runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-11-06:
I forhold til ressourcer burde skatteministeren måske så lige godskrive den tidligere regerings indsats.
Jeg tror, det var 13 mia. kr., der blev brugt i de 4 år på at løfte skattevæsenet for at sikre, at det kom på fode igen.
Det er bare lige for at få historieskrivningen med.
Men der er jo stadig væk et centralt spørgsmål, og ministeren har jo ret.
Hvad skulle incitamentet være?
Det undrer også mig, men jo mere vi spørger ind til det, jo mere uklart står det, om der ligger andre advarsler end det, der er modtaget fra statens It-råd.
Ministeren sagde på pressemødet, at der, da han kom tilbage fra sommerferie, lå advarsler, og jeg ved ikke, om ministerens sommerferie varede til den 27. august, eller om det var andre advarsler, og det kan godt være, at ministeren helst vil have, at vi spørger ind til det skriftligt, og så må vi tage det dér.
Men fortryder ministeren i dag, at ministeren ikke sørgede for, at Folketinget blev orienteret om de problemer, der var, da statens It-råd kom med oplysningerne, i stedet for at vente indtil slutningen af oktober?
Louise Schack Elholm (V), 2019-11-06:
Men det er ikke det, jeg spørger til.
Jeg spørger til problemerne i boligskattesystemet, og det vil jeg sådan set gerne have at ministeren svarer på i stedet for at tale om de generelle problemer, som jeg er ganske udmærket klar over, og som der blev lavet undersøgelser af, mens vi havde regeringsmagten.
Hvornår blev ministeren bekendt med problemerne i boligskattesystemet?
Morten Bødskov (S), 2019-11-06:
Som jeg har sagt et par gange: Jeg har ikke tilbageholdt nogen informationer over for Folketinget i den her sag.
Tværtimod er alt fremlagt, og man må jo desværre sige, at det, at der har været problemer på it-området i skattevæsenet, er noget, der har været kendt ganske længe.
Man kan jo også sige, hvis man ser på, hvad der er sket under den tidligere regering, at man, hvis man ville, kunne have taget fat på de advarselslamper, som man selv fik.
Det er det, der bl.a. er hovedproblemet, samtidig med at it-systemerne desværre ikke er kommet til at fungere.
Så man har haft alle muligheder for selv at gøre noget ved det.
Den her rapport fra statens It-råd har man vel haft i 6-7 måneder under den tidligere regering.
Jeg har haft 4 måneder med den under min ansvarlige periode her, og jeg har brugt al min tid på at kigge ned i de her store problemer, og jeg håber, at partiet Venstre, som har haft ansvaret for skattevæsenet i utrolig mange år, nu vil være med til at lave en bred aftale, så skattevæsenet kan få ro, kan få realistiske tidsplaner og også kan få de ressourcer, der er til.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-11-06:
Spørgsmålet lyder: Hvad er grunden til, at ministeren mener, at der er behov for at tilbageholde information om it-problemerne i skattevæsenet og behovet for at udskyde implementeringen af det nye boligskattesystem for Folketingets partier i 2 måneder?
Morten Bødskov (S), 2019-11-06:
Vi modtager, som det jo også fremgår af spørgerens spørgsmål, den her redegørelse fra Statens It-råd, og deri står de der ord.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-11-06:
Heldigvis har vi jo mulighed for at komme videre i sagen i morgen, når vi mødes igen under lidt mere, kan man sige, ordnede vilkår, når der er god tid.
Det, som fremgår hos It-rådet, er jo, at de vurderer, at tidsplanen er helt urealistisk.
Er ministeren blevet bekendt med det før den 27. august?
Morten Bødskov (S), 2019-11-06:
De akutte problemer i SKAT, og det, at der kunne opstå akutte problemer som følge af det, som den tidligere regering gjorde, da man udskød tidsplanen for vurderingerne, kendte den tidligere regering til, allerede da man havde et forligskredsmøde tilbage i oktober 2018.
Der er den tidligere minister og forligskredsen dengang – og den tidligere regering, må jeg så også gå ud fra – blevet advaret om, at der kunne være konsekvenser for implementeringen af boligskattereglerne i 2021.
Sophie Løhde (V), 2019-11-06:
Hvis ministeren intet har at skjule, vil jeg bare bede ministeren om at sætte en dato på for, hvornår man første gang blev orienteret om de akutte problemer.
Benny Engelbrecht (S), 2019-11-06:
Tak for spørgsmålet.
