runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-14:
Tak for det.
Det er jeg meget enig i.
I den sammenhæng kunne jeg så bare godt tænke mig at høre fra Dansk Folkeparti, hvorfor Dansk Folkeparti valgte at forhindre Europarådet i at gøre netop det her.
Det var nemlig sådan, at det, da vi havde seneste samling i januar, var Dansk Folkepartis stemmer, der var med til at forhindre flertallet i Europarådets parlamentariske forsamling i at få deres vilje igennem i forhold til at monitorere menneskerettighedsudviklingen i Tyrkiet.
Det var et forslag, som Venstre havde fremsat sammen med Socialdemokratiet, Enhedslisten og Alternativet – altså store dele af resten af den danske delegation – men Dansk Folkeparti stemte sammen med Erdogans parlamentarikere imod en monitorering af menneskerettighedssituationen i Tyrkiet.
Hvad var baggrunden for den beslutning i Dansk Folkeparti?
Tilde Bork (DF), 2017-03-14:
Der må jeg desværre være spørgeren svar skyldig.
Jeg var ikke selv med dernede, så jeg forstår egentlig ikke helt, at vi stemte imod forslaget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-14:
Jeg må sige, at det synes jeg ærlig talt er skuffende.
Det her er jo den debat, vi har i Folketinget.
Det er åbningen, vinduet, til resten af Danmark.
Man kan sidde hjemme foran tv og følge med.
Vi må jo stå til ansvar for de handlinger, vi gør.
Vi er sendt af sted som folkestyrets repræsentanter i en parlamentarisk forsamling, og når man så træffer så vidtgående en beslutning, som Dansk Folkeparti gør, nemlig at holde hånden over en despot som Erdogan, så synes jeg, at man skylder hr. og fru Jensen en forklaring.
Man skylder Folketinget en forklaring.
Så jeg må bare sige, at jeg synes, det er dybt skuffende, at ordføreren ikke kan stå på mål for den beslutning, som ordførerens eget parti traf i den parlamentariske forsamling, hvor ordføreren er repræsenteret.
Tilde Bork (DF), 2017-03-14:
Jamen igen, jeg er ked af, at jeg ikke kan forklare det, og jeg har desværre heller ikke selv set forslaget, som vi så åbenbart har stemt imod.
Jeg må være spørgeren svar skyldig.
Jan Erik Messmann (DF), 2017-03-14:
Jo, det kan man godt sige.
Jeg prøver heller ikke at puste noget billede op, men det er jo bare sådan, som facts er i dag, og jeg synes også, at det vigtigste er dialog mellem parterne, og jeg ville ønske, at det var sådan, at vi ikke burde være nervøse for Putin eller noget som helst, men det er jo bare ikke sådan, det opfattes i al almindelighed.
Så jeg kan ikke sige andet, end at jeg ikke synes, at man skal gøre andet end selvfølgelig at tage dialogen op, som hr. Christian Juhl selv siger, men man skal også være påpasselig med, hvad man gør, og hvad man i det hele taget siger.
Christian Juhl (EL), 2017-03-14:
Synes ordføreren ikke, at det er enhver regerings opgave at neddrosle trusselsbilledet og prøve at skabe dialog og prøve at fjerne truslerne?
Jeg kan huske, at hr. Michael Aastrup Jensens statsminister ved sin tiltræden sagde, at vi skulle have dialog med russerne og vi ikke skulle være så bange for dem, men tage over og snakke med dem og have dialog og prøve at finde løsninger på de konflikter, der måtte være.
Er det ikke en bedre form end at prøve at puste et billede op af to parter, der er aggressive over for hinanden?
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-03-14:
Tak for det.
Og ikke mindst tak til fru Tilde Bork, som jo er medlem af delegationen til Europarådet.
Det er selvfølgelig kun en af de organisationer, vi taler om i dag, men også en ret vigtig organisation, for der drøfter vi også sådan nogle ting som f.eks. den ulovlige annektering og besættelse af Krim.
Så bare for at skære ind til benet: Er fru Tilde Bork enig i det, som nok store dele af al international retsorden og alt muligt andet siger, nemlig at man som en stor nation ikke bare kan gå ind med bøllemetoder, med soldater og med våben og annektere og besætte en del af et andet europæisk land?
