runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Bergman (KF), 2025-04-01:
Når jeg tager ordet, er det, fordi fru Marlene Harpsøe og jeg sidder i kommunalbestyrelsen i Helsingør Kommune.
Med det her beslutningsforslag fra Liberal Alliance er jeg lidt nysgerrig på, om ikke ordføreren er lidt bekymret for, hvad det her koster at indføre.
Altså, jeg er meget usikker.
Når nu kommunerne skal have yderligere administrative byrder og der kommer yderligere bureaukrati, hvad kommer det så til at koste kommunerne?
Der er jeg lidt nysgerrig på, når nu vi også er kommunalpolitikere, om ordføreren og partiet Danmarksdemokraterne har gennemtænkt det godt nok.
Camilla Fabricius (S), 2025-04-01:
Jeg synes ikke, ordføreren svarer på, hvordan det her bliver en bedre brug af de økonomiske midler og skaber bedre tilbud til udsatte borgere og mennesker med handicap.
Og hvor er det, man vil skære de 28.000 offentligt ansatte væk – er det på bosteder som dem her?
– når man oven i købet også er så tydelige på i Liberal Alliance, at man vil øge bureaukratiet?
Katrine Daugaard (LA), 2025-04-01:
Vi står fuldt ud på mål for vores politik.
Vi ønsker at indføre en bureaukratilov, hvor der, hver gang vi indfører én regel, skal to regler ud.
Vi ønsker at indføre en oprydningsgeneral, som skal rydde op i al det ligegyldige bureaukrati.
Det er jo det, som jeg kan forstå at regeringens ordførerne ikke rigtig forstår at der er forskel på, I og med, at I jo hele tiden kommer med forslag, som netop går ind og afbureaukratiserer, men fjerner meget, meget vigtig retssikkerhed for borgerne.
Det er ikke det bureaukrati, vi i LA ønsker at fjerne, men det bureaukrati, og det har vi masser af i Danmark på alle mulige områder, hvor man kan sige, at det samlet set er til større ulempe, end det gør godt.
Vi har masser af den slags bureaukrati, som ordførere jo har fået indført, tit fordi vi har set en eller anden sag og gerne villet virke handlekraftige i medierne.
Og så bliver den slags indført hele tiden.
Camilla Fabricius (S), 2025-04-01:
Tak for det.
Jeg bliver nysgerrig på det bureaukrati, som ordføreren selv siger man vil øge, sammenlagt med de 28.000 offentligt ansatte, som der skal skæres ned med i den offentlige sektor.
Hvordan mener ordføreren så, at det kan skabe bedre tilbud for udsatte borgere og mennesker med handicap?
Katrine Daugaard (LA), 2025-04-01:
Jeg må bare sige, at det ikke er tilfældet i dag, hvor de offentlige sociale tilbud i modsætning til de private ikke er omfattet af årsregnskabsloven.
Derfor har de langt lempeligere krav til deres regnskaber, til socialtilsynets tilsyn, til organisering og til revision.
Det er i vores optik en på alle måder forfejlet tilgang, hvis man ønsker at sikre kvalitet, hvis man ønsker effektivisering, og hvis man ønsker ordentlig økonomistyring.
For det første betyder det, at vi har virkelig dårlig indsigt i de offentlige tilbuds regnskaber, fordi de indgår i kommunernes eller regionernes samlede regnskaber.
Konsekvensen er, at vi ikke ved, om de offentlige udgifter til behandlingsindsatser bruges hensigtsmæssigt og sikrer god behandling.
Så giver det et ganske ringe sammenligningsgrundlag på tværs af landets kommuner, som ellers har betydning for, at de sociale tilbud kan udvikles i en positiv retning.
For det andet betyder det, at reguleringen ikke er neutral, da det private tilbud er underlagt langt strengere krav, end de offentlige er.
Det skaber unfair konkurrence imellem de offentlige og private tilbud, hvad LA er stærkt imod, fordi det går ud over vores allermest udsatte borgere.
For det tredje kan vi ikke sammenligne tilbud på tværs af ejerform, og det er et kæmpe problem, også når man forhandler i de forskellige ting, vi forhandler i, som f.eks Sammen om Handicap., for
vi sammenligner pærer og bananer.
Vi ved, at konkurrence skaber positiv udvikling.