Det bør jo næsten være en forpligtelse, og jeg ved også allerede fra de gange, jeg har været i salen her til onsdagsspørgsmål, at det er noget, som optager, og det skal det også gøre, og jeg stiller mig gerne til rådighed.
Vejdirektoratet har udpeget fire boligområder i Randers Kommune langs med E45, som vurderes at være udsat for støj over 65 dB og dermed er udpeget som særlig støjbelastede.
Af disse fire områder indgår to af områderne i Vejdirektoratets videre undersøgelse om prioritering af eventuelle fremtidige midler til støjafskærmning.
Det drejer sig om Helsted nordvest for Randers og for boligområdet ved Bøsbrovej syd for Randers.
I 2010 etablerede Vejdirektoratet en støjskærm langs E45 syd for Viborgvej med henblik på at reducere støjen ved nogle særlig støjbelastede boliger.
I den igangværende vvm-undersøgelse om udbygning af E45 mellem Aarhus Nord og Randers Nord indgår undersøgelser af, hvordan støjforholdene kan forbedres langs motorvejen ved Randers, og denne vvm-undersøgelse forventes offentliggjort i foråret 2020 og vil danne baggrund for en eventuel fremtidig anlægslov for vejudbygning.
Der er således fokus på de støjmæssige udfordringer og konsekvenser ved E45 i Randers Kommune.
Historisk har der været afsat midler til støjbekæmpelse, og det er min ambition i forbindelse med en kommende bred infrastrukturaftale også at se på dette spørgsmål.
Jeg håber naturligvis, at alle Folketinget partier vil indgå i en sådan investeringsplan.
Dan Jørgensen (S), 2019-11-06:
Det blev så alle gode gange fire, at spørgeren siger, at ministeren ikke bliver konkret.
Så bliver jeg endnu mere konkret: Jeg sagde iblandingskrav.
Det kan vel ikke blive ret meget mere konkret.
Men lad nu det ligge.
I forhold til landbruget er det klart, at det står i forståelsespapiret, at der skal laves et bindende mål for landbrugssektoren i Danmark.
Det tror jeg er vigtigt, for i den forrige regerings tid blev der desværre intet gjort for at nedbringe landbrugets udledning af CO 2 og andre drivhusgasser.
Det siger sig selv, at skal vi nå op til regeringens ambitiøse mål om 70 pct., skal landbrugssektoren selvfølgelig også levere.
Marie Bjerre (V), 2019-11-06:
Men man kommer ikke udenom, at de her elementer, som ligger i forhandlingerne, med afgift osv., kan have vidtrækkende konsekvenser for vækst og arbejdspladser, også i Nordjylland.
Det er jeg selvfølgelig bekymret for, og derfor efterlyser jeg konkrete svar på og en konkret politik for, hvad man så vil.
Vil regeringen indføre et specifikt sektormål for dansk landbrug?
Dan Jørgensen (S), 2019-11-06:
Det er alligevel mageløst: Det er nu tredje gang, jeg har ordet, og hver gang påpeger jeg sådan set noget konkret – jeg øger endda detaljeringsgraden i mit svar – og hver gang spørgeren så får ordet igen, siger spørgeren, at det godt nok er ærgerligt, at ministeren ikke vil være konkret.
Men det er ret konkret, at man massivt vil øge de midler, der skal gives til grøn forskning – noget, erhvervslivet har efterspurgt, for det er det, der vil skabe jobs og vækst, og noget, som den tidligere regering, i parentes bemærket, sjoflede og skar ned på.
I forhold til et forslag om flyafgift har vi jo sagt, at vi tror, at den rigtige måde at gøre det på og få sektoren gjort grøn på er i form af et iblandingskrav.
Morten Bødskov (S), 2019-11-06:
Altså, at der kunne være udfordringer, som følge af at man rykker og udskyder implementeringen af de her nye ejendomsvurderinger, og at det kunne have konsekvenser for implementering af de nye boligskatteregler, står i det her svar, som er kommet over til Folketinget.
Det har man været vidende om under den tidligere regering.
Prøv at høre her: Jeg skal nok tage ansvar for det her, og det gør jeg.
Men jeg synes så også, at man også selv lige må prøve at kigge på, hvad man i grunden selv har haft ansvaret for de sidste 14 ud af 18 år, når det handler om det her skattevæsen.
Marie Bjerre (V), 2019-11-06:
Jeg er glad for, at regeringen gerne vil skabe flere arbejdspladser og mere vækst, og at vi skal være et foregangsland og dermed skabe flere arbejdspladser.
