runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2023-03-23:
Tak for det, formand, og tusind tak, både for opbakningen og også for de bemærkninger til lovforslaget, der har været af jo altså overvejende positiv karakter.
Det er vigtigt, hvad flere også har fremført, at den finansielle regulering følger udviklingen i samfundet, og at den altid sikrer gode forhold for både branchen, aktørerne på markedet i øvrigt og også for forbrugerne.
Derfor er formålet med lovforslaget her at opdatere reguleringen, så den, om man vil, endnu bedre understøtter en robust finansiel sektor og også forbrugerbeskyttelsen.
Det første punkt, jeg vil fremhæve her i dag, er indførelsen af reglerne om de såkaldte pizzalån, altså det, der også hedder køb nu, betal senere-lån.
Tidligere har den slags kreditgivning, som det jo er, faktisk ikke været reguleret overhovedet, men det vil vi ændre på, så vi ikke risikerer, at danskere bliver fanget i gældsspiraler.
På den måde vil den her type af lån nu blive omfattet af de samme regler, som gælder, når vi taler om andre former for kreditter.
Det vil styrke forbrugerbeskyttelsen, og det vil også sikre, at vi i størst muligt omfang undgår, at danskerne optager kreditter, som de faktisk ikke har råd til.
Det andet punkt, jeg vil fremhæve, er forsikringsområdet, og her foreslår vi bl.a. at udvide medlemskreds og dækningsområde for Garantifonden for Skadesforsikringsselskaber, og det vil vi gøre for at sikre, at arbejdstagere med en arbejdsulykkesforsikring bliver beskyttet ens, uanset om forsikringen er tegnet i et skades- eller i et livsforsikringsselskab.
For som arbejdstager har man ikke indflydelse på, hvor ens arbejdsgiver har valgt at tegne en forsikring, og vi vil sikre ens vilkår for den, der ulykkeligvis er kommet til skade.
Udvidelsen består i at omfatte livsforsikringsselskaber og deres filialer, når de tilbyder arbejdsulykkesforsikringer i Danmark, og Garantifonden for Skadesforsikringsselskaber bliver så med lovforslaget udpeget som erstatningsorgan efter motorkøretøjsforsikringsdirektivet, for at det ikke skal være løgn.
Garantifonden dækker allerede i dag person- og tingskade for motoransvarsforsikringer, hvis et skadesforsikringsselskab går konkurs, og som noget nyt skal garantifonden dække allerede fra tidspunktet for en eventuel likvidation.
Endelig vil jeg fremhæve, at der foreslås en række ændringer i hvidvaskloven, som der også har været sagt heroppefra, som har til formål at styrke forebyggelse af hvidvask og terrorfinansiering i Danmark.
Derudover udvides personkredsen for politisk eksponerede personer, så også en ministers særlige rådgiver nu bliver omfattet af de her regler.
Tusind tak for den fine opbakning til lovforslaget, og vi besvarer selvfølgelig gerne de spørgsmål, der er rejst, i udvalgsbehandlingen.
Pernille Vermund (NB), 2023-03-23:
Tak for ordet.
Jeg skal heller ikke bruge lang tid på en gennemgang af lovforslaget, som er gennemgået af tidligere ordførere før mig.
Men ligesom for Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti er der en sten i skoen for Nye Borgerlige i det her forslag, og det er den samme sten i skoen, som vi havde i forbindelse med aftalen om kviklån, det her såkaldte køb nu – betal senere-lån eller pizzalån, som det også kaldes.
Vi deler til fulde Konservatives holdning om, at vi bliver nødt til at se på, hvad det er for nogle andre lån, vi skubber folk over i, hvis vi regulerer de her lån så meget, at det bliver svært for folk at låne små beløb.
Mennesker i pressede situationer skal ikke presses ud i noget, som er lyssky eller ulovligt, fordi vi forsøger at regulere, at folk kan låne 100 kr. til en pizza eller 500 kr. til en vinterjakke, eller hvad det måtte være.
Vi er lidt nede i mandetimer i partiet, skulle jeg til at sige, og derfor kan jeg ikke love, at vi deltager i udvalgsbehandlingen, men jeg håber, at det lykkes for Konservative.
