runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2023-05-04:
Det har jeg jo lige uddybet i min tale – jeg så godt, at fru Rosa Lund sad og snakkede lidt imens.
Men jeg nævnte jo specifikt, at der vil være forskellige hensyn, man skal tage, f.eks. til børn.
Der kan være nogle situationer, hvor det ikke giver mening at sende folk til et tredjeland.
Vi synes godt, at det kan give fin mening med asylbehandling i Danmark, men det vigtige for os er jo, at vi får et asylsystem, som ikke primært beror på spontant asyl, for det er ikke en god måde at fordele folk på.
Derfor vil vi styrke kvoteflygtningesystemet, og vi vil også gerne have modtagecentre i tredjelande, hvis forholdene er i orden, vel at mærke.
Rosa Lund (EL), 2023-05-04:
Hvad skal vi så med et modtagecenter i et tredjeland?
Tak for talen.
Jeg skal bare være sikker på noget.
Går SF ind for, at der skal være asylbehandling i Danmark?
Carl Valentin (SF), 2023-05-04:
Tak for det.
SF deler fuldstændig analysen af, at det nuværende asylsystem er brudt sammen.
Som jeg også har sagt mange gange på den her talerstol, er det jo ret tydeligt, at det er en meget lille håndfuld mennesker, som vi hjælper i dag, i forhold til hvor stor en gruppe der reelt har brug for det.
Derfor er der også brug for reformer af vores asylsystem.
Men dansk enegang i forhold til Rwanda er altså ikke løsningen.
Human Rights Watch beskriver Rwanda som en de facto etpartistat, hvor overgreb på flygtninge er en daglig ting.
Hvis man skal stole på, at flygtninge får den nødvendige beskyttelse i den slags regioner, er der altså brug for bomstærk international monitorering, og det er i øvrigt også svaret på det, som fru Rosa Lund spurgte om lige før, altså hvorfor det skal ske i internationalt regi og ikke bare ved enegang.
I SF er vi af den klare opfattelse, at et nyt asylsystem skal bero på transnationale aftaler, rettigheder og garantier, som alle lande binder sig op på, også Danmark.
Det er realistisk set det eneste bæredygtige system til at løfte opgaven, fordi flygtninge er mennesker, som bevæger sig på tværs af grænser.
Vi vil arbejde for en international model, hvor forholdene er i orden.
En sådan model kræver for det første, at barnets tarv skal stå helt centralt i spørgsmålet om, hvorvidt en asylansøger eller en afvist asylansøger kan sendes til et tredjeland.
For det andet skal muligheden for at sende asylansøgere til tredjelande begrænses til en defineret gruppe af asylansøgere.
Her kan man eksempelvis forestille sig asylansøgere, hvis ansøgninger er åbenbart grundløse.
Det kunne eksempelvis være, hvis en given asylansøger har begået alvorlig kriminalitet i sin fortid, eller hvis en person søger asyl, men tidligere har fået en klar afvisning.
En bæredygtig og retfærdig model skal således bero på en kraftig indskærpelse af, at den kun kan finde anvendelse, hvis placeringen af asylansøgere sker efter aftalte internationale forhold, dvs. forhold, der ligner dem, man har på danske centre i dag, og som lever op til forhold, rettigheder og konventioner, der er i overensstemmelse med dansk lovgivning og Danmarks internationale forpligtelser.
Sidst, men ikke mindst, skal en model jo ikke være en undskyldning for, at Danmark kan slippe sit ansvar, men en mulighed for, at vi kan tage ansvar på en bedre måde.
Og den bedste måde til at sikre, at de flygtninge, der genbosættes i Europa, er dem, der har mest brug for det, er kvoteflygtningesystemet.
Det er et system, som den nye danske regering fortsat ikke bakker nok op om.
Til sidst er der bare tilbage at sige, at SF går ind for en reform af asylsystemet.
Vi afviser ikke muligheden for at asylbehandle i tredjelande, men sådan en model skal altså bero på håndfaste rammer og garantere, at asylansøgere får en værdig behandling.
Vi kan ikke gå enegang, og ingen børn skal betale prisen for deres forældres fejltagelser.
Tak for ordet.
Mohammad Rona (M), 2023-05-04:
Nu har fru Rosa Lund og jeg jo haft en del timer i salen de sidste par uger og har det også senere i dag.
Helt grundlæggende for os handler det sådan set om at få stoppet menneskesmuglingen fuldstændig.