Men ministeren svarer jo ikke på, hvordan det så konkret skal ske.
Altså, man begynder at få den tanke, at regeringen slet ikke har nogen konkret politik på klimaområdet, men alene ambitioner.
Jeg kan forstå, at regeringens støttepartier i forbindelse med de aktuelle forhandlinger om klimaloven har foreslået en flyafgift.
Det er noget, der kommer til at gå hårdt ud over Aalborg Lufthavn og os nordjyder.
Er det noget, som regeringen er indstillet på at se på?
Dan Jørgensen (S), 2019-11-06:
Jeg tror desværre, at spørgeren misforstod mit svar lidt.
Vi vil netop fokusere på, at den omstilling, vi laver, skal skabe vækst og arbejdspladser, dvs. sørge for, at der bliver udviklet nye teknologier, sørge for, at Danmark er et foregangsland – modsat hvad den tidligere regering gjorde – således at vi kan eksportere mere, og således at vi kan skabe flere arbejdspladser.
Så jeg tror, at man i Nordjylland vil være glad for, at der er kommet en ny regering, i hvert fald hvis det handler om at skabe vækst og arbejdspladser i den grønne sektor.
Marie Bjerre (V), 2019-11-06:
Jeg hilser regeringen og ministerens ambition meget velkommen.
Nu er jeg selv valgt i Nordjylland og bor i Nordjylland, og derfor går jeg også op i nordjydernes interesser.
Men vi får jo ikke noget konkret svar på, hvordan regeringen har tænkt sig at sikre, at klimaloven ikke kommer til at koste vækst og arbejdspladser.
Statsministeren besøgte selv, som ministeren ved, Nordjylland i sidste uge, hvor statsministeren også sagde, at vi skal blive ved med at garantere vækst og arbejdspladser.
Lad mig derfor prøve med noget andet.
I Venstre vil vi gerne bruge af det offentlige råderum til den grønne omstilling.
Er regeringen også klar til det?
Dan Jørgensen (S), 2019-11-06:
Tak for spørgsmålet.
Det er en strategi for hele Danmark, regeringen har.
Det, der er vores udgangspunkt, er, at det her skal være en omstilling, som ikke kommer til at koste jobs, som ikke kommer til at koste vækst, men som tværtimod vil gøre det modsatte.
Det er der ret god grund til at tro kan lade sig gøre, for den globale grønne omstilling vil kræve meget, meget store investeringer, og ikke bare investeringer, men også indførsel af nye teknologier rundtomkring i verden, hvor Danmark jo kan gå forrest.
Derfor er det vores klare ambition, at det her skal være til gavn for vækst og arbejdspladser i Danmark, og ikke det modsatte, og det gælder selvfølgelig også for Nordjylland.
Jeg kan sige, at jeg også har en chef, som går ret meget op i den del af landet, hvilket spørgeren sikkert er bekendt med.
Marie Bjerre (V), 2019-11-06:
Spørgsmålet lyder: Hvordan vil ministeren helt konkret indfri regeringens målsætning om reduktion af udledningen af drivhusgasser med 70 pct. i 2030, uden at det kommer til at koste vækst og arbejdspladser i Nordjylland?
Morten Bødskov (S), 2019-11-06:
Vi svarer på alle spørgsmål.
Jeg har ikke nogen som helst intention om eller interesse i eller for den sags skyld incitament til at skjule noget som helst.
Jeg har nu brugt næsten 5 måneder af mit liv som skatteminister på at forsøge at rydde op efter det, jeg har overtaget.
Det var desværre et skattevæsen, som havde betydelig større problemer og betydelig større udfordringer og betydelig større huller i kassen, end man måtte forvente, når man lyttede til, hvad der ellers blev fortalt.
Derfor er det det, jeg bruger mine kræfter på.
Men vi svarer på alle spørgsmål, og så håber jeg på, at også partiet Venstre vil være med til at løse de problemer, som skattevæsenet står over for.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-11-06:
Det er lidt ærgerligt, at vi ikke helt kommer i mål, men vi får en mulighed for at komme det nærmere ved andre lejligheder.
Jeg kan godt afsløre, at jeg gerne vil bede ministeren om at fremlægge, præcis hvornår ministeren har fået de her advarsler, mens ministeren har været minister – og ikke hvad der ligger tilbage i 2018, for det er velkendt stof.
Men det virker af ministerens svar, som om der ligger nogle oplysninger, som Folketinget ikke har fået, og dem kan jeg love ministeren vi vil gøre hvad vi kan for at få gravet frem.
