runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2018-10-24:
Tak for spørgsmålet.
Indledningsvis kan jeg oplyse, at det ikke er muligt at ændre et sanktionsniveau administrativt.
Som lovgivende magt kan vi fastsætte nogle vejledende retningslinjer for sanktionsniveauet i forarbejderne til et lovforslag.
Det har man i vidt omfang benyttet sig af i færdselsloven.
Men selv i det tilfælde ligger skønnet for sanktionen hos domstolene.
Der er ikke fastsat retningslinjer for sanktionsniveauet for ulovligt hvil i køretøjet, og der findes heller ikke retspraksis herfor.
Det skyldes bl.a., at det ikke tidligere har været håndhævet.
Når der ikke findes retningslinjer for sanktionsniveauet, er det op til politiet og anklagemyndigheden, hvilken sanktionspåstand de juridisk set mener er den rette.
I det her tilfælde har de vurderet, at der skal tages udgangspunkt i færdselslovens minimumsbøde på 1.000 kr.
Som transportminister har jeg ingen beføjelser til at fortælle politiet og anklagemyndigheden, hvilken sanktion de skal påstå.
Jeg er imidlertid indstillet på i den nærmeste fremtid at se på, om der skal fremsættes et lovforslag med retningslinjer for sanktionsniveauet i de her sager.
Domstolene er jo ikke bundet af anklagemyndighedens påstand, og derfor er det ikke sikkert, at domstolene mener, at niveauet på 1.000 kr. er det rette.
Hvis domstolene så fastsætter et sanktionsniveau, som vi mener er for lavt, er jeg bestemt indstillet på at fremsætte et lovforslag, hvor der kan fastsættes retningslinjer for, hvad vi mener niveauet bør være.
Her forhandles der jo bl.a. om, hvorvidt det skal være forbudt at afholde det regulære ugentlige hvil i køretøjet.
Henning Hyllested (EL), 2018-10-24:
Der er flere kommentarer til det svar, vil jeg sige.
For det første vil jeg sige, at det at afvente vejpakken, og hvad der kommer ud af vejpakken på det her område, kan have lange udsigter, men jeg tror ikke, at der er nogen – heller ikke transportministeren – der er i tvivl om, at det også ved en ny udformning af reglerne på det her område, altså som følge af vejpakken, vil blive ulovligt – vil blive ulovligt, det er i dag ulovligt; alle erkender det, EU har sagt, det er ulovligt, Rigspolitiet har erkendt det.
Men det er rigtigt, som ministeren siger, at det jo ikke bliver håndhævet.
Ikke desto mindre har politiet jo alligevel fundet et eller andet bødeniveau.
Det forekommer lidt mærkeligt, hvis svaret er, at det har man i virkeligheden ikke hjemmel til, altså at der ikke er lovhjemmel til et eller andet bødeniveau.
Men man har dog fundet et bødeniveau på 1.000 kr., og der vil jeg sige, at det bødeniveau jo er, jeg vil næsten sige til grin.
Det har i hvert fald ingen præventiv virkning, det tror jeg roligt man kan blive enige om.
Det er jo derfor, jeg ligesom spørger til, om det ikke er muligt at forhøje det bødeniveau, så det i hvert fald har en præventiv virkning.
Der gør det mig selvfølgelig glad, at transportministeren her svarer, at det vil han være parat til at se på.
For et af problemerne er jo netop håndhævelsen, som også transportministeren er inde på.
Det er jo en kendsgerning, at politiet ikke har håndhævet det her.
Man har undskyldt sig med manglende ressourcer, og at det kræver rigtig meget at kontrollere de her ting, og der har man så ikke håndhævet det.
Men det er jo lidt mærkværdigt, når der er tale om en ulovlighed, som skal sanktioneres.
Og jeg kan se, at det spørgsmål, jeg har stillet til justitsministeren, ligesom har givet anledning til, at man nu har oppet sig, i hvert fald en lille smule.
Spørgsmålet er, om det er nok, og derfor vil en forhøjelse af bødeniveauet jo have en klar præventiv virkning og virke forstærkende på den indsats, som politiet her skal gøre.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-10-24:
Lad mig bare lige starte med at tilslutte mig begejstringen over et bredt fødevareforlig i dag, hvor alle Folketingets partier sådan set er gået sammen for at sikre og forbedre fødevaresikkerheden i Danmark.