Menneskesmuglerne bestemmer, hvem der skal ind i EU og ind i Europa.
Det er da totalt dysfunktionelt, fuldstændig.
Men jeg glæder mig til at høre Enhedslistens bud på, hvordan vi løser migrantkrisen, her lige om lidt.
Rosa Lund (EL), 2023-05-04:
Det er bare det, der undrer mig: Hvis man bare lader være med at behandle flygtninge dårligt alene, er det okay at behandle flygtninge dårligt.
Det er bare det, jeg simpelt hen ikke kan forstå.
Jeg er sådan set enig i, at det ville være en god idé, hvis vi havde et fælles asylsystem i Europa.
Jeg mener ikke, at det fælles asylsystem skal indebære et modtagecenter i et tredjeland.
Jeg mener, at det fælles asylsystem bør indebære, at vi har en bedre fordeling af flygtningene i Europa.
Det er svært for mig at forstå, hvorfor det er bedre, når det er mange lande, der gør det.
Mohammad Rona (M), 2023-05-04:
»Fordi man har plantet et EU-flag oven i det«
– tak for spørgsmålet.
Det her handler sådan set om, at vi i EU-regi får lavet et asylsystem, som er mere humant, for menneskesmuglere har lige nu lidt for meget magt til at bestemme, hvem der skal ind i Europa og ind i EU.
Derfor er jeg jo også personligt glad for, at man ikke går alene og ikke går enegang i det her, men at vi har andre lande fra EU og Europa med til det her.
Rosa Lund (EL), 2023-05-04:
Tak for ordet.
Det er bare, fordi jeg undrer mig en lille smule over, hvorfor det er bedre at sende flygtninge til et tredjeland, hvis man gør det som EU, end hvis man gør det som Danmark.
Som jeg ser det, er det sådan set lige umenneskeligt.
Så jeg vil gerne have forklaringen på, hvorfor det er en god løsning.
Hvorfor er det lige pludselig blevet en god idé at lave et modtagecenter i et tredjeland, fordi man lige har plantet et EU-flag oven i det?
Mohammad Rona (M), 2023-05-04:
Nej, det der med, at der ingenting sker, tror jeg faktisk ikke er rigtigt.
Jeg synes faktisk også, ministeren var inde på det flere gange, og den socialdemokratiske ordfører, hr. Kasper Sand Kjær, var også inde på det.
Der er faktisk bevægelse, der er faktisk ret meget mere bevægelse i øjeblikket i forhold til det her spørgsmål, end der har været før.
Der er jo flere lande, der har fået øjnene op for det her.
Nu snakkede vi før om, hvilke lande det drejer sig om, og det er altså Belgien, Holland og, hvad kan man sige, nogle af de store lande i EU-regi, som faktisk er positive omkring det her.
Så hvis vi kan komme til at lave det her, har vi i hvert fald et par lande med her også.
Tak for det.
Nu kunne jeg ikke undgå at høre, at hr. Peter Skaarup sagde, at det her var en illusion.
Men det er ikke en illusion, det er en ambition , og der er forskel – for vi har en ambition om at gøre det her.
Så vil jeg også bare helt konkret lige høre: Hvad er Danmarksdemokraternes holdning og politik på det her område?
Peter Skaarup (DD), 2023-05-04:
Vi var enige med ministeren før valget om, at vi inden for et år skal etablere et modtagecenter i Rwanda, og at vi måske kunne gøre det sammen med briterne, som jo også er langt fremme i de bestræbelser.
Det er rigtigt, som hr. Mohammad Rona sagde, at der for knap et år siden var et fly på vej fra britisk territorium, som ikke kom af sted; men jeg går ud fra, at de store udfordringer, briterne sidder med, i sig selv gør, at de er nogle skridt længere fremme, end Danmark er.
Og vi var jo egentlig lidt på omgangshøjde med briterne dengang; det er vi bestemt ikke nu, for selv om vi har et forbehold over for det her i EU, har vi altså sat os i et europæisk spor, som styres fra Berlin og Paris – og det går langsomt, hvis det overhovedet går.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-04:
Jeg skal bare lige forstå det korrekt: Enhedslisten går ind for at ophæve folkesuveræniteten i Danmark i forhold til den nationale varetagelse af udlændingepolitikken, og at den i stedet for skal deponeres i Kommissionen nede i Europa?
