runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Bjerre (V), 2024-05-28:
Jeg må bare sige, at jeg er helt enig med ordføreren.
Det har været en vigtig mærkesag for mig, at bare fordi vi er et digitalt samfund og bliver mere digitale, går det ikke, at der er nogle borgere, særlig ældre borgere, der føler sig ekskluderet i samfundet og ikke har mulighed for at få adgang til den samme service.
Derfor er det et meget, meget stort fokusområde for mig.
Det første lovforslag, vi fremsatte i det nye Digitaliseringsministerium handlede om at gøre det nemmere at blive digitalt fritaget.
Det trådte i kraft sidste år.
Den første politiske aftale var den, vi lavede sidste år omkring digital inklusion, der har givet nogle muligheder for at hjælpe dem, der har sværere ved at begå sig digitalt.
Det er ikke løst med det; det anerkender jeg.
Derfor er det et fokus, vi bliver nødt til vedvarende at have.
Jeg er også glad for de principper for digital inklusion, vi nu har vedtaget sammen med KL og Danske Regioner.
Altså, hvordan sørger vi for, at når vi laver nye it-løsninger, er de mest muligt inkluderende?
Peter Kofod (DF), 2024-05-28:
Tak for det.
Tilbage i 2022 skønnede Ældre Sagen, at mere end 100.000 danskere mellem 65 år og 89 år aldrig har været på internettet.
Derfor blev jeg også meget glad for den nærmest halvanden sætning, ministeren havde om fritagelsesmuligheder.
Jeg kunne godt tænke mig, at regeringen meget klart, også i dag, meldte ud, at man selvfølgelig vil fastholde de fritagelsesmuligheder, der er for den stadig væk store del af vores befolkning, som er født så tidligt, at it og digitalisering bare ikke er noget, man sådan er vokset op med – det er kommet senere hen – og selvfølgelig også beskytte deres mulighed for fortsat at blive taget alvorligt i vores samfund, uden at man nødvendigvis både skal have en telefon, en iPhone, en tablet, en computer eller andet, men at man fortsat kan få et fysisk brev fra myndighederne og ikke føle sig umyndiggjort.
Marie Bjerre (V), 2024-05-28:
Først og fremmest er jeg helt enig med ordføreren i, at det er vigtigt, at det er rigtigt, og at det er godt, at der også er it-uddannelsesmuligheder uden for de store byer.
Det skal ikke kun være i København, man kan uddanne sig inden for de felter her, så det er grundlæggende godt.
Der bliver spurgt til, hvad vi så gør, for at flere søger ind på de her uddannelser, og det mener jeg er den grundlæggende udfordring i forhold til mangel på it-specialister.
Det er simpelt hen, at der ikke er nok, der søger ind.
Der har vi jo bl.a. sammen med hele Folketinget besluttet, at vi vil have teknologiforståelse i folkeskolen, som en del af vores aftale om digitaliseringsstrategien.
Det skulle gerne gøre de her uddannelser mere attraktive for flere, også piger.
Så bliver der også spurgt til, hvad vi så gør i forhold til at importere arbejdskraft.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-28:
Det er lidt i forlængelse af hr. Stinus Lindgreens spørgsmål og det her med, at vi har ledige pladser.
Hvis vi kigger uden for de helt store byer, universitetsbyerne, er det utrolig svært at få it-arbejdskraft ud til vores industrivirksomheder, så jeg synes, at det her med, at vi har oprettet pladser, som er uden for universitetsbyerne, er superfint.
Hvad tænker ministeren vi skal gøre i forhold til at prøve at motivere nogen og få nogle flere til at søge der, hvor der er ledige pladser?
Hvad tænker ministeren om, at vi prøver at gøre en større indsats for at importere teknologisk arbejdskraft udefra?
Må man stille tre spørgsmål, for jeg har faktisk et mere?
Det sidste handler nemlig om det, at vi er it-importører i både Danmark og EU, og at vores andel af it-verdensmarkedet er faldende, så vi er mere og mere afhængige af store softwarefirmaer udefra.
Hvad tænker ministeren om den problemstilling, og er det noget, man vil lave en indsats for?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-05-28:
Det er jo også en udfordring, som jeg er enig i, og derfor arbejder vi også på at gøre det mere attraktivt at drive virksomhed og blive i Danmark.
