
Jamen jeg deler helt hr. Jens Rohdes bekymring.
Det skal ikke være sådan, at kommuner går ind og med deres ageren, som jo ellers kan være ud fra de bedste intentioner, kan risikere at skade den forretning med de meget gode formål, der jo ofte er forbundet med det, fra de frivillige organisationers side.
Jeg har som sagt ikke rigtig nogen data, der underbygger det – eller det modsatte, altså at det skulle være et problem, der er i stigning.
Når det så er sagt, er det jo i hvert fald klart, at den nye aftale, vi har lavet, som sikrer forrang ude på genbrugsstationerne for frivillige organisationer og private i forhold til at erhverve sig de her varer, er et positivt træk.
Jens Rohde (KD), 2022-01-12:
Vil regeringen så gøre noget, altså vil regeringen eventuelt tage en snak med KL om, at man nok lige skal fare med i hvert fald en smule lempe her?
Dan Jørgensen (S), 2022-01-12:
De har faktisk ikke den forrang i dag, men det får de så fra 1. juli.
Det kan jo sagtens være, at de har det.
Så er det selvfølgelig også noget, vi vil diskutere i aftalekredsen omkring den affaldsaftale, der blev lavet for et par år siden.
Jens Rohde (KD), 2022-01-12:
Jeg har faktisk fået et meget fint svar fra ministeren, så der er jo ikke nogen grund til at blive ved med at excellere i at køre hinanden rundt i manegen.
Så det vil jeg gerne sige tak for.
Hans Andersen (V), 2022-01-12:
Jeg tager sådan set det ned, som statsministeren indledte med at sige, nemlig at der både skal komme et udspil og forhandlinger i første kvartal 2022.
Det er sådan set det, vi tager ned.
Det er sådan set godt, for det var ikke det, der blev sagt i statsministerens nytårstale, så det kan jo flytte sig i løbet af 14 dage, at vi sådan set kan komme længere frem og tættere på at give patienter og personale ...
Jeppe Bruus (S), 2022-01-12:
Nu har man jo faktisk lige haft mulighed for at stille spørgsmålet til statsministeren, og så virker det lidt underligt, at man bagefter stiller det til den socialdemokratiske ordfører, som så skal svare på vegne af statsministeren.
Det tror jeg at jeg vil lade være med.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-01-12:
Vi har brug for en sundhedsreform, eller måske har vi i virkeligheden mere brug for at rette op på et udsultet sundhedsvæsen.
Det har vi efterhånden haft en del år, og hvor galt det står til, har vi kunnet konstateret, da vi blev ramt af en pandemi.
2-procentsproduktivitetskrav i alt for mange år har strammet skruen alt for hårdt, og corona blev et forstørrelsesglas for enorme sprækker i sundhedsvæsenet, hvor særlig manglen på personale og sengepladser og beredskab er blevet så tydelig.
Men corona har også vist nogle styrker i sundhedsvæsenet, som jeg også mener skal tages med i det videre arbejde med en reform, så derfor er det måske slet ikke helt så galt, at vi ikke er kommet i gang endnu.
Jeg har eksempelvis hæftet mig ved et større tværfagligt samarbejde, erfaringer med patienter, der blev raske, mens de ventede på operation, og ikke mindst erfaringer med borgere, der selv tog ansvar, når bare vi blev involveret.
Det er erfaringer, som jeg mener er værdifulde for det videre arbejde med en eventuel reform.
Derfor synes jeg heller ikke, at det er et stort problem, at en sundhedsreform afventer, at vi har håndteret en epidemi.
Jeg har noteret mig, at kommuner og regioner også rykker for, at vi kommer i gang med forhandlinger om en sundhedsreform, men det har også fået mig til at tænke, hvad det er for nogle meget konkrete udfordringer, som regioner og kommuner ikke mener de kan løse i de nuværende samarbejdsfora.
Når der eksempelvis ikke er fundet løsninger på afgrænsningscirkulæret, eller når der ikke er fundet løsninger på, at flere patienter kan behandles hjemme, selv om vi faktisk rigtig gerne vil det, hvad er det så for nogen elementer i en sundhedsreform, som skal løses?
Jeg tror jo ikke, at det er manglende viden eller vilje, men nok nærmere et spørgsmål om ressourcer og måske også om, om ressourcerne bliver brugt på den rigtige måde.
Derfor tror jeg i virkeligheden først og fremmest, at der er brug for en hverdagsrevolution.
