runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2018-12-13:
Det er jeg slet ikke afvisende over for.
Det er endnu et emne, som kommer til at blive berørt i forhandlingerne, for det er klart, at det er vigtigt.
Det er et centralt emne i hele forløbet om Danske Bank, at Finanstilsynet ser ud til at være blevet givet stærkt vildledende oplysninger undervejs, hvilket ser ud til at have spillet en ret stor rolle i, at Finanstilsynet ikke har grebet ind over for den hvidvaskning, som er foregået i Danske Bank, og det er et stort problem.
Det er klart, at det er noget af det, som vi selvfølgelig vil inddrage i forhandlingerne.
Så det er jo et rigtig fint eksempel på, at det her ikke kun kommer til at handle om Finanstilsynet.
Det kommer også til handle om alle de andre ting, som er nødvendige for at have et stærkt setup for at kunne bekæmpe økonomisk og finansiel kriminalitet.
Tak for rosen i øvrigt.
Jeg er glad for at få den, og jeg synes også, at Enhedslisten har optrådt konstruktivt hele vejen igennem det her forløb.
Det synes jeg sådan set har været tilfældet bredt rundt i Folketinget, og det håber jeg at vi kan fortsætte med, for vi har kun en dagsorden her i Folketinget, og det er at forhindre, at sådan en sag, som har fundet sted i Danske Bank, nogen sinde kan opstå igen, og at sikre, at den bliver undersøgt til bunds, og at der bliver draget de konsekvenser, der skal.
Pelle Dragsted (EL), 2018-12-13:
Så siger jeg også tak for rosen den anden vej.
Og helt i forlængelse af det vil jeg bare lige være sikker på, at alle Folketingets partier bliver inviteret til de forhandlinger, som afholdes efter nytår.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-12-13:
Der må jeg nok desværre sige, at det som udgangspunkt bliver den finansielle forligskreds, som Enhedslisten jo desværre ikke er med i.
Jeg har til gengæld sagt til Enhedslisten, at jeg meget gerne vil mødes med Enhedslisten og drøfte de forslag, som Enhedslisten måtte have, for jeg lukker ikke af for forslag, fordi man ikke sidder med i den finansielle forligskreds.
Vi vil også gerne undersøge dem til bunds og sætte det analysearbejde, vi har, i værk for at undersøge de gode ideer, som Enhedslisten måtte have.
Morten Bødskov (S), 2018-12-13:
Selv om bemærkningerne til forslaget kun er 13½ linje, er vi jo glade for, at Dansk Folkeparti støtter det og vil selvfølgelig sige tak for det.
Så vil vi også understrege det, som er kernen, nemlig at de forhandlinger, som vi så skal i gang med, bør komme hele vejen rundt, således at vi får de myndigheder, der sidder med ansvaret for det her, med omkring bordet.
Hr. Hans Kristian Skibby og jeg selv var på besøg hos bagmandspolitiet i går, og der kunne man høre repræsentanter for bagmandspolitiet sige, at på visse områder var man i dialog med SKAT om hjemmel til at udveksle oplysninger.
Det overraskede i hvert fald mig, og derfor vil jeg gerne høre, om det ikke bare er endnu et argument for, at vi ikke bør se forhandlingerne adskilt, altså Finanstilsynet, SKAT og bagmandspolitiet, men at vi ser det hele samlet, når vi starter forhandlingerne.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-12-13:
Dansk Folkeparti har i hvert fald ikke noget imod, at det bliver en samlet forhandling, må jeg sige, for vi hørte jo også på det møde, vi havde hos bagmandspolitiet i går, at man informerede om, at de betalingsmønstre, der er internationalt, er meget forskelligartede, og at der hele tiden kommer nye betalingstjenester til, eksempelvis på apps, og man kan se, at Google Pay vokser eksorbitant i forhold til de transaktioner, som der er over landegrænser.
Vi havde også spørgsmålet om PayPal og alle mulige andre betalingstjenester, som Enhedslistens ordfører meget fornuftigt stillede.
Så for vores vedkommende er det da helt på sin plads, at vi tager alle de værktøjer ind, som der må kunne drages nytte af, i forbindelse med at komme efter de virksomheder og de kriminelle, som har et kriminelt forehavende.
Morten Bødskov (S), 2018-12-13:
Jeg må sige, at jeg er meget tilfreds med, at Dansk Folkepartis ordfører understreger vigtigheden af, at vi ser forhandlingerne samlet.
