Nicolai Wammen (S), 2021-02-23:
Regeringens beslutningsforslag om ordningen for EU's egne indtægter er en del af den samlede aftale om EU's flerårige finansielle ramme for 2021-27.
Det er det, som også, sagt med et smil på læben, mundret kaldes MFF'en.
Den samlede aftale er kommet i hus efter lange og hårde forhandlinger igennem næsten 2½ år.
Det kulminerede som bekendt i sommer med 4 dages næsten uafbrudte forhandlinger mellem regeringscheferne i EU.
Det er derfor også et kompromis, som har været ualmindelig vanskeligt at få i hus.
Når man ser på, hvad MFF'en indebærer, forstår man godt, hvorfor det har været så svære forhandlinger.
For MFF'en er med til at fastsætte EU's prioriteter, ikke for 1 år, som vi ville gøre det typisk i Danmark, når vi laver en finanslov, men for de næste 7 år.
Det er en fremtid, hvor vi ikke kan lukke øjnene for de fælles udfordringer, vi står over for, og som kræver ikke alene nationale, men også fælleseuropæiske svar.
Det gælder eksempelvis de udfordringer, vi oplever med migration, klimaet og behovet for at understøtte vores fremtidige velstand og udvikling gennem forskning og udviklingsprogrammer på tværs af EU.
Det skal MFF'en være med til at understøtte.
Samtidig efterlod Storbritanniens udtræden af EU et stort finansieringshul i EU-budgettet, som vi også skulle håndtere.
Det gjorde ikke forhandlingerne nemmere.
I tillæg ramte coronapandemien os i begyndelsen af 2020 – en sundhedskrise, som har udviklet sig til også at være en historisk økonomisk krise.
Det er en økonomisk krise, som har været et hårdt slag for de europæiske økonomier, og som har ramt alle lande uden undtagelse.
Nogle er ramt hårdere end andre, men alle er blevet ramt.
Også den dimension skulle håndteres i MFF-forhandlingerne.
Man kan derfor rolig konstatere, at omstændighederne for at nå en aftale var ekstra vanskelige denne gang.
Der var meget på spil, og derfor var det også vigtigt, hvor vi endte.
Så meget desto mere synes jeg der er grund til at være tilfreds med den aftale, som regeringen på grundlag af Folketingets mandat har forhandlet på plads med de europæiske lande.
Før var det 20 pct.
Det betyder helt konkret, at der er over 4.000 mia. kr. til at finansiere klimaformål i MFF'en og i EU's genopretningsplan, og som noget helt nyt introduceres der også en ny grøn indtægtskilde, der skal give medlemslandene incitament til at reducere mængden af ikkegenanvendeligt plastaffald.
Det er fornuftigt.
Det er med til at gøre EU grønnere.
Derfor er det også et vigtigt resultat, at den grønne omstilling prioriteres højt i MFF'en, og at vi bruger hele værktøjskassen, både på udgiftssiden og også på indtægtssiden.
Et andet ganske markant resultat er en historisk stor dansk EU-rabat på 2,7 mia. kr. om året.
Det betyder, at danskerne hvert år skal betale 2,7 mia. kr. mindre til EU, end vi ellers skulle have gjort.
En så stor dansk rabat bidrager til at øge råderummet herhjemme, så der er flere penge til velfærd, sundhed og uddannelse og i øvrigt også de grønne initiativer.
Den danske rabat er også afgørende for at sikre en mere rimelig fordeling af byrderne mellem medlemslandene.
For nok skal de bredeste skuldre bære de tungeste byrder, men der skal også være rimelighed i tingene.