Jeg synes, det har været en overordentlig god proces præget af begavede, indsigtsfulde og ægte indspark til at lave noget, der er godt, og som forbedrer det her.
I forhold til spørgsmålet vil jeg sige, at hvis vi taler om personalemæssige konsekvenser eller den slags, er det noget, jeg overlader til Fødevarestyrelsens direktør.
Jeg har ikke haft nogen personer på gulvtæppet ud over dem, vi i fællesskab har truffet i den forbindelse.
Simon Kollerup (S), 2018-10-24:
Tak for det, og tak for besvarelsen.
Jeg kan jo så erklære mig tilfreds med, at ministeren ikke er tilfreds med den måde, som Fødevarestyrelsens rejsehold har håndteret den her sag på.
Det er selvfølgelig dels et spørgsmål om, at man simpelt hen ikke får reageret i første omgang på en henvendelse, der løber ind i marts måned, tror jeg, dels, hvad jeg synes er nok så alvorligt, at når der så kommer en whistleblower på banen, altså en person, der er ansat i den pågældende virksomhed, og tager en konkret og, forstår jeg, ret præcis kontakt til Fødevarestyrelsen om, hvad der er galt, nemlig forfalskning af listeriaattester på partier, man sælger til et andet land, ja, så er det selvfølgelig ikke tilfredsstillende, at der ikke bliver taget kontakt til Karin Silva, tror jeg hun hedder, som i det her tilfælde var whistlebloweren.
Så det er ikke tilfredsstillende, og det er der – håber jeg, og som ministeren siger – ikke to meninger om.
Det, jeg kunne tænke mig at stille som det opfølgende spørgsmål, er selvfølgelig, hvilke initiativer ministeren så har taget over for Fødevarestyrelsen i den konkrete sag.
Jeg er fuldt opmærksom på, at vi i dag har indgået et godt fødevareforlig, fødevareforlig 4, og jeg vil gerne kvittere også over for ministeren personligt for en måde at drive forhandlingerne på, så det blev et bredt forlig, men hvilke initiativer har ministeren taget over for Fødevarestyrelsen i den konkrete sag om Jelex Seafood?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-10-24:
Det er ret fristende at svare meget, meget kort på det spørgsmål, men jeg vil nu alligevel lige udnytte taletiden.
Det var på grund af en menneskelig fejl hos Fødevarestyrelsen, at anmeldelsen fik lov til at ligge så længe, som den gjorde, og det beklager jeg.
Det var også en fejl, at Fødevarestyrelsen ikke kontaktede anmelderen før kontrolbesøget for at få uddybende kommentarer.
Og det er i den grad ikke tilfredsstillende, det har vi næppe to forskellige meninger om.
Når det er sagt, er det også vigtigt at understrege, at det ofte er svært at finde spor af og dokumentation for ulovligheder, hvis virksomheder af al magt ønsker at bryde loven og ønsker at køre under radaren.
Fødevarestyrelsen havde ved første kontrol to mand på fabrikken i 4½ time, og næste gang havde de to mand på fabrikken i 3 timer og 15 minutter ved den opfølgende kontrol.
På den tid lykkedes det desværre ikke at finde de seks falske dokumenter, som var sendt fra fabrikken siden januar.
Fødevarestyrelsen kunne alene finde den ægte analyserapport, det berørte partis handelsdokumenter og kopi af etiketter, som helt korrekt angav, at partiet skulle varmebehandles.
Men nogle gange må man også erkende, at nogle forbrydelser er vanskelige at opklare, og jeg hæfter mig sådan set ved, at der kom et gennembrud i efterforskningen, og at det kom, dels fordi man i Fødevarestyrelsen fik et vigtigt tip, dels fordi Fødevarestyrelsens rejsehold har både efterforskere og it-eksperter, som var vedholdende og blev ved med at grave, indtil de fandt de falske dokumenter.
Men jeg er meget tilfreds med, at Fødevarestyrelsen til sidst fik opklaret den her sag.
Simon Kollerup (S), 2018-10-24:
Tak for det, formand.
Og spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at Fødevarestyrelsens rejsehold leverede en tilfredsstillende indsats i sagen om Jelex Seafood?