De sociale tilbud skal konkurrere om, hvem der leverer den bedste behandling til vores udsatte borgere.
Jeg skulle hilse og sige fra Alternativet og Dansk Folkeparti, at de støtter forslaget her.
Det gør de, fordi de ligesom Danmarksdemokraterne og LA tror på, at vi med det her forslag kan spare mange, mange penge ved at indføre noget bureaukrati.
Det er bureaukrati at lave regnskaber, men til gengæld kan man jo styre økonomien langt bedre, når man ved, hvad pengene bliver brugt på.
Det er egentlig hele fidusen i det her forslag.
Birgitte Bergman (KF), 2025-04-01:
Jeg synes, det er hårdt at sige, at man bliver mistænksom over for kommunernes regnskaber.
Der er ingen tvivl om, at der skal være gennemsigtighed i forhold til at være privat leverandør, men det her område, det specialiserede område, er et område, hvor udgifterne stikker af.
Det skal vi have meget mere belyst, og det er også det, vi gør i Sammen om Handicap.
Det er derfor, Det Konservative Folkeparti er gået ind i lige præcis de forhandlinger, altså for at få meget mere styr på kommunernes økonomi, få styr på gennemsigtigheden, i forhold til at de private også skal have større mulighed for at lave en fair konkurrence på det her område.
Men at give meget mere bureaukrati og mange flere byrder til kommunerne synes jeg er en helt forkert vej at gå.
Men som sagt har jeg en masse spørgsmål til udvalgsbehandlingen.
Katrine Daugaard (LA), 2025-04-01:
Jeg anerkender, at vores socialudspil samlet set øger bureaukratiet en lille smule, men det er klart, at vi vil fjerne det tilsvarende andre steder.
Vi vil ikke bare fjerne det tilsvarende, vi vil, som ordføreren siger, fjerne alt det øgede bureaukrati, som er 17.900, hvis ikke jeg husker meget forkert,
administrativt ansatte, som den her regering eller i hvert fald Mette Frederiksen er lykkedes med at øge administration med.
Men det er naturligvis ikke på det her forslag.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-04-01:
Jeg er helt overbevist om, at det kan de selvfølgelig godt svare på, for de er godt inde i deres regnskaber til forskel fra det kommunale, som ikke på samme måde skal kunne fremlægge det samme i forhold til problemer og udfordringer.
Katrine Daugaard (LA), 2025-04-01:
Jeg synes, at det er dejligt at høre et medlem af kommunalbestyrelsen i Helsingør sige, at selvfølgelig er der også noget at komme efter på de kommunale og regionale tilbud; selvfølgelig er der det.
Kunne ordføreren forestille sig, at der fandtes en privat virksomhed i Danmark, som ikke ville kunne svare på, hvad inflation og øgede udgifter betyder for deres udgiftsstigninger?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-04-01:
Når vi ser, hvor mange private tilbud der er i dag på det specialiserede socialområde, må man jo sige, at den konkurrence, der er, må være velfungerende, for der er rigtig mange private tilbud, og når vi ser på udgifterne, bl.a. på voksenområdet, er det de private tilbud, hvor udgifterne stiger mest.
Til gengæld er jeg stadig væk enig med ordføreren i, at vi skal kigge på gennemsigtigheden og sammenligneligheden i taksterne og udgifterne på socialområdet.
Og af samme årsag er jeg jo altså også gået i gang med både at kigge på, hvordan vi sikrer, at taksterne bliver ordentligt beregnet, hvordan vi kan lave en ny takstmodel, der giver større gennemsigtighed, og hvordan vi i det hele taget kan arbejde tæt sammen, offentligt, privat og regionalt, således at vi skaber nogle bedre tilbud i fremtiden, både når det handler om kvalitet, og når det handler om sammenligneligheden i økonomien.
Det er vi enige i.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-04-01:
Der er jo ingen tvivl om, at de her private sociale tilbud i årevis har skreget op om alt det unødige arbejde, de også får, fordi man sådan set ikke har et reelt sammenligningsgrundlag.
Og pengene skal jo passe på den ene eller den anden måde, men det aner man sådan set ikke en disse om.
Derfor havde det jo været rart, hvis regeringen her i dag en gang for alle kunne sige: Selvfølgelig skaber vi da nogle lige vilkår i forhold til at sikre, at det, som man som privat tilbud skal levere, skal man selvfølgelig også levere som kommunalt tilbud.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-04-01:
Nej, det mener regeringen ikke er i orden, og regeringen er meget optaget af, at taksterne bliver gennemskuelige – det skal være sådan, at man kan gennemskue dem.
