runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2020-02-04:
Det kommer an på, hvad man vil bruge viden til.
Dansk Folkeparti vil gerne have et Danmark i balance.
Så lad os nu – i stedet for at have alle dem, der kører herind – rykke nogle af virksomhederne den anden vej, så vi får mennesker ud i de byer, der bliver affolket.
Lad os i stedet for at blive ved med at skulle plastre landet til med nye veje og nye virksomheder til alle dem, der bare hver eneste dag skal op på arbejde og hele vejen hen og hente ungerne, når det er alt for sent, se på at bevare noget af det, vi faktisk har.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-04:
Jamen jeg er helt enig.
Og jeg tror ikke, der er noget, der hindrer bosætning længere ude på Sjælland mere end det forhold, at det tager for lang tid at komme ind til København.
Jo mere trængsel der er på Køge Bugt Motorvejen, jo mindre vil folk have lyst til at bo i Køge eller i Ringsted eller i Slagelse, fordi det tager alt for lang tid at komme til og fra arbejde.
Værdien af at bo inde i København, købe en lille lejlighed inde i København i stedet for at bo i Ringsted stiger, jo mere trafik der er på Køge Bugt Motorvejen.
Derfor – hvis man vil det, som fru Liselott Blixt siger – må man arbejde på at mindske trængslen på Køge Bugt Motorvejen, sådan at det kan lade sig gøre at bo ude på Sjælland og arbejde inde i København.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-04:
Jeg anerkender, at den tidligere transportminister har låst sig meget, meget fast på det her.
Det er selvfølgelig en holdning at have.
Ordføreren står også og skyder løs osv.
Der er bare noget, der undrer mig rigtig meget, for er det liberal politik at gå ind for, at man som stat stavnsbinder danske skatteydere igennem så mange år?
For som jeg også nævnte i min tale, ved vi jo alle sammen godt – og nogle af os er også kede af det – at nogle af de meget, meget rentable vejprojekter burde være gennemført på nuværende tidspunkt, eksempelvis Hillerødmotorvejen, Frederikssundmotorvejen osv.
Man anerkender ordføreren ikke også, at transportpolitik traditionelt i Danmark er noget, som tager ekstremt mange år?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-04:
Det, der eventuelt måtte føre til, at folk har svært ved at sælge deres huse – og det er det, det handler om, når vi taler om en stavnsbinding – er, når der begynder at komme realiteter i et projekt og man begynder at tale om, at nu skal der faktisk bygges; nu er der faktisk et politisk flertal, der taler om, at der skal bygges.
Men det sker, uanset om der er en arealreservation eller ej.
Det sker alle steder, hvor politiske flertal begynder at sige, at nu skal vi til at bygge.
Det ses også af det forhold, at langt, langt størstedelen af dem, der i dag bor op ad de arealreservationer eller i arealreservationerne, jo er nogle, der har købt deres hus inden for de sidste 50 år.
Det er jo ikke sådan, at alle de huse ejes af folk, som havde husene, dengang arealreservationen blev oprettet, og nu sidder der med et hus på 50. år, som de ikke kan komme af med på grund af arealreservationen.
Man kan godt komme af med husene der.
De mennesker, der bor der, er jo vidende om, at der er folk, der har lyst til at bo der, og har købt til trods for en arealreservation.
Men planerne om faktisk at bygge kan alle steder – arealreservation eller ej – føre til, at folk har sværere ved at sælge.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-04:
Nu blev jeg bare bekræftet i det, jeg egentlig spurgte om til at starte med.
Det kommer meget bag på mig, men så har jeg også lært lidt om liberal politik i dag, vil jeg sige.
Men anerkender ordføreren ikke, at det her, som en tidligere ordfører også sagde, er en tegning, der blev lavet på et danmarkskort for rigtig, rigtig mange år siden, og det faktisk var med henblik på, at man skulle sikre transport mellem Sverige og Tyskland?
Det var ligesom det, der lå i den oprindelige plan.
Og anerkender ordføreren ikke også, at det her faktisk vil påvirke og ødelægge rigtig mange små lokalsamfund og dejlige naturværdier i Danmark?
Og jeg skal være ærlig og sige, at det i hvert fald er noget, der bekymrer mig.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-04:
Der er ikke nogen, der her i debatten har sagt, at de har et bedre løsningsforslag til at hindre trængslen de steder end den Ring 5-plan, som ligger.