Det var nu ikke, fordi jeg fiskede specifikt efter personalemæssige konsekvenser, men det kunne jo godt være, man havde indskærpet retningslinjer eller andre ting i forbindelse med den konkrete sag, når man var blevet vidende om den.
Det at være whistleblower er jo en alvorlig ting; det er, kunne vi se i udsendelsen, noget, hvor man får pulsen op og bliver nervøs for, om man bliver fyret.
Det er faktisk ret vildt at anmelde sin egen chef.
Kan ministeren ikke bekræfte, at med det fødevareforlig, vi nu i dag har indgået, vil en whistleblower som udgangspunkt udløse et kontrolbesøg, og at whistlebloweren skal kontaktes, hvis man rykker ud til kontrolbesøg på baggrund af en whistleblower?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-10-24:
Nå da da!
Det, som jeg har bedt Kammeradvokaten om, og det kan jeg godt gentage, er jo at se på placeringstilladelserne, fordi det var der, vi umiddelbart konstaterede det største problem.
Og som spørgeren også indikerer, jamen så har der jo altså været – nu siger jeg det ret direkte – andre udfordringer på det her område.
Der er andre områder, vi skal kigge på.
Det er også derfor, vi har haft en kulegravning af området.
Der er udfordringer omkring det her.
I første omgang ser vi på placeringstilladelserne.
Der vil helt sikkert også være andre ting, som vi vil have lejlighed til at se nærmere på.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-10-24:
Det har jeg simpelt hen svært ved at forstå er det eneste, som ministeren finder interessant at undersøge i branchen, for placeringstilladelsen er jo en lillebitte del af det her.
Altså, det, vi ser nu, er massive problemer med placeringstilladelsen.
Derudover viser ministerens egen undersøgelse, at 10 ud af 19 havbrug bliver reguleret efter ældgamle tilladelser, som skulle have været fornyet for lang tid siden.
Altså, det er sådan i dag, at kontrollen med, om et havbrug udleder mere kvælstof og fosfor end tilladt, bygger på havbrugenes indberetning af deres foderforbrug og på, hvor mange kilo fisk de producerer.
Alligevel er der i perioden fra 2013 til 2017 kun en enkelt kommune, der har kontrolleret, om bilag og fakturaer for indkøb af foder stemmer overens med det foderforbrug, som et havbrug har indberettet.
Hvordan kan det være, når vi ser, at der er så massive problemer i Hjarnø, og når vi ser problemer med både miljøtilladelser og med placeringstilladelser, når vi kradser i overfladen, at ministeren ikke tager et større ansvar og sikrer, at den kammeradvokatundersøgelse, som ministeren selv har bedt om, forholder sig mere gennemgribende til problemet?
For ellers synes jeg simpelt hen, det er en undladelsessynd.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-10-24:
Som jeg meddelte før sidste uge, hvor nogle holdt efterårsferie, har jeg bedt Kammeradvokaten om at se på de udfordringer, som der har været omkring placeringstilladelser, og det er afgrænsningen af den opgave, som jeg har givet Kammeradvokaten indtil videre.
Simon Kollerup (S), 2018-10-24:
Mener ministeren, at Fødevarestyrelsens rejsehold leverede en tilfredsstillende indsats i sagen om Jelex Seafood?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Fiskerifabrik politianmeldt for falske listeria-attester« på TV 2’s hjemmeside den 18. oktober 2018.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-10-24:
Jeg vil gerne spørge ministeren om den kammeradvokatundersøgelse, som er forestående, og det er ikke på nogen måde for at insinuere noget om andre virksomheder, at jeg siger det, jeg siger nu, men jeg kan dog ikke lade være med at være opmærksom på, at sagen om Hjarnø Havbrug A/S, som er endt ud i en politianmeldelse, og som nu er en sag om dokumenteret overforbrug, jo startede med, at der var rod med placeringstilladelser og miljøtilladelser.
Det, vi så ser nu, når vi undersøger havbrugssektoren mere generelt, er, at der er problemer med miljøtilladelser og problemer med placeringstilladelser.
Vil ministeren love her i dag, at den kammeradvokatundersøgelse, som er forestående, også kommer til at forholde sig til de forhold, som man fandt beklagelige og potentielt ulovlige hos Hjarnø vedrørende overproduktion, vedrørende miljøtilladelser?
