runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2016-11-17:
Tak for det.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at det er min opfattelse og Dansk Folkepartis opfattelse, at vi desværre ser, at samfundet bliver mere og mere islamiseret; at de ekstreme kræfter på en række områder vinder frem.
Jeg synes også, man ser, når man bevæger sig rundt forskellige steder i gadebilledet – men det er jo svært lige at tælle det – at brugen af burka og niqab bliver mere udbredt i Danmark.
Jeg synes, det efterhånden klinger lidt hult, når man siger, at man af hensyn til frihedsrettighederne ønsker at bevare muligheden for, at folk kan gå med burka eller niqab i det danske samfund.
Det er jo sådan set en meget, meget klar afstandtagen til det værdigrundlag, som Danmark hviler på, herunder vores frihedsrettigheder.
Så jeg vil opfordre regeringen til på et tidspunkt at nå frem til, at man skal sætte handling bag ordene.
For det er jo fint nok at fordømme det, men hvis man bare fordømmer det, kommer der jo ikke noget ud af det.
Jeg synes, at de andre partier har rykket sig, også med de lovforslag, som lige er blevet vedtaget, og det er fornuftigt, og det er godt, og det er positivt, men der er behov for, at man lige går et ekstra stykke af vejen.
Men jeg kunne godt tænke mig at stille et konkret spørgsmål.
Mener ministeren, at det er fornuftigt, at der i dag faktisk ikke er noget, der forbyder, at man f.eks. som offentligt ansat bærer burka og niqab?
Inger Støjberg (V), 2016-11-17:
Jeg mener sådan set, det afgørende er, at man har en ledelsesret, der gør, at man netop kan sige, at det ikke skal finde sted på arbejdspladsen.
Den ledelsesret indførte vi i sin tid, og den ledelsesret mener jeg også at man selvfølgelig er i sin gode ret til at bruge – og skal bruge.
Først er jeg fuldstændig enig i – det sagde jeg også i min tale – at det her er både kvindefjendsk og stærkt undertrykkende.
Det var jo bl.a. derfor, at vi i fællesskab i sin tid indførte reglerne om, at man kan straffe den, der pålægger en anden at gå f.eks. med burka, med op til 4 års fængsel.
Det er jo netop for at sige, at vi ikke vil have, at man undertrykker andre ved at tvinge folk til f.eks. at bære en burka.
Så deri har ordføreren ganske enkelt ikke ret, altså i det, han fremførte lige før.
I forhold til det offentlige vil jeg gerne igen sige, at jeg mener, at det må være op til kommunerne.
Jeg ved, hvor jeg står, og jeg ved også, hvor Dansk Folkeparti står.
Og vi kan så håbe på, at man rundtomkring i kommunerne står samme sted som os, nemlig at det skal folk ikke bære, hvis de arbejder i det offentlige.
Christian Langballe (DF), 2016-11-17:
Jeg må for det første sige, at jeg ikke rigtig kan forstå den modvilje over for et burkaforbud, og det er der jo altså utrolig mange grunde til.
Det ligger jo i sagens natur med hensyn til burkaen, at den er et symbol på sharia, som jo netop er renhedsforskrifter og alle mulige forskrifter i forhold til kvindens adfærd, og at den vil isolere den enkelte fra samfundet.
Og det vil sige, at integration jo stort set bliver umulig.
For det andet vil jeg sige, at ansigtet er et identifikationspunkt i forhold til den enkeltes personlighed.
Det vil sige, at det er meget væsentligt i debatter, og når man møder hinanden, at man kan se, hvem hinanden er.
Begge dele er ikke til stede, når man bærer niqab.
Derfor mener jeg sådan set bare, at der er god fornuft i, at samfundet lovgivningsmæssigt tilsikrer, at man kan se, hvem det er, man står over for, og at det undertrykkende symbol, som burkaen er, bliver fjernet fra det offentlige rum.
Inger Støjberg (V), 2016-11-17:
Men de muligheder ligger der jo allerede i dag, Christian Langballe, fordi man jo netop kan sige: I vores kommune vil vi ikke acceptere det, eller på vores virksomhed vil vi ikke acceptere det.
Så mulighederne er der jo fuldstændig i dag.
Og jeg mener sådan set, at du sparker en åben dør ind i forhold til det holdningsmæssige.
