runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Preben Bang Henriksen (V), 2021-04-19:
Tak for det, og tak til Det Konservative Folkeparti for at fremsætte forslaget her.
Jeg kan se, at forslaget drejer sig om strafforhøjelse for trusler mod ytringsfriheden, hvor truslen skyldes religion.
Jeg vil nu gå så vidt som at sige, at for mig at se er det ikke altafgørende, at det er religion.
Jeg synes generelt, at vi har nået et sted, hvor ytringsfriheden er truet.
Det er den bl.a. via debatten på de sociale medier.
Vi oplever jo gang på gang i et hvilket som helst parti, at folk afholder sig fra at deltage i debatten af angst for at blive svinet til på de medier.
Der er simpelt hen brug for en opstramning, når vi når dertil, at der er tale om regulære trusler, og som sagt har det, at vi har fået platforme i de sociale medier, gjort det noget nemmere, skal jeg da lige love for, at få afløb for sin vrede, end dengang man skulle skrive et brev, komme det i en kuvert, sætte frimærke på og gå hen til postkassen.
Der var det ikke så galt for nu at sige det rent ud.
Men her drejer det sig altså åbenbart om trusler vedrørende religion.
Det er selvfølgelig en mindre mængde af det, jeg talte om, og det kan vi selvfølgelig også tilslutte os.
Jeg har med glæde noteret, at justitsministeren fremsætter forslag senere, i næste sæson, om at skærpe straffen på det her område.
Jeg er helt overbevist om, at det har en præventiv virkning, så det vil jeg glæde mig til.
Jeg bemærkede dog til min skræk, at man opererer med procenter, og som jeg har sagt tidligere fra den her talerstol, er det en taknemlig måde at operere på, for en forhøjelse på 100 pct. af 0 er sådan set nok stadig væk 0.
Det var sagt i lidt overført betydning, men essensen er, at jeg gerne så, at vi konsekvent opererer med normalstraffe her.
Vi har jo himmelvide strafferammer, som aldrig nogen sinde udnyttes, men domstolene plejer dog – den ros skal domstolene have – at rette sig efter de af Folketinget vedtagne normalstraffe, og det er den normalstraf i dage, jeg gerne vil have regeringen til at komme med, men det skal vi åbenbart vente til efteråret på at få.
Så foreløbig er der herfra en tilslutning til Konservatives forslag.
Jeppe Bruus (S), 2021-04-19:
Tak for det.
Ytringsfriheden er under konstant pres.
Trusler rettet mod individer på grund af deres holdninger, udtalelser eller tilknytning til religion, er desværre blevet en fast del af den offentlige debat.
Truslerne er ikke kun et problem for det menneske, de rettes imod, men truslerne bliver et problem for den generelle ytringsfrihed, idet det kan medføre, at andre helt holder sig fra at deltage i den offentlige debat.
Det er i sidste ende et demokratisk problem.
Det er vi selvsagt enige i.
Ingen skal true andre fra at deltage i den offentlige debat.
Derfor kan det jo så også undre, at Konservative opretholder det her beslutningsforslag.
Vi har jo fra Socialdemokratiets side tidligere støttet et lignende forslag fra SF.
Vi har sammen med Det Konservative Folkeparti kort før jul indgået en politiaftale, som lægger op til en hårdere straf end det, beslutningsforslaget lægger op til her.
Så medmindre formålet med dette beslutningsforslag er, at straffen ikke skal fordobles, men alene tillægges 50 pct. oveni, ja, så det kan give mening.
Men ellers har jeg egentlig været lidt undrende over for, hvorfor man dog opretholdt dette beslutningsforslag.
Når det er sagt, er det bare endnu en anledning til at markere det, som vi i virkeligheden også i fællesskab lavede i politiaftalen, nemlig at vi ikke vil acceptere, at nogle truer nogen andre.
Og vi ser desværre en stigende tendens til, at folk afholder sig fra at deltage i den offentlige debat, afholder sig fra at ytre sig, også på sociale medier, ikke bare fordi tonen er hård, men også, fordi man bliver udsat for trusler.
Det kan være meget, meget alvorligt.
Det er noget, som alle, der ofte deltager i debatten, desværre må leve med som et meget negativt biprodukt.
I sidste ende kan de trusler og den chikane jo være meget alvorlig, og derfor skal man se meget alvorligt på det.
Det er sådan set det, vi har gjort, også med den politiaftale, der er indgået.
