runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-10:
Tak for det, formand.
Beslutningsforslaget lægger op til, at der indføres regler om, at man, hvis man bliver svindlet og får misbrugt sine NemID- eller MitID-oplysninger, ikke skal hæfte.
Jeg kan sådan set fint forstå og sympatiserer også med de grunde, som forslagsstillerne henviser til i forslaget, nemlig at borgere skal kunne føle sig trygge og sikre på internettet og ikke skal frygte at blive svindlet og ende med en stor gæld.
Når vi så ikke kan støtte forslaget – for det kan vi ikke – skyldes det, at vi, som ministeren var inde på, er uenige i hensynene.
Jeg er fuldstændig enig i, at det kan være meget ubehageligt og utrygt at få misbrugt sine oplysninger af kriminelle svindlere, som handler og indgår aftaler med ens oplysninger.
Det er ubehageligt for den enkelte, men det er også et stort problem for samfundet, hvis borgerne ikke har tillid til de it-løsninger, de skal bruge til daglig.
Vi er enige i, at uskyldige borgere ikke skal hæfte, når de bliver udsat for svindel, men som vi lige har hørt justitsministeren forklare, har vi altså heller ikke en retstilstand i dag, hvor det er tilfældet.
Vi har nogle klare og rimelige hæftelsesregler, som kun undtagelsesvis fører til, at en borger hæfter, hvis vedkommendes NemID er blevet misbrugt.
Men det er utrygt at få misbrugt sine oplysninger, og det er urimeligt, at man ud over at være blevet udsat for svindel kan ende i en situation, hvor man skal igennem et efterfølgende forløb, hvor man bliver mødt af krav fra erhvervsdrivende.
Hvis vi skal løse de udfordringer, er det ikke hæftelsesreglerne, vi skal ændre, men nogle andre steder, vi skal sætte ind.
Vi har allerede hørt ministeren understrege, at regeringen har stor fokus på sikkerhed og tryghed ved brug af de offentlige digitale løsninger, og at man har sat ind med mange forskellige initiativer.
Og så er jeg glad for, at regeringen vil nedsætte en tværministeriel arbejdsgruppe, der skal finde ud af, hvad vi mere kan gøre for at sikre de borgere, der har været ude for, at deres NemID eller MitID ved svindel er blevet brugt til at indgå aftaler.
Så vi er enige med forslagsstillerne i hensynet bag forslaget, men de grundlæggende hæftelsesregler er altså ikke det rigtige sted at sætte ind, og derfor støtter vi ikke beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2022-05-10:
Vores sædvanlige ordfører har desværre ikke mulighed for at være her, og derfor vil jeg holde hendes tale.
Der har igennem de seneste år været talrige eksempler på borgere, der har fået misbrugt deres NemID.
Det er grænseoverskridende og ubehageligt at få misbrugt sine oplysninger af udspekulerede kriminelle, der i stigende grad flytter over i den digitale verden, hvor danskerne også bruger mere og mere af deres tid.
Eksempelvis blev to mænd fra Aarhus dømt for at have installeret et program på bibliotekscomputere landet over, og det gjorde dem i stand til at aflure intetanende borgeres oplysninger og derefter misbruge adgangen til at lænse uskyldige folks konti for penge.
I SF synes vi, at borgere, der ikke har gjort noget forkert, naturligvis ikke skal hænge på regningen for svindleres kriminalitet.
Sådan skal det være, men sådan er det ikke i alle tilfælde i dag, og det skal vi have gjort noget ved.
Står det til SF, skal det i fremtiden være sådan, at en borger holdes økonomisk skadesløs, hvis man uforskyldt bliver offer for svindel med MitID, på samme måde som ved svindel med dankort, hvor man ikke selv hæfter, hvis der er sket misbrug af ens dankort.
Så tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte forslaget.
Regeringen har sat en række initiativer i søen allerede, og det er godt, men vi må også konstatere, at de allerede iværksatte initiativer ikke er nok til at løse de komplekse udfordringer, vi står over for, med svindel med NemID og MitID.
SF støtter fuldtonet op om intentionen i forslaget her, og det kan være, at vi også stemmer for det, hvis ikke det kan lade sig gøre at sikre en bedre beskyttelse af NemID og MitID oppefra i forbindelse med lovbehandlingen af L 165, som vi også er i gang med.
Tak for ordet.
Rosa Lund (EL), 2022-05-10:
Tak for det.