Rosa Lund (EL), 2023-05-04:
Det er et virkelig godt og meget, meget relevant spørgsmål.
Vi går ind for, at det skal ske på EU-plan, altså at man i EU skal beslutte, hvordan flygtninge skal fordeles, sådan at Danmark f.eks. kunne aflaste Grækenland, Italien og Spanien.
Det går vi ind for.
Jeg må så være ærlig og sige, at jeg ikke ved, om det kan lade sig gøre i dag på grund af retsforbeholdet, som Enhedslisten så går ind for.
Og der sætter hr. Mikkel Bjørn jo virkelig foden dér, hvor det gør ondt og skoen trykker, eller hvad man siger.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-04:
Tak til ordføreren, og tak for forslaget til vedtagelse.
Lige i det spørgsmål bliver Dansk Folkeparti og Enhedslisten nok ikke partners in crime.
Men jeg er lidt nysgerrig på ordførerens holdning til det, hun nævner, i forhold til fordeling af asylansøgere på europæisk niveau.
For der er jo faktisk bevægelser i Europa og også i EU, som ønsker en fordelingsnøgle af flygtninge i EU-regi, som jeg nævnte tidligere, hvor det i stedet for nationalstaterne, der egenhændigt tager de beslutninger på nationalt niveau, så skal være Kommissionen, der skal sidde og tage de beslutninger på vegne af nationalstaterne.
Hvad er Enhedslistens holdning egentlig til det?
Samtidig taler man så om en fordelingsnøgle, hvor jeg ikke helt kan finde ud af, om det skulle foregå nationalt, eller om det er noget, der skulle foregå deponeret
i internationalt regi
Rosa Lund (EL), 2023-05-04:
Fordi vi synes, at vi skal overholde flygtningekonventionen, Genèvekonventionen, som betyder, at vi skal tage imod flygtninge og asylansøgere.
Jeg mener, og Enhedslisten mener, at vi skal tage imod asylansøgere i Danmark.
Vi skal behandle asylansøgningerne her, og vi skal integrere flygtninge i Danmark.
Mohammad Rona (M), 2023-05-04:
Hvorfor?
Tak for det.
Jeg skal bare lige forstå det her helt korrekt.
Hvis vi nu i morgen sammen med EU får etableret et modtagecenter i Rwanda eller et andet sikkert sted – det skal selvfølgelig være sikkert og overholde de konventioner, der er – vil Enhedslisten så støtte det?
Rosa Lund (EL), 2023-05-04:
I hvert fald ikke, når det er præsident Erdogan.
Det er stensikkert.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Det vil sige, at hvis der er et sikkert tredjeland på ruten, hvor flygtninge kan få behandlet deres sag, få beskyttelse, endda få arbejde, bolig, og hvor børnene kan komme i skole og komme til lægen, vil Enhedslisten på ingen måde acceptere, at man så ligesom kan lave en Dublinordning, der går ud over EU's grænser?
Rosa Lund (EL), 2023-05-04:
Enhedslisten er modstander af EU-Tyrkiet-aftalen.
Ja, det er fuldstændig korrekt.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Tak for det.
Jeg vil bare spørge fru Rosa Lund, om Enhedslisten ønsker, at EU skal gå ud af EU-Tyrkiet-aftalen.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-05-04:
Mange tak.
Og tak til Dansk Folkeparti for at rejse forespørgslen her.
Vi var jo en del inde på emnet i forespørgselsdebatten med statsministeren og udlændinge- og integrationsministeren i fredags, hvor vi jo var samlet her i salen i 4 timer, som jeg tror det blev til.
Jeg var i hvert fald en del inde på emnet der.
Derfor vil jeg gøre det kort i dag.
Det er dybt bekymrende med den migrantkrise, som er under opsejling igen med pres på EU's ydre grænser.
Der er brug for et humant asylsystem med asylbehandling i nærområderne.
På den måde kan vi bedre imødegå, at mennesker presses til at tage på en livsfarlig rejse over Middelhavet for at komme til Europa.
Det haster, og regeringen skal se at komme i gang.
Der er fornyet pres på EU's grænser, og i sidste folketingsperiode var to ministre på PR-tur til Rwanda, og så er der ikke sket noget siden.
Det undrer mig, at der ikke rigtig er sket noget fra regeringens side, og hvorfor man ikke har en løsning på det, når der i den grad er brug for en løsning, så migranterne ikke pludselig vælter ind over grænserne.
