runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-12-19:
Tak for det.
De Radikale stiller altid krav i forhandlinger, det gør vi alle sammen, og jeg kan huske forud for valget i 2011, at meldingen fra Socialdemokratiet og SF var, at den skattepolitik, som de to partier havde lagt frem, var en ny kommende rød regerings skattepolitik, hverken mere eller mindre, og der kunne ikke ændres et komma.
Der havde Socialdemokratiet glemt at tage de Radikale i ed.
Spørgsmålet er, om vi ikke er ved at se, at tingene gentager sig.
Løfterne flyder ud i stride strømme fra Socialdemokratiet, og finansieringen er sådan lidt luftig.
Men der er jo steder, hvor vi har lavet aftaler, altså Venstre og Det Radikale Venstre, Konservative, Liberal Alliance og Dansk Folkeparti, bl.a. om en erhvervs- og iværksætterpakke.
Der er bl.a. indført en aktiesparekonto, der er indført et investorfradrag, og vi har også i fællesskab aftalt, at de grænser skal forhøjes for at tiltrække mere kapital til vores iværksættere.
Det går Socialdemokratiet nu til valg på at ville afskaffe.
Der vil jeg bare høre Det Radikale Venstre, om Det Radikale Venstre står ved den aftale, der er indgået mellem De Radikale, Dansk Folkeparti og regeringen, eller om De Radikale vil støtte Socialdemokratiets forslag.
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Vi står selvfølgelig ved den aftale, og vi har ikke tænkt os at gå med til at rulle de initiativer, som hr. Torsten Schack Pedersen nævner, tilbage.
Vi synes, det er nogle gode initiativer, som vi mener kan være med til at skabe mere iværksætteri, flere nye virksomheder og flere job.
Og så skal jeg bare også lige til sidst komme med den kommentar, at jeg da håber, at historien gentager sig, vil jeg sige til hr. Torsten Schack Pedersen, for i 2011 fik vi jo en ny regering, og Radikale Venstre fik 17 mandater.
Så det ville jo være ganske fremragende, hvis det kunne gentage sig.
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-12-19:
Vi er så nogle, der aktivt arbejder for, at historien på den måde ikke skal gentage sig.
Men man har i hvert fald brug for at tænke scenariet til ende, også i forhold til, hvad der bliver sagt i de kommende måneder op til et folketingsvalg.
I den sammenhæng er det jo bare væsentligt at vide, hvordan de partier, som Socialdemokratiet regner med i et eller andet omfang skal støtte dem, forholder sig til de ting, som Socialdemokratiet har lagt frem.
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Nu tror jeg, at hr. Torsten Schack Pedersen skulle have været lidt mere specifik, for vi står jo i den situation, at Socialdemokratiet har fremlagt rigtig mange forslag om skattestigninger, og jeg har ikke styr på dem alle sammen.
Men dem, vi har set i det her såkaldte ulighedsudspil, er vi ikke tilhængere af, fordi vi mener, at det går ud over beskæftigelsen og jobskabelsen.
Hvis man gerne vil diskutere ulighed, vil vi opfordre Socialdemokratiet til at diskutere integrationsydelse, kontanthjælpsloft og i øvrigt også boligskat, som er noget af det, der er den væsentligste årsag til ulighed.
Så nej, de skatteelementer vil vi ikke rulle tilbage.
Christina Egelund (LA), 2018-12-19:
Mange tak.
Når jeg tænker på Det Radikale Venstre, er der et spørgsmål, som ligesom presser sig mere på end noget andet spørgsmål, og det er: Hvad laver Det Radikale Venstre egentlig i rød blok?
Lige gyldig hvilken side I kigger til, får I en stram udlændingepolitik, og hvis I kigger til os, får I så også den reformvenlige økonomiske politik, I gerne vil have.
Så hvad laver I egentlig i rød blok?
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Fru Louise Schack Elholm siger noget meget vigtigt, nemlig at Radikale Venstre peger på fru Mette Frederiksen som forhandlingsleder.
Det vil sige, at vi gerne vil have en forhandling, og så går vi selvfølgelig efter få mest muligt ud af den forhandling, og hvis vi ikke føler at vi gør det, gør vi selvfølgelig heller ikke vedkommende til statsminister.
