runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2022-05-05:
Jeg tror faktisk også, det er det, danskerne er ved at gøre, og det skaber jo så en anden situation.
Jeg tror, at noget af det, der gør, at der hele tiden dukker nye partier op, er, at de her lidt mindre sager kommer til at fylde rigtig meget for et enkelt parti, og at de så måske drukner lidt i de store partiers politik.
For det har jo hidtil været sådan, at man måske har sagt, at man accepterer, at lovgivningen på det her område er sådan; der er noget økonomi, der er nogle andre dagsordener, der er vigtigere, og så bruger man dem som pejlemærker.
Men nu sidder vi jo efterhånden rigtig mange partier, vores eget inklusive, som er nye partier, måske af samme årsag.
Lad os nu antage, at det utænkelige skete, at man sagde én ting før et valg og noget andet efter et valg, f.eks. siger, at det offentlige forbrug ikke skal stige.
Så får man regeringsmagten, og så skal det offentlige forbrug pludselig stige.
Så er danskerne jo ført bag lyset, og dermed er den stemme, man har givet til eksempelvis et parti, der kunne finde på den slags, nærmest ubrugelig de kommende 4 år.
Anerkender ordføreren slet ikke, at der med et direkte demokrati bliver en større nærhed mellem de beslutninger, der træffes, og det ansvar, man pålægger den enkelte borger, og dermed også følelsen af, at den enkelte borger har indflydelse på sit eget liv?
Jane Heitmann (V), 2022-05-05:
Jeg synes da, det er enormt vigtigt, at vi her i Danmark kan stemme frit og uhindret.
Det er jo det, vi gør mindst hvert fjerde år.
Der kan enhver, der er fyldt 18 år og er dansk statsborger, gå ned og gøre sin stemme gældende.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2022-05-05:
Det er jo lidt spøjst at skulle bruge et beslutningsforslag på at diskutere forrige beslutningsforslag.
Det har jeg i hvert fald ikke prøvet før.
Men det er noget andet at bruge medicinsk cannabis, det, som der er flertal for i Folketinget.
Hele Folketinget med undtagelse af Det Konservative Folkeparti og Radikale Venstre ønsker, at der skal være mulighed for at bruge medicinsk cannabis, altså uden euforiserende stoffer, som en erstatning og et godt alternativ til den cannabis, som er ude på markedet i dag.
Vi kunne måske holde debatten til det, det handler om.
Det gør det i hvert fald nemmere, så vi ikke sådan skal springe frem og tilbage mellem forskellige andre behandlinger, vi har haft her i Folketingssalen.
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-05:
Vi er nødt til at være enige om, hvad det er, vi snakker om.
For hvis ordføreren tror det, står ordføreren og taler om et beslutningsforslag og om cannabis på en måde, som simpelt hen er direkte forkert.
Tror ordføreren, at medicinsk cannabis ikke er euforiserende?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2022-05-05:
Der er stor forskel på medicinsk cannabis i forskellige afarter, og der er også forskel på, hvilken virkning man kan forvente at få, alt efter om man bruger eksempelvis cannabisolie eller man går ned og ryger en joint.
Så ja, der er kæmpestor forskel.
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-05:
Vi kunne jo forebygge forbruget blandt børn og unge ved at få det under kontrol, få sat en aldersgrænse og sørge for, at det ikke er rockere, der sælger det til børn og unge i hele landet.
Men med hensyn til folkeafstemninger må jeg spørge: Hvad er der galt med at spørge folket?
Det er jo et demokratisk redskab, vi har i redskabskassen.
Vi kan tage det frem.
Det er en vejledende folkeafstemning.
Hvad er der galt i at bringe folk tættere på beslutningsprocessen her i Folketinget?
Jeg bildte mig ind, at det var en liberal tanke at lade folk bestemme så meget over deres liv, som de overhovedet kan.
Og hvis der er nogle måder, hvorpå vi kan skabe nogle revner i de her tykke mure og lade folkets stemme komme ind, hvorfor så ikke gøre det?
Jane Heitmann (V), 2022-05-05:
Jo, demokrati er godt, og hver gang en af os 179 stiller os op på talerstolen, repræsenterer vi jo folket; så repræsenterer vi dem, der har stemt på os og på det, som vi står for.
Vi står så for noget forskelligt, og det er jo det, der er demokrati.