Derfor vil jeg opfordre regeringen til at finde en løsning og presse på i EU i forhold til at finde frem til en fælles løsning, hvis det er det, man går efter.
Det er vigtigt, at der bliver fundet en løsning.
Så kan jeg sige, at vi fra Konservatives side støtter den vedtagelsestekst, som hr. Peter Skaarup fra Danmarksdemokraterne læste op.
Steffen Larsen (LA), 2023-05-04:
Tak, formand.
Og tak til Dansk Folkeparti for at tage debatten op.
Det er en vigtig debat.
Spontane asylansøgere er folk, der anmoder om at få asyl, når de står ved grænsen til Danmark eller allerede er krydset ind i landet.
De repræsenterer dermed en relativt ressourcerig gruppe af asylsøgere, som har haft økonomien, helbredet og kontakterne til at kunne komme til Danmark og søge om spontant asyl.
Og det er altså Liberal Alliances politik, at asyl skal gives til de mennesker, der er mest i nød.
Derfor vil vi afskaffe den spontane asyl, da den desværre primært gives til mennesker, der er relativt ressourcerige og derfor har mindre brug for asyl sammenlignet med f.eks. kvoteflygtninge, der oftest er kvinder og børn, som sidder i lejre under dårlige forhold.
Hvis man har formået at komme hele vejen til den danske grænse og dermed for længst er ophørt med reelt at være en flygtning, har man selvsagt mindre behov for asyl end mennesker, der er deciderede flygtninge og søger beskyttelse fra krig, konflikt og ødelæggelse.
Men alligevel bruger vi via spontant asyl en masse ressourcer på disse relativt velstillede mennesker, hvilket betyder, at vi får færre ressourcer til de folk, der har allermest brug for vores hjælp og beskyttelse.
Asylbehandlingen bør derfor foregå i et tredjeland, helst i områder, hvor flygtningestrømmene opstår.
For det asylsystem, vi har nu, er uretfærdigt og inhumant, hvor den spontane asyl tilgodeser de ressourcestærke, hjælper menneskesmuglere og menneskehandlere med at opretholde deres forretninger og på samme tid skader de vestlige landes sammenhængskraft via den undergravende kriminalitet forbundet med menneskehandelen og menneskesmuglingen.
En gruppe af mennesker, som til gengæld har mere brug for beskyttelse, er de såkaldte kvoteflygtninge.
Derfor mener vi i Liberal Alliance, at Danmark skal give asyl til et begrænset antal kvoteflygtninge.
Ved at kanalisere ressourcer fra spontane asylansøgere til kvoteflygtninge kan vi derved gøre en større forskel for de mennesker i verden, der har allermest brug for den beskyttelse, som Danmark kan levere.
Et modtagecenter uden for Europa er altså et væsentligt værktøj i forhold til alle de nævnte problemer.
Danmark burde kunne starte selvstændigt op og så lade andre tilslutte sig, så de øvrige EU-lande vågner op.
Jeg bemærker også her, at både Nederlandene og også nu Sverige har en udstrakt interesse for netop et modtagecenter uden for Europas grænser, og så har vi også den eksisterende interesse fra Storbritannien.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-04:
Det er altså åbenbart lidt det modsatte af det, som Moderaterne gerne vil.
Man vil have mere frihed og dermed mindre grænsekontrol, siger man her efter det, som regeringen aftalte med hensyn til grænsekontrol.
Altså, den lemper man jo ved, at der er færre betjente på selve grænsen til at kontrollere, hvem der kommer ind i landet.
Det er den forkerte vej at gå – vi skulle snarere have flere.
Og vi skal da bestemt også hjælpe Frontex med at styrke den ydre grænse.
Det er jo så også i gang – bestemt – men der er masser af ting, man kan gøre.
Det er det, der kan afhjælpe udfordringen lige nu, så der skal vi ikke vente 5 år.
Mohammad Rona (M), 2023-05-04:
Men lad mig så prøve at spørge igen, i forhold til hvad der er Danmarksdemokraternes politik på området.
Jeg synes, at der jo er flere partier, der står fast på, at nu er det et modtagecenter, og nu er det kun den løsning, der findes.