Bliver der taget hurtigt nok fat på dem, bliver de fulgt op i politikredsene, bliver de fulgt op hos SKAT?
Også det synes jeg er vigtigt vi får belyst, når vi sidder ved de her forhandlinger.
Så det var argument nr. 2 for, hvorfor jeg går ud fra, at Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti er enige om, at vi skal have det her som samlede forhandlinger og ikke bare som noget adskilt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-12-13:
Det kan man sige, men jeg synes jo også, at det baserer sig på sund fornuft, at alle sten skal vendes i forhold til den situation, vi står i.
Og der må man bare sige, at når reglerne ændrer sig, følger de kriminelles mønstre og adfærd desværre i takt med det.
Der opstår hele tiden nye teknikker til, hvordan man kan gøre det, og dem, der laver dokumentfalsk, bliver også bedre og bedre til det, og den grænseoverskridende finansielle kriminalitet bliver også mere og mere professionel, hvis man kan tillade sig at bruge den term over for kriminelle.
Det er nogle af de ting, som vi står over for, og derfor har vi også i Dansk Folkeparti flere gange sagt, at hvis vi har mulighed for at lave øget sagsregistrering og registreringskontroller på tværs af forskellige registre, herunder SKAT, så vil det selvfølgelig være helt legitimt at stille nogle krav i forhold til det.
Men jeg synes bare ikke, at forslaget, som vi har her i dag, er særlig dybsindigt i forhold til nogen af de her ting, for det, som Socialdemokraterne præsenterer os for, er jo bare sådan et feel good-forslag.
Søren Søndergaard (EL), 2018-12-13:
Det, vi kan konstatere, er, at midlertidighed ikke er midlertidighed.
Så skal vi jo bare have defineret den grænse og forklaret, præcis hvor den står, for det fremgår ikke af finanslovsaftalen.
Og så lige i forhold til det jødiske samfund: Nej, har hr. Martin Henriksen snakket om folk, der var kommet tilrejsende med en anden kultur?
De har stadig væk en meget distinkt kultur, der adskiller sig fra traditionel dansk kultur, f.eks. i synagogen, hvor mænd og kvinder sidder adskilt.
Jeg opfatter dem fuldstændig som en del af det danske samfund, og jeg kan slet ikke forstå, at hr. Martin Henriksen bruger nogle formuleringer, der kan åbne op for, at man kan komme i tvivl.
Martin Henriksen (DF), 2018-12-13:
Hvis der er nogen, der kommer i tvivl om det, er det jo alene på grund af hr. Søren Søndergaard og det, som han siger som repræsentant for Enhedslisten.
Så det vil jeg da opfordre hr. Søren Søndergaard at lade være med at sige.
Så det synes jeg Enhedslisten skal lade være med.
Jeg synes, det fremgår ret klart af den her finanslovsaftale, dels at den er ret gennemarbejdet, dels at der vil være væsentlig flere flygtninge, som ender med at få inddraget deres opholdstilladelse, i stedet for at de er i Danmark permanent.
Der er selvfølgelig nogle partier, der har en interesse i at modarbejde det, og det er jo fair nok.
Der kan jo være forskellige politiske indgangsvinkler til det.
Men det er jo bare det, der står tilbage på bundlinjen.
Altså, når man kigger på finanslovsaftalen, kan man se, at det afsnit jo faktisk er meget omfangsrigt, der handler om, hvordan man skal inddrage flere opholdstilladelser, og hvordan man skal sørge for, at det klare udgangspunkt bliver, at folk er her midlertidigt, i stedet for at folk er her permanent.
I dag er det klare udgangspunkt, at folk skal være her permanent, og det laver vi så om på.
Mads Fuglede (V), 2018-12-13:
Tak til hr. Mattias Tesfaye for talen.
Jeg har først et ret simpelt spørgsmål: Mener hr. Mattias Tesfaye, at niveauet for ydelser i et land hænger sammen med, hvor attraktivt det er at flygte til det land?
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-13:
Og det mener jeg vi fik – hvis ikke et bevis, så noget, der ligner et bevis for, dengang vi så historierne om de her laminerede A4-ark, der cirkulerede i flygtningelejrene, og som viste, hvad ydelsesniveauerne var i forskellige lande.
