runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-30:
Det må vi se nærmere på i den videre behandling af lovforslaget.
Jeg vil bare gerne pointere, at der, når det f.eks. er blevet sagt, at der bliver lempet på bødestraffene, altså kommer en ny kategori, som hæver bødestraffene for de mest alvorlige overtrædelser.
mens det for virksomhedens vedkommende er den samme bødestraf.
De mere alvorlige i den kategori får en ny kategori, som hedder de mest alvorlige overtrædelser, og der hæves bødestraffen fra 4.000 til 6.000 kr. for chaufførens vedkommende og fra 6.000 til 12.000 kr. for virksomhedens vedkommende.
Så det er rigtigt, at der for nogle af de mindre overtrædelser bliver en lavere bødestraf, mens der for de meget alvorlige overtrædelser bliver en betydelig højere bødestraf.
Man skal jo se det sådan, at man tidligere havde én kategori for meget alvorlige overtrædelser, og så havde man én bødestraf for alle, uanset om de tilhørte den mildere del af den kategori eller en hårdere del af den kategori.
Nu sænker vi så bødestraffen for chaufførerne en lille smule i den mildere ende af den kategori, mens vi ganske kraftigt forhøjer i den grovere del af den kategori.
Så i stedet for, at man før havde en gennemsnitsbødestraf, har man nu en skelnen mellem, om det er meget alvorligt eller mest alvorligt.
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-30:
Forlange og forlange, altså man kan i hvert fald prøve at undersøge, hvorfor der er det store spænd mellem Danmark og mange andre lande, altså hvad det er for nogle problemer, om det er monopoltilstande, eller hvad det er, der gør, at det forholder sig sådan i Danmark.
Det er det for den sags skyld også at sige, at noget af lønmodtagernes opsparing i stedet for at havne netop i bankerne faktisk havner ude i nogle virksomheder.
Jeg synes, tankerne er gode, og jeg tror, det vil være en god udfordring og også en konkurrenceudfordring af bankerne.
Så det anerkender jeg fuldstændig.
Jeg har så den her overvejelse om, om det er for stor en omvej.
Altså, vil det være bedre at sige, at de penge, vi bruger, kanaliserer vi direkte, når det er fællesskabets midler, om jeg så må sige, via en form for kreditfacilitet?
Men jeg anerkender den gode hensigt i de her forslag.
Der er de her to hensyn, som er vigtige for os.
Men jeg synes, det er meget inspirerende, og at Alternativets iværksætterpolitik i det hele taget er meget inspirerende og balanceret.
René Gade (ALT), 2017-03-30:
Der synes jeg nemlig det er vigtigt at sige, at når vi så giver en privat borger mulighed for eksempelvis at udlåne til en iværksætter, der ellers har svært ved at låne, så er det at flytte nogle penge fra måske en velhavende, måske bare en helt almindelig borger, der har et ganske normalt budget – det er de penge, der ellers skulle gå til forbrug eller opsparing, som ikke rigtigt skaber noget i samfundet – over til noget, der måske rent faktisk ville sætte nogle små snebolde i gang.
Så jeg hører det fuldstændig sådan, at der også er positive anslag i ordførerens syn på forslaget.
Men jeg savner alligevel lidt en anderkendelse af, at vi bliver nødt til at vise tillid til de her iværksættere, hvis de som mikroiværksættere skal skabe noget.
For vi kan faktisk ikke forlange af bankerne, at de skal tilbyde de samme gunstige vilkår til små iværksættere som til store virksomheder, der har en anden likviditet.
Jeg kunne ønske mig det, men det bliver svært at gennemføre, tror jeg, at tvinge bankerne til det.
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-30:
Jamen det anerkender jeg fuldstændig.
Jeg synes faktisk ikke, jeg har sagt, at vi er imod forslagene.
Jeg har bare sagt, at vi er skeptiske over for nogle ting, og at det i meget høj grad handler om, hvor man finder finansieringen, for det er erhvervsstøtte.
Så det, jeg har sagt, er, at der ligesom er to ting, der skal opfyldes, hvis vi skal kunne støtte nogle af de her forslag.
Den ene ting er, at der skal være tale om, at man f.eks. flytter skattebetalingerne opad, altså at nogle af dem, som allerede har deres på det tørre, betaler noget mere, eller at man omlægger erhvervsfremmesystemet, eller hvad det nu kan være.