Henning Hyllested (EL), 2020-02-04:
Hr. Ole Birk Olesen konstaterer, at trængslen jo vil være der, og sådan er det.
Der siger ordføreren, hr. Ole Birk Olesen, at Ring 5 så er et svar på det.
Nu kan man altid diskutere, om trængsel i 2 timer om morgenen og 2 timer om eftermiddagen er en rimelig begrundelse for at bruge mange milliarder på at udbygge motorvejsnettet.
Trængslen er jo kommet et sted fra.
Den er jo kommet, fordi vi ikke har investeret bl.a. i kollektiv trafik.
Vi har jo investeret i veje, hr. Ole Birk Olesen.
Der er investeret enormt mange penge i veje; det har været prioriteret i mange årtier.
Vi har samtidig gjort bilerne billige.
Det har ikke mindst hr. Ole Birk Olesens parti været medvirkende til.
Men trængslen er jo bl.a. kommet, fordi vi ikke har investeret i det andet ben, som skal tage fra for trængslen, nemlig den kollektive trafik.
Det har hr. Ole Birk Olesen jo været medvirkende til, både som transportminister og som en del af regeringen.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-04:
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor hr. Henning Hyllested bliver ved med at sige det der.
Hr. Henning Hyllested ved jo godt, at i den aftale fra 2009, som Enhedslisten ikke deltog i, det grønne transportforlig på 100 mia. kr., blev to tredjedele af pengene afsat til jernbanen.
66 mia. kr. ud af de 100 mia. kr. blev afsat til jernbanen, og den sidste tredjedel blev afsat til vejene.
Så hvorfor er det, at hr. Henning Hyllested i en hvilken som helst debat et hvilket som helst sted altid siger, at man ikke bruger penge på den kollektive trafik i Danmark?
Så hvorfor bliver hr. Henning Hyllested ved med at lade som om?
Hr. Henning Hyllested ved da, at det, han siger, ikke er sandt.
Susanne Zimmer (ALT), 2020-02-04:
Vi har brug for veje, men vi har ikke brug for særlig mange flere veje; vi har brug for at vedligeholde vores veje.
Liselott Blixt (DF), 2020-02-04:
Mange tak.
Nu er det jo sjældent, man spørger den modsatte vej, men jeg undrer mig over, at en tidligere trafikminister så ikke gjorde noget ved nogle af de ting, man faktisk kunne have gjort allerede dengang.
Jeg ved, hvornår der er trængsel.
Men jeg ved sørme også, hvornår der ikke er trængsel, for så tager det 20 minutter.
Men vi har i Danmark et eller andet med, at vi alle sammen skal møde på samme tidspunkt, og vi skal alle sammen hjem på samme tidspunkt.
Undgår man de tidspunkter, er der ikke trængsel.
Så kunne en tidligere trafikminister måske ikke have kigget på, hvad man kan gøre med offentlig transport?
Hvordan kan man sikre, at der er togvogne nok, parkeringspladser nok – at der er noget, hvor man kører sammen, frem for at vi alle sammen skal sidde én i hver vores bil?
For det er da tåbeligt, og det er noget, en tidligere trafikminister kunne have taget fat i.
Hvorfor har man ikke gjort det, og kigger man slet ikke på det fra Liberal Alliances side?
Mette Thiesen (NB), 2020-02-04:
Som det tidligere er blevet sagt her i salen, kan Ring 5-transportkorridoren snart fejre 50-årsfødselsdag, og i de år har arealreservationen medført begrænsninger for borgerne i det berørte område, både i nord og i syd.
Det har gjort det svært for grundejerne, de er nærmest blevet stavnsbundet, og det er rigtig uhensigtsmæssigt.
Derfor vil vi i Nye Borgerlige ophæve arealreservationerne til Ring 5, for så vidt angår både den nordlige og den sydlige del.
Det er helt rimeligt, at der kommer en afklaring for de borgere, der i dag på urimelig vis er påvirket af arealreservationerne.
Vi ønsker en hurtig og kontinuerlig udbygning af det danske vejnet, men det skal ikke være i form af Ring 5, da det næsten udelukkende vil gavne transporten mellem Sverige og Tyskland.
Vi mener ikke, at den danske natur skal agere omfartsvej for gennemkørende lastvognstrafik, der alligevel i dag for en stor dels vedkommende klares mere miljøvenligt med færge mellem Sverige og Tyskland.
Vi skal passe på vores natur.