Og det, der er ved at være liberal i et dansk demokrati, er, at vi respekterer forskelligheder og respekterer, at vi har forskellige synspunkter.
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-05:
Jeg troede, at det at være liberal handlede om den personlige frihed, og i det øjeblik man giver borgerne en mulighed for at tage direkte stilling til forskellige emner, giver man dem så ikke mere personlig frihed?
Jane Heitmann (V), 2022-05-05:
Nu står jeg lige og kigger efter, hvad det var jeg netop sagde om det at stemme hvert fjerde år, og det at stemme hvert fjerde år er lige præcis udtryk for den personlige frihed, for der kan man jo gøre sin stemme gældende – én mand, én stemme – og hemmeligt, frit og uhindret stemme på lige præcis det parti, som bedst stemmer overens med de holdninger, man selv har – uanset om man synes, at cannabis skal legaliseres eller ej.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-05:
Tak for det.
Ordføreren sagde i sin ordførertale, at det var en meget lav stemmedeltagelse, der var ved folkeafstemningerne i Schweiz.
Men ordføreren glemmer jo, at man ikke kan sammenligne det her med folkeafstemningerne i Schweiz, hvor det er, som ordføreren også sagde, sammenligneligt med de ting, som vi stemmer om i Folketingssalen, og ikke med de store folkeafstemninger om f.eks. EU-spørgsmål.
Når vi i Danmark stemmer om spørgsmål, som de stemmer om ved en folkeafstemning i Schweiz, er det 179 ud af en samlet befolkning på 5,8 millioner, der kan stemme – altså 179 ud af 5,8 millioner.
Jeg tror, at gennemsnittet i Schweiz ligger på en stemmedeltagelse på omkring 40 pct. ved emner, som minder om dem, vi stemmer om i Folketingssalen.
Så er det jo et langt mere direkte demokrati og en langt større stemmedeltagelse.
Det er bare for at gøre op med den der talmanipulation.
Vi er nødt til at sammenligne æbler med æbler og pærer med pærer.
Når det er sagt, er der noget besynderligt i, at man går ind for frit valg og noget med, at friheden skal ud til borgerne, men at man ikke vil give dem en fri stemme.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-05-05:
Ja, jeg kan jo ikke udelukke, at der er nogle, der rent faktisk tager bestik af det, og at det så giver en spaltning ud i flere partier.
Men det er jo også en form for demokrati, kan man sige.
Min holdning er, at vi ikke skal gå til folkeafstemning i tide og i utide om store og små spørgsmål.
Min holdning er, at vi har et godt og stærkt og demokratisk system, og at man, når man går til folketingsvalget, ligesom må tage bestik af, hvad der er vigtigt og også vigtigst for en, og at man så må stemme derefter.
Susanne Zimmer (FG), 2022-05-05:
Ved den sidste behandling fortalte jeg om de gode grunde, der er, til at legalisere cannabis.
Og derfor synes jeg jo også, det er rigtig fint at lade folket tage stilling til, hvad man synes, altså specielt i forhold til den livsværdi, det giver for mange mennesker, og i forhold til at man kan bekæmpe kriminalitet og afkriminalisere nogle af brugerne.
Så synes jeg i øvrigt, og det synes Frie Grønne, at demokratiet er noget, vi skal værne om, og derfor er det jo rigtig fint at give befolkningen mulighed for at tage stilling til sådan et punkt, som har rigtig stor betydning for rigtig mange mennesker.
Det skal selvfølgelig ledsages af en informationskampagne, så folk ved, hvad det er, de tager stilling til, og jeg tænker, at det i sig selv er en mission.
Det vil gøre, at det bliver mere interessant at følge med i, hvad det er, det betyder, og at man finder ud af de ulemper, der også er ved at bruge cannabis, så man får en mere bevidst brug, og måske kan det også være med til at mindske forbruget hos dem, som bruger for meget cannabis.
Så derfor støtter vi selvfølgelig forslaget.
Liselott Blixt (UFG), 2022-05-05:
Ja, cannabisdebatten har vi haft ved det forrige forslag.
Det her handler om, hvornår man skal have en folkeafstemning.
Vi har snart en folkeafstemning om vores forsvarsforbehold, og der mener jeg selvfølgelig, at alle skal stemme nej.
Vi skal ikke afgive suverænitet.