Og jeg mener, vi bliver nødt til at forholde os til, at niveauet af de sociale ydelser, der er tilgængelige i det land, man kan indvandre til, selvfølgelig har betydning for, hvilket land man vælger.
Det har ikke betydning for, hvorvidt folk udvandrer fra Syrien og sidder i en flygtningelejr i Tyrkiet.
Men når de nu efter et par år bryder op fra den flygtningelejr og søger mod Europa, er jeg ret sikker på at ikke alene velfærdsstatens generelle serviceniveau, men også de sociale ydelser har betydning for, hvilket europæisk land de vælger.
Mads Fuglede (V), 2018-12-13:
Så undrer det mig lidt, at hr. Mattias Tesfaye den anden dag i Borgen Late Night gav en garanti for, at en socialdemokratisk ledet regering vil sætte ydelserne op for udlændinge i Danmark, der ikke er på arbejdsmarkedet.
Vil det ikke føre til, at Danmark bliver et meget mere attraktivt mål for mennesker, der søger asyl?
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-13:
Vi synes, at integrationsydelsen for de familier, der har børn, er for lav.
Der er simpelt hen for mange afsavn for de børn.
Og nu er der så indgået en finanslovsaftale, hvor man ønsker at sætte den ned med 2.000 kr. pr. familie.
Så er det jo helt indlysende, at vi synes, det er et skridt i den forkerte retning.
Hvis der kommer en socialdemokratisk ledet regering, vil hele vores hensigt med at nedsætte den ydelseskommission jo være at sikre, at de her børn ikke lider de afsavn, som de lider i dag, og som de vil komme til at lide endnu flere af, når den lovgivning, der er aftalt i den her finanslov, bliver gennemført.
Martin Henriksen (DF), 2018-12-13:
Tak for det.
Nu har jeg hørt, hvad fru Mette Frederiksen har sagt og også hvad hr. Mattias Tesfaye har sagt her i dag om de dele af finanslovsaftalen, som handler om hjemsendelse, altså at gå fra integration til hjemsendelse.
Og så bliver jeg bare lidt usikker på, om det er Socialdemokratiets linje.
Altså, bakker man op om det?
Man kan jo godt have forskellige synspunkter om det, men bakker man op om det?
Bakker man op om det nye selvforsørgelses- og hjemrejseprogram?
Bakker man op om det?
Bakker man op om at ændre i integrationsloven, sådan at det bliver understreget i integrationsloven, at de her flygtninge sådan set ikke skal integreres og være her permanent – at det ikke er det, der er formålet, men at formålet er, at de skal vende tilbage igen til deres hjemlande?
Bakker man op om det initiativ?
Bakker man op om de ting, som er i finanslovsaftalen?
Jeg har ikke sagt, at det jødiske samfund ikke er en del af det danske samfund.
Men hvis der henvises til, at jeg i min ordførertale talte om, at kristendommen har forrang i Danmark, så er det jo fuldstændig korrekt.
Det har vi jo også en grundlov der siger meget præcist, og det synes jeg man skal holde fast i.
Det vil jeg nok mene.
Det er jo sådan – og det vil det i øvrigt også være med den nye finanslovsaftale – at jo længere tid du er i Danmark, jo sværere bliver det at inddrage opholdstilladelsen.
Sådan vil det jo være.
Og der vil stadig væk være mulighed for, at man kan søge eksempelvis en permanent opholdstilladelse og statsborgerskab, og så vil det jo være op til et flertal i Folketinget, om man ønsker at tildele statsborgerskab.
Det kan vi også se, for vi kan jo faktisk se, at der er færre, der får tildelt permanent opholdstilladelse.
I 2015 var det omkring 5.000, der fik tildelt en permanent opholdstilladelse, og det er faldet til, så vidt jeg husker lidt under 3.000 inden for de seneste par år.
Så det er jo faldet.
Der er færre og færre, der får en permanent opholdstilladelse.
I øvrigt kan du jo godt inddrage en opholdstilladelse, også selv om den er permanent, hvis det vurderes, at der er mulighed for, at man kan vende tilbage til ens hjemland.
Det synes jeg også er vigtigt at få med.
Men derudover bliver det med det her generelt set – nu kan jeg se, at jeg har brugt min tid – nemmere at inddrage opholdstilladelser for flygtninge, der er i Danmark, og det er det, der står tilbage på bundlinjen.
Søren Søndergaard (EL), 2018-12-13:
Nu hverken ville eller måske kunne ministeren redegøre nærmere for indholdet i finanslovaftalen.