Jan Erik Messmann (DF), 2017-03-14:
Tak for redegørelsen og R 8.
Jeg havde jo planlagt en stor tale om det nordiske samarbejde og Østersøregionen, men jeg har så fundet ud af i dag, at vi udsætter den, så jeg vil sådan set bare lige tage det sidste ud af de 6 minutters tale, jeg har forberedt.
Det er ikke så meget om Østersøregionen.
Når det kommer til Østersøregionen, er der jo stor fokus på Rusland, da de har øget deres militære aktiviteter i form af overflyvninger ned gennem Østersøen, langs den svenske grænse og ned over Bornholm, hvor de har simuleret angreb og også har øget den landmilitære tilstedeværelse nær de baltiske lande.
Det gælder bl.a. i Kaliningrad klos op af Litauen, hvor de har opstillet langtrækkende missiler, der bl.a. kan nå København på blot 12-14 minutter.
Russerne har over for Sverige og Finland bl.a. indskærpet, at man ikke ser med milde øjne på deres eventuelle samarbejde med NATO.
Østersøregionen er faktisk den største vej for russisk energitransport, idet over halvdelen af Ruslands maritime handel går gennem Østersøregionen.
Østersøregionen og Baltikum kan meget let komme til at skabe problemer mellem Rusland og NATO i en turbulent tid, som vi er inde i nu og ikke rigtig ved hvordan ender.
Jeg kan kun sige, at det var, hvad jeg havde om Østersøregionen.
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-03-14:
Tusind tak for det, og tak til Dansk Folkepartis ordfører.
Dansk Folkepartis ordfører rejser jo en spændende debat, som vi har løbende i alle de her forskellige organisationer, nemlig forholdet til Rusland og ikke mindst Ruslands ageren over for sine naboer, her de tre baltiske lande.
Jan Erik Messmann (DF), 2017-03-14:
Det kan være rigtig svært at svare konkret på, fordi selvfølgelig bliver det jo opfattet ude i samfundet, som om det er en trussel, og det siges fra mange forskellige hold, at det endda er en større trussel end under den kolde krig, så det kan da være rigtig svært at sige, hvordan det her ender.
De er nok en form for aggressor, men man skal jo ikke sige noget endeligt.
Det er jo svært at dømme ud fra det, vi ved.
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-03-14:
Tak for det.
Jeg synes nemlig også, at det er Rusland, som er den aggressive part, for det er jo det, vi hører konkrete tilfælde på igen og igen, og derfor vil jeg bare gerne takke for svaret om, at Dansk Folkepartis ordfører i hvert fald på det her område mener, at Rusland er den aggressive part.
Så tak for svaret.
Jan Erik Messmann (DF), 2017-03-14:
Jeg kan ikke sige andet end selv tak.
Det er i hvert fald sådan, jeg opfatter det.
Christian Juhl (EL), 2017-03-14:
Det var noget af en brødfattig ordveksling, der var her.
Jeg tror, at i Rusland kan man sidde og diskutere, om det er NATO og herunder Danmark, der er den aggressive part, fordi vi rykker helt over til grænsen i øjeblikket, sender vores F-16-fly op til Estland, Letland og Litauen, og på den måde kan det opleves forskelligt, alt efter hvor man er.
I al mulig freds- og konfliktløsningsvidenskab prøver man jo på at appellere til at sige: Okay, selvfølgelig kan man opfatte hinanden som noget, men hvis man skal finde en løsning mellem to parter, som er langt fra hinanden, er det jo en fordel at tage lidt op i helikopteren og se på, hvordan begge parter reagerer, og være en lille smule selvkritisk.
Er det slet ikke noget, man praktiserer i Dansk Folkeparti, når man ensidigt fokuserer på Rusland som aggressiv part?
Jan Erik Messmann (DF), 2017-03-14:
Nej, det gør vi nok ikke, men det er jo klart, at man kan se det fra to sider, og jeg er selv af den opfattelse, at man ikke sådan umiddelbart behøver at være utrolig nervøs for Rusland, men det er jo sådan, det opfattes ude i samfundet.
Jeg selv vil have svært ved at sige præcis, om de er en aggressor eller ikke en aggressor, men det er jo bare sådan, man hører det er.