Jeg er ikke uenig i, at det både er et stærkt kvindeundertrykkende symbol, og at det også er en modkultur til den danske kultur, hvis man bærer niqab eller f.eks. burka.
Martin Henriksen (DF), 2016-11-17:
Jeg synes stadig væk ikke, at ministeren forholder sig til det dilemma, der er.
Jeg anerkender sådan set dilemmaet.
Jeg synes simpelt hen, at vi er kommet forbi det.
Det er et spørgsmål om mennesker, som meget, meget klar tager afstand fra det danske samfund, og i nogen tilfælde er det også et spørgsmål om kvinder, som bliver groft undertrykt.
Og det har ikke så meget med frihedsrettigheder at gøre.
Så det må ministeren meget gerne knytte et par kommentarer til.
Den anden del af mit spørgsmål gik på, at det jo i dag ikke er forbudt at bære burka og niqab, hvis man er ansat i det offentlige.
Det kan da godt være, at der er en leder i det offentlige, der når frem til, at det synes han ikke er en god idé.
Men han eller hun kan lige så godt nå frem til, at det er en fremragende idé.
I Faxe Kommune har man jo forsøgt at sige, at offentligt ansatte ikke må bære det, men det kunne man ikke komme igennem med.
Hvorfor vil man ikke i det mindste herinde fra Folketingets side og fra regeringens side sige, at hvis folk er offentligt ansat, skal de i hvert fald ikke bære burka og niqab?
Naser Khader (KF), 2016-11-17:
Måske har nogen lagt mærke til, at når Islamisk Stat er blevet slået tilbage i deres områder og befolkningen har været under Islamisk Stats besættelse, er det første, kvinderne gør, at brænde deres burka.
De begynder at ryge, og nogle er blevet interviewet og har sagt, at nu kan de få luft i ansigtet.
Burka er for det meste ikke selvvalgt.
Den er totalt kvindeundertrykkende.
Jeg har i hvert fald ikke set nogen mænd, der bærer burka.
Det handler kun om kvinderne og om at tøjle deres seksualitet.
Noget af det første, hun gjorde, da hun kom til Danmark, var at smide hijaben.
Hun sagde, at det havde hun ønsket sig hele sit liv, men det kunne ikke lade sig gøre der, hvor hun kom fra.
Det er en myte, hvis man tror, at kvinderne vælger det selv.
Det er der sikkert nogle få der gør, men for det meste er det tvang.
Vi i Konservative støtter Dansk Folkepartis beslutningsforslag om forbud mod maskering og heldækkende beklædning i det offentlige rum.
Vi støtter i hvert fald alle de initiativer, der går i den retning.
Vi vil gerne have et burkafrit samfund både i Danmark, men også globalt.
Flere kritikere af forslaget har sagt, at man skal kunne klæde sig, som man vil, og det mener vi også man skal i udgangspunktet og principielt.
Men burka og niqab er ikke nogen uskyldig beklædningsgenstand.
At bære dem er ikke en ytring, det er en ekstrem politisk handling – også en kvindeundertrykkende handling.
Burka og niqab hører ikke hjemme i det offentlige rum i et åbent samfund.
I et åbent samfund skal vi kunne se vores medborgeres ansigt.
Dette handler ikke om tørklæder, altså det, der dækker håret.
Jeg er uenig med dem, der dækker håret, men jeg har ikke ondt ved, at nogen gør det.
Det vil jeg ikke blande mig i.
Det, jeg insisterer på, er, at jeg vil kunne se mine medborgeres ansigt.
Burka og niqab er totalt kvindeundertrykkende.
De sender forkerte signaler til unge kvinder, der vil integreres, og så skal vi i det her samfund kunne se, hvem vi taler med.
Der skal også være nogle grænser.
Et frit samfund kræver minimumsrammer for, hvordan vi omgås hinanden.
Vi skal kunne se hinanden i ansigtet.
Burkaen er kvindeundertrykkende, fordi den pakker kvinderne ind og væk.
Burkaen minimerer kvindens udtryksmuligheder i det offentlige rum.
Af samme grund foreslog vi i 2009 et lignende forslag som en del af vores integrationsudspil.
Vi droppede forslaget, fordi Justitsministeriet dengang vurderede, at et forbud ville krænke menneskerettighederne.
Siden dengang er man blevet klogere i Justitsministeriet.
Menneskerettighedsdomstolen sagde i 2014 om det franske forbud mod burka, at forbuddet ikke krænker rettighederne og heller ikke kolliderer med religionsfrihed, privatliv eller ligebehandling.
