Kristian Jensen (V), 2019-03-13:
Så tager jeg gerne den ekstra taletid for at sige, at jeg mener, vi skal have et samfund, der har råd til de basale velfærdsydelser.
Derfor mener jeg også, at vi skal have vækst i de offentlige udgifter fremadrettet.
Jeg mener, det er vigtigt, at der er plads til, at vi kan rumme flere ældre i den offentlige sektor og flere på vores hospitaler, og til, at vores børn får en god start på livet.
Jeg mener ikke, det står i modsætning til, at man både kan arbejde med at sænke skatter og afgifter for vores virksomheder, øge konkurrenceevnen og sørge for, at flere kommer i beskæftigelse.
Dansk økonomi er stærkere i dag, fordi vi har fået flere i arbejde, fordi vi har sørget for, at danske virksomheder kan ansætte flere mennesker, og fordi vi har færre på offentlig forsørgelse.
Det giver mulighed for, at vi både kan have lavere afgifter og mere velfærd på samme tid.
Er bilafgifterne en misundelsesskat, fordi det er en progressiv skat, der gør, at de dyreste biler bliver beskattet hårdere?
Er aktieavancebeskatningen, aktieindkomstskatten, en misundelsesskat?
Topskatten er en skat, der gør, at de bredeste skuldre i Danmark er med til at bære de største byrder.
Det synes jeg faktisk er rimeligt.
Så kan man diskutere, om det er for hårde byrder at lægge på de skuldre.
Lægger man dem på skuldre, der er brede nok til at bære en sådan byrde, eller skulle lidt færre betale topskat?
Jeg mener faktisk, lidt færre skulle betale topskat.
Hvis nogen har fulgt de første spørgsmål i dag, vil de tænke, om det er en båndsløjfe, de er inde i.
For det er jo faktisk sådan, at færre kommer til at betale topskat.
Det gør de, fordi i 2012 under en socialdemokratisk ledet regering fik Venstre den daværende regering med til, at vi skulle hæve grænsen for topskat, så færre danskere kom til at betale topskat.
Det sker faktisk stadig væk i de her år.
Så lang en indfasningstid er der som regel med skattereformer, at selv om der er gået lang tid siden 2012, er hele indfasningen ikke på plads endnu.
Så både i år i forhold til sidste år, næste år, året efter og året efter igen vil man have en forhøjelse af grænsen for topskat, der gør, at færre danskere kommer til at betale topskat.
Det er helt i overensstemmelse med det, der står i regeringsgrundlaget – det synes jeg er glimrende – og helt i overensstemmelse med den aftale, vi var med til at indgå tilbage i 2012.
Hvorfor er det så i orden, at færre betaler topskat?
Ja, det er det, fordi dem, der i øjeblikket betaler topskat, men fremover vil slippe for det, er nogle af dem, jeg vil kalde for arbejdsmarkedets kernetropper.
Det er folk med mellemlange uddannelser, eller det er folk, der har taget et ekstra ansvar.
Det er f.eks. folk, der arbejder på nattehold eller har skiftende arbejdstider.
Det er borebisser eller folk, der rejser rundt i verden og sætter vindmølletårne op, der er med til at sørge for, at dansk økonomi er i gang.
Det er dem, der i dag bliver ramt af topskatten, og det synes jeg ikke er rimeligt.
Jeg synes, at topskatten skal ramme nogle færre mennesker – ministerlønninger og tilsvarende, det synes jeg er helt rimeligt, men ikke de lønninger, den rammer i dag.
Derfor er jeg glad for, at grænsen bliver sat op.