Sophie Løhde (V), 2023-10-26:
Tak for det, og tak for talerne og bemærkningerne til lovforslaget fra ordførerne.
Det er mit fjerde lovforslag, jeg har til behandling i salen her i dag, og endnu en gang vil jeg sige tak for den enormt store og brede opbakning, der er til regeringens lovforslag fra Folketings partier.
Et velfungerende sundhedsvæsen udgør efter regeringens opfattelse en grundsten i vores velfærdssamfund, og sundheds- og plejepersonalet er efter regeringens opfattelse sundhedsvæsenets allervigtigste ressource.
Derfor har jeg også glædet mig til at kunne fremsætte lovforslaget her og har set frem til behandlingen i Folketinget.
For det er helt afgørende, at rammerne for at kunne udføre arbejdsopgaverne i sundhedsvæsenet er så fleksible som muligt, så de understøtter, at medarbejderne kan bruge deres kompetencer og deres faglighed bedst muligt.
Det kan sygeplejerskerne ikke fuldt ud i dag.
Det skyldes bl.a., at sygeplejerskerne ikke er tillagt et såkaldt forbeholdt virksomhedsområde.
Det betyder, at når sygeplejersker i deres daglige arbejde udfører opgaver, der er forbeholdt virksomhed for læger, sker det som medhjælp for en læge.
Det gælder f.eks. håndtering af receptpligtige lægemidler, syning af sår, som der var en ordfører, der brugte som eksempel før, og foretagelse af visse vaccinationer for at nævne nogle eksempler.
Det er i øvrigt uanset sygeplejerskens erfaring og efteruddannelse inden for området.
For jordemødrenes vedkommende er de allerede i dag tillagt et forbeholdt virksomhedsområde, men det er dog også noget begrænset, må man sige.
Det er, til trods for at jordemødre i praksis selvstændigt udfører en række øvrige opgaver, som er forbeholdt virksomhed for læger.
Det vil regeringen gerne gøre noget ved, og vi ønsker derfor at levere det her bidrag til også at kunne robustgøre sundhedsvæsenet ved at øge mulighederne for en fleksibel opgavevaretagelse og bedre benyttelse af medarbejdernes kompetencer.
Det foreslås derfor, at der ved autorisation som sygeplejerske knyttes et forbeholdt virksomhedsområde.
Med et forbeholdt virksomhedsområde vil sygeplejersker få mulighed for selvstændigt at kunne træffe beslutning om og udføre bestemte opgaver, som i dag er forbeholdt læger.
Det gælder bl.a. blodprøvetagning, anvendelse af visse nærmere bestemte vacciner og lægemidler og syning af overfladiske hudsår uden for ansigtet.
Det skal dog også siges, at det foreslåede forbeholdte virksomhedsområde alene skal være en delmængde af de mangeartede opgaver, som sygeplejegerningen omfatter, og som sygeplejersker normalt varetager i sundhedsvæsenet på baggrund af deres kompetencer.
Det er bl.a. opgaver i forhold til vurderingen af borgernes behov for sygepleje, sundhedsfremme og forebyggelse samt palliation og rehabilitering.
Fleksibiliteten vil også kunne øges ved at gøre øget brug af de specialistkompetencer, som sygeplejersker erhverver sig via praktisk erfaring og efteruddannelse, altså specialsygeplejersker.
Derfor foreslås det også med lovforslaget her, at vi fastsætter en bemyndigelse til, at jeg som indenrigs- og sundhedsminister kan fastsætte regler om, at visse specialsygeplejersker får et yderligere forbeholdt virksomhedsområde, altså ud over det forbeholdte område, der gælder for sygeplejersker med grunduddannelsen.
Det nærmere indhold af de eventuelle yderligere virksomhedsområder vil skulle afklares i en forudgående og inddragende faglig proces med interessenter.
Her skal der tages stilling til, hvilke specialer der skal tillægges et forbeholdt område, og hvad det forbeholdte område omfatter.
Men jeg synes også, det hører med, at man hurtigt kan sige, at det i hvert fald er oplagt også at tage udgangspunkt i eksempelvis de tre sygeplejerskespecialer, der har været en del af sundhedsvæsenet i flest år og dermed også har nogle af de mest veldefinerede roller i sundhedsvæsenet, nemlig sundhedsplejersker, anæstesisygeplejersker og intensivsygeplejersker og eventuelle yderligere specialer.
Derfor vil jeg sige som svar, i øvrigt også til ordføreren for Nye Borgerlige, der var på tidligere, at det her lovforslag for mig at se
på ingen måde er et punktum.
Det er i øvrigt også derfor, vi foreslår, at der med lovforslaget tilknyttes en række ministerbemyndigelser, så tingene ikke bliver støbt i beton, og at vi dermed, når der bliver nogle behov og der skal ske en række justeringer og ændringer, ikke skal en tur ind i Folketingssalen og behandle et lovforslag tre gange, før vi kan sidde og lave de mindste ændringer.