Jeg vil sige, at jeg lige tager det op, fordi der var en anden ordfører, der stod og sagde det modsatte – for ellers synes jeg ikke, at man skal blande de her ting sammen.
Det er selvfølgelig korrekt, at hvis vi afgiver suverænitet eller på en eller anden måde afgiver noget af vores demokrati i Danmark, skal vi stemme om det, men når det handler om at legalisere cannabis, mener jeg ikke, at det er noget, vi skal have en folkeafstemning om.
Så derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-05:
Tak, formand.
Jeg vil gerne starte med at takke Nye Borgerlige og Frie Grønne og faktisk også til dels Enhedslisten for dels at støtte, dels for i hvert fald ikke at hælde det her forslag ned ad brættet.
Når det handler om Alternativets holdning til cannabis, tror jeg, alle ved, at vi er positive over for cannabis.
Vi vil gerne have det her håbløse forbud erstattet med en legalisering, få det under kontrol, men det er jo ikke det, som det her forslag handler om.
Det her forslag handler om, om man skal lade folk bestemme, altså om man skal udskrive en folkeafstemning.
Vi er faktisk også tilhængere af, at vi i højere grad udskriver folkeafstemninger, og vi synes ikke, at det konflikter med det repræsentative demokrati.
Leonard Cohen sagde engang, at der er en revne i alting, og det er der, hvor lyset kommer ind.
Jeg ville egentlig ønske, at vi i højere grad lod lyset komme ind gennem de tykke mure på Christiansborg og lod folk tage del i beslutningerne, når det er noget, som vi med god grund tror vi kan give folk mellemregningerne på, kvalificere folk til at tage stilling til.
Der er endda nogle af dem, der bliver vedtaget.
Det er lidt bøvlet; det er ikke enkelt at lade danskerne i højere grad tage del i demokratiet, men jeg synes, vi skal produktudvikle demokratiet.
Hvis det var sådan, at vi havde ligget rigtig, rigtig højt i tillidsmålingerne, os politikere, og jeg følte, at folk havde meget stor tillid til os, ville det måske have været noget andet, men i de sidste undersøgelser, jeg så om politikeres troværdighed, ligger vi altså langt nede.
Vi ligger i en særlig ensom kategori helt nede i bunden under brugtvognsforhandlere og ejendomsmæglere og journalister.
Der er stort set heller ikke nogen tilslutning til partierne længere, jeg tror, det er 4 pct., der er medlem af et parti.
I det lys kunne man godt, jeg siger ikke, at det er det eneste svar, forsvare at produktudvikle demokratiet og tænke, om man, i og med at borgerne er så utilfredse med os, så kunne forlange en højere involvering af dem og give deres stemme en stærkere position herinde.
Jeg er faktisk glad for, at der er flere partier, som bakker op om det.
Det skulle selvfølgelig gøres med en stor informationskampagne, og det gælder ikke kun for cannabis' vedkommende.
Grunden til, at vi har taget det med cannabis frem her, er jo, at det er gået i stå.
Vi snakker og snakker og snakker, og befolkningen vil jo faktisk gerne have, at vi finder en legaliseringsmodel, men herinde er det bare gået i stå, og som man kunne se på debatten ved det sidste forslag om legalisering af cannabis, altså en forsøgsordning, er der jo ikke engang nogen særlig veldokumenterede argumenter imod det, for det er jo synsninger.
Der tænkte vi: Lad befolkningen sige, hvad de mener, det kan de godt finde ud af, og lad os så tage den videre diskussion på den baggrund.
Men sådan skulle det ikke blive.
Jeg håber, at vi lige så stille finder andre måder til at lade befolkningen stemme lidt tydeligere gennem de her tykke mure, men jeg vil i hvert fald sige tak for en god debat, ikke om cannabis, men om at udvide vores demokrati.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-05:
Tak for det.
I Nye Borgerlige vil vi altid rigtig gerne spørge danskerne.
Jo tættere beslutningerne kommer på de mennesker, som beslutningerne vedrører, jo lettere er det at forbinde til det ansvar, man har for beslutninger, der træffes, og også at mærke konsekvenserne af de beslutninger, der træffes.
Og dermed kan man omgøre beslutningerne lettere, end hvis man skal vente 4 år, til et parti, som man eventuelt ville stemme på, kan få det her vedtaget i en Folketingssal, hvor det parti måske til og med løber fra sine valgløfter, når først det kommer herind.