Enhedslistens ordfører har så lovet at hilse fra Radikale Venstre og sige, at de ikke kan støtte forslaget.
På samme måde er der mange situationer, hvor man som almindelig borger er sikret imod at hæfte, hvis ens NemID er blevet misbrugt, og hr. Preben Bang Henriksen gennemgik også lige reglerne for det for os alle sammen.
Det synes jeg er en rigtig god ting, for det skal ikke ligge på den enkelte at forsikre sig mod, at systemer, vi indfører for alle, ikke medfører et tab.
Det er kun rimeligt, at vi på den måde har en fælles forsikringsmodel via bankerne, så man ikke står som privatperson og skal til at føre retssager for at få sine penge tilbage.
Som der står i beslutningsforslaget, har vi jo i dag nogle meget fornuftige principper for, hvornår man selv hæfter for misbrug, og det minder jo i vidt omfang om alle andre tilfælde, hvor man bliver udsat for svindel.
Der er en grænse mellem, hvornår det er nogle andres skyld, og hvornår det er ens egen skyld.
Jeg synes, det er rigtig fornuftigt, at vi har debatten her i dag, så vi kan drøfte, hvor den grænse går, men jeg synes også – det kan godt være, at jeg har misforstået beslutningsforslagets intention – at det er meget vidtgående, hvis man aldrig selv hæfter for, at andre har brugt ens NemID til at købe ting.
Det er faktisk nødvendigt, at den, der har NemID'et, selv har videregivet sin kode og sit nøglekort, og derfor er der også tilfælde, hvor det er lidt svært at sige, at der ikke også kan være lidt egen skyld i det.
Hvis man har sine penge i en pung i tasken og nogle stikker fingrene ned i den og stjæler den, er man uden egen skyld, hvis man mister pengene, men hvis man tager pengene ud af sin pung og lægger dem på en bænk på Strøget lige hernede, er det jo ikke så mærkeligt, hvis ikke de ligger der, når man kommer tilbage 3 timer efter.
Det var måske et lidt for spasagtigt eksempel, for det er selvfølgelig alvorligt, når ens NemID bliver misbrugt, men det er bare for at understrege, at grænsen måske ikke ligger det rigtige sted i det her beslutningsforslag – det er sådan, jeg tror jeg vil sige det – og derfor er vi i Enhedslisten meget positive over for, at man laver en arbejdsgruppe.
Den del af det er vi meget positive over for.
Jeg vil faktisk også, belært af andre tværministerielle arbejdsgrupper, anbefale, at vi sætter en rimelig klar deadline for, hvornår den her gruppe skal være færdig.
Vi har jo tit og ofte i retsordførerkredsen f.eks. diskuteret spørgsmålet om digitale krænkelser, og da den tværministerielle arbejdsgruppe blev nedsat, gik der 2 år, før der kom et lovforslag fra Erhvervsministeriet, som alligevel ikke rigtig adresserer spørgsmålet, og den situation vil vi gerne undgå, tænker jeg, sker på spørgsmålet om svindel med NemID og MitID.
Men tak til Dansk Folkeparti for at tage debatten op.
Det er vigtigt, at vi får gjort noget ved det.
Britt Bager (KF), 2022-05-10:
Tak for det, og tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte det her rigtig gode forslag.
Nu er jeg jo lidt nede i talerrækken, så jeg kan lytte mig til, at der er bred enighed om, at vi gør noget mere for at beskytte ofrene for netsvindel, for svindel med NemID og MitID.
Det at få misbrugt dybt personlige oplysninger er en utrolig grænseoverskridende oplevelse, og der har været mange eksempler i pressen på, at helt uskyldige borgere er kommet til at hæfte for gæld, de ikke selv har stiftet.
Det er fuldstændig urimeligt i et retssamfund som det danske, og det er jo heller ikke meningen, og det har forrige ordførere allerede redegjort for.
Men med det her lovforslag vil det være sådan, at en borger aldrig kan komme til at hæfte for gæld stiftet af tredjemand ved svindel, og det er vi en smule betænkelige ved, for det må være sådan, at man skal have udvist en vis ansvarlig adfærd, for at samfundet beskytter en og træder til.
Så vi har som samfund et ansvar for at hjælpe borgere, når samfundet bliver mere og mere digitalt.