Men – hvad kan man sige – en meget erfaren hr. Peter Skaarup, der har siddet i Folketinget i mange år, må da også have tænkt på nogle andre ting.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-04:
Jeg kan betrygge hr. Mikkel Bjørn med, at hvis der er noget, der ligger Socialdemokratiet på sinde, er det danskernes sikkerhed og tryghed. Og den kommer vi til at passe på, uanset om den her konkrete løsning, vi diskuterer, eller andet er på plads.
Ser vi stigende migrantstrømme mod Danmark, kommer den her regering jo til at gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at passe på Danmark.
Ved at føre en stram udlændingepolitik igennem en årrække er det heldigvis jo lykkedes Danmark at falde væsentligt på listen, i forhold til hvor mange asylansøgere der kommer til Danmark.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-04:
Jamen bestemt, men jeg konstaterer jo bare, at statsministeren forsøgte at få et antal lande til at gå ind i en hårdere diskussion, end Kommissionen ville på det her område.
Det blev der sendt et brev om, men det var ikke sådan, at EU eller Kommissionen vil arbejde videre i den retning – og der er det her center ikke engang inkluderet.
Så siger den svenske statsminister: Ja, men det kan godt være, at man kan nå frem til et eller andet engang – og sådan noget.
Men det er jo heller ikke noget tilsagn.
Så det er egentlig bare derfor, jeg står her og spørger ordføreren: Hvordan kan det være, vi er gået fra 1 år til 5 år i tidsperspektiv?
For lige nu sker der ingenting.
Mohammad Rona (M), 2023-05-04:
Det er et godt spørgsmål.
Nu sad jeg jo ikke i Folketinget dengang, men man kan sige, at man faktisk har diskuteret det her siden 2018, så det her er jo ikke noget nyt.
Det er ikke noget, der er poppet op for et par år siden.
Man har faktisk diskuteret det siden 2018.
Og hvis jeg lige vender tilbage til briterne, så ved jeg ikke, hvor stor en succes det var, når flyet faktisk overhovedet ikke lettede, fordi det var imod konventionerne.
Så der skete jo ikke noget med den britiske model.
Den gik i stykker.
Jeg kan godt gentage det igen, og jeg synes faktisk også, det er vigtigt at gentage – og nu har jeg jo fået spørgsmålet en gang, og nu har jeg så fået det anden gang også – om den her EU-løsning: Det håber jeg da i hvert fald også at Danmarksdemokraterne vil være med til, altså at hjælpe med at lave sådan et forslag, hvor vi laver et EU-asylsystem sammen i et tredjeland.
Mads Fuglede (V), 2023-05-04:
Ja, man skal kunne søge spontant asyl i Danmark, men man er ikke garanteret, at den asylbehandling, der så bliver gennemgået for en, sker, mens man har ophold i Danmark.
Men selvfølgelig skal vi leve op til de konventioner, vi har indgået.
Flygtningekonventionen er en meget, meget vigtig konvention, som blev vedtaget på et tidspunkt, hvor man lidt havde den situation, man har i dag, altså at man havde millioner af mennesker, der lå og skvulpede rundt uden nogen retssikkerhed i verden.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Tak for det, og tak for en god tale.
Der er sådan en afgørende ting, der nogle gange kan være, altså om man står bag flygtningekonventionen og man dermed står bag, at en person, der står her i Danmark med et særligt beskyttelsesbehov, og som måske endda er svækket, skal kunne søge spontant asyl i Danmark og dermed også få flygtningestatus i Danmark.
Skal det fortsat være en mulighed i Venstres scenarie for, hvordan flygtningesystemet skal udvikles?
Mads Fuglede (V), 2023-05-04:
Tak for ordet, tak til Dansk Folkeparti for at tage initiativ til den her debat, der vedrører et vigtigt emne, og tak til udlændinge- og integrationsministeren for at redegøre for regeringens holdning og arbejde på området.
Det er en gordisk knude, der her skal løses.
I Venstre ønsker vi, at det europæiske asylsystem ændres.
Som det er nu, er det komplet dysfunktionelt.
Man skal bare kigge på, hvordan det ser ud i Sydeuropa lige nu, hvor migrantpresset på Europa igen stiger.
De sydeuropæiske landes asylmyndigheder har en umulig opgave med at håndtere det store antal migranter, og mange af dem, der kommer hertil, er ikke dem, der har behov for hjælp.
Det er de mest ressourcestærke migranter, der sætter livet på spil, og som betaler menneskesmuglere for at komme med en båd mod Europa, og det fortsætter en kriminel virksomhed.
