runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2024-03-19:
Jeg håber, de vil forstå, ligesom jeg synes der er mange i høringssvarene, der forstår, at vi tager det her alvorligt, og at vi synes, det er godt at forsøge at adressere det.
Jeg ved ikke, om det her er lige præcis det, der vil gøre, at balancen bliver rigtig, men jeg synes, der er mange konstruktive forslag i forhold til at prøve at finde en bedre balance.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-03-19:
Ordføreren blander lidt pærer og bananer, når man blander forskellige lovgivninger sammen.
Jeg må også sige, at jeg godt nok er rystet over det svar til de offentligt ansatte, altså at det handler om, at Alternativet mener, at det er bedst for deres retssikkerhed, at man fortsat kan søge om aktindsigt i deres navne, i deres personnumre, i deres adresser osv.
Jeg synes, det er meget, meget ærgerligt, og derfor håber jeg, at Alternativet vil få de svar, de har brug for, i udvalgsbehandlingen til at kunne komme til fornuft i forhold til det her lovforslag.
Zenia Stampe (RV), 2024-03-19:
Jeg forstår forslaget sådan, at det er punkt 2, som handler om, at man også kan afskære nogen fra adgang til de der personalesager, og det bakker vi op om.
Jeg har bare lidt svært ved at forsvare, at man afskærer nogen fra at få indsigt i en hel sag og ikke bare personoplysningerne, hvis det, vi i virkeligheden er bekymret for, er, at man bruger de her personoplysninger til at chikanere folk bagefter.
Men vi må jo dykke ned i det i udvalgsbehandlingen for lige at blive betrygget, hvis vi skal stemme for.
Jeg synes, det er lidt svært, men sådan er det.
Peter Hummelgaard (S), 2024-03-19:
Generelt tror jeg, at man skal forstå, at det i forhold til mange af de offentligt ansatte, som oplever aktindsigter, som bliver brugt chikanøst til at intimidere, true og i nogle tilfælde afpresse dem, i lige så høj grad handler om tilfælde, hvor navnet er kendt af den person, der søger om aktindsigt, og at man beder om at få udleveret oplysninger i personalemapper eller i andre sager, hvor vedkommende har været sagsbehandler eller været involveret på lignende vis.
Så derfor vil man med det ikke opnå det, som er lovforslagets formål, efter regeringens opfattelse.
Zenia Stampe (RV), 2024-03-19:
Tak for lige at gentage det her med pressen.
Det vil jeg ikke spørge ind til igen, det tager jeg til efterretning og takker for.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre regeringens overvejelser om, hvorfor man vil afskære nogen fra en aktindsigt i stedet for at gå ind og anonymisere navne.
For sådan som jeg hører ministeren, handler det jo om risikoen for, at man identificerer en person via et navn og bruger det til at lave chikane mod vedkommende.
Så jeg er bare nysgerrig efter at høre regeringens overvejelser om, hvorfor det er hele sagen, man så vil afskære nogen aktindsigt i, og ikke bare navnet.
Peter Hummelgaard (S), 2024-03-19:
Generelt synes regeringen, at vi har ramt den rigtige balance, hvad det her angår.
Og det synes jeg også at man kan se i høringssvarene.
Jeg noterer mig også, at der er en række af de fagforbund, som har ansatte i den yderste frontlinje og ofte også i konfliktfyldte og udsatte situationer, som efterlyser, at regeringen med lovforslaget går videre, end der er lagt op til.
Og så har jeg også bare behov for at sige, at nu har vi jo set, hvor stor skade manipulerede pressehistorier kan gøre.
DR's skandaliserende udsendelse, hvor man insinuerer, at politiet har gravet en dreng ned i en skov, førte til, at flere politibetjente var nødt til at gå under jorden på grund af chikane fra offentligheden.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Jeg tænker, at ordførerne nu her har fået svar fra ministeren om, at ja, det her lovforslag kan lukke ned for journalisters og forskeres adgang til aktindsigt, hvis der er en vurdering af, at der er et tungtvejende hensyn.
Så er spørgsmålet så, hvad et tungtvejende hensyn er.
Jamen i lovforslaget står der, at det er en subjektiv vurdering, en enkelt medarbejders følelse.
Det synes jeg er en meget, meget uheldig retstilstand.