Vi er enige med kritikere af forslaget i, at man skal være forsigtig med at forbyde påklædning, men netop burka og niqab er særlige og kræver særlig lovgivning.
Burka og niqab undertrykker og svækker den fælles samtale i det offentlige rum.
Vi kræver ikke meget, men vi kræver, at vi kan se hinandens ansigter.
Derfor støtter vi beslutningsforslaget.
Dan Jørgensen (S), 2016-11-17:
Tak for det.
Hr. Martin Henriksen sagde tidligere i debatten i dag, at hr. Martin Henriksen havde det indtryk, at problemet blev større og større, at der var flere og flere, der gik i de her klædedragter.
Kunne hr. Martin Henriksen ikke uddybe det synspunkt?
Er det noget, hr. Martin Henriksen selv har set sådan på gader og stræder, eller er det noget, han har en faktuel viden om også er det mere generelle billede?
Martin Henriksen (DF), 2016-11-17:
Men jeg synes nu altså, når nu hr. Dan Jørgensen tager ordet, at hr. Dan Jørgensen bør lytte lidt til, hvad hr. Henrik Sass Larsen fra Socialdemokratiet har sagt.
For hr. Henrik Sass Larsen har meget klart sagt, at Socialdemokraterne sådan set gerne vil støtte et forbud mod burka og niqab i det offentlige rum, men grunden til, at man ikke kunne gøre det, var, at det stred mod grundloven.
Nu har vi Justitsministeriets ord for, at det ikke strider imod grundloven, og vi ved, at det ikke strider mod menneskerettighederne.
Derfor kan Socialdemokraterne gøre det, som Socialdemokraterne dybest set har lyst til at gøre.
Jamen det er min egen oplevelse, at det er et stigende problem, og jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg har den opfattelse, at én burka eller én niqab er en for meget.
Vi synes simpelt hen, det går langt over vores grænser, og vi synes, det skal være forbudt.
Nu håber jeg, jeg har svaret på hr. Dan Jørgensens spørgsmål.
Jeg har i hvert fald gjort mig umage med det.
Det kan godt være, hr. Dan Jørgensen ikke bryder sig om svaret, men det var det, der var svaret.
Derfor vil jeg så vende tilbage til min afledningsmanøvre, som hr. Dan Jørgensen kaldte det, nemlig at jeg kan forstå, at Socialdemokraterne tidligere har afvist at støtte et forbud mod at bære burka og niqab i det offentlige rum med den begrundelse, at det er i strid med grundloven, men egentlig havde lyst til det.
Nu ved vi, at det ikke er i strid med grundloven.
Så jeg vil opfordre Socialdemokratiet til at gøre det, som man egentlig har lyst til, og stemme for forslaget.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-11-17:
Socialdemokratiet er tilhængere af skrotningsordningen, der sikrer en miljømæssigt forsvarlig skrotning af biler.
Vi bakker ligeledes op om, at ordningen ikke skal give et permanent overskud og dermed ophobe midler.
Og det er glædeligt, at incitamentet til at skrotte gamle biler og måske skifte dem ud med nogle nye og mere miljøvenlige biler stiger, når skrotpræmien nu sættes op.
Derfor kan Socialdemokratiet støtte forslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2016-11-17:
Tak for det.
Det er jo sådan, at hver gang vi betaler for en ansvarsforsikring på vores bil, bliver der opkrævet et miljøbidrag.
Det miljøbidrag går til, at vi, når vi engang skrotter vores bil, så også kan få en såkaldt skrotningpræmie.
Den ordning skal gerne gå i nul; det gør den så ikke lige p.t., og derfor har regeringen så foreslået at sætte skrotningspræmien op fra 1.500 kr. på nuværende tidspunkt til 2.200 kr.
Det er ganske positivt.
Samtidig bliver miljøbidraget faktisk mindre, så vi får 25 kr. mere om året at rutte med som bilejere – og det er jo til en god kage, vil jeg tro.
Det er ganske glimrende.
Man kan sige, at formålet med forslaget jo egentlig er at få flere til at skrotte deres bil på en miljømæssig rigtig måde, for det er faktisk ikke det, der sker lige nu.
Da man indførte skrotningspræmien, steg andelen af de miljørigtigt skrottede biler, men nu falder den med den her præmie på 1.500 kr.