Det er en del af vores kulturarv, og den skal vi selvfølgelig værne om.
Og derfor skal Ring 5-arealreservationerne også droppes.
I løbet af de kommende måneder skal Folketinget stemme om det her, og det er vores håb, at et flertal af de andre partier vil støtte os i Nye Borgerlige i vores kamp for at få droppet både den nordlige og den sydlige del af Ring 5.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-04:
Når nu pendlere, som rejser fra Køge til København, fra Næstved til København, fra Ringsted til København, fra Slagelse til København osv. hver eneste dag ind og hver eneste dag hjem på alle hverdage for at arbejde og gøre andre ting, sidder i en voldsom, kritisk trængsel i 2030 – den bliver jo værre og værre, og i 2030 er der tale om kritisk trængsel – vil jeg gerne høre, hvad Nye Borgerlige så har igangsat for at hindre, at det kommer til at ske.
Altså, hvad er Nye Borgerliges idé om, hvordan man skal forhindre denne kritiske trængsel, hvis ikke der må bygges ny ringkapacitet i form af en Ring 5-motorvej?
Mette Thiesen (NB), 2020-02-04:
Jamen jeg vil starte med at sige tusind tak til den tidligere transportminister for det her spørgsmål.
Altså, som jeg meget tydeligt sagde i min ordførertale, er vi bestemt ikke imod nye veje, men det her handler jo sådan set også om en ordentlig måde at gøre det på.
De arealreservationer har ligget der i ekstremt mange år, hvilket en tidligere ordfører sådan set også var inde på, og til det her med, at der lige pludselig kommer en motorvej – jeg bor selv i Hillerød – kan jeg garantere ordføreren for, at det altså heller ikke kommer til at ske over night, som der blev nævnt tidligere.
Det her handler sådan set om, at vi skal have ophævet de her reservationer, og så kan man kigge på, hvordan man bedst muligt løser den her trængsel, men det mener vi sådan set ikke er det, Ring 5 kommer til at gøre.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-04:
Alle undersøgelser peger godt nok på, at Ring 5 er den bedste beliggenhed for ny ringkapacitet omkring København, men jeg kan forstå, at Nye Borgerlige ved bedre.
Og så er mit spørgsmål: Hvor skal der bygges ekstra vejkapacitet for at forhindre den kritiske trængsel, der vil være i 2030, hvis man ikke anlægger en Ring 5-motorvej?
Hvad mener Nye Borgerlige: Hvor er det på Sjælland og rundt om København, at der skal anlægges ny vej, når det ikke må ske som en Ring 5?
Mette Thiesen (NB), 2020-02-04:
Jamen altså, der er nogle konkrete ting; der er eksempelvis, som der også blev talt om tidligere, selvfølgelig noget Frederikssundmotorvej og noget Hillerødmotorvej, som skal bygges ud osv.
Dem kan vi simpelt hen ikke være bekendt.
Vi vil gerne sikre, at danske bilister kan komme sikkert frem.
Det her er et gammelt forslag, som gik ud på, at man skulle lette trafikken mellem Sverige og Tyskland, sådan at Sjælland skulle agere omfartsvej.
Det synes vi selvfølgelig ikke er i orden, og derfor skal de arealreservationer ophæves.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-02-04:
Mange tak.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om noget.
Når vi nu f.eks. har en HH-forbindelse, som både dansk og svensk erhvervsliv faktisk er villige til at finansiere selv for at få transport ned igennem Danmark og ned til Femern, så kunne man jo godt forestille sig – uagtet om man laver en Motorring 5 eller man ikke gør – at bilerne vil komme ind på de danske veje.
Forstår ordføreren ikke, at det vil genere de trafikanter, som vi i forvejen har på de danske veje, hvis vi ikke udbygger?
Mette Thiesen (NB), 2020-02-04:
Det spørgsmål er jeg faktisk utrolig glad for at ordføreren stiller, og jeg ved ikke helt, om ordføreren har clearet det med sin folketingskandidat valgt i Nordsjællands Storkreds.
Men jeg har næsten lyst til at stille et omvendt spørgsmål, nemlig om ordføreren virkelig mener, at det er Danmarks ansvar at poste penge i en vej, som svenskerne så kan benytte.
Det undrer mig meget, at man mener det i Det Konservative Folkeparti.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-02-04:
Nu er det jo sådan, at det er mit job at stille spørgsmål og ikke ordførerens.
