runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-09:
Når jeg tager spørgsmålet op her, er det sådan set ikke for at lave et eller andet abespil med det.
Det er simpelt hen for at få løst problemet.
Helt konkret mener jeg, det er en stor succes, at vi har fået skærpet reglerne i forhold til meldepligt, så de, der forbryder sig mod reglerne, også får en straf.
De kommer jo så i højere grad nu ind bag lås og slå, og det har skabt en stor tryghed i området.
Det er der meget stor tilfredshed med i lokalområdet, og det medfører jo så selvfølgelig et forøget pres på politi og anklagemyndighed, som ministeren siger.
Jeg er utrolig glad for, at ministeren lægger for dagen her, at det skal løses, at det skal vi finde en løsning på.
Det er klart, at når jeg tager det op i spørgetiden her i stedet for bare at vente på det, er det jo, fordi man fra regeringens side har udsat flerårsforhandlingerne om politiets ressourcer.
Det vil sige, at vi jo nu er afhængige af, at der bliver fundet en løsning, eventuelt i de finanslovsforhandlinger, som mit parti ikke forventer at skulle være en hovedaktør i – det er signalet fra finansministeren.
Så bliver vi jo nødt til at have sikkerhed for, at regeringen så løfter den her opgave.
Så når vi ikke kan lave en flerårsaftale og finde ressourcerne og vi sikkert ikke i finanslovsforhandlingerne kan få den indflydelse, at vi kan få løst det her, så er vi afhængige af, at regeringen får det gjort.
For det skal løses.
Ellers sker der det, som De Radikale og SF har været ude med, nemlig at man skal løse det ved at lempe de skærpelser, som vi ellers lige har fået indført, og som skaber tryghed i lokalområdet, og det vil virkelig være fatalt.
Så det er klart, at når en radikal og en SF'er går ud i sidste uge og siger, at de ønsker at løse det ved de forhandlinger, der kommer her i efteråret, ved at lempe på vilkårene over for dem, der forbryder sig mod reglerne, så bliver vi nervøse, og der vil jeg gerne have ministeren til i hvert fald at indskærpe her, at skærpelserne står ved magt, så vi kan gå helt roligt herfra. De her mennesker, der forbryder sig mod reglerne, må iagttage de konsekvenser, det har, og så må vi have løst det problem, der er med de manglende ressourcer i forhold til politiets håndtering af det, og så få løst det ved at tage nogle initiativer.
Der er jeg selvfølgelig interesseret i at høre lidt mere fra ministeren om, hvordan man konkret agter at løse den udfordring.
Nick Hækkerup (S), 2019-10-09:
Jamen vi er enige i, at de stramninger, der er gennemført på den her måde, er fornuftige, og at de skal stå.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-09:
Tak for det.
Og jeg forstår også på ministeren – og jeg ved ikke, om ministeren vil kommentere det til sidst – at når hr. Andreas Steenberg fra De Radikale i sidste uge sagde, at det her aldrig burde være sket – at man har indført en masse stramninger af symbolsk karakter – så synes jeg et eller andet sted, at jeg må kunne tage det, ministeren har sagt i dag, som et udtryk for, at der i hvert fald ikke er en enighed mellem partier, der ellers er bag et forståelsespapir og finanslovsforhandlinger.
Her mener regeringen ligesom Dansk Folkeparti, at der er tale om stramninger, der faktisk virker og skaber forøget tryghed i lokalområdet.
Nick Hækkerup (S), 2019-10-09:
Det, jeg kan love, er, at der er fuld opmærksomhed på den her opgave, og at jeg vil vende tilbage med et svar på den konkrete implementering, som Rigspolitiet ser, af at få hjulpet politikredsen.
For det første er jeg helt enig i den gode pointe, at vi skal bevæge os videre frem og sørge for, at de udvisningsdømte udlændinge, vi måtte have i Danmark, kan flyttes til afsoning i deres egne lande.
Jeg har så sent som her mandag-tirsdag haft lejlighed til at diskutere sagen med den rumænske justitsminister og den polske justitsminister for at sige, at vi har en problemstilling, som vi håber og gerne vil samarbejde om at vi får lidt mere fart på for at få løst.