Det er så ministeren, der har en vurdering af eller en formodning om, at når vi sætter præmien op, så vil flere biler også blive skrottet på en miljømæssigt rigtig måde.
Det tror vi også på, og vi håber også, at det kommer til at ske.
Jeg vil sige lidt om, at vi i Dansk Folkeparti gerne ser, at den der procentsats for, hvornår en bil er totalskadet, bliver hævet.
Når vi siger det, er det jo, fordi man i de her dage har biler med airbags, og så ved vi, at airbags er meget, meget dyre.
Hvis de skal skiftes, så er en bil meget hurtigt totalskadet.
Det betyder, at biler, som man måske godt kunne reparere, selv om det er dyrt, men som sagtens kunne køre videre, faktisk bliver skrottet, fordi de bliver erklæret for totalskadet.
Det synes vi er problematisk, især hvis man ser på det fra en miljømæssig vinkel.
Så det håber vi på at vi på et tidspunkt kan få kigget på.
Så er der en ting mere, som jeg synes er et problem, og som også bliver omtalt i nogle af høringssvarene til lovforslaget, og det er, i forhold til hvornår man som borger kan se, at man er gået til en skrothandler, der rent faktisk er med i den ordning, altså hvor man er godkendt som ophugger, og hvor man så som borger ved, at vedkommende gør det på en miljømæssigt forsvarlig måde.
Der er åbenbart nogle, der på internettet bruger falske logoer osv., og det synes jeg er problematisk.
Så det håber jeg at vi på en eller anden måde kan finde en løsning på.
Det er måske ikke lige noget, der ligger i forslaget, men jeg synes i hvert fald, at vi skal adressere problematikken og gøre noget ved det.
Men Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2016-11-17:
Det er jo pudsigt, at alle, der har været oppe på talerstolen indtil videre, sådan set siger, at det er et problem, at der er personer, der bruger niqab i Danmark; det er et problem.
Hvis det er et problem, skal man så ikke håndtere det?
Der er også nogle, der er meget glade for det udtryk, der hedder rettidig omhu.
Altså, man skal jo håndtere et problem, inden det vokser sig større.
Og jeg mener i øvrigt, at problemet med islamisme igennem årene har vokset sig større og større i Danmark.
Så derfor forstår jeg simpelt hen ikke argumentationen.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvis Venstre har det synspunkt, at man i hvert fald ikke som offentligt ansat bør bære burka og niqab, hvorfor vil Venstre så ikke lave en lov, der siger, at man ikke må gøre det som offentligt ansat?
Hvorfor ikke det?
Dan Jørgensen (S), 2016-11-17:
Det var et, synes jeg, udmærket forsøg på at lave en afledningsmanøvre.
Men det lykkedes alligevel ikke for ordføreren, for jeg vil nu holde mig til spørgsmålet.
Det er så en fornemmelse, man har.
Jeg ved, at uanset hvor meget hr. Martin Henriksen må have været ude i landet, kan hr. Martin Henriksens simpelt hen ikke med egne øjne kan have set nok eksempler på det her til at kunne udtale sig om, at det er et stigende problem.
Det blev også meget godt illustreret af hr. Martin Henriksens kollega hr. Christian Langballe, som tidligere på dagen sagde, at han jo ikke vidste, om det var 10 eller 1000, det her drejede sig om.
Så kunne hr. Martin Henriksen så ikke komme med et bud på, hvor mange personer vi taler om i Danmark at det her drejer sig om.
Christina Egelund (LA), 2016-11-17:
Det har man foreslået før, og jeg synes egentlig, at det er helt fint, at vi nu tager debatten igen, for emnet er både herhjemme og i udlandet en politisk varm kartoffel.
I sommer indførte den sydfranske by Villeneuve-Loubet et forbud mod burkini, men senere blev forbuddet mod den muslimske badedragt dog ophævet igen, fordi forfatningsdomstolen mente, at forbuddet var ulovligt.
Jeg forstår godt behovet for debatten og iveren efter at handle, for hvad stiller vi op, når der vader folk rundt blandt os og i det offentlige rum iklædt en dragt, som repræsenterer værdier, der for de fleste af os er helt ude i hampen og i direkte modstrid med det, som generationer af danskere har kæmpet for: kvindernes frigørelse og ligestilling.
I Liberal Alliance bryder vi os ikke om, at kvinder af hensyn til religiøse doktriner dækker sig til.
