runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2024-04-26:
Jeg vil spørge på en lidt anden måde end Liberal Alliance.
Som jeg kender finansministeren, har jeg egentlig ikke grund til at tro, at han sagde de ting af ond vilje.
Jeg tror bare, at det er et vigtigt skridt for at genopbygge tilliden.
Men én ting er ligesom, hvad man siger.
Noget andet er, hvad vi gør i handling.
Derfor vil jeg gerne spørge finansministeren, hvad finansministerens overvejelser egentlig er, i forhold til at kommunerne i deres økonomi rent faktisk har råd til at give handicappede det rigtige tilbud første gang, hvilket jo er hele forudsætningen for, at man kan spare penge, i forhold til at der bliver klaget og man skal slås mod systemet og holde mange møder.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-26:
Jeg er fuldstændig enig.
Det er jo også derfor, at vi i Dansk Folkeparti er ret konsekvente i forhold til vores holdning til, at udenlandske kriminelle selvfølgelig skal udvises.
Hvis man begår hård kriminalitet, skal et eventuelt tildelt statsborgerskab fratages, og man skal udvises.
Men skulle vi ikke på et tidspunkt i hvert fald kigge på, om der skulle være særskilte fængsler til de her meget, meget hårdkogte bandemedlemmer, altså simpelt hen bandefængsler, så man simpelt hen tager dem helt ud af ligningen?
Kunne det være en løsning?
Nicolai Wammen (S), 2024-04-26:
Det er mit klare udgangspunkt, at folk, uanset om de har et handicap eller ej, skal have den hjælp, som de har krav på, og som de har brug for.
Det er også mit klare indtryk, at det er kommunernes udgangspunkt.
Så vil der jo være konkrete sager, hvor man kan diskutere, om det er sket, eller om det ikke er sket.
Det er også derfor, at der er mulighed for, at man kan anke kommunernes afgørelser.
Nogle af de afgørelser viser også, at det skøn, der er blevet anlagt fra kommunernes side, bliver underkendt.
Og det er kommunernes ansvar at sørge for det.
Igen vender jeg tilbage til, at når vi ser på botilbuddene, er priserne gået markant i vejret, uden at kvaliteten er fulgt med.
Der tror jeg, at det er klogt, at vi ser på, hvordan vi kan gøre det bedre.
Rosa Lund (EL), 2024-04-26:
Tak for det, og tak til finansministeren for talen.
Jeg vil gerne spørge, om finansministeren mener, at borgere med handicap får den rigtige og nødvendige hjælp i dag ude i kommunerne.
Sophie Løhde (V), 2024-04-26:
Vi er fra regeringens side meget optaget af at sikre en bedre lægedækning i Danmark og har jo også allerede taget en række initiativer i forhold til at understøtte, at regionerne har fået bedre muligheder for at kunne etablere regionsklinikker de steder, hvor det ikke er muligt at etablere en lægepraksis på de øvrige vilkår, men jo også muligheder for eksempelvis at kunne honorere læger noget mere de steder, hvor vi har de største udfordringer.
Men også her har vi jo et strukturelt problem, i forhold til at vi kan se på danmarkskortet, at der, hvor der er allerflest borgere med flest sygdomme, i virkeligheden også er der, hvor der er færrest praktiserende læger.
Der er vi jo nødt til at sikre en helt anden struktur, så vi sikrer de læger, der er brug for at få nedsat i de områder, hvor der er flest mennesker med eksempelvis kroniske sygdomme; der kan vi jo ikke forvente, at man nødvendigvis kan klare det samme, som de kan de steder, hvor de har flest af de så at sige raske borgere.
Så der er Sundhedsstrukturkommissionen jo inde at kigge på og arbejde med det her såkaldte normtal; og inde at se på, hvordan vi kan tænke en honorarstruktur; inde at se på, hvordan vi skal tænke fordelingen af praktiserende læger, så vi også sikrer, at alle har en læge tæt på.
Nicolai Wammen (S), 2024-04-26:
Jeg synes, det er rigtig, rigtig fornuftigt, at vi har gjort det.