Så vil ministeren arbejde for, at vi får præciseret det yderligere, så det ikke kommer til at ændre på den retstilstand, som ministeren påstår at lovforslaget ikke ændrer på?
F.eks. kan man støtte et ændringsforslag.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-03-19:
Tak for det.
En grund til mistillid til politikere kunne jo også være, at folk hopper fra deres partier i tide og utide.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om ordføreren kunne bekræfte noget.
Nu har ordføreren gentagne gange stillet spørgsmål, og ordføreren har sagt, at det er noget nyt, at journalister undtagelsesvis ikke kan få aktindsigt.
Kan ordføreren bekræfte, at som reglerne er i dag, er det faktisk sådan, at det kan man allerede med de nuværende regler, altså undlade at give journalister mulighed for det?
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Der er jo flere ordførere, der har været i tvivl om det her med adgangen for journalister og forskere til aktindsigt.
De har også sagt, at det handler om, hvorvidt balancen i det her lovforslag er rigtig for dem.
Nu nævner ministeren igen, at hensigten med forslaget ikke er at begrænse.
Men vil ministeren bekræfte, at der er mulighed for i det her lovforslag at begrænse journalisters og forskeres adgang til aktindsigt, fordi der kan være en subjektiv vurdering af nogle tungtvejende hensyn?
Peter Hummelgaard (S), 2024-03-19:
Tak for det, og tak for dels alle de mange indlæg, dels den, synes jeg, faktisk også i overvejende grad konstruktive tilgang til det her lovforslag.
Sosu-assistenter, politifolk, lærere, sygeplejersker, socialrådgivere og fængselsbetjente er bare nogle af alle de dygtige offentligt ansatte, som hver dag går på arbejde for at gøre en forskel for os alle sammen.
Derfor bliver jeg både vred og frustreret, når jeg hører, at de udsættes for chikane.
Offentligt ansatte skal ikke udstilles og udskammes, hverken på sociale medier eller noget andet sted.
De skal tværtimod have tak for den indsats, de gør for udsatte borgere overalt i landet.
Desværre har en række fagforbund gjort opmærksom på chikane af offentligt ansatte som et stigende problem, og her er aktindsigtsreglerne også blevet fremhævet.
En undersøgelse fra Fængselsforbundet i 2024 viser endvidere, at en fjerdedel af de adspurgte medlemmer har oplevet at blive chikaneret i deres fritid af tidligere indsatte.
Undersøgelsen viser også, at mange har oplevet chikane på de sociale medier, og Fængselsforbundet peger bl.a. på aktindsigt som et centralt problem.
Oplysninger om offentligt ansattes navne, der udleveres som led i aktindsigt, kan f.eks. ved hjælp af sociale medier blive brugt til at søge oplysninger frem om den ansatte.
De oplysninger kan misbruges til at chikanere den ansatte, og det er helt uacceptabelt.
Vi skal som samfund passe godt på dem, der passer godt på os.
Man skal kunne føle sig tryg, når man går på arbejde, og de nuværende regler om aktindsigt tager efter min opfattelse ikke i tilstrækkelig grad højde for risikoen for chikane, bl.a. fordi de er udformet i en tid uden sociale medier, som vi kender dem i dag.
Med de regler, vi har i dag, er det svært at afvise en anmodning om aktindsigt, der har til hensigt at chikanere.
Med lovforslaget ændrer vi reglerne, så det i videre omfang bliver muligt at afslå anmodninger om aktindsigt, der er motiveret af retsstridige eller chikanøse hensigter.
Vi tydeliggør også den eksisterende adgang til at afvise anmodninger om partsaktindsigt, der er motiveret af retsstridige eller chikanøse hensigter.
Som reglerne er i dag, skal offentligt ansattes navne klart som udgangspunkt udleveres, når en borger anmoder om aktindsigt.
Med lovforslaget gør vi det muligt at tage hensyn til den offentligt ansattes tryghed, når der skal tages stilling til, om en aktindsigt skal imødekommes.
Jeg vil gerne understrege, at vi ikke har til hensigt at ændre på pressens eller forskeres adgang til at søge aktindsigt hos myndigheder.
Formålet med det her lovforslag er alene at beskytte offentligt ansatte bedre.
Der lægges altså ikke op til at ændre på, hvad pressen kan få aktindsigt i.
Så med de ord vil jeg bare sige tak for den konstruktive tilgang fra de fleste ordførere.