Så vil jeg godt spørge hr. Martin Henriksen til én konkret formulering.
Der står: Midlertidighed er midlertidighed.
Er det rigtigt?
Er det rigtigt, at flygtninge fremover skal kunne være i Danmark, fra de er 20 år, til de er 70 år, hvis ikke forholdene i hjemlandet har ændret sig, uden at midlertidigheden bliver erstattet af noget andet, f.eks. et statsborgerskab?
Er der nogen grænse for, at midlertidigheden er midlertidighed i Martin Henriksens opfattelse?
Og så lige fordi jeg blev i tvivl: Er det jødiske samfund ikke en del af det danske samfund?
Er det ikke en del af dansk kultur?
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-13:
Statsministeren siger jo tit, at det går godt i Danmark, og at der er flere, der er kommet i arbejde.
Det er jo rigtigt.
De seneste år under denne regerings ledelse er der kommet 100.000 i job.
Af de 100.000 er 40.000, dvs. 40 pct., ikkevestlige indvandrere og deres efterkommere.
Det vil sige, at rigtig meget af den vækst, vi har i Danmark, som i finansloven eksempelvis bliver brugt på at investere i sygehuse, skyldes, at ikkevestlige indvandrere og efterkommere kommer i arbejde og bidrager.
I den forbindelse synes jeg det er underligt, at der bliver lavet en finanslovsaftale med Dansk Folkeparti, hvor man begynder at tale om, at selv flygtninge, der er kommet i job, skal man forsøge at få sendt væk.
For det går vel ud over væksten og det, at det går godt i Danmark, som statsministeren siger.
Jeg kunne godt tænke mig, at ministeren ville prøve at forklare, hvorfor selv flygtninge, der er i arbejde og bidrager, også skal belave sig på at blive sendt hjem.
Inger Støjberg (V), 2018-12-13:
Fordi vi skal hjælpe mennesker, der er i nød.
Vi skal hjælpe mennesker, der har et beskyttelsesbehov.
Men jeg tror også godt, at hr. Andreas Steenberg er klar over, at den allerstærkeste gruppe af flygtninge er dem, der er her, hvorimod de svageste er i hjemlandet.
Man kan sige, at mellemgruppen er i de store flygtningelejre.
Den dag, der er fred, hvem er det så, man skal give ansvaret for og forpligtelsen til at bygge landet op?
Ja, det må nødvendigvis også være de stærkeste, og det er dem, der er her.
Derfor er det da kun naturligt, at man rejser hjem og bygger sit land op igen.
Det er i øvrigt noget, folkeslag alle dage har gjort.
Men på grund af at der er så stor ulighed i verden, og på grund af at bevidstheden om den ulighed er så stor, så er der nok ikke slet så stor appetit på at rejse hjem og bygge sit land op igen, og det kan jeg egentlig godt forstå.
Men jeg har også bare en forpligtelse til at sørge for, at vi hjælper de mennesker, der er i nød, og når de ikke længere er i nød, skal de selvfølgelig rejse hjem.
Når den forpligtelse bl.a. påhviler mig, er det jo også for at sikre, at danskere helt generelt fortsat har en lyst til at hjælpe mennesker, der er i nød.
Men det er klart, at hvis man kan se, at de så bare bliver her, så kan nogles tillid til systemet og lyst til at hjælpe sådan set godt være dalende.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-13:
Dansk Folkepartis ordfører siger, at Dansk Folkeparti har presset på for et paradigmeskifte, og at det er lykkedes med finansloven.
Midlertidighed skal være midlertidighed.
Folk med asylstatus skal ikke længere integreres.
Det sagde ordføreren i sin ordførertale.
Men er det nu rigtigt?
Er sandheden ikke, at der ikke er ændret et komma i integrationsloven?
Folk skal stadig i beskæftigelse, og de skal stadig have en almen bolig i alle kommuner.
De skal stadig tage danskundervisning, børnene skal stadig i skole.
Og så vidt jeg forstod svaret fra ministeren, kan jeg heller ikke rigtig høre, hvad der gør forskellen hvad angår at få inddraget og hjemsendt folk i fremtiden i forhold til i dag.
For vi er jo allerede nu ved at gå til kanten af konventionerne, så er det her ikke bare varm luft i ringbind?
Er det ikke bare et kæmpe flop, som vi ikke har opdaget, fordi der er en stor blitz, der hedder Lindholm, som gør, at vi ikke har diskuteret det?