Altså, sagt på almindeligt dansk: Kommer kammeradvokatundersøgelsen hele vejen rundt om den her problemstilling, jævnfør hvad vi har set er problemet i Hjarnø?
Bjarne Laustsen (S), 2018-10-24:
Nu er det jo sådan, at hovedparten af den finansiering, som MARCOD drives for, er kommet fra regionen, men den er jo væk nu.
Jeg tror også, at ministeren har været ude at besøge nogle af de erhvervshuse, som findes rundtomkring i kommunerne, som også gør et godt stykke arbejde, og en af de ting, vi ved, og som er kommet frem ved den erhvervsfremmeplan, som regeringen har lagt frem og fået et flertal til, er, at virksomhederne og borgerne er utrolig godt tilfredse med det erhvervsfremmesystem, vi har haft, og det er derfor, man er bekymret for, at der kommer noget nyt, også når man ved, at der er færre penge til det.
Når så lige pludselig hovedkilden til finansieringen af MARCOD – og det er jo ikke bare den eneste klynge, der er også andre klynger, inden for turisme osv., som ser ud til at måtte bukke under, fordi regeringen skærer ned her –
hvordan skal de så klare sig i fremtiden?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-10-24:
Det er rigtigt, at jeg havde stor fornøjelse af at besøge MARCOD i Frederikshavn – jeg tror, det er en måneds tid siden, jeg var deroppe.
Jeg har indtrykket af, at de gør et rigtig godt stykke arbejde for den nordjyske skibs- og værftsindustri.
Det anerkender jeg fuldt ud.
Det bliver ikke mig, der tager stilling til, om de kommer til at få penge.
Og det er jo helt rigtigt – det erkender jeg åbent – at når man laver om på noget, er der ingen garanti for, at det kommer til at fortsætte på samme måde, som det var, før man lavede det om.
Sådan er det også her, når vi laver en erhvervsfremmereform.
Så er der selvfølgelig den her usikkerhed om, hvor meget de kommer til at få i tilskud i fremtiden.
Det er rigtigt, at der kommer til at være færre klynger fremover.
Vi går fra omkring 60 til 10-12 klynger.
Til gengæld kan de være større og landsdækkende.
Altså, uden at jeg på nogen måde vil love noget, vil jeg da sige: Mon ikke der er en god mulighed for, at der kan komme en maritim klynge, sådan at nogle af de her aktiviteter dermed også kan fortsætte?
Det vil være et gæt, men det er ikke mig, der tager den beslutning.
Bjarne Laustsen (S), 2018-10-24:
Tusind tak for svaret fra en ny erhvervsminister.
Altså, der er ingen tvivl om, at både jeg og Socialdemokratiet synes, det var en utrolig dårlig idé at skrive regionerne ud af en erhvervsfremmeplan.
Der har vi et klart konfliktpunkt.
Men det, der sker her, er, at det yderligere er en dårlig timing, fordi MARCODs finansiering – som ministeren også var inde på – jo udløber i 2019.
Og med den aftale, man har lavet med kommunerne, er der færre penge, og der står direkte, at der skal være færre klynger.
Så der er jo slet ikke nogen, der har sagt, at MARCOD kan og skal overleve, og om man kan finde den nødvendige finansiering.
Nu ved jeg jo, at ministeren i sit nye embede har været ude at rejse og også har været oppe at se MARCOD.
Og jeg kan se af dagspressen, at ministeren synes godt om det arbejde, der bliver gjort.
Og bare for lige at nævne, hvad man laver, kan jeg sige, at det maritime jo er et vækstområde for Danmark.
Derfor er det vigtigt at have alle de forskellige ting, man laver – både lærlingeuddannelse og ting og sager, hvor man koordinerer en lang række ting, bindeled til universiteter og hvad ved jeg, uddannelse og rekruttering af medarbejdere.
Og derfor vil jeg spørge: Når der er færre eller slet ingen penge, hvor skal pengene så komme fra?
Det er dybest set det, jeg spørger ministeren om.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-10-24:
Det er fuldstændig korrekt, og det er jo nogle af de forbedringer, som vi har fået ind nu her.
Og tilsvarende er udgangspunktet, at man skal følge op med et kontrolbesøg.