Men det, man kan spørge sig selv om, er bare, om det, hvis vi får mere tung lastvognstrafik ind på de danske veje, så ikke vil øge trafikmængden på de danske veje og dermed genere endnu mere, også de bilister, der kører der i dag.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-04:
Jeg er sådan set heller ikke positiv over for den HH-forbindelse.
Jeg synes ikke, at der skal være flere forbindelser til Sverige, for at være fuldstændig ærlig.
Men det her er en meget, meget underlig problematik, og jeg kan i hvert fald klart og tydeligt sige, at vi i Nye Borgerlige ikke går ind for, at danske skatteborgere skal betale for, at svenskerne kan køre tung godstransport ned igennem skønne naturområder i både Nordsjælland og på Sjælland generelt og tilbage til Sverige.
Det er ikke vores politik, og det kommer aldrig nogen sinde til at være det, og det undrer mig meget, at det er Det Konservative Folkepartis politik.
Torsten Gejl (ALT), 2020-02-04:
Tak, hr. Bent Bøgsted.
Som arbejdsgiver gør det altid indtryk på mig, hvis mennesker, der søger arbejde hos mig, er i gang eller tager arbejde og ikke er så kritiske og har prøvet nogle ting i deres liv.
Jeg vil bare i stedet for at sætte menneskers dimittendsats ned og, synes jeg, måske jage dem hen på en hylde, hvor de ikke gør det, vi har betalt dem for, meget hellere gøre andre ting.
Ja, det gør også indtryk på mig, hvis de har dygtiggjort sig, hvis de har søgt viden om min virksomhed, hvis de har søgt viden om andre virksomheder, hvis de på alle måder har forsøgt at komme ind og bruge det, de kan, og det, vi har betalt dem for at lære på en virksomhed.
Så jo, det gør indtryk, at folk er i arbejde, men det er slet ikke det eneste, der gør indtryk på mig som virksomhedsleder.
Bent Bøgsted (DF), 2020-02-04:
Nu talte jeg så ikke lige om at få dimittendsatsen sat ned, og det er hr. Torsten Gejl også klar over, men når man ser på den store gruppe af nyuddannede dimittender, er den meget bredt sammensat.
Der er dimittender på alle områder.
Der er også dimittender inden for håndværksfag, det er en meget bred gruppe, og det er ikke sådan, at det bare lige er én uddannelse, der er.
Men det vigtigste for en nyuddannet må vel altid være at vise en kommende arbejdsgiver: Jeg vil gerne arbejde, stol på mig, du skal ikke tro, at jeg bare kommer for at sidde på en bænk, jeg er klar til at tage det her job, og så søger jeg ved dig, når der er et ledigt job med den uddannelse, jeg har.
Torsten Gejl (ALT), 2020-02-04:
Jo, men som jeg forstår DF's ordfører, er DF heller ikke ude på at sætte dimittendsatsen ned, og det er vi enige i
I Alternativet mener vi, at det er det forkerte håndtag, det er det forkerte redskab at bruge.
Vi vil meget hellere bruge rigtig mange kræfter på at vise virksomhederne, hvad dimittenderne kan.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-04:
Jeg bliver dybt provokeret, når jeg hører om de her unge akademikere, som føler sig for fine til at gå ud og tage et arbejde, så den her besked er i høj grad til dem: Nu skal I høre her, det her land er bygget op på hårdt arbejde og flid, det er bygget op af tidligere generationer, bedsteforældre, oldeforældre, som knoklede dag ud og dag ind.
Så når I derude, unge akademikere, agerer forkælede curlingbørn, går det lige præcis ud over de bedsteforældre, som har knoklet, så er det dem og deres arbejde, I skider højt og flot på, og I burde ærlig talt skamme jer.
Og til det er der bare at sige: Gå ud og tag jer et arbejde.
Bent Bøgsted (DF), 2020-02-04:
Jeg ved snart ikke, hvad jeg skal sige – om man kan tillade sig at sige »vrøvl« herinde i Folketingssalen.
Kan ministeren ikke høre, hvordan det lyder?
Han taler om nogen, der måske har været i arbejde i 3 måneder, med de nye regler ned til 1 måned, som har familie og hus og børn i Danmark, de skal betale til.
De har jo familien hjemme i Bulgarien, og når de tager derned, kan de i stedet for de her godt 6.000 kr. få 18.800 kr. med hjem til Bulgarien.
