Zenia Stampe (RV), 2025-05-15:
Tak for det.
Jeg elsker også det danske sprog, og jeg elsker at gå på opdagelse i det danske sprog.
Jeg gør det tit med min far, som elsker etymologi endnu højere, end jeg gør, måske fordi han voksede op med tysk som sit modersmål, men nu taler dansk som sit modersmål.
Når man støder på et eller andet ord, der lyder lidt sjovt, og man så finder ud af, hvad etymologien bag det her ord egentlig er, så finder man jo ud af, at det danske sprog er et aftryk af vores historie.
Jeg kender ikke helt procentsatserne; jeg tror ikke helt, at der er gjort nøjagtige regnestykker på det.
Men den største del af vores sprog og vores ord kommer fra oldnordisk, og så kommer der rigtig meget fra Tyskland fra middelalderen.
Tysk var også det sprog, der blev talt i embedsværket.
Jeg tror først, at det for alvor blev lavet om af Ove Høegh-Guldberg, som ellers ikke har en særlig stor stjerne i min bog, fordi det jo var ham, der var i opposition til Struensee.
Struensee talte selvfølgelig tysk, men han stod for en masse gode oplysningsidealer og indførte ytringsfrihed og forsamlingsfrihed – og han betalte også med livet for det, da han på et tidspunkt blev afsat.
Det stod Høegh-Guldberg bl.a. bag.
Da han så kom til, gjorde han så det, som jeg omvendt er ret begejstret for.
Han indførte nemlig dansk som det udbredte sprog i det danske embedsværk.
Sådan er det jo så sjovt, når man går tilbage i danmarkshistorien, at der er nogle, der på en eller anden måde både af helte og skurke på en gang.
Sådan har jeg det med Høegh-Guldberg, som måske er en af de folk, der har slået det største slag for dansk sprog og anvendelsen af dansk sprog.
Så har vi også en masse franske ord fra oplysningstiden, fordi det var det fine europæiske sprog på det tidspunkt.
Og de sidste 100 år er vi begyndt at få rigtig mange ord fra engelsk, som garanteret i virkeligheden er latinske, for det er der jo rigtig mange engelske ord der er.
Det er så sjovt, når man går til de enkelte ord og ligesom graver arkæologisk ned i, hvor de kommer fra, og hvordan de har fundet vej til det danske sprog.
På den ene side er vores sprogpolitik jo meget demokratisk, fordi den er et aftryk af virkeligheden, altså hvilke ord bliver brugt.
Omvendt er det jo også et udtryk for magt, for der ligger jo også rigtig meget magt i, hvilke ord der bliver brugt.
Derfor synes jeg, at den her diskussion er helt relevant.
Det irriterer faktisk også mig med alle de der nye engelske ord, fordi jeg synes, at det forfladiger sproget.
Det erstatter nogle af de mange dejlige sprogblomster, som jeg elsker at gå på opdagelse i.
Det kan jo være, at det ændrer sig.
Det kan være, at det om 200 år begynder at være kinesisk, vi har i vores sprog.
Det ved vi jo ikke.
På den måde er det jo vigtigt, at der stadig væk er et aftryk af virkeligheden i sproget og sprogudviklingen, men jeg er bestemt også tilhænger af, at en nyudvikling ikke bare udsletter al den historie, der ligger i sproget, men at vi kan blive ved med at bygge oven på sproget, ligesom vi bygger ovenpå med de flere jordlag.
Arkæologer kan grave sig ned til mange ting, når de graver i jorden.
Sådan er det også med det danske sprog, og sådan skal det blive ved med at være.
Omvendt skal der også være lidt fra vores egen tid, der afspejler den udvikling, vi er i nu.
Men alt det her er egentlig bare en indledning til at sige tak for beslutningsforslagene.
Jeg er ikke sikker på, at jeg er helt enig i, hvor balancen skal være i en fremtidig sproglov, men jeg er til gengæld meget begejstret for idéen og forslaget om at få en sproglov eller en sprogpolitik eller en sprogstrategi – jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstod, hvad forskellen er på det.
Men der er en masse spørgsmål, som vi sammen skal finde svar på.
Som jeg også sagde i mit spørgsmål til ministeren, er det vigtigt for mig, at det sker på et kvalificeret grundlag.
Selvfølgelig er det en politisk beslutning i sidste ende – deraf navnet sprogpolitik og sproglov.
Vi er den lovgivende myndighed.
Men det må godt ske på et kvalificeret grundlag, hvor vi faktisk finder ud af, hvad der er op og ned, hvad man gør i andre lande, og hvordan forskellige politikker vil have indflydelse på andre områder.