En af måderne, vi finansierer det på, er, at kommunerne og regionerne skal se, om der er nogle administrative opgaver, noget bureaukrati, man kan skære væk, sådan at man i stedet for at bruge pengene på bureaukrati kan bruge dem på at give et lønløft til nogle af de medarbejdere, vi har allermest brug for, og som jeg er meget enig med hr. Torsten Gejl i også fortjener det her løft, og det står jeg fuldt og helt på mål for er fornuftigt at gøre.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-26:
Jeg vil også godt kvittere for, at finansministeren er kommet på talerstolen i den her debat, og jeg er særlig glad for det, fordi jeg har et lidt overordnet spørgsmål om at flytte penge fra handicapområdet til andre områder.
Det er jo sådan, at der er kommet et lønløft til de offentligt ansatte her for nylig, et ret stort et, og det har de da i sandhed fortjent, men i finansieringen af det skal der være en række forenklinger, og nogle af de forenklinger handler om en ny model for merudgiftsydelser, hvor det foreslås at forenkle reglerne for merudgiftsydelser med henblik på at bidrage til et mere enkelt og gennemsigtigt system.
Det samme er der med BPA'en.
Det foreslås at arbejde videre med en mulig takstmodel på BPA-området for udmåling af tilskud til ansættelse af hjælpere.
For mig ser det ud, som om man i ly af de her forhandlinger om en rammeaftale, som hele handicapbevægelsen frygter, fordi de er bange for besparelser, suger penge ud af handicapområdet på flere punkter.
Jeg kan ikke umiddelbart se – vi har prøvet at stille spørgsmål til det, og vi kommer til at stille flere spørgsmål – om det kommer til at forringe ydelserne, men jeg kan da i hvert fald se, at der skal suges penge ud, måske på besparelser på bureaukrati.
Hvordan hænger det sammen, når man siger, at der kan vindes noget på handicapområdet ved netop at spare på bureaukrati?
Nicolai Wammen (S), 2024-04-26:
Der er ingen tvivl om, at rigtig mange kommuner står i en presset økonomisk situation.
En af dem er også, at vi for ikke så lang tid siden var igennem en situation, hvor vi havde den højeste inflation i Danmark i 40 år.
Den var helt oppe omkring 10 pct.
Det ramte hver eneste danske familie, men det har altså også ramt ude i kommunerne, når man skulle lægge budgetter.
Vi har med den kommuneaftale, vi lavede sidste år, tilført flere midler til kommunerne, og så afsatte vi derudover helt usædvanligt yderligere 1 mia. kr. mere til kommunerne og regionerne samlet set, fordi vi godt kunne se, at der var nogle udfordringer, vi gerne ville tage yderligere fat om.
Jeg er enig med fru Kirsten Normann Andersen i, at det specialiserede socialområde vil blive en del af de forhandlinger med kommunerne, som kommer lige om lidt.
Derfor er det arbejde, der foregår i regi af Sammen om Handicap, også så vigtigt, fordi det jo vil være baggrunden for de drøftelser, vi skal have med kommunerne i nærmeste fremtid.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-04-26:
Tak for det, og også tak til finansministeren for at besvare forespørgslen.
De seneste år har særlig det specialiserede socialområde fyldt rigtig, rigtig meget, når kommunerne har skullet forhandle økonomiaftale med finansministeren, og det tror jeg faktisk også kommer til at gælde i år.
Nu pågår der så en drøftelse om at gøre området styrbart i forskellige ressortområder, og helt ærligt kan jeg jo godt forstå ønsket om at gøre et område styrbart økonomisk set, altså hvem bryder sig om ustyrbar økonomi?
Jeg gør i hvert fald ikke.
Men det at gøre området styrbart betyder jo ikke, at borgerne pludselig bliver raske, pludselig kan klare sig selv og pludselig bliver selvhjulpne.
Anerkender ministeren ikke, at uden økonomisk kompensation risikerer kommunerne at komme til at skulle spare direkte på hjælpen til borgere med handicap?
Nicolai Wammen (S), 2024-04-26:
Igen må jeg bare sige, at når vi ser på botilbudsdelen, som jo er en meget vigtig del af den samlede økonomi, så fremgår det, at der har været en meget, meget stor stigning i den pris, man tager for det i de private tilbud, der er.