Den indsats, vi gør i dag, skal styrkes, og vi bakker op om den tværministerielle arbejdsgruppe, som der blev talt om, men at gå så langt som til at sige, at man aldrig kan blive ansvarlig, mener vi er at gå for langt.
Det kan meget vel medføre omgåelse, en uansvarlig adfærd og i værste fald aftalt spil eller svindel.
Så vi kan ikke støtte op om forslaget som helhed, men vi håber, vi kan lande det på at lave en beretning, så vi får nedsat en tværministeriel arbejdsgruppe, og så vi får styrket indsatsen.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-05-10:
Der skal lyde stor ros til hr. Peter Skaarup, som i den grad har gjort det her til næsten en hjertesag.
Det er i hvert fald en meget, meget vigtig sag.
I den forbindelse vil jeg godt spørge hr. Peter Skaarup, som har været meget involveret i alt det her: Er hr. Peter Skaarup bekendt med, at nogle af de banker – discountbanker kalder jeg dem – som bilder folk ind, at de hæfter, hvor de ikke hæfter, som truer folk med, at de skal i fogedretten i situationer, hvor de ikke kan komme i fogedretten, alt sammen i håb om, at folk betaler, fordi de ikke ved bedre, er blevet draget til ansvar på noget tidspunkt?
Det var det ene.
Og det andet er: Jeg er helt sikker på, at hr. Peter Skaarup får lige så mange henvendelser, som jeg får, fra folk, der er blevet snydt, og som har anmeldt det til politiet, men hvor der ikke sker noget, fordi politiet nedprioriterer de her sager i en grad, så det er omsonst overhovedet at indgive politianmeldelse.
Er hr. Peter Skaarup bekendt med sådanne tilfælde?
Peter Skaarup (DF), 2022-05-10:
Jeg er ikke bekendt med, at der er nogle af de her banker, der er blevet draget til ansvar.
Jeg tror, at der er en vis form for tolerance, også fordi politiet jo har, som hr. Preben Bang Henriksen er inde på, meget begrænsede ressourcer til at tage sig af de her opgaver.
Skal man vælge mellem et drab eller vold eller en voldtægt, hvad vælger man så?
Vælger man den it-kriminelle og prøver at gå efter vedkommende, der har stjålet en identitet, eller vælger man drabet, volden eller voldtægten?
Man gør jo selvfølgelig det sidste.
Så derfor er der næppe sket ret meget på den her front.
Jeg vil ikke udelukke, at det kan være sket; jeg er ikke bekendt med, at det er sket, at man har draget de her banker til ansvar.
Og jeg tror, det bliver meget svært med de nuværende bevillinger og med de bevillinger, som regeringen har villet være med til at give politiet, at kunne få det gjort; men at det skal gøres, og at vi som land er nødt til at acceptere, at en stor del af den kriminalitet, vi kender, er flyttet over på nettet, kan der ikke være tvivl om.
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-10:
Først vil jeg sige, at jeg er enig i det, som jeg læser som intentionerne i forslaget.
Hvis man får et telefonopkald fra en fyr, der siger, at han ringer nede fra banken og bare lige skal bruge nogle oplysninger, som man så sidder hjemme i sofaen og giver i god tro, og han pludselig køber en charterrejse til Ibiza, så skal det jo ikke være sådan, at man hænger på regningen.
Derfor er det klare udgangspunkt også, hovedreglen, at man ikke hænger på regningen, hvis andre svindler.
Jeg synes dog, det er fornuftigt, der er den lille undtagelse, som det i sidste ende er op til domstolene at vurdere, at hvis man var vidende om, at der var en anden, der havde ens NemID-kort, og man ikke har gjort noget for at forhindre det, men måske endda ved, at han har tænkt sig at købe et eller andet over nettet, f.eks. en lækker ny mobiltelefon, så skal man ikke bagefter bare kunne læne sig tilbage og sige: Det var ikke mig, der gjorde det.
Så synes jeg, det er rimeligt nok, at det ikke er butikken, der hænger på regningen.
Altså, man har også selv bare en lillebitte smule ansvar.
Så derfor er der en undtagelsesmulighed for domstolene med hensyn til at kunne sige: Det burde du godt vide.
Men hovedreglen er, at man ikke hæfter for, hvad andre har underskrevet på ens vegne.
Peter Skaarup (DF), 2022-05-10:
Jeg har lige to spørgsmål i den forbindelse.