Jeg ved, der er blevet rejst en række spørgsmål undervejs.
Nogle af dem vil vi selvfølgelig efter behov svare på skriftligt, og ellers står jeg naturligvis også til rådighed for alle andre spørgsmål, der måtte opstå undervejs.
Tak for ordet.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Så er der selvfølgelig sager, f.eks. om efterretningstjenester eller militærting, som man godt kan hemmeliggøre, men det skal være modsat: Alt skal som udgangspunkt være åbent, og så kan man lukke ned, hvis der er nogle særlige, særlige hensyn af militær karakter.
Det er jo f.eks. sådan noget, som Tromsøkonventionen siger.
Så kan der selvfølgelig igen være noget ved personsager, men det er jo også noget, vi kan løse andre steder.
Hvis man krænker nogen eller der er noget strafbart, har vi selvfølgelig en strafferet, vi kan kigge på, men det behøver ikke at være i aktindsigtslovgivningen, at vi håndterer den type af problemer.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-03-19:
Jeg skal bare lige forstå ordføreren helt rigtigt.
Så når det f.eks. er sådan i dag, at hvis man søger aktindsigt i navne på politibetjente, som bistår folk i udvisningssager, også meget, meget voldsomme udvisningssager, så mener ordføreren, at det ville være helt på sin plads, at man så fremover udleverer de navne til folk.
Der har også været andre eksempler på sager.
Der var en dyrlæge, der slog et dyr ihjel, og der fik man afvisning på anmodningen, fordi man formodede, at det ville blive brugt chikanøst.
Jeg skal bare lige høre, om ordføreren så mener, at man skal fjerne alle de eksisterende regler, der er i dag?
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Det er jo netop det, jeg siger.
Vores eksisterende mørklægningslov, altså offentlighedsloven, er i forvejen kritisk og problematisk at få indskrænket, og jeg synes selvfølgelig, at den skulle udvides.
Peter Hummelgaard (S), 2024-03-19:
Altså, det er lagt ind som en forudsætning i lovforslaget, at der skal foreligge meget tungtvejende hensyn til en offentlig ansats tryghed, for at den ansattes navn ikke skal udleveres til pressen.
Enhver kan få sig et pressekort.
Rasmus Paludan har et pressekort.
Det er jo derfor, man ikke kan give en fuldstændig afvisning af, at enhver journalist, der måtte søge om aktindsigt, har den fulde adgang, som man har i dag , men grundlæggende har vi også præciseret det – også efter at have lyttet til den kritik, der var af lovforslaget – sådan at der generelt ikke er lagt op til at ændre på, hvad pressen kan få aktindsigt i.
Jeg tror grundlæggende, at overvejelsen jo altså også er, at med den kraft og de muligheder, der er bl.a. på de sociale medier, skal der ikke særlig meget kreativitet til at forbinde to eller tre punkter for derved at finde frem til, hvad navnet er på en bestemt offentligt ansat, selv hvis du i den udleverede aktindsigt har anonymiseret navnet.
Det er derfor, vi gerne vil give den her udvidede beskyttelse.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-03-19:
Jamen tillykke til hr. Torsten Gejl med rosen fra et tidligere partimedlem.
Men hvordan tror hr. Torsten Gejl at fængselsfunktionærer, politibetjente, sygeplejersker, socialrådgivere og andre vil reagere, når de erfarer, at Alternativet ikke har tænkt sig at gøre noget ved den chikane – det er ikke bare en risiko, for det sker jo, det ved vi – som de oplever, bare fordi de sådan set passer deres arbejde?
Zenia Stampe (RV), 2024-03-19:
Jeg synes, vi skal spørge ministeren, når han kommer herop på talerstolen.
For jeg indledte med at sige, at jeg også er lidt usikker.
Omvendt afviser regeringen jo, at det her vil have konsekvenser for pressens adgang til oplysninger.
Regeringen skriver, at de endda har gjort det endnu tydeligere i lovforslaget på baggrund af den usikkerhed, der har været i høringssvarene.
Jeg synes bare, vi skal stille spørgsmålet igen til ministeren, for hvis det er rigtigt, synes jeg heller ikke, vi skal køre mere konspirationsteori på det her.