Det andet, jeg har sagt, er, at i den udstrækning, man så bruger de her skattemidler, uanset hvor de kommer fra, så synes vi, at der skal følge nogle krav med den anden vej.
Men vi er altså ikke imod alle de her forslag som sådan.
René Gade (ALT), 2017-03-30:
Jeg har taget de gode input til mig og har også noteret mig, at SF siger nej ligesom Enhedslisten.
Jeg undrer mig bare en lille smule, for jeg synes, at der var den her gode tale netop for de små iværksættere, ikke nødvendigvis enkeltmandsvirksomheder, som jeg tænker er en anden snak, men det forstår jeg, det er fint nok.
Der er i hvert fald mange problemer, hvor vi også i Alternativet meget gerne gennem iværksættelse og generelt gennem et godt socialt sikkerhedsnet og dagpengesystem vil sikre, at de små iværksættere også har det godt.
Men de forslag, vi kommer med her, handler om finansiering – den alternative finansiering til bankernes finansiering – som trods alt bliver nødt til at tage nogle andre hensyn end en privat udlåner, og de initiativer er netop tænkt til de mindre virksomheder, der ikke kan gå ud og vise samme præsentable facade, som de store, der måske kan give en større sikkerhed.
De her forslag er netop tænkt at skulle styrke mikroiværksætterne.
Jeg vil gå så langt som til at sige, at gazellerne, i hvert fald de større af dem, og vækstiværksætterne har slet ikke brug for vores forslag.
De suger folk til sig, de er som magneter for investeringer.
Så grelt står det heller ikke til i Danmark.
Men de forslag, vi kommer med her, om finansiering til iværksættere er netop tiltænkt den gruppe, som jeg faktisk hører Enhedslistens ordfører kerer sig om.
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-30:
Nu lige i forhold til realkreditområdet er det en dårlig sammenligning, for der er det jo faktisk sådan, at du ikke må forskelsbehandle to långivere.
Det er jo helt unikt i det danske realkreditsystem – noget, som mange andre lande ikke har.
Men det er sådan set også ligegyldigt.
Jeg forstår sådan set godt, hvad ordføreren siger.
Det, der bare undrer mig – for det er jo rigtigt nok, det hænger sammen med risikoen – er, at der er så utrolig stor forskel på Danmark og de øvrige EU-lande.
For de små virksomheder er rentespændet tre gange så stort, som det er for EU-gennemsnittet.
Vi kan sammenligne, som jeg sagde, med Sverige.
I Sverige har man rentespænd, der er helt nede på 0,2 pct., altså stort set samme rente til store lån og mindre lån til erhvervsdrivende, mens vi i Danmark altså har et spænd helt op på 2 pct., og det har endda været helt oppe på 3 pct., hvis vi går tilbage til 2013.
Det synes jeg bare er interessant.
Altså, hvad er det, der gør, at det adskiller sig så afgørende i Danmark?
Det kan være, ordføreren har en god forklaring på det.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-03-30:
Grunden til, jeg tager ordet, er, at hr. Pelle Dragsted siger, at bankerne forskelsbehandler små og store virksomheder eller forskellige virksomheder, fordi der er et rentespænd, når man låner penge ud.
Det afspejler jo en risiko, der er – det er jo, at man behandler folk ens alt efter den risiko, der nu engang er.
Altså, renterne afspejler jo den risiko, der er, og derfor behandler man sådan set folk ens.
Louise Schack Elholm (V), 2017-03-30:
Jeg anerkender fuldt ud intentionerne, Alternativet har, og dem er jeg også positiv over for.
Jeg er bekymret for, at det skaber nogle huller og muligheder for at udnytte systemet på uhensigtsmæssige måder.
Men vi er positive over for intentionerne, og det er også derfor, vi har sat gang i en analyse.
René Gade (ALT), 2017-03-30:
Vi har en tanke i Alternativet om, at vi gerne vil have mindre stat og mere samfund.
Det udmønter sig bl.a. i, at vi godt vil have, at det er borgerne, der tager initiativ til at løfte noget af det, så man ikke bare går og venter på en statslig finansiering.