Det er jo ikke sådan, at Dansk Folkeparti siger, at de er aggressor, fordi vi har meget forskellige opfattelser af, hvordan man skal forholde sig til Rusland.
Det er i hvert fald, hvad jeg kan svare.
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-03-14:
Tak for spørgsmålet.
Det var jo det, jeg prøvede at adressere lidt i min tale ved at sige, at det her ikke bare er noget, man gør.
Man åbner ikke bare lige Pandoras æske, som jeg brugte som eksempel, og så får man det ændret bare sådan.
Men der er fuld forståelse fra min side.
For os er det i hvert fald ekstremt vigtigt, at det, som vi kalder fundamentale menneskerettigheder, holdes hundrede procent i hævd, også efter at vi har lavet opdateringen.
Problemet er bare, at med den aktivistiske domstol, vi ser mere og mere, så er man altså gået ind og har lavet indgreb i noget, som jeg ikke mener kan være noget af det, man tænkte på, efter anden verdenskrig var slut, hvor man begyndte at tænke på, at nu skulle der være nogle europæiske menneskerettigheder, som man skulle have.
Det tror jeg simpelt hen ikke på at man gjorde dengang, og det er derfor, vi så at sige er kommet for langt ud, og det er derfor, vi er nødsaget til at lave nogle, skal vi sige bedre rammer for det.
Men de rammer skal jo også være der, og derfor betyder det ikke, at det bare skal være sådan, at man skyder på alt og nedtoner menneskerettighederne i fremtiden.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-14:
Jeg er virkelig bange for, at man kommer til at åbne Pandoras æske, som ordføreren også var inde på.
Jeg vil sige, at der jo er en række ting, som vi ser afgørelser om og aktiviteter i forbindelse med fra Europarådets og Menneskerettighedsdomstolens side, og som vi er glade for.
Altså, der står intet i menneskerettighedskonventionen om lgbt-rettigheder eller om retten til privatliv, når man sender e-mails.
Det er da noget, som man lige præcis har tolket er en beskyttelse, og Viktor Orbáns svar vil jo være: Jamen der står ingenting i menneskerettighedskonventionen om fremmede agenter, og det her er fremmede agenter, som vi, inspireret af Putin, ikke kan lide, når de laver ngo-aktivitet og civilsamfundsaktivitet i Ungarn, så dem skal vi have lov til at overvåge.
Hvad er sikkerheden for, at sådan en som Orbán ikke står og er glad efter regeringens formandskab?
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-03-14:
Jeg er helt enig i, at det bliver svært, men lad os skære helt ind til benet: Hvis ikke vi får markeret og ikke mindst får opdateret hele spørgsmålet om domstolens virke, tror jeg, at vi inden for en meget, meget kort tid kommer til at se lande, som simpelt hen siger, at de bliver nødt til at suspendere det, og at de bliver nødt til at melde sig ud, eller noget andet.
Det er det alternativ, vi har, for det, at vi har haft en så aktivistisk domstol på nogle områder, som jeg mener hører under national lovgivning, har gjort, at der er lande, der simpelt hen siger til domstolen: Nu er I altså gået for langt, og hvis I bliver ved på den måde, kan vi altså ikke være med længere.
Derfor er alternativet jo det, og det synes jeg ikke er et godt alternativ.
Det er jo derfor, jeg siger, at vi så må gøre alt, hvad vi kan, for at opdatere de konventioner, sådan at de også passer ind i konteksten for 2017.
Bliver det svært? Ja.
Er det muligt? Ja.
Christian Juhl (EL), 2017-03-14:
Nu er det da lidt drastisk at begynde at overveje, at vi, fordi man er uenig i en dom, skal suspendere vores medlemskab af Europarådet.
Det synes jeg godt nok er noget drastisk at høre fra et regeringsbærende partis ordfører.
Det skal jeg lige tygge lidt på.
Men det er jo vigtigt at stille spørgsmålet, for når man åbner op og siger, at man godt vil have ændret artikel 8, er det vel ligesom her i Folketinget sådan, at man må finde nogle alliancepartnere, som også gerne vil diskutere nogle paragraffer, og så begynde at forhandle om det.
