runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Have (M), 2025-05-07:
Tak for det.
Jeg vil godt lige præcisere, at det jo ikke er baser.
Det er danske flyvestationer, hvor amerikanske soldater har lov til at være, så det er ikke amerikanske baser.
Det var lige det, for lige at præcisere det.
Jeg vil godt lige spørge ind til noget: Hvis der nu skulle opstå en situation i forhold til den sikkerhedspolitiske tid, vi er i nu, hvor man kunne forestille sig, at vi skulle flytte noget materiel, f.eks. militærmateriel, rigtig, rigtig hurtigt på jernbane, og at man i det tilfælde havde et stort behov for at bygge en rampe, så det her materiel kunne komme på tog rigtig, rigtig hurtigt, kan man så ikke i Enhedslisten se, at det er smart at have denne undtagelse i forhold til miljøkonsekvensvurderingerne for det ene projekt, som man i Forsvarsministeriet mener er hensigtsmæssigt, fordi man gerne vil flytte rigtig meget materiel rigtig hurtigt?
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-07:
Det er klart, at det er en afvejning af hensyn, og i sidste ende er det et politiske spørgsmål, hvor man stiller sig.
Vi må bare heller ikke glemme, at vores natur er i en ufattelig dårlig tilstand , og samtidig med at vi står i en sikkerhedspolitisk krise, står vi også i en natur- og biodiversitetskrise.
Derfor mener vi ikke, vi skal vægte det hensyn højere end hensynet til vores natur.
Jeg vil så også sige, at jeg synes, det er positivt, at det kommer frem her i dag, hvor vigtig baneinfrastrukturen er også i forhold til sikkerhed.
Det synes jeg også, vi skal værne om, når vi diskuterer, hvordan vi fremtidssikrer vores kollektive transport, nemlig at alle de ting, der skal transporteres af sikkerhedsmæssige hensyn på larvefødder, har brug for skinner og ikke nødvendigvis motorvej.
Peter Have (M), 2025-05-07:
Jeg har også en anden tanke omkring beredskabet.
Hvis man nu forestiller sig, at det er vigtigt, at man skynder sig at lave en plads, hvor man kan omdirigere materiel inden for beredskabet.
Der er der måske også brug for en lempelse i miljøkravene.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-07:
Jeg tror ikke, jeg kan komme det nærmere.
Det kan jeg kun gentage.
Nick Zimmermann (DF), 2025-05-07:
Tak skal du have.
Vi synes jo, at der er rigtig mange gode elementer i det her forslag.
Først og fremmest vil jeg da sige, at jeg synes, det er enormt positivt, at transportministeren har åbnet op for netop en afbureaukratisering og også for, at der skal være færre djøf'ere og akademikere ansat i nogle af de her styrelser og ministerier, som jo over en bred kam har opgraderet med, ja, jeg ved ikke hvor meget.
Jeg fik et svar på et spørgsmål her i Folketinget lige inden sidste sommer, der viste, at samtlige departementer i alle ministerier havde ansat flere personer til at varetage nogle af de opgaver.
Der er en udvikling i gang, vi overakademiserer; vi ansætter djøf'ere i en grad, som vi aldrig nogen sinde har set før.
Så det er i hvert fald positivt, og derfor er det også en opbakning fra Dansk Folkepartis side til det her forslag.
Det, så vi kan være lidt bekymrede over, er det her i forhold til klagemulighederne for borgerne, og derfor kommer vi til at stille nogle spørgsmål til det i udvalgsbehandlingen.
Men intentionen med forslaget støtter vi i allerhøjeste grad.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-05-07:
Tak, formand.
Jeg synes, at de tidligere ordførere allerede på fin vis har redegjort for lovforslagets indhold, og jeg vil måske særlig takke hr. Thomas Jensen for en god gennemgang af de enkelte elementer i lovforslaget.
I Radikale Venstre bakker vi op om tiltag, der forenkler regler og sagsgange.
Det er fornuftigt at se på, hvor der er unødigt bureaukrati og uforholdsmæssigt komplicerede sagsgange.
Så i stedet for at fokusere på det vil jeg fokusere på noget at det, der ikke er med, og jeg vil derfor også takke ministeren for at have lyttet til den meget udtalte kritik, der har været, bl.a. fra undertegnede.
Ministeren har jo på den baggrund valgt at fjerne de dele af lovforslaget, der ville have ramt kommunernes muligheder for at lave trafikale tiltag til gavn for trafiksikkerhed og byudvikling.