Louise Schack Elholm (V), 2018-12-19:
Det er jo altid vælgerne, der afgør sammensætningen herinde, og man håber vel altid på, at man får et fuldstændigt flertal, så man får al sin politik gennemført, men det er måske ikke så sandsynligt for nogen af os, at vi får det.
Derfor er det jo også relevant at spørge ind til, for vi kan jo høre, at flere andre partier ikke nødvendigvis peger på Socialdemokratiet som forhandlingsleder, men det gør De Radikale jo, og derfor må De Radikale også på en eller en måde skulle vide sig sikker på, at man kan regne med Socialdemokratiet, før man begynder at pege på som forhandlingsleder – formoder jeg.
Så hvad skal der så til, før man når dertil, hvor man kan pege på dem, for det skal jo ske, før man kommer til et regeringsgrundlag, kan man sige.
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Vi kommer til at stemme imod den her asylø senere i eftermiddag eller i aften.
Vi synes, det er spild af penge.
Der er jo ledig kapacitet på mange af de asylcentre, man har, og vi synes, som jeg sagde før, at børnefamilierne på Sjælsmark Kaserne skal have lov at komme ud derfra, og så kunne man jo benytte sig af den kapacitet til de mennesker i stedet for at bruge 750 mio. kr. på at indrette en ø.
Så det er vi imod, og det kommer vi selvfølgelig også til at kræve.
Så ved hr. Jacob Jensen også, at der kommer en forhandling, og at der kommer til at blive indgået kompromiser, og indgår man kompromiser, står man jo selvfølgelig ved dem, og det kommer Radikale Venstre også til.
Men det siger sig selv, at vi også vil have nogle ting igennem, hvis vi skal støtte en anden regering.
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Så det er bekræftelsen på, at den udlændingepolitik, som Socialdemokratiet i hvert fald siger at de gerne vil føre, ikke kommer til at ske.
Det skal flyttes i en eller anden retning – om det så er øen, der skal væk, eller det er i forhold til kontanthjælpen og den tidligere integrationsydelse, som nu kommer til at hedde noget andet, eller noget fjerde – der skal ske ændringer i udlændingepolitikken i radikal retning, før man fra radikal side kan støtte en sådan regering.
Er det forstået korrekt?
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Det er fuldstændig korrekt forstået.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-19:
Tak for en god tale, hvor der jo på flere punkter var noget, vi absolut kan være enige i.
De Radikale er måske det parti her i Folketinget, hvor man er allermest ivrig efter at sætte pensionsalderen i vejret – det bliver der nikket til, så det var rigtigt forstået.
Og det er vel den vigtigste finansieringskilde overhovedet i De Radikales 2025-plan – det bliver der også nikket til.
Jeg kan nok ikke overbevise De Radikale om, at det er bunduretfærdigt over for de mange hundrede tusinde, der kommer tidligt på arbejdsmarkedet, og som alene af den grund ikke får så mange gode år efter arbejdslivet, som De Radikales kernevælgere.
Men så kan ordføreren måske svare på: Hvad skal alle de mange hundrede tusinde mennesker leve af, som i de kommende mange år, hvor pensionsalderen bliver sat i vejret, bliver tvunget ud af arbejdsmarkedet, længe før de når pensionsalderen, når man samtidig ser på alle de forringelser af efterløn, dagpenge, førtidspension, sygedagpenge og kontanthjælp, som De Radikale selv har været med til at gennemføre?
Spørgsmålet er ganske enkelt: Hvad skal alle de mennesker leve af?
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Jeg synes, det er en rigtig vigtig kritisk bemærkning, som Enhedslisten kommer med, og som vi også har drøftet flere gange.
I Radikale har vi taget LO's forslag til os omkring en udvidet ordning om det, der hedder seniorførtidspension, som hr. Finn Sørensen godt kender.
I dag er der jo ikke mange, der kommer på den ordning, fordi det er alt for svært.
Og forslaget fra LO, som vi simpelt hen har kopieret, er, at man skal kunne komme på seniorførtidspension alene på en lægeerklæring.
Derfor synes vi, at vi har imødekommet den kritik, som også rigtig mange radikale har, selv om de ikke er i den løngruppe, for der er nemlig mange radikale, der tænker på andre end sig selv, og lavet en særlig ordning for de folk, der er nedslidte, men hvor vi så samtidig også siger, at de folk, der kan, skal blive nogle år ekstra, for at vi har en større samfundsøkonomi at investere i børn og unge og velfærd og klima.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-19:
Jeg synes, ordføreren reducerer den her problematik til at handle om de mest nedslidte.