Vi kommer til at bakke op om den indstilling fra Konservative og håber også, at det er muligt at få delt forslaget, så vi eventuelt kan stemme for det gode, der er i forslaget, og stemme imod det, som er stenen i skoen.
Med de ord vil jeg sige tak for ordet.
Nick Zimmermann (DF), 2023-03-23:
Forslaget har jo til hensigt at sikre et tidssvarende tilsyn med den finansielle sektor samt at styrke forbrugerbeskyttelsen.
Det foreslås endvidere, at garantifonden kan dække arbejdsulykkesforsikringer, når disse er tegnet i et livsforsikringsselskaber.
Derudover implementeres med lovforslaget en række forebyggende tiltag med henblik på at imødegå hvidvask og terrorfinansiering.
I Dansk Folkeparti støtter vi forslagets tiltag, da det er med til at skabe øget forbrugerbeskyttelse og en bedre forebyggelse af økonomisk kriminalitet.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-03-23:
Tak til ordføreren.
Det forvirrer mig lidt, at man står her og tager det som noget positivt – fra ordførerens partis side – at vi nu har et udrejsecenter, som det er så forfærdeligt at bo ved siden af, at staten går ind og tilbyder at købe ens ejendom.
Var det ikke nemmere, at Socialdemokraterne, når de sendte folk på et udrejsecenter, begyndte at arbejde på at få nogle regler, hvor man rent faktisk holdt de folk, der er på udrejsecenteret, inde på udrejsecenteret?
Det er jo mennesker, der er smidt ud af Danmark – det er vi enige om – og mennesker, som egentlig ikke har lov til at gå ud på dansk grund.
I stedet for at vi nu kryber i flyverskjul og køber os ud af det ved at købe folk ud af deres hus, deres hjem, fordi vi ikke gider at holde folk indespærret, mener ordføreren så ikke at det i hvert fald var mest økonomisk belejligt, at vi satte en ekstra lås på døren ind til Kærshovedgård, sådan at folk blev inde på udrejsecenteret?
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-23:
Vi synes også i Enhedslisten, at det er et fornuftigt lovforslag.
Det er utrolig vigtigt, at vi beskytter forbrugerne mod urimelige praksisser i kreditbranchen.
Uanset om man kalder det kviklån eller realkreditlån eller banklån eller i det her tilfælde altså de her køb nu, betal senere-lån, skal der være en beskyttelse af forbrugerne, fordi vi har og kan se, at det kan være meget svært som forbruger at gennemskue de her regler, og at rigtig mange ender i problemer og med stor gæld.
Finanssektoren er jo en meget reguleret branche, og det er den med god grund, den spiller en vigtig rolle i samfundet, men også nogle gange en problematisk rolle i forhold til menneskers privatøkonomi.
Derfor synes vi, det er en god idé, at man udvider lovens omfang til også at omfatte den her type af lån.
Der er blevet rejst nogle spørgsmål i nogle af høringssvarene omkring det her med, om entreprenører, håndværksydelser og andet mere direkte skulle undtages i lovteksten, end det er tilfældet.
Det kan være, ministeren kan knytte nogle ord til det, og det kan også være, at vi kan kigge på det i udvalgsbehandlingen.
Men grundlæggende synes vi, det er fornuftigt; det er endnu et fremskridt for beskyttelse af forbrugerne og for at få lukket ned for praksisser, som egentlig ikke handler om at hjælpe mennesker med kredit, men handler om at lave en forretning på at snyde mennesker ind i urimelige gældsaftaler.
Der er også en række andre elementer i forslaget, som andre ordførere er kommet ind på, så det vil jeg ikke bruge tid på her.
Jeg vil blot til sidst sige, at det er godt, at vi tager et skridt frem, og som fru Lisbeth Bech-Nielsen også var inde på, kan vi se, at de her tiltag, som vi igennem mange år har fået lavet på kviklånsområdet, faktisk har en effekt, at nogle af de rigtig grimme drenge på markedet begynder at forsvinde.
Men vi er ikke i mål endnu, og vi kan også se, hvordan kviklånsbranchen har omgået nogle af de regler, vi lavede, bl.a. den her 48-timersgrænse, hvor man ligesom har omlagt sine lån for at omgå nogle af de regler, vi lavede dengang.