Vi er ikke i tvivl om, at nogen gør det under tvang, men vi er dog heller ikke i tvivl om, at nogen gør det, fordi de selv vil, uanset hvor svært dette er at forstå.
Som liberale er vores udgangspunkt imidlertid, at man må klæde sig, som man har lyst til.
Man må til gengæld ikke tvinge andre til at klæde sig på en bestemt måde mod deres vilje.
Det er allerede forbudt, det står i straffelovens § 260 om ulovlig tvang og straffes med fængsel i op til 4 år.
Vi kan ikke tilslutte os, at der lovgives om, hvordan vi klæder os, heller ikke selv om vi ikke bryder os om burkaen og alt det, den står for.
Jeg tror, at hvis man fra forslagsstillernes side forestiller sig, at et forbud får muslimske kvinder til at smide burkaen, bliver man slemt skuffet.
Resultatet bliver nok snarere, at nogle kvinder ikke får lov til at bevæge sig uden for hjemmets fire vægge, og så er hjemmet de facto et fængsel for dem, og vi vil ikke være kommet et hak tættere på at bryde den sociale kontrol, der florerer i visse miljøer.
Her er præcis et område, hvor vi skal lade civilsamfundets kræfter råde, hvor vi åbent og højlydt udfordrer de værdier, som en burka repræsenterer, og presser på, for at den mentale, doktrinære burka smides.
Liberal Alliance kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Marcus Knuth (V), 2016-11-17:
Hvis jeg må tage den første del først, vil jeg sige, at der desværre er mange ting i vores samfund, som jeg ikke mener er rigtige.
Jeg har også været til politiske møder ude hos danske familier, hvor moderen i familien, når man sådan skal tale politik, går ud i køkkenet osv., så mændene kan snakke politik.
Det skal vi jo ikke gå ind og lovgive imod.
Der er bare dele af samfundet, som stadig væk er for gammeldags.
Det samme kan man sige om niqab – og så længe folk går i den i deres private hjem, synes jeg ikke, at vi skal lovgive om det.
I forhold til det med kommuner vil jeg sige, at så længe kommunerne eller f.eks. uddannelsesinstitutionen i Lyngby bruger den lovgivning, som eksisterer, altså i forhold til ledelsesretten, hensigtsmæssigt, og så længe kommuner og skoler bruger den til at løse problemet, er der på nuværende tidspunkt, altså som landet ligger lige nu, ikke behov for national lovgivning.
Martin Henriksen (DF), 2016-11-17:
Tak for det.
Altså, vores forslag handler ikke om at forbyde det i private hjem, men i det offentlige rum.
Og så har jeg forstået, at man mener, det er et problem, men at man ikke ønsker at gøre noget ved det, før problemet er blevet større.
Men så er mit spørgsmål igen: Hvis man mener – og det er jo så Venstres synspunkt – at man godt vil tillade det i det offentlige rum, men ikke mener, at det skal tillades for ansatte i det offentlige, hvorfor vil man så ikke være med til at lave en lov, der siger, at du ikke må bære burka eller niqab, når du er ansat i det offentlige?
For der er nogle offentlige institutioner, som har gjort det fornuftige at sige, at det må man ikke.
Men i Faxe Kommune har man jo også gjort forsøget, og der er man nået frem til i hvert fald ikke at lave et forbud mod det.
Så vil det ikke være meget fornuftigt – hvis vi har den opfattelse bredt herinde på Christiansborg, at offentligt ansatte ikke bør bære burka eller niqab – at lave en lovgivning, der sikrer, at det kommer de så heller ikke til?
Christian Langballe (DF), 2016-11-17:
Jeg vil mene, at det forhold, at det er et generelt problem, må kalde på en generel lovgivning.
Det synes jeg giver sig selv.
Hvis der måske er en, der er iført niqab, og som underviser børn i folkeskolen, er det så nødvendigvis, bare fordi det er en, udmærket, at børnene ikke kan se, hvem det er, der underviser dem?
Jeg synes bare, det er så indgribende, og jeg synes, at niqabben er så indgribende.
Så siger ordføreren: Jamen vi skal også forsvare frihedsrettighederne.
Ja, det er jo lige præcis det, der er sagen, for det vil et niqabforbud betyde, nemlig et forsvar for frihedsrettighederne.
Det er jo det, der er så paradoksalt i den her diskussion.