Jeg er lidt mere optaget af den enkelte borgers indsigt i egne sager, og om det kan have en konsekvens for det.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Grunden til, at jeg nævner det, er jo, at det her eksempel, jeg nævner, og som står i lovforslaget, handler om en souschef, som på grund af noget medieopmærksomhed følte, at det var en chikane.
Det kunne jo godt være, at sådan noget som minksagen kunne opfattes på den måde, men det er jo der, hvor det er et meget fundamentalt spørgsmål.
Ser vi det her som en magtkritik og vores adgang til systemet, eller ønsker vi at beskytte de folk, der har magt, til faktisk nogle gange at begå magtmisbrug?
Men hvis ordføreren er enig i, at det skal det selvfølgelig ikke gælde, skal vi jo bare have det skrevet ind i loven, så det ikke gælder.
Det vil sige, at det handler om frontpersonale og ikke handler om journalister.
Vi har jo lige hørt ordføreren for Moderaterne netop anerkende, at det handler om, at der skal være tungtvejende hensyn, og at så må det gerne gælde journalister, men at det er en subjektiv vurdering, hvorvidt der er det.
Zenia Stampe (RV), 2024-03-19:
Jeg tror nu nok, og her vælger jeg at stole på regeringen, at det er rigtigt, når regeringen siger og endda også har forsikret sig gennem ændringer af lovforslaget, at det her ikke kommer til at ramme pressen, medierne eller forskningsinstitutioner.
Det vil sige, at hele minksagen, som jeg ikke synes vi skal have en stor diskussion om nu, tror jeg nok ville falde ind under medier og pressedækning.
Det ville ikke blive omfattet af det her.
Det, jeg kunne være nervøs for, er mere, hvis man som borger har behov for at følge sin sag og faktisk bliver forment adgang til det, fordi der kunne være risiko for, at man misbrugte nogle navne i den sagsakt.
For helt ærligt forstår jeg faktisk ikke rækkevidden, og jeg er jo bange for – og det kan være, at vi kan få anledning til at stille det spørgsmål til ministeren – at man simpelt hen formener folk indsigt i deres egne sager.
Det ville være for vidtgående.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Jeg er meget enig med ordføreren i, at det er et meget vanskeligt lovforslag at læse.
Der er rigtig meget tvivl om, hvad det er for en retspraksis, der kommer efterfølgende.
Hvad betyder alle de her små ord, som i virkeligheden kan åbne en kæmpe ladeport for, at lovforslaget får en helt anden effekt?
Alle de her ting er jo meget mystiske, og det gør også bare, at man må sige, at lovkvaliteten af sådan et lovforslag er meget ringe.
Det er rigtig ærgerligt, at man ikke højner niveauet, så der er en helt stram retspraksis her i det her land.
Så kunne f.eks. Barbara Bertelsen opfatte det, der efterfølgende er sket i medierne i forhold til minksagen, som chikanøst og faktisk have lukket helt ned for hele minksagen, hvis hun som embedsmand i det her land syntes, at det var problematisk?
Det er jo den type rækkevidde, vi bliver nødt til at forholde os til og diskutere.
Det kan godt være, at nogle folk og regeringen gerne vil diskutere politimanden, men hvad er rækkevidden egentlig af det her lovforslag?
Bjørn Brandenborg (S), 2024-03-19:
Tak for det, formand.
Nu spurgte den radikale ordfører, hvad det her handler om.
Hvis man spørger mig, handler det jo om noget meget konkret.
Det handler om, at en del af vores allervigtigste personale i den offentlige sektor føler sig chikaneret og truet og er bange for, at der er nogle, der vil opsøge deres familie på deres adresse, deres børns institution osv.
Derfor handler det jo i virkeligheden om noget meget konkret.
Det handler jo i virkeligheden om, at der er nogle, der ønsker at bruge reglerne om aktindsigt som et middel til at kunne chikanere nogle offentligt ansatte.
Nu siger Radikale Venstre, at de er lidt i tvivl om, hvad de synes om det her forslag.
Hvis ikke man vil være med til at begrænse adgangen til deres sager, hvad er så Radikales Venstres svar?
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Tak for svarene.
Det er et interessant ændringsforslag, I kommer med, og som jeg også vil kigge nærmere på.
Det kan være, der er flere, der synes, det er interessant.
Rosa Lund (EL), 2024-03-19:
For at svare på det første først vil jeg sige, at den del af lovforslaget, vi støtter, er den del, der handler om offentlighedslovens § 21, stk. 3.