Det er rigtig positivt.
Men det må vi så tage ved en senere lejlighed.
I forhold til det med at lempe kravene til miljøkonsekvensvurderinger ved vej- og jernbaneanlæg til forsvars- og beredskabsformål kan jeg umiddelbart godt forstå, at man lige løfter øjenbrynene en ekstra gang.
Det er da også noget, man skal være opmærksom på, hvis det skulle komme i anvendelse.
Men da det er så godt hegnet ind, og da der alene er tale om formål, der kan komme på tale under helt særlige omstændigheder, så er det ærlig talt ikke noget, der bekymrer os synderligt.
Jeg vil dog opfordre den relevante minister til at sørge for, at forsvars- og beredskabsordførerne naturligvis bliver orienteret, hvis det skulle blive relevant.
Det vil jeg også forvente, da situationen i så fald vil være helt særlig.
I Radikale Venstre støtter vi lovforslaget.
Tak for ordet.
Christina Olumeko (ALT), 2025-05-07:
Tak for ordet.
Vi synes i Alternativet, at det er rimeligt, at det foreslås, at det ikke længere er nødvendigt at indhente politiets samtykke til f.eks. gravetilladelse, råden over vejarealer og vintervedligeholdelse.
Men der er også elementer i lovforslaget, som vi er kritiske over for.
Det gælder forslaget om at fjerne den administrative rekurs, altså det, der i daglig tale bliver kaldt klageadgangen, i forbindelse med en række afgørelser fra kommunerne i vejloven og privatvejsloven.
Vi bemærker også, at den her bekymring, vi har, bliver gentaget af en række kommuner i høringssvarene.
De er bekymrede for retssikkerheden for borgerne, hvis man fjerner klagegangen, samt at en fjernelse af klageadgangen muligvis vil føre til flere administrative byrder, idet der kan komme flere retssager, hvis man fjerner den administrative rekurs.
Det er bekymringer, som vi i Alternativet deler.
Så er der også den del af lovforslaget, der indebærer at fjerne kravet om miljøkonsekvensevurderinger ved anlæg af vej- og baneprojekter, der har forsvarsformål eller er en del af det civile beredskab.
Den del af lovforslaget har vi i Alternativet behov for at kigge mere ned i.
Vi er skeptiske over for det.
I Alternativet mener vi, at der i dag i forvejen ikke tages tilstrækkeligt hensyn til miljø, natur og klima ved anlæg af store anlægsprojekter, og vi er derfor bekymrede for, at lovændringen her vil være en genvej til at negligere natur og miljø yderligere.
Fra Alternativets side kommer vi til at tage endelig stilling til lovforslaget her i løbet af lovbehandlingen.
Tak for ordet.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-07:
Sådan som jeg har forstået lovforslaget, betyder det, at hele den her miljøvurderingsproces, herunder kravet om vurdering af konsekvenser for miljøet samt screeningsprocesser og høringsprocesser, ikke vil finde anvendelse i de tilfælde, hvor man af sikkerhedspolitiske eller beredskabsmæssige hensyn finder det nødvendigt at suspendere eller tilsidesætte de almindelige processer for vvm-undersøgelser.
Så det kan jeg ikke helt se på en eller anden måde skulle være formildende.
Jeg synes, at det, som jeg kan se både i lovforslaget og også i høringssvarene, er, at det her vil have konsekvenser for vurderingen af konsekvenserne for miljøet og naturen, hvis man vedtager det her lovforslag.
Thomas Jensen (S), 2025-05-07:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg er glad for, at ordføreren lægger op til, at man i løbet af udvalgsbehandlingen vil tage stilling.
For det her med en miljøkonsekvensvurdering kan jeg sagtens forstå, og vi skal selvfølgelig være helt sikre på, hvad det er, vi gør.
Men som jeg ser det, går vi ind og laver nogle processuelle ændringer og ikke nogen indholdsmæssige ændringer, og naturbeskyttelsesloven og miljøbeskyttelsesloven er stadig væk noget, der skal tages hensyn til, og på den måde er jeg som socialdemokratisk ordfører betrygget ved, at når det i meget, meget særlige tilfælde er sådan, at forsvarsministeren og beredskabsministeren vil gå i gang med sådan nogle projekter uden forud for arbejdet at have lavet en vvm-undersøgelse, så skal vi nok tage hensyn til naturen og miljøet, og det håber jeg også at Alternativets ordfører i løbet af udvalgsbehandlingen kan få understreget ved eventuelt at stille nogle spørgsmål til ministeren om det, sådan at vi er et bredere flertal, der kan støtte op om det her lovforslag.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-05-07:
Det er ansvar i sin essens, nemlig at få sanktioneret sin adfærd, når man foretager sig noget, der er uacceptabelt eller uden for de retningslinjer og rammer, der gælder i skolen.