Og en af de ting, vi arbejder med, er jo at lave en helt ny takstmodel.
Det indgår i den rammeaftale, vi har indgået, og det arbejde er i fuld gang.
Jeg vil også gerne understrege, at vi er optaget af det ved bl.a. at arbejde på en vejledning, der sikrer, at taksterne bliver udarbejdet på det rigtige grundlag.
Så vil jeg også gerne slå fast, at reglerne om fastsættelse af takster efter serviceloven faktisk er ens for private, kommuner og regionale leverandører og driftsherrer, men der er forskelle i selve takstberegningen, fordi der indgår forskellige regler i det, bl.a. omkring underskud og overskud, der er forskelligt fra det offentlige til det private.
Det er noget af det, vi gerne vil kigge på i forbindelse med en ny takstmodel, altså hvordan vi kan skabe større gennemsigtighed.
Det her forslag går til gengæld på at indføre mere bureaukrati, dobbelt bureaukrati, flere årsværk, der skal kigge på bureaukrati, frem for at gå ind i arbejdet med takstmodellen, som er det, vi gerne vil, for at sikre mere gennemsigtighed.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-04-01:
Og også tak til ministeren for talen.
I Danmarksdemokraterne har vi jo bemærket, hvordan man som privat socialt tilbud finder det totalt uigennemskueligt at finde ud af, hvordan f.eks. takster på socialområdet er beregnet fra det offentliges side.
Man har ingen chance for at gennemskue, hvordan de er kommet frem til de her forskellige takster – ja, man aner faktisk ikke en disse om det, for at være helt åben om det.
Og det mener vi ikke i Danmarksdemokraterne er i orden, for hvis man skal sikre, at man reelt kan etablere et godt fagligt tilbud, et tilbud af høj kvalitet, er man jo også nødt til at vide, hvordan man fra det offentliges side kommer frem til de takster, og det kan man ikke i dag.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-04-01:
Regeringen er meget interesseret i at kigge i tal og regnskaber.
Men vi har samtidig også en stor respekt for, at de kommunale og de regionale politikere jo sådan set har den opgave at sørge for, at de kommunale og regionale tilbud overholder de budgetter, man samlet set har i kommunen og i regionen, og at de følger op på, om pengene bliver brugt på en ordentlig og rigtig måde.
Altså er reglerne i forhold til de offentlige og de private, når der skal laves takster på området, de samme.
Til gengæld er beregningerne lidt forskellige, når det er sådan, at vi skal gøre det op i forhold til private og offentlige, og det er jo, fordi der er forskellige vilkår.
Camilla Fabricius (S), 2025-04-01:
Tak for det, hr. formand.
Igen sætter vi fokus på, hvordan vi driver sociale tilbud til udsatte, sårbare borgere og mennesker med handicap, og det er klogt.
Det er klogt, at vi som Folketing sikrer os, at borgerne får den understøttelse og omsorg, der er brug for; at medarbejderen har en god, tryg og udviklende arbejdsplads; og at skatteborgernes penge går til det rigtige.
Ingen af delene mener Socialdemokratiet løses i dette beslutningsforslag.
Faktisk mener vi, at det vil øge udgifterne og bureaukratiet på området markant, uden at det skaber nogen forandring direkte ude ved borgerne, og vi mener, at det er at gå den helt forkerte vej.
Som også ministeren beskrev, er det med handicapaftalen, som vi indgik med bl.a. beslutningsforslagsstillerne i LA, målet at skabe et bæredygtigt handicap- og socialområde, som har været udfordret i mange år.
Det handler om at sikre, at borgerne har det rette specialiserede tilbud, der matcher deres behov.
Det handler om, at der er tilstrækkeligt med kompetencer og viden på området, og det handler om at skabe en mere bæredygtig økonomi, hvor kommunerne lokalt har mulighed for at prioritere, hvordan de vil tilrettelægge indsatserne i deres lokale velfærd.
Dette forslag går stik imod begge formål.
Man vil stille krav til, hvordan embedsmændene i kommunerne og på tilbuddene skal opgøre deres udgifter og udforme regnskaberne, og det er alt sammen noget, der kun har konsekvenser for papirarbejdet og ikke for en eneste borger.