Det har jeg en ualmindelig stor respekt for, og det synes jeg også at vi har fået afspejlet i vores forlig.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-10-24:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er meget tryg ved og glad for at have min debut her med et § 20-spørgsmål fra netop folketingsmedlemmet fra Nordjylland, som ønsker at gøre noget godt for Nordjylland, for det er jeg jo meget vant til, også fra tidligere ordførerskaber.
Svaret på spørgsmålet er, at med den aftale, vi lavede om erhvervsfremmesystemet, reducerer vi antallet af politisk ansvarlige niveauer fra tre til to niveauer og opretter Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse, som erstatter de seks regionale vækstfora og Danmarks Vækstråd, som bliver nedlagt.
Og regionerne får ikke længere en rolle i erhvervsfremmesystemet.
Så det er Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse, der skal lave en samlet strategi for den decentrale erhvervsfremmeindsats, og inden for strategien har de så mulighed for at give tilskud til decentrale erhvervsfremmeprojekter.
Derudover vil Uddannelses- og Forskningsministeriet også give penge til klynge- og netværksorganisationer som eksempelvis MARCOD inden for rammerne af Danmarks Erhvervsfremmebestyrelses strategi.
Så det er altså Erhvervsfremmebestyrelsen og Uddannelses- og Forskningsministeriet, der står for det, og det vil foregå efter ansøgning og i konkurrence med andre ansøgere.
Endelig vil også kommuner kunne bidrage med finansieringen. Erhvervsfremmebestyrelsen kan være fuldt funktionsdygtig fra januar 2019, og derfor kan bestyrelsen forhåbentlig allerede i starten af året udmønte tilskud til decentrale erhvervsfremmeaktiviteter.
Region Nordjylland har givet tilskud til MARCOD til og med 2019, så organisationen MARCOD har altså et år til at udarbejde en ansøgning til bl.a. Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse og private fonde om en videreførelse fra 2020 og frem.
Bjarne Laustsen (S), 2018-10-24:
Tak, hr. formand.
Spørgsmålet lyder: Hvem mener ministeren skal betale for en videreførelse af f.eks. MARCODs aktiviteter i Nordjylland i den maritime klynge, når nu ministeren selv mener, at de gør et godt arbejde, og da regeringen med sin erhvervsfremmeplan har besluttet, at regionerne ikke må have noget med erhvervspolitik at gøre?
Hvem mener ministeren skal betale for en videreførelse af f.eks. MARCODs aktiviteter i Nordjylland i den maritime klynge, når nu ministeren selv mener, at de gør et godt arbejde, og da regeringen med sin erhvervsfremmeplan har besluttet, at regionerne ikke må have noget med erhvervspolitik at gøre?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-10-24:
Jeg er ikke bekendt med sager, hvor der har været kontakt med whistleblowere, og som der ikke er blevet fulgt op på.
Når det er sagt, er jeg også nødt til at sige, at der er mange sager i Fødevarestyrelsens regi.
Der er mange anmeldelser, der er mange besøg, mange kontrolbesøg, heldigvis.
Det er jeg sådan set glad for, for det er til gavn for vores fødevaresikkerhed.
Jeg kan også forsikre hr. Simon Kollerup om, at den drøftelse, vi havde i aftes, og som handlede om den manglende orientering af forligsparterne – hvilket vi jo fortsat er – er der blevet fulgt op på.
Simon Kollerup (S), 2018-10-24:
Tak for det.
Og det er jo så godt, at vi i fællesskab kan foretage den indskærpelse, som måske burde være faldet tidligere.
Jeg har jo ved tidligere lejligheder ikke lagt skjul på, at det har været skuffende at finde ud af, at man i ministeriet har været vidende om de her sager, mens vi har siddet og forhandlet fødevareforlig 4, uden at vi er blevet orienteret om, hvad der var på vej.
Og derfor er mit sidste spørgsmål selvfølgelig bare, om ministeren er vidende om andre sager, hvor konkrete whistleblowere ikke er blevet kontaktet i forbindelse med opfølgende kontrolbesøg.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-10-24:
Tak, og tak til ministeren for besvarelsen.
Det er umiddelbart en positiv besvarelse, al den stund at ministeren anerkender sig et ansvar for at redde den stærkt truede art.
Det er jo sådan, at ministeren peger på Varde Å som et habitatområde for snæblen, men ministeren er formentlig vidende om, at snæblen jo er uddød i Varde Å og i dag kun findes i Vidåen.
