runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2025-05-28:
Hvis der er nogen i styrelser, som jeg har ansvaret for, som ikke betaler deres regninger, er det lidt en overraskelse for mig.
Altså, jeg er ikke bekendt med, at der er nogen af mine styrelser, der skulle blive stævnet.
Men selvfølgelig skal alle betale, enhver sit.
Det er jo fint, hvis ordføreren glæder sig over, at man har gjort nul forskel for vognmændene i forhold til kilometerafgiften, som der er et stort flertal for i Folketinget.
Jeg glæder mig over at være en del af et indflydelsesparti, som gør en forskel, som trækker tingene i en rigtig retning, og som har gjort ting, som vognmandsbranchen er virkelig, virkelig glad for på det her område.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-05-28:
Er det ministerens opfattelse, at kilometerafgiften administreres på en måde, hvorpå der sikres lige konkurrencevilkår mellem danske og udenlandske chauffører og vognmænd?
Det er en ny stil.
Det er fornemt.
Ministeren har jo på et spørgsmål, som jeg selv har stillet ministeren, faktisk ganske klart udtrykt, at hvis man skal indkræve kilometerafgiften fra udenlandske vognmænd, forudsætter det bl.a., at der er blevet indgået en aftale om indkrævningen med de lande, de her vognmænd kommer fra.
Hverken parkeringsafgifter eller vejafgiftsbøder er omfattet af en international aftale, hvorefter der kan anmodes om inddrivelsesbistand.
Altså ser det helt klart ud, som om der er blevet skabt en situation, hvor danske vognmænd kommer til at betale en kilometerafgift, som udenlandske vognmænd i hvert fald til en vis grad kan vælge ikke at betale, og man kan så have en forventning om, at de faktisk heller ikke kommer til at betale den, fordi vi ikke har nogen muligheder for at indkræve pengene.
Hvad agter ministeren at gøre for at sikre, at vi får lige vilkår for udenlandske vognmænd og danske vognmænd?
Thomas Danielsen (V), 2025-05-28:
Jeg tror, ordføreren roder tingene lidt sammen, for det, der spørges til, er min opfattelse af administrationen af kilometerafgiften, men det, som det opfølgende spørgsmål, handler om, er håndhævelsen af kilometerafgiften.
Hvis det er håndhævelsen, man ønsker et svar om, så er det jo klart, at i takt med at vi nu formentlig i nær fremtid begynder at kunne se, om der er vognmænd – især udenlandske vognmænd, for det er jo dem, vi skal have fokus på her – som ikke har betalt enhver sit, så skal der jo naturligvis slås ned på det.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-05-28:
Nej, spørgsmålet går på, om kilometerafgiften administreres på en måde, hvorpå der sikres lige konkurrencevilkår mellem danske og udenlandske chauffører.
Noget tyder på, at man fra ministeriets eller departementets side ikke har været opmærksom på, hvor svært det her ville blive at administrere i forhold til at opkræve kilometerafgiften fra udenlandske vognmænd.
Og efterfølgende har man reelt faktisk ikke engang mulighed for at komme efter dem, når man udstikker bøder og lignende.
Så jeg håber virkelig, at ministeren vil lægge sig i trøjen for at sikre, at man, når man nu har valgt at indføre den her tåbelige kilometerafgift, som minimum sørger for, at de udenlandske vognmænd er lige så hårdt presset som de danske.
Thomas Danielsen (V), 2025-05-28:
Altså, ordføreren spørger igen ind til selve håndhævelsen af ubetalte bøder, og jeg går ikke ud fra, at det er selve administrationen, altså hvor administrationstung kilometerafgiften er at håndtere i Sund og Bælt, der spørges ind til.
Et eksempel på ting, vi har gjort som en del af forberedelsen til det her, er jo, at vi f.eks. kan holde Storebæltsbroen lukket.
Der går 20-30 pct. af trafikken over, og kommer man med et udenlandsk køretøj og vil krydse Storebæltsbroen og har ubetalte regninger for kilometerafgiften, så åbner bommen ikke, før regningen er betalt.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-05-28:
Det er helt korrekt, at jeg medtager håndhævelsen af bøderne i spørgsmålet om administrationen.
