runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-10:
Jeg kan måske bekræfte ordførerens pointe.
Jeg har faktisk engang prøvet at vinde et børnemaraton, hvilket kom totalt bag på mig, for jeg løb ikke særlig hurtigt.
Det viste sig, at dem, der løb superhurtigt, havde snydt.
Så jeg var nået at tage hjem, og så var der nogen, der bankede på vores dør og sagde, at jeg altså havde vundet et gavekort, fordi jeg var blevet nr. 1, fordi jeg ikke havde snydt.
Så der kan man bare se.
Man bliver en vinder af ikke at skære hjørner af.
Jeg vil også høre om noget i forhold til den form, som Venstre er i, og det er, om det her lovforslag egentlig ikke er et udtryk for, at Socialdemokratiet ikke kunne skære hjørner af i forhold til Venstre, altså at det her om afvejning af kontrol og registrering og det, at id-kortet ikke kom med, egentlig ikke er Venstres fortjeneste.
Kan ordføreren sætte nogle ord på det?
Tak for det.
Jeg vil først istemme nogle af de ting, ministeren siger, og igen sige, at rapporten understreger også det ulige magtforhold, som der er mellem de ansatte og arbejdsgiveren, hvorfor det ikke giver mening, at det skal være den ansatte, der anmelder brud, og at der særlig er to ting, der bliver slået fast.
For det første er man bange for at blive fyret, og hvad for konsekvenser det har, også i forhold til om man overhovedet kan finde arbejde hos nogle af de andre.
For det andet er der også et manglende kendskab til rettigheder, som også bliver udnyttet af nogle arbejdsgivere.
Hvad tænker ministeren om det, som både FH, BAT-Kartellet, Byggefagenes Samvirke og andre peger på, om at få fagbevægelsen mere med i tilsynets arbejde?
Hvilke overvejelser gør ministeren sig der?
Kim Valentin (V), 2024-10-10:
Det synes jeg ikke, for det er jo bare lagt ud et sted, hvor man snakker om id-kortet.
Id-kortet er meget bredere end bare lige det her.
Jeg synes, det er helt fornuftigt at tale om det i den sammenhæng.
Må jeg også sige, at det med id-kort jo ikke er småting?
Altså, når jeg hører, hvad der ligesom vil være af udgifter for at indføre et generelt id-kort, er det jo noget andet.
Det er ikke det samme, som at det ikke kommer, for der er jo nogle, der snakker om det nu.
Nu må man sætte sig ned og finde ud af, om man skal have det eller man ikke skal have det.
Før vi kommer dertil, vil jeg helst ikke udtale mig.
På samme vis som Socialdemokratiets ordfører ikke vil udtale sig, vil jeg egentlig gerne lige se, hvad der kommer ud af den arbejdsgruppe.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-10:
Her handler det om, at det ikke er tilfælde, hvor der eksempelvis har været klager.
Det er ikke efter anmodning fra en medarbejder, at Arbejdstilsynet kommer ud.
Det er helt generelt på alle arbejdspladser, at Arbejdstilsynet får den her bemyndigelse, og det mener vi er for kraftigt et redskab, i forhold til hvad man forsøger at forebygge.
Proportionalitetsprincippet bliver jo ofte lavet, ud fra hvad en subjektiv holdning er til det redskab, og her er det min holdning, at det er for vidtgående i forhold til problemet, det løser.
Det er Socialdemokratiets holdning, og det er jeg meget bevidst om.
Der er bare politisk uenighed om, hvorvidt det her er proportionelt, i forhold til hvad vi forsøger at bekæmpe, hvor vi siger, at det er det ikke.
Så kan man jo stille sig uforstående over for det – det er jo nok, fordi man ikke mener det samme, og det er så helt i orden.
Karsten Hønge (SF), 2024-10-10:
Jeg synes egentlig ikke, at diskussionen endnu har været så meget om holdninger; det er sådan et magelighedssynspunkt, man kan tage i Liberal Alliance at sige: Nå, det handler bare om holdninger, vi mener noget andet.
Jeg synes, at fru Sólbjørg Jakobsen har vist, at hun i hvert fald ikke har læst rapporten.
Jeg kunne prøve at spørge, om ordføreren har gjort sig den ulejlighed at tage ud og besøge nogle af de her mennesker, der lever under de her fuldstændig uhygiejniske, uværdige og nedværdigende forhold på arbejdspladsen.
