runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Laura Lindahl (LA), 2017-02-07:
Når hr. Mattias Tesfaye taler om, at vi som liberale kunne have indtaget et andet standpunkt, vil jeg sige, at det jo ikke er rigtigt, at vi havde alle muligheder for at indtage et andet standpunkt, fordi vi er liberale.
Altså, det at være liberal betyder jo ikke, at man er fuldstændig ligeglad med vores kultur i Danmark; at man er ligeglad med raten af kriminalitet; at man er ligeglad med, hvordan det går i lokalsamfundene.
Det betyder det ikke.
Selvfølgelig bestemmer vi ikke, hvor folk bosætter sig, men vi bestemmer, at der, hvor man bosætter sig, indordner man sig under de regler, der er i vores land.
Så derfor er der ikke noget uliberalt i, at vi har en holdning til, at antallet af borgere i Brøndby Strand med ikkevestlig baggrund overstiger antallet af etniske danskere.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-02-07:
Tak for det.
Så vidt jeg husker, har fru Josephine Fock 5 minutters taletid, men fred være med det.
Der bliver sagt mange forkerte ting af Alternativet, ligesom der bliver sagt mange forkerte ting af Enhedslisten, og det er logisk nok, fordi de to partier jo ikke er til at skelne fra hinanden.
Ordføreren sagde, at ordføreren så det som et problem, at vi ikke mødes på kryds og tværs.
Det tror jeg sådan set vi i udgangspunktet er enige om.
Så vil jeg bare høre, hvordan ordføreren har det med, at tyrkiske indvandrere i tredje generation sender deres børn i tyrkisk børnehave, tyrkisk privatskole, tyrkisk gymnasium, og at man dermed i virkeligheden kan få en hel opvækst uden at møde nogen danskere.
Laura Lindahl (LA), 2017-02-07:
Jeg tror ikke, at der er særlig mange, der er i tvivl om, hvad det er, vi mener, når vi siger danskere.
Jeg tror, at vi skal passe rigtig meget på med at sige – det var Enhedslistens ordfører også inde på – at vi ikke gør noget godt for integrationen, fordi vi siger tingene, som de er.
Jeg tror faktisk, det er vigtigt, at vi begynder at sige tingene, fuldstændig som de er, for at få talt det her emne op i stedet for at pakke det ind, sådan som det er mit indtryk at man har gjort i rigtig, rigtig mange år.
Så jeg er tilhænger af en måde at tale om det her på, hvor vi ikke pakker det ind.
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-07:
Årsagen til, at jeg nævner det, er, at da man i sin tid diskuterede, hvorvidt flygtninge, der fik opholdstilladelse i Danmark, skulle spredes ud på alle danske kommuner, eller om de skulle kunne bosætte sig, hvor de ville, eller hvor Dansk Flygtningehjælp fandt en bolig til dem, så var det jo standpunkter, der bl.a. blev fremført af Socialdemokratiet og bl.a. blev imødegået af folk, der argumenterede med rødder i klassiske liberale partier og filosofier. Men det er så okay.
Laura Lindahl (LA), 2017-02-07:
Som nævnt er der jo sket noget, siden hr. Simon Emil Ammitzbøll nævnte det.
Vi er gået i regering, og det, som vi har fået med ind i regeringen, er jo rigtig positivt.
Før var Liberal Alliance det eneste af regeringspartierne sammen med Dansk Folkeparti, der sagde det her.
Nu er vi jo indtrådt i en regering, og vi har faktisk fået hele regeringen til at være med på et forslag, som går ud på, at man ikke skal kunne søge asyl i Danmark, og at vi skal finde europæiske løsninger, så man søger asyl uden for Europa i nærområderne, og det synes vi jo er positivt.
Vi synes faktisk, at det er den bedste måde at stoppe tilstrømningen til Danmark på.
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-07:
Jamen jeg vil starte med at sige, at jeg er rigtig glad for, at også Liberal Alliance er bekymrede over, at der nu er boligområder, hvor mere end 50 pct. har rødder i et ikkevestligt land.
Det synes jeg er rigtig godt, for man kunne jo frygte, at et liberalt parti ville slå ud med armene og sige, at folk må bosætte sig, hvor de vil, og at det skal Folketinget ikke blande sig i.
Jeg synes, det er godt, at Liberal Alliance nu tager det andet standpunkt.