Fakta er jo, at det havner samme sted.
Man kan ikke inddrive kilometerafgiften, fordi man ikke har nogen aftaler, der gør det muligt.
I forhold til bommen på Storebæltsbroen er det ganske korrekt.
Der er så alle de dage, hvor man ikke kan lukke bommen, fordi der er en vis form for travlhed, og mit allerbedste gæt er, at når de her store vognmandsfirmaer har haft en eller to biler holdende derovre, så beslutter de sig for ikke længere at køre over Storebælt .
Jeg er ikke sikker på, at det her kommer til at lykkes, men respekt for, at der gøres et lille forsøg.
Thomas Danielsen (V), 2025-05-28:
Men selvfølgelig er det vigtigt, at der er respekt for, at man skal betale sine regninger i Danmark, og det er særlig vigtigt – og det er grunden til, at jeg er særlig optaget af det – fordi vi skal sikre lige konkurrence mellem danske og udenlandske vognmænd, for ellers er det konkurrenceforvridende.
Derfor har vi flere systemer, som vi skal sikre kan tale sammen og samarbejde om den her indsats.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-05-28:
Det er jeg da faktisk lidt overrasket over at høre, for i maj 2023 udtalte ministeren jo, at han ikke forstår lastbilchaufførernes frustration
– jeg tænker, at det er vognmændene, man tænker på.
»Afgift er noget, andre brancher 'drømmer om'«.
»En afgift, man sender videre til forbrugerne.
Og lige præcis sådan en er der tale om, når det kommer til den kilometerbaserede afgift ...«
Den nuværende regering satte sig ned og udtænkte den en eller anden dag i en eller anden dårlig stemning.
Det er jo det, som landbruget og andre brancher har drømt om, altså at man kan få lavet en model, hvor det ikke er branchen selv, der skal betale, siger han, men hvor man bare kan hælde den over på forbrugerne.
Mener ministeren med den udtalelse fra maj 2023, at han har tolket det her korrekt – i forhold til at det har han aldrig ment?
Thomas Danielsen (V), 2025-05-28:
Det har transportministeren aldrig ment.
Mattias Tesfaye (S), 2025-05-28:
Jeg tror, det er vigtigt at sige, at de 20-25 mærkesager, der traditionelt udvælges til skolevalget, er de mærkesager, der udarbejdes undervisningsmateriale om, og det er de mærkesager, hvoraf skolen udvælger tre mærkesager, som de så indarbejder i 3 ugers samfundsfagsundervisning.
Eleverne går jo i skole fra 0.-9. og nogle til 10., og skolerne kan undervise alt det, de vil, i alle de kontroversielle emner, de vil, og det vil jeg kun opfordre til, herunder også svære situationer i Mellemøsten, hvis lærerne mener, det giver mening.
Så det er jo ikke et udtryk for, at der er noget, der er forbudt i folkeskolen.
Det er et udtryk for, at Folketingets Præsidium har truffet beslutning om, hvad der skal udarbejdes materiale til som nogle mærkesager til et 3-ugers undervisningsforløb i skolevalget.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-28:
Men det bliver alligevel, mener jeg, lidt selvmodsigende.
For vi er enige om, at det er et svært emne.
Der er mange emner, der er rigtig svære.
Det her er også et af de svære.
Og en af grundene til, det ville være klogt at rumme det netop i skolevalget, er, at der er et undervisningsforløb, og så er der debatterne, der har med skolevalget at gøre.
Faktum er, at det er et af de emner, vi diskuterer rigtig meget i Folketinget.
Det er et af de emner, der diskuteres rigtig meget i offentligheden.
Det diskuteres internationalt.
Så det at sige, at danske skoleelever nok ikke er helt klar til at tage den debat, og at ungdomsorganisationerne nok heller ikke er klar til at sørge for, at den debat fungerer fint, er i virkeligheden lidt patroniserende, og det fratager vel også eleverne muligheden for at lære af det og udfordre sig selv.
Mattias Tesfaye (S), 2025-05-28:
Jeg vil meget nødig blande mig i den beslutning, som Folketingets Præsidium har truffet.
