runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2021-01-22:
Jeg synes, vi har en rigtig stolt tradition i Danmark med at være meget liberale over for, hvem vi anerkender som trossamfund.
Vi kan jo anerkende og skal anerkende trossamfund, som ligger langt væk fra det, som man nu selv tror på.
Jeg så i går i fjernsynet, at nu var Spiritistisk Samfund øjensynlig også godkendt til det.
Så tror jeg da, vi er ude i alle hjørner.
Så det kan jeg godt lide.
Jeg kan godt lide, at de bliver godkendt til det, selv om det for mig er en noget speciel tankegang.
Så derfor holder det der almindelige, hvad skal man sige, behov for, at vi præcis skal pinde nogle enkelte trossamfund ud, jo kun samtidig med at de får de her samfundsmæssige anerkendelser af, at de kan foretage vielser og begravelser osv.
Men det er jo ofte ikke et trossamfund som sådan, der så laver den der hadprædiken, men der kan være moskéer, der kan være kirker, der kan være religiøse eller kristne minoriteter, som kan gøre det, og der synes jeg da, at vi på alle mulige måder skal begrænse deres mulighed for at sprede deres hadbudskaber.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-22:
Ordføreren nævnte i sin tale rapporten fra VIVE, og jeg deler forståelsen af, at det jo er fuldstændig uholdbart, at det foregår i Danmark.
Tidligere spurgte jeg statsministeren, om statsministeren og regeringen ville være med til at skærpe kravene til de islamiske trossamfund i Danmark.
Det er jo sådan, at vi har islamiske trossamfund, som er anerkendte, og der er en række overordnede og sådan mere administrative krav, som man skal opfylde for at blive anerkendt som trossamfund i Danmark.
Men vil SF være med til i første omgang at sikre, at de her krav om, at kvinder ikke skal fastholdes i tvangsægteskaber, bliver en del af et vilkår for at opnå anerkendelse som trossamfund i Danmark?
Altså, vil SF være med til at skærpe kravene til anerkendelse af trossamfund, så vi kommer væk fra det her?
Karsten Hønge (SF), 2021-01-22:
Vi kan jo ikke bare sige, at nu melder vi os ud af den verden.
Skal vi så være bundet af, at man har et asylstop, som gør, at vi ikke kan operere i forhold til det ekstra behov for beskyttelse, som en række mennesker oplever?
Det kan man vel ikke.
Jeg tror til gengæld, at det vigtigste er, at vi i Danmark er svært begejstrede for det land, vi har bygget op, og stå som advokater for det, når vi møder andre kulturer.
Peter Skaarup (DF), 2021-01-22:
Det kunne jeg egentlig også godt forestille mig, altså at hr. Karsten Hønge ville synes, det var en af de vigtige diskussioner, for det handler jo om hele sammenhængskraften i vores samfund.
Det handler også om vores arbejdsmarked.
Altså, bidrager dem, der kommer hertil?
Og det gør de jo desværre ikke.
Uanset mange, mange bestræbelser rundtomkring i vores samfund for, at det kan komme til at ske, sker det jo ikke i stort nok omfang – langtfra.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Karsten Hønge: Er det så ikke på tide, at SF gør boet op og siger, at hvis vi skal have nogen som helst chance for at få dem, der er kommet, ind på arbejdsmarkedet for at bidrage, så gælder det altså om at få et asylstop og så i øvrigt om at få hjemsendt dem, som ikke gider at være her?
Karsten Hønge (SF), 2021-01-22:
Jamen det er da klart, at det i den her tid da er enormt vigtigt, hvordan vi placerer os både i forhold til indvandring og i forhold til integration.
Jeg ved ikke lige om situationen nu her er anderledes end i de sidste 20 år, hvor vi har diskuteret det meget intenst.
Altså, det var jo også meget, hvad skal man sige, presserende i 1990'erne, og det var det da i høj grad i 00'erne, så jeg kan ikke lige se, at det præcis skulle være nu.
Men jeg anerkender hr. Peter Skaarups idé med at sige, at det er store valg, vi står over for.
Vi skal blive bedre til at håndtere integrationen, og jeg glæder mig også over, at der er betydelig færre asylsøgere.
Jeg har måske en lidt anden vinkel på det.
Det er ikke først og fremmest, fordi de ikke står ved Danmarks grænse, men fordi behovet ikke er der, altså fordi det åbenbart er færre, der bliver skubbet af sted.