Tommy Ahlers (V), 2019-11-06:
Tak for det.
Deler ministeren 3F’s, Dansk Metals og DI’s bekymring om, at en hævelse af bo- og gaveafgiften på det foreliggende regelgrundlag vil stille mange af Danmarks ejerledede og familieejede virksomheder, især rundtomkring i lokalsamfundene, dårligt og ramme virksomhedernes evne til at investere i digitalisering og grøn omstilling?
Simon Kollerup (S), 2019-11-06:
Tak for spørgsmålet.
Jeg lytter selvfølgelig til de henvendelser, jeg får, og det gælder ikke mindst den henvendelse fra 3F, Dansk Metal og Dansk Industri, der bliver refereret til.
To af de bekymringer, som er blevet rejst fra erhvervslivets side og også fra 3F og Dansk Metal vedrørende bo- og gaveafgiften, er jo om muligheden for at give virksomhederne et egentligt retskrav på en henstandsordning og en længere henstandsperiode.
Det har vi fremlagt i vores finanslovsforslag.
Vi foreslår en forbedring af den gældende henstandsordning, så virksomhederne får et retskrav på henstand, og vi vil forlænge henstandsperioden fra 15 år til 30 år.
Og så er vi allerede gået i dialog med erhvervsorganisationerne med henblik på at skabe klarhed om reglerne, og jeg er i øvrigt rigtig glad for, at den invitation er blevet positivt taget imod.
Jeg håber selvfølgelig, at vi kan skabe en klarhed, så der i fremtiden bliver mere gennemskuelighed.
Vi følger samtidig også op på anbefalingen fra de økonomiske vismænd.
Tilbagerulningen af lettelsen betyder en ensretning af bo- og gaveafgiften, så alle betaler den samme sats, når overdragelsen sker til familien.
Når vi har foreslået at tilbagerulle sænkelsen af bo- og gaveafgiften, skyldes det, at gode rammevilkår for erhvervslivet ikke kun er et spørgsmål om skattelettelser.
Og velfærd kommer også erhvervslivet til gode.
Vores uddannelsessystem giver veluddannede og raske medarbejdere, som ikke skal bekymre sig om muligheden for at få passet børnene i arbejdstiden.
Og så vil jeg gerne understrege, at et velfungerende velfærdssamfund og et stærkt erhvervsliv er hinandens forudsætninger og ikke modsætninger.
Med tilbagerulningen sikrer vi det økonomiske råderum på 1 mia. kr. årligt, som vi ønsker at bruge til at fremme lige muligheder, styrke vores samfund, som omgiver virksomhederne, og på den måde bidrage til et bedre erhvervsklima i Danmark.
Susanne Eilersen (DF), 2019-11-06:
Tak for det.
Jeg er rigtig glad for at kunne komme ind og få lov til at stille nogle spørgsmål her, for før ministeren blev minister, var vi to i hvert fald store fortalere for at få den her forespørgsel, hvor det forslag til vedtagelse, som ministeren lige nævnte, blev vedtaget.
Derfor ved ministeren også godt, at det ligger DF og især mig meget på sinde, at vi får det her tilsyn, og der er jo gået et år – og det ved ministeren også selv – siden det blev opdaget. Der er bare gået rigtig lang tid.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren: Hvad er det for nogle grunde, kommunerne kommer med, til, at de ikke kan indlevere de her planer, og til, at de ikke kan gå i gang?
Jeg er godt klar over, at ministeren ikke kan svare på, om de lige bliver færdig med at udbedre deres skader i foråret 2020 eller i efteråret 2020, men hvad er det, der gør, at de her sidste kommuner hænger fast med hensyn til at få lavet sådan en handleplan for, hvad der skal ske på plejehjemmene?
Kaare Dybvad (S), 2019-11-06:
Det er ikke mig som minister, der kan pålægge tvangsbøder.
Det er jo Ankestyrelsen, der har mulighed for rejse en tilsynssag, hvis de vurderer, at der er tilstrækkelig anledning.
I de tilfælde, hvor kommunalbestyrelsen undlader at udføre en foranstaltning, som den efter lovgivningen har pligt til at udføre, kan Ankestyrelsen f.eks. udstede tvangsbøder til de kommunalbestyrelsesmedlemmer, der er ansvarlige for undladelsen.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-06:
Nej, og det er dér, jeg tænker, at ministeren skal stille krav.
Ministeren må jo stille nogle krav, i forhold til at kommunerne skal leve op til lovgivningen.