Så for ikke at forringe det, vi har aftalt med hinanden, sammen med Det Konservative Folkeparti, så kan Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget, som det ligger her.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-19:
Tak til Det Konservative Folkeparti for at have fremsat beslutningsforslaget.
Forslagsstillerne pålægger regeringen inden udgangen af i år at fremsætte et lovforslag, som forhøjer straffen med 50 pct. for trusler, hvor truslen skyldes offerets tilknytning til eller frafald fra en religion.
Jeg har ved tidligere lejligheder påpeget, hvor vigtigt det er, at vi i Danmark har ret til at tale og tænke og skrive, som vi vil.
Ytringsfriheden er noget helt særligt i vores samfund.
Vi har kæmpet hårdt for at nå hertil, og vi må aldrig tage vores ytringsfrihed for givet.
Regeringen er derfor også enig i intentionerne, der ligger bag det konservative beslutningsforslag, nemlig at vi skal slå hårdt ned på trusler, som har til formål at forhindre borgere i at gøre brug af deres ytringsfrihed.
Det gælder ikke mindst, når truslerne har baggrund i, at den pågældende tilhører eller har valgt at forlade en bestemt religion.
Det er ganske enkelt forkasteligt at forsøge at true folk til tavshed i forhold til sådan nogle spørgsmål.
Derfor er jeg også glad for, at netop en skærpelse af straffen for trusler mod ytringsfriheden er et af de tiltag, der indgår i flerårsaftalen om politiets og anklagemyndighedens økonomi, en aftale, som Det Konservative Folkeparti i øvrigt er en del af.
Regeringen forventer på den baggrund at fremsætte et lovforslag i begyndelsen af næste folketingssamling om at skærpe straffen for trusler, som har til formål at forhindre en borger i at bruge sin ytringsfrihed.
Forslaget vil derfor også omfatte tilfælde, hvor en trussel har til formål at forhindre en person i at ytre sig offentligt om den pågældendes tilknytning til eller frafald fra en religion.
Vi har i flerårsaftalen aftalt, at strafskærpelsen for trusler mod ytringsfriheden gennemføres ved en fordobling af strafniveauet i forhold til den straf, der ellers ville være fastsat af domstolene for tilsvarende trusler.
Regeringen og partierne i øvrigt vil således gå videre end det, der bliver lagt op til her, altså skærpe straffen med 100 pct. mod de 50 pct., som bliver foreslået med beslutningsforslaget.
Og det håber jeg selvfølgelig også at Det Konservative Folkeparti vil være med på.
Regeringen kan på den baggrund ikke støtte beslutningsforslaget.
Men jeg vil gerne sige tak til forslagsstillerne for at sætte fokus på vigtigheden af ytringsfriheden, som jo er helt afgørende for det demokrati, vi lever i, og det er en af grundene til, at vi så bredt i fællesskab har besluttet at fordoble strafniveauet.
Mads Andersen (KF), 2021-04-19:
Tusind tak for det.
Jeppe Bruus (S), 2021-04-19:
Ja, det sidste er helt uden for forslaget her.
Og velkommen til, forresten.
Det går op for mig, at jeg faktisk ikke har kvitteret for, at det er første gang, jeg ser ordføreren i salen her, så jeg vil bare sige velkommen til folketingsarbejdet.
Mads Andersen (KF), 2021-04-19:
Det er et godt spørgsmål og selvfølgelig også en af de ting, som – som flere ordførere også har været inde på – måske i virkeligheden ikke ender med at betyde så meget for den fond, som kunne have mulighed for at få pengene.
Dermed er det nu stadig væk vigtigt også principielt at gå ud at sige: Det kan simpelt hen bare ikke være rigtigt, at man fra kriminel til kriminel kan opnå at få tortgodtgørelse, fordi man er blevet overfaldet i et i øvrigt kriminelt miljø, man færdes i, og har gjort kriminalitet til sin levevej.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Tak til justitsministeren for gennemgangen af regeringens holdning til det her.
Jeg må indrømme, at jeg er overrasket over, at regeringen ikke vil åbne dørene til det, der foregår hos Rigsretten.
Vi skal jo lige være opmærksomme på, at den her sag, rigsretssagen mod fru Inger Støjberg, jo er en sag, vi herinde i Folketinget har debatteret på en måde, hvor alle har haft adgang til det.
Vi har haft samråd, hvor der også har været offentlig adgang, og hvor man har kunnet følge med.