Men det, der bekymrer mig, er, at Liberal Alliances ordfører så gentager det, vi kunne høre Dansk Folkepartis ordfører sige tidligere, nemlig at der er et flertal af borgere i Brøndby Strand, som ikke er danskere.
Det er altså bekymrende, og det er bekymrende, at nu også Liberal Alliance vil støtte det forslag til vedtagelse, som hr. Martin Henriksen læste op tidligere.
Det vil være en helt vild situation, hvis Folketingets flertal i overmorgen vedtager, at flertallet af borgerne i Brøndby Strand ikke er danskere.
Det vil være en helt absurd situation at komme i.
Folk lever der i tredje og fjerde generation og er fuldstændig velintegrerede – for nogles vedkommende.
Jeg er med på, at der er masser af mennesker, der ikke er det, at der er masser af mennesker, der ikke vil Danmark, og jeg er med på, at vi også er i en ideologisk kulturkamp med dem, men vi må ikke ende i en situation, hvor Folketingets flertal siger, at flertallet af borgerne i Brøndby Strand ikke er danskere.
Det ville være så giftigt – så giftigt.
Laura Lindahl (LA), 2017-02-07:
Der er ikke nogen tvivl om, at da vi gik i regering, var vi positive over for, at vi nu kunne få flere partier med til at være for den model, der hedder, at man ikke kan søge asyl i Danmark.
Det, der står i regeringsgrundlaget nu, er jo bedre end det, der stod i regeringsgrundlaget, før Liberal Alliance var med.
Jeg håber også, at Dansk Folkeparti anerkender, at det er et skridt i den rigtige retning.
Selvfølgelig ønsker vi, fuldstændig på linje med Dansk Folkeparti, at få lukket porten, og det kan jeg også forsikre ordføreren om at vi arbejder for.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-02-07:
Jeg tror efterhånden, der er mange af Liberal Alliances vælgere, der spørger sig selv, hvad det præcis er, Liberal Alliance har fået ud af at gå i regering.
Jeg spørger mig selv om det en gang imellem.
Jeg tænker, at jeg ikke skal spekulere så meget over det.
Men at udskifte et asylstop med, at man måske kan fedte et eller andet sammen i EU om 20-30 år, synes jeg godt nok er pauvert.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren ikke i det mindste vil love, at ordføreren vil gøre en særlig indsats for at påvirke ministeren til rent faktisk at få fremsat det her forslag i Folketingssalen, så vi kan stemme om det, så vi virkelig kan lukke porten til Danmark for de her mennesker.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-02-07:
Fru Laura Lindahl nævnte sådan set selv den varme kartoffel, nemlig hr. Simon Emil Ammitzbølls udtalelser den 20. januar 2016 om det her asylstop, som vi jo i Dansk Folkeparti er meget positive over for.
I kan sådan set bare komme med forslaget.
Hvornår kommer det?
Hvornår kommer det her forslag, som Liberal Alliance den 20. januar 2016 sagde at man ville fremsætte?
Hvornår kommer det?
Josephine Fock (ALT), 2017-02-07:
Tak for det.
Jeg synes jo, det er vigtigt, at der er frihed til at sende sine børn i den skole, man gerne vil.
Samtidig er jeg en meget stor fortaler for den danske folkeskole, fordi det er der, vi mødes på kryds og tværs og møder folk med en anden social baggrund.
Derfor vil vi i Alternativet gerne arbejde for, at folkeskolen bliver endnu mere attraktiv, således at alle befolkningsgrupper i Danmark, herunder også folk af anden etnisk herkomst end dansk, sender deres børn i en dansk folkeskole.
Morten Østergaard (RV), 2017-02-07:
Jeg synes, at jeg svarede meget præcist på spørgsmålet i hele min ordførertale.
Jeg sagde: Vi har da udfordringer i vores boligpolitik, som lige nu gør, at vi sammenhober folk med samme typer udfordringer.
Det kan være udfordringer, i forbindelse med at man lige er kommet hertil og skal integreres.
Det kan være udfordringer af social karakter, af beskæftigelsesmæssig, uddannelsesmæssig karakter, eller at vores samfund polariseres.
Og der er jeg slet ikke – for mig handler det om at gøre en forskel i forhold til de mennesker, som jeg er helt sikker på hver for sig ønsker det bedste for dem selv og for deres børn.