Konsekvensen er altså, at man vil underlægge kommunerne nye krav og regler, og det har ikke noget med kvaliteten at gøre.
Samtidig vil man pålægge netop kommunerne kæmpe millionbeløb i administration, så prioriteringsrummet i kommunernes økonomi igen vil blive mindre.
Vi i Socialdemokratiet støtter derfor ikke op om forslaget, og jeg skulle hilse fra Enhedslisten og sige, at de heller ikke kan støtte forslaget.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-04-01:
Det korte svar er nej.
Vi opererer jo med to forskellige sektorer, og de kommunale og de regionale tilbud var, som jeg lige fik forklaret på en meget lang måde, omfattet af det samlede regnskab og budget for en kommune eller en region, og så må det jo også være sådan, at når vi til gengæld kigger på den private sektor, skal vi selvfølgelig også sikre der, at pengene bliver brugt på den rigtige måde.
Og der vil det efter min mening være helt okay, at man der er omfattet af årsregnskabsloven, således at vi også der har en sikkerhed for, at den bestyrelse, der f.eks. sidder i sådan et tilbud, også kan stå på mål for, hvad det er, pengene er blevet brugt til der.
Katrine Daugaard (LA), 2025-04-01:
Tak, og tak for ministerens tale.
Katrine Daugaard (LA), 2025-04-01:
Tak for ordet, formand.
Vi skal kunne svare på, hvad vi bruger pengene på, for socialområdet bliver dyrere og dyrere for kommunerne, som i forvejen råber op om en presset økonomi og budgetter, der ikke hænger sammen.
Kommunernes udgifter til socialområdet er samlet steget med næsten 6 mia. kr. siden 2018, og udviklingen ser kun ud til at fortsætte.
Men selv om vi bruger flere penge, oplever borgerne ikke bedre velfærd.
Når de stigende udgifter ikke skyldes en politisk beslutning om at øge de sociale ydelsers kvalitet eller omfang og den statslige finansiering ikke følger med, så står kommunerne med et stort problem.
Og problemet er, at vi ikke ved, hvad der konkret skaber udgiftspresset på socialområdet, da vi ikke har nok viden om selv de mest simple økonomiske spørgsmål.
Vi kender ikke omfanget eller prisen for de forskellige typer afgørelser, der træffes.
Vi ved ikke, hvilke indsatser der virker bedst, eller hvad højere lønudgifter eller inflation betyder for de stigende udgifter, og takstudviklingen er ikke transparent eller rimelig over for private aktører.
Hvis vi skal tage livtag med de løbske udgifter, bør vi sikre viden om, hvad vi bruger pengene på og hvorfor.
Det indebærer, at vi skal have større gennemsigtighed i kommunernes økonomi og et bedre datagrundlag herom.
Der er meget, der adskiller os på tværs af partier og politiske fløje, og som vi kan blive ved med at diskutere til solen går ned.
Men jeg er sikker på, at vi er enige om – og det glæder jeg mig også til at høre jeres synspukter om her i dag – at vi ønsker bedre hjælp fra det offentlige, og at de, der skal have hjælp, mødes med den værdighed, tryghed og omsorg, som de skal have.
Men mange af de private tilbud er jo også en del af større koncerner, hvor man også leverer regnskaber hele vejen op.
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi også gerne så, at kommunerne skulle leve op til bare et lidt bedre niveau inden for regnskab og revision, end tilfældet er i dag.
Kan ministeren ikke komme med en lidt bedre forklaring på, hvorfor vi interesserer os for, hvordan pengene bliver brugt i det private, men når det gælder det kommunale og regionale for den sags skyld, så skal vi helst ikke kigge for meget ind i tal og regnskaber?
Marlene Harpsøe (DD), 2025-04-01:
Det synes jeg ikke klæder regeringen.
Jeg så gerne, at det var anderledes.
Nu sidder jeg også selv i en kommunalbestyrelse og har gjort det igennem 10 år, og jeg ved, at der er noget at komme efter.
Jeg synes bestemt, at der skal være mere gennemsigtighed, og det er noget af det, som det her forslag kan være med til at løfte.
Katrine Daugaard (LA), 2025-04-01:
Tak for det.
Og tak for at stemme for.