Kan hr. Michael Aastrup Jensen fortælle mig, hvem han vil alliere sig med?
Dem, som han tordner imod, som jeg er enig med ham om at tordne imod – altså både Putin, Erdogan og den ungarske ledelse – vil jo gerne diskutere de her ting; de står klar i første række.
Er det dem, hr. Michael Aastrup Jensen vil forhandle med?
Eller hvem er det?
Det er jo rart at vide det, for jeg har da også hørt, at andre har sagt: Vi skal i hvert fald ikke have rørt ved de her ting; vi finder os godt tilpas med det niveau, vi har nu, fordi risikoen ved det er større end muligheden for at få forbedringer.
Jeg kan ikke lige se, hvem vi kan alliere os med, og jeg vil meget, meget nødig have, at han ryger i køjen med de her folk.
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-03-14:
Jeg har ikke sagt, at Danmark skulle til at suspendere det.
Det var tværtimod min frygt, at andre lande kunne finde på at gøre det, hvis vi ikke får opdateret konventionerne.
Det er bare lige for at få den misforståelse ryddet ud af verden.
Så bliver jeg bedt om at være konkret, og jeg vil gerne være konkret.
Jeg mener f.eks., at Storbritannien og Holland – altså dem, man på nudansk kalder likeminded lande – som har de samme udfordringer, vil være to lande, som vi helt klart ville kunne prøve at lave en eller anden form for samarbejde med på det her område.
Christian Juhl (EL), 2017-03-14:
Det er selvfølgelig kun en kort bemærkning.
Ellers er der jo de andre tilbage, og vil man kunne komme til at se Venstre anbefale aftaler med Tyrkiet, Ungarn og Rusland i det her spørgsmål?
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-03-14:
Jeg er jo ikke udenrigsminister, og man skal spørge udenrigsministeren om, hvad der rent konkret bliver gjort fra regeringens side.
Men jeg kan sige, at for Venstre er det sådan, at vi støtter det varmt.
Vi sidder jo allerede i bureauet både i Ministerkomiteen og i Den Parlamentariske Forsamling, fordi vi meget snart overtager formandskabet, og jeg ved, at der er den her rejsegruppe, som rejser rundt, og som prøver at få bygget noget op.
Men i regi af Europarådet er det bare sådan, at før man overtager formandskabet, kan man ikke igangsætte store projekter som det her.
Tak for det.
Nu drøfter vi jo lidt den her opdatering af konventionerne, som jeg godt kan høre Enhedslisten er meget nervøse for.
Så lad mig vende den om: Er hr. Nikolaj Villumsen ikke nervøs for, hvad der sker, hvis ikke vi opdaterer menneskerettighedskonventionen, og vi så oplever sager som f.eks. den med sigøjnerbossen Levakovic, som jo klart udstiller, hvad der sker, når man har en aktivistisk domstol i Strasbourg?
Jeg tror i hvert fald ikke, der er ret mange danskere, som kan se det fornuftige i, at den pågældende herre skal beskyttes af såkaldte menneskerettigheder.
Er ordføreren ikke enig i det?
Søren Søndergaard (EL), 2017-03-14:
Altså, jeg annoncerede jo, at jeg ville gå op igen, hvis jeg ikke fik noget svar.
Og der er jo ikke kommet noget svar på spørgsmålet om, hvorvidt ICS er underlagt EU-Domstolen, eller om de ikke er.
Kan man appellere en afgørelse til EU-Domstolen?
Man kan ikke appellere en afgørelse til det danske domstolssystem, men kan man til EU-Domstolen?
Det var der ikke noget svar på.
Men jeg forstod på ministeren, at der er et svar, for ministeren sagde flere gange, at han jo havde svaret.
Der er et svar, og så vil jeg bare bede ministeren om at oversende det.
For jeg går ud fra, at vi er fuldstændig enige om – og også om, at den, der tier, samtykker – at det vil være en mærkelig praksis, at vi i det her Folketing begynder at vedtage en lovgivning eller tiltræde en aftale, hvor vi ikke ved, hvem der er den højeste myndighed.