Det kunne da være spændende at høre.
Når nu jeg er i gang med at stille konkrete spørgsmål, og ud fra at det skulle være ude af proportioner, har fru Sólbjørg Jakobsen så eksempler på, at kommuner faktisk har reageret, efter de har fået henvendelser?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-10:
Vi har i hvert fald set eksempler på, at der har været forfærdelige tilfælde, hvor det kommer ud i lyset, og det er jo ikke tilfælde, der får lov til at fortsætte bagefter.
Så det er tilfælde, som skal søges til ophør, men det her forslag rammer ikke kun de tilfælde, og det er der, hvor Liberal Alliance siger, at vi mener, det går for langt.
Karsten Hønge (SF), 2024-10-10:
Lad os antage , at man i hvert fald anerkender, at udfordringen er der, og man har fra LA's side endnu ikke fremlagt et forslag til, hvad man så skulle gøre, andet end at læne sig tilbage og sige, at det bare er et spørgsmål om holdninger.
Virkeligheden er bare, at kommunerne ikke har ressourcerne til det eller vælger ikke at prioritere det, så der bliver ikke fulgt op på de her sager om boligforholdene.
I forhold til det der med at sige, at man skulle klage over det, er ordføreren så slet ikke opmærksom på det magtforhold, der er mellem en migrantarbejder og arbejdsgiveren?
Er vi i virkeligheden ikke bare tilbage ved Joachim B. Olsens holdning til, at social dumping bare er et udtryk for sund konkurrence.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-10:
Jeg har slet ikke nogen kommentarer til det der.
Karin Liltorp (M), 2024-10-10:
Tak for ordet.
Helt overordnet synes jeg i virkeligheden også, det er trist, at vi har brug for lovgivning på det her område.
Jeg har personligt en stor tillid til andre mennesker og forventer derfor, at man som udgangspunkt behandler sine medmennesker ordentligt, hvilket selvfølgelig også indebærer, at man sikrer ordentlige boligforhold til sine medarbejdere.
Desværre har vi set lidt for mange eksempler på, at det ikke er tilfældet.
Man har erfaret, at udenlandsk arbejdskraft har levet under direkte kummerlige forhold med alt for mange stuvet sammen under forhold, som ingen kan være bekendt, bl.a. i små lagerrum.
Mange af migrantarbejderne arbejder inden for byggebranchen.
Der er tale om periodisk hårdt arbejde med mange arbejdstimer om dagen.
De bruger primært deres bolig til at få velfortjent søvn, og selv om de ikke forventer luksus, er det måske rimeligt at forlange, at de kan komme på toilettet og ikke behøver at fryse, når de sover.
Formålet med den her lov er at sikre, at der ikke sker udnyttelse af sårbare arbejdstagere.
Med den nye lov har myndighederne mulighed for hurtigt og effektivt at gribe ind over for arbejdsgiveren, der indkvarterer ansatte under sådanne forhold.
Jeg tror, at vi kan være enige om, at dette ikke kun er en lovgivningsmæssig nødvendighed, men også en moralsk pligt.
Med den her lov vil vi sende et klart signal: Vi vil ikke tolerere udnyttelse, og vi står sammen for at sikre, at alle arbejder under værdige forhold.
Derfor støtter Moderaterne forslaget.
Dina Raabjerg (KF), 2024-10-10:
Tak, formand.
Indimellem dukker der nogle skrækkelige historier op, hvor udenlandske medarbejdere er blevet budt nogle ganske forfærdelige forhold, ikke mindst i forhold til den bolig, som de har fået stillet til rådighed.
Det går naturligvis ikke, at der er nogle, som for at være konkurrencedygtige udnytter mennesker på den måde, og det er det, som dette lovforslag forsøger at imødegå.
I Det Konservative Folkeparti synes vi, at de foreslåede krav til den bolig, som en arbejdsgiver stiller til rådighed for sine ansatte, er ganske rimelige.
Den del af lovforslaget kan vi sagtens bakke op om.
Danske Advokater har i deres høringssvar skrevet, at de ansattes grundlovssikrede rettigheder bliver sat ud af spillet for at tilgodese det offentliges behov for kontrol.