Og det handler om, at vi så ikke skaber et samfund, hvor vi lever hver for sig, men skaber et samfund, hvor vi lever sammen.
Men det, jeg tager sigte på, er jo, når man omtaler boligområder som det ene eller det andet, som steder – hvordan var det ordene faldt? – der mindede mere om Mellemøsten eller noget andet.
Det var de følelser, som hr. Martin Henriksen beskrev.
Så sagde jeg, at det vil jeg ikke lade min politik drive af, altså om hr. Martin Henriksen i visse dele af Danmark føler sig hensat til andre nationer.
Det, det handler om, og det svarede jeg også hr. Kenneth Kristensen Berth, er, at der selvfølgelig ikke er nogen steder, hvor mennesker ikke skal kunne føle sig trygge – når de er hjemme, eller når de er på besøg.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-02-07:
Tak for det, og tak til Det Radikale Venstres formand.
Jeg blev faktisk en anelse rystet over det, hr. Morten Østergaard sagde før, og jeg citerer: Jeg kan ikke bekymre mig om, hvordan hr. Martin Henriksen går og har det.
Altså, taget i betragtning at hr. Martin Henriksen på et tidspunkt har været udstyret med PET-vagter, der skulle sørge for, at nogle af de mennesker, hr. Morten Østergaard omtaler, ikke gjorde kål på hr. Martin Henriksen og hans familie, synes jeg sådan set, at det er en temmelig ufølsom kommentar.
Hvad er partilederens reaktion på det?
Martin Henriksen (DF), 2017-02-07:
Jamen altså, jeg har blot sagt, at man ikke automatisk bliver dansker af, at man er født i Danmark og har gået i dansk skole, og det bliver man heller ikke.
Hvis det var sådan, havde vi jo ikke de problemer.
Så kan det være, at Dansk Folkeparti slet ikke eksisterede, altså hvis vi ikke havde de problemer.
Så sådan er virkeligheden jo, og jeg synes, at vi skal forholde os til den – ellers er vi da ilde stedt herinde.
Men jeg synes ikke, at hr. Morten Østergaard svarede på mit spørgsmål.
For mit spørgsmål var sådan set, om hr. Morten Østergaard og Det Radikale Venstre mener, at det er et problem, at der er områder i Danmark, hvor danskere er i mindretal.
Mener man, at det er et problem?
Det må man jo være i stand til at svare ja eller nej til.
Det er fair nok, hvis man mener, at det er alle tiders – så mener man det – men hvis man mener, at det er et problem, hvad vil man så gøre for at løse problemet?
Kan man ikke se, at det så er lidt svært at komme uden om, at vi på en eller anden måde bliver nødt til at vedtage nogle regler, der gør, at vi begrænser tilstrømningen til Danmark – så vi har bare en lille chance for at integrere de mange mennesker, som nu engang er i landet?
Morten Østergaard (RV), 2017-02-07:
Er det et problem, hvordan hr. Martin Henriksen har det, når han bevæger sig rundt i Danmark?
Det er det muligvis, men det er ikke et problem, jeg vil tage på mine skuldre.
Der er noget, jeg synes man skal forstå.
I den del af debatten, jeg har fulgt med i, kunne jeg høre, at hr. Martin Henriksen i begyndelsen også måtte bløde lidt op på sin meget hårde definition af, hvad der er dansk, og hvad der ikke er.
Og det har vi jo prøvet før.
Vi har stået i en tv-debat, hvor hr. Martin Henriksen beskyldte en halvt dansk – i hvert fald med dansk mor – ung mand fra Aarhus Vest, der hed Jens Philip, for ikke at være dansker, bare fordi han var født og opvokset i Danmark, havde gået i dansk skole og talte dansk.
Senere gik det så op for hr. Martin Henriksen, at hans mor var dansk, og så var han det måske alligevel, måske ikke.
Jeg synes, at man skal passe meget på, når man sådan stanger stereotyper ud.
Jeg besøgte Tingbjerg på et tidspunkt og mødte nogle unge mennesker, mens jeg gik rundt.
Det var hyggeligt at være på besøg dér – også et sted, hvor mange, hvis de bare læser avisen, tænker at man nok ikke skal sætte sine ben.