Det her handler ikke kun om nedslidning, det handler jo i det hele taget om en retfærdighed i spørgsmålet om, hvor mange gode år, man kan få efter arbejdslivet, altså et seniorliv, frem til at man kradser af på et eller andet tidspunkt, hvilket er uafvendeligt for os alle sammen, men som der jo er en meget stor ulighed i, når man kigger på befolkningens gennemsnitlige levealder fordelt på den fjerdedel med de laveste indtægter og de laveste uddannelser og så den anden fjerdedel oppe i toppen.
Der er for mændenes vedkommende ca. 10 års forskel i levealder.
Det er jo en grundlæggende uretfærdighed, som vil medvirke til og være årsag til, at hundredtusindvis af mennesker i de kommende år, efterhånden som pensionsalderen bliver sat i vejret, bliver tvunget ud af arbejdsmarkedet, enten fordi de ikke kan følge med tempoet uden at være specielt meget nedslidte eller syge eller klar til førtidspension, eller fordi de ikke har fået den fornødne uddannelse.
Det er to væsentlige årsager til, at massevis af ufaglærte arbejdere har forladt arbejdsmarkedet længe før pensionsalderen allerede i dag, hvor en fjerdedel af 3F's medlemmer jo er røget ud af arbejdsmarkedet, inden de er fyldt 60 år.
Så mit spørgsmål er: Hvad skal alle de mennesker leve?
Det kan godt være, at man forbedrer noget seniorførtidspension – det er vi jo med til, og jeg kvitterer for De Radikales forslag her – men det løser jo slet ikke det problem.
Vi taler jo om hundredtusindvis af mennesker, efterhånden som pensionsalderen bliver sat i vejret.
Så spørgsmålet er igen: Hvad skal hele den gruppe leve af, som ikke lige kan få en seniorførtidspension?
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Derfor kan jeg godt forstå spørgerens spørgsmål.
Jeg mener, at det forslag, LO og Radikale er kommet med, vil løse det, for mange af dem, der er nedslidte og vil kunne komme på den ordning, vi foreslår, er også dem, der har en reduceret middellevealder.
Christian Poll (ALT), 2018-12-19:
Nu spurgte ordføreren før mig om Nordsøen, og så vil jeg også gerne spørge tilbage om Nordsøen.
Vi har udvundet olie og gas fra Nordsøen i mange årtier efterhånden, og det toppede en del år tilbage.
I dag ligger vi nede på omkring en tredjedel af den produktion, vi havde, da det toppede.
Ordførerens parti er jo med i en aftale, hvor man har investeret yderligere og har givet skatterabatter og vil forlænge udvindingen af olie og gas, finde nye forekomster frem til i retning af 2050 – 2048, tror jeg det hedder, eller noget i den stil. Når jeg så lytter til klimavidenskaben, er der jo ret bred enighed om, at man skal lade 80 pct. af de kendte reserver blive i jorden.
Det vil altså sige, at man kun kan udvinde 20 pct.
Når jeg så går ind og kigger på GEUS' opgørelse af, hvad vi har tilbage af kendte ressourcer, og dividerer det op med, hvor meget vi plejer at hive op om året, er det altså ganske få år, vi har tilbage, hvis vi skal leve op til de her 20 pct.
Er ordføreren ikke med på det, som er vores tanke, nemlig at man laver en afviklingsplan over måske 10 år og får det gjort støt og roligt i et fornuftigt tempo og så på den måde lever op til sine forpligtelser på det område?
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Jeg skal bare gøre opmærksom på, at synspunktet der koster over 100 mia. kr., som jeg synes Alternativet skulle tage at anvise hvor man så vil fjerne henne i velfærdssamfundet.
Det var det, jeg spurgte hr. Christian Poll om.
Vi har jo set nogle eksempler på udvinding af bl.a. kul, der er foregået på en helt horribel måde.
Så vi mener, det er bedre, at vi udvinder den olie, der alt andet lige kommer til at blive brugt, og så giver det jo altså de her over 100 mia. kr., som vi så kunne bruge på grøn omstilling i stedet for billigere fly og asyløer, og hvad der ellers er i det her finanslovsforslag.
Christian Poll (ALT), 2018-12-19:
Jo, men nu er det jo ikke kun os, der kun må udvinde 20 pct.