Så ja tak til flere folkeafstemninger – også gerne folkeafstemninger om emner, hvor vi ikke er enige, altså hvor vi synes, at lovgivningen er fin, som den er.
Vi er sådan set enige i, at det er fint at spørge danskerne om EU-spørgsmål, også om EU-spørgsmål, hvor der er et flertal i Folketinget, som ønsker ét svar, og hvor vi ønsker et andet svar.
Vi har tillid til, at danskerne kan træffe beslutninger, både om stort og om småt.
Og det er lige før, jeg vil sige, at jo mindre beslutninger man skal træffe, jo vigtigere de her beslutninger er for det enkelte menneske, jo lettere er det jo også at træffe beslutningerne og også at omgøre dem, hvis man får en ny folkeafstemning.
Det er ikke ret mange dage siden – det var faktisk i sidste uge – at vi havde spørgetime her i Folketingssalen, og der stod jeg over for statsministeren, som sagde ret kækt, og jeg tror, hun efterfølgende har fortrudt det, at hun faktisk gerne ville tage den udfordring op at spørge danskerne, om danskerne helst ville have en vindmølle eller et kernekraftværk i deres baghave.
Statsministeren glemte måske at sige, at der skal, jeg ved ikke hvor mange vindmøller til at producere samme mængde energi som et kernekraftværk, så det er måske et kernekraftværk i en brøkdel af de baghaver, som der skal vindmøller i, men det er så, hvad det er.
Jeg har siden forsøgt at få statsministeren til at komme her i salen og svare på, om statsministeren mener, at vi skal have en folkeafstemning.
Det vil statsministeren ikke svare på, og jeg formoder derfor, at det var en fortalelse.
Men jeg havde et kortvarigt håb om, at vi rent faktisk havde en statsminister, som var optaget af, hvad danskerne mener på et område, som jo er ret vigtigt og ret relevant i øjeblikket, og som har stor betydning for, hvordan samfundet ser ud i fremtiden.
Det havde vi så formentlig ikke.
Når vi støtter forslaget her, er det ikke, fordi vi bare støtter fri hash, en legalisering af hash, men vi støtter, at man spørger danskerne.
Og så må vi jo se, hvordan sådan et spørgsmål kan formuleres, og så må danskerne tage stilling.
Så kan man stille et nyt spørgsmål, og så kan man spørge igen.
Vi så også gerne, at folkeafstemninger var bindende, men selv med en vejledende folkeafstemning tror jeg faktisk at politikerne her i Folketinget ville have lidt mere respekt, hvis de vidste, at 70 pct., 80 pct. af befolkningen var imod det, som man sad med et flertal herinde og vedtog.
Tak for ordet.
Thomas Jensen (S), 2022-05-05:
Tak, formand, og tak for ordet.
Forslaget, som vi behandler her, er fremsat af Venstre, og det vil pålægge regeringen i indeværende folketingssamling at sikre, at væsentlige dele af statens advokatarbejde fordeles blandt flere advokatfirmaer ved anvendelse af udbud eller på anden vis ved at skabe en helt ny model for udbud af statens advokatarbejde.
Vi er helt enige med forslagsstillerne i, at statens advokatarbejde skal udføres til den billigst mulige pris, selvfølgelig uden at det går ud over kvaliteten.
Men faktisk er Kammeradvokatens priser konkurrencedygtige over for andre advokatfirmaer, og der vurderes derfor ikke at kunne opnås de store besparelser.
Samtidig er der flere fordele ved den nuværende ordning, end der er ved en øget konkurrenceudsættelse, og derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget i dets nuværende form.
Staten benytter allerede i dag andre advokater end Kammeradvokaten.
Heraf er hovedparten mindre advokatfirmaer.
En konkurrenceudsættelse af f.eks. fagområder eller delaftaler vil sandsynligvis gavne store advokatfirmaer og dermed stille de mindre firmaer ringere.
Derudover gør forslaget det sværere for borgere og virksomheder, der ønsker at lægge sag an mod staten, at finde en repræsentation.
For hvis mange af de store advokatfirmaer også påtager sig sager for staten, vil der være interessekonflikter.
Endelig noterer vi os med tilfredshed, at regeringen har igangsat en række initiativer, som skal understøtte en øget intern opgaveløsning i staten og dermed nedbringe anvendelsen af eksterne konsulenter.