Nu vil man så afskære folk, der f.eks. bor i Thisted eller andre steder i Nordjylland, fra at følge med i det, der foregår, for det er jo en relativt lille sal, hvor der kan være relativt få mennesker, der kan følge det her.
Hvorfor er det, at regeringen virkelig ikke vil være med til det for at give fuldt indblik i, hvad der foregår?
Den person, der sidder på anklagebænken, nemlig fru Inger Støjberg, har jo sagt o.k. for, at der foregår tv-transmission.
Hvorfor så ikke bare gøre det, til gavn for os alle sammen?
Jeppe Bruus (S), 2021-04-19:
Ja, det er interessante spørgsmål fra hr. Ole Birk Olesen, og interessante svar.
Nu har vi lige behandlet et andet beslutningsforslag om dominansvold.
Jeg går ud fra, at det ikke skal være en formildende omstændighed, at man er bandemedlem, hvis man bliver udsat for den slags.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget andet.
Der bliver sagt her, at så kan erstatningen tilfalde en fond i stedet for offeret.
Hvor mange bandemedlemmer tror den konservative ordfører vil søge erstatning, hvis ikke det vedkommer bandemedlemmet selv, men pengene i stedet skal tilfalde en fond?
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-19:
Tak for ordet, formand.
Det Konservative Folkeparti foreslår her at skærpe straffen for at true andre i anvendelsen af deres ytringsfrihed.
Ytringsfrihed er en af vores grundlæggende frihedsrettigheder.
Retten til at udtrykke sig er en central del af vores demokrati, at alle kan komme til orde, at ingen undertrykkes for at ytre sig, og det er bemærkelsesværdigt, at Ytringsfrihedskommissionen i deres beretning rejser en bekymring over særligt trusler mod andre for anvendelsen af deres ytringsfrihed.
Vi ser også en massiv hadefuld tale på sociale medier, i kommentarfelterne, som jeg tror får mange til at afholde sig fra at deltage i debatten og ytre sig, og som jeg ynder at sige, kan man af og til blive lidt misundelig på justitsministeren, der ikke er på sociale medier.
For det er en grundlæggende præmis for vores ytringsfrihed, at ingen skal trues til at undlade at anvende sin ytringsfrihed, at ingen skal trues til at tie, at ingen skal opleve, at ens arbejdsplads eksempelvis bliver kontaktet med påstande om det ene eller det andet tilhørsforhold.
At blive konfronteret med det af sin arbejdsgiver kan give en følelse af at blive intimideret og overvåget, og at der er begrænsninger i ytringsfriheden.
For er man glad for sit job, giver det stor usikkerhed at blive indkaldt til samtale af sin arbejdsgiver, fordi andre har henvendt sig om anvendelsen af ens ytringsfrihed.
Den følelse skal man ikke have i maven.
I den forbindelse har vi også som folkevalgte en vigtig rolle, i forhold til hvordan vi taler til hinanden og ikke mindst taler til andre.
Vi skal være gode forbilleder, selv om debatten indimellem kan gå højt, og det skal den også.
Derfor er Radikale Venstre glade for, at vi i politiforliget har behandlet det her emne grundigt, og noterer, at der i den forbindelse vil blive fremsat et konkret lovforslag.
Men først og fremmest tak til Det Konservative Folkeparti for at sætte fokus på at skærpe straffen for at true andre i anvendelsen af deres ytringsfrihed.
Den grundlæggende intention kan Radikale Venstre fuldt ud tilslutte sig.
Pause Pause (Pause), 2021-04-19:
Mødet er udsat.
Mads Andersen (KF), 2021-04-19:
Jeg tror aldrig nogen sinde, nogen har læst et 31-siders politiforlig igennem så hurtigt, som jeg lige har gjort det nede på min plads.
Det kan selvfølgelig også hænge sammen med, at jeg ikke var i Folketinget på det tidspunkt.
Det kan jo siges meget enkelt.
Vi har alle sammen lige talt for vores ytringsfrihed og bevarelsen af denne, og den er en fuldstændig fundamental del af vores demokratiske samfund og den grundlov, som vi jo alle sammen skriver under på at overholde, når vi starter herinde.
Vi værner om vores frie ret til at tale og skrive om det, vi har lyst til, også når det er noget kritisk, og der findes samfund i verden, som langtfra har den frihed til at bruge ordets magt og det, som følger med.