Det vil sige, at alle jo skal gå i takt i den her retning.
Og så tror jeg ikke, at de 100 mia. kr., som ordføreren her påpeger, holder vand.
Vi har foreslået en hurtig afvikling på omkring 10 år, og der tror jeg faktisk at Nordsøen tager os hen alligevel.
Altså, om 10 år vil der ikke være særlig meget mere at presse ud af det.
Så vi står i den situation, at lige meget hvad er det et kraftigt overestimat af, hvor mange penge vi kan hive ud af Nordsøen.
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Men vi kan altså ikke finansiere løn til læger og sygeplejersker og gymnasielærere og folkeskolelærere med hr. Christian Polls tro på, at det, Finansministeriet har regnet ud, er forkert.
I Radikale Venstre mener vi, at vi skal nedbringe vores forbrug af fossile brændstoffer, og vi går efter efterspørgslen.
Men når der er en efterspørgsel efter olie, synes vi, det er logisk, at vi bør prøve at udvinde det, vi har.
Vi har jo allerede foretaget rigtig mange investeringer, og derfor kan vi lige så godt tage det sidste med op og tjene de penge, som vi så kan bruge på grøn omstilling.
Louise Schack Elholm (V), 2018-12-19:
Og tak for ordførerens åbenhed, i forhold til at man mener, at Socialdemokratiet skal rykke sig, før De Radikale kan pege på Socialdemokraterne.
Er det bare en enkelt lille ting, eller er det sådan, at I synes, der skal være et større skifte i udlændingepolitikken med et andet fortegn end på nuværende tidspunkt?
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Vi synes selvfølgelig, at vores politik skal gennemføres, det siger sig selv.
Der kommer et folketingsvalg inden sommer, og hvor meget held Radikale Venstre kan have med at komme igennem med vores politik afhænger i første omgang af, hvor mange stemmer vi får.
Men jeg kan bekræfte, at vi da går efter at få et stort skifte i udlændingepolitikken.
Vi synes, det er skidt, at virksomheder ikke kan få lov at rekruttere international arbejdskraft; vi synes, det er skidt, at danske statsborgere ikke kan have deres ægtefæller og ægtefællers børn her i landet, selv om de ikke har gjort noget galt; vi synes, det er skidt, at man med den her finanslov går i gang med at udvise folk, der er integreret – det synes vi er helt håbløst.
Så vi går efter at få et markant skifte, men det er i første omgang vælgerne, der skal afgøre, om de vil give os mandat til det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2018-12-19:
Når man har været herinde hen over tilpas mange konjunktursvingninger, finder man ud af, at når der er sådan en lavkonjunktur, er det altid de internationale konjunkturers skyld, og når der er højkonjunktur, er det helt klart den vedtagne politiks skyld, at tingene går så godt.
Til gengæld holdt jeg op med at smile, da finansministeren så får sagt, at kontanthjælpsloftet har bidraget til, at der er 30.000 færre i kontanthjælpssystemet.
Helt præcist, hr. finansminister, hvor meget er det så, kontanthjælpsloftet ifølge regeringens egne analyser har bidraget til, at der er de der 30.000 færre i kontanthjælpssystemet?
Altså, er vi tilbage til det der med, at det er den vedtagne politik, eller er det konjunkturer?
Og lige her har vi jo fået nogle effektmålinger fra regeringen på, hvad det er, kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen har bidraget med i forhold til de der 30.000, som finansministeren siger er kommet ud af kontanthjælpssystemet.
Så kan ministeren ikke oplyse den måbende befolkning om, hvor stor en del af de der 30.000 vi helt præcis taler om, hvad angår kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen?
For kontanthjælpsloftet ramte jo 28.000 mennesker, så alt andet lige vil der vel være en eller anden rimelighed i, at de ting stod mål med hinanden, så det ikke bare var sådan en art kollektiv afstraffelse af kontanthjælpsmodtagerne, men at der faktisk var sådan et sigte med det, som så efterfølgende viste sig at give pote.
Kristian Jensen (V), 2018-12-19:
Jeg skal se, om jeg kan nå at svare på det hele.
Lige allerførst om de internationale konjunkturer: Det er jo fuldstændig rigtigt, at hvis de internationale konjunkturer er gode, hjælper det Danmark.
Men man skal ikke kigge ret meget rundt i Europa for at finde lande, der på trods af gode internationale konjunkturer stadig væk har en elendig økonomi.