Det vil sige, at vi godt vil have, at borgerne går ind og siger, hvad de godt vil være med til at medfinansiere.
Hvis vi går over til at tale om, hvorvidt det er statsstøtte eller offentligt finansieret, så er der helt klart den retning i det her, og der er noget, der ellers ville gå i en fælleskasse.
Men for os handler det også om at lade borgeren prioritere
: Ønsker jeg at tage de penge, jeg har stående på min konto, og skabe et eller andet med dem og selv træffe det valg, eller skal jeg beskattes af dem, og så ryger de et andet sted hen?
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-30:
Det er godt med den afklaring, for det er nok en ting, som er meget vigtig for os i Enhedslisten, nemlig at i den udstrækning, vi bruger de her former for skatteyderfinansierede understøttelser og kreditter, skal der også stilles nogle krav den anden vej.
Men jeg anerkender sådan set fuldstændig, at det at skabe virksomheder i sig selv kan bidrage positivt eller bidrager positivt til det.
Det er ikke så meget det.
Det er mere det, at det jo allerede sker.
Så spørgsmålet er, om man, når man går ind og bruger offentlige midler, skal bruge dem til målrettet at forsøge at anspore til en bestemt adfærd.
Det er nok min grundlæggende holdning, at det skal man. Men så har jeg et andet ganske kort spørgsmål.
Når man nu bruger offentlige midler, er ordføreren så sikker på, at det altid er smartest at gøre det via skattefradrag i stedet for f.eks. at sige, at vi bruger de samme milliardbeløb på f.eks. en statslig kreditfacilitet målrettet iværksættere og små virksomheder?
Anders Johansson (KF), 2017-03-30:
Jeg vil også gerne igen starte med at rose Alternativet for at rejse den her vigtige debat, som handler om, hvordan vi kan gøre det nemmere for iværksættere at rejse kapital og tiltrække kvalificeret arbejdskraft til startups.
De tre beslutningsforslag fra Alternativet, som vi behandler, er henholdsvis et forslag om skattefritagelse af renteindtægter for op til 50.000 kr. for private til udlån til iværksættervirksomheder, et forslag om højere loft på medarbejderaktier til iværksættervirksomheder og endelig et forslag om frigørelse af midler fra selvstændigt erhvervsdrivendes opsparingskonti til iværksætterinvesteringer.
I forhold til det første forslag om skattefritagelse af 50.000 kr. finder jeg det som nævnt sådan set sympatisk, men der er også nogle udfordringer, fordi der er en eller anden form for skævvridning i det.
Ministeren sagde jo også i sin tale, at vi så også skal til at definere, hvad der er en iværksættervirksomhed, og hvad der ikke er.
Så ser jeg i virkeligheden hellere, at vi kigger på en generel lempelse frem for at målrette det til en snæver målgruppe.
Men igen skal det ses i sammenhæng med et samlet udspil.
Det kan være med til at øge motivationen til at yde en ekstra indsats for at skubbe en startup i gang, samtidig med at det kan spare iværksættervirksomheden likviditet i opstartsfasen.
Men som ministeren også nævnte i sin tale, er der allerede i dag nogle muligheder, som faktisk betyder, at man både kan spare kapital og motivere medarbejderne til måske at tage en risiko i startuppen, ved at de kan få f.eks. nogle optioner og så stadig de her 10 pct. skattefri medarbejderaktier.
Så jeg er egentlig enig i, at der ikke for nuværende er behov for at ændre på det.
Det sidste forslag, som har været drøftet en del, handler om det her med at frigøre opsparede midler fra virksomhedsordningen til investering i iværksættervirksomheder.
Det er vi sådan set positive over for i forhold til intentionerne bag.
Vi synes jo, det er vigtigt.
Måske ser vi nok hellere en mere generel lempelse, end at det kun skal være iværksættervirksomheder, men det er selvfølgelig noget, vi også er klar til at kigge på.
Men der er så også nogle problemer i det, og det har været nævnt et par gange tidligere her fra talerstolen, og derfor vil vi også gerne afvente den analyse, som ministeren har sat i gang, og som netop skal kigge på, om der kan være nogen problemer med, at det kan udnyttes i forhold til noget skattetænkning.
Med de ord vil jeg bare slutte af med at rose Alternativet for at rejse den her debat og for de tre konstruktive forslag.
