Benny Engelbrecht (S), 2019-11-28:
Tak, formand.
Jeg vil gerne indlede med at takke ordførerne for de overvejende positive tilkendegivelser i deres ordførertaler.
Det nærværende lovforslag er en afledt effekt af en principaftale, som blev indgået i 2014 mellem staten og Københavns Kommune.
Det er en aftale, som den grønne forligskreds bestående af mit eget parti, Socialdemokratiet, Venstre, Dansk Folkeparti, Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance har tilsluttet sig.
En del af aftalen er bl.a. etableringen af en Nordhavnstunnel, hvor Vejdirektoratet skal varetage rollen som bygherre for tunnellen på baggrund af en anlægslov.
Regeringen lever naturligvis op til principaftalen fra 2014, og det er også derfor, at jeg har fremsat dette lovforslag for Folketinget.
Det er ikke ukendt, at Nordhavn her i hovedstaden i disse år gennemgår en stor udvikling.
Det forventes således, at der i fremtiden vil komme op mod 40.000 nye beboere og lige så mange arbejdspladser i området.
I dag er der bare en enkel adgangsvej for biler, busser og lastbiler til Nordhavn.
Det siger sig selv, at trafikbetjeningen af en så stor bydel, der også indeholder containerhavn og krydstogtterminal, skal opgraderes.
Derfor anlægges Nordhavnsmetroen, som ordførerne også er kommet ind på, hvor de første stationer åbner til næste år, og en Nordhavnstunnel.
Nordhavnstunnellen skal altså ses i sammenhæng med udviklingen af Nordhavn, og tunnellen vil også bidrage til at forbedre tilgængeligheden for den tunge trafik til og fra containerhavnen og krydstogtterminalen, og dermed vil tunnellen altså også aflaste andre vejstrækninger på Østerbro.
Her vil beboere og handlende få lidt mere plads og lidt mindre trafik.
Når Nordhavnstunnellen er bygget færdig, vil den blive overdraget til Københavns Kommune, hvorefter den vil have karakter af en kommunevej.
Det er derfor også Københavns Kommune, som betaler størstedelen af prisen for tunnellen.
Kommunen skal også drive tunnellen efter åbningen.
Man kunne selvfølgelig godt stille sig selv spørgsmålet: Hvorfor lader vi så ikke bare Københavns Kommune om at gøre det selv?
Hertil er der at sige, at det følger af den føromtalte principaftale, at anlægget af tunnellen skal ske i regi af Vejdirektoratet og på baggrund af en anlægslov.
Det står således ikke til diskussion.
Hvis man læser aftalen, fremgår det, at den her model er valgt, da staten har flest erfaringer og større indsigt i anlæg af store vejtunnelprojekter, og det er jo i sig selv et fornuftigt princip at lade dem, der har ekspertisen, udføre det, de nu engang er gode til.
Når man hertil tilføjer, at Nordhavnstunnellen forberedes til en senere videreførelse i Østlig Ringvej, har staten en betydelig interesse i projektet, altså netop for at fremtidssikre det.
Det er også baggrunden for, at forberedelsen til en senere videreførsel i Østlig Ringvej ikke betales af Københavns Kommune, men i stedet indgår i forbindelse med Lynetteholm.
Det sidste kunne man af gode grunde ikke vide, da man indgik aftalen tilbage i 2014, men det er fornuftigt, at de dele, der vedrører det næste projekt, Lynetteholm og Østlig Ringvej, også betales af det næste projekt.
Og for en god ordens skyld skal jeg også fremhæve, som også forskellige ordførere har gjort, at der dermed heller ikke er direkte statslige midler i projektet.
Der har været rejst en række emner af ordførerne undervejs.
Jeg vil lige tage et par stykker af dem.
Der er først en lidt lavpraktisk kommentar.
Jeg bemærkede, at fru Susanne Zimmer kaldte tunnellen for en motorvejstunnel, og det antager jeg var en fortalelse, for det er jo altså ikke en motorvej, der er tale om.
Det skal jeg bare sige for en god ordens skyld.
Det er en almindelig kommunevej, som der jo er en meget lavere hastighed på.
SF's ordfører nævnte spørgsmålet om Østlig Ringvej og Lynetteholm.
Det er jo som sagt sådan, at Nordhavnstunnellen forberedes til en senere videreførsel i Østlig Ringvej.
Det vil fremtidssikre tunellen til Østlig Ringvej, som indgår i forbindelse med Lynetteholm.
Der er med vedtagelsen af anlægsloven for Nordhavnstunnellen hverken taget beslutningen om Østlig Ringvej eller Lynetteholm.
Det er vigtigt at understrege.
Østlig Ringvej og anlæg af Lynetteholm undersøges nærmere frem mod 2020.
Men det er sådan, at hvis tunnellen ikke forberedes nu, vil det betyde, at tunnellen efterfølgende skal lukkes for trafik i en længere periode, mens forberedelsen anlægges.
Det vil desuden blive væsentlig dyrere at anlægge forberedelsen til Østlig Ringvej senere.
Det, der sker i praksis, er, at der reserveres et areal på Nordhavn til det forventede tracé for Østlig Ringvej, så der ikke bygges yderligere, før den er undersøgt nærmere og der træffes beslutning om det.