Og det er der, hvor fru Lotte Rod og Radikale ikke har forstået noget som helst af de problemer, der er ude på danske folkeskoler.
For Radikale Venstre, handler det hele bare om at sætte sig sammen i en rundkreds og snakke lidt om problemerne og høre eleverne, om ikke man måske kunne prøve at opføre sig anderledes.
Men hvis man opfører sig uacceptabelt, har man ikke brug for støtte i den uacceptable adfærd.
Så har man brug for sanktioner og konsekvens, og det er det, de her elever har brug for ude på skolerne.
Thomas Jensen (S), 2025-05-07:
Tak, formand.
Lovforslaget tager sit udgangspunkt i regeringens initiativ om opgavebortfald og effektiv ressourceanvendelse, som skal bidrage til at dæmme op for den stigning, der har været i antallet af statsligt ansatte.
Der sker en række regelforenklinger i vejloven, privatvejsloven og færdselsloven.
For det første gøres der op med vejmyndighedens pligt til at forhandle med politiet i sager om de såkaldte ikketrafikale dispositioner over offentlige veje og private fællesveje.
Det gælder f.eks. tilladelse til at placere en genstand på en vej eller til at grave i vejen.
Helt konkret fjernes pligten til at forhandle med politiet, inden kommunen giver tilladelse.
For det andet fjernes der med lovforslaget et krav om, at vejmyndigheden skal forhandle med politiet om vintervedligeholdelse, altså om, hvilke vejstrækninger der skal sneryddes, og så også om generel renholdelse af vejen.
Der er i dag en dobbelt sagsbehandling, og min vurdering er, at vejmyndigheden på betryggende vis godt kan foretage de vejtekniske og trafikale vurderinger i de her sager.
Når sagsgangene forenkles, vil det jo give administrative lettelser for både kommuner, Vejdirektoratet og politiet.
For det tredje fjerner vi nogle af de muligheder, der findes, for at klage til Vejdirektoratet over kommunernes afgørelser.
Det gælder eksempelvis i tilfælde, hvor borgerne har placeret blomsterkasser eller andre ting på kommunens veje og nægter at flytte dem, hvis de får et påbud fra kommunen.
Jeg vil godt understrege, at det ikke er i alle sager, at vi fjerner klagemuligheden.
Det er i nogle af de der sager, hvor det skulle ligge rimelig ligefor, at det er en fornuftig afgørelse.
Men for de klagemuligheder, der fjernes med det her lovforslag, er jeg opmærksom på, at der i høringssvarene er en række kommuner, som er lidt usikre på, om det her er ganske fornuftigt.
Derfor må vi se, hvordan det udvikler sig de kommende år, og se, om vi har fundet den rette balance i det.
Så endelig vil jeg fremhæve, at vi med forslaget foreslår, at der ikke skal udarbejdes en miljøkonsekvensvurdering for forsvars- og civilberedskabsprojekter, forud for at projekterne påbegyndes.
Der lægges nemlig op til at benytte en mulighed i vvm-direktivet for at fastsætte, at reglerne om miljøkonsekvensvurdering ikke skal finde anvendelse forud for projekter, der alene tjener et nationalt forsvarsformål eller et civilt beredskabsformål, når det er vurderingen, at anvendelsen vil skade de her formål.
Det kræver dog, at forsvarsministeren henholdsvis ministeren for samfundssikkerhed og beredskab vurderer, at anvendelsen af hele miljøvurderingsprocessen i det konkrete tilfælde vil kunne skade det nationale forsvarsformål eller det civile beredskabsformål.
Afsluttende vil jeg sige, at det er en række tiltag med regelforenklinger og administrative lettelser, som skaber en mere effektiv ressourceanvendelse i staten, og det kan Socialdemokratiet støtte.
Peter Juel-Jensen (V), 2025-05-07:
Tak for det, formand.