Vi ser frem til den videre drøftelse i udvalget.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-05-05:
Jeg kan forstå, at det her er en ordning, der virkelig giver konkurrencedygtige priser – det blev der sagt.
Okay, så må det korrigeres.
For jeg vil da gerne have at vide, om det ligger i Socialdemokratiets overvejelser, at man skal monopolisere andre områder for at få en virkelig billig og fornuftig ordning.
Man kan jo også bruge det samme tømrerfirma og det samme arkitektfirma og i det hele taget skrotte udbudslovgivningen.
Det må jo give nogle kolossalt fine resultater, hvis det er så god en idé at have et monopol.
Blev der ikke sagt, at det her var konkurrencedygtige priser, eller hvad var det?
Thomas Jensen (S), 2022-05-05:
Det må jo siges at være en betragtelig sum, man så kan spare der.
Så på den måde synes jeg ikke at der her er tale om et monopol.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-05-05:
Nu må jeg jo så lige sige, at man nu refererer til, hvor billigt det er, hvad angår timepriserne.
Jeg ved ikke, om ordføreren, hvis han skulle bestille en reparation af huset, så er mest interesseret i timeprisen, eller om han er mest interesseret i, hvad den samlede regning kommer til at være på.
Det er jo det, vi ser i dag.
Spørger man ens egen husadvokat, er han ved at dø af grin, når han hører, at Kammeradvokaten er billig.
Søren Espersen (DF), 2022-05-05:
Jeg har faktisk nævnt de to folkeafstemninger, der har været, som jeg kan huske.
Dertil kommer så de folkeafstemninger omkring EU, der har at gøre med suverænitetsafgivelse.
Det skal op i det niveau.
Jeg kan ikke pege på et eller andet, men jeg vil bare sige, at i forhold til legalisering af cannabis er det ikke noget, vi efter dansk tradition vil lave en folkeafstemning om.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-05-05:
Jeg er med på, at det her også betyder meget for mange, men jeg tror alligevel ikke, at det falder i den kategori, hvor jeg vil anbefale en folkeafstemning.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-05-05:
Tak, formand.
Ja, hele debatten om cannabis og om fordele og ulemper ved en legalisering har vi jo netop haft gennem lang tid her i salen.
Det vidner også om, at det er en kompleks sag, hvor for og imod skal vejes op mod hinanden.
Som bekendt mener vi i Radikale Venstre, at en prøveperiode kan give os gode erfaringer med, hvordan et kontrolleret legaliseret salg kan foregå.
Det skal så følges op med fokuseret hjælp til afvænning og sociale indsatser.
Som folkevalgte skal vi turde stå på mål for vores beslutninger, vores holdninger, hvad enten man mener det ene eller det andet.
Det er vores ansvar som politikere.
Hvis vi eksempelvis fik flertal for vores forslag om en midlertidig prøveperiode for legalisering af cannabis, skal jeg gerne tage ansvaret på mig for både de gode og de dårlige ting, det måtte medføre.
På samme vis forventer jeg selvfølgelig, at de partier, der er imod det, står på mål for konsekvenserne af deres politik.
Det er jo hele pointen med vores repræsentative demokrati.
Og det er altså ikke muligheder, som alle borgere her i landet har.
I Radikale Venstre kan vi ikke støtte forslaget om en folkeafstemning om et emne, der helt oplagt er en sag for Christiansborg, og som man må arbejde for på helt almindelig parlamentarisk manér.
Folkeafstemninger bør, som både ministeren og flere andre ordførere allerede har sagt, være forbeholdt andre typer emner som eksempelvis folkeafstemningen om at afskaffe forsvarsforbeholdet, som vi jo skal have her den 1. juni, og som jeg til gengæld håber at I alle sammen vil stemme ja til.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-05:
Det kan også være, at man skal lave folkeafstemning om noget, man er uenig i, eller noget, man ikke har en holdning til.
Når man ser på den udvikling, der har været med hensyn til det parlamentariske, spekulerer jeg lidt over, hvorfor det er, at vi ikke prøver at produktudvikle demokratiet en lille smule, prøver at lukke lidt lys ind og så eksperimentere med nogle mere direkte måder at give folk indflydelse på nu, når tilliden til os politikere og medlemstilslutningen til partierne osv. osv. nærmest er i frit fald.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-05-05:
Det gør vi også.