Som jeg hører ministeren, er regeringen jo sådan set enig i, at man som offer for svindel med NemID ikke skal hæfte for de aftaler, som en tredjemand ulovligt har indgået for en.
Sådan hører jeg det faktisk.
Man mener måske ikke, at det er det helt rigtige redskab og sådan noget, men jeg hører egentlig – er det ikke rigtigt forstået? – at regeringen er enig i formålet med forslaget.
Det andet spørgsmål går på – og det var ministeren også lidt inde på – de her meget emsige banker.
Nu er det måske ikke alle, der haft fast grund under fødderne i Danmark, men der findes jo en række banker, som er gået efter kunder, som ved et uheld eller ved svindel er kommet til at afgive deres centrale oplysninger til brug for tredjemand.
Hvad vil regeringen gøre for at hjælpe de kunder?
For der findes jo kunder, der er blevet slæbt igennem retssystemet over år, og hvis liv er blevet sat helt på pause på grund af hele det her maskineri, der er sat i gang.
Britt Bager (KF), 2022-05-10:
Tak for det.
I den offentlige debat er der stort fokus på brugen af data og etiske spørgsmål, både i forhold til offentlige myndigheder og i forhold til den private sektor.
I Det Konservative Folkeparti har vi meget stor forståelse for den offentlige debat om anvendelsen og beskyttelsen af personoplysninger.
Det er vigtigt, at vores personoplysninger behandles på betryggende vis, og at det sker på en forsvarlig måde.
Det var også derfor, at den tidligere regering først nedsatte en ekspertgruppe og siden Dataetisk Råd.
Dataetisk Råd kommer med dataetiske anbefalinger og deltager i den offentlige debat om dataetiske dilemmaer og problemstillinger i samfundet i lyset af den nye teknologi.
Dataetisk Råd drøfter, hvordan dataetiske tiltag kan forbedre konkurrenceevnen i erhvervslivet.
Det er en vigtig opgave, for vi skal prioritere databeskyttelse og beskyttelsen af danskernes personoplysninger højt.
Beslutningsforslaget, som vi behandler her i dag, har flere elementer.
Lad mig starte med de elementer, som Det Konservative Folkeparti ikke kan bakke op om.
Jeg mangler imidlertid et tungt argument for, hvorfor en forankring i Folketinget skulle være bedre end en forankring i Justitsministeriet – så den del støtter vi ikke op om.
Forslagsstillerne foreslår også en konsekvensvurdering af hvert enkelt lovforslag, vel at mærke uden at anvise finansiering hertil.
Det kan vi heller ikke bakke op om.
Til gengæld finder vi det yderst relevant, at Dataetisk Råd indsender høringssvar på samme måde og på samme vilkår som andre høringsparter.
Jeg var egentlig af den opfattelse, at det stod enhver frit for at indsende et høringssvar, men hvis det ikke er tilfældet, skal vi bestemt have sikret, at det kan ske.
Peter Skaarup (DF), 2022-05-10:
Tak for det.
Helt grundlæggende er data jo på alle mulige måder helt nødvendige for vores moderne samfunds trivsel.
De data, der så bliver indsamlet om borgerne, skal selvfølgelig indsamles under ordentlige forhold og også kontrollerede forhold fra offentlighedens side.
De data, der bliver indsamlet, må også nødvendigvis kunne underkastes et tilsyn, altså om man behandler de data ordentligt.
Det skal så være et tilsyn, der holder ordentligt øje med, at det foregår på den rigtige måde.
Der synes vi egentlig, at vi er meget tiltalte af det, som forslagsstillerne foreslår her, nemlig at vi på samme måde som med f.eks. Folketingets Ombudsmand har en institution under Folketinget, der varetager den her opgave, og som jo også uden at drukne i det bevillingscirkus, der sikkert nogle gange er i staten, kan komme til Folketinget og sige, at vi altså har brug for nogle flere muskler til f.eks. at kontrollere Facebook, eller hvad det nu kunne være, der rusker rundt med vores data derude i verden.
I det store og hele synes vi, det er godt, at der bliver rejst en debat om det her af SF, og at man med fordel kan gøre Datatilsynet mere uafhængigt af Justitsministeriet og regeringen.
Så vi vil godt være positivt indstillede over for forslaget.
Det kan være, at der er nogle ting, der skal files lidt på under udvalgsbehandlingen, og det kan være, at det skal ende med en beretning, eller hvad man nu kan gøre, men grundlæggende vil selve signalet – selve idéen om, at man giver nogle muskler til nogle, der ikke er inden for regeringens kontrol – være meget fornuftigt, synes vi.