For det er jo ikke nogen hemmelighed, at vores egen kriminalforsorg er presset til bristepunktet.
For det andet er det jo også fuldstændig rigtigt, at den 4-årige aftale, som står, består indtil den 1. januar.
Jeg har ikke tænkt mig at lade være med at leve op til den på nogen som helst måde, og jeg skal gerne informere om, hvordan Rigspolitiet konkret vil gribe den her situation an.
Peter Skaarup (DF), 2019-10-09:
Jeg synes, det er godt, at ministeren har bedt Rigspolitiet finde en løsning, sådan at der kommer undsætning ud til politi og anklagemyndighed i området.
For ellers kan man ikke opretholde lov og orden, og så forsvinder hele grundlaget for det, som trods alt er begyndt at virke over for dem på tålt ophold.
Det rigtigste er, at de kommer hjem, og jeg håber jo så også, at regeringen arbejder på, at de kommer hjem til deres hjemlande, og at vi lægger et pres på de lande, sådan at hvis de f.eks. modtager ulandsbistand, så stopper den bistand, hvis det er, at de ikke tager deres egne borgere tilbage.
Det er jo den rigtige løsning, som skal laves, og det håber jeg regeringen arbejder meget kraftigt på.
Jeg kunne godt tænke mig spørge mere præcist nu, hvornår ministeren forventer, at Rigspolitiet vender tilbage til ministeren.
Forligskredsen sidder trods alt stadig væk, og selv om vi er nogle, der er trætte af, at regeringen ikke vil lave en 4-årig aftale nu, jamen så varer forligsperioden til den 1. januar, så jeg regner jo et eller andet sted med, at vi bliver inddraget og informeret.
Nick Hækkerup (S), 2019-10-09:
I den forbindelse har jeg da også forhåbninger om, at også Dansk Folkeparti vil være med i de forhandlinger, vi skal i gang med inden længe, om en ny politiaftale, hvor vi bl.a. kan håndtere problemstillinger som det her.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-09:
Jeg er jo helt enig i, at det ville være rart, hvis folk, der ikke lever op til vores regler, begynder at leve op til vores regler.
Så det håber jeg da bestemt.
Men det er klart, at lige nu og her er der det problem, at man altså har brug for adskillige flere årsværk i det midt- og vestjyske politi.
Det er noget med fra 32 til 80 årlige stillinger, man skal disponere til den her opgave.
Der er jeg i hvert fald glad for, at der kommer håndslag i dag fra ministerens side på, at det skal løses.
Og det er rigtigt, at der er en kort bane, hvor man skal løse det konkret, og så skal man selvfølgelig have noget på længere sigt, hvor man løser det mere generelt i forhold til politiets ressourcer.
Peter Skaarup (DF), 2019-10-09:
Nu er ministeren lige gået i gang, så må vi høre og se, hvad ministeren vil gøre i sådan nogle sager.
Hvis politiet ikke har ressourcer til at gribe ind og kan gøre det på den rigtige måde, så må der komme et pres fra ministeren for, at der så bliver taget hånd om det.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren: Hvor er det præcis, ministeren mener at der er begået fejl?
Er det kun i den pressemæssige håndtering, eller er der også nogen andre ting, som man kan se, når man læser den her sag igennem, hvor politiet mere aktivt skulle have været ude at få fat i vidner, der kunne påvise, hvad det er for en gruppe, der har begået det her?
Tak for det.
Bare for at skære det helt ud i pap: Hvornår regner ministeren med, der er en løsning, så anklagemyndigheden og politiet bliver styrket, med henblik på at de mennesker, der åbenbart ikke gider Danmark og ikke engang gider overholde de her regler, får at vide klart, at det er nu og her, at reglerne skal overholdes, og at myndighederne er over dem?
Nick Hækkerup (S), 2019-10-09:
Det er jo netop derfor, det er så dejligt, at vi har den her institution med mundtlige § 20-spørgsmål.
For det giver mig lejlighed til at komme herned og fortælle, hvad der er min holdning til eller min opfattelse af en problemstilling på baggrund af de oplysninger, der sådan umiddelbart er tilgængelige.
Det er min opfattelse, at selvfølgelig skal sådan noget som angreb på en studentervogn retsforfølges.
Det manglede da bare.