Men det, jeg godt vil sige, er, at jeg har været en lille smule træt af, at hvis man følger den offentlige debat, kan man få et indtryk af, at der er et emne, der er blevet forbudt at tale om eller at undervise i i folkeskolen, og det er det absolut ikke.
Jeg synes, at har man lyst til at undervise i det tema, vi står og taler om nu, f.eks. den igangværende konflikt i Mellemøsten, så gør det endelig.
Det har jeg ingen problemer med.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-28:
Jeg er helt med på, at der er en forskel.
Ikke desto mindre er det så et tema, der er blevet fravalgt som et tema i skolevalget næste år, fordi man mener, at eleverne ikke er klar til det, og det er for svært og kompliceret og for følsomt.
Det er jo ikke et argument for ikke at tage debatten.
Det er der rigtig mange ting der er.
Det skal man jo også trænes i.
Og jeg er helt sikker på, at unge danske skoleelever også ville kunne klare det her, specielt i en kontekst af skolevalg.
Så mit sidste spørgsmål til ministeren vil være, om han er enig med formanden for Danmarks Lærerforening, som kalder den her beslutning for uklog og mener, at det faktisk er bedre netop at tage de svære debatter i kontekst af folkeskolen end at lade være.
Mattias Tesfaye (S), 2025-05-28:
Jeg synes, som jeg også sagde i min indledende tale, at det er helt legitimt og på sin plads, at det er Folketingets Præsidium, der udvælger de mærkesager, der skal diskuteres, og jeg tror ikke, det vil være godt for skolevalget, hvis skiftende undervisningsministre skulle være overdommere der.
Ved sidste års skolevalg var der en opfølgende diskussion, fordi der blev uddelt en løbeseddel, som skabte noget debat og noget utryghed hos nogle elever.
I den forbindelse fandt jeg det vigtigt at understrege, at det her jo altså ikke er en valgkamp.
Det er et undervisningsforløb, hvor skolelederne har ansvar for det undervisningsforløb, der er, og for de undervisningsmaterialer, der er.
Det synes jeg også indgår i diskussionen.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-05-28:
Tak for det.
Er ministeren enig i, at Folketingets beslutning fra 1985 om, at atomkraft ikke skulle indgå i Danmarks energiplanlægning, udgør en barriere for forskning i atomkraft?
Christina Egelund (M), 2025-05-28:
Tak for det.
Og tak for spørgsmålet.
Folketingets beslutning fra 1985 om, at atomkraft ikke skal indgå i Danmarks energiplanlægning, indebærer ikke, at der er lovgivningsmæssige eller finansielle barrierer for forskning i atomkraft.
Det er tilladt at forske i atomkraft, og forskere kan søge om offentlig støtte til forskning i atomkraft.
Således har regeringen med aftalen af fordeling af forskningsreservemidlerne for i år sammen med aftalepartierne f.eks. afsat 369 mio. kr. under Danmarks Innovationsfond til at understøtte strategisk forskning og innovation inden for kritiske teknologier, herunder partikelforskning, og det kan jeg huske at spørgeren jo personligt havde en aktie i skete.
På EU-niveau deltager Danmark i programmet Euratom, hvor danske forskere kan søge om støtte til forskning og udvikling inden for både fusion og fusionsforskning, ligesom Danmark også indgår i andre internationale samarbejder om forskning i atomenergi.
Der er mig bekendt
ikke foretaget en egentlig analyse af, om der måtte være øvrige barrierer for forskning i en situation, hvor der eksisterer et forbud mod, at atomkraft kan indgå i energiforsyningen.
Jeg vil også gå så langt som til at sige, at personligt kan jeg godt forestille mig, at det nok er tilfældet, men det er selvfølgelig min forestilling og ikke min viden.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-28:
Det er rigtigt, hvad ministeren siger: Det henviser selvfølgelig til Folketingets Præsidiums beslutning om, at emnet »anerkend Palæstina som selvstændig stat« ikke kan indgå som tema ved næste års skolevalg for folkeskoleeleverne.