Martin Lidegaard (RV), 2017-03-30:
Det er jo en ren kaskade af forslag, som Alternativet lægger frem her i eftermiddag.
Man kan få indtryk af, at det er ligesom den trætte jæger ude i mosen, der skyder op i en flok ænder med hagl og håber, at et af dem kan ramme – og sådan er det også her; man håber at et af dem kan ramme, så man kan få gang i nogle aktiviteter her.
Og det forstår jeg sådan set godt, for vi har også et ønske om at komme i gang med at gøre noget her.
Jeg vil ikke gå alle tre forslag minutiøst igennem, men sige, at hensigten i de her forslag, nemlig at sikre en lettere kapitaladgang til iværksættervirksomheder, deler vi, og vi vil være klar til at diskutere alle de her forslag.
Vi har selv tumlet med et forslag om crowdfunding, som vi synes giver god mening at lave efter svensk model.
Vi har tidligere haft lejlighed til at diskutere medarbejderaktier her i salen, hvor vi også har talt om en lempelse.
Og endelig er der så forslaget om, at selvstændige erhvervsdrivende også skal kunne investere.
Det sidste forslag er måske det, jeg selv har flest spørgsmål til – som flere også har været inde på i behandlingen her – ligesom det, så vidt jeg kan vurdere, godt kunne gå hen og kræve en betydelig finansiering, som så skal findes, og som ikke er angivet i forslaget i dets nuværende form.
Men jeg synes, at det vigtigste at tilkendegive herfra er, at vi sådan set er med på samme jagt som Alternativet, og hvis der skulle være en minister, der på et tidspunkt også synes, det vil være interessant at gøre andet end at nedsætte et udvalg, men rent faktisk også vil lave lovgivning og nogle initiativer, så vil vi ligesom Alternativet stå på spring, tror jeg, ikke uanset hvad ministeren måtte foreslå, men vi vil – i hvert fald hvis det ligger inden for det felt, vi diskuterer i dag – komme glade og konstruktive til forhandlinger.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-03-30:
Det er godt.
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-30:
Tusind tak for det, og tak for talen efter debatten.
Mit spørgsmål vedrører det sidste, som ordføreren var inde på, nemlig det her med socialt og miljømæssigt bæredygtig adfærd.
Hvis man ønsker det, er det så ikke sådan, at der i de her forslag fra Alternativet, som vi behandler i dag, faktisk ikke rigtig er lagt de, om jeg så må sige, incitamenter ind?
Når jeg spørger, er det, fordi jeg synes, at Alternativet generelt forsøger at have de her tre bundlinjer med.
Jeg er bare ikke helt sikker på, at jeg kan se dem i disse tre forslag.
Lige det sidste kan være lidt svært.
I forslaget omtales der jo en undersøgelse, som viser, at være tredje lønmodtager er parat til at investere sin pensionsopsparing.
Hvis man forestillede sig, at bare hver femte lønmodtager investerede 0,5 mio. kr., blev det altså et rigtig, rigtig dyrt forslag, så det er selvfølgelig et vist forbehold.
Men som sagt kan man sige, at hvis det er sådan, at pengene kommer fra andre typer erhvervsstøtte, som man yder i dag, kan det måske være fornuftigt, så jeg vil på ingen måde afvise, at vi kunne være positive over for noget, der ligner det her, men det kommer for det første an på, hvor pengene kommer fra, og for det andet synes vi, det er rimeligt, når man bruger statsstøtte, at man bruger den statsstøtte til at fremme en samfundsgavnlig adfærd på den ene eller anden måde.
Og det her er statsstøtte; skattefradrag er bare en anden form for statsstøtte, for det er skattefinansieret,
Anders Johansson (KF), 2017-03-30:
Tak for det.
Jeg vil som de foregående også gerne starte med at takke Alternativet for at rejse denne vigtige debat med det her beslutningsforslag, som har til formål at pålægge regeringen senest den 1. april at fremsætte lovforslag om at indføre et investorfradrag for investering i aktier i iværksættervirksomheder.
Intentionen i forslaget flugter sådan set helt med den holdning, vi har i Det Konservative Folkeparti, nemlig at det skal gøres lettere og mere attraktivt at rejse kapital og investere i virksomheder, både etablerede virksomheder, men i særdeleshed også iværksættervirksomheder.