Og vi har ikke kunnet se, at kvaliteten er fulgt med.
Derfor er det jo rigtig fornuftigt, at man går ind og ser på, om det så er den rette måde at bruge pengene på, også i forhold til borgerne.
Det er også derfor, at vi har lavet aftaler med kommunerne om, at de med anlægsmidler får bedre mulighed for selv at kunne lave botilbud, sådan at man både kan give kvalitet og have bedre styr på økonomien.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-26:
Også tak til socialministeren for at besvare forespørgslen.
Jeg vil følge op på det, som fru Kirsten Normann Andersen er inde på her i forhold til at tænke tværfagligt.
Nu har vi jo lige siddet og forhandlet, dog ikke med socialministeren, men med en anden minister, omkring en ny ældreaftale, hvor ordet sundhed var bandlyst.
Det måtte vi ikke komme ind på, selv om ældre og sundhed jo sådan set er rigtig vigtigt i sammenhæng.
Og nu står vi i en situation, hvor der måske, måske ikke skal forhandles specialeplan, og hvor det er meget, meget vigtigt, at vi får tænkt tværfagligt.
Så hvis ministeren kan prøve lige at uddybe noget nærmere, hvordan ministeren helt konkret har tænkt sig at sørge for, at det bliver det tværfaglige, og at det ikke bare bliver siloopdelt, for så tror jeg, vi fejler.
Og hvis ministeren så også kort kan sige noget om, hvornår borgerne rent faktisk kan forvente at kunne mærke, at der kommer en ny specialeplan.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-26:
Tusind tak for det spørgsmål, og det er nemlig rigtig relevant.
Der er en kæmpe diversitet på det her område, og der adskiller det sig jo faktisk ret meget fra skoleområdet.
Til gengæld adskiller det sig meget lidt fra sundhedsområdet, hvor man jo faktisk godt kan have bugspytkirtelkræft og halsbetændelse samtidig, og derfor vil det altid på sundhedsområdet være individuelt, meget på samme måde, som det er på handicapområdet.
På sundhedsområdet har man dyb evidens, systematik, takstmodeller, specialeplan – altså, hele systemer bygget op om at gøre det så godt, som man overhovedet kan.
Det har vi ikke på socialområdet, og det vil sige, at det, der er intentionen, jo er at komme et sted hen, hvor de to systemer bl.a. taler sammen, fordi man bruger den samme type redskaber for at sikre en ordentlig kvalitet.
Det, der er meget tydeligt, når man kommer ud på f.eks. de botilbud, hvor der både er sundhedstilbud og sociale tilbud, er, at man i sundhedsverdenen er meget vant til en systematik i den måde, man arbejder på.
Med samme type redskaber vil de to systemer også kunne tale langt bedre sammen.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-04-26:
Tak for det, og tak for ministerens svar på forespørgslen.
Ingen mennesker er ens, og derfor er det nok også svært at forestille sig, at man kan lave en central plan, der rummer alle de forskelligheder, som mennesker nu engang rummer, men lige præcis sammenhæng er jo noget af det, som alle svækkede borgere eller syge borgere for den sags skyld efterlyser i svær grad.
Vi kender det også fra psykiatrien, hvor vi langt om længe har fået lavet en plan, der sikrer, at psykiatriske patienter med samtidigt misbrug endelig kan behandles samlet og mødes af mennesker, der har forstand på, at psykiatri og misbrug faktisk nogle gange kan være en og samme sag.
Så én ting er at få øje på, hvordan socialområdet kan understøtte mennesker med handicap, men hvordan sikrer socialministeren og regeringen, at vi også rummer at få set på det tværfaglige på tværs af sundhed og for den sags skyld også det økonomiske område?
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-26:
Jamen altså, igen vil jeg sige, at allerede i dag er de så adskilte, som de kan være, men jeg er altid åben over for at drøfte gode forslag, også fra Dansk Folkeparti, og det er klart, at i forbindelse med en strafreform kommer vi selvfølgelig også til at diskutere kapaciteten i kriminalforsorgen med de strafskærpelser, som regeringen kommer til at lægge frem, og ellers vil det jo selvfølgelig også være nærliggende at drøfte i forligskredsen om kriminalforsorgen.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-26:
Mange tak.