Derfor er det jo et helt afgørende spørgsmål, før vi kan stemme om det her, at få afklaret, om det er ICS'erne, der er den højeste myndighed – og så væk med EU-Domstolen og væk med danske domstole – eller om det er muligt at appellere til EU-Domstolen.
Ministeren sagde, at ministeren havde svar på det.
Ministeren ville så ikke sige det her fra Folketingets talerstol, og jeg vil bare bede om, at ministeren oversender svaret til udvalget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-14:
Tak for det.
Først vil jeg starte med at kvittere over for hr. Michael Aastrup Jensen for den indsats, som han lægger i Europarådet, og kvittere for det gode samarbejde, vi har haft, om at arbejde for en monitorering af Tyrkiet.
For det er der virkelig behov for, og desværre blev det jo forhindret med bl.a. Dansk Folkepartis stemmer, men vi fortsætter.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge hr. Michael Aastrup Jensen om, er den her indsats mod den dynamiske fortolkning fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols side, som hr. Michael Aastrup Jensen taler om.
Den er regeringen sur på.
Den artikel er der jo andre der er trætte af, eksempelvis Viktor Orbán, premierministeren i Ungarn.
Han er træt af den, fordi artikel 8 har betydet, at der har været en domsafsigelse fra Menneskerettighedsdomstolen mod den ungarske regering, fordi den ungarske efterretningstjeneste hemmeligt havde aflyttet ngo-aktives private hjem.
Det er jo et eksempel på, at artikel 8 værner om civilsamfundet, værner om foreningslivet.
Er hr. Michael Aastrup Jensen ikke bange for, at en ændring af artikel 8 lige præcis vil kunne bane vejen for, at sådan nogle krænkelser som dem, vi ser i Ungarn, vil blive tilladt?
Tilde Bork (DF), 2017-03-14:
Velbekomme.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-14:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Ordføreren nævner jo det her med menneskerettigheder og de udtalelser, der har været om, at man skal til at se på dem, og domstolene osv.
Jeg kunne egentlig godt lige tænke mig en uddybning af, hvad det er for nogle elementer i menneskerettighederne, hvilke artikler det er, man fra Dansk Folkepartis side ønsker at røre ved.
Skal vi smide hele konventionen op i luften og ligesom se, hvor den havner, eller er det specifikke områder, hvor man faktisk vil gå ind og sige, at det er afgrænset til det her, hvor man gerne vil pille ved det og fjerne rettigheder for borgerne?
Tilde Bork (DF), 2017-03-14:
Tak for spørgsmålet.
Især artikel 8 kunne vi i Dansk Folkeparti godt tænke os at pille ved.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-14:
Der kan vi så være meget uenige om, om vi skal pille ved noget så fundamentalt som menneskerettighederne på grund af en enkelt dom, om det er noget, der ryster hele vores samfund i sin grundvold, så vi skal gøre op med de her principper, som jo virkelig har hjulpet Europa til at blive det, vi er i dag, og specielt medlemslandene i Europarådet.
Men så kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre lidt om – for det er jo noget, der bekymrer mig rigtig meget, at man vil åbne op for at diskutere menneskerettighederne – hvem der mon så ellers ville sige: Det kan godt være, I vil diskutere artikel 8, og så vil vi gerne diskutere artikel 1,3 og 4 osv. Bekymrer det slet ikke Dansk Folkeparti, hvad andre medlemslande – Rusland, Tyrkiet, Ungarn – kunne finde på at ville pille ved i menneskerettighederne?
Tilde Bork (DF), 2017-03-14:
Jo, selvfølgelig er det da bekymrende, men der skal jo også være et flertal for at få noget som helst igennem, og det er ikke sikkert, Dansk Folkeparti kan få noget igennem, bare fordi vi godt kunne tænke os at se på artikel 8.
Christian Juhl (EL), 2017-03-14:
Tak, og tak til formanden for det.
Det var, fordi det var det sidste svar, der sådan set gav anledning til et lille spørgsmål.
Det er jo ikke et spørgsmål om, om man er interesseret i det ene eller det andet eller det tredje.
Hvis man er interesseret i at gøre noget ved artikel 8, kan man jo let blive fristet til at sige: Så handler vi lidt, hvis I er interesseret i at lave nogle andre paragraffer om.
Og lige pludselig har man den der handlen med tingene for at få sine egne ting igennem.