I Det Konservative Folkeparti er vi store tilhængere af at forbedre vilkårene for iværksættere, og netop adgangen til kapital er faktisk noget af det, som mange iværksættere nævner som en af de største barrierer, når de skal vækste deres virksomhed eller gå fra iværksætteri og videre til produktion eller fra idé til iværksætteri.
Det er jo netop igennem iværksætteri, at samfundet bliver stærkere og rigere.
Det er, når nogen får en idé, som er bedre end dem, der er i de etablerede virksomheder, at iværksætteri er med til at hæve samfundet.
Det er vigtigt, det er uundværligt, og det er det, vi skal have gang i, hvis vi skal skabe vækst i Danmark.
Derfor er det også regeringens og Det Konservative Folkepartis ambition at lempe skatten for iværksættere og små og mellemstore virksomheder og give bedre adgang til risikovillig kapital og styrke aktiekulturen.
Alternativets udmærkede forslag kunne såmænd sagtens ligge inden for rammerne af det, men når vi så alligevel på nuværende tidspunkt ikke vil bakke op, er det, som det også tidligere har været nævnt, fordi erhvervsministeren netop har nedsat det her iværksætterpanel, og vi vil altså afvente de anbefalinger, der kommer derfra, for de skal bl.a. kigge på mulighederne for at rejse kapital for iværksættere.
Og der vil vi ikke på forhånd lægge os fast på, at det lige akkurat skal være det her forslag, som skal være en del af pakken, men kigge på en samlet pakke, når den ligger klar.
Så selv om vi nok er lidt uenige i finansieringsforslaget om en forhøjelse af registreringsafgiften, vil jeg alligevel slutte af med at takke Alternativet for et konstruktivt forslag og for at rejse en vigtig debat.
Martin Lidegaard (RV), 2017-03-30:
Lad mig starte med at sige tak til Alternativet for denne stribe, denne kaskade af beslutningsforslag, som alle har som formål at gøre noget godt for iværksætterne i Danmark.
Jeg mener, at vi faktisk har stillet et identisk forslag, før regeringen nåede at komme med deres, men fred være med det.
Til Liberal Alliances ordfører, hr. Joachim B. Olsen, vil jeg sige, at vi også synes, der kan være grund til at kigge på andre selskabsskatter og erhvervsbeskatning.
Nu nævnte hr. Joachim B. Olsen aktieavancebeskatningen, men det her forslag er jo netop, som jeg forstår det, møntet på unoterede mindre virksomheder, så man kan sige, at det jo rammer en anden gruppe af virksomheder, end en sænkelse af aktiebeskatningen ville gøre.
Vi synes, det er fornuftigt at gøre noget for den her gruppe.
Vi kunne sådan set også godt leve med den finansiering, som Alternativet har foreslået her, men man kan selvfølgelig også finde anden finansiering, som der også står i beslutningsgrundlaget.
Indlysende er det i hvert fald, at vi trænger til at få skaffet lettere og større kapital til mindre iværksættervirksomheder, så de kan vokse sig større.
Der kommer andre forslag senere på dagsordenen, som vi sådan set også er positive over for at stemme for eller diskutere videre.
Vi har afsat et betydeligt beløb i vores 2025-plan til at gå ind og lave målrettede lempelser på det her område, ligesom vi har sat midler af til skattelettelser for personer.
Det synes vi måske er det allervigtigste.
Jeg synes, vi har sat penge af til massive investeringer i uddannelse og andre trængte områder, som gavner den næste generation.
Derfor kunne også være lidt fristende at sige til skatteministeren: Jeg kunne godt savne lidt af den spændstighed og energi, som kendetegnede skatteministeren, før han kom i regering, altså hvor man ligesom var klar til at handle, klar til at gøre noget, og det hastede.
Så kan der jo let ske det, når man kommer i regering, at det så bliver sådan noget med, at man nedsætter udvalg, og det skal i regeringens økonomiudvalg, og så skal det i KK-udvalg og dit og dat, men faktisk har der ikke været et eneste parti heroppe, som ikke har sagt: Vi vil gerne, vi er klar, skulle vi ikke tage at give de iværksættere en hånd?