Og det er vel det, der er udgangspunktet fra vores humanisme: at vi er glade for, at der er færre asylsøgere, forhåbentlig fordi der er færre grunde til, at de bliver skubbet ud af deres lande.
Jeg synes selv, at det her er en af de vigtigste diskussioner, både kulturelt, økonomisk og socialt.
Så på alle planer er det her en ekstremt vigtig diskussion.
Peter Skaarup (DF), 2021-01-22:
Tak, og også tak til hr. Karsten Hønge for en sådan lidt mere historisk gennemgang i sin tale af, hvordan det har været med udlændingepolitikken i Danmark.
Jeg synes sådan set, at SF som parti har rykket sig i hvert fald en lille smule i forhold til nogle af de dagsordener, vi snakker om her, med danske værdier.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge SF, om ikke SF er enige i, at det er i de her år, vi afgør retningen for vores udlændingepolitik.
Nu var der et fint interview med integrationsministeren i aviserne i dag, hvor han jo lægger op til noget andet end det, som SF mener.
Og der vil jeg godt spørge hr. Karsten Hønge: Er det ikke i forhold til vores værdier og vores udlændingepolitik et afgørende tidspunkt lige nu, i forhold til hvad for en retning vi vender?
Lad mig bare minde om, at den asyltilstrømning, vi har oplevet i de seneste år, jo er forholdsvis lav på grund af bl.a. covid-19, men der er store folkevandringer på vej, der gerne vil op til Nordeuropa.
Så hvornår er SF med på et asylstop?
Det er spørgsmålet.
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
Ja, det vil vi meget gerne være med til at diskutere.
Det bliver nødt til at være sådan i Danmark, at den lov, vi vedtager på skilsmisseområdet, er den, der gælder, og den skal selvfølgelig ikke kunne trumfes af nogen.
Og vi har jo set mange eksempler på kvinder med muslimsk baggrund, der ønsker at lade sig skille – det er også en del af den danske kultur, må man sige, for mange af os, ikke alle, men for mange af os – og som så bliver holdt tilbage på grund af en fortolkning i deres moské og af en imam.
Så det vil jeg meget, meget gerne være med til at diskutere.
Må jeg så ikke bare sige, at det jo er helt rigtigt, at de fleste integrationsproblemer, der er i Danmark, bl.a. med kriminalitet og andre alvorlige problemer – det er helt rigtigt – knytter sig til nogle grupper af flygtninge og indvandrere mere end andre?
Men jeg vil jo gerne holde fast i, at vi skal passe på, at der ikke kommer for mange til vores land i det hele taget.
For ellers tror jeg simpelt hen ikke, at vores sammenhængskraft kan blive ved med at eksistere.
Den er allerede udfordret alt for mange steder.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-22:
Indvandring af personer fra muslimske lande udgør i sig selv et potentielt problem, fordi der nogle gange er store kulturforskelle og store modsætninger mellem muslimer og de samfund, der omgiver dem.
Men det er et endnu større problem i et socialdemokratisk land som Danmark, hvor man kan leve på kanten af samfundet og stadig væk få store ydelser udbetalt i form af overførselsindkomst og gratisydelser fra det offentlige, altså hvor man ligesom, selv om man ikke indpasser sig i samfundet, så man kan få et job, alligevel kan leve rigtig, rigtig godt økonomisk, fordi man får så mange ting gratis fra det offentlige.
Senest har vi set, at indvandrerkvinder – det fortæller sagsbehandlerne om – ikke vil i arbejde, eller at deres familier ikke vil have, at de kommer i arbejde, og så er det selvfølgelig rigtigt, at det er bedre, at de bliver sat i en form for aktivering i 37 timer om ugen.
Men hvad synes statsministeren om kommunerne og sagsbehandlernes måde at håndhæve rådighedsreglerne på derude?
Er statsministeren tilfreds med håndhævelsen af rådighedsreglerne for at få kontanthjælp, og hvis statsministeren ikke er tilfreds, hvad vil statsministeren så gøre, for at de bliver håndhævet bedre?
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
Først må man, med hensyn til hvordan Danmark måtte se ud i forhold til eksempelvis andre europæiske lande og problemer med manglende integration, jo sige, at det går ret meget på tværs, også i samfund, hvor der er lavere ydelser.
Det gælder jo f.eks. et land som Frankrig, og det gælder et land som England.