Jeg ved jo også, at Danmarksdemokraterne støtter forslaget om en bureaukratilov og dermed også ønsker at mindske bureaukratiet.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre Danmarksdemokraternes ordfører sætte ord på det, vi hører fra regeringsordførerne.
Det er det her med, at kommunerne har en eller anden helt særlig hellig ret til ikke at skulle fremvise, hvad de bruger deres penge på.
Det skal de kun, når de køber ind hos de private, for dem må vi ligesom forstå slet ikke kan finde ud af det, uden at de i hvert fald skal belemres med bureaukrati.
Hvad er ordførerens holdning til, at der er ordførere her i salen, der mener, at det er helt okay at gøre så kæmpe forskel, når de samtidig ikke kan svare på helt basale ting som, hvad mere inflation og øgede udgifter betyder for de her udgiftsstigninger?
Marlene Harpsøe (DD), 2025-04-01:
Beslutningsforslaget her handler om, at offentlige sociale tilbud skal omfattes af årsregnskabsloven, og det er fremsat af Liberal Alliance.
Det foreslås, at offentlige sociale tilbud omfattes af årsregnskabsloven på samme vilkår, som gør sig gældende for private tilbud på området.
Det vil sige, at der fremover stilles krav til offentlige tilbud på socialområdet i forhold til deres organisation, revision og regnskaber på lige fod med det, der i dag gør sig gældende for de private tilbud.
Danmarksdemokraterne stemmer for forslaget, fordi det er med til at sikre lige konkurrencevilkår mellem offentlige og ikkeoffentlige tilbud på socialområdet og der skabes sikkerhed i botilbuddenes økonomi ved krav om revisorpåtegning, årsregnskab m.m.
Der er brug for gennemsigtighed på området, der kan bidrage til at belyse, hvad der driver de stigende udgifter på socialområdet, og hvordan vi får mest mulig velfærd for vores skattekroner uden at gå på kompromis med kvaliteten for borgerne.
På den baggrund stemmer vi i Danmarksdemokraterne for forslaget.
Christian Friis Bach (V), 2025-04-01:
Problemet er ikke, at kommunerne rapporterer for høje udgifter.
Det er, at de rapporterer for lave udgifter og dermed udkonkurrerer private tilbud.
Så problemstillingen – undskyld, hvis det, jeg siger, kommer til at lyde forkert over for ordføreren – er jo det modsatte af det, ordføreren antager.
I Venstre ønsker vi færre offentligt ansatte og mindre bøvl og bureaukrati.
Det er god liberal politik.
Der kan jeg bare konstatere, at Liberal Alliance med det her forslag går efter præcis det modsatte.
Det er jo det, der undrer mig mest.
Katrine Daugaard (LA), 2025-04-01:
Ordføreren taler jo simpelt hen med to tunger.
For på den ene side påstår ordføreren, at han ønsker lige konkurrence og lige vilkår, og på den anden side har man et stort kommunalt bagland, som man absolut ikke vil gøre sig uvenner med.
Det er jo et kæmpe problem, at man ikke engang kan svare på, hvad højere lønudgifter og inflation betyder for de her markante stigninger, vi ser.
Er ordføreren ikke enig i, at det da er det mest elementære, man bør kunne svare på som tilbud og som kommune?
Så må jeg bare spørge ordføreren for Socialdemokratiet, hvorfor man så skal pålægge de private den her mængde bureaukrati.
Skal deres tid ikke også gå til nær omsorg og alt det her, vi lige har hørt ordføreren mener tiden skal gå til på de kommunale og regionale tilbud?
Jeg går ud fra, at Venstre som liberalt parti stadig mener, at lige konkurrence også betyder, at man skal have lige vilkår.
Så hvis ordføreren ikke mener, at der skal være lige vilkår, i forhold til at vi skal sørge for, at de kommunale og regionale tilbud også lever op til regnskabsloven, ligesom de private skal, betyder det så, at ordføreren dermed i stedet mener, at de private heller ikke skal leve op til regnskabsloven?
Christian Friis Bach (V), 2025-04-01:
Tak for det, formand, og tak for ordet.
Vi ønsker, at alle borgere i deres møde med det sociale område får den bedst mulige hjælp og støtte, og vi ønsker i Venstre lige konkurrence, gode forhold også for private tilbud, for iværksættere, for virksomheder med hjertet på rette sted.