Hvis ikke det lykkes at få lovforslaget delt op, kan jeg ikke svare på, om vi vil støtte det eller ej.
Nu synes jeg, der var flere kritiske røster her, også fra SF.
Der er i hvert fald ikke nogen tvivl om, at vi kommer til at tage nogle ting i udvalgsbehandlingen, så jeg kan jo ikke på nuværende tidspunkt sige, om vi vil ende med at støtte det samlede lovforslag.
Det samme gælder for fru Theresa Scavenius' ændringsforslag.
Jeg tror, og vi tror i Enhedslisten, at man godt kan ramme en anden balance, hvor man både beskytter offentlighedens ret til indsigt, men også beskytter offentligt ansatte mod chikane, hvilket i den grad er vigtigt.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Så bare for at være helt præcis: Hvad er det for en del af lovforslaget, som I støtter?
Det er bare for at forstå det.
Og hvis det så ikke lykkes, skal jeg så forstå det sådan, at Enhedslisten ikke støtter det her forslag?
Det handler ikke om at udtage navne; det handler om at afvise aktindsigtsanmodninger.
Men man kunne netop foreslå, at det handlede om at sige, at vi anonymiserer navnene.
Det er der jo rigtig mange af høringsparterne der siger, altså at hvis vi har et problem med chikane, kan det faktisk løses meget, meget simpelt ved at sige, at der er nogle navne, som for nogle borgere ikke bliver offentlige, men som til gengæld stadig skal være kendte for journalister, fordi de har behov for at kende navnene for at kunne følge nogle sager.
Så vil ordføreren være med til at kigge på de ændringsforslag, hvis ordførerens eget ændringsforslag ikke bliver vedtaget?
Mai Mercado (KF), 2024-03-19:
Nu startede ordføreren med at sige, at det var Konservative, som havde en lav tillid til demokratiet.
Hertil må jeg bare sige, at det jo er et meget bredt flertal i Folketinget, som står bag det her lovforslag, og som ønsker i højere grad at beskytte offentligt ansattes tryghed, og det kan det her lovforslag være med til.
Så må jeg også bare gå i rette med ordføreren og sige, at der skal være tungtvejende hensyn.
Det skal jo have karakter af at være en chikanøs, truende adfærd, for at det gør, at man bliver afskåret fra at kunne søge aktindsigt, og det mener jeg rent faktisk er fornuftigt.
Rosa Lund (EL), 2024-03-19:
Jamen vi må jo tage det i udvalgsbehandlingen.
Jeg tror i hvert fald, vi får en del arbejde her imellem første- og andenbehandlingen.
Det ser vi frem til i Enhedslisten.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Det er godt, for jeg kan nemlig ikke selv foreslå en høring, fordi jeg ikke er en del af udvalget.
Så det kunne være rigtig rart, hvis der var nogle andre, der gjorde det, fordi de også ønsker den her udredning af den tvivl, der kan være forbundet med det, og jeg ved ikke, hvor stærk flertalsregeringen er, så måske kan de faktisk godt påvirkes.
For det er nogle meget principielle spørgsmål, og jeg er også ret sikker på, det vil være godt, hvis borgerne får en bedre forståelse for, hvad det betyder for dem.
Altså, vi kan igen tage et eksempel som ejendomsvurderingerne.
Det er jo et eksempel, hvor der er enorm frustration, og selvfølgelig er der nogle af dem, der kommer til at vende noget af deres frustration mod systemet.
Det skal vi da kunne håndtere.
Det er, fordi vi har skabt nogle forkerte regler; de har en legitim kritik, som vi skal lytte til.
Torsten Gejl (ALT), 2024-03-19:
Jeg synes også, at debatten her i salen i dag viser, at en høring kunne være en rigtig fin løsning.
Altså, det er jo ikke, fordi vi alle sammen er gået herop og har syntes, at vi er superkloge på det her, så jeg vil gerne have udboret nogle ting og have behandlet nogle konkrete eksempler.
Med hensyn til ændringsforslag synes jeg også der er lavet nogle gode forslag til dem, men jeg drømmer ikke om, at regeringen ændrer et komma; det synes jeg ikke den plejer at gøre.