Derfor kan det være en god idé, at regeringen kigger på at evaluere og genbesøge det her og ikke kun med en evaluering fra branchen selv, men også gerne med en evaluering, som inddrager andre mere uafhængige parter.
Med de ord vil jeg sige, at Enhedslisten støtter op om forslaget.
Vi er glade for at tage et skridt mere frem mod stærkere beskyttelse af forbrugerne.
Mona Juul (KF), 2023-03-23:
Jeg siger tak for ordet.
Det hedder sig jo, at L 58 indeholder forskellige ændringer på det finansielle område, som bl.a. har til formål at sikre, at den finansielle regulering fortsat er tidssvarende.
Det hedder sig også, at forslaget understøtter en robust finansiel sektor samt forbrugernes og investorernes tillid til de finansielle markeder.
Ja tak – det er bestemt hensigter og formuleringer, en konservativ kan bakke op om, og jeg har heller ikke nogen bemærkninger til det meste, altså den del, der handler om hvidvask og forsikring.
Så er der lige det der med de såkaldte pizzalån, som den tidligere erhvervsminister i sommer så poetisk døbte det ellers helt velkendte fænomen: Køb nu, og betal senere.
Det kan umiddelbart godt lyde fornuftigt, at disse lån, som, alene fordi de er rentefri, slipper for kreditvurdering, nu skal reguleres på samme måde som alle andre forbrugslån, men hvis der vitterlig er tale om lån til en pizza til 100 kr., så er kravet om kreditvurdering jo lige så fjollet som ønsket om at tage lånet.
Mon ikke vi så i det mindste skal have en bagatelgrænse?
Og uanset hvad skal vi jo lige overveje, om reguleringen ligesom kviklånsloven igen skubber forbrugerne over i ulovlige facebooklån.
De fleste ved jo godt, at det er dumt, men mange gør det alligevel, uanset hvor meget vi regulerer og lovgiver, fordi det bare passer dem bedre lige nu at købe på klods, fordi deres telefon, deres vinterstøvler, deres cykel eller deres vaskemaskine er gået i stykker, og de måske ikke lige har andre muligheder lige nu og her og ikke bare kan vente, til de har sparet op, eller fordi de har en økonomi, der ikke lige nu og her kan klare en almindelig kreditvurdering.
For det her handler jo ikke kun om pizza – det handler om retten til at gøre, hvad man vil, også at dumme sig.
Det handler om, hvor meget vi skal forbrugerbeskytte, og jeg synes, der er både fordele og ulemper ved det, og det kunne jeg godt tænke mig at vi vendte i udvalgsarbejdet.
For jeg synes jo helt ærlig ikke, at der er sket meget, når det handler om at stoppe væksten i de helt uacceptable og ulovlige lån.
Det er tydeligvis nemmere at lave ny lovgivning, der stopper pizzalån, end at stoppe ulovlige lån, men har vi så overhovedet løst noget?
Jeg kan samtidig forstå, at det er sådan, at EU kommer med en revision af forbrugerkreditdirektivet.
Kan vi så ikke vente på det i stedet for at gå enegang for så måske igen at skulle stå i salen og rette lovgivningen til på et senere tidspunkt?
Hvis udvalgsarbejdet ikke er overbevisende – det håber jeg at det er – så vil jeg allerede nu lufte, at vi ønsker at få forslaget delt op, for vi stemmer meget gerne for resten af forslaget uanset hvad.
Lars-Christian Brask (LA), 2023-03-23:
Tak for det.
En lille hurtig undersøgelse viser, at jeg ved, hvem der er den mest produktive minister i Danmark, fordi det er tredje lovforslag af den her karakter, vi får inden for de her 100 dage, som regeringen har eksisteret.
Men det er et bunkelovforslag, der som tidligere sagt indeholder alt fra opdateringer af hvidvaskregler, arbejdsulykkeforsikring fra livsforsikringsselskaber, der kommer ind under en garantifond, virtuelle valutaer og køb nu, betal senere-lån.
Køb nu, betal senere-lån er stenen i skoen for os.