Det siger jo lidt om, hvor utrolig kritisk en situation vi står med.
Derfor er det også som udgangspunkt positivt, at ministeren siger, at vi har et ansvar.
Men jeg bliver alligevel en lille smule nervøs på snæblens vegne, når ministeren ikke vil lægge sig fast på, hvilke virkemidler vi vil bruge, fordi vi jo risikerer, at tiden løber ud for snæblen; vi risikerer jo, at den forsvinder, imens vi sidder bag skrivebordene i København og filosoferer over, hvad vi vil gøre.
Jeg bider mærke i, at Niels Jepsen, som er seniorforsker på DTU AQUA, siger, at når der er en art, der kun findes i ét vandløb, er den meget sårbar.
Én gylleforurening, og den kan være væk.
Så vi har et ansvar.
Derfor er jeg nervøs for, om evalueringer og gode tanker og filosofisk arbejde trækker ud så lang tid, at vi faktisk mister snæblen.
Så jeg håber, at ministeren enten har konkrete virkemidler, som han kan løfte sløret for, eller som minimum en mulighed for at åbne posen for, hvornår vi kan se konkrete virkemidler.
Så kan ministeren komme nærmere ind på, hvad vi reelt gør og kan gøre hurtigt for at redde snæblen?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-10-24:
Tak for spørgsmålet.
Vi vil naturligvis leve op til vores forpligtelser til at beskytte snæblen i Danmark, ikke bare i Varde Å, men i alle vandløb, hvor snæblen måtte have sneget sig hen.
Jeg kan dog ikke på nuværende tidspunkt pege på en konkret løsning.
Snæblen er optaget på habitatdirektivets bilag 4 og dermed en af de arter, som er omfattet af den strengeste EU-beskyttelse.
Danmark har samtidig et særligt ansvar for snæblen i Danmark som et af kun tre lande, der har en snæbelbestand.
Derfor har vi udpeget flere sydvestjyske vandløb, bl.a. Varde Å, som habitatområde for at beskytte snæblen, og der er gennemført en lang række tiltag for snæblen.
Allerede i perioden 1987-1992 blev der iværksat en redningsaktion for at ophjælpe og reetablere bestanden i åløbene i Vadehavet gennem omfattende opdræt og udsætning af snæbelyngel, og i 2003 blev der udarbejdet en national forvaltningsplan for snæbel.
Miljøministeriet gennemførte i perioden 2005-2013 et omfattende snæbelprojekt, som havde til formål at forbedre de fysiske forhold i vadehavsvandløbene.
Projektet fik støtte fra EU, og det omfattede indsatser i habitatområderne Varde Å, Sneum Å, Ribe Å og Vidå.
Forskere peger på, at skarven er årsag til mindst 30 pct. af dødeligheden hos de voksne snæbler.
Der er således vide muligheder for at kunne regulere skarv i de områder, hvor der er snæbelbestande.
Ynglen fra pilotopdrættet blev derefter udsat i Ribe Å primo april 2017.
Miljøstyrelsen har desuden indgået aftale med Aarhus Universitet om overvågning af fødesøgende skarver i Vidåsystemet og øger desuden overvågningsindsatsen af snæblen i vadehavsvandløbene.
Men snæbelbestanden er stadig væk under pres, og det kræver lidt mere tid, før betydningen af indsatserne i projektet for snæbelbestanden endeligt kan evalueres.
Derfor skal vi også overveje, hvordan en fremtidig indsats skal tilrettelægges, for det er vigtigt, at vi får en indsats, der virker.
Noget af det, forskerne peger på, er manglende viden, og derfor overvejer vi, hvordan en eventuel forstærket indsats kan gennemføres.
Jeg vil ikke lægge mig fast på en bestemt fremgangsmåde, så hvorvidt en genbank er den rigtige, kan jeg ikke svare på i dag.
Jeg kan svare på, at vi vil beskytte snæblen.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-10-24:
Tak for det.
Mener ministeren, at der er behov for tiltag for at redde den stærkt truede snæbel i Varde Å, eventuelt ved at oprette en genbank for arten?
Mener ministeren, at der er behov for tiltag for at redde den stærkt truede snæbel i Varde Å, eventuelt ved at oprette en genbank for arten?