Hvis man graver sig ned i, hvad der faktisk er aftalt, så er det tæt på ingenting.
Martin Henriksen (DF), 2018-12-13:
Jeg vil opfordre Socialdemokratiet til at være konstruktive i forhold til at få det her udmøntet.
For Socialdemokratiet har jo også selv sagt, at de ønsker, at flere skal vende tilbage til deres hjemlande, og så bliver man nødt til at være en medspiller.
Det er jo så sådan set rigtigt nok, at der ikker er ændret et komma i integrationsloven, men det er jo, fordi finanslovsaftalen ikke er udmøntet endnu.
Men der skal nok blive ændret kommaer.
Og i substansen vil der også blive ændret ting i integrationsloven.
Bl.a. afskaffer du jo det formål, der hedder, at man får en midlertidig opholdstilladelse, med henblik på at man skal være her permanent, med henblik på varigt ophold.
Du ændrer ydelserne, du sænker ydelserne – det er jo konkret.
Du ændrer navnet på ydelserne – det er konkret.
Du afskaffer integrationserklæringen til en hjemrejseerklæring – det er konkret.
Når man skal vurdere de enkelte sager i forhold til, hvad der skal til, for at vi kan sende folk tilbage, så vil man tillægge det væsentlig mindre vægt, at man f.eks. har været i beskæftigelse, at man kan dansk, at man har været aktiv i foreningslivet, at ens børn har gået i skole osv.
Det er jo nogle af de ting, der har forhindret, at vi kan sende folk ud.
Så der er, vil jeg mene, rigtig mange konkrete ting i det, der ligger i finanslovsaftalen.
Jeg synes faktisk, det er meget gennemarbejdet, og jeg ved, at der er mange embedsfolk, som har brugt rigtig lang tid på at analysere sig frem til, hvordan man kan sørge for, at vi kan få sendt endnu flere ud, end vi gør i dag.
Så hvis man siger, der ikke er noget konkret i finanslovsaftalen, så må det være, fordi man ikke har læst den, eller fordi man ønsker at manipulere. Men jeg vil altså opfordre Socialdemokratiet til at komme i arbejdstøjet og være en positiv medspiller i forhold til at få det her udmøntet, så vi kan sikre, at der rent faktisk er flere, der bliver sendt tilbage til deres hjemland.
Jo flere partier i Folketinget, der bakker op om den dagsorden, jo bedre er det.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-13:
Vi vil meget gerne være konstruktive, og vi vil meget gerne være medspillere.
Og her vil jeg bare appellere til, at vi kommer lidt længere ned i substansen af, hvad det egentlig er, der er aftalt.
Ordføreren siger f.eks., at når vi tildeler opholdstilladelserne, så står der i dag i § 7, stk. 1.- og § 7, stk. 2-opholdstilladelserne, at det sker med mulighed for varigt ophold, og i § 7, stk. 3 sker det med henblik på midlertidigt ophold.
Det synes vi jo er fornuftigt er blevet skrevet ind i § 7, stk. 3., og det blev vedtaget, mens Mette Frederiksen var justitsminister.
Nu ændrer man det så til, at man i § 7, stk. 2- og § 7, stk. 1-opholdstilladelserne også skriver med henblik på midlertidigt ophold.
Altså, det har jeg ikke noget problem med, men vi har lige fået et svar fra ministeren, hvor der står, at det egentlig ikke er hensigten, at det skal betyde noget som helst.
Det er bare ord.
Så hvad er der egentlig andet end ord?
Martin Henriksen (DF), 2018-12-13:
Al konkret politik starter jo med ord.
Og så kommer der en aftaletekst, og så går man i gang med at udmønte den aftaletekst.
Det er jo rigtigt nok, at når man så får en opholdstilladelse fra myndighederne, vil der fremover stå, at det er med henblik på midlertidighed og ikke med henblik på varigt ophold.
Det er jo bare én ting; det er et mindre element iblandt de mange elementer.
Det, jeg tror kommer til at rykke allermest, er f.eks., at man går væk fra et integrationsprogram og over til et hjemrejseprogram, og at man også ændrer nogle af de andre ting, der ligger – ydelser og erklæringer osv.
Og så er det jo i høj grad sådan, at når myndigheden går ind og vurderer de enkelte sager, så skal de lægge mindre vægt – væsentlig mindre vægt – på, om man f.eks. har tilknytning til arbejdsmarkedet, danskkundskaber osv.