Formålet med lovforslaget er at nedlægge en række lovbundne opgaver som led i regeringens initiativ om opgavebortfald og effektiv ressourceanvendelse, hvilket skal bidrage til at dæmme op for stigningen i antallet af statsligt ansatte.
Lovforslaget er også en udmøntning af »Aftale om kommunernes økonomi for 2024« fra maj 2023 og en del af regeringens initiativ om regelforenkling og administrative lettelser.
Som et led i dette initiativ vil der på Transportministeriets område bortfalde en række opgaver med virkning pr. 1. juli 2025.
Derudover indeholder lovforslaget en række regelforenklinger i vejloven, privatvejsloven og færdselsloven, hvilket vil medføre administrative lettelser for offentlige myndigheder.
Kære venner, i Venstre bifalder vi den her udvikling.
Vi bifalder en mere effektiv ressourceanvendelse.
Vi bifalder også, at staten får blik for antallet af ansatte, og vi bifalder regelforenklinger og administrative lettelser.
Det er jo derfor, at vi er så glade for ministeren, for netop dette er noget af det, som ministeren indeholder, og det er tiltag, der vil gøre det lettere og billigere at være dansker, så derfor bakker Venstre op.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-05-07:
Tak, formand.
Tak for ordet.
Helt overordnet set
har de to forrige ordførere fra Socialdemokratiet og Venstre jo egentlig ganske fint gennemgået hovedpunkterne i lovforslaget.
For Danmarksdemokraterne har det været vigtigt, at politiets samtykke til færdselsindskrænkninger på offentlige veje fortsat skulle bevares i forbindelse med det planlagte opgavebortfald på transportministerens område.
Vi har gennem høringssvar osv. kunnet se, at der har været nogle udfordringer, og det er glædeligt, at det her er taget ud af lovforslaget.
Dertil kommer så, at vi også er enige i det om sager om gravetilladelser, rådighedstilladelser og etablering af faste genstande over vejarealet.
Det blev fint beskrevet af de to forrige.
Det bør ikke være nødvendigt at forhandle med politiet i hver enkelt sag.
Det er unødigt bureaukrati, så der kan vi også bakke ministeren op.
Endelig og ikke mindst bakker vi op om at undtage vej- og jernbaneprojekter, der alene tjener et nationalt forsvarsformål, fra vvm-reglerne, som det også fint blev beskrevet.
Mads Olsen (SF), 2025-05-07:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget her i dag handler primært om at spare på de offentlige midler ved at rydde op i nogle opgaver, der i dag ligger hos politiet og staten, og om at gøre arbejdsgangen på vejområdet lidt mere smidig.
Det er som udgangspunkt en tilgang, vi i SF godt kan bakke op om.
Vi er også glade for, og det nævnte de forrige også, at de her lidt større konsekvenser ved at ændre i vejloven, som også har været diskuteret tidligere, er blevet pillet ud af det her lovforslag.
Jeg kunne læse på Transportministeriets hjemmeside, at det er udskudt til senere.
Det er det her med, hvornår man kan ændre hastighedsgrænserne eller lave kørselsforbud osv.
For hvis vi stemmer på folk, netop for at de kan lave hastighedsnedsættelser eller lave en gågade, og man så bagefter fratager dem muligheden, så er det jo lidt træls, for nu at sige det, som det er.
Men nok om det.
Jeg er glad for, at det er pillet ud af det her lovforslag, for når det gælder praktiske spørgsmål som, hvem der må grave i vejen, og hvem der skal rydde op bagefter, giver det god mening, at det er vejmyndigheden, der tager beslutningen, og ikke politiet.
Det er også rimeligt, at det ikke kræver en domstolsafgørelse at få aktørerne til at betale for oprydningen, hvis de graver i vejen uden tilladelse.
Det gør tingene mere effektive uden at gå væsentlig på kompromis med ansvar og retssikkerhed.
Vi har heller ikke nogen indvendinger imod, at ministeren fremover kan beslutte at nedlægge eller nedgradere statsvejsarealer, uden at det skal omkring Folketinget.
Det vil vi i SF gerne være med til at kigge nærmere på i udvalgsarbejdet, særlig om ændringerne reelt vil spare tid og penge, eller om vi bare flytter opgaverne over i retssystemet og skaber længere sagsforløb for borgerne.