De sidste ti år har den offentlige debat udviklet sig rigtig meget, særlig de sociale medier har givet et helt nyt debatrum, og tonen er bestemt blevet rigtig hård.
Det mærker mange af os her også i det daglige, når vi udtrykker os om vores holdninger.
Den sidste uge er jeg f.eks. selv både blevet kaldt dum, landsforræder og umoden – velkommen i Folketinget, Mads – men det hører med, og det er en del af vores ytringsfrihed.
Det må aldrig gøre, at vi tier, og heller ikke religionsdebattører skal tie, når de har noget at sige, uanset om det er om deres religion eller en religion, de ikke er en del af længere.
I de groveste eksempler i Danmark har eksempelvis kritikere af islam været under politibeskyttelse i adskillige år på grund af den trussel, som de ting, de har sagt, har udgjort.
Men som justitsministeren indledte med at sige, er der jo en del af det her, der bestemt snakker sammen med politiforliget, og det, I bare ikke vidste, var, at jeg selvfølgelig bare er forud for min tid, så allerede nu foreslår jeg at lægge 50 pct. oven på det lovforslag, som kommer til efteråret.
Nej, det var selvfølgelig bare en lille joke.
Vi håber selvfølgelig i Det Konservative Folkeparti at få lov til at bakke op om forslaget fra justitsministeren, når det kommer, og vi ser frem til den debat, der bliver der.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-19:
Man skal kunne sige, hvad man vil, man skal kunne ytre sig frit – uden eksempelvis at blive ramt af den såkaldte racismeparagraf.
Ytringsfriheden skal ikke knægtes af trusler eller undertrykkes af voldsmandens veto.
Man skal ikke kunne trues til tavshed.
Desværre er også dette forslag en udløber af det, vi kan kalde den meget forfejlede udlændingepolitik, som jeg har nævnt tidligere, og som er blevet ført igennem de sidste mange årtier.
Det lever danskerne altså med konsekvenserne af hver eneste dag.
Jeg har selv oplevet massive trusler, fordi jeg er islamkritiker.
Mange oplever som jeg trusler, fordi de eksempelvis ytrer sig frit om truslen fra islam.
Nogle holder sig fra den offentlige debat netop for at undgå at modtage trusler.
Og sådan skal det ikke være i Danmark.
Vi kæmper videre i Nye Borgerlige for at få løst udlændingepolitikken fra bunden, så Danmark igen kan blive et frit og trygt land.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-19:
Vi synes, at der er behov for hårdere straffe til folk, der truer andre til ikke at bruge deres ytringsfrihed, for det er ikke alene en trussel mod den konkrete person, det er også egnet til at gøre den offentlige debat i det hele taget utryg, altså ikke kun for den, der udsættes for truslen, men også for alle andre.
Det får mennesker til at holde sig tilbage fra den offentlige debat, og derfor er det ikke kun en forbrydelse mod det enkelte menneske, men mod hele samfundet som sådan, som ikke med åbenhed kan udvikle sig i en demokratisk samtale til gavn for alle.
Så vi støtter, at der skal være hårdere straffe for trusler mod folk, der benytter deres ytringsfrihed.
Vi støtter også det, som partierne har aftalt i politiforliget, om, at det skal ske med en fordobling af strafferammen.
Det synes vi er bedre end en forøgelse af strafferammen med 50 pct.
Derfor vil vi stemme for det lovforslag, når det til sin tid kommer.
Det mener vi så er bedre end det her beslutningsforslag.
Altså, det er ikke sådan, at offentligt ansatte har flere rettigheder end privatansatte, og hvis man ytrer sig offentligt på en sådan måde, at det vanskeliggør ens arbejde, så har man ikke retten til at have det arbejde i al fremtid.
Hvis f.eks. en lærer siger, at muslimer er nogle værre nogle, at de er virkelig frygtelige, og hvis denne lærer har syv muslimske børn i klassen og de ytringer vanskeliggør det at have med børn at gøre, så må det være en konkret vurdering fra arbejdsgiverens side, om ytringen er så slem, at ansættelsen simpelt hen ikke kan lade sig gøre længere.
Det kunne også være jøder, det kunne være handicappede, eller det kunne være kvinder – det kunne være alt muligt.
Det er et eksempel på, at man har ytringsfrihed, men at man ikke har retten til at beholde sit arbejde, hvis det bliver for vanskeligt, fordi man har udtalt sig negativt om dem, man skal have med at gøre.