Bl.a. sidder vi og arbejder med en iværksætterstrategi, der gerne skulle gøre det mere attraktivt at vækste i Danmark, og vi har jo også kæmpet ind i et regeringsgrundlag, at der skal kigges på det her med generationsskifte i virksomheder, som er en anden udfordring.
Men vi kommer nok ikke uden om i en verden, der er så global, som markedet for digitale produkter er, at der vil være store spillere, der vil købe op, også i Danmark, fordi det jo er produkter, der er relativt lette at flytte.
Men vi skal selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan, for, at det ikke er på grund af dårlige rammevilkår, at de flytter eller bliver opkøbt.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-28:
Tak for det.
Jeg tror, at vi alle sammen er klar over, at der er tre partier i regeringen – der er kun to, skulle jeg til at sige, i mit ægteskab – men ikke desto mindre ville jeg ønske, at det var hr. Jeppe Søe, der måske lagde stilen for, hvad det er, nogle højere op i regeringen udtaler omkring det her emne.
Hvis vi kigger på teknologiforståelse, har vi jo den risiko, at alle elever vælger det her nye valgfag, fordi det er spændende, og så står vi i præcis samme situation, for så står vi igen og mangler lærere.
Jeg kan også se, når man kigger på jobopslag nu, at der jo bliver efterspurgt lærere, der har de her kompetencer.
Jeppe Søe (M), 2024-05-28:
Allerførst vil jeg minde om, og det synes jeg vi både selv og andre har sagt for lidt om – altså, vi er jo tre partier i regeringen – nemlig at vi har tre forskellige måder at se det på, og så finder vi kompromiser; der er ikke noget smukkere hverken i et ægteskab eller i en regering.
Det er præcis det samme, der kan foregå.
Når vi taler teknologiforståelse, synes jeg, at alle i det rum i virkeligheden havde forståelsen af, at det ville være rart, hvis vi havde meget mere af det.
Men der var jo grundlæggende en meget nuanceret tilgang, der i virkeligheden hed, at der ikke er nok lærere, altså at der lige nu ikke er nok lærere til at kunne lave det som f.eks. et obligatorisk fag.
Hvis jeg skulle spå om fremtiden, ville jeg sige, at det har vi om 5 år.
Det er jeg næsten overbevist om, for jeg tror, at det er så vigtigt og så omsiggribende et fag, at det vil være stort i den danske folkeskole.
Der er bare nogle ting, vi skal have løst, og det starter jo helt nede på lærerplan og med måden, vi måske tager folk, der kan, ind fra virksomheder på eller lignende.
Jeg er nemlig bekymret for den samme bias, som hr. Stinus Lindgreen er.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-28:
Tak for det, og tak for talen.
Det var en dejlig optimistisk tale, både når det kommer til et dynamisk Folketing, hvor mandaterne hopper rundt og man derfor ændrer talerrækkefølgen, til synet på digitalisering, som jeg langt hen ad vejen er fuldstændig enig med ordføreren i.
Som jeg hører de forskellige udtalelser, kan jeg godt ærgre mig over, at det ikke er alle repræsentanter fra regeringen, der helt har samme holdning – ingen nævnt, ingen glemt.
Hr. Jeppe Søe er jo inde på det med teknologiforståelse, som jeg også synes er et super vigtigt fag.
En af de bekymringer, jeg har, når det nu er blevet til et valgfag, er, at dem, der vil tilvælge det, er dem, der har mindst behov for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren har tænkt mere i den retning?
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-28:
Det har jeg ikke meget at tilføje til.
Men det er meget rigtigt, hvad der bliver sagt.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-28:
Det er jeg næsten sikker på at det er, måske også fordi jeg har været ansat i Alexandra Instituttet engang i tidernes morgen og har snakket med dem om det.
Men det er mere for at sige, at når vi giver penge til det, har vi jo et eller andet sted også truffet en beslutning om, at det er noget, vi synes er interessant at kigge på.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-28:
Det har jeg ingen viden om, men det er formentlig rigtigt, når fru Dina Raabjerg stiller spørgsmålet på den måde.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-28:
Det var i øvrigt nogle supergode spørgsmål, der blev stillet fra Radikale.
Det vil jeg lige anerkende nu, hvor jeg er i gang.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-28:
Jeg er helt enig i, at vi i hvert fald ikke skal bygge modellen.