Men det kunne da være et forsøg værd.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Jeg forstår godt den tvivl, for der er jo noget med, at de her problematikker i lovforslaget er gemt ret langt nede, så man skal læse ret meget i dybden for at forstå, at det faktisk åbner den her ladeport, som nogle af høringssvarene jo netop nævner, med, at det kan være den her de facto-vetoret over alle former for aktindsigter.
Er det noget, ordføreren kunne tænke sig at foreslå i udvalget, f.eks. som en høring, så den tvivl, som rigtig mange udtrykker, kunne blive afklaret og præciseret af nogle af dem, der har givet høringssvar og netop fortæller om, hvor problematisk det her er?
Og igen skal vi også huske på, at de problematikker, som man ønsker at løse, jo slet ikke bliver løst med det her forslag, for det vil stadig væk være sådan, at vi har frustrerede borgere.
Vi lever heldigvis stadig væk i et åbent samfund, så det er også noget med at forstå – og det kunne måske også været noget, som ordføreren kunne være interesseret i at forstå – hvorfor borgerne er så frustrerede, og at der er den her stigende grad af konflikt med vores offentlige system.
Noget af det handler jo også om, at vi smuldrer vores velfærdsstat og slet ikke har – og det ved jeg ordføreren er meget optaget af – den socialforvaltning og den kriminalforsorg, som vi burde have.
Der er alt for få ressourcer, for få medarbejdere, og dermed er det de svageste i samfundet, vi presser på den her måde.
Torsten Gejl (ALT), 2024-03-19:
Tak, formand.
I Alternativet er vi også lidt lorne ved det her lovforslag.
Jeg synes, at Enhedslistens Rosa Lund sagde det godt, i forhold til at vi ikke er sikre på, at det formår at skabe balance mellem hensynet til den enkelte medarbejder og hensynet til demokratiet, og det synes jeg også fremgår af høringssvarene.
Jeg er ked af, at den her aktindsigt er baseret på en følelse.
Altså, jeg er bange for, at den smækker døren lidt for hårdt i og gør det lidt for svært at få aktindsigter.
Samtidig har jeg også tænkt det, som den radikale ordfører sagde: Kunne man ikke anonymisere de ansattes navne?
Altså, kunne det her ikke løses klogere?
Så jeg synes, det er en voldsom øvelse.
Den kan også være delvis berettiget, for vi skal sikre, at offentligt ansatte ikke bliver chikaneret.
Jeg er bare ikke sikker på, at det er den rigtige måde, og vi læser det også sådan, at vi er bange for, at det rammer andre.
Det kan være journalister, det kan være forskere.
Så som udgangspunkt stemmer Alternativet ikke for det her forslag.
Tak, formand.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-19:
Så lad mig bare svare på det første spørgsmål om, om vi vil være tilhængere af en høring.
Jeg synes, det er en god skik, at man, hvis der er nogen i et udvalg, der beder om en høring, så afvikler den – en eksperthøring eller en høring blandt retslærde, og hvad det måtte være af dommere og folk, der er vant til at anvende forvaltningsloven.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi får nogle konkrete sager eller, med formandens tilladelse, cases, som det hedder på moderne dansk, hvor vi får beskrevet, hvad det er, ministeren forestiller sig ved den subjektive forståelse af chikane og utryghed.
Zenia Stampe (RV), 2024-03-19:
Vi forstår hundrede procent motivet, begrundelsen og legitimiteten med hensyn til at gøre noget.
Det er jo ikke, fordi vi står her og benægter, at der er et problem, og siger, at folk ikke har grund til at være nervøse.
Det anerkender vi.
Når man sidder som kommunal sagsbehandler og skal finde ud af, om man skal give aktindsigt eller ej, hvad ligger der så i begrebet chikanøs adfærd?
Hvad er det for nogle akter, man så kan tilbageholde?
Er det akter i folks egne sager?
Det er jo også en del af den offentlige forvaltning.
Det handler ikke bare om, at pressen kigger med over skulderen, men også om, at man kan få indsigt i sin egen sag.
Det er noget, jeg ikke kan gennemskue.
Kunne man så gøre det her på andre måder, f.eks. ved at man fjernede personhenførbare oplysninger og navne, men stadig væk kunne få indsigt i sin sag?
Vi forstår hundrede procent de medarbejdere, der har rejst den her problemstilling, og vi bakker hundrede procent op om, at vi finder en løsning, men vi skal bare være helt sikre på, at juraen også er helt klar, og at man ved derude, hvad man har at gøre godt med.