Og mange tak for svaret på forespørgslen.
For det er bestemt ikke alle, som har det, som jeg har det der, hvor jeg bor.
Jeg bor i Helsingør Kommune, og der er det nemt at få adgang til en læge.
Derfor er det jo også noget, som jeg vil spørge ind til hos ministeren her i dag; for det spiller jo i høj grad også ind på hele socialområdet og nogle af de ambitioner eller ønsker, man kan sige vi også har, i forhold til at sikre, at der også er f.eks. faste læger tilknyttet botilbud og i det hele taget tilknyttet socialområdet.
For noget af den store sociale ulighed, vi ser, ser vi jo også på sundhedsområdet.
Og på trods af at vi har sådan nogle fine nationale krav på sundhedsområdet, bl.a. i forhold til at mindske ulighed i sundhed, så går det bare den forkerte vej.
Så vil ministeren komme med et par tanker om det?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-04-26:
Jeg har fået æren af at begrunde forespørgselsdebatten.
Vi forventer, at nogle griber os, hvis vi for alvor får brug for det, f.eks. hvis vi får et barn med et handicap, eller hvis vi selv eller dem, der er tættest på os, bliver syge og har brug for hjælp.
Mennesker med handicap tæt inde på livet vidner om manglende sammenhængende indsatser og mistænkeliggørelse, når de påpeger den manglende indsats.
Det var en stor mundfuld, da kommunerne med den sidste kommunalreform overtog mange specialiserede indsatser.
Talrige rapporter har siden dokumenteret afspecialisering og tabet af viden i specialiserede indsatser, som ofte går på tværs af både serviceloven og sundhedsloven.
Den viden får vi jo ikke bare tilbage igen.
Den skal genoprettes, og der er brug for en national specialeplan for mennesker, som har det største behov for en sammenhængende indsats på tværs af sektorer og lovgivning.
De seneste år har det specialiserede socialområde også fyldt meget i forhandlingerne om kommunernes økonomi, bl.a. med et stærkt ønske om at gøre økonomien styrbar, men vi fejler, hvis vi starter med økonomistyringen uden først at have en fælles forståelse for den specialiserede, sociale og sundhedsfaglige indsats.
Derfor er spørgsmålet også på vegne af alle oppositionspartier i Folketinget, om social- og boligministeren, indenrigs- og sundhedsministeren og finansministeren vil redegøre for, hvordan regeringen agter at sikre en sammenhæng mellem socialområdet og sundhedsområdet i de kommende forhandlinger om specialeplanlægningen af den højt specialiserede del af socialområdet og ydermere sikre, at uhensigtsmæssige økonomiske incitamenter og pressede kommunale budgetter ikke er en hindring for, at mennesker med handicap får den rette hjælp.
Tak for ordet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-26:
Tak for det.
Der har været rigtig mange grænseproblematikker i den sammenhæng, og det er noget af det, vi har et ønske om, og som i øvrigt også indgår i aftalen på ældreområdet.
Og på socialområdet og i forhold til hjælpemidler her er det på tværs af de tre områder noget, vi skal kigge på i fællesskab og få bygget en ny fælles struktur op om.
Det fremgår også allerede af regeringsgrundlaget, men er jo også en del af den ældreaftale, der er blevet indgået.
Det er jeg rigtig glad for.
Det er en væsentlig del af de problemer, man støder på med siloerne.
Så har det været vigtigt, vil jeg sige, i forbindelse med de drøftelser, vi har haft med parterne på området, at vi kigger på tværs af de forskellige medarbejdergrupper.
Det vil sige, at man både i forbindelse med de målsætninger, der bliver sat op, men også i forbindelse med selve specialeplanen, gør det samme som på sundhedsområdet, hvor det jo også er defineret, hvad det er for en uddannelsesbaggrund, man forventes at have for at kunne varetage de forskellige roller.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-04-26:
Tak for det.
Og tak for ministerens besvarelse af forespørgslen her.