Når det er sagt, vil vi gerne bruge anledningen til at sende en venlig, men vigtig påmindelse om klima og natur, for når det gælder den anden del af det her lovforslag, nemlig forslaget om at undtage visse vej- og jernbaneprojekter fra miljøkonsekvensvurderinger, hvis de alene tjener et nationalt forsvarsformål, vil vi da gerne slå fast, at forsvarets behov er vigtige, og SF anerkender fuldt ud, at der kan være situationer, hvor der skal handles hurtigt og effektivt for at beskytte landet.
Det er en balanceret og fremtidssikret løsning, som vi tidligere har anvendt, og som vi måske også mener kunne give mening her.
Vi ser frem til det videre arbejde i udvalget og går konstruktivt ind i drøftelserne.
Som det ligger nu, stemmer vi for.
Mange tak for ordet.
Thomas Jensen (S), 2025-05-07:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg lyttede især rigtig meget med på den sidste del.
Det handler jo om, at vi står i en meget speciel situation nu, og at vi som land kan få behov for på et tidspunkt at træffe hurtige beslutninger og også nogle beslutninger, der måske ikke kommer så meget, for at sige det ligeud, offentlighed om, så andre lande kan kigge os i kortene.
Nu prøver SF jo at balancere de her naturhensyn og undersøgelseshensyn med, at man også gerne vil være offensiv på det forsvarspolitiske.
Der er mit spørgsmål så: Rent forsvarspolitisk og sikkerhedspolitisk, hvis man skal til at gå i gang med at lave en strategisk miljøvurdering, vil det så leve op til det formål med den her del af lovforslaget om, at det skal gå hurtigt, og at der er noget, vi har behov for at holde fortroligt i Danmark?
Mener SF, at man vil kunne det med en strategisk miljøvurdering, som også skal lægges frem for offentligheden?
Mads Olsen (SF), 2025-05-07:
Grunden til, at vi egentlig har foreslået, at man også kunne kigge nærmere på det og lige få det undersøgt, er, at det er en model, vi i forvejen har brugt på vedvarende energi-området, og som jeg også mener kunne give mening at kigge ind i og i hvert fald drøfte i udvalgsarbejdet.
Hvorfor er det, at man ikke har kigget i retning af en model, man allerede har brugt?
Når det så er sagt, er det ikke, fordi vi i SF insisterer så meget på det, at vi kommer til at stemme nej til det her lovforslag, for jeg mener grundlæggende set, at intentionerne er gode, altså intentionerne om at sikre, at hvis der er noget, der skal gå hurtigt, vil det også gå hurtigt.
Så det her handler egentlig for os om, at vi jo har en model, vi har prøvet før; skulle vi prøve at kigge ind i, om den kan finde anvendelse her?
For vi har prøvet den, og vi har erfaringer med den.
Lige det her med, om man skal prøve noget helt nyt af i forhold til forsvaret, kunne vi godt lige tænke os at drøfte en ekstra gang i udvalget, men det er ikke noget, der får os til at ryste på hånden i forhold til at stemme for det her.
Thomas Jensen (S), 2025-05-07:
Jeg har to korte opfølgende spørgsmål.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at der er forskel på vedvarende energi-projekter og så det, vi har intentioner om, nemlig at lave noget specielt i forhold til forsvars- og sikkerhedspolitiske og beredskabsmæssige formål?
Kan ordføreren ikke bekræfte mig i, at det med det her lovforslag stadig væk vil være sådan, at når man skal lave det her, skal man stadig væk tage hensyn til naturbeskyttelsesloven og miljøbeskyttelsesloven?
Mads Olsen (SF), 2025-05-07:
Jo, jeg tror stadig, at man vil skulle tage hensyn til det, men som sagt er vores intention jo ikke at sænke hastigheden, hvormed vi kan træffe de her beslutninger.
Vi har en model, vi har brugt før.
Vi er med på, at det er noget andet, men vi vil egentlig gerne have en drøftelse om, hvilke konsekvenser det ville have, hvis man valgte en model, man har prøvet før, frem for at skulle til at prøve noget helt nyt i den ekstraordinære situation, vi står i.
Så for os at se handler det sådan set mere om at være sikker på, at vi netop får valgt den model, der skaber de arbejdsvilkår, der er brug for i de her tider for at træffe hurtige beslutninger.
Jens Meilvang (LA), 2025-05-07:
Tak til formanden.
Lovforslaget er et konkret skridt i den rigtige retning.
Unødigt bureaukrati skal væk, og vi skal hen imod en mere effektiv offentlig forvaltning.