Der er jo også meget, meget store problemer med dele af det muslimske miljø.
Så man må sige, at det at integrere mange med muslimsk baggrund i Europa er en særlig udfordring, og at vi ikke er lykkedes med den ret godt ret mange steder.
Så det er egentlig bare for at sige, at jeg sådan set er enig i, at et samfund, der har et meget velfungerende velfærdssamfund, er særligt udfordret, hvis ikke folk, der kommer hertil, har en meget, meget høj arbejdsmoral, og at alle sammen gør alt, hvad de overhovedet kan, for at bidrage.
Jeg tror ikke på, at rådighedsreglerne bliver håndhævet godt nok i Danmark, og det er de jo ikke blevet igennem mange årtier.
For var de blevet det, ville vi jo ikke i dag se kvinder med indvandrerbaggrund, der har levet 20-30 år på først bistandshjælp og nu på kontanthjælp.
Så vi har et problem her, og det er et problem, der relaterer sig til familierne for nogles vedkommende, men det er også et problem, der relaterer sig til et samfund, der ikke er tydeligt nok i at stille de nødvendige krav.
Det er derfor, vi foreslår en 37-timers hård aktiveringsindsats både for at hjælpe kvinderne, hvad angår ligestilling, som fru Rosa Lund var inde på før, men selvfølgelig også for at sikre en bedre balance i det her samfund i det hele taget.
Rasmus Stoklund (S), 2021-01-22:
Og først vil jeg sige, at jeg synes, det er en god tradition, der er blevet indstiftet her, med at vi en gang om året sætter os op i helikopteren og får en sådan lidt bredere debat om udlændinge- og værdipolitikken, så først og fremmest vil jeg kvittere over for Dansk Folkeparti for den tradition.
For det andet vil jeg gerne kommentere kort på det her om de lidt mere ærlige tal omkring MENAPT-landene, som det så mundret er kommet til at hedde.
I ministerens kronik, som har været diskuteret allerede nogle gange, bruger han nogle af de her tal, og som serviceoplysning kan jeg jo lige prøve at læse nogle af dem op, for det er jo bare en begyndelse
: Ser man på indvandrerkvinder med oprindelse i de 24 lande, som vi taler om her, så var blot 42 pct. i arbejde i 2018.
Andelen af unge mænd fra de 24 lande, som har overtrådt straffeloven, er fire gange højere, end andelen af dømte med anden udenlandsk oprindelse.
Det vender jo lidt tilbage til fru Pia Kjærsgaards pointe om det her med, at de ikkevestlige indvandrere klarer sig vidt forskelligt, alt afhængig af hvor i verden de kommer fra.
Men til sidst vil jeg bare sige, at da ministeren lancerede det her, gjorde han jo meget ud af, at det var nogle tal, som man også som folketingsmedlem kunne have gavn af, når man stillede spørgsmål til ministeren, for så kunne han give nogle mere ærlige og præcise besvarelser.
Så det er bare en opfordring til nogle gode udvalgsspørgsmål.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-01-22:
Jo, jo, og den opfordring bliver bestemt taget imod med kyshånd.
Det skal hr. Rasmus Stoklund overhovedet ikke være i tvivl om.
Det er jo fint nok at stå og læse op af, hvad ministeren siger, men så må jeg så bare sige: Hvad vil man så gøre ved det?
Altså, det er jo hele tiden det, vi er ude for: at der kommer så mange hensigtserklæringer.
Og det så vi også i valgkampen, og jeg har jo også lyttet til den her debat, selvfølgelig.
Og hvad har man så levet op til?
Der er faktisk en lang række forslag, masser af forslag – og det kommer vi nok ind på lidt senere i debatten, der er ikke så meget tid nu – som overhovedet ikke er opfyldt.
Og der bliver jeg så bare nødt til at vende spørgsmålet om og sige til ordføreren: Det er da fint nok, at man erkender, og det er fint nok, at man undskylder – for det er det, man gør – for mange års fejlslagen politik.
Det er ret rystende at høre på, synes jeg, men det er fint nok, man gør det, for så er man i hvert fald kommet så langt.
For det kan ikke nytte noget, at vi bare holder skåltaler og bare synes, at det hele er forfærdeligt, og at der nu er udfordringer og besværligheder og kriminalitet, og jeg ved ikke hvad.
Men jeg mangler svar.