Det tror jeg er langt uden for vores kompetencer og lønramme.
Og jeg er også enig i, at vi selvfølgelig har en opgave med at tilvejebringe den rigtige data.
Jeg tror, at der ligger en række overvejelser i, hvordan man gearer en model, som også ville være relevant at tage ind i Folketinget, og selv om det er på et tidligt stadie i diskussionen om de her AI-modeller, er der flere spørgsmål end bare, hvad for nogle data den skal bygges på baggrund af.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-28:
I forbindelse med små sprog – dansk er også et lille sprog, men grønlandsk og færøsk er trods alt noget mindre – har vi jo nogle helt andre udfordringer i forhold til datasæt.
Men det er ikke det, jeg vil spørge om.
Noget af det, jeg mener, og som jeg også tror at der er flere andre af mine kolleger der mener, er, at det, vi jo kunne gøre fra det offentliges side, var at sørge for, at der er gode offentlige danske data til rådighed.
Det er også det, jeg hører ordføreren sige.
Og så må dem, der vil og kan, bygge modeller.
Men vi kan sikre, at der faktisk er gode data og retvisende data, og det kan vi beslutte herinde, uden at vi nødvendigvis skal beslutte at bygge modellen her.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-28:
Man kan jo i hvert fald stille sig selv spørgsmålet om, om ikke det er godt, at det offentlige også sidder med omkring bordet, også ved udarbejdelsen af danske sprogmodeller.
Der kommer i hvert fald også en række spørgsmål i kølvandet på den udvikling af det træningsdata, som jeg kan forstå at Dansk Erhverv og Alexandra Instituttet udarbejder, og det mener jeg jo stadig væk at vi bør forholde os til i Folketinget.
Et af de næste spørgsmål er jo, hvordan man gør i forhold til sprogmodeller for grønlandsk og færøsk.
Det mener jeg også at vi skal have en holdning til her i salen.
Så selv om det private marked kan løse meget, mener jeg, at det ville være godt, at man gjorde det i et partnerskab.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-28:
Tak for det, og tak for talen.
Nu er jeg godt klar over, at ordføreren er substitut for den sædvanlige digitaliseringsordfører i SF.
Men ikke desto mindre nævnte ordføreren det forslag, som SF jo har fremsat omkring at lave en offentlig dansk kunstig intelligens, og nævner så, at det har Alexandra Instituttet og andre gode kræfter nu gjort.
Og hvis man nu skulle være djævelens advokat, kunne man sige, at det jo påviser, hvorfor SF's forslag var irrelevant.
For dem, der kan, løfter nu opgaven, uden at vi har vedtaget det i Folketinget.
Så kunne man ikke sige, at det eksempel, som ordføreren nævner, faktisk bare viser, at resten af partierne havde ret?
Marie Bjerre (V), 2024-05-28:
Jeg har også noteret mig kritikken fra Rigsrevisionen, og jeg kan svare, at det er noget, vi tager meget alvorligt.
Selvfølgelig skal der leves op til kravene til webtilgængelighed, og der har Digitaliseringsstyrelsen også et ansvar for at følge op og for at vejlede ordentligt.
Det er en kritik, vi tager meget alvorligt og også følger op på.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-28:
Tak til ministeren for talen.
Specifikt vil jeg gerne spørge ind til webtilgængelighed.
Vi har jo i nogle år haft en webtilgængelighedslov, der trådte i kraft, jeg tror, det var 2018, hvis jeg husker rigtigt.
Rigsrevisionen har lige leveret en beretning, hvor der både er kritik af styrelsens tilsyn med loven, men også ministeriernes og regionernes overholdelse af loven.
Jeg vil egentlig bare spørge til, om ministeren gør sig tanker om yderligere indsatser, vi kan gøre, for at webtilgængelighedsloven bliver overholdt, sådan at mennesker med handicap har adgang til det offentlige it på lige fod med andre borgere.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-05-28:
Jeg ser egentlig det sidste her mere som en kommentar end et spørgsmål, men jeg anerkender det, ordføreren siger.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-28:
Jamen jeg vil da gerne rose kulturministeren for at indkalde til mødet, men ligefrem at sige, at kulturministeren går i front med hensyn til bevaring af vores kulturarv, ved jeg nu ikke om man kan.