Jeg har ikke selv fundet på udtrykket, men jeg synes, det er meget godt dækkende for, hvor præcist det peger ind i noget af det, som jeg tror betyder mest lige nu og haster mest lige nu.
Sundhed er et af de mest livsbekræftende fag, når man vel at mærke har muligheden for at bruge gode faglige kompetencer til gavn for patienterne.
Men hvad er mindst lige så vigtigt, er tid til at løse opgaverne fagligt korrekt, skabe tryghed for patienterne, og de ansatte ved godt hvordan.
Jeg synes, at den allervigtigste opgave lige nu er at sikre, at vi får reelle muligheder for at løse opgaverne på den rigtige måde, og der kommer vi ikke uden om at tale om en sygeplejerskekonflikt og om kriser blandt personalet, opråb blandt personalet, opråb fra sygehusene.
Det handler også om løn.
Det handler om ligeløn, og det ville være godt, inden vi går i gang med en ny sundhedsreform, at sende et signal om, at en Ligelønskommission har vi også tænkt os at sende penge efter, sådan at vi får rettet op på uligelønnen i sundhedssektoren.
Og så handler det selvfølgelig ikke mindst om flere faste veluddannede kolleger i hverdagen.
Peder Hvelplund (EL), 2022-01-12:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg vil godt bare lige høre noget.
Så derfor skal jeg bare høre den radikale ordfører, hr. Martin Lidegaard, om han ikke er enig i, at det er en forudsætning for, at vi kan løse den her opgave, at vi også sikrer, at vi i hvert fald holder status quo i forhold til det, altså at vi dækker de stigende udgifter til det stigende antal ældre, der skal behandles i sundhedsvæsenet, og om det derfor ikke også er en forudsætning for, at vi kan lave den her øvelse, at vi får en velfærdslov, som i hvert fald lægger en bund under det – ud over at der naturligvis skal investeres for at kunne løse den her opgave.
Men ikke desto mindre var det jo også under Foghregeringen, at man, i hvert fald så vidt jeg husker, indførte effektiviseringskravet, hvor der årligt skulle leveres 2 pct. mere som et effektiviseringsrationale, der blev lagt ind.
Og det kom jo til at have ret dramatiske konsekvenser de efterfølgende år.
Nu har vi heldigvis fået gjort op med det.
Men det er så en helt anden diskussion.
Martin Lidegaard (RV), 2022-01-12:
Der skal ganske givet flere ressourcer til.
Jeg minder bare Enhedslisten om, at det ikke hjælper noget at afsætte flere ressourcer, hvis ikke der er nogen sygeplejersker, læger og jordemødre at ansætte.
Så kan man afsætte alle de midler, det skal være, men det har overhovedet ingen virkning, hvis ikke man kan få det personale, der skal til.
Så ja, det skal der.
Tror vi, at den rigtige måde at sikre det på er en velfærdslov, der bare fastholder status quo i dag og så fremskriver blindt inden for de forskellige sektorer?
Nej, vi tror faktisk, at der skal flere midler til det forebyggende og nære og primære, og hvilken effekt det så har i forhold til regionerne og sygehusvæsenet, tør jeg ikke stå og freestyle om her i dag.
Vi er med på, at der skal afsættes penge, men om det lige skal følge, om jeg så må sige de nuværende sektorer og så en automatisk fremskrivning, som ligesom ligger i hele idéen om en velfærdslov, er vi ikke overbevist om er den rigtige måde at gå til det på.
Peder Hvelplund (EL), 2022-01-12:
Men spørgsmålet står jo stadig væk tilbage.
For hvis vi skal tilføre midler til at løse de opgaver, som hr. Martin Lidegaard nævner, er forudsætningen jo stadig væk, at vi lægger en bund, altså at det betyder, at vi ikke går længere ned end det.
Derfor kan jeg ikke helt forstå modstanden mod at sige, at vi i hvert fald som minimum skal have en velfærdslov, der sikrer, at vi ikke går ned i niveau, uanset hvilken farve regeringen har.
Martin Lidegaard (RV), 2022-01-12:
Der er sådan en helt grundlæggende forskellig opfattelse af, hvor dybt problemet med de manglende sygeplejersker og arbejdskraften stikker.
Vi er med på, at vi skal have bedre arbejdsvilkår for sygeplejerskerne, og vi er med på, at vi af den grund skal have flere.