Rasmus Stoklund (S), 2021-01-22:
Jeg ved ikke, om jeg overhovedet må svare nu, altså, men jeg kommer lidt tilbage til det, også når jeg går på talerstolen senere.
Noget af det, som vi jo i fællesskab har et fokus på, er jo negativ social kontrol.
Og det var det sidste tal, som ministeren havde med i sin kronik, altså at der i forhold til de 24 lande, der er med i MENAPT-gruppen, er langt flere kvinder fra de her 24 lande på landets krisecentre end unge kvinder med dansk oprindelse.
Det er endnu et eksempel på, at vi har et problem.
Der har vi i fællesskab, håber jeg da, lovbehandlingsarbejdet i gang allerede nu for at sætte langt hårdere ind mod den negative sociale kontrol.
Men jeg skal vende tilbage til nogle af de ting fra talerstolen.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-22:
Tak for det.
Vi debatterer i dag indvandringen, men det burde vel rettelig være en debat om de udfordringer, der primært er med folk, der kommer fra Stormellemøsten, folk, der abonnerer på en eller anden form for islamisk tankegang, og særlig den politiske del af islam.
For snart et år siden kom en stor rapport fra VIVE, som viste, at mange kvinder bliver fastholdt i islamiske ægteskaber.
Det skabte et ramaskrig – igen – også på venstrefløjen, og der lød til at være en vilje til at gøre noget ved det her.
Det er jo sådan, at vi i Danmark har et utal af anerkendte islamiske trossamfund, og med den anerkendelse giver vi dem også nogle privilegier, bl.a. retten til at vie ægtefolk.
I det islamiske ægteskab, som hedder nikah, er der også en islamisk binding i forhold til skilsmissen.
Hvis man skal ud af et islamisk ægteskab, er der visse kriterier, som ikke stemmer overens med den måde, man kan blive skilt på i Danmark, men som jo ligger i det ritual, der er i den islamiske vielse.
Så vi giver altså imamerne en ret til at vie med nogle vilkår, som vi ikke accepterer.
Og det synes vi i Nye Borgerlige er helt vanvittigt.
Er statsministeren og regeringen villige til at se på, om vi kan ændre kravene til anerkendelse af trossamfund i Danmark, så vi sikrer, at vi ikke giver anerkendelse og dermed særlige rettigheder til trossamfund, der fastholder kvinder i ægteskaber?
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-01-22:
Man skal altid glæde sig over – og det er jo ikke første gang, jeg hører det – at statsministeren siger: Jeg har taget fejl; vi har taget fejl.
Og det har man gjort i ganske mange år, men så er det endnu mere vigtigt, at man virkelig tager fat om nældens rod.
Statsministeren ved sikkert godt, at jeg gentagne gange har stået der ved pulten til mundtlige spørgsmål og spurgt udlændinge- og integrationsministeren om ufattelig mange ting, netop for at beskytte vores værdier i Danmark – om, hvorfor muslimske piger ikke kan deltage i skoleudflugter, om, hvorfor i alverden svømmehaller skal deles op, om, hvorfor i alverden man ikke kan forbyde tørklæde i offentlige institutioner, osv. osv. – og mange, mange gange, faktisk de fleste gange, har udlændinge- og integrationsministeren sagt, at det kan vi ikke herindefra; det er lokalt.
Vi kan godt forbyde burka herindefra, men alle de andre ting kan vi åbenbart ikke.
Lokalt er Socialdemokratiet desværre som oftest i strid med det, som jeg hører f.eks. statsministeren sige nu, som udlændinge- og integrationsministeren siger, og som jeg er sikker på også hr. Rasmus Stoklund senere vil sige fra talerstolen.
Hvornår tager et samlet Socialdemokrati, også lokalt, fat på det her, for det mener jeg er meget, meget vigtigt?
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
Jeg synes faktisk, ordføreren rejser en vigtig diskussion, i forhold til hvor langt vi skal gå i nationale regler for at modgå social kontrol.
Jeg synes, det er så skrækkeligt og så forkert, når man eksempelvis i en kommune giver lov til kønsopdelt svømning; jeg synes, det er så forkert.
Jeg synes, det er så forkert, når en pige, fordi hun har en bestemt religiøs eller kulturel baggrund, ikke kan få lov til at deltage i en lejrskole.