Vi mener jo, at det er myndige borgere, der er i stand til selv at tage ansvar for deres økonomi, og det er et produkt, som mange forbrugere med stor glæde er tilfredse med og benytter sig af.
Samtidig oven i det ved vi, at der er specifik EU-regulering på vej netop omkring det her, og det synes vi jo godt man kunne vente på.
Så stenen i skoen, køb nu, betal senere-lån, er vi ikke for, så desværre er vi imod hele L 58, sådan som det er fremlagt, og det er, til trods for at lovforslaget indeholder elementer af relevante opdateringer.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-03-23:
Tak for ordet.
Der er igen tale om et samlelovforslag, der indeholder ændringer på det finansielle område.
Der er igennem de senere år sket en stigning i antallet af virksomheder, der udbyder rente- og omkostningsfrie kreditter, også kaldet køb nu, betal senere-lån.
Der er tale om lån, hvor forbrugeren kan udstrække betalingen af køb, herunder små dagligdagsindkøb, over flere måneder.
I dag kan man både få slik og pizza finansieret ved sådan et lån.
Det kan være risikabelt for forbrugerne, fordi de kan ende med en gæld, de ikke kan betale tilbage.
Lånene er rente- og omkostningsfri, men i tilfælde af, at forbrugeren misser en betaling, vil der være tale om misligholdelse af en kreditaftale, og udbyderen kan opkræve morarenter og rykkergebyrer.
Det er ofte forbrugere, som i forvejen er økonomisk pressede, der tyer til denne form for lån og udskyder betalingen på varer som tøj, smykker, ure og tasker.
Med lovforslaget vil man øge forbrugerbeskyttelsen ved at lade denne type lån være omfattet af anvendelsesområdet for lov om forbrugslånsvirksomheder og kreditaftaleloven.
Lovforslaget skal også sikre, at Garantifonden for skadesforsikringsselskaber kan dække arbejdsulykkeforsikring, også når denne er tegnet i et livsforsikringsselskab.
Endvidere foreslås der en række ændringer af hvidvaskloven, der har til formål at styrke den løbende forebyggelse af hvidvask og terrorfinansiering i Danmark.
Ændringerne skal sikre, at også udbyderne af tjenester med virtuel valuta bliver omfattet af hvidvaskloven.
Derudover foreslås det, at også ministres rådgivere bliver omfattet af anvendelsesområdet for politisk eksponerede personer, da de varetager hverv meget tæt på ministrene.
Danmarksdemokraterne støtter forslaget.
Katrine Robsøe (RV), 2023-03-23:
Tak for ordet.
Jeg behøver vist ikke så forfærdelig meget tid her.
Lovforslaget er allerede blevet gennemgået indholdsmæssigt ad flere omgange.
I Radikale støtter vi også lovforslaget.
Vi synes egentlig, det er en grundlæggende god idé, at vi får de her køb nu, betal senere-lån lagt ind under den samme regulering, som vi allerede har vedtaget her i Folketingssalen i sidste periode i forhold til kviklån og vores forsøg på at imødekomme, at vi faktisk gerne ville have stoppet, at man kunne få lånene til at blive helt absurd dyre.
Det er jo lidt et bunkebryllup af forskellige ting og sager.
Men det giver rigtig god mening bare helt intuitivt, at særlige rådgivere f.eks. også omfattes af at være politisk eksponerede personer.
Så Radikale Venstre støtter lovforslaget og ser frem til faktisk at diskutere nogle af alle de her gode spørgsmål, som jeg har hørt i salen i dag fra flere af mine kollegaer.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-03-23:
Det kan sagtens lade sig gøre at føre en stram udlændingepolitik og samtidig bakke op om, at vi skal have en international retsorden, hvor landene aftaler det med hinanden.
Vi har også en egeninteresse i en international retsorden, hvor landene laver spilleregler med hinanden, og det er selvfølgelig der, hvor Danmark skal stå i den diskussion.
Det betyder jo ikke, at vi ikke kan udfordre konventioner, at vi ikke kan gå til kanten af konventionerne, og at vi ikke også kan forsøge at ændre konventionerne og også tilpasse dem, hvilket jeg bestemt også synes at nogle af konventionerne trænger til, altså til en ny virkelighed, hvor migrationsstrømmene ser helt anderledes ud, end da nogle af konventionerne blev skrevet.