Kunne regeringen måske overveje at vente et helt år eller et halvt, eller hvor meget det bliver til, når vi kommer hen til efteråret, med at spille ud, og så måske bide til bolle og gøre noget godt for landets iværksættere lidt før.
Jeg er med på, at det kan blive svært at nå inden 1. april, men måske kunne man nå det her i foråret.
Det vil vi i hvert fald gerne være med til, hvis det er sådan, at regeringen får lyst til at få lidt gang i gryden inden.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-03-30:
Jeg tror, at folk, der investerer deres egne penge, er meget, meget omhyggelige med, hvad de investerer dem i.
Jeg tror også, at de er mere omhyggelige, end noget panel af eksperter kan være.
Den kollektive viden, der er blandt millioner af danskere, som investerer deres penge, er uendelig meget større, end noget panel sammensat af politikere nogen sinde kan være.
Derfor er sådan noget smagsdommeri ikke vores kop te.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-03-30:
Tak for det, formand.
Alternativet foreslår, at personer, der investerer i små unoterede virksomheder, får mulighed for at få et ligningsmæssigt fradrag på 50 pct. af deres investering op til 650.000 kr.
Det vil have en skatteværdi på ca. 90.000 kr.
Lad mig starte med at sige, at forslaget er langt bedre end det, Alternativet tidligere har foreslået.
Som jeg har forstået det, har Alternativet tidligere foreslået et fradrag på 1 mio. kr., som var et fuldt fradrag for investeringer i små virksomheder, hvis et eller andet offentligt ekspertpanel kunne godkende en sådan investering.
Det synes jeg var et helt igennem forfærdeligt forslag.
Der skulle sidde sådan et offentligt smagsdommerpanel, der skulle vurdere, hvad der er gode og dårlige investeringer.
Jeg vil gerne sige, at jeg faktisk helt generelt er enig med hr. Pelle Dragsted, når han siger, at fradrag er noget, man skal være forsigtig med.
Det synes vi faktisk også i Liberal Alliance.
De komplicerer skattesystemet, de forvrider forbruget, de forvrider investeringerne.
Vi foretrækker klart et enkelt skattesystem, og vi foretrækker klart, når det kommer til at forbedre investeringsklimaet i Danmark, at man sænker den meget høje aktiebeskatning, vi har i Danmark.
Det ville være det bedste, man kunne gøre.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at der skal ske noget på det her område.
Det er vigtigt, at det bliver attraktivt for borgere at investere i virksomheder, både nystartede virksomheder og allerede etablerede virksomheder.
Hvis der ikke kan findes et flertal for en sænkning af aktiebeskatningen i Danmark, kan sådan nogle forslag som det, som Alternativet foreslår her, som jo er en tro kopi af noget, den tidligere regering, Venstreregeringen, foreslog, godt komme på tale efter vores opfattelse.
For alternativet kunne jo være, at der ikke sker noget som helst.
Men vores indgangsvinkel til det er, at man bør sørge for ensartede rammevilkår.
Vi er også glade for iværksætteri.
Det er blevet lidt et buzzword at sige iværksætteri.
Men egentlig handler det om generelle investeringsbetingelser.
Vi synes som udgangspunkt ikke, det skal være mere attraktivt at investere i en ny virksomhed end i en etableret virksomhed.
Der er mange ideer – nogle af dem bliver måske også til virkelighed – om forskellige fradrag.
Der var ACE-fradraget, som jeg ikke brød mig om, fra den tidligere regering.
Der er F&U-fradrag, altså et overnormalt fradrag for investering i forskning og udvikling.
Det betyder, at man får et fradrag på over 100 pct. af de omkostninger, man har ved forskning.
Det bryder vi os heller ikke om i Liberal Alliance.
Så vi er meget betænkelige ved fradrag.
Generelle lettelser af aktiebeskatningen, af selskabsskatten er fornuftig politik, og det er vores indgang til at forbedre investeringsvilkårene i Danmark.
Derfor kan vi heller ikke støtte det her beslutningsforslag, men vi er selvfølgelig pinligt bevidste om den politiske, parlamentariske situation, og derfor kunne sådan noget her godt blive til virkelighed, selvfølgelig også med vores stemmer, en dag, hvis det er sådan, at vi ikke kan få det, der er bedst, nemlig en generel sænkelse af aktiebeskatningen.