Britt Bager (KF), 2022-05-10:
Jeg er sådan set meget enig med ordføreren i, at det her er et emne, der fortjener enormt stor bevågenhed.
Derfor sad jeg også og lyttede til ordførerens tale, og jeg synes bare stadig væk ikke, at jeg har hørt noget godt argument for, hvorfor det skulle hjælpe at lægge rådet i Folketinget frem for at lade det ligge i Justitsministeriet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-05-10:
Dermed ikke sagt, at Justitsministeriet i det her tilfælde blander sig i Datatilsynets arbejde, men bare den usikkerhed, der kan være, er der mange der mener ikke klæder den måde, vi magtopdeler på i Danmark.
Man bør simpelt hen slet ikke have den usikkerhed omkring det arbejde, fordi Datatilsynet jo også, uden at man føler et vist pres – og det siger jeg ikke, at man gør her – skal kunne kritisere den til enhver tid siddende regering på deres område.
Britt Bager (KF), 2022-05-10:
Så til noget helt andet, for jeg er faktisk meget enig med ordføreren i, at det er virkelig vigtigt, at vi hører fra det her råd, når vi udarbejder lovforslag.
Kunne vi ikke ligesom komme den konsekvensvurdering, som ordføreren efterlyser, i møde ved at sige: Nu tager vi dem ind som høringspart?
Så er det jo ikke nødvendigt med den konsekvensvurdering, for så er det vores opgave som ordførere, at vi, hver gang de sender et høringssvar ind – og det gør de vel, hvis der er en konsekvens – så læser det og protesterer.
Kunne man ikke ligesom løse det på den måde?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-05-10:
Det vil i hvert fald være et rigtig godt stykke ad vejen, for fru Britt Bager har ret i, at så ville de jo i høj grad påpege problemerne.
Men man kunne godt spørge om, hvorfor vi så har vurderinger af økonomiske konsekvenser eller miljømæssige konsekvenser eller administrative konsekvenser for erhvervslivet i det skema.
For det har vi jo også kloge høringsparter der beretter om, når vi laver lovgivning på det område, der rammer dem.
Mette Frederiksen (S), 2022-05-10:
Først synes jeg, at det er et både godt og rigtigt og nødvendigt spørgsmål at stille, og jeg er enig i, at det, hvis vi kun har fokus på enkeltelementer, netop bliver symptombehandling.
For det er jo noget i vores tid, som ikke er godt for os.
Og når der er så mange børn og unge, der oplever mistrivsel, så er det et samfundsproblem og ikke et individuelt problem.
Der var noget i opremsningen, som jeg syntes blev overset, og det er jo brugen af sociale medier, fremkomsten af sociale medier og den meget tid på skærmen.
Hvis jeg husker ret, så bruger unge kvindelige teenagere i Danmark 4-5 timer om dagen på sociale medier.
Det er godt nok lang tid.
Det er jo timer, der går væk fra nogle fællesskaber, som jeg tror er mere opbyggelige, altså sportsaktiviteter, et fritidsjob, gode relationer til andre mennesker.
Jeg tror, at vi, hvis vi skal have den her diskussion, skal kigge hele vejen rundt.
For den perfekthedskultur, hr. Torsten Gejl taler om, kan jeg godt genkende, men det er jo i allerhøjeste grad noget, der er skabt i den ydre verden, altså hvordan man skal se ud, hvad der er det rigtige at gøre på det rigtige tidspunkt.
Det er igen, mener jeg, i høj grad et ansvar for techgiganterne i forhold til det, der sker på de sociale medier.
Jeg synes, det ville være godt at have en diskussion hele vejen rundt om, hvordan vi skaber de bedste betingelser for, at børn og unge bliver robuste i forhold til at leve livet.
For det kræver noget robusthed at leve det her liv.
Altså, der er nederlag på vores vej, og der vil være kriser, som vi skal håndtere.
Hvis ikke vi har den robusthed, så knækker vi for let som mennesker.
Så jeg hilser den her diskussion meget velkommen, men vil anbefale, at vi i virkeligheden kommer hele vejen rundt.
Jeg tror personligt, at det starter og slutter med relationer.
Er man i stærke, forpligtende fællesskaber med andre mennesker, så er det nok det bedste værn, vi hver især har for at kunne leve et enten godt eller et nogenlunde godt liv.