Og det, de sagde, var: Bare husk, at der også er alle os andre – os, der passer vores skole; os, der gerne vil have et arbejde; os, der arbejder på vores fremtid.
Vi er her også, det er også vores hjem.
Og det er derfor, vi skal passe på, hvordan vi håndterer den her debat – altså så vi ikke går fejl af de reelle problemer, nemlig dem, for hvem det ikke lykkes, eller dem, som tager friheden fra andre, og som selvfølgelig skal stilles til ansvar for det.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-07:
Tak for det.
Jamen selvfølgelig er der da folk med en anden baggrund end dansk, som viser, at de kan en masse ting – og det er da glædeligt, når det lykkes.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om Det Radikale Venstre og hr. Morten Østergaard mener, at det er et problem, at der er områder i Danmark, hvor danskere – ifølge statistikkerne – er i mindretal, og hvor det også er sådan, at man, når man bevæger sig ud i de områder, ikke ligefrem føler det, som om man er i Danmark; nogle gange føler man det mere, som om man er i Amman eller et andet sted i Mellemøsten.
Mener hr. Morten Østergaard, at det er et problem?
Morten Østergaard (RV), 2017-02-07:
Det er alligevel sjældent, at jeg sådan bliver udråbt som marxist.
Jeg vil tro, at vi kan finde en enkelt marxist eller to, der synes, at jeg er meget fjernt fra det.
Men ikke desto mindre vil jeg da spørge: Hvem er det egentlig, der er dogmatisk?
Hvem er det egentlig, der helliger det personlige ansvar?
Jeg har talt om at se på individer hver for sig og stille dem til ansvar for deres gerninger og deres handlinger og sikre hvert enkelt individ muligheder, mens Dansk Folkeparti hænger sig i statistiker, kategorier, religiøse baggrunde, uanset at alle typer religioner jo praktiseres forskelligt.
Så mit svar er, at der er plads til forskellige kulturer i Danmark, at der hver eneste dag er folk med anden etnisk baggrund eller anden kulturel baggrund end flertallet i Danmark, der beviser, at det kan lade sig gøre.
Vi skal bare sørge for at få det til at lykkes for flere.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-02-07:
Det er jo paradoksalt at se hr. Morten Østergaard i virkeligheden udføre sådan en klassisk, dogmatisk marxistisk argumentation, i forhold til hvorfor vi har de problemer, vi har.
Det er sociale problemer, det er noget med arbejde, beskæftigelse og sådan noget.
Det her med kultur, religion og sådan nogle ting og personligt ansvar forholder hr. Morten Østergaard sig slet ikke til.
Hr. Morten Østergaard forholder sig som klassisk marxist til det her problem.
Kan hr. Morten Østergaard slet ikke se, at ens kultur har nogen betydning i forhold til muligheden for at blive integreret i det danske samfund?
Morten Østergaard (RV), 2017-02-07:
Det var mange spørgsmål på en gang.
Jeg synes jo generelt, det er skidt, hvis folk lever i utryghed.
Jeg synes, det giver os udfordringer, når mennesker med de samme sociale problemer lever side om side og langt væk fra de muligheder, som blev givet mig i min opvækst, og som jeg kan give mine børn.
Det er jeg ikke enig i.
Også folk med anden etnisk baggrund oplever det.
Og det skal vi gøre noget ved.
Men rundtomkring kan vi også sagtens se, at det kan lade sig gøre – men det handler om, at man har ambitionen om det, og det kan jeg indimellem være i tvivl om at man har fra Dansk Folkepartis side.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-02-07:
Tak for det.
Ja, man kan jo blive i tvivl om, hvorvidt hr. Morten Østergaard overhovedet betragter det her som et problem.
Nu har hr. Morten Østergaard jo, sikkert af gode grunde, ikke haft mulighed for at følge hele debatten og sikkert heller ikke noteret sig, at grunden til, at Brøndby Strand er taget frem, bl.a. er, at det er Danmarks mest utrygge område.
Det er i hvert fald der, hvor tryghedsundersøgelser giver det laveste resultat.
Det er ikke helt klart for mig.
Hr. Morten Østergaard har jo selv været ganske god til at få folk i tale, kan man sige.