Jeg synes, det er svært at se på, at borgere med hjerneskade eksempelvis får så forskellige genoptræningstilbud, som de gør, afhængigt af hvor de bor henne i landet, altså om de bor i nærheden af Hammel Neurocenter, eller om de bor i nærheden af hjerneskadecenteret i København, eller om de kan være heldige at være tilknyttet en kommune, som vil bevilge et ophold på Vejlefjord Rehabilitering eller andre højt specialiserede indsatser i forhold til borgere med hjerneskade, mens vi samtidig bliver kontaktet af borgere, som oplever, at den genoptræning, de bliver tilbudt, foregår på et plejehjem – noget, der ligner stolegymnastik.
Hvordan vil ministeren sikre, at vi får den højt specialiserede indsats tilbage i genoptræning på hjerneskadeområdet?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-26:
Vi sidder lige nu og forhandler, og der ligger ikke på bordet, at der skal være et konkret flyt fra det ene forvaltningsniveau til det andet.
Jeg har godt hørt, at der er et ønske, for
sådan som jeg hører baggrunden for, at man gerne vil have flyttet noget nogle andre steder hen, handler det om præcis det her med Riget og Skejby, altså at der er nogle ting, der er så specielle, at man bliver nødt til at sige, at det kun er nogle enkelte steder i Danmark, man kan tilbyde det, for ellers bliver kvaliteten for dårlig.
Det ligger inde på bordet, og det vil sige, at det ligger i det spor – og det var det, jeg nævnte i indledningen af min tale – som jeg kalder kapacitetsfastsættelse.
Og når jeg bruger det her eksempel med Riget og Skejby, så er det faktisk præcis, fordi det er det, der ligger i specialeplanlægningen, og det, som regeringen har lagt frem i forbindelse med de forhandlinger, der er, og de dokumenter, der jo er lækket, og som alle derfor kender til.
Så det er bare for at sige, at jeg er enig i det fundament, at der er behov for, at der er nogle ting, der ikke bliver tilbudt på steder, hvor der ikke er kvalitet nok, og som derfor kun skal tilbydes nogle enkelte steder i Danmark.
Rosa Lund (EL), 2024-04-26:
Tak, og tak til ministeren for talen.
Der er allerede flere af de andre spørgere, der har været inde på det, og ministeren har også været lidt inde på det, men jeg vil alligevel gerne lige stille ministeren et spørgsmål.
For Enhedslisten var ret langt med ministerens forgænger i forhold til at flytte en del af handicapområdet ud til regionerne, ikke hele handicapområdet, men en del af det.
Det er jo noget, som vi tror på kunne gøre op med den meget store omgørelsesprocent, der er hos Ankestyrelsen, og som altså kunne være med til at sikre, at borgere med handicap får den rette hjælp første gang og ikke skal klage og så først skal have en afgørelse fra Ankestyrelsen.
Så jeg vil bare gerne spørge ministeren, hvor langt den nuværende minister er med det.
Sophie Løhde (V), 2024-04-26:
Det er jo en af de ting, som vi bl.a. også har givet Sundhedsstrukturkommissionen mandat til at tage med og dermed sikre indsatsen i de områder, hvor kommunerne, på trods af at de med kommunalreformen er blevet større, i virkeligheden på nogle områder stadig er for små i forhold til at kunne varetage forløb for borgere, som en kommune måske i virkeligheden ikke har ret mange af, måske kun en enkelt eller to om året.
Der kan være behov for eksempelvis at stille krav om tværkommunale forpligtende samarbejder – det vil være én model, man kan tænke i – foruden at man jo også ser på, hvad det er for nogle kvalitetskrav, der skal stilles.
For lige præcis når vi snakker borgere med hjerneskade, er det jo så afgørende, at der er adgang til den meget specialiserede indsats, som rigtig mange typisk vil have behov for.
Og den vil jo ikke kunne ligge alle steder i landet.
Men det er afgørende, at uanset hvor man bor i landet, skal man kunne få adgang til den specialiserede indsats, og der skal vi også med en sundhedsreform sikre, at vi understøtter, at vi på de områder, hvor der er for store udsving i den kvalitet, som bliver leveret ude i kommunerne, arbejder både med krav til kvaliteten, men også til kapaciteten.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-26:
Tak for talen.