Vi står lige nu i en situation, hvor det offentlige faktisk vokser hurtigere end nødvendigt, og hvor ressourcerne i alt for høj grad går til administration frem for kernevelfærd.
Derfor hilser vi regeringens ambition om opgavebortfald og regelforenkling meget velkommen.
Det giver rigtig god mening i forbindelse med vej- og jernbaneprojekter til forsvars- og beredskabsformål at lempe kravene til miljøkonsekvensvurderingen.
Danmark skal kunne handle hurtigt og effektivt, når det handler om vores sikkerhed.
Samtidig er det positivt, at lovforslaget medvirker til afbureaukratisering af den kommunale sagsbehandling på vejområdet.
Det er godt i tråd med aftalen om kommunernes økonomi og peger i den rigtige retning, altså mod en mere smidig og tillidsbaseret offentlig sektor.
Liberal Alliance støtter lovforslaget, fordi det er et skridt imod en mindre stat, mindre bureaukrati og en mere ansvarlig brug af skatteborgernes penge.
Peter Have (M), 2025-05-07:
Tak, formand.
Lovforslag nr. L 209, som vi behandler i dag, omhandler bl.a. opgavebortfald og forenkling af sagsgange ved vejmyndighedernes dispositioner over veje.
Herudover skaber det mulighed for undtagelse.
Det drejer sig om kravet om miljøkonsekvensvurdering for vej- og jernbaneprojekter.
Det kan vi få brug for til beredskabs- og forsvarsformål.
Mine kollegaer, der har talt før mig, har allerede forklaret lovforslagets indhold, så det ser jeg ingen grund til at gennemgå helt minutiøst.
Med lovforslaget fortsætter vi arbejdet om at regelforenkle på transportområdet, og det hilser vi velkommen i Moderaterne.
Desuden vil jeg lige nævne det her i lovforslaget om at benytte en mulighed i vvm-direktivet for at fastsætte, at reglerne om miljøkonsekvensvurdering ikke skal finde anvendelse ved projekter, når det gælder nationale forsvarsformål eller beredskabsformål.
Det er allerede besluttet i miljøvurderingsloven og havlovgivningen.
Det kræver dog, at forsvarsministeren og ministeren for samfundssikkerhed og beredskab vurderer, at miljøkonsekvensvurderingsprocessen vil skade projektet.
Mai Mercado (KF), 2025-05-07:
Lovforslaget, vi behandler i dag, indeholder en række regelforenklinger, som har til formål at skabe mindre bureaukrati, og som kan sikre, at en række opgaver, hvor vejmyndighed og politi har fælles forhandlinger, fremover kun løftes af vejmyndigheden.
Så er der også i lovforslaget det om reetablering af offentligt vejareal efter ulovligt gravearbejde, og der foreslås det altså at give lovhjemmel til fysisk lovliggørelse af ulovligt gravearbejde uden forudgående påbud og for graveaktørens regning.
Det er fornuftigt.
Der er også et element, der vedrører dispositioner vedrørende statsvejnettet.
Det drejer sig om en modernisering af vejloven med henblik på at gøre administrationen af statsvejnettet mere fleksibel, således at det i udgangspunktet fortsat skal være sådan, at det bestemmes ved lov, hvilke veje der skal være statsveje, og hvilke nye statsveje der skal anlægges m.m., men at nedlæggelse af statsvejsarealer, som ikke længere tjener et formål for statsvejene, skal kunne ske administrativt og uden inddragelse af Folketinget.
Det sikrer den her ændring altså.
Det bakker vi også op om.
Så er der ændringen i den offentlige rekursordning.
Det er jo en ændring, som er en afskaffelse af den administrative klageadgang i vejloven og i privatvejsloven.
Ministeriet vurderer selv, at der ikke vil være retssikkerhedsmæssige betænkeligheder, men når man går ind og læser høringssvarene, vil man altså kunne se, at høringssvarene fra især en række kommuner er forholdsvis kritiske.
De vurderer, at der ikke vil være den besparelse, som man antager i ministeriet, og flere af kommunerne vurderer også, at der vil blive en ulighed i retfærdighed.
Tidligere har man kunnet klage, og så fik man behandlet sin sag, men når klageadgangen afskæres, skal man rejse sagen ved domstolene, og det er ikke alle, som har ressourcerne til at kunne rejse de sager.
Så til trods for den enkelte torn i forhold til den her rekursordning stemmer vi altså samlet set for lovforslaget.