Rosa Lund (EL), 2021-04-19:
Det er jo lige præcis derfor, vi har behov for at sikre særlig offentligt ansattes ytringsfrihed.
Det mener hr. Ole Birk Olesen så ikke, kan jeg se på ham, men det mener vi i Enhedslisten, og vi mener faktisk ikke, hr. Ole Birk Olesen, at den er godt nok sikret i dag.
Jeg er da fuldstændig enig i, at der selvfølgelig kan være grænser, og selvfølgelig er ytringsfrihedens kerne jo, at den gælder for os alle sammen, og derfor vil der være holdninger, der støder mod hinanden.
Det er ligesom en del af vores fælles sæt spilleregler, men jeg mener ikke, at det skal være sådan, at en folkeskolelærer ikke i privaten kan sige, at vedkommende synes, at folk fra Enhedslisten er nogle værre banditter, eller hvad det nu kunne være.
Jeg kan ikke lige finde på noget, men jeg kan læse op fra min facebookside eller et eller andet, hvis du skal høre noget, der er grovere, hr. Ole Birk Olesen.
Men det skal jo ikke gå ud over vedkommendes job.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-19:
Det er, fordi der bliver talt så meget om ytringsfrihed i forbindelse med ansættelse forskellige steder, og at alle mennesker har ytringsfrihed, også når de er ansat forskellige steder.
Men i virkelighedens verden har man jo ikke krav på et job, og hvis de ting, man siger i offentligheden, vanskeliggør ens job, så har arbejdsgiveren også en legitim interesse i at sætte nogle grænser.
Hvis en folkeskolelærer siger ting, der er meget ufordelagtige om personer fra Enhedslisten – ting, der er meget grænseoverskridende, og ikke bare, at de er idioter eller for dumme eller et eller andet, men ting, som er endnu værre – så kan det jo sætte nogle grænser, i forhold til om forældre til børn i klassen kan føle, at de er velkomne der med den lærer.
Der er jo alle mulige måder, hvorpå man med ytringer offentligt kan vanskeliggøre sit arbejde, og der har arbejdsgiveren selvfølgelig en interesse i at sætte nogle grænser, og det er også en legitim interesse.
Rosa Lund (EL), 2021-04-19:
Det synes jeg der er, hr. Ole Birk Olesen.
Jeg synes, det er vigtigt, at offentligt ansattes ytringsfrihed er sikret; at det er sikret, at de kan blande sig i den politiske debat, når de ikke er på arbejde, og det har vi desværre set eksempler på at de ikke kan.
Vi har desværre set eksempler på, at politibetjente, der blander sig i den offentlige debat, bliver udsat for trusler og bliver udsat for, at nogen ringer til deres arbejdsgiver.
Det er fint nok, hvis hr. Ole Birk Olesen synes, at det er i orden, men det synes vi ikke i Enhedslisten, og vi synes, at det skal sikres i lovgivningen.
Britt Bager (KF), 2021-04-20:
Nu ved jeg ikke, hvad det er for nogle tal, som hr. Christian Juhl henviser til her, men selvfølgelig er det noget, vi skal have gjort noget ved.
Det er der ikke nogen tvivl om, og det er jo også derfor, jeg siger, at vi tager det med til forhandlingerne.
Hvis det er sådan, at støttepartierne Enhedslisten og SF mener, at det her er så vigtigt, synes jeg da bare, at Enhedslisten og SF skal kræve et møde med ministeren.
Som støttepartier har man vel ret til at kræve et møde med ministeren og bede om at få sat gang i de her forhandlinger.
Christian Juhl (EL), 2021-04-20:
Jamen det gør SF jo ikke hemmeligt.
De skriver, at det fremgår af ministerens svar i Retsudvalgets almindelige del, svar på spørgsmål nr. 209.
Det er i bemærkningerne til selve forslaget, så de her tal er tilgængelige for alle.
Der må da være noget handling.
Britt Bager (KF), 2021-04-20:
Der opfordrer jeg jo så bare Enhedslisten og SF som støttepartier til at handle.
Der har man jo altså som støttepartier en vis magt, og den synes jeg da bare SF og Enhedslisten skal bruge.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-20:
Danske fængselsbetjente gør et gedigent og prisværdigt stykke arbejde hver eneste dag, og det skal de have stor tak for.
Vi ved, at 13,5 pct. af de nuværende fængselsbetjente, værkmestre eller transportbetjente opfylder diagnosekriterierne for ptsd.