Det kommer jo af, at der er fire af ungdomsorganisationerne, som har ønsket, at det skulle være et af de temaer, som skulle kunne debatteres ved skolevalget næste år, og man har fra Præsidiets side begrundet det med, at det er et for følsomt og komplekst emne.
Virkeligheden er jo, at virkeligheden er svær og kompleks, og man skal også møde dem, man er uenig med, og skal også kunne tale om svære ting.
Folkeskolen er jo et oplagt sted at gøre det; en oplagt, kontrolleret ramme, om man vil, for der kan både være noget undervisning, der ikke er op til den her svære diskussion, som skal foregå under et skolevalg, og eleverne kan lære at tolerere det, de måske finder ikketolererbart i den kontekst.
Så opnår man i virkeligheden ikke at gøre det stik modsatte, ved at man forbyder det?
Gør man i virkeligheden ikke noget, der er i strid med folkeskolens formålsparagraf, som netop er at møde andre kulturer, skabe forståelse og have demokratisk dannelse og demokratisk debat?
Er det i virkeligheden ikke totalt i modstrid med den formålsparagraf, at man fravælger et helt emne til næste års skolevalgsdebat?
Christina Egelund (M), 2025-05-28:
Jeg tror, det nogle gange er sådan, at to modstridende synspunkter sådan set godt kan være rigtige begge to samtidig, selv om det virker ulogisk.
For her bliver vi nødt til at sondre mellem, hvad skal man sige, formelle barrierer og uformelle barrierer.
De formelle barrierer er, om det er forbudt, og om man ikke må søge penge til det og sådan noget, og der er sådan set ikke nogen formelle barrierer.
Findes der så nogle uformelle barrierer?
Det kan man jo ikke vide.
Det tror jeg der gør.
Altså, hvis man er forsker og skal finde ud af, hvad man gerne vil forske inden for, er det så sandsynligt, at der er en stor entusiasme omkring at kaste sig over et forskningsfelt, som, hvis det skulle blive til noget en dag, det så vil være forbudt at gå videre med?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-05-28:
Jeg tror, ministeren har ret i dele af det, ministeren siger, også i forhold til forskning inden for atomkraft.
For jeg giver ministeren ret i, at der ikke er noget, der ligesom forbyder, i hvert fald ikke i den indledende fase, forskning i atomkraft.
Men hvis det kommer til forskning inden for atomkraft værker , altså bygningen af værker i Danmark med, hvad kan man sige, det for øje, at det skal være en energikilde, så bliver det lige pludselig svært, fordi vi har et forbud mod at bruge atomkraftværker i forbindelse med atomkraft som energikilde i Danmark.
Og det er egentlig det, jeg spørger om, altså om ministeren ikke godt kan se, at det ligesom er en barriere i forhold til at kunne forske inden for atomkraft.
Christina Egelund (M), 2025-05-28:
Men den analyse tror jeg at spørgeren har ret i.
Og når jeg siger tror, er det for at understrege, at vi jo er sådan lidt ude på dybt vand, i forhold til at vi ikke rigtig ved noget om det.
Jeg synes ikke, det er svært at forestille sig, at det skulle være tilfældet, og på den måde kan man jo sige, at så har både hr. Anders Overgaard Bjarklev, som er rektor på DTU, og klima-, energi- og forsyningsministeren, som spørgeren refererede til før, sådan set begge to ret på samme tid.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-05-28:
Det lyder, som om ministeren måske er lidt usikker i forhold til den del, der handler om det her med forskning inden for atomkraftværker og det her med, hvor langt man kan gå i forskning også på dansk jord.
Så der vil jeg egentlig bare høre, om ministeren vil sørge for ligesom at følge op på den del, så vi kan få nogle klare svar, fordi for mig handler det om, at jeg ønsker klare svar på, om vi har nogen former for barrierer i forhold til forskning i atomkraft, og hvis vi har, synes jeg, de skal belyses.
Jeg synes også, vi skal se på, om det ikke er på tide, at vi ophæver dem.
Christina Egelund (M), 2025-05-28:
Men som jeg startede med at sige, findes der ikke nogen formelle barrierer, og det er jo dem, vi sådan pr. lovgivning eller andet kan fjerne.