Boligen er ukrænkelig, og myndighederne må ikke uden en retskendelse foretage husundersøgelser uden en særlig lovhjemmel – og det er selvfølgelig den, man søger at indføre her – det følger af grundlovens § 72.
Det forringer folks retssikkerhed og boligens ukrænkelighed, hver eneste gang vi indfører en ny hjemmel til indtrængen uden en retskendelse.
Det er meget indgribende og krænkende for folk, at vildt fremmede mennesker kan tiltvinge sig adgang til ens private bolig, og vi forstår sådan set heller ikke, at det er nødvendigt i den her sag.
Vi foreslår derfor en ændring, så Arbejdstilsynets adgang til folks boliger baserer sig på frivillighed, og at tilsynet må bede om en dommerkendelse ved mistanke om, at der er noget, som ikke er i orden.
Hvis der kommer en sådan ændring, kan vi bakke op om lovforslaget, og i modsat fald kan vi ikke.
Nick Zimmermann (DF), 2024-10-10:
Tak for det.
Det er jo en nødvendig beskyttelse af arbejdstagere og ikke mindst af det danske arbejdsmarked.
Så i Dansk Folkeparti støtter vi selvfølgelig det her forslag.
Vi har selv været med i aftalen, fordi vi vil sikre, at man, når man kommer til Danmark for at arbejde, også skal kunne forvente nogle ordentlige vilkår, og det gælder selvfølgelig også boligforhold.
Vi vil altid stå vagt om det danske arbejdsmarked, og det gør vi bl.a. ved at sikre anstændige forhold for alle, der arbejder her.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-10-10:
Mange tak for det, formand.
Jeg er rigtig glad for, at så mange ordførere i dag i løbet af debatten har været oppe og bakke op om det her lovforslag, og at vi tilbage i maj havde et tilsvarende bredt flertal i Folketinget bag en styrket indsats mod social dumping.
Det er en uhyre vigtig indsats for regeringen og for mig, at vi har et sikkert og sundt arbejdsmiljø og en fair konkurrence i Danmark.
Folk skal behandles ordentligt, og man skal ikke kunne underbyde konkurrenten ved at snyde på vægten, hverken når folk er inde på arbejdspladsen, eller når de er i den bolig, man som arbejdsgiver stiller til rådighed for en del af ansættelsesforholdet.
Derfor er førstebehandlingen i dag et rigtig vigtigt skridt i den retning.
Der har været flere ordførere heroppe, der har berettet om, hvad det er for en udfordring, vi forsøger at imødegå med lovforslaget i dag.
Det handler om, at vi har set eksempler på, at mennesker, der udfører arbejde i Danmark, indkvarteres kummerligt, og at vi ikke vil finde os i, at der i Danmark sker indkvartering i faldefærdige huse, i baglokaler, i containere, hvor der er meget lidt plads og ringe adgang til det mest basale, f.eks. et toilet.
Vi har set eksempler på indkvartering på byggepladser, i transportbranchen og i restauranter, og det er også kommet frem i løbet af debatten i dag, hvorfor man kan stå i en meget sårbar situation som medarbejder, når det er den slags indkvartering, man får stillet til rådighed af sin arbejdsgiver som en del af ansættelsen.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at vi med det her lovforslag kommer til at indføre et generelt krav om, at den arbejdsgiver, der stiller boligen til rådighed, også skal sikre, at de her ting er overholdt.
Det er rigtigt, at kravene til boligen svarer til de eksisterende, men det er et arbejdsgiveransvar at sørge for, at det – hvis det er en del af din ansættelse, at det her er din indkvartering – lever op til de her standarder.
Det er også sådan, at vi med det her lovforslag giver den frihed, at hvis arbejdsmarkedets parter kan blive enige om noget andet i overenskomsterne, kan man også gøre det.
Jeg ser frem til den videre behandling.
Tak for ordet.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-10:
Det er det, jeg kom ind på i min tale.
Du kan have afgifter på, fordi det medfører en bekostning for enten statsfinanserne eller klimaet – det er der, hvor man sætter ind med afgifter – eller du kan have afgifter på for at regulere folks adfærd.
Der er det bare dejligt at høre klar tale fra Venstres ordfører om, at man nu er fuldblodstilhænger af f.eks. punktafgifter og sådan noget, hvor man sætter afgifter på ting for at få folk til at ændre adfærd.
Så ville den her aftale skulle have heddet: Vi skal have færre folk til at flyve.