Nu er Italien kommet med et nyt budget, der er en lille smule mindre i underskud end det budget, som regeringen præsenterede først, men hvis vi kigger på Frankrig, vil jeg med det seneste tiltag, der har været, vurdere, at de passerer 3-procentsgrænsen for underskud, hvilket er langt ud over det, som det egentlig burde være i en international optur.
Når det drejer sig om kontanthjælpsmodtagere, kan jeg ikke komme med et præcist tal, for Beskæftigelsesministeriet og Finansministeriet er i øjeblikket i fællesskab i gang med undersøge, præcis hvad virkningen af kontanthjælpsloftet er.
Men jeg er ikke i tvivl om, at loftet har været medvirkende til – ikke for alle, men for nogle af de 31.000, der har forladt kontanthjælpssystemet – at det bedre kan betale sig at arbejde, og det har derfor øget deres motivation til at komme i gang.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2018-12-19:
Så lad os tage de næstnyeste tal.
Det er utrolig bekvemt ikke at svare på det, for der ligger jo en analyse.
Beskæftigelsesministeriet er kommet med en analyse.
Det kan godt være, der er en til på vej, men finansministeren er meget velkommen til bare at læne sig op ad den sidste, som regeringen er kommet med.
Hvor stort er tallet?
Altså, det er 28.000 mennesker, der er blevet ramt af kontanthjælpsloftet.
Der er mennesker, der har mistet 3.000 kr. om måneden.
Jeg ved godt, at statsministeren mener, at det bare er halvandet par sko, men for de fleste mennesker er 3.000 kr. om måneden rigtig, rigtig mange penge, så derfor kan jeg godt forstå, at det er bekvemt for finansministeren ikke at sætte tal på.
For virkeligheden er jo, at i den analyse, der er lavet i Beskæftigelsesministeriet, er det 190 mennesker – 190 fuldtidspersoner ud af de 28.000, der er blevet ramt af kontanthjælpsloftet.
Det vil sige, at når finansministeren meget flot står og siger, at det er regeringens vedtagne politik og kontanthjælpsloftet, der har bidraget til, at 30.000 mennesker ikke længere er i kontanthjælpssystemet, så er virkeligheden, at det er 190 mennesker. Så har der været sådan lidt talkrig om, om det er 190, eller det er 600.
Lad os bare sige, at det var 600, men så er der vel stadig væk en lille smule vej fra de der 600 og så op til de 30.000, der er tale om.
Så enten må finansministeren kunne komme med utrolig mange andre ting, regeringen skulle have gjort for den her gruppe, eller i det mindste bare vedkende sig, at tallet faktisk ikke er større end det der.
Kristian Jensen (V), 2018-12-19:
Jeg kender rapporten, og der er en grund til, at jeg ikke bruger tallene.
Der har nemlig været sådan en meget berettiget kritik af den rapport, så Beskæftigelsesministeriet og Finansministeriet er gået sammen om at lave en ny analyse.
Under alle omstændigheder mener jeg, det er rigtigt at lægge et loft over, hvor meget man kan få i kontanthjælp.
Det, vi oplevede tidligere, var, at gevinsten ved at komme i beskæftigelse var alt for lille for alt for mange danskere, og derfor har regeringen arbejdet på to planer, på det ene plan bl.a. med at lægge et loft over kontanthjælpen og på det andet plan med at sænke skatten for de laveste indkomster på arbejdsmarkedet, sådan at gevinsten ved at komme i arbejde bliver større, ved at skatten er blevet mindre.
Rune Lund (EL), 2018-12-19:
I 2015 blev integrationsydelsen indført som den laveste økonomiske ydelse i Danmark.
Og den er faktisk så lav, at Institut for Menneskerettigheder har været ude og sige, at der er grund til at antage, at den ydelse ikke lever op til bestemmelserne i grundloven om, at man skal have et vist eksistensminimum at leve for i Danmark.
Så sker der jo i det i forbindelse med den her finanslov, at regeringen og Dansk Folkeparti vælger at sætte beløbet yderligere ned med op til 2.000 kr. for forsørgere.
Så er det bare, man må spørge: Er det noget, som finansministeren er stolt af?
Er finansministeren stolt af, at vi i et velstående land som Danmark nu skal se børnefattigdom vokse til nogle meget store højder for nogle familier på integrationsydelse?