Lovforslaget her udmønter jo en aftale, som blev indgået tilbage i december 2020 og efterfølgende justeret i februar 2022 med opbakning fra samtlige af de partier, som dengang var repræsenteret i Folketinget.
Med lovforslaget indføres der en ny rettighed, som angår noget så fundamentalt som livets afslutning.
Det er en ret til på forhånd at tilkendegive, at man ikke ønsker at blive genoplivet ved hjertestop.
Den nye rettighed vil som bestemt i den justerede politiske aftale gælde for habile borgere, der er fyldt 60 år.
Aldersgrænsen blev i sin tid besluttet af aftalepartierne efter det, man må kalde for både lange, men også grundige overvejelser om den virkelighed, som ordningen også skulle ud at leve i.
Beslutningen blev taget på baggrund af input fra forskellige relevante aktører på området, og den er også for nylig blevet genbekræftet i en ordførerhøring blandt alle Folketingets partier.
Det er jo i bund og grund et politisk valg, hvem der skal være omfattet af ordningen om at kunne træffe en informeret beslutning om eget liv og egen død, hvis ens hjerte skulle holde op med at slå.
Det politiske valg, som nu er truffet, altså aldersgrænsen på 60 år, har et, må man sige, meget bredt flertal bag sig, hele Folketinget, og det synes jeg er meget positivt og meget vigtigt.
Men selvfølgelig kan man altid diskutere, om aldersgrænsen med god grund kunne ligge et andet sted.
Det gjorde partierne som bekendt også, dengang man havde de lange og grundige overvejelser, og lovforslaget er jo i sidste ende udtryk for den balance, som gjorde, at alle partier også dengang kunne se sig selv i lovændringen.
Partierne var også enige om, at borgerne skal kunne fravælge genoplivningsforsøg ved hjertestop uden indblanding fra f.eks. egen læge eller pårørende.
Regeringen foreslår derfor en ordning, som ligner den, vi allerede kender fra ordningen om behandlingstestamenter.
Det vil ikke være et krav, at en sundhedsperson har en rolle i registreringsprocessen, eller at en myndighed har vurderet borgerens habilitet i forbindelse med registreringen.
Fravalget vil træde i kraft 7 kalenderdage efter registreringen.
Formålet hermed er jo at give borgeren en betænkningsperiode til at overveje, om der er handlet i affekt, eller om det er en velovervejet beslutning.
Efter forslaget vil borgeren altid også kunne fortryde sit fravalg og altid kunne tilbagekalde registreringen og dermed blive genoplivet i tilfælde af et hjertestop.
Et registreret fravalg vil være bindende for sundhedspersoner, som vel at mærke har kendskab til det.
Det er vigtigt, at sundhedspersonalet ikke går og frygter at blive straffet, hverken for at undlade genoplivning eller det modsatte.
Der må naturligvis ikke være nogen tvivl om, hvornår der skal iværksættes et genoplivningsforsøg, og hvornår der ikke skal.
Det kræver, at sundhedspersonen i den akutte situation med et hjertestop både har en enkel, men også hurtig adgang til oplysninger om en borgers eventuelle fravalg.
Det er derfor, ordningen skal understøttes digitalt.
Det sikrer, at oplysningen om fravalg automatisk bliver delt på tværs med alle relevante sundhedspersoner i deres fagsystemer, så det er let og hurtigt at se, om en borger har fravalgt genoplivning.
Det er samtidig også vigtigt at sikre, at borgere, der ikke anvender digitale løsninger, alligevel kan gøre brug af den nye rettighed.
Derfor vil borgerne også kunne registrere deres fravalg via en papirblanket.
At fravælge genoplivning ved hjertestop er en stor beslutning, og borgeren bør derfor også løbende overveje med sig selv, om et registreret fravalg ønskes opretholdt eller ej.
Derfor vil borgeren også få en årlig påmindelse om, at der er registreret et fravalg af genoplivningsforsøg ved hjertestop, så man på den måde også får en påmindelse.
Loven vil skulle sættes i kraft ved en bekendtgørelse, når den samlede løsning er klar, herunder den digitale understøttelse, forventeligt ultimo 2024, og når løsningen er ved at være klar, vil der også blive gennemført informationskampagner dels målrettet danskerne, dels målrettet sundhedspersonalet.
Derudover vil der også blive udstedt en række nye administrative forskrifter, for det er naturligvis vigtigt, at det står klart for alle, hvad ordningen går ud på, hvilke rettigheder man har som borger, og hvad det betyder for de ansatte, der i dagligdagen skal passe deres arbejde.
Med de ord vil jeg kvittere for Folketingets modtagelse af lovforslaget her og også kvittere for de, ved jeg, mange lange og gode drøftelser, som der også har været undervejs i hele processen med det her lovforslag, også for adskillige år tilbage, med henblik på at kunne finde en samlet løsning, som hele Folketinget står bag.