Det er bare ikke det, som den blev præsenteret som.
Så det er i hvert fald klar tale; det må man give Venstres ordfører.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-10:
Så forstår jeg det bedre.
Påstanden er, at en elbil ikke har et udstødningsrør, og det giver jo mening.
Hvor er dokumentationen så for, at det at lave en nulemissionszone overhovedet giver så meget som én ekstra elbil i København?
For dem, der bor der, må gerne køre i deres bil.
Og i forhold til dem, der kører derind, sagde hr. Erling Bonnesen tidligere, at der overhaler virkeligheden det.
Så hvad er dokumentationen for det her lovforslag – det, at man siger, at der bliver steder i Danmark, hvor folk, der allerede har betalt afgifter for deres bil, ikke må komme?
Hvor er beviset for, at det her kommer til at gavne noget som helst?
Man vil heller ikke måle på det.
Karin Liltorp (M), 2024-10-10:
Tak for det, og tak for talen.
Nu blev det ikke helt klart for mig – og det kan være, jeg ikke lige var kvik nok – om Liberal Alliance bare generelt er mod en forhøjelse af ældrechecken.
Sådan hørte jeg det i hvert fald.
Der vil jeg bare lige sige: Jeg ved ikke, om ordføreren er opmærksom på, at der er 20 pct. af danskerne, der faktisk lever mere eller mindre permanent på overførselsindkomst, ofte fordi de har nogle komplekse problemer.
Det kan være fysiske eller psykiske handicap osv., og jeg vil gerne høre, om ordføreren anerkender, at der faktisk er en hel del personer i det her land, der ikke har mulighed for at lave en opsparing selv.
Henrik Frandsen (M), 2024-10-10:
Jeg mener jo generelt, at man altid skal lytte til kritik.
Jeg mener, at man i særdeleshed skal lytte til gode forslag.
Og hvis det indbefatter, at man undervejs kommer i tanker om, at der er nogle ting, der skal justeres, er jeg jo selvfølgelig med på det.
For det gælder om at få det optimale resultat ud af det i sidste ende, og det får man jo, når man også inddrager høringsberettigede parter – dem, der arbejder med det og har, hvad skal man sige, fingrene nede i suppedasen hver eneste dag.
Så vi lytter gerne.
Mette Thiesen (DF), 2024-10-10:
Jeg skal nok lade være med at starte en ny debat om affaldssortering og bare konstatere, at der er nogle gode ting i det her.
Der er også nogle ting, jeg er lidt undrende over for, så derfor kommer jeg også til at stille nogle spørgsmål i udvalgsbehandlingen, både i forhold til de bureaukratiske dele af det og de økonomiske dele af det.
Men det tager jeg i udvalgsbehandlingen.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-10:
DF har jo forladt nogle af de klimaaftaler, der er blevet lavet.
Kunne partiet også finde på at forlade den her aftale, på grund af at der netop er nogle bureaukratiske bemyndigelser, som ikke har den effekt, som man ønsker sig?
Mette Thiesen (DF), 2024-10-10:
Jeg vil sige, at generelt set har vi jo i Dansk Folkeparti det sådan, at tingene skal give mening.
Jeg mangler stadig væk svar på nogle spørgsmål, som jeg har til udvalgsbehandlingen, før jeg overhovedet kan sige, hvordan vi kommer til at stille os til det her.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-10:
Det kan jeg nemlig også høre at der er flere der er.
Så kunne ordføreren støtte f.eks. et forslag til en høring omkring det her, hvor vi kunne få udboret de problematikker, der kunne være, og på den baggrund være sikre på, at vi har et godt oplysningsgrundlag, når vi skal træffe beslutning omkring det her lovforslag?
Mette Thiesen (DF), 2024-10-10:
Jeg er altid stor fortaler for, at vi har et godt oplysningsgrundlag.
Jeg ved ikke, om en høring måske er et lidt for voldsomt værktøj i forhold til lige præcis det her.
Men lad os tage en grundig udvalgsbehandling og kigge på nogle af de udfordringer, som også er nævnt, som ordføreren selv siger, af de andre ordførere, og få kigget på, om der er nogen ting, vi ligesom skal tage højde for.
Det er jeg sådan set meget åben over for.
Katrine Robsøe (RV), 2024-10-10:
Tak for ordet.