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-10:
Der er et begreb, som i højere og højere grad vinder indpas i unges sprogbrug, og det er det, de kalder generationstyveri.
De føler, at den voksne generation tager penge, de skal uddanne sig for eller leve for, og bruger dem til noget helt andet.
Et lille eksempel på det var en mailstorm, der var mod vores mailbokse i sidste uge fra de it-studerende i PROSA.
Jeg ved ikke, om statsministeren også modtog nogle e-mails.
Su'en er en økonomisk støtte til de studerende.
De kan leve på su, fordi vi i samfundet tilbyder su-venlige priser på alt fra bolig til forsikringer.
Du kan supplere su ved at have et studiejob.
De lave priser og muligheden for at supplere indkomsten med et studiejob forsvinder, når man er blevet dimittend.
Dagpenge er tænkt som en indkomst, som man kan leve for, men med de nye nedskæringer vil det ikke længere være muligt.
En dimittendsats på 9.500 kr. om måneden betyder en indkomstnedgang på 4.500 kr. om måneden.
Læg dertil bortfald af de gunstige priser for studerende.
Hvad er statsministerens svar til de studerende fra PROSA?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-10:
Jamen det er, at der jo ikke er en sammenhæng mellem de to ting.
For de problemer, der er med mistrivsel i vores samfund, er altså startet, lang tid før der overhovedet var en diskussion omkring dimittenddagpenge.
Så det, at rigtig mange på ungdomsuddannelserne oplever mistrivsel, kan jo simpelt hen ikke have en sammenhæng med det her.
Der er tidsforskydning mellem de to.
Jeg står på mål for det med dagpenge, for det, der er meningen, når man er færdig med sin uddannelse, er ikke, at man skal på dagpenge.
Det er, at man skal have et arbejde.
Det er jo derfor, man uddanner sig.
Man uddanner sig for at blive dygtigere, blive klogere, bruge nogle ungdomsår på dannelse, men man gør det jo også, fordi den dag, man så er færdig med uddannelsen, skal man ud at have et arbejde og forsørge sig selv.
Så de to ting hænger jo simpelt hen ikke sammen tidsmæssigt.
Jeg tror, vi skal et spadestik langt dybere, som jeg sagde det før.
Vi har traditionelt været et samfund med meget, meget stærke fællesskaber – i kirken, i fagforeningerne, i boligforeningerne, i det frivillige Danmark, i idrætsorganisationerne, i spejderorganisationerne.
De fællesskaber er blevet færre og færre.
Jeg tror, at der er en sammenhæng mellem det: De færre forpligtende fællesskaber, vi indgår i, og den sårbarhed, vi oplever i de her år.
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-10:
Nu tror jeg egentlig heller ikke, at de unge – og det synes jeg heller ikke at jeg antydede i mit spørgsmål – siger, at det her hænger sammen rent tidsmæssigt.
Det var to forskellige spørgsmål.
Det sidste er fra Extinction Rebellion, som jo holder en masse aktiviteter i byen rundtomkring og aktion i de her dage.
De spørger: Det danske Klimaborgerting siger, at det animalske landbrug skal reduceres.
Klimaborgertinget består af 100 almindelige danskere, der er udvalgt tilfældigt, så de er repræsentative for befolkningen.
Almindelige folk er klar på store forandringer, når de bliver informeret om de ekstreme kriser, vi står i.
De længes efter dem.
Vi gør oprør netop nu for at kræve magt til Borgertinget.
Hvorfor gør I ikke, som de anbefaler, når det handler om reduktion af animalsk landbrug?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-10:
Først er vi jo godt i gang med den nødvendige omlægning af Danmark og er sådan set også et af de lande, der er nået allerallerlængst.
Jeg tror på folkestyret.
Jeg tror på, at det er her, man skal gøre sin indflydelse gældende.
Jeg tror, at det var en lidt positiv beskrivelse at kalde det for aktiviteter.
Jeg synes, man skal bruge sin stemme og sit engagement i demokratiet til at få foretaget de nødvendige beslutninger.
Dem er vi så heldigvis i gang med, og lige nu sidder vi jo og forhandler om at accelerere den grønne omstilling.
Det er egentlig nok en opfordring til at engagere sig i det arbejde, for vi er i gang, men vi er selvfølgelig overhovedet ikke ved vejs ende endnu.