Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-21:
Det her er jo på mange måder en meget voldsom sag.
Der er truffet en historisk beslutning om at nedlægge et helt erhverv.
Der er blevet brugt et tocifret milliardbeløb uden Folketingets involvering.
Der fremstår at være i hvert fald tre meget klare lovbrud: dels at man har givet et ulovligt påbud om at slå alle mink i Danmark ihjel, dels at man ulovligt har udlovet en tempobonus uden at have hjemmel til det, dels at man har gravet mink ned på en måde, som der heller ikke har været lovhjemmel til.
Der har været ministre, som har givet meget tvivlsomme forklaringer undervejs.
Der har været et fagligt enormt tvivlsomt grundlag for hele den her beslutning, hvor det jo er kommet frem, at myndighederne ikke havde anbefalet, at alle raske mink skulle slås ned, på trods af at det var det, som statsministeren, fødevareministeren og resten af regeringen forsøgte at give et meget klart indtryk af – altså at det var en nødvendighed, på grund af at myndighederne anbefalede det.
Det var ikke rigtigt, det var en forkert beslutning, og det var en ulovlig beslutning, som regeringen traf.
Nu står vi med et lovforslag, som vi jo grundlæggende er modstandere af, og som vi stemmer imod.
Vi står også med en mulighed for, at Folketinget gør indsigelse mod lovforslagets ikrafttræden, fordi vi har § 73 i grundloven, som siger: »Ejendomsretten er ukrænkelig.
Det kan kun ske ifølge lov og mod fuldstændig erstatning.«
Det vil sige, at erstatning til minkavlerne ikke afhænger af en politisk aftale.
Erstatning til minkavlerne er hjemlet i grundloven.
Det er noget, man har krav på.
De minkavlere, som har slået deres dyr ihjel, har krav på fuldstændig erstatning.
Det er uden for diskussion.
Det har de, fordi de har fået en ordre, som de har fulgt, og det er selvfølgelig bindende for staten.
Det kan ikke være sådan, at man kommer og giver en ordre og så bagefter siger: Nej, det var ikke en ordre, og selv om I nu har slået alle jeres dyr ihjel, skal I derfor ikke have nogen erstatning.
Stk. 2 i § 73 i grundloven siger, at en tredjedel af Folketinget, dvs. 60 medlemmer, kan »inden for en frist af tre søgnedage« – dvs. efter jul – »fra forslagets endelige vedtagelse kræve, at det først indstilles til kongelig stadfæstelse, når nyvalg til Folketinget har fundet sted, og forslaget på ny er vedtaget af det derefter sammentrædende Folketing«.
De konservative folketingsmedlemmer har tænkt sig at forsøge at gøre brug af den her paragraf.
Vi mangler så godt nok stadig væk 48 medlemmer, men vi har i hvert fald tænkt os at gøre vores til, at loven ikke træder i kraft, før der ligger en politisk aftale.
Det er vigtigt at sige, at det her stk. 2 godt kan trækkes tilbage.
Det kan godt gøres om.
Det kan det ikke, ved at vi siger, at nu gælder det ikke længere, men det kan det, ved at man genfremsætter lovforslaget i Folketingssalen til en ny behandling, og derefter kan man så undlade at gøre indsigelse, anden gang lovforslaget bliver behandlet.
Vi ved jo, at Folketinget kan behandle sådan et lovforslag her ved en hastebehandling på en uges tid, hvis man ønsker det, så i virkeligheden kan vi godt på en uges tid få det her til at træde i kraft igen.
Så det er ikke en endelig standsning af lovforslaget, men det er en midlertidig standsning af forslaget, hvis vi gør brug af stk. 2 i § 73 i grundloven.
Det synes vi ville være godt at gøre, fordi vi ikke har nogen aftale om erstatning til minkavlerne.
Minkavlerne kan gå til domstolene og kræve deres erstatning, men vi ved ikke, hvilken politisk aftale der ellers landes.
Hvis vi tillader, at lovforslaget her træder i kraft, så er det fødevareministeren, der har lov til at fastsætte reglerne for erstatning.
Det stiller os i en dårlig forhandlingsposition, at vi bare siger, at regeringen kan bestemme, hvordan erstatningen skal være, uden at Folketinget stiller nogen modbetingelser.
Derfor mener vi altså, at det klart er til branchens fordel at bruge den her § 73, stk. 2.
Det sikrer en bedre forhandlingsposition i forhold til den politiske aftale, som vi stadig væk ikke har fået forhandlet på plads, på trods af at der nu er gået halvanden måneds tid, siden ordren om at slå alle mink ihjel blev udstedt.
Det er vel cirka, hvad man har i Socialdemokratiet, så det kan være, at Socialdemokratiet vil være med.
Vi synes, det er en helt urimelig situation, man stiller et erhverv i, og den her bestemmelse i grundloven er lavet netop til den her situation, fordi ekspropriation af menneskers ejendom er en meget alvorlig sag.
Derfor har grundlovens fædre udstyret os med den her bestemmelse, som gør, at man ikke bare kan træffe den slags beslutninger, uden at det er velovervejet, og at man ikke kan gøre det under så kaotiske forhold, som det er sket her.
Så den bestemmelse er skræddersyet til den her situation, og vi synes, vi skal gøre brug af den.
Så glæder vi os til, at regeringen kommer i gang med at forhandle en aftale om erstatning på plads.