Og jeg er så i øvrigt enig i det, som spørgeren siger, og det er også det fælles videngrundlag, vi står på, nemlig at vi også har en situation, hvor vores politi er voldsomt presset.
Tak for spørgsmålet.
Jeg skal nok sætte tempoet op, sådan at vi forhåbentlig når alle de spørgsmål, som der er, men jeg bliver lige nødt til bladre frem i papirerne.
Det har jeg nu fået gjort, så derfor behøver jeg ikke snakke om alt mulig andet længere.
Det er jo et spørgsmål, som sætter fokus på en problemstilling, som jeg er meget opmærksom på, og som jeg ved at spørgerens parti og andre partier i Folketinget også er meget opmærksomme på.
Dengang da man satte penge af til at løse det her problem med meldepligt osv., glemte man at afsætte penge til politi og anklagemyndighed, og det er så det problem, som vi i virkeligheden ser konturerne af nu.
På den korte bane har jeg bedt Rigspolitiet om at sikre, at Midt- og Vestjyllands Politi hurtigst muligt får ressourcer til at håndtere Kærshovedgård, sådan at det ikke svækker den almindelige politibetjening i kredsen.
For politikredsen skal kunne løse de her sager omkring Kærshovedgård, og det er vigtigt, at vi får et skærpet kontrolniveau med kriminelle udlændinge.
Vi skal simpelt hen vide, hvor det er, de befinder sig.
På lidt længere sigt kan man jo have det ønske – det kan spørgeren jo i virkeligheden bedre svare på – at det her vil have en effekt på de kriminelle udlændinge.
Man kan jo forestille sig, at de kriminelle udlændinge begynder at ændre adfærd, når de oplever, at det har en konsekvens, hvis man ikke overholder loven.
For vi skal huske, at vi kommer fra en situation, hvor det var alt for let at slippe udenom.
Rigspolitiet følger derfor situationen for at vurdere, om der er grundlag for at vende tilbage til en normal situation, eller om der er behov for at fastholde de øgede ressourcer på Kærshovedgård, og hvornår det i givet fald måtte kunne lade sig gøre at vende tilbage.
Det er så også sådan, at udfordringerne i Midt- og Vestjylland desværre ikke står alene, og vi har jo også i fællesskab tidligere erkendt, at politi og anklagemyndighed generelt er spændt hårdt for i øjeblikket.
Derfor har vi jo også i finanslovsforslaget afsat 1,2 mia. kr. og alt mulig andet godt, som jeg vil vende tilbage til om lidt.
Inger Støjberg (V), 2019-10-09:
Tak for det.
Hvad agter ministeren at gøre for at sikre, at politiet og anklagemyndigheden har de nødvendige ressourcer til at håndtere de mange udviste kriminelle udlændinge på Kærshovedgård, der ikke overholder deres opholds- og meldepligt?
Nick Hækkerup (S), 2019-10-09:
Der var jo to interessante ting i det, som spørgeren sagde.
Den ene var det her med at finde reserver – det kan man altid have et fromt ønske om – men det handler jo i virkeligheden bare om at sige: Hvor skal vi så tage pengene fra?
Og det er i virkeligheden det, der er spørgsmålet her.
Den anden var det med, om man kan gebyrfinansiere sig ud af det her.
Det kan man altid.
Man kan jo altid bare hæve gebyrerne og så kræve pengene ind, men der har vi jo sådan et fælles ønske om ikke at beskatte danskerne hårdere, end rimeligt er.
Og det her er taget efter hukommelsen, så det kan godt være, at jeg rammer forbi, men det tror jeg nu ikke – sådan som jeg husker det, går de her gebyrer ikke til politiet, men går til den store fælleskasse, og dermed kan man jo ikke vide, om de kommer tilbage til det sted, de var tiltænkt.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-09:
Tak for det.
Regeringen nævner manglende finansiering som begrundelse for at standse overførslen af opgaver.
Men er ministeren ikke enig i, at løsningen af de pågældende opgaver, både med hensyn til personalet og it-systemer, er hundrede procent gebyrfinansieret?
Det er nogle opgaver, borgerne selv betaler for at få løst, og derfor er der jo tale om, at der skal laves en tilpasning af nogle gebyrer, der måske er rigeligt lave i øjeblikket.
