Jeppe Kofod (S), 2021-04-07:
Tak for det.
Tak for forespørgslen om Israel-Palæstina-konflikten fremsat af hr. Karsten Hønge, som netop begrundede forespørgslen, og hr. Martin Lidegaard og hr. Christian Juhl.
Der spørges til, hvad regeringen kan oplyse om udviklingen på Vestbredden efter Israels planer om annektering af området, samt hvad regeringen vil gøre for at få forhandlingerne mellem Israel og palæstinenserne om en fredelig løsning på konflikten tilbage på sporet.
Det er nogle meget vigtige spørgsmål, der bliver stillet her, og jeg ser frem til drøftelsen med Folketinget.
Så tak for det, og tak til Folketinget for at få lejlighed til at drøfte den her meget vigtige problemstilling og udvikling, der er i forhold til Israel-Palæstina-konflikten.
Sidste år annoncerede premierminister Netanyahu sin intention om formelt at annektere dele af Vestbredden.
Palæstinenserne reagerede ved at suspendere koordinationen med Israel, både inden for det sikkerhedsmæssige, økonomiske og civile samarbejde.
Israels planer om annektering mødte stor international modstand, herunder fra EU og en række arabiske lande.
Jeg havde også selv en samtale med den israelske udenrigsminister, Gabi Ashkenazi, i juni 2020, hvor jeg gav udtryk for Danmarks stærke bekymring over annekteringsplanerne.
Jeg opfordrede Israel til at afstå fra unilaterale skridt, der kunne føre til annektering.
Et stop for annekteringsplanerne blev også fremsat som et krav fra flere arabiske lande.
Med Israels normaliseringsaftale med De Forenede Arabiske Emirater blev planerne om formel annektering midlertidigt suspenderet.
Det førte også til, at palæstinenserne genoptog koordinationen med Israel.
Israel arbejder fortsat på udvidelser af de ulovlige bosættelser, ligesom nedrivninger og konfiskeringer af palæstinensisk ejendom fortsætter.
Danmark og EU's holdning til bosættelserne er klar.
De israelske bosættelser på Vestbredden er ulovlige og underminerer muligheden for en tostatsløsning, som også hr. Karsten Hønge pegede på.
Handlinger, der implementerer denne politik, såsom nedrivninger, konfiskeringer af palæstinensisk ejendom betragter regeringen på linje med EU ligeledes som værende i strid med folkeretten.
Derudover udgør voldelige angreb begået af israelske bosættere mod civile palæstinensere et stort problem, og jeg tager skarpt afstand fra den form for vold mod civile.
Men der har også været tilfælde af angreb begået af palæstinensere mod israelske soldater og civile, og jeg tager ligeledes skarpt afstand fra denne form for vold, der også er dybt problematisk.
Covid-19-pandemien, der har haft alvorlig negativ indvirkning på den palæstinensiske økonomi, viser sig jo også her.
Verdensbanken anslår, at Palæstinas bruttonationalprodukt faldt med hele 11,5 pct. i 2020, mens arbejdsløsheden ved udgangen af året var på 23,4 pct.
I Palæstina er antallet af personer, der smittes med covid-19, fortsat højt på trods af de palæstinensiske myndigheders forsøg på at inddæmme spredningen.
Opsummerende må jeg altså konstatere, at situationen på Vestbredden fortsat er bekymrende.
Selv om Israels planer om formel annektering foreløbig er sat på pause, er palæstinensernes levevilkår fortsat under hårdt pres.
Den anden del af spørgsmålet i forespørgslen går på, hvad regeringen gør for at fremme forhandlingerne om en fredelig løsning på konflikten.
Først og fremmest vil jeg gerne slå fast, at regeringens politik i forhold til en løsning på Israel-Palæstina-konflikten er uændret.
Regeringen støtter en tostatsløsning baseret på FN's Sikkerhedsråds resolutioner.
Det indebærer to suveræne stater, der lever fredeligt side om side inden for gensidigt anerkendte grænser – det vil sige en løsning med udgangspunkt 1967-grænserne og med Jerusalem som en delt hovedstad for begge stater. Det er den samme linje, der går igen i mange års vedtagelser her i Folketinget, som jeg også selv har været en del af i andre kapaciteter, og som traditionelt har afspejlet den brede enighed om Danmarks linje i forhold til Israel-Palæstina-konflikten.