Vi skal blive bedre til at genanvende i Danmark.
Vi skal blive bedre til ikke bare at smide en masse produkter, der er blevet produceret, ud, så vi ikke bare, når de ikke lige bliver solgt, kyler dem i forbrændingen.
Det synes jeg faktisk helt oprigtigt godt vi kan gøre bedre her i Danmark.
Som mange andre så også har været inde på her, er der nogle høringssvar – og mange af dem – som i hvert fald gør, at jeg også har nogle spørgsmål til, hvordan vi får strikket det her rigtigt sammen.
En af udfordringerne er jo også – selv om der nok er en god grund til det – at der er nogle uklarheder, fordi der bliver givet nogle beføjelser til, at ministeren bagefter skal lave nogle retningslinjer for det.
Det gør jo, at lovgivningen ikke fra start af har de helt konkrete svar på, hvordan det skal se ud, men det kan jo så også betyde, at vi kan have nogle gode samtaler om, hvordan det skal ende med at være.
Bare for at være transparent har jeg jo også kigget nogle af de her ting igennem.
Bl.a. fremsætter Dansk Erhverv en bekymring for, om man, hvis først man har fået det her affald gennemtjekket i én procedure, så lige pludselig kan stå med urimelige krav om, at det ryger ud i et andet led.
Samtidig har Forbrugerrådet Tænk en bekymring for, at man simpelt hen for at opretholde forbrændingen vil tage ting ind, som faktisk ikke burde blive afbrændt.
Jeg synes, at der er nogle ting i høringssvarene, der måske går lidt i begge retninger, og derfor synes jeg, at vi har noget, vi skal have kigget nærmere på i udvalgsarbejdet.
Det er egentlig også en opfordring til, at ministeren i aftalekredsen her inviterer til, at vi lige får sikret os, at det her bliver skruet fornuftigt sammen, så vi rent faktisk kommer til at tage de skridt i den rigtige retning, for at vi får genanvendt mere.
Radikale er naturligvis positive over for et lovforslag, der ligger inden for den aftale, vi selv har været med til at lave.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-10:
Tak for det.
Lidt ligesom jeg gjorde til LA's ordfører, vil jeg sige, at man jo ikke er overrasket over, at Radikale går op og siger: Vi støtter selvfølgelig op om det, vi har bundet os til i forliget at støtte op om.
Det er verdens mindste nyhed.
Men det, jeg nok kan blive overrasket over ved Radikale, er, at hvis man tager det med de kommunale pladser fra, er det jo en lov, som teknisk set ingen gang på jorden har, for alle reglerne er der i forvejen.
Du må i forvejen ikke brænde noget af, der er ulovligt.
Så vender vi tilbage til: Hvad er det, der er ulovligt?
Ja, det er det, man så giver bemyndigelse til ministeren til at komme med.
Havde det ikke være betimeligt og meget radikalt, at når vi laver lovgivning i salen, var listen kommet fra ministeren først, og så kunne vi alle sammen på tværs af os, der er i forlig og ikke i forlig, forholde os til, hvad det var, der måtte brændes af, og hvad man så skulle kontrollere, når det lå til forbrænding?
For virkeligheden er jo, at et hvilket som helst affaldsforbrændingsanlæg i dag må afvise hvem som helst, der kommer for at hælde affald af hos dem.
Er det ikke fuldstændig korrekt?
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-10:
Ordføreren refererer til udvalgsbehandlingen, så ordføreren vil gerne diskutere ændringsforslag, eventuelt en høring eller andet, der kunne være relevant.
Er det det, jeg skal forstå at ordføreren siger?
For ellers er det jo bare en gratis omgang at sidde her til førstebehandlingen og sige det, for jeg ved godt, hvad der er praksis i udvalget.
Det er, at de fleste ting bliver hældt ned af brættet, og at man ikke ønsker at lytte til de kritikpunkter, for så havde man jo nok allerede gjort det.
Så mener ordføreren oprigtigt, at vi skal have en ordentlig andenbehandling og behandling af det her lovforslag i udvalget og netop kigge på det og sige, at det kan være, at nogle af de aktører, der kommer med kritik, skal inviteres ind, og at vi skal lytte til kritikken og på den baggrund stille nogle ændringsforslag?