Kan ministeren ikke selv høre, at det lyder som en gang vrøvl at sige, at de har udgifter til familie i Danmark, når deres familie og hus er i Bulgarien?
De har lige været oppe og arbejde måske 3 måneder – eller måske kun 1 måned, hvis de nye regler kommer igennem, som de sandsynligvis gør.
For det vil ministeren jo ikke rigtig kæmpe imod.
Ministeren siger, at det kæmper han imod, men der er jo ikke udsigt til, at ministeren rigtig kan kæmpe imod det.
Peter Hummelgaard (S), 2020-02-04:
Mit eksempel med de udenlandske lønmodtagere fra andre EU-lande drejer sig jo alene om de tilfælde, hvor de rent faktisk har nået at stifte familie og har bopæl i Danmark.
Det var det, jeg brugte eksemplet til.
Derudover er der jo en mulighed for rent faktisk at kæmpe imod den forlængelse af eksportperioden fra 3 til 6 måneder, som der er lagt op til.
Lige nu står forhandlingerne jo i stampe, og Danmark er en del af et blokerende mindretal.
Så lige nu går det jo udmærket med at kæmpe imod, og den modstand har vi tænkt os at fastholde for at trække tingene i en mere rimelig retning.
Bent Bøgsted (DF), 2020-02-04:
Tak for det, formand.
Jeg skal ikke gøre mig klog på Netto og ungarbejdere osv. – der er mange ungarbejdere og indvandrere, der sidder i f.eks. fakta; det kan vi også lige springe lidt over – men det, som det drejer sig om, er, at jeg gerne vil høre Alternativets ordfører, hr. Torsten Gejl, om noget, og for øvrigt tillykke med den nye post som politisk ordfører.
Er det ikke sådan, at hr. Torsten Gejl også mener, at hvis man tager et job i en eller anden virksomhed – det behøver ikke at være Netto, og det behøver ikke at være fakta; det kan være et hvilket som helst job, man tager – så viser man en kommende arbejdsgiver, at her er der en, der gerne vil arbejde?
Så kan man arbejde, og mens man er i det job, kan man søge job inden for den uddannelse, man har fået, og så viser man en kommende arbejdsgiver: Jeg vil gerne arbejde, tag mig; jeg sidder ikke bare og hænger på en bænk, men jeg vil gerne arbejde.
Det er guld værd for en nyuddannet at vise, at man gerne vil arbejde, og det er noget, som man kan sælge sig selv på til en kommende arbejdsgiver inden for den uddannelse, man har taget.
Torsten Gejl (ALT), 2020-02-04:
Det er da en pragtfuld historie.
Der er intet galt med Netto.
Jeg siger bare, at langt, langt de fleste, der sidder i kassen – det vil ordføreren selv kunne se – er unge under 18 år.
Hvis der er nogen som helst, der har lyst til at gå ind i nogle af de udmærkede varehuse, udmærkede arbejdspladser og arbejde sig op, så er det også helt, helt fint for os.
Det, som jeg er træt af, er, at Liberal Alliance hiver en, to, tre, fire, fem eksempler frem på nogle, som åbenbart i en periode ikke har villet tage et bestemt job, og at det skal bruges til at mistænkeliggøre så utrolig mange, f.eks. akademikere eller dimittender.
Karsten Hønge (SF), 2020-02-04:
Skive for skive er der skåret af dagpengepølsen, forringelse på forringelse har ligget i kø, og i dag er også dækningsgraden for dagpengene så lav, at vi risikerer, at mange lønmodtagere ender med at vælge a-kasserne fra.
Det er vigtigt, at dagpengesystemet er så tiltrækkende, at også de nyuddannede vælger medlemskab af en a-kasse og dermed også den løbende rådgivning og karrierevejledning, der gør, at de ender i et job.
Fravælger unge a-kasserne, saver vi simpelt hen den gren over, som en vigtig del af arbejdsmarkedet sidder på.
Og det vil så med tiden føre til en underminering af vores dynamiske og fleksible arbejdsmarked, for grundlaget for fleksibilitet og dynamik er tryghed.
Men jeg vil godt medgive, at der faktisk er brug for ændringer for unge ledige – ikke ved at forringe satsen for dimittenderne, men med det forslag, som SF har stillet et par gange, nemlig at man, hvis man kun modtager halve dagpenge, som man gør, når man er under 25 år og har været ledig i over et halvt år, så også kun betaler halvt kontingent.