Jeg synes nu, at Dansk Folkeparti går foran.
Men jeg håber selvfølgelig både, at ministeren vil indkalde til det her møde, som han har lovet, men også, at han vil sætte sig i førersædet, i forhold til at den kulturarv, der i øjeblikket står og forfalder og ikke kan genskabes, bliver bevaret, og at der bliver afsat ressourcer til, at den kan blive bevaret.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-05-28:
Det, som ordføreren nævner her, mener jeg nu ikke var det, jeg sagde.
Jeg mener bare godt, at man kan lytte til styrelsen og høre, hvad de fortæller om, hvordan de dokumenterer bygninger i dag.
Og de mener, at de er veldokumenterede i form af tegninger og fotomateriale.
De fortæller også, at tre-d-scanninger bruges løbende.
Det kan godt være, at f.eks. tegningerne i dag er af varierende type, alder og kvalitet, og det skal man selvfølgelig have for øje.
Derfor ser jeg ikke noget problem i, at man også inddrager styrelsen, i forhold til hvad de har af erfaringer på området.
Men det er selvfølgelig os, der træffer de politiske beslutninger, og der nævnte jeg bare, at kulturministeren går forrest med det og siger, at vi skal have gang i nogle forhandlinger om at se på, om behovet er der for yderligere tre-d-scanninger af vores bygninger i dag.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-28:
Tak for det.
Altså, det er noget af en ansvarsfralæggelse, og jeg kan godt sige til ordføreren, at styrelserne ikke har styr på noget som helst, som der ikke er politisk opbakning til at de skal have styr på.
Det kræver faktisk, at der er nogle politikere, der tager ansvar for området og sætter sig i førersædet og siger: Det her er noget, vi skal have sikret for eftertiden.
Og der håber jeg selvfølgelig, at Moderaterne kommer til at bakke op og ikke bare siger, at det må være op til styrelsen selv at finde ud af.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-05-28:
Tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte beslutningsforslaget om at tre-d-dokumentere Danmarks bygnings- og anlægsarv.
Som flere af jer allerede har nævnt, er det utrolig vigtigt at værne om Danmarks kulturarv, om vores kulturarv, for de bygninger, slotte, kirker, middelalderhuse og alle vores andre gamle og unikke bygninger er mere end bare cement og beton, de er fundamentet for vores historie, vores kultur og vores oplevelser med hinanden.
Det, jeg egentlig gerne vil frem til, er, at jeg ligesom forslagsstillerne deler synspunktet om, at vi skal værne om vores kulturarv.
Jeg synes også, at tanken bag forslaget om at tre-d-scanne større danske historiske bygninger og dermed sikre modeller til rekonstruktion er ganske spændende, og det er også det, jeg hører kulturministeren og andre ordførere sige i dag.
Jeg mener dog, at man bør se 3D-scanning som et supplement til tegninger, til opmålinger og til fotografier, som vi har over en million af i dag.
Netop tegninger af de fredede bygninger har Slots- og Kulturstyrelsen allerede liggende, og det lyder også til, at ejendommene er ganske veldokumenterede i dag, når man hører Slots- og Kulturstyrelsen.
Jeg har egentlig fuld tillid til, at styrelsen har styr på dokumentation af bygningerne, og at de også kan vurdere, om der er behov for yderligere brug af tre-d-scanninger i fremtiden.
Jeg tror så også, at fremtiden vil vise, at tre-d-scanninger måske er gammeldags, og at der ret hurtigt sker noget nyt, f.eks. kunstig intelligens, så hvis man så begynder at tre-d-scanne, hvor er vi så henne inden for kort tid?
Det synes jeg bare er værd at have med.
Men jeg synes, det er stærkt af vores kulturminister, at han pragmatisk går ind og siger, at som udgangspunkt stemmer vi imod beslutningsforslaget, men kulturministeren har også sagt, at han vil indkalde til forhandlinger om, om man skal bruge tre-d-scanninger i større omfang, end man allerede gør i dag.
Så Moderaterne er heller ikke afvisende over for at kigge nærmere på det, men for nuværende stemmer vi imod det konkrete beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Pernille Vermund (LA), 2024-05-28:
Jeg er enig i, at i forhold til et offentligt budget på 1.100 mia. kr. er 200 mio. kr. ikke mange penge.