Alt det kan vi jo være fuldstændig enige om, men vi kommer ikke til at gå på kompromis med, at vi selvfølgelig også skal have en international retsorden.
Mette Thiesen (DF), 2023-03-23:
Selvfølgelig kan man det, hvis man ellers var villig til bl.a. at bryde med nogle af de konventioner, som ordføreren også var inde på tidligere.
Så det handler sådan set bare om vilje, og jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at der er så mange partier herinde, som har en meget hård retorik i forhold til udlændingepolitikken, og som så simpelt hen har verdens blødeste rygrad i forhold til sådan noget som det her, som ret åbenlyst er den eneste rigtige løsning.
Altså, det, som ordføreren står og siger, svarer jo lidt til, at man kører en mand ned på gaden og så bagefter siger: Bare lad være med at brokke dig, nu betaler jeg for, at du kan komme på hospitalet.
Og derefter gør man det igen.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-03-23:
Vi taler jo her om en gruppe, som har afsonet deres fængselsstraf, som de er idømt ved en domstol, og så er de dømt til udvisning.
Der er jo så desværre nogle af dem, som vi ikke med magt kan sende ud, og som nægter at rejse frivilligt, og det er jo derfor, vi har udrejsecenteret, og der skal vi gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at de rejser hjem.
Men vi kan jo ikke frihedsberøve folk, som har afsonet deres fængselsstraf, og der er jo nogle rimelig stramme regler for både ophold og meldepligt på udrejsecenteret, og det skal der selvfølgelig også være.
For de skal ikke være en del af det danske samfund, og de skal rejse hjem.
Men vi kan ikke, selv om det lyder nemt, sætte en lås på døren.
Mette Thiesen (DF), 2023-03-23:
Ja, vi står jo her i dag, fordi Socialdemokratiet og stort set samtlige andre partier i Folketinget ikke vil gøre det åbenlyse, nemlig at beskytte danskerne imod de her forbrydere og simpelt hen bare låse dem inde.
Hvorfor vil Socialdemokratiet ikke gøre det?
Kasper Sand Kjær (S), 2023-03-23:
Nu skal vi lige holde tungen lige i munden her.
Vi taler jo om en gruppe, som jeg er fuldstændig enig med spørgeren i ikke er velkommen i Danmark, og som ikke skal være her, men jo også er en gruppe, som har været idømt en fængselsstraf, som har afsonet deres fængselsstraf, og så som en del af deres dom er blevet dømt til udvisning.
Af den ene eller den anden grund er de så ikke rejst ud, og det gør vi jo alt, hvad vi kan, for at få dem til.
Men indtil de gør det, bor de så på et udrejsecenter, hvor de jo ikke er frihedsberøvet, og dermed kan man ikke, som spørgeren siger, bare sætte en ekstra lås på døren.
Der er jo stramme regler om, at man skal opholde sig på centeret, at man har meldepligt på centeret.
Men man har også ret til at forlade centeret, og det er jo noget af det, der desværre skaber utryghed for naboerne.
Og derfor synes jeg egentlig ikke, at det regnestykke, som spørgeren lægger op til, overhovedet er retfærdigt over for de naboer til udrejsecenteret.
Altså, det kan vi jo ikke gøre op i, om det er pengene værd.
Selvfølgelig er det pengene værd at hjælpe naboerne til Kærshovedgård.
Det er jo helt rigtigt, at der løbende er blevet gjort mere og mere for at sende dem hjem, og det er jo, fordi det er det, som er det vigtigste i det her spørgsmål, nemlig at vi gør alt, hvad vi overhovedet kan, for at få dem til at rejse ud af Danmark.
Det er jo også derfor, at der er nogle, der bliver udsendt, også mod deres vilje.
Så har fru Pia Kjærsgaard helt ret i, at der så er nogle, som vi desværre ikke kan gøre det med, fordi det bryder med Danmarks internationale forpligtelser og de konventioner, vi har underskrevet.
Og der står vi selvfølgelig bag, at Danmark også er en del af et internationalt retssamfund, hvor vi landene imellem aftaler tingene med hinanden, og dermed jo også står på mål for Danmarks medlemskab og tiltrædelse af de her konventioner, også selv om det jo så desværre har den konsekvens, at der er nogle, vi ikke med det samme kan få til at rejse hjem.