Men lad os nu bare sige, at man havde gjort, som Enhedslisten ønskede, og – kan man sige – havde føjet sygeplejerskernes krav,
hvad så med alle de andre områder, hvor vi mangler medarbejdere i den offentlige sektor
Der mangler jo arbejdskraft overalt, og det kalder på nogle mere grundlæggende økonomiske og sociale reformer, men det kræver, at vi starter med at erkende, at der mangler arbejdskraft i det danske samfund.
Jens Rohde (KD), 2022-01-12:
Meget kan man beskylde Foghregeringen for, men ikke nedskæringer i sundhedsvæsenet.
Altså, der var en realvækst i sundhedsvæsenet fra 2001 til 2010 på 3 pct.
Og hvis man følger anvisningen fra Danske Patienter, Lægeforeningen, Dansk Sygeplejeråd, FOA, Danske Handicaporganisationer og Ældre Sagen, skal man lande på 2 pct. i årlig vækst for at følge med udgiftspresset.
Så det er bare for at sige til hr. Peder Hvelplund, at man kan spinde mange historier om Foghregeringen, men det er simpelt hen ikke rigtigt, at der blev skåret ned på sundhedsvæsenet i den tid.
Der var en realvækst på 3 pct. – siden har den ligget på 1.
Peder Hvelplund (EL), 2022-01-12:
Men det er jo bare et faktum, at der i de seneste mange år ikke er fulgt tilstrækkelige midler med i de økonomiaftaler, der er blevet lavet mellem regeringen og regionerne, og dermed er der også gradvis sket en udhuling af det niveau, der har været i sundhedsvæsenet.
Og hvis man ser samlet på perioden over de seneste 30 år, er der jo gradvis sket en udhuling af økonomien.
Det er korrekt, at der har været nogle år, hvor der er blevet investeret, og det gør vi jo også lige nu.
Altså, man kan sige, at med den her regering dækker vi jo demografien; vi tilfører ekstra midler i forbindelse med finansloven.
Men det er jo ikke nok til at dække det efterslæb, i forhold til det øgede antal udgifter, der er kommet i sundhedsvæsenet.
Og det har vi også set tal på fra bl.a. Lægeforeningen.
Jens Rohde (KD), 2022-01-12:
Jo, jo, men det har bare ikke noget med Foghregeringen at gøre.
Altså, man skal også lige passe på, at man ikke retter bager for smed, for det er sådan, det er.
Jeg er enig i, at der er en underfinansiering, og det er jo derfor, jeg hele tiden bliver ved med at sige: Få det nu genskabt.
For det var så den fejl, der skete under Foghregeringen, og dengang var Socialdemokraterne jo enige i, at det var en kapitalbrøler at fjerne skatteudskrivningen fra regionerne.
Det handler om vores grundfinansieringsstruktur – den er der noget galt med.
Men det var bare lige for at sige til hr. Peder Hvelplund, at der ikke var nedskæringer i sundhedsvæsenet under Foghregeringen.
Dan Jørgensen (S), 2022-01-12:
Vi har været lidt inde omkring det i forbindelse med det tidligere spørgsmål, men mit svar er jo, at jeg deler hr. Jens Rohdes sådan grundlæggende tilgang, nemlig at det kommunale virke derude kan være ganske godt også på den her front – det er jeg sikker på at vi er enige om – men det må selvfølgelig ikke svække de frivillige organisationer.
Så jeg tror, jeg er dækket ind i forhold til at sige, hvad vi så har gjort for at prøve på at sikre, at det ikke er tilfældet, og også at forsikre om, at vi tager en dialog med KL om, om vi ikke kan gøre det endnu bedre, eller om der er problemer, vi har overset.
Carl Valentin (SF), 2022-01-12:
Jeg spurgte faktisk ikke til gentagelsestilfælde.
Jeg nævnte, at hvis man nu f.eks. indespærrer en masse ræve i små bure, om man så ikke permanent skal have frataget retten til at have dyr.
Der synes jeg, at det kunne være relevant at ændre lovgivningen på den måde.
Jeg vil egentlig også gerne spørge ind til noget, for jeg kan mærke, at ministeren har sådan lidt forskellige holdninger til, hvilke dyr man gerne må putte ind i bure.
Hvorfor er det okay at putte f.eks. kaniner permanent ind i bure, men ikke harer, hvilket er forbudt i Danmark
Og hvorfor er det okay at spærre chinchillaer inde i bure i Danmark, når det f.eks. ikke er okay med ræve og katte?