Da hr. Morten Østergaard første gang blev valgt til Folketinget, gjorde hr. Morten Østergaard en stor indsats ude i Gellerupparken og fik 24 pct. af stemmerne, 888 personlige stemmer, svarende til mere end 10 pct. af hr. Morten Østergaards samlede stemmetal.
Så mener hr. Morten Østergaard egentlig, at det er noget problem, at der er sådan et område i Danmark, hvor danskerne ikke længere er i flertal?
Josephine Fock (ALT), 2017-02-07:
Jeg synes jo, at jeg svarede.
Jeg sagde, at jeg ønsker ikke at pådutte nogen, at der ikke skal være et frit skolevalg, at der ikke skal være friskoler.
Det synes jeg er en god ting.
Samtidig vil jeg gerne arbejde for, at vi har en dansk folkeskole, der er så bredt funderet som overhovedet muligt, således at vi bliver blandet mest muligt.
Så jeg synes sådan set, at jeg svarede på spørgsmålet.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-02-07:
Jamen fru Josephine Fock, det var et rigtig politikersvar.
Jeg tror ikke, at hr. Uffe Elbæk vil være stolt over det svar.
Hvad vil fru Josephine Fock gøre ved det, hvis fru Josephine Fock mener, at det er et problem?
Der dukker jo flere og flere af de her skoler op.
Flere og flere bliver sat i de her skoler.
Og jeg må sige til fru Josephine Fock, at det ikke har noget med den danske folkeskole at gøre.
Det har noget at gøre med, at man ønsker at lægge afstand til det danske samfund, at man ønsker selvsegregation, man ønsker at være sig selv.
Hvad vil fru Josephine Fock gøre ved det?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-02-07:
Jo, men det er da vigtigt, at man mødes med de mennesker, og at vi får sikret integrationen.
Og et af de bedste steder, vi kan sikre integrationen – påbegynde den og arbejde videre på den – er sådan set arbejdspladserne, men også vores foreningsliv.
Der opstår tit en debat, som jeg synes er lidt for stejl.
Altså, jeg er ikke sikker på, at den her debat i dag er med til at fremme en bedre integration i Danmark.
Jeg er ikke sikker på, at den er med til at fremme, at de beboere, der bor i Brøndby Strand, får et bedre liv.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-02-07:
Nu skal der jo ikke udelukkende gå personlige oplevelser i den.
Det, jeg sagde, var sådan set, at ordføreren ikke skulle tage det som udtryk for, at man ikke kunne, men at distancen var længere.
Der er masser af gode eksempler på vellykket integration, men der er desværre også rigtig mange eksempler på det modsatte.
Det sidste, jeg vil spørge Enhedslistens ordfører om, er: Kan Enhedslistens ordfører forstå, at der er rigtig mange mennesker, der er født her i landet, der er dybt bekymrede for, at det sted, de er vokset op, pludselig har en anden befolkningssammensætning end den, de var vant til, med mennesker, der har en anden kultur og måske taler et andet sprog og har en meget løs tilknytning til arbejdsmarkedet?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-02-07:
Ordføreren bruger størstedelen af sin taletid på at tale om integration og boligpolitik.
Jeg synes, det kunne være informativt at tale om noget andet.
Jeg mener nemlig, at det må handle om at begrænse tilstrømningen, før det bliver et integrationsspørgsmål.
Jeg vil egentlig gerne have ordføreren til at fortælle mig om de stramninger, det er lykkedes os at få igennem Folketingssalen i løbet af det sidste halvandet år.
Hvor mange af dem vil Enhedslisten rulle tilbage?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-02-07:
Jeg kan forstå, at hr. Kenneth Kristensen Berth ikke vil forholde sig til, om den helhedsplan, som er blevet gennemført gennem de sidste 4 år, har haft en positiv effekt, altså om der er tendenser derude, som siger, at det er godt at lave en boligsocial indsats, fordi det sådan set er noget, der trækker et område i den rigtige retning.
Det må jeg konstatere.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-02-07:
Jeg må sige, at min oplevelse af Enhedslisten og i øvrigt det nye Enhedslisten, Alternativet, i høj grad er, at netop de partier er meget optaget af det der med hår i suppen, så lad nu det ligge.
Jeg må bare konstatere, at hr. Søren Egge Rasmussen fremmanede et billede af Brøndby Strand som et trygt sted på baggrund af en undersøgelse, der sammenholdt med andre undersøgelser viser, at Brøndby Strand er det mest utrygge sted i Danmark.