Nu nævnte ministeren selv Sammen om Handicap, hvor der bliver forhandlet den her rammeaftale, og så vidt jeg forstod, var der en enig bestyrelse i Danske Handicaporganisationer, der vendte tommelfingeren nedad til det første udkast, som jo efterhånden flyder rundt overalt.
Jeg ved godt, at ministeren ikke må referere fra sådan nogle forhandlinger, men det kan ikke ignoreres, at antallet af mennesker, der har dokumenteret behov for hjælp, er steget med over 30 pct. fra 2018 til 2022, så der er i hvert fald et stigende antal mennesker, der har brug for hjælp.
Det kalder på, at der også skal være flere penge.
Jeg forstår godt, at ministeren mener, der kan findes mange penge i det her absurde bureaukrati, som ministeren også taler om.
Det er jeg helt med på.
Men er det nok, eller vil ministeren være åben for, at der kan tilføres flere penge til aftalen, altså flere penge til handicapområdet, ud over det, man kan spare på bureaukrati?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-26:
Jeg tror faktisk, man skal starte et spadestik dybere end det.
Jeg tror, man skal starte med at spørge: Hvorfor i alverden skal man slås for at få den hjælp, man har behov for?
Det skal man jo ikke, hvis man skal have su, f.eks. Altså, det er en blanket, man skal udfylde, tilmed digitalt.
Man skal heller ikke slås for at komme ind på et hospital – trods alt.
Det er bare for at sige, at i meget, meget store dele af vores velfærdssamfund formår vi jo at give velfærd, uden at man skal slås.
På det her område har vi skabt en uklarhed i den måde, vi har bygget det op på,
I stedet for at udstyre hver enkelt borger med en advokat og et kæmpesanktionssystem, og at alle mulige skal straffes, så ville jeg jo synes, det var fremkommeligt, at vi fik skabt et system, hvor man som borger ikke behøver at slås, men hvor man simpelt hen får den hjælp og støtte, der skal til.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-26:
Ministeren talte om Ankestyrelsen, og det er jo min holdning, at der er alt for lidt konsekvens fra Ankestyrelsen.
Vi har f.eks. set en sag i Nyborg, hvor man ti gange har haft den samme afgørelse frem og tilbage mellem kommune og Ankestyrelse, fuldstændig uden at der bliver fulgt op på, om den her indsats bliver iværksat.
Og selv om man faktisk har mulighed her for at sanktionere kommunalbestyrelsen, gør man det ikke.
Er ministeren tilfreds med den måde, Ankestyrelsen fungerer på i dag, og er ministeren enig med LA i, at der mangler nogle former for sanktioner?
Men kan ministeren så i hvert fald komme med nogle andre måder, hvorpå man måske kunne udstyre Ankestyrelsen med lidt flere muskler?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-26:
Det har vi jo valgt at sætte af på finansloven, og det vil sige, at der står en reserve på 100 mio. kr. til at lave en specialeplan.
Så ja, vi ønsker at tilføre flere penge for at sikre, at kvaliteten er i orden.
I forhold til den anden del vil jeg sige, at hvis det var sådan, at stigningen i antallet af borgere, og i øvrigt også stigningen i antallet af dem med komplekse behov, flugtede med økonomien, så var alt jo godt.
Det, der er udfordringen her, er, at økonomien og de ting ikke følger hinanden.
Hvis det var sådan, at en gruppe borgere havde oplevet enormt store kvalitetsforbedringer og livskvalitetsforbedringer og alt muligt andet, så stod vi jo med et positivt problem.
Det, der er udfordringen her, er, at det ikke er det, borgerne oplever.
Thomas Danielsen (V), 2024-04-30:
Jo, men det er jo i bund og grund lige meget, hvad jeg mener, for jeg er optaget af, hvad vi kan nå til enighed om i fællesskab
Det ændrer ikke på, at jeg synes, det er vigtigt, at vi fjerner uhensigtsmæssige regler, og da jeg blev transportminister og opdagede, at der var en regel om, at man ikke måtte køre småforsendelser i taxa, sagde jeg, at det da er for fjollet.
Skal man have en bøde for at køre småforsendelser?
Ja, det skal man.