Det var det, vi advarede udenrigsministeren imod, da han på et udvalgsmøde begyndte at tumle lidt med de her ting.
Det er hamrende farligt at gå ind i det, for Danmark kan jo ikke alene fiske i det og sige, at det og ikke andet vil man have lavet om.
Det er virkelig en glidebane, man kommer ud på, hvis man begynder at ville handle om sådan nogle paragraffer.
Tilde Bork (DF), 2017-03-14:
Ja, men jeg forstod egentlig ikke helt, hvad spørgsmålet var.
Jeg synes mere, det var en konstatering.
Christian Juhl (EL), 2017-03-14:
Jamen det er jo dejligt.
Men jeg mener bare, at det var ordføreren, som syntes, at det var en god idé at åbne op for en debat om artikel 8.
Og så siger jeg: Ja, og andre vil åbne op for andre ting, og lige pludselig sidder man i en forhandlingssituation.
Vil man så indgå kompromiser på det her menneskerettighedsområde – et meget, meget følsomt område at pille ved overhovedet?
Kan ordføreren ikke se, at det kan give nogle ganske problematiske situationer, når vi har lande, som virkelig vil angribe de fundamentale rettigheder?
Tilde Bork (DF), 2017-03-14:
Jo, det kan jeg godt se, men jeg synes altid, det er vigtigt, at man har mulighed for at prøve at tage nogle ting op til genovervejelse eller se, om man kan gøre nogle forslag bedre.
Det er jo også det, vi tit gør herinde i Folketingssalen, nemlig prøver at ændre lidt på noget, som i forvejen er vedtaget.
Og det er egentlig også bare det, man kan med nogle af konventionerne.
Det er en meget, meget svær diskussion – i det hele taget alt det med Krim og Ukraine og Rusland.
Det er en meget kompleks sag.
Men jeg mener ikke, man kan gå ind på Krim på den måde, som det er blevet gjort.
Søren Søndergaard (EL), 2017-03-14:
Jo, men den mulighed for at regulere er jo netop underlagt et marked, hvor, hvis der er fri adgang for noget, som har nogle dårligere standarder, det så selvfølgelig også påvirker vores muligheder for at regulere
Vi kan ikke gøre det ene, vi kan ikke gøre det andet, for hvis vi gør det, kan vi ikke klare os i konkurrencen.
Det er det, vi ser om EU, og det spiller jo ind.
Jeg ved ikke, om de canadiske redere er helt opmærksomme på det skattetilskud, som det danske Folketing har udstyret danske redere med gennem DIS.
Det er da unfair konkurrence, som ville kunne komme til at ramme canadiske redere og dermed canadiske søfolk.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-14:
Tak for det.
Der er ingen grund til at bruge tænkte eksempler.
Problemet er jo lige præcis, at det her er noget, vi ser i rigtig mange andre aftaler, som har lignende mekanismer.
Lignende investeringsbeskyttelsesrettigheder til multinationale selskaber bliver eksempelvis brugt helt konkret til at sagsøge Australien, når de prøver at putte advarsler på deres cigaretmærker fra den amerikanske producent Philip Morris.
Canada har oplevet det i en lang, lang række sager, da de indgik NAFTA-aftalen med USA, for der er masser af amerikanske virksomheder, der har investeringer i Canada, ligesom der er masser af canadiske eller for den sags skyld amerikanske virksomheder, der gennem Canada kan begynde at få investeringer i Danmark og derfor kan have belæg for at lægge sag an.
Så jeg er da drønhamrende bekymret på den meget konkrete baggrund.
Zenia Stampe (RV), 2017-03-14:
Jamen jeg kan bare ikke i den aftale, der er indgået, se, at man med god ret som virksomhed kunne gå ind og klage over, at der var blevet sat en højere standard på nogle områder.
Det, man beskytter virksomheder imod, er jo kun, hvis der sidder en national regering og spekulerer i at lave lovgivning, der diskriminerer lige præcis den virksomhed, fordi man måske alligevel ikke synes, det er så rart, at der er en udenlandsk virksomhed, som er på et marked.
Men det handler jo ikke om, når der generelt kommer højere kriterier, som gælder lige for alle virksomheder.