Det synes jeg kun ville være rimeligt.
Dette skulle være SF's indspark.
Jette Gottlieb (EL), 2020-02-04:
Jeg tror, der er sket det, at der er lavet en forkert diagnose på det her problem og dermed også en dårlig løsning.
Man skal huske, at dimittendordningen omfatter alle med en uddannelse på mere end 1½ år.
Alligevel snakker de fleste her alene om akademikerne.
Og hvorfor gør de det?
Så det er ikke, fordi akademikerledigheden procentvis er steget voldsomt.
Jeg har ikke hørt nogen her argumentere for, at en uddannet sosu-assistent f.eks. skal tage et job som murerarbejdsmand eller sådan nogle ting.
Det er akademikerne, der skal holde for.
Og der vil jeg sige, at når samfundet betaler en lang og dyr uddannelse, er det meningen, at den uddannelse skal anvendes til gavn for samfundet.
Og det bliver den jo, ved at de færdiguddannede akademikere bruger deres erhvervede viden og erfaringer inden for de fag, de er uddannet i.
Et af problemerne er jo bl.a., at når man søger ud i et arbejde, prøver mange arbejdsgivere at undgå folk, der er uerfarne, med bemærkningen: Jeg kan ikke ansætte dig, for du har ingen erfaring.
Men erfaring får man jo kun, hvis man bliver ansat.
Så det er sådan en ond cirkel.
Men ved at tvinge dimittenderne over i ufaglærte job, gør man det vanskeligere for ufaglærte arbejdsløse at få det arbejde, og dermed øger man jo den gruppes arbejdsløshed.
Så der er jo ikke tale om en anden form for arbejdsudbud på det overordnede plan.
Det er det, man plejer at kalde gøgeungeeffekten.
Så vil jeg til oplysning sige, at de dagpengeregler, der findes om rådighed, er meget specifikke.
Hvis man siger nej til et job, kommer man ud i en eller anden form for rådighedsafprøvende aktivitet, som enten kan være en praktik eller noget andet.
Problemet er jo, at der ikke bliver tilbudt så mange job, for de er der ikke.
Det er der, problemet ligger.
Så vi kan ikke støtte den her løsning på et andet problem end det, løsningen er stillet for.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-02-04:
Tak for det.
Fru Jette Gottlieb siger, at reglerne angiveligt er sådan i dag, at hvis man som ledig akademiker på dagpenge takker nej til et job i f.eks. IKEA, mister man sine dagpenge.
Men det er jo ikke sandt.
Der er masser af eksempler i medierne på folk, der åbent og ærligt og næsten stolt fortæller – ligesom Emil her på forsiden af Berlingske i sin tid – at man ikke har sagt ja til et job i IKEA.
Så jeg skal bare høre for at forstå Enhedslistens position, om Enhedslistens position er den, at man skal stramme reglerne yderligere, så folk som Emil med det samme mister dagpengene, når han siger nej til et job?
Er det ordførerens holdning, at man skal stramme reglerne yderligere, så man ikke kan blive ved med at læse den her type cases, så reglerne rent faktisk bliver fulgt, eller er det bare tom snak?
Jette Gottlieb (EL), 2020-02-04:
Nej, der er ikke noget tom snak i det.
Der kan være en vurdering af, om den pågældende skal tage det job i forhold til at have mange andre ansøgninger ude på samme tid.
Det kan være en overvejelse, som et jobcenter gør sig.
Men reglerne er fuldstændig klare.
Man kan ikke sige nej til et job, uden at man bliver rådighedsvurderet efterfølgende.
Bent Bøgsted (DF), 2020-02-04:
Jeg synes, det kommer til at lyde som mere og mere vrøvl.
Så siger ministeren, at det er en, der har haft mulighed for at stifte familie i Danmark og slå sig ned i Danmark, der så rejser til Bulgarien og søger job.
Der er vel ikke nogen bulgarere ved deres fulde fem, der vil rejse til Bulgarien og søge job til 40 kr. i timen, hvis de kan få 200 kr. i timen i Danmark.
Kan ministeren ikke høre, hvor vrøvlet det lyder?
Det her drejer sig om dem, der har været her 1 måned eller 3 måneder, og så har de ret til danske dagpenge.
Så tager de dem med til et andet EU-land, måske Bulgarien, måske Polen, og søger job der.
Dem, der har slået sig ned med familien og det hele, har rykket pælene op; de bliver jo i Danmark.