Og når jeg hører, at man oplever på det, der i gamle dage hed pædagog- og lærerseminariet – nu har de et eller andet fint navn; jeg kan ikke huske hvad, men det er vel stadig væk et seminarium – at der er elever, der ikke vil modtage seksualundervisning, og at man dermed ikke kan forberede sig på den opgave, de står over for som skolelærer, på grund af religion, tror jeg, vi bliver nødt til at blande os noget mere.
Vi skal finde ud af, hvordan vi gør det på en ordentlig måde, så den diskussion går jeg gerne ind i.
Så vil jeg bare sige, at ja, jeg mener, at udlændingepolitikken i mange år har været fejlagtig.
Der er kommet for mange mennesker hertil med ikkevestlig baggrund, som ikke ønsker at lade sig integrere i det danske samfund, og det er godt, at det er blevet stoppet, og det skylder vi Dansk Folkeparti en stor tak for at have været primus motor i.
Morten Dahlin (V), 2021-01-22:
Jeg bemærkede, at statsministeren nævnte de her højtalerforstærkede bønnekald, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre statsministeren: Hvad mener statsministeren at den her udbredelse af de her bønnekald, vi oplever, er et udtryk for?
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
Man skal være varsom med at tillægge andre mennesker motiver, men det er jo svært at se det som andet, end at man ønsker, at islam som religion skal fylde mere i det offentlige rum i Danmark, og det er en tilgang, som jeg ikke deler.
Rosa Lund (EL), 2021-01-22:
Tak for det.
I Enhedslisten er vi ligesom statsministeren meget optaget af de kvinder, som bliver udsat for negativ social kontrol, og nu hører jeg statsministeren sige, at en del af løsningen er at føre en stram udlændingepolitik.
Vi har bare desværre set, at rigtig mange kvinder bliver ramt på den forkerte måde af den her stramme udlændingepolitik.
De mister deres opholdstilladelse, de har ikke adgang til statsborgerskab, de kender ikke deres rettigheder og søger derfor ikke om hjælp.
Så jeg vil faktisk sige, at de her kvinder, som vi herinde alle sammen så gerne vil hjælpe, bliver fanget i den stramme udlændingepolitik.
Så var det måske ikke på tide, at vi sikrede en bedre adgang til statsborgerskab, og at vi sikrede, at man, hvis man kommer til Danmark som familiesammenført, ikke skal være her på sin mands opholdstilladelse?
For det er da klart, at man ikke bliver skilt, hvis det betyder, at man mister sit opholdsgrundlag, og jeg synes, at den vinkel desværre mangler i statsministerens tale i dag og i regeringens politik generelt.
Så det vil jeg gerne høre en kommentar til.
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
Jeg må sige helt generelt omkring statsborgerskab, at jeg mener, at vi har haft alt, alt for lempelige regler i Danmark i alt, alt for mange år.
Der er givet alt for mange muligheder for at opnå dansk indfødsret.
Det er et meget, meget stort privilegium at få dansk statsborgerskab, at opnå det privilegium.
Så helt generelt er vi meget imod enhver form for lempelse på det her område.
Omvendt ønsker vi at skærpe restriktionerne på det her område endnu mere, selvfølgelig med det forbehold, at der kan være et enkelt lille område, som man skal kigge på.
Så nej, jeg er bestemt ikke for, at det skal være lettere at få dansk statsborgerskab.
Når det handler om kvindernes rettigheder, har det jo ikke noget med statsborgerskabet at gøre.
Jeg tror, at det, der er afgørende, er, at vi skal være fuldstændig tydelige i, at alle er bekendt med deres rettigheder, når de kommer til det danske samfund.
Men forudsætningen for, at vi kan skabe en god integration, er, at der ikke kommer flere, end vi kan integrere, og det har der jo gjort i alt for mange år.
Men jeg deler selvfølgelig ønsket om en bedre integration af de kvinder, der ønsker at blive integreret i Danmark.
Marcus Knuth (KF), 2021-01-22:
Først og fremmest tak til statsministeren for en rigtig god tale.
Vi Konservative er jo enige i, at fortidens udlændingepolitik er slået fejl, og vi er også rigtig glade for, lad os kalde det den nye kurs fra Socialdemokratiets side, hvor vi har kunnet samarbejde om en masse enkeltsager.
Statsministeren nævnte selv, tror jeg, forbuddet mod donationer fra udlandet osv.