Der er sådan set ikke nogen formelle barrierer for, at man kan forske løs i atomkraft i Danmark.
Det kan man sagtens.
Man kan også godt få offentlig støtte til det.
Så det er hverken forbudt eller noget andet, og vi vil også gerne understøtte det fra statens side.
Så det kan man godt.
Men spørgeren refererede sådan set også før, synes jeg, meget fint til holdningsskiftet ikke bare her i Folketinget, men i den danske befolkning, til atomkraft.
Er det så også med til at flytte et paradigme omkring de uformelle barrierer, der måtte være?
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-05-28:
Tak, og tak til ministeren for at møde op.
Det er helt fantastisk, at vi har en fast aftale her hver onsdag.
Jeg kan berolige ministeren med, at jeg ikke kalder ham ind på onsdag.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-05-28:
Tak til ministeren for et, synes jeg faktisk, rigtig godt og nuanceret svar.
Jeg tror ikke, at ministeren er i tvivl om, at vi i Liberal Alliance længe har kæmpet for, at atomkraft skulle spille en større rolle, når det kommer til energiplanlægning.
Vi har derfor også foreslået at ophæve forbuddet fra 1985 og nedsætte en Niels Bohr-kommission, så vi kan få undersøgt atomkraft noget mere og derved også stoppe med på forhånd at udelukke mulige energikilder.
Vi er også rigtig glade for, at det forlyder fra flere af regeringspartierne, at man også ønsker et opgør med det her forbud fra 1985, inklusive ministerens eget parti.
Men ét er en undersøgelse i forhold til energiplanlægning, noget helt andet er jo gode muligheder for, at vi kan forske i atomkraft også i Danmark.
Der er tilsyneladende rigtig mange forskellige opfattelser af, hvilken påvirkning folketingsbeslutningen fra 1985 har haft.
Klima-, energi- og forsyningsministeren har eksempelvis sagt i den tidligste debat, at ministeren ikke mener, at forbuddet er en hindring for at forske på området, hvorimod rektor på DTU har været ude at udtale sig om, at det kan være, at det er en eller anden form for barriere for forskning.
Men man kan sige, at i forlængelse af det forbud, der blev lavet her i Folketinget, er det jo efterfølgende blevet bestemt, at nukleare produktionsanlæg, også kendt som atomkraftværker, ikke må etableres, hvis det er med henblik på elproduktion.
Jeg kunne derfor godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren ikke mener, at det er en hindring for forskning i atomkraft som energikilde i Danmark.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-28:
Altså, jeg har jo selv været ude i den offentlige debat – det kan man se, hvis man laver en infomediasøgning på det – og taget skarpt afstand fra udtalelser fra navngivne israelske ministre.
Jeg har også måttet høre for det, men det har jeg gjort, og det er meget, meget lang tid siden.
Jeg har også noteret mig, at bl.a. min svenske kollegas tanke om at lade det indgå som en mulighed på vejen frem, når grebet skal strammes, hvis altså ikke Israel responderer.
Så det er mig ikke nogen fremmed tanke.
Men igen vil jeg sige, at sanktioner i EU kræver enstemmighed.
Det, der står først for, er jo at få lavet flere sanktioner i forhold til bosættelserne på Vestbredden.
Det er også min vurdering – uden at være alt for indiskret – at det er der et meget stort momentum bag i Europa, men at der for nærværende ikke er den konsensus, der skal være.
Men det er da noget, jeg selv arbejder for.
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-28:
Tak, og tak til ministeren.
Jeg vil følge lidt i sporet af det, som hr. Karsten Hønge talte om, nemlig de almindelige israelere i det her.
Allerede før den 7. oktober så vi jo, at der var på en del oprør internt i forhold til den demokratiske tilstand i Israel, og på det seneste har vi jo set, hvordan mange aktivister og helt almindelige mennesker i Israel, går på gaden for at prøve at gøre opmærksom på, at de ikke vil være medskyldige i det, der sker i Gaza.
Men de bliver lukket ned på forskellige måder af det israelske militær og politisk.
Jeg er nysgerrig på, hvordan den danske regering arbejder med det.
Det er et emne, vi ikke har berørt endnu, men som jeg synes er enormt vigtigt.