Er det værdigt for et land som Danmark, et velstående land, at vi nu i nogle familier skal opleve en meget, meget stor fattigdom for børn?
Kristian Jensen (V), 2018-12-19:
Jeg synes, at det ydelsesniveau, vi har, også for flygtninge og familiesammenførte til Danmark, er tilfredsstillende og rigtigt. Jeg synes, det er en fin ydelse, vi leverer til mennesker i nød, at udover at vi giver dem husly, sikkerhed og tryghed, mens deres land desværre er i en tilstand, hvor de ikke kan være der, så giver vi dem også en ydelse, der gør, at de kan leve et rimeligt liv.
Hvis man fjernede selvforsøgelses- og hjemsendelsesydelsen, hvis man sagde, at nu skulle den væk og de skulle have efter de almindelige regler i kontanthjælpssystemet, så ville man opleve, at en flygtningefamilie ville få 10.000 kr. mere om måneden.
Det ønsker jeg ikke.
Jo, det vil man roligt kunne gøre, fordi der vil være så mange andre økonomier, som vil have gavn af det.
Når man kigger på det fremadrettet og ser frem mod 2025, er det markante beløb, som man får i løft bare af grundbeløbet, fordi vi nu ophæver satsreguleringen.
Derfor er det her en rigtig stor omlægning.
Det er, hvad jeg kalder en decideret pensionsreform i forhold til, hvordan pensionisters økonomi fremadrettet vil have det.
Det er klart, at hvis det er et spørgsmål om, hvorvidt man får lidt ekstra hvert eneste år, så er det mindre de første år og mere de næste år.
Men vi skal jo ikke ret langt hen, før det her bliver noget, der virkelig kan mærkes i en økonomi, hvor man i forvejen ikke har ret meget til sig selv, hvilket man ikke har som folkepensionist.
Tak for det.
Jeg mener, som jeg sagde før, at vores ydelsesniveau er passende og tilfredsstillende.
Jeg mener, at i forhold til at vi giver husly til folk, der har brug for et land, hvor de kan være, er det et rigtigt niveau, vi lægger.
Mit mål er sådan set, at de skal komme i beskæftigelse.
Mit mål er, at de skal være ude og være aktive.
Mit mål er sådan set, at vi får flere af de flygtninge og familiesammenførte, der kommer til Danmark, ud på arbejdsmarkedet, og at vi med vores politik kan gøre det nemmere for dem at komme ud og tjene deres egne penge.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-19:
Tak for det.
Jeg skal bare høre finansministeren, om finansministeren kan bekræfte, at man i finansloven for 2016 budgetterede med, at der ville være cirka 25.000 flygtninge, som skulle underholdes af finansloven, hvorimod man nu for næste år med de stramninger, som er vedtaget mellem regeringen og Dansk Folkeparti, er nede på et tal, som hedder 4.000 flygtninge.
Kristian Jensen (V), 2018-12-19:
Det kan jeg fuldt ud bekræfte.
Da vi skulle lave finanslov for 2016, var der så at sige
gået hul på Europa, og gennem den førte politik, både den politik, som vi har ført i Danmark, og den politik, der har været ført gennem samarbejdet i EU for at få stoppet dem ved de ydre grænser, har vi nu så meget styr på tilstrømningen, at det ikke bare er tilstrømningen til Europa, der bliver mindre, for andelen, der så vælger at komme videre og søge mod Danmark, er blevet endnu lavere, og det betyder, at vi netop er kommet ned på en tilstrømning, der vurderes til næste år kun at være på 4.000.
Ud af de 4.000 er det endda min vurdering, at nogle af dem vil være her i forvejen som familiesammenførte til flygtninge, der måske måtte ønske at have deres eget opholdsgrundlag og derfor, mens de er i Danmark, søger om at få flygtningestatus.
Det betyder, at antallet, der reelt kommer ind over grænsen til Danmark som asylansøger, i 2019 vil være endnu lavere end de 4.000.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-12-19:
Tak for den opklaring.
Nu har meget af debatten i dag kredset om demografisk træk og udvikling i offentligt forbrug, og hvad procentsatser skal ligge på, så måske finansministeren kunne oplyse Folketinget om, hvad det havde resulteret i i forhold til det demografiske træk og i forhold til behovet for mere offentligt forbrug, hvis man stadig væk havde måttet budgettere med det her meget høje antal flygtninge.