Så siger ministeren, at der er fem kommuner, der vil svare i januar.
Jamen der har jo været så lang tid til at afgive svar.
Altså, man kan jo ikke fortsætte med at sende breve frem og tilbage om, at kommunerne skal efterleve lovgivningen.
Det handler om menneskeliv.
Så derfor vil jeg gerne have, at ministeren handler og regerer.
Såfremt kommunerne ikke efterlever lovgivningen, vil ministeren så pålægge dem tvangsbøder?
Kaare Dybvad (S), 2019-11-06:
Det er lidt kort tid til at besvare så langt et spørgsmål, men jeg vil starte med det med tidsperspektivet og sige, at vi har 5 kommuner, som mangler at indsende svarskemaer, og de forventes at være indsendt i januar 2020.
Vi har 19 kommuner, som mangler at sende redegørelser efter at have modtaget brev om lovliggørelse af ulovlige forhold.
Det har også været omtalt i dagspressen.
Flere kommuner har budgetteret med midler til udbedring af de her fejl, der er i bygningerne, som ikke lever op til loven, men det er klart, at hvornår den enkelte kommune har foretaget den sidste udbedring, har jeg ikke overblik over på nuværende tidspunkt.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-06:
Jamen tak for det.
Jeg er da glad for, at ministeren følger op på den vedtagelse og fremadrettet ikke vil dispensere i forhold til brandsikkerheden.
Det er så den ene ting.
Men nu siger ministeren, at det har ligget på ministerens bord, siden ministeren tiltrådte.
Så synes jeg da faktisk, at det er helt utroligt, at ministeren stadig væk ikke har fået svar fra alle 98 kommuner, og at der stadig væk ikke er fulgt op på, at brandsikkerheden er i orden i landets kommuner.
Det her handler om liv eller død.
Så derfor må ministeren simpelt hen oppe sig og stille krav om, at kommunerne skal overholde lovgivningen.
Og så vil jeg godt høre ministeren, hvad tidsperspektivet for det her er.
Hvornår kan vi være sikre på, at alle 98 kommuner overholder lovgivningen?
Jeg har tidligere spurgt til det her, og i et svar kan jeg jo se, at der bare er skrevet nogle breve frem og tilbage.
Ja, men der er ikke sket en dyt ved det og ikke rettet ind i forhold til brandsikkerheden.
Og imens ser vi, at der kan opstå en brand og mennesker kan afgå ved døden.
Det er meget utrygt for ældre beboere, og det er meget utrygt for pårørende, som har deres ældre pårørende i en plejebolig, hvis brandsikkerheden ikke er i orden.
Så derfor må ministeren gerne redegøre for tidsperspektivet: Hvornår er det her på plads?
Hvad agter ministeren at gøre ud over at leve op til den vedtagelse om, at der ikke længere skal dispenseres fra brandsikkerheden?
Hvilke initiativer har ministeren i støbeskeen?
Kaare Dybvad (S), 2019-11-06:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at jeg tager brandsikkerheden på landets plejehjem dybt alvorligt, og det er bestemt min forventning, at kommunerne har samme tilgang.
Det er vigtigt at understrege, at den nuværende regulering i bygningsreglementet ikke tillader kommunerne at udstede dispensationer fra bygningsreglementets krav, hvis de hensyn, som kravet skal varetage, tilsidesættes ved dispensationen.
Selv om der hverken burde kunne søges eller gives dispensationer fra brandkravene, kan vi med brandundersøgelsen se, at det alligevel er sket i nogle bygninger og med ganske alvorlige konsekvenser.
Jeg har derfor fulgt op på forslag til vedtagelse nr. 75, der blev vedtaget i februar, og som den daværende minister ikke fik gennemført.
Med den kommende ændring af bygningsreglementet præciseres det, at der ikke må dispenseres fra kravene og hensynet bag kravet, sikkerhed eller sundhed.
For mange af kravene betyder det, at det med syvtommersøm bliver slået fast, at der ikke må dispenseres fra brandsikkerheden.
Ændringen af bygningsreglementet ventes at træde i kraft den 1. januar 2020.
Det her er en sag, der har ligget på mit bord siden dag et, og det er vigtigt for mig at følge undersøgelsen helt til dørs.
Undersøgelsen har gjort det helt klart for den enkelte kommune, hvor der skal rettes op.
Jeg minder om, at kommunerne er bygningsmyndighed og dermed har pligt til at lovliggøre ulovlige forhold, når kommunen bliver opmærksom på dem.