5,4 pct. af de nuværende fængselsbetjente, værkmestre og transportbetjente har fået en psykiatrisk diagnose for en reaktion på svær belastning, herunder ptsd.
En tredjedel af alle fængselsbetjente, transportbetjente og værkmestre, der er fængselsansatte håndværkere, har oplevet at stå i situationer, hvor deres liv har været i fare.
Ifølge en undersøgelse fra VIVE, som de her tal også er fra, er jobbet som fængselsbetjent blevet mere krævende og psykisk belastende.
Mange medarbejdere oplever at blive udsat for flere voldsomme hændelser.
Gad vide, hvad den her udvikling skyldes.
Man kan have sin klare formodning, nemlig den, at over halvdelen af indsatte i danske fængsler har udenlandsk baggrund.
Helt konkret er der i de lukkede fængsler 51,5 pct. af de indsatte, der har udenlandsk baggrund, mens 48,5 pct. er af etnisk dansk oprindelse.
I arresthusene har 51,9 pct. udenlandsk baggrund, mens hele 67,8 pct. i københavnske fængsler har udenlandsk baggrund.
Tallene taler deres eget tydelige sprog.
Derfor skal vi selvfølgelig også sikre de ansatte, og vi synes faktisk, at den foreslåede model lyder interessant, i særdeleshed hvis det kan få flere til at tilvælge faget senere i livet.
Der skal snart forhandles om Kriminalforsorgens økonomi, nemlig i løbet af i år, og det ser vi frem til.
Hvis vi skal kunne tiltrække flere dygtige medarbejdere til fængslerne, er vi nødt til at sikre deres arbejdsvilkår, og det gør vi bl.a. ved at sikre, at alle kriminelle udlændinge udvises konsekvent efter første dom.
Og har de fået tildelt dansk statsborgerskab, skal det tages fra dem, når de får en ubetinget frihedsstraf, og så skal de udvises konsekvent og for altid.
Vi skal have løst problemerne med udlændinge fra bunden, og vi skal have sikret bedre vilkår for de ansatte i de danske fængsler, og de to ting går hånd i hånd.
Christian Juhl (EL), 2021-04-20:
Det er rigtigt nok, at det har De Konservative sagt mange gange, men hvis man ser på de tal, som SF opridser i bemærkningerne, og som jeg ikke har nogen grund til at tro er forkerte, står der, at der i gennemsnit i 2015 var 0,68 betjente pr. indsat, og at det nu er faldet til 0,48 betjente pr. indsat.
Det betyder et fald på ca. 30 pct. – 29 komma et eller andet, hvis jeg regner rigtigt – og det vil sige, at det er et ufattelig stort fald.
Tænk, hvis vi sagde til vores rådgivere i partierne, at de skulle lave det samme eller mere med 30 pct. færre ansatte, eller til dem ude i samfundet, i skolerne eller i daginstitutionerne eller for den sags skyld på byggepladserne, at de skulle lave næsten 30 pct. mere, så tror jeg nok, der ville lyde et ramaskrig i samfundet.
Så er det, vi arbejder med her, ikke sådan temmelig akut, og har SF ikke ret i, at det her bør vi gøre noget ved nu og ikke bare vente, til der bliver indkaldt til forhandlinger?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-20:
Der er ikke blevet sørget for, at der er kommet det antal ekstra fængselsbetjente, som man faktisk lovede i den seneste flerårsaftale, og det har Konservative bl.a. et medansvar for.
Så jeg vil høre, hvor smertegrænsen går for De Konservative, og hvor galt det skal stå til i kriminalforsorgen, før vi skal have forhandlinger om det her.
Altså, hvad er smertegrænsen for De Konservative?
Skal vi bare blive ved med at se på, at kriminalforsorgen er ved at gå til i manglende personale?
Britt Bager (KF), 2021-04-20:
Jamen vi mener ikke, at det her er en tilfredsstillende situation.
Derfor bifalder jeg også, at SF har sat fokus på det her område, derfor opfordrer jeg også regeringen til at gøre noget ved det her, og derfor går vi også ind til forhandlingerne om den flerårige økonomi med fokus på det her.
Vi kommer også til at tage det her op med ministeren under de her forhandlinger, for selvfølgelig skal der være ordentlige arbejdsvilkår for fængselsbetjentene, og selvfølgelig skal vi sikre, at der kan rekrutteres personale nok til de danske fængsler; det skal der ikke være nogen tvivl om.
For os er det her et prioriteret område.