Det er dog ikke desto mindre danskernes penge, vi forvalter, og derfor er min og Liberal Alliances holdning den, at i den udstrækning, der er private foreninger, der synes, at det er værdiskabende at passe på noget af vores fælles kulturarv, eller der er organisationer, som gerne vil bidrage med økonomi, skal vi da ikke sidde det overhørig.
Så skal vi da sørge for, at de penge, vi tager fra borgerne i skatter og afgifter, bliver prioriteret til det, som andre ikke vil tage sig af.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-28:
Tak for det.
Det var bare lige, i forhold til at ordføreren nu nærmest omtaler det, som om det er store midler, vi taler om.
Altså, 200 mio. kr. er jo blot småpenge.
Hvor mange penge er det, man lige har fundet i råderummet?
Er det 11 mia. kr., eller hvad er det?
Altså, det er jo en brøkdel af de penge, og man bliver tilsyneladende ved med at finde flere og flere milliarder i det råderum.
Det er fuldstændig hovedløst.
Vi kunne afsætte 1 mia. kr. til det her i morgen uden problemer.
Dansk Folkeparti ville hurtigt kunne finde dem på statsbudgettet.
Så det handler simpelt hen bare om, at regeringen og kulturministeren skal sætte sig i førersædet, i forhold til at den her kulturarv selvfølgelig skal bevares.
Pernille Vermund (LA), 2024-05-28:
Altså, i forhold til det, der er fællesarv, og som ikke er på private hænder, tror jeg også, der er mange af os, der ikke aner, at det står og forfalder og ikke bliver prioriteret økonomisk.
Jeg tror faktisk, der er mange danskere, som gerne ville spytte i kassen frivilligt, hvis man sagde: Prøv at høre, råderummet er sådan her, vi er nødt til at prioritere, men der er specifikke voldanlæg, hvad ved jeg, som vi gerne vil have noget hjælp til at passe på.
Det er en forening, som går og passer det, og som også får noget værdi ud af det.
Så jeg håber også, at man kan se det her på en måde, så det ikke kun er statskassen og offentlige midler, der skal til, men at man også der, hvor der er vilje til det, får civilsamfundet til at træde til.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-28:
Tak til Liberal Alliance, og tak for at nævne mange af de bygninger, der i øjeblikket står og forfalder.
For én ting er jo bygninger, der risikerer at forsvinde, fordi de bliver udsat for terrorangreb, hærværk, brand eller noget helt fjerde.
En bevaringsarkitekt var ude i Kristeligt Dagblad for ikke så længe siden at sige, at der skulle bruges i omegnen af 200 mio. kr., hvis de vigtigste, og det er jo bare de vigtigste, danske ruiner og kulturfortidsminder skulle bevares for eftertiden.
I forhold til de penge, der er sat af på finansloven til eksempelvis det her område, står det jo ikke ligefrem mål med de 200 mio. kr., som den her bevaringsarkitekt efterspørger.
Så det er noget, der optager os meget i Dansk Folkeparti, og jeg håber, at ministeren vil sætte sig i førersædet, i forhold til at der skal tages hånd om det her område, og at vi skal have bevaret den her kulturarv for eftertiden.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-28:
Men i og med at der også står, at der skal laves et program, synes vi, at vi er skridtet længere henne.
Så vi kan være så langt med som til at undersøge det vilkår.
Så er der også en finansieringsdel, som vi bliver nødt til at forholde os til.
Det er i hvert fald sådan, når vi skal til at gå ud at iværksætte et program for det.
Det er vigtigt og væsentligt for os, at det også er på plads.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-28:
For det, der er tanken, er jo, at det her skal undersøges, og at der så efterfølgende skal laves et program for, hvilke bygninger det er vigtigt at få lavet en tre-d-scanning af.
Tak for ordet.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-28:
Så ville jeg ønske, at der havde stået ordet undersøgelse i selve beslutningsforslaget, for det er klart, at det, vi skal tage stilling til, er, om vi stemmer for beslutningsforslaget, ikke for intentionen i det.
For det er for mig sådan, at når jeg læser ordet program, har vi allerede haft en eller anden undersøgelsesfase, og vi vil gerne i gang med en undersøgelsesfase, i virkeligheden også for at afdække, hvordan det er, vi kan bruge tre-d-scanninger, hvad mulighederne er i det, og hvad økonomien også er i det.