Vi havde i går en lang samtale herinde også om demokrati og det at skabe stærke demokratier i verden.
Det er jo en meget, meget tydelig knægtelse også af civile israelernes rettigheder.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-28:
Israel er jo et demokrati, og som i hvert fald en af ordførerne var inde på, jo også noget nær det eneste demokrati i regionen.
Derfor anerkender vi jo også fuldt ud den regering, der sidder der for nærværende.
Men jeg gjorde også meget ud af i mine indledende bemærkninger, fordi jeg plejer at tænke over det, jeg siger, at tale om den israelske regering og ikke bare Israel og den israelske regering og ikke bare israelerne.
For jeg kan også se, at der er en nuance her.
Men for nærværende er jeg jo nødt til at forholde mig til den regering, der er, og den politik, den regering fører.
Så anerkender jeg jo også, at civilsamfundene har haft mange gode samtaler bl.a. med Michael Melchior, som er en god ven af Danmark, fordi han jo indtil for nylig sådan set også var dansker, men opsagde sit danske statsborgerskab for at blive israeler og kom i Knesset – og det var før, vi havde dobbelt statsborgerskab, og det har vi nu, så måske han også kan blive dansker igen en dag – og han deltager aktivt i civilsamfundsarbejdet.
Det er noget af det, jeg konkret sidder og ser på om vi kan understøtte.
Det handler også om interreligiøs dialog og andet.
For det er der jo brug for.
Der er jo en region her, så skal heles, og der er der brug for nogle civilsamfundskræfter for at bidrage til det.
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-28:
Tak for det.
Apropos heling vil jeg vende tilbage til det, vi talte om, første gang ministeren var på talerstolen, hvor jeg spurgte om medicinske evakueringer, og hvor ministeren så siger, at det vil man gerne klare i nærområdet.
Qua den nuværende situation er jeg faktisk i tvivl om, hvor det nærområde, det her kan finde sted i, er rent fysisk.
Det kan åbenlyst ikke ske på de arealer, som Israel har besat, for vi ser, hvordan de handler.
Det kan ikke ske i Gaza, for der er midlerne ikke til rådighed.
Så hvor ser man det så skulle ske?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-28:
Jeg vil gerne sige, at vi har skruet op for vores humanitære støtte i lyset af alt det, der sker, herunder også direkte i forhold til WHO.
Vi kommer ikke til at evakuere palæstinensere fra Gaza til Danmark, hverken af den ene eller den anden eller den tredje grund.
Det kommer vi ikke til.
Det forudser jeg ikke at der vil være opbakning til i det danske Folketing.
Det vil i øvrigt også afstedkomme asyl m.v. og have en række andre implikationer.
På det helt overordnede plan er jeg også nødt til at sige, at der jo sådan set er nogle, der spekulerer i at løse hele den her sag ved at sørge for, at der ikke er palæstinensere i Gaza.
Det er jo ikke opskriften på at løse den her sag.
Det er jo også derfor, en række lande i naboområderne sådan set også står rimelig fast på at sige: Vi kommer ikke til at importere det palæstinensiske spørgsmål til vores lande.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-28:
Tak for det, og tak til udenrigsministeren for nogle ret klare meldinger, også i forhold til hvor et af hovedskellene i dansk politik går lige nu.
Mens vi har siddet her, er der kommet en melding fra Ritzau om, at Gaza Humanitarian Foundation har måttet stoppe sin uddeling af nødhjælp; det er bare også for ligesom at spejle et af de forslag til vedtagelse, der ligger.
Det er åbenlyst, at der er tale om krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden.
Der er en retssag om et muligt folkemord, og det, der ligger i vores forpligtelser, er ikke at konkludere, hvad en domstol måtte gøre, men at handle på den risiko for, at det er noget, der kan finde sted.
Og når vi har diskussionen om de her mange forskellige typer af værktøjer, man kan tage i brug, så er det jo i lyset af det.
Så vil udenrigsministeren prøve at sige noget om, at når man kigger ned i værktøjskassen, hvilke andre værktøjer kan regeringen så tage i brug ud over associeringsaftalen?