Desuden kunne der findes nogle reserver på finansloven, så vi kan få den her store gevinst i form af 115 politibetjente, der kan sættes ind til operativt politiarbejde.
Nick Hækkerup (S), 2019-10-09:
Det var, fordi pengene ikke var der.
De merudgifter, der skulle til, var der ikke taget højde for, og man kan ikke gøre tingene, uden at man har pengene til at gennemføre det.
Men jeg er i øvrigt enig med spørgeren i, at det er en rigtig tanke at se, om der er nogle områder, hvor man kan frigøre politiressourcer, fordi vores politi er enormt presset.
Hvis vi kan finde steder, hvor f.eks. andre personalegrupper kan komme ind og overtage nogle af de opgaver, som politiet har, sådan at der kunne blive mere tid til nærhed i politiet, som spørgeren også efterspørger, så er det kun en fordel.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-09:
Tak for det.
Den tidligere regerings beslutning om at overføre opgaverne til Færdselsstyrelsen var bl.a. inspireret af en samlet transportbranche, herunder 3F Transport, DI Transport, Dansk PersonTransport, Dansk Erhverv, Danske Speditører, DTL og ITD.
Argumentet var et påtrængende behov for en mere helhedsorienteret og effektiv administration af kørekort, særtransporter og takografkort m.v. Desuden har kørelærernes organisationer gentagne gange peget på problemet med alt for lange ventetider på praktiske køreprøver.
Tak for svaret, som dog er skuffende.
Jeg synes, det er et skridt i den helt forkerte retning, regeringen tager, ikke mindst i lyset af regeringens noget overraskende beslutning om at udskyde forhandlingerne om et nyt politiforlig.
Det betyder jo, at der er lange udsigter til en tiltrængt styrkelse af politiets ressourcer til løsning af en række kerneopgaver, hvor der i dag er for lidt ressourcer.
Det er derfor for os uforståeligt, at regeringen har valgt at stoppe den tidligere regerings fornuftige beslutning om at frigøre de her 100 betjente fra færdselsrelaterede opgaver relativt hurtigt, og derfor vil jeg spørge, om ministeren er enig i, at opgaven som motorsagkyndig ved køreprøver og administrative opgaver på færdselsområdet ikke er en kerneopgave for politiet.
Og er ministeren enig i, at der er hårdt brug for at frigøre flere politifolk til løsning af egentlige politiopgaver som f.eks. styrkelse af det borgernære politi, styrkelse af færdselskontrollen og efterforskning af indbrud?
Inger Støjberg (V), 2019-10-09:
Og når alt det er sagt, tror jeg egentlig, at jeg vil vælge at angribe det sådan: Jeg vil sige, at det jo ikke på den ene side nytter noget, at beboerne omkring Kærshovedgård – Brande, Ikast – for det første skal døje med, kan man sige, at have de her mennesker boende.
Vi havde lovet dem, og vi havde endda også anvist stedet, nemlig Lindholm, hvor den værste gruppe skulle flytte hen.
Men på den anden side så ser det jo ud til nu – medmindre regeringen endelig har fundet et sted til de her mennesker, efter at man har aflyst øen Lindholm – at man skal døje med, at de bor der, og at man så ikke har de politiressourcer længere, som man ellers ville have haft i det midt- og vestjyske, til at opklare al anden kriminalitet.
Det betyder jo selvfølgelig, synes jeg, at vi unødigt udsætter borgerne i det midt- og vestjyske, her jo så specifikt borgerne omkring Ikast og Brande og området deromkring, for, at regeringen netop ikke er kommet med et forslag til, hvor de her mennesker skal hen.
Derfor – og det er egentlig bare det, jeg vil frem til – synes jeg ikke, at man kan være bekendt over for borgerne i det midt- og vestjyske, hvis ikke den her problemstilling bliver løst og også bliver løst relativt hurtigt.
Det andet håber jeg så også at ministeren kan svare på, nemlig hvor i alverden man egentlig har tænkt sig, at den her gruppe – dem, der er på tålt ophold, de kriminelle udviste og fremmedkrigere i fremtiden – skal opholde sig, for det er ganske enkelt ikke hensigtsmæssigt, at de fortsat skal være på Kærshovedgård.