Jeppe Søe (M), 2024-05-28:
Jamen jeg tror heller ikke, at vi har løst det fuldstændigt, og ordføreren har ret: Hvis alle vælger det, er vi lige vidt, og så er der nogen, vi på det nærmeste må sige nej til.
Jeg tror ikke, at der er et columbusæg, der lige kan løse det sådan her.
Men når jeg tænker tilbage på min egen skoletid, kan jeg godt huske lærere, der underviste i historie, og som ikke fattede historie, og det gjorde i virkeligheden, at min historieinteresse blev meget, meget lav.
Det samme må ikke ske indenfor faget teknologi.
Det er ikke lærernes skyld, men hvis vi tvang dem til det, ville de have et problem.
Helle Bonnesen (KF), 2024-05-28:
Børsen, Christiansborg Slotskirke, Notre-Dame, Christiansborg, som vi sidder i lige nu – det er tankevækkende.
I omskiftelige tider har man brug for at kende sine rødder og tage ansvar for sig selv og fællesskabet.
Og vi har alle et fælles ansvar for at bevare og formidle dansk kulturhistorie.
En del af den historie finder vi i vores danske historiske bygninger, som har en særlig kulturel værdi.
Som der står i bemærkningerne, er forslaget en delvis genfremsættelse af beslutningsforslag nr. B 54 fra folketingsåret 2021-22.
Dengang var Konservative imødekommende over for forslaget, og det er vi også den her gang.
Dengang var der en hel del debat om, hvad praksis er i dag, og hvad det teknisk realistiske er.
Det er selvfølgelig nogle ting, som vi skal se på, men som grundtanke er vi positive.
Situationens alvor og forslagets relevans er jo ikke blevet mindre siden behandlingen for 2-3 år siden.
Med den tragiske brand i Børsen bliver vi alle dage mindet om det; man skal bare kigge ud ad vinduet bag ved mig.
Forslaget sikrer os jo ikke imod uheld, og det er heller ikke et initiativ, der som sådan kan stå alene.
Men med tre-d-scanninger af historiske bygninger kan vi måske sikre og bestræbe os på at genopbygge bedre og bidrage til, at det kan blive nemmere fremover, hvis uheldet skulle være ude.
Når vi skal andenbehandle forslaget, har Konservative behov for svar på opfølgende spørgsmål omkring finansieringen.
Dels står der, at forslaget vil være selvfinansieret på kort sigt, dels står der, at der vil være et konkret udbytte i form af en reduktion af statens udgifter til vedligehold.
Og så er der hele spørgsmålet om privat eje i forhold til offentligt eje, som andre også har nævnt.
Så de her dele glæder vi os til at dykke ned i, og det vil selvfølgelig også have en betydning for behandlingen af forslaget.
Umiddelbart er meldingen herfra, at vi er for, og at vi ser frem til at viderebehandle forslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-28:
Tak for det, og tak for den delvise opbakning.
Man kan sige, at det jo egentlig er en kende foruroligende, at det her forslag er blevet fremsat før, for noget tid siden, og så skal der en brand på Børsen til, for at en minister går i front og siger, at han faktisk vil indkalde til et møde omkring det her.
Det er jo noget, vi burde have gjort, allerede da vi havde debatten dengang, da Notre-Dame brændte.
Men vi er selvfølgelig glade for opbakningen og håber, at Konservative ender med at stemme for.
Marie Bjerre (V), 2024-05-28:
Tak for det spørgsmål om alle de folk, der har det svært med det digitale.
Der er også nogle, der har behov for ikke at være digitale, fordi de ikke kan begå sig digitalt og har behov for at begå sig analogt.
Der bliver spurgt til, om der er eksempler på områder, hvor der ligesom ikke er en tilsvarende service analogt.
Det har jeg ikke umiddelbart kendskab til, men det siger sig selv, at det selvfølgelig er nemmere at hjælpe dem, der er digitale.
Eksempelvis kan man som pårørende få en fuldmagt til at læse med i digital post.
Den mulighed er der selvfølgelig ikke, hvis man kun er analog.
Vi tilstræber naturligvis, at der er så gode muligheder som muligt til dem, der ikke kan være digitale, men det er klart, at der er mange ting, hvor det bare er nemmere, hvis man er digital, og som det er svært at gøre lige så godt analogt.