Vil hr. Søren Egge Rasmussen trække sit synspunkt om, at Brøndby Strand er trygt, tilbage?
I øvrigt kan man også læse i den undersøgelse
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-02-07:
Ja, det kunne da være interessant at vide, om Brøndby Strand er blevet et mere trygt område inden for de seneste år, hvor man har lavet en boligsocial indsats, altså om der ligesom er noget, der indikerer, at området er i en udvikling, hvor det går den rigtige vej.
Det, som er så forfærdeligt ved Dansk Folkeparti, er jo, at de ikke kan lave suppen.
De kan ikke dække bordet med suppetallerknerne, de kan ikke skære brødet, men de kan sidde og sjaske med en ske og prøve at finde hår i suppen.
Det er jo ikke den slags tilgang, der hjælper, når vi skal frem til noget, der sikrer en bedre integration.
Det er sådan set det, jeg synes man skal have fokus på.
Men jeg kan forstå, at det her sådan mere er en kulturel debat, hvor man skal sige mest muligt dårligt om nogle områder, hvor der bor mange flygtninge og indvandrere.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-02-07:
Tak for det.
Se, nu nævnte hr. Søren Egge Rasmussen i sit spørgsmål til hr. Martin Henriksen tidligere på dagen tryghedsundersøgelsen i Brøndby Strand.
I Københavns Kommune har man gennemført en tryghedsundersøgelse.
Der er intet sted i Københavns Kommune, hvor mindre end 85 pct. føler sig trygge.
Jeg har siddet og forsøgt at finde en tryghedsundersøgelse, der giver et lavere resultat end i Brøndby Strand.
Det er ikke muligt – det er ikke muligt!
Brøndby Strand er det mindst trygge område i Danmark.
Brøndby Strand så trygt, som hr. Søren Egge Rasmussen tilkendegav i sit spørgsmål til hr. Martin Henriksen, når det nu er det mest utrygge sted i Danmark?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-02-07:
Jeg vil gerne oversætte det for tilhørerne:
Enhedslistens ordfører spørger Venstres ordfører, om Venstres ordfører er klar til at ophæve den private ejendomsret, og det er Venstres ordfører ikke.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-02-07:
Nu kan jeg forstå på det her forslag til vedtagelse, at man nødig vil frem til, at der kommer flere boligområder, hvor der er over 50 pct. beboere med ikkevestlig baggrund.
Jeg vil godt høre, om ordføreren så ikke vil støtte den mulighed, der ligger i at ændre lovgivningen, så anvisningsretten ikke kun gælder hver fjerde almene bolig, men at anvisningsretten også kan udstrækkes til at gælde det private udlejningsbyggeri, for så vil kommunen jo have bedre muligheder for at placere flygtninge og indvandrere, i stedet for at de udelukkende bliver anvist til boligområder, hvor der i forvejen er mange flygtninge og indvandrere.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-02-07:
Lad os starte med at få fakta på plads: Sidste gang ordførerens parti var regeringsgrundlag, kom der godt og vel 25.000 flygtninge til Danmark.
Nu er vi nede på det laveste antal i 6 år.
Samtidig var af de flygtninge, der kom til Danmark, godt og vel 3 ud af 100 klar til at gå på arbejde.
Nu er vi oppe på en fordeling, der hedder 51 ud af 100.
Det synes jeg i sig selv er en positiv udvikling.
Nu skal jeg nok stoppe med udelukkende at producere fakta.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi møder de her folk med forventninger.
Vi har altid været gode til at pakke dem ind i vat, at sende folk på sprogkurser, at give folk mulighed for at sidde derhjemme og isolere sig.
Altså, ethvert menneske, der har ambitioner om at tage vare på sig selv og sit liv, ved, at lediggang i det her tilfælde er roden til alt ondt.
Derfor synes jeg, at det fornuftige er at sørge for, at så længe der er ufred i de lande, hvor flygtningene kommer fra, sørger vi for hurtigst muligt at få dem ud på det danske arbejdsmarked – om det så bare til at starte med er 5 timer om ugen nede i den lokale Netto eller trælastshandel eller i en virksomhed, hvor man kan bruge nogle kompetencer, og som man kan være en del af, så er det en god begyndelse.
Det skal vi gøre mere af.