Der har for nylig været to forslag, så vidt jeg husker, her i salen, bl.a. af min egen partiformand og i hvert fald Frie Grønne og vist også andre partier omkring netop at se på nye måder at lave demokrati på, nye måder at lave borgerinddragelse på.
For nogle år tilbage vedtog man at have borgerforslag.
Det er jo også en ny måde at lave demokratisk inddragelse på.
Så der sker ting.
For jeg er helt enig i, at den måde, vi har det på i dag, er der masser af godt at sige om, men det betyder ikke, at vi ikke kan gøre det bedre.
Det betyder bare heller ikke, at en folkeafstemning er det rigtige svar, og jeg mener, at folkeafstemninger bør være omkring andre større emner end noget som det her.
Og det argument, at det vedrører en masse mennesker, kunne man bruge om stort set alt det, vi laver herinde.
Hver eneste gang vi vedtager en lov, påvirker det jo alle borgere i landet.
Det betyder ikke, at vi skal have folkeafstemninger om hvert eneste lovforslag, vi behandler i salen.
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-05:
Det er jo trods alt et ret stort emne med en meget, meget stor milliardomsætning og en kæmpestor indflydelse på menneskers ve og vel, og hvor der er mange misbrugere osv.
Så det er jo ikke en lillebitte ting, vi har fundet frem under en eller anden sten.
Men nu var et af ordførerens argumenter for, at vi ikke skulle have en folkeafstemning, at borgerne måske ikke har samme oplysningsniveau, som vi har, men i en sag, der er så vigtig som en EU-afstemning, vil vi jo gerne bibringe dem det oplysningsniveau.
Hvorfor kan vi ikke gøre det her?
Stinus Lindgreen (RV), 2022-05-05:
Man kunne godt – det sagde ministeren også – vælge at lave en folkeafstemning om det.
Jeg mener bare, at det er den forkerte vej at gå.
Der er jo masser af emner, der har større omkostninger, end det her har, som vedrører flere mennesker, end det her vedrører, som vi ikke tager til folkeafstemning.
Under hele coronaepidemien ved jeg ikke hvor mange lovforslag vi har debatteret heroppe, som vedrører os alle sammen, og som har store omkostninger.
Det betyder ikke, at en folkeafstemning er den rigtige måde at gøre det på, for vi skal kunne afklare alle de tekniske spørgsmål, kunne få svar på alt det juridiske, få svar på alle de afledte konsekvenser af det.
Det er jo et privilegium, vi har herinde; det har man ikke ude i samfundet.
Britt Bager (KF), 2022-05-05:
Tak for det.
Jeg kommer nok heller ikke til at overraske ret mange i salen ved det her forslag.
Søren Espersen (DF), 2022-05-05:
Altså, vi har haft folkeafstemninger omkring EU og vores suverænitetsafgivelse igennem mange år som noget naturligt, og så har vi haft det om jordlovene i 1963, tror jeg det var, og så har vi haft det om salget af De Dansk Vestindiske Øer i 1916.
Og så mener jeg ikke, at der er andre.
Og at ophøje et spørgsmål om legalisering af cannabis til at blive en folkeafstemning kan jeg simpelt hen ikke acceptere.
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-05:
Jamen hvor store skal forslagene være?
Her er der tale om et forslag til 5 mia. kr.
Det er jo nærmest det fribeløb, vi forhandler i en finanslov.
Der er tale om hundredtusinder, som bruger stoffet.
Altså, hvor store skal forslagene være, før ordføreren finder det rimeligt at lave folkeafstemning om det?
Og mener ordføreren, at vi har folkeafstemninger nok, eller kunne det være en idé nogle gange at spørge borgerne som vejledning, som det her jo er, i forhold til deres mening om en konkret sag?
Susanne Zimmer (FG), 2022-05-05:
For nogle mennesker er det her jo en stor sag, faktisk for rigtig mange mennesker.
Men det er også en specifik sag, og det kan vi jo se, i forhold til hvordan stemmerne fordeler sig fuldstændig på tværs af højre- og venstrepartier.
Så jeg synes netop, at det kunne være en grund til, at man laver en folkeafstemning om det, og det er jo, fordi man har en holdning til det generelt, i forhold til om man er det ene eller det andet sted.
Der er cannabis lidt specielt, og det dækker ikke hele et partis holdning i øvrigt.