Derudover er kommunerne også ofte ejere af plejeboligerne, hvor det tillige følger byggeloven, at det er bygningsejers ansvar, at en bygning til enhver tid er lovlig.
Brandsikkerhed på plejehjem handler grundlæggende om, at de ældre skal føle sig trygge ved den bolig, der stilles til rådighed for dem, og det har kommunerne et meget stort ansvar for rent faktisk er tilfældet.
Til det første vil jeg sige, at jeg er fuldstændig enig i, at der selvfølgelig var nogle nuancer i de tekster, der blev fremsat, men jeg tror sådan set, at ambitionen lå der, og at der ikke var væsensforskelle i det, som ordførerens parti var med i, og det, som jeg selv var med i.
Så vi er helt enige om intentionen og alvoren i den her sag.
Jeg må ærlig indrømme, at jeg ikke er dybt nok nede i, hvad det er for nogle forklaringer, der er blevet givet, men jeg vil altså følge op på det, og så vil jeg orientere, også fru Susanne Eilersen, om, hvad det er, der ligger.
Jeg ved det faktisk ikke på stående fod.
Morten Bødskov (S), 2019-11-06:
Det står Folketinget fuldstændig frit for at stille spørgsmål til mig som minister, i forhold til hvad det er for dokumenter, og hvad det er for informationer, jeg har fået.
Det svarer jeg ganske klart på.
Det har jeg gjort her, og det har vi gjort til det samråd, som er i morgen.
Jeg har overhovedet intet at skjule i den her sag.
Hvorfor har jeg ikke det?
Man kan spørge sig selv: Hvad skulle mit incitament være til at skjule noget her?
Jeg har overtaget et kæmpe problem fra den tidligere regering, og derfor er min opgave selvfølgelig at forsøge at løse det her, og jeg håber, at partiet Venstre, som jo har haft ansvaret for skattevæsenet i rigtig, rigtig mange år, vil være med til at løse de her problemer, og at vi måske kan finde ind til en vej, hvor vi kan genskabe trygheden for boligejerne.
Det skylder vi dem.
Kaare Dybvad (S), 2019-11-06:
Jeg har meget stor respekt for, at Dansk Folkepartis folketingsmedlemmer står vagt om nogle af de borgere i vores land, som ikke nødvendigvis selv har mulighed for at rejse de her diskussioner.
Jeg vil rette henvendelse til Hjørring Kommune og bede dem om at redegøre for det, der er foregået, og hvis der er sket noget, som ikke skulle ske, vil jeg da også opfordre til, at vi tager den dialog som det første i forhold til at få rettet det til, så man ikke oplever det – hvis det er foregået, sådan som det bliver udlagt her.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-06:
Tak for det.
Hvis jeg hører ministeren korrekt, vil ministeren nu indhente en redegørelse fra Hjørring Kommune.
Jeg støtter op om de her beboere, for jeg synes simpelt hen, det, der foregår, er grotesk – at man ligesom på den måde presser ældre mennesker ud af deres boliger.
Derfor vil jeg høre, om ministeren alvorligt vil tage det op og kigge på lovgivningen og se, om vi skal have præciseret noget.
Kaare Dybvad (S), 2019-11-06:
Det er klart, at jeg gerne vil bede kommunen om at redegøre for, hvad der er foregået, men jeg vil dog nok vente med at afsige dom i forhold til kommunens ageren, før jeg også har læst deres side af sagen.
Generelt sker opsigelse i de her boliger efter generalklausulen i almenlejelovens § 85, og der kan man læse, at en lejeaftale kan opsiges, når vægtige grunde gør det særlig magtpåliggende for udlejeren at blive løst fra lejeforholdet.
Det er jo det, vi diskuterer her, og der vil jeg selvfølgelig også gerne høre deres side af sagen.
Susanne Eilersen (DF), 2019-11-06:
Jeg kunne godt tænke mig, at ministeren blev lidt mere skarp med hensyn til det her og sagde, at man faktisk vil rette henvendelse til Hjørring Kommune og sige, at de faktisk har overtrådt lovgivningen ved at omgå lejelovens bestemmelser, når folk eksempelvis får meddelelse om, at de skal ud, og Hjørring Kommune så ikke har informeret borgerne skriftligt om, hvilke rettigheder de har, og om, at de faktisk kan anlægge en sag ved boligretten i det her tilfælde.
Det håber jeg ud fra det her at ministeren vil rette henvendelse til kommunen om.