Henrik Frandsen (M), 2024-10-10:
Jeg står jo her som miljøordfører for Moderaterne, og derfor er jeg også nødt til at gentage noget af det, der er blevet sagt af andre ordførere, når vi i virkeligheden er enige i indholdet i lovforslaget.
Derfor kan det godt nogle gange komme til at lyde som en gentagelse, men det er bare en understregning af, at det altså er Moderaternes politik på det her område.
Jeg synes jo, at det er rigtig spændende, vil jeg gerne sige, jeg synes, det er befordrende, og det kan være noget af det, der kan være med til at kvalificere det gode lovgivningsarbejde, at vi netop har en førstebehandling, hvor de forskellige partier kommer med deres mere eller mindre berettigede kritik, men det er i hvert fald altid kritik, som bunder i, at man har nogle bekymringer om de lovforslag, der er fremsat.
Det er jo noget af det, vi skal bruge i det videre lovgivningsarbejde; det er noget af det, vi skal bruge i udvalgsarbejdet.
Om det lige præcis er mejslet i granit, hvad der kommer ud af det her, ved vi jo først den dag, vi har tredje behandling, og vi har trykket på knappen og godkendt forslaget, hvis vi i øvrigt godkender det til den tid.
Det går jeg ud fra at vi gør.
Jeg fornemmer helt klart, der er et flertal for forslaget – Moderaterne er i hvert fald for.
Alexander Ryle (LA), 2024-10-10:
Jeg hørte ikke noget spørgsmål, så jeg vil bare notere mig det, der blev sagt.
Henrik Frandsen (M), 2024-10-10:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, har til formål at styrke affaldstilsynet, håndhæve forbuddet mod destruktion af usolgte forbrugerprodukter og ophæve regler vedrørende genbrugsområder på kommunale genbrugspladser.
Det er et skridt i den rigtige retning mod at sikre en grønnere affaldssektor og fremme cirkulær økonomi i Danmark.
Med lovforslaget bygger vi videre på klimaplanen for en grøn affaldssektor og cirkulær økonomi, som blev vedtaget i 2020, og den opfølgende aftale fra 2022, som blev indgået af Socialdemokratiet, Venstre, Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti og Liberal Alliance.
Denne politiske aftale er et udtryk for, at vi i Danmark har en fælles ambition om at styrke vores indsats på affaldsområdet og sikre, at vi udnytter ressourcerne bedre.
Et af de centrale elementer i lovforslaget er indførelsen af et styrket og risikobaseret affaldstilsyn, som er nødvendigt for at sikre lige konkurrencevilkår for virksomheder på tværs af kommunerne og for at øge genanvendelsen i vores samfund.
Vi ønsker nemlig at genanvende alle de ressourcer, som vi har til rådighed, frem for at brænde dem af, og det er dette lovforslag med til at sikre.
Det er et stort problem, at der er så meget tøj og så mange sko, der ikke bliver solgt i butikkerne, som simpelt hen bliver brændt og destrueret, både i Danmark og i resten af verden.
Det kan ikke have sin rigtighed, at vi skal acceptere det.
Det glæder mig som miljøordfører og som klimaordfører, at vi tager dette skridt for at bekæmpe ressourcespild og fremme en mere bæredygtig produktion, samtidig med at vi passer på klimaet.
Sidst, men ikke mindst, giver lovforslaget bemyndigelse til at ophæve genbrugsområder på kommunale genbrugspladser og erstatte dem med frivillige initiativer.
Det kommer til at give en større fleksibilitet og mulighed for borgerdrevne løsninger, der kan være tilpasset lokale behov, og dermed vil de også i sidste ende blive mere effektive.
Alt i alt er dette lovforslag et skridt i den rigtige retning for at styrke den grønne omstilling i Danmark.
Moderaterne støtter naturligvis lovforslaget.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-10:
Tak for det.
Det er jo det samme som altid: Hver gang Moderaterne går på talerstolen, bliver man mere og mere overrasket over, hvad det er, de driver politik på.
Der bliver i hvert fald en masse rundesnak.
Men lad os så være helt konkrete: Hvis man tager det fra, at ministeren kan få lov til at komme med en liste senere, og man tager det ud, at der ikke må opkræves gebyrer for at have genbrugspladser i kommunerne – hvis man lige ser bort fra de to ting – hvad er det så reelt, det her lovforslag indeholder af muligheder for at øge den cirkulære økonomi, som ikke allerede er til stede i dag?