Vi bliver nødt til at skille grupperne ad
, så dem, der er på Kærshovedgård, er almindeligt afviste asylansøgere, hvorimod de stærkt kriminelle selvfølgelig skal flyttes derfra.
Derfor synes jeg jo, at det er brandhamrende ærgerligt, at man aflyste øen Lindholm – det var en rigtig god løsning efter min mening.
Nick Hækkerup (S), 2019-10-09:
Det er jo ikke sådan, at der ikke er sket noget.
Vi har i fællig sat 130 mio. kr. af i indeværende år til at nedbringe politiets meget, meget store overarbejdspukkel, som var på over 800.000 timer, og så har vi i det finanslovsforslag, der lige er præsenteret, løftet politiets økonomi.
Endelig er det rigtigt, at så skal vi i forbindelse med de kommende forligsforhandlinger gerne have lukket nogle af de store huller, der er.
I relation til det konkrete må jeg bare sige, at der skal ressourcer til, sådan at det midt- og vestjyske får den politidækning, som de kan forvente, også selv om man har Kærshovedgård liggende.
Og så – givet den korte tid til svar – selv hvis man nu var fortsat med Lindholmplanen, var Lindholm tænkt – som jeg husker det, men det kan være, jeg husker forkert – til ibrugtagning 2020-2021, og der ville stadig væk være et kontrolbehov.
Så det vil sige, at de grundlæggende problemstillinger, som vi står med nu, ville vi sådan set stå med, uanset hvilken vej man havde forfulgt her.
Peter Skaarup (DF), 2019-10-09:
Mange tak.
Det er for os i Dansk Folkeparti at se meget, meget vigtigt, at vi skrider ind over for dem, der ikke vil respektere gode, gamle danske traditioner som f.eks. studenterkørsel i juni måned, hvor de glade studenter kører rundt og gerne vil have en god dag.
Når så der sker det, der ikke må ske, nemlig at nogle angriber de her vogne – og det er jo desværre set i nogle tilfælde – så er det for os at se vigtigt, at politiet tager det rigtig seriøst.
Derfor synes vi jo, at det er beskæmmende, når man sådan følger en sag som den her.
Når man så endda ser ud til at ville snakke lidt uden om sagen og ikke vil vedkende sig, hvem der ser ud til at have stået bag – når der er vidner, der har været til stede og oplevet det – men i stedet snakker om helt andre sager, så virker det altså meget, meget mærkeligt.
Vi har på forskellig vis i de her skriftlige spørgsmål forsøgt at få ministeren lidt på banen og til ikke bare at henvise til, at politiet svarer lidt uden om i nogle forskellige sammenhænge, dvs. Rigspolitiet og Nordsjællands Politi, og vi har også set de svar, ministeren er kommet med.
Kan ministeren ikke godt love Folketinget, at ministeren, som jo lige er trådt til, i rent sprog også vil komme med sin egen mening i sådan nogle sager og sætte de her sager på plads og sige til politiet, vel vidende at der er ressourceproblemer – for det er der jo, og det er vi formentlig enige om – at det må og skal være sådan, at politiet skrider ind, også når der er tale om små sager, hvor danske værdier bliver sat under pres?
Nick Hækkerup (S), 2019-10-09:
De årlige studenterkørsler er jo en del af en særlig dag, ikke bare for vores studenter, men også for alle os andre, som glæder os over en ny generation af unge mennesker, som træder et vigtigt skridt videre i livet.
Derfor skal det fejres, og derfor skal studenterhuerne vises frem.
Det er en tradition, som vi værdsætter, og som vi skal værne om, og derfor er det selvfølgelig også helt uacceptabelt, hvis der er personer, som forsøger at ødelægge den særlige dag.
Jeg forventer, at politiet tager sådan nogle sager alvorligt.
Det gælder også den pressemæssige håndtering af sagerne.
Jeg har noteret mig, at Nordsjællands Politi i de skriftlige besvarelser i sagen, som er sendt til Folketingets Retsudvalg, har beklaget politikredsens pressemæssige håndtering af sagen.
Politiets pressemæssige håndtering af sagen har ledt til uklarheder om de faktiske omstændigheder og har haft konsekvenser for den efterfølgende debat i medierne.