Det er jo der, hvor man for alvor kommer til at rykke noget, hvis man spørger os i Dansk Folkeparti.
Det er jo der, hvor den store forskel ligger.
Og når man går ind og kigger på, at vi faktisk inden for det seneste års tid har inddraget omkring 1.000 opholdstilladelser i første instans – sådan cirka – så har man jo gjort det, fordi man bl.a. har afsat flere midler til det.
Så med udgangspunkt i de eksisterende regler har det faktisk været muligt at inddrage mange opholdstilladelser.
Så må logikken alt andet lige være, at hvis du så går ind og gør det endnu nemmere i reglerne og sætter endnu flere penge af, så bliver det endnu nemmere at inddrage opholdstilladelser fremadrettet.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-13:
Vi bakker helt sikkert op om hele den logik, der har præget udlændingedebatten det sidste år, og som er blevet kaldt paradigmeskiftet, og som handler om, at når der ikke mere er brug for beskyttelse, skal vi blive bedre til at sende folk hjem.
Når min formand, Mette Frederiksen, har kaldt det en tynd kop te, så er det måske, fordi vi forestiller os en lidt stærkere espresso.
For når jeg læser ned i aftalen, må jeg indrømme, at jeg er forbløffet over, hvor lidt politisk substans der er, selv om det er 15 tætskrevne siders politisk aftale.
Jeg er simpelt hen i tvivl om, om det her overhovedet vil betyde, at der vil være flere, der vil vende hjem.
I dag er det ni ud af ti flygtninge, der ankommer hertil, som stadig væk er i Danmark, og jeg kan forstå på Dansk Folkepartis formand, at man godt kunne tænke sig, at de forholdstal blev vendt om.
Jeg må bare sige: Det er jeg helt oprigtigt i tvivl om at I har ret i – det tror jeg simpelt hen ikke I har.
Martin Henriksen (DF), 2018-12-13:
Det, der foregår her fra hr. Mattias Tesfayes side, er jo god politisk strategi, så ros for det.
Men skulle jeg forstå det sådan, at når man sådan skærer ind til benet, er Socialdemokratiet enige i det, der står i finanslovsaftalen, og vil være med til at udmønte det?
Vil Socialdemokratiet være med til at udmønte det, der er i selvforsørgelses- og hjemrejseprogrammet, de konkrete initiativer, der er i det?
Skal jeg forstå det sådan, at Socialdemokratiet vil være med til at ændre i udlændingelovgivningen, sådan at det alt andet lige bliver nemmere for sagsbehandlerne at inddrage opholdstilladelser?
Skal jeg forstå det sådan, at det bakker Socialdemokratiet op om?
Er det sådan, det skal forstås?
Og hvis Socialdemokratiet mener, at det her bare er så nemt som ingenting, og at det kunne man have gjort for lang tid siden – man bakker op om det hele, eller gør man måske det? – hvorfor har Socialdemokratiet så ikke selv været med til at foreslå nogle af de her konkrete initiativer?
Hvorfor har Socialdemokratiet ikke selv været på banen med noget, som de ønsker at gennemføre
Så hvis vi nu skræller alt det der strategi væk osv.: Bakker Socialdemokratiet op om de ting, der ligger i finanslovsaftalen på det her område, som alt andet lige faktisk er ret omfangsrigt, hvis man skal være bare en lille smule neutral, når man kigger på det?
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-13:
Tak for spørgsmålet.
Det er rigtigt, at de flygtninge, der er her på en midlertidig opholdstilladelse, ikke har mulighed for at tage en videregående uddannelse.
Det var en bestemmelse, der blev indført, mens Socialdemokratiet og De Radikale sad i regering sammen.
Så kan jeg så forstå, at det mener Det Radikale Venstre ikke længere.
Jeg tror bare, det er vigtigt at slå to ting fast.
Punkt 1: Der er masser af mulighed for at få uddannelse, f.eks. erhvervsuddannelser.
Det er i hvert fald det, der indtil videre har været min forståelse også var Det Radikale Venstres logik.
Her synes jeg, det er rimeligt, at det danske samfund siger til folk: I de år, du er her, vil vi gerne have, at du også spytter lidt i fælleskassen, at du bidrager til samfundet, og at du ikke kun er på su og går i skole al den tid, du er her.