Så må vi jo gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at det sker alligevel.
Og der vil jeg bare sige, at både jeg og Socialdemokratiet er fuldstændig åbne over for yderligere forslag og tiltag, vi kan gøre, for at få flere til at rejse hjem hurtigere.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-03-23:
Jeg synes bare, at ordføreren går uden om spørgsmålet, for det gør man jo netop, altså ved at man bliver sendt ud i praktikforløb, og så er man jo en del af samfundet.
Altså, værsgo.
Og det der med, som ordføreren har sagt adskillige gange, at man arbejder på, at de skal sendes hjem, har vi jo hørt i evigheder.
Altså, det er jo pinligt, at vi gang på gang skal have de her diskussioner om Kærshovedgård; det bliver bare ved og ved, og der bliver ikke rigtig foretaget noget.
Hvor står ordføreren og ordførerens parti i den sag?
Kasper Sand Kjær (S), 2023-03-23:
Det er jo det, der er det allervigtigste: at de mennesker, vi taler om her, som bor på Udrejsecenter Kærshovedgård, jo ikke skal være her.
Det er meningen, at de skal rejse hjem til deres oprindelsesland, og derfor skal vi selvfølgelig gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at få det til at ske.
Det bliver der jo arbejdet kontinuerligt og løbende på.
Det er jo også der, hvor Danmark til dels også adskiller sig fra andre lande, altså ved f.eks. at have udrejsecentre, hvor man skal opholde sig, hvor man har meldepligt, fordi man jo netop ikke skal være en del af det omkringliggende samfund og kunne fortsætte livet på almindelig vis, når det er meningen, at man skal rejse ud.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-03-23:
Altså, jeg bliver bare lige nødt til at sige, at spørgeren jo er velkommen til at komme med en anden plads eller et andet sted; det kan måske blive i spørgerens opstillingskreds.
Det er godt nok pinligt.
Nå, videre.
Jeg vil godt lige konfrontere ordføreren med det, der også foregår på Kærshovedgård, nemlig at man faktisk udsender både kriminelle og dem på tålt ophold og i øvrigt alle dem, der er der, i praktik ude i samfundet.
Altså, jeg ved ikke rigtig, hvor mange der er klar over det, men jeg har jo stillet spørgsmål til den tidligere minister om alt det her, og sådan er det: Ud i praktik, værsgo.
Er det ordførerens opfattelse, at det ligesom motiverer de personer, der er tale om her, til en hjemrejse?
Kasper Sand Kjær (S), 2023-03-23:
Historien viser jo nok, at det ikke er helt så nemt bare at finde en anden placering til sådan et udrejsecenter, men spørgeren skal være velkommen til at komme med gode forslag.
Det kan være, vi kan finde et sted i spørgerens egen valgkreds, hvor det kan ligge.
Og så er det klart, at opholds- og meldepligten selvfølgelig skal overholdes.
Det er ulovligt at bryde den, og der er jo løbende blevet taget initiativer for at sikre, at beboerne på Kærshovedgård overholder den.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-03-23:
Jamen jeg er helt for, at vi kompenserer de mennesker, der skal bo ved siden af et udrejsecenter, for den utryghed, som vi som stat har udsat dem for.
Og jeg er da også spændt på at se, hvor de nye udrejsecentre, som regeringen i mange år har sagt at de vil komme med, bliver placeret.
Der kunne man måske placere dem mere hensigtsmæssigt.
Men er virkeligheden ikke, at hvis du er dømt til ikke at måtte være i Danmark, bryder du teknisk set loven, lige så snart du ikke overholder din meldepligt.
Og der er ret mange overtrædelser af meldepligten.
Og så kunne man jo eventuelt tænke sig, at vi i hvert fald gjorde det sådan, at der var færre, der generede naboerne i nærområdet.
Så jeg vil bare spørge: Er der ikke i regeringen nogen tanker om, at der er nogle andre lovgivninger, vi kan ændre, for at sikre danskernes frihed i området omkring Kærshovedgård i stedet for at købe deres ejendomme?