Rasmus Prehn (S), 2022-01-12:
Ja, indtil for en række år siden var det jo også tilladt i Danmark at have ræve i bure.
Det kan man undre sig over i dag, når man tænker tilbage.
Men der er ting, der udvikler sig undervejs, hvor man har forskellige syn på det.
Derfor har vi løbende en diskussion om de her ting, og vi skal jo også mødes i den kreds, der har lavet den her dyrevelfærdslov, for netop at kigge på, om der er steder, hvor vi gerne vil lave forbedringer.
Det er sådan, som jeg var inde på før, at hvis der er gentagelsestilfælde, så falder hammeren.
Man kan godt forestille sig, at der skal være noget i forhold til virkelig grove tilfælde, altså hvad det så skal have af konsekvenser.
Lad os bore det ud i fællesskab, og lad os få en god snak om det.
Carl Valentin (SF), 2022-01-12:
Det vil jeg se meget frem til.
Jeg synes nemlig, at dyrevelfærdsdebatten er ret meget præget af dobbeltmoral.
Altså, når man f.eks. må spærre en kanin inde, men ikke må spærre en hare inde, så er lovgivningen jo forkert på den ene eller den anden måde.
Der er SF's politik heldigvis relativt konsekvent: Vi mener ikke, at nogen dyr skal spærres permanent inde i bure i Danmark.
Den tid burde vi for længst være forbi.
Rasmus Prehn (S), 2022-01-12:
Jeg tror, at det er den måde, man ligesom har været vant til at have dem på, og hvis man skulle til at have dem på en anden måde, skal man i hvert fald lige vænne sig til det.
Så derfor skal vi have en grundig drøftelse af, hvordan vi gør det her.
Det, der er vigtigt, er, at vi kigger på helheden i forhold til dyrevelfærden.
Det kan jo være fornuftigt nok at have nogle dyr i bure, i hvert fald midlertidigt, så længe det ikke er hele tiden, altså permanent.
Så lad os få en god, fornuftig drøftelse af de her ting med fokus på dyrevelfærd, men også med sund fornuft og pragmatisme.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-01-12:
Tak for det, formand, og spørgsmålet lyder: Hvad mener ministeren om de lange sagsbehandlingstider i SIRI for internationale arbejdstagere, og hvilke initiativer vil regeringen iværksætte for at overholde og nedbringe sagsbehandlingstiderne?
Rasmus Prehn (S), 2022-01-12:
Indledningsvis vil jeg gerne takke hr. Carl Valentin for at have været på banen i den her sag og have været tydelig omkring det her.
Når vi indledningsvis har været en lille smule tilbageholdende,
er det, fordi det, Fødevarestyrelsen kunne se ude på den pågældende farm, var, at der var nogle katte inde i burene, men ikke nødvendigvis, at de var spærret inde.
Med hensyn til om gentagelsestilfælde skal have en konsekvens, er der allerede en del af den nye dyrevelfærdslov, der siger, at sker det gentagne gange, skal det have konsekvenser for, hvorvidt man må fortsætte med at holde dyr.
Mattias Tesfaye (S), 2022-01-12:
Ja, hvad mener jeg?
Jeg er først og fremmest ret ærgerlig over de lange sagsbehandlingstider, og jeg er ærgerlig over, at de har været for lange i for lang tid.
Men jeg er også glad for at kunne sige, at vi er i gang og også har været det et stykke tid, og at det går i den rigtige retning.
Som en del af trepartsaftalen mellem regeringen og arbejdsmarkedets parter og Kommunernes Landsforening den 6. oktober 2021 om manglen på arbejdskraft blev der afsat en engangsbevilling på 12 mio. kr. til den styrelse, der hedder SIRI, som er den, der sagsbehandler på det her område.
Det her millionbeløb skal bidrage til at sænke sagsbehandlingstiderne specifikt på erhvervsområdet.
Styrelsen har oplyst, at man er i fuld gang med at rekruttere sagsbehandlere for at øge antallet af medarbejdere på erhvervsområdet yderligere, og forventningen er, at det vil have den naturlige konsekvens, at sagsbunkerne hurtigere kan nedbringes, uden at man går på kompromis med kvaliteten af sagsbehandlingen.
Derudover har jeg som minister igangsat et analysearbejde, der skal kortlægge, om sagsgangene og ressourceanvendelsen i styrelsen er tilrettelagt optimalt.