Marcus Knuth (V), 2016-11-17:
Jeg er helt enig i, at niqab er et brud på frihedsretten, men når det kommer til specifik skoleundervisning, har jeg ikke hørt om en skole, hvor der er en kvinde, der står og underviser iført niqab eller burka, og hvor skolelederen nægter at gå ind og lave et forbud.
Det er jo hele kernen i den her diskussion, nemlig at det ikke er et problem, der er opstået endnu.
Hvis det opstår, synes jeg, vi skal tage det utrolig alvorligt, men indtil videre har jeg fuld tiltro til, at vores skoler og vores kommuner kan forvalte det her.
Jeg siger ikke, at det er en umulig eller en dum idé at lave et nationalt forbud, men som landet ligger lige nu på den dag, vi har lige nu, er der ikke mig bekendt en skole, hvor der står kvinder og underviser iført niqab, og derfor er der heller ikke brug for lovgivning på området.
Jeg har stor sympati for det, ordføreren siger, men det ville kun være nødvendigt, såfremt vi ser, at kommunerne ikke bruger den forvaltningsret, som de har.
Altså, hvis kommuner går ind og tillader en omfattende brug af burka eller niqab, er det en anden problemstilling.
Men der har været få enkelttilfælde, f.eks. i Lyngby, hvor man så kvinder møde op i niqab, og der gik lederen øjeblikkelig ind og brugte den ret, han har, til at forbyde det.
Det er jo også en afspejling af, hvordan Danmark er delt op mellem stat og kommuner i al almindelighed.
Jeg forestiller mig, at personalet på en tankstation tænker: Det var da et forfærdeligt eksempel på kvindeundertrykkelse, vi har der; hvor er det dybt forunderligt, at man ikke kan se den her kvindes ansigt.
Men vi har jo en ledelsesret, der siger, at man f.eks. på en skole kan sige: Du må ikke gå med hættetrøje, du må ikke gå med en kasket, hvor der står et eller andet sjofelt på.
Og det er jo op til den enkelte institution at gå ind og lovgive.
Og hvis det er sådan, at en tankstation har et problem med, at de bliver udsat for væbnede røverier af folk i motorcykelhjelm, kan jeg da godt se, at de har et problem.
Men det tror jeg ikke de har, og ligeledes tror jeg heller ikke, at de har et større problem med, at de bliver udsat for røverier af niqabklædte kvinder.
Og derfor er der heller ikke nogen grund til at lovgive om det.
Carsten Kudsk (DF), 2016-11-17:
Nu har vi jo set eksempler på det – jeg kan bare nævne et eksempel fra Nyborg, hvor det faktisk lykkedes en burkaklædt kvinde at komme ind i et fængsel, og hvor den pågældende kriminelle person tog den her burka på og smuttede ud igen, og det gav et ramaskrig.
Og problemet er jo også, at hvis du påpeger over for tankstationer eller private, at de f.eks. skal have et eller andet billede op, så begynder man også at få den her diskussion om, om det er diskriminerende i forhold til det offentlige rum.
For det er da fuldstændig vanvittigt, at personen kommer til tankstationen, og så skal vedkommende hive burkaen af.
Så er det da bedre at sende et signal om, at det bare ikke skal være der i det offentlige rum.
Marcus Knuth (V), 2016-11-17:
Jamen nu ser jeg ikke, at der er et større problem med burkaklædte kvinder, der går ind på tankstationer.
Og desuden er der, som jeg sagde før, stort set ikke burkaer i Danmark.
Burkaer er primært noget, man ser i Afghanistan.
Men så lad os tale om niqab.
Den dag, det skulle blive det – og det håber jeg aldrig nogen sinde sker – så lad os tage en snak om det.
Men eftersom der mig bekendt ikke er niqabklædte kvinder, der underviser på offentlige danske skoler, er der heller ikke nogen grund til at lovgive om det.
Carsten Kudsk (DF), 2016-11-17:
Jeg vil godt stille ordføreren et spørgsmål i forhold til at tanke op på en tankstation og komme ind og skulle betjenes af noget personale.
Der står f.eks., at man ikke må have hættetrøjer eller styrthjelm på, men sjovt nok står der ikke noget om burka.
Så jeg vil godt spørge ordføreren: Hvordan tror ordføreren at personalet har det i forhold til et eventuelt røveri, når der kommer en person ind i burka, hvor man ikke kan se, hvem personen er?