Men vi mener ikke, det her beslutningsforslag er det rigtige middel til at nå det mål.
Vi ønsker at bruge pengene der, hvor de gør en forskel for den enkelte borger.
Med den struktur, der er på socialområdet i dag, giver det ikke mening at lave selvstændig regnskabsførelse for kommunale tilbud.
Det hører under kommunerne og regionerne og indgår i deres regnskaber, som de jo skal aflægge.
Det kan og vil medføre betydelige merudgifter.
Der er vel omkring 1.000 af de her tilbud under kommunerne og regionerne, og skal de aflægge regnskab, vil det betyde 50-100 flere offentlige medarbejdere og et tocifret millionbeløb i offentlige udgifter.
Det er bedre at bruge de penge på at sikre kvalitet i tilbuddene.
Men det gør jo ikke, at vi ikke deler intentionen om at skabe mere lige konkurrence og større gennemsigtighed i udgifterne på socialområdet.
Det skal give større gennemsigtighed i udgifterne og en bedre og mere synlig sammenhæng mellem kvalitet og pris.
Vi skal, som ordføreren for forslagsstillerne ville sige det, have mere velfærd for pengene.
Vi ønsker at styrke socialtilsynets mulighed for at gennemføre økonomiske tilsyn og har længe efterlyst en stærkere vejledning også her, og den er på vej.
Vi har i Venstre arbejdet meget hårdt på at få den her kontrolenhed, som private aktører og selvejende institutioner kan gå til, hvis de mener, at de takster, som kommunerne fastsætter, ikke afspejler de faktiske udgifter.
Den enhed skal ligge hos Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, og det skal være med til at sikre en meget mere lige og retfærdig konkurrence.
Det er vigtigt, og det er den rigtige måde at gøre det på.
V skal have øje på, at hver eneste krone skaber kvalitet for borgerne, men det gør det her forslag ikke, og af den grund stemmer vi i Venstre nej til beslutningsforslaget.
Camilla Fabricius (S), 2025-04-01:
Nu er det jo LA, der vil spare 28.000 personer i den offentlige sektor.
Om det så er socialpædagogerne her på de konkrete tilbud, er jo så en diskussion, vi skal have på et andet tidspunkt.
Som ministeren også gjorde klart, er det to forskellige typer af konstruktioner.
Vi har kommunerne og regionerne, som har kommunalbestyrelserne og regionsrådene, som skal holde styr på deres regnskaber, og så har vi bestyrelserne ude på de enkelte private tilbud.
Katrine Daugaard (LA), 2025-04-01:
Nu er det jo ikke LA, men S, der har opsat måltal om, at de gerne vil spare 1.000 bureaukrater, men som ender med at øge antallet med 1.800 i stedet for.
Men lad nu det ligge.
Er ordføreren enig i, at for at kunne styre, for at kunne træffe de rigtige valg herinde på Christiansborg, er styring af og dermed data på, hvad vi bruger pengene på, bydende nødvendigt?
Camilla Fabricius (S), 2025-04-01:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi skal bruge mest muligt direkte på borgerne.
Det er også derfor, jeg mener, at det beslutningsforslag, som LA har fremsat her, går den stik modsatte vej.
Det oplever jeg faktisk er underligt at det gør, når man for nylig har peget på, at man vil nedbringe bureaukratiet.
Det her med at pege på, hvad det er, vi så skal gøre, skal jo netop ske i den forhandling, vi skal i gang med, om ændrede takstlofter, som LA jo også har skrevet under på i handicapaftalen at vi skal have.
Christian Friis Bach (V), 2025-04-01:
Hvis man stifter en virksomhed i Danmark, skal man aflægge regnskab, hvis man er over en vis størrelse, og sådan er det.
Det er det, der er gældende for de her virksomheder.
Hvis man oven i det siger, at man gerne vil have et tilskud fra de offentlige myndigheder som en privat virksomhed, ja, så skal man jo selvfølgelig aflægge et regnskab, ligesom kommuner og regioner skal aflægge et regnskab.
Det giver kun mening.
Det skal vi have fokus på, og når vi får Konkurrencestyrelsen til at se på det i den her kontrolenhed, vil det helt automatisk skabe, hvis der er brug for det, en større disciplin ude i kommuner og regioner, og sikre, at de udgifter faktisk afspejler de reelle udgifter ved at drive de her tilbud.