Det skyldes, at politikredsen i B.T.-artiklen udtalte sig om en anden sag end den, der var refereret til i artiklen.
Det er selvfølgelig ikke tilfredsstillende.
Peter Skaarup (DF), 2019-10-09:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Er ministeren tilfreds med Nordsjællands Politis håndtering af sagen om flaskekast mod studentervognen i Ålsgårde i juni måned 2019, herunder med afsæt i de skriftlige spørgsmål nr. 264, 265, 266 og 267 fra Retsudvalgets alm. del, 2018-19, 2. samling?
Nick Hækkerup (S), 2019-10-09:
Jamen det er rigtigt.
Og det er altid lidt fesent at trække det der ressortkort.
På den anden side bliver man nødt til at respektere sit ressort, trods alt.
Inger Støjberg (V), 2019-10-09:
Men det kunne så måske være nu, at justitsministeren kunne svare på, hvor regeringen har tænkt sig at placere de her mennesker?
Altså, hvor skal fremmedkrigere i fremtiden være, hvor skal de, der er på tålt ophold, være, hvor skal de kriminelle udviste være?
For de skal da i hvert fald ikke være på Kærshovedgård – det er ikke særlig hensigtsmæssigt efter min mening.
Nick Hækkerup (S), 2019-10-09:
Fremmedkrigere skal helst retsforfølges der, hvor de er, nemlig i lokalområdet.
Det har sine helt egne problemstillinger.
Det er den del af det spørgsmål, som berører mit ressort; den anden del af spørgsmålet er simpelt hen ikke mit ressort.
Jeg kan forholde mig til den politimæssige, retsforfølgningsmæssige del af det, men ikke til den anden del.
Inger Støjberg (V), 2019-10-09:
Men det ændrer jo bare ikke på, at det, når man bor omkring Kærshovedgård, er lidt en ringe trøst, at justitsministeren siger, at det ikke lige er hans ressort.
Den dag, hvor der bliver begået kriminalitet, så tror jeg det er en ringe trøst, hvis man bor i Brande eller Ikast, at det var en kriminel udvist og ikke en fremmedkriger.
Morten Bødskov (S), 2019-10-10:
Det er jo en aftale; altså det er jo en genfremsættelse af en aftale, som blev lavet af spørgerens kollega, den forhenværende skatteminister.
Det, der er pointen i det, er, at afskaffelsen af godtgørelsen på 400 kr. i forbindelse med syn forud for en eksport giver det her merprovenu på 10 mio. kr. årligt.
Altså, man afskaffer godtgørelsen på 400 kr.
Det giver så det her merprovenu på 10 mio. kr. årligt.
Og så spørger hr. Kristian Pihl Lorentzen, om det er rimeligt.
Hvorfor fjerner vi ikke bare det?
Hvis vi fjerner det provenu, så har vi ikke de penge at bruge på det, som rent faktisk også er hensigten med det, nemlig at provenuet skal bruges til det, som der også er efterspurgt, altså øget kontrol og håndtering af eventuelle problemer på importområdet.
Det fremgår i øvrigt også af aftalen.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-10-10:
Jo, jo, men tilbage står jo alligevel, at vi rammer alle de lovlydige lidt hårdere, end der er behov for, for der er altså et merprovenu, og jeg går ud fra, at de ressourcer, der skal bruges til kontrol, er indregnet, når man udregner statens samlede økonomiske konsekvenser som følge af det her.
Så derfor vil jeg stadig væk tillade mig at undre mig, men jeg vil stille spørgsmål i udvalgsbehandlingen om det, så vi får det nærmere belyst; jeg er helt med på, at ministeren på stående fod måske ikke lige kan redegøre for det præcise tal.
Morten Bødskov (S), 2019-10-10:
Nej, ikke ud over at sige, at vi selvfølgelig svarer på de spørgsmål, der bliver stillet.
Men jeg tror bare, at hvis man dykker ned i den her aftale, der er lavet, så vil man se, at der har været store problemer, og at der er behov for kontrol, og at det kan være helt rimeligt, at det provenu, der så kommer ind, ved at man afskaffer godtgørelsen, bruges på lige nøjagtig det, altså en øget kontrol.