Analysen skal danne grundlag for en forbedret produktivitet, også på længere sigt, så vi får reduceret sagsbehandlingstiderne.
Vi skal bl.a. med input fra Dansk Arbejdsgiverforening og fagbevægelsen have sikret, at sagsbehandlingen tilrettelægges på den mest optimale måde, og målet er, at det skal gå stærkt og stærkere, end det gør nu.
Jeg vil løbende orientere de relevante ordførere om analysearbejdet og drøftelserne med arbejdsmarkedets parter og udviklingen i sagsbunkerne og sagsbehandlingstiderne.
Jeg kan godt sige, at det er et område, jeg følger meget tæt, og at det er en af mine meget vigtige prioriteter.
Jeg er med på, at det ikke er noget, der måske trækker så store overskrifter, men for mange virksomheder er det her helt, helt afgørende.
Vi skal have sagsbunkerne ned.
Vi kan ikke være tjent med for lange sagsbehandlingstider, for vi er i en situation, hvor der er behov for at rekruttere udenlandsk arbejdskraft.
Tak for ordet.
Da vi lavede trepartsaftalen tilbage i oktober, havde man på beløbsordningen, som er en af de rigtig store erhvervsordninger, en sagsbehandlingstid på 132 dage.
De seneste tal, jeg har, er fra december, og der blev sagerne i gennemsnit lukket på 97 dage.
Så det er gået fra 132 til 97 dage.
Jeg synes stadig væk, at 97 dage er alt, alt for lang tid.
Det er bare for at understrege, at det går i den rigtige retning, og i løbet af 2022 kommer vi på plads.
Det er jeg ret overbevist om.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-01-12:
Men som jeg har forstået det, og det har jeg ved at få den der Ny i Danmark-hjemmeside, så er det da rigtigt, at der inden for nogle områder heldigvis er sket, skal vi sige lidt forbedringer, men det er jo stadig væk langt, langt væk fra målet.
Vi har også en lang række andre områder, hvor det stadig væk er fordoblet i forhold til sagsbehandlingstid.
Det kan man se, hvis man går ind og kigger på hjemmesidens seneste tal.
Som ministeren startede med at sige, er det her bare ikke godt nok, og derfor stiller jeg jo et konkret spørgsmål, og det er: Vi er langt væk fra servicemålet, men hvorfor ikke lave et nyt servicemål, der simpelt hen hedder 14 dage?
Mattias Tesfaye (S), 2022-01-12:
En af årsagerne til, at jeg har besluttet mig for, at vi ikke kun skal høvle bunkerne ned, men også lave en analyse af hvert enkelt sagsskridt i sagsbehandlingen, er netop for at kunne komme frem til et servicemål, som er realistisk, som virksomhederne kan navigere efter og udlændingene kan navigere efter, og som vi også kan levere på.
Jeg vil nødig tage det på forskud, men jeg tør godt sige, at jeg tror, at 14 dage er rigelig ambitiøst.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-01-12:
Men det handler jo ikke bare om et eller andet med at sige, at nu skal vi være ambitiøse.
Problemet er jo, at de seneste tal, jeg har, viser, at der 59.000 ubesatte stillinger i Danmark.
Det er et tal, der stiger voldsomt næsten hver eneste dag.
Det betyder, at Dansk Erhverv har analyseret, at danske virksomheder har tabt 35 mia. kr.
Så det er jo altså ikke bare et eller andet ambitiøst mål; det er jo noget, der er, skal vi sige nødvendigt.
Mattias Tesfaye (S), 2022-01-12:
Tager man lærlinge nok?
Hvad med handicappede, der leder efter et fleksjob?
Så er der også et helt europæisk arbejdsmarked, som står åbent for danske virksomheder, og så har vi de her erhvervsordninger, men det sidste kan altså ikke løse hele problemet.
Vi har rekordmange udlændinge i Danmark, der er i beskæftigelse.
Sidste år skrev vi mange, mange flere opholdstilladelser ud – altså tusindvis af opholdstilladelser – og mange flere, end vi gjorde i 2020.
Så samtidig med at vi prøver at få reduceret sagsbunkerne, vælter det også ind med ansøgninger, så der bliver virkelig produceret i styrelsen for tiden, og det er jeg også tilfreds med.
Det skal bare fortsætte i den rigtige retning, for vi er ikke, hvor vi skal være, endnu.