De, der drager den største fordel af den nuværende situation, er nogle, der kynisk lever af andres ulykke og forhåbning om et bedre liv.
Det tjener de store penge på, og det er alt for ofte med et resultat af druknedød og ulykkelige skæbner.
Alt imens sidder der mange kvinder, mange børn og mange ældre, som ikke er ressourcestærke, tilbage, og som oplever, at den hjælp, der burde være tilkommet dem, er der meget længere til.
Vi skal hjælpe dem der, hvor de er, og vi skal skabe et system, der ikke belønner kriminelle.
I Venstre mener vi, at flygtninge skal hjælpes i nærområderne, og at der skal etableres et modtagecenter uden for EU.
Det skal naturligvis være på en måde, der ikke strider mod vores internationale forpligtelser.
Det har vi haft mange kvababbelser over, og vi har ofte ment, at det ser ud til at have lange udsigter at få en asylbehandling i et tredjeland og at have et ophold i et tredjeland til at foregå på en facon, så vi kan stå inde for det, og det kan se svært ud.
Men vi er blevet optimistiske, efter at vi har oplevet et Europa, hvor holdningerne forskubbes.
Men vi møder jo en forståelse for, at den stramme udlændingepolitik, som Danmark i en årrække har gennemført, har ført til resultater, som gør, at flere og flere kigger i vores retning, når det handler om at have styr på migrantpresset i eget land, og at de har fået den forståelse, at den danske model også vil føre til, at der kommer styr på migrantpresset mod Europas ydre grænse.
Derfor er vi optimistiske, og vi tror på, at der stadig væk er store perspektiver i idéen om et modtagecenter uden for Europa, især i et samarbejde med andre europæiske lande.
Tak for ordet.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-04:
Jo, men det synes jeg jo sådan set også ligger i kanten af det, vi diskuterer her, altså hele arbejdet med partnerskabslandene i forhold til EU, de nordafrikanske lande og andre.
Det er klart, at havde de mere velfungerende asylsystemer, hvor der var mulighed for og adgang til at søge om asyl, og hvor der var retssikkerhed omkring asylbehandlingen, så ville det jo også bremse asylstrømmene og migrationsstrømmene til Europa.
Det er klart.
Så det synes jeg jo er en del af det arbejde for et nyt internationalt asylsystem; det er vel i virkeligheden også at sikre asylbehandlingen i flere lande end i bare de vestlige lande.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Det er ikke for at være polemisk, men det er simpelt hen bare for at sige, at man nogle gange skal passe på, at man ikke skaber nogle billeder inde i hovedet på folk af, hvad der foregår i Danmark.
Det fungerer, som ordføreren siger, relativt godt, og det, der er udfordringen, er jo netop, at flygtninge flygter videre, at de ikke får beskyttelse, og at de ikke kan søge om asyl tættere på der, hvor de er.
Det er måske derfor, som ordføreren siger, at det ikke altid er de helt rigtige, der ender med at nå frem.
Så det anerkender jeg, men ville løsningen så netop ikke være virkelig at fastholde det danske asylsystem og sørge for, der var flere lande, der gjorde det samme, sådan at flygtninge kunne søge asyl tættere på der, hvor de flygter fra?
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-04:
Det danske asylsystem fungerer jo på den måde, at der er myndigheder, som løfter deres opgave, og det tror jeg sådan set de gør godt.
Jeg har ikke indtryk af andet, men Danmark er jo ikke en ø, heller ikke i det her tilfælde.
Vi er også en del af et globalt og internationalt asylsystem, og det asylsystem, vi har i verden, er dysfunktionelt.
Det fungerer ikke, og det er hamrende uretfærdigt over for verdens flygtninge, hvoraf 85-90 pct. sidder som flygtninge i nærområder, vi aldrig taler om, for vi taler kun om dem, der er i Europa, og vi skylder at give dem langt bedre hjælp, end vi giver dem i dag.
Samtidig vil de 10-15 pct., der så når Europa, jo typisk være de mest ressourcestærke, typisk unge mænd, som risikerer deres liv i en gummibåd hen over Middelhavet og på farlige ruter op igennem Sahara, og hvad ved jeg.
Det fungerer ikke, det er dysfunktionelt, og det system er Danmark jo også en del af, og jeg er sådan set stolt af at være medlem af et parti, som sidder i regering, og som faktisk tager det på sig at prøve at gå foran i forhold til at skabe et nyt asylsystem i verden.