Men samtidig føler jeg jo, at Socialdemokratiet langt hen ad vejen giver nogle enorme løfter til den danske befolkning, som man har meget svært ved at indfri.
Der kommer noget lovgivning, som vil gøre det muligt, men jeg har svært ved at se de konkrete tiltag.
I går kunne vi så læse, at integrationsministeren siger, at målet er nul asylansøgere, og det er jo også rigtig fint.
Vi ønsker jo ikke en spontan vandring op gennem Europa.
Vi ønsker at tage folk hertil gennem kvotesystemet, men når nu en minister i regeringen fra Socialdemokratiet går ud og siger nul asylansøgere, er det så et løfte, som statsministeren reelt mener at man kan indfri?
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
Nej, det er jo præcis det, som ministeren gav udtryk for i går, der er vores mål, og selvfølgelig kan vi ikke give et løfte omkring det.
Men jeg synes, det er vigtigt, når vi taler om udlændingepolitik, at vi hele tiden gør det, vi kan gøre her og nu, og der vil jeg i øvrigt gerne takke for samarbejdet, altså bl.a. på indfødsretsområdet, men jo også, i forhold til at vi nu har fået strammet reglerne i forhold til syrienskrigere og dermed jo potentielt landsforrædere.
Og vi ønsker jo at gå videre ad den vej, altså frakendelse af statsborgerskab, eksempelvis i forbindelse med bandekriminalitet, og der tror jeg også på et godt samarbejde.
Vi kan ikke give et løfte om nul asylansøgere, men vi kan godt opstille den vision, som vi også gjorde før valget, nemlig at vi ønsker et helt nyt asylsystem, og så gøre alt, hvad vi kan, for at indfri de løfter.
Marcus Knuth (KF), 2021-01-22:
Tak til ordføreren.
Jeg kunne også tænke mig at følge lidt op på mit spørgsmål til statsministeren, for jeg sidder nogle gange tilbage med den her følelse af, at Socialdemokratiet har det lidt med at, jeg ved ikke, om man skal sige pynte sig med lånte fjer, men i hvert fald komme med nogle store løfter til danskerne, som jeg har svært ved at se at man kan indfri.
Vi har talt om modtagecenteret uden for EU, hvor jeg ud over et kommende lovforslag har svært ved at se at der sker noget i virkelighedens verden.
Og som jeg spurgte statsministeren om, kan jeg jo fra medierne i går forstå, at udlændinge- og integrationsministeren siger, at målet er nul asylansøgere.
Det er jo et fint mål at have, men det er ikke noget, man bare sådan melder ud i en overskrift i en avis uden at have nogle opfølgende konkrete tiltag for at komme i den retning.
Så hvad er det, Socialdemokratiet vil komme med af markante tiltag, der kan leve op til den overskrift om at komme i retning af nul asylansøgere?
Rasmus Stoklund (S), 2021-01-22:
Det, der er baggrunden for den melding fra udlændinge- og integrationsministeren, er jo, at han netop ikke bare sidder derhjemme og lægger syvkabale og spiser popcorn, men at han arbejder aktivt på at etablere det her modtagecenter.
Det, han så prøver at forklare med det billede, er jo, at i det øjeblik det måtte lykkes os at lave sådan et modtagecenter, er incitamentsstrukturen i det at betale en menneskesmugler penge for at fragte en til Europa og derefter videre til Danmark smuldret, for hvorfor skulle man sendes til Danmark, hvis man var migrant, og så søge asyl i Danmark, hvis man vidste, at man blev sat direkte tilbage på et fly og fløjet tilbage til et modtagecenter i et givet land?
Det er jo det, som udlændinge- og integrationsministeren forsøger at forklare sådan lidt billedligt med det her.
Det er jo den incitamentsstruktur, vi gerne vil etablere.
Det er også derfor, jeg tidligere nævnte det her med, at det her har potentialet til at være en strukturel ændring af dansk udlændingepolitik på niveau med udlændingeloven i 1983.
Det er jo, fordi vi kan vende incitamentsstrukturen om.
Hvor det i 1983 var en negativ udvikling, vil det her så være en positiv udvikling.
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-22:
Nej, vi har ikke til hensigt at rulle alt siden 2001 tilbage, og derfor skitserede jeg i min tale de tre ting, vi står først for at ændre, og det er der, hvor der ikke er sund fornuft i udlændingepolitikken, og det er der, hvor vi synes man skal tage fat allerførst.