runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-04-20:
Tak for det.
Der er ingen tvivl om, at det skal gøres lettere for ofre at opnå erstatning.
Det er træls og dyrt for samfundet på den lange bane, at man ikke er berettiget til at få erstatning, hvis man ikke lige evner eller magter at få ansøgt om det rigtige eller det relevante.
Erstatningen skal også tildeles hurtigere, end hvad der er tilfældet i dag.
Vi støtter forslaget, men vi forbeholder os retten til at supplere med forskellige forbedringsforslag, f.eks. automatisk tilbud om psykologhjælp, hvis man har været udsat for personfarlig kriminalitet.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-04-20:
Det vil med garanti give større sikkerhed for, at man får det, man skal have.
Det er der slet ingen tvivl om.
Om det så også økonomisk er den måde, man skal gøre det på, er en ganske anden sag.
Jacob Jensen (V), 2021-04-20:
Tak til indenrigs- og boligministeren for oplægget, eller til indenrigsministeren, som det vel er i den her sammenhæng.
Jeg vil bare spørge helt konkret, om regeringen anerkender, at der er en udfordring med lokalbanerne i forhold til finansieringen, altså i forhold til at man i regionerne – det er jo det ansvar, man har – får et løbende driftstilskud til netop at holde det ved lige, men at der på et eller andet tidspunkt er brug for, at man så skal lave en større investering i en udskiftning af skinnerne.
Vi kender det lidt fra eksempelvis vores biler; man sender den på værksted, den bliver serviceret, filtrene bliver udskiftet, men på et eller andet tidspunkt skal man ud og have fat i en ny bil, hvis det er det, man har brug for.
Så anerkender regeringen den udfordring og dermed også, at der er en særlig situation, som ikke kan dækkes inden for det, vi i dag kender som det regionale driftstilskud?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-20:
Jeg vil helst ikke gå ned i den jernbanetekniske del af det.
Men jeg kan da i hvert fald sige så meget, at da spørgerens egen partifælle hr. Hans Christian Schmidt var minister for transportområdet, lavede man en rapport, en meget grundig rapport, der sagde, at der ikke var behov for det.
Nu har jeg ikke været så lang tid i Folketinget, som spørgeren har, men jeg har været herinde i lang tid nok til at vide, at hvis der en herinde, der går op i at sikre ordentlige vilkår, også i landdistrikterne, så er det hr. Hans Christian Schmidt, og hans rapport viste altså på daværende tidspunkt, at der ikke var et yderligere behov ud over det.
Men det betyder selvfølgelig ikke, at det nødvendigvis er gældende i dag, men det var den vurdering, der var i omkring 2016-2017, og det skal man trods alt også tage med i ligningen.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-04-20:
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg håbede egentlig, at Venstre ville synes, at der var plads til lokalbanerne i en forhandling som infrastrukturforhandlingerne.
Jacob Jensen (V), 2021-04-20:
Jeg er altid parat til at drikke kaffe, med hvem det skal være, selvfølgelig også SF's ordfører.
Min pointe var sådan set, at også i økonomiforhandlingerne skal der selvfølgelig være en prioritet mellem de forskellige opgaver og den ramme, man jo lægger.
Tilsvarende skal der også være en prioritet inden for infrastrukturforhandlingerne.
Der er jo også en eller anden ramme, som man kan forhandle om selvfølgelig, men inden for det skal man også prioritere veje, jernbaner, cykler og andet.
Så det var kun et åbent spørgsmål om, om det var meget afgørende for SF, om det var det ene sted eller det andet sted.
Jeg har sådan set fået svar, men ordføreren er selvfølgelig velkommen til at gentage det.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-04-20:
Jeg vil sige, som jeg har sagt hele tiden, at det i SF's øjne giver bedre mening, at man finder pengene i infrastrukturforhandlingerne, for i økonomiforhandlingerne ligger der ikke 170 mia. kr., som vi kan prioritere til jernbanen og til lokalbanerne, hvis vi ønsker det.
I økonomiforhandlingerne er der et sundhedsvæsen og nogle regionale busser, som vi skal passe på vi ikke kommer til at nedprioritere for at løse lokalbanernes og Østbanens udfordringer.
Derfor er jeg faktisk gladere ved tanken om, at man tager det i infrastrukturforhandlingerne.
Det er det, jeg hører regeringen lægge op til, og at de endda vil komme med et bud på en løsning, og så må vi tage den derfra.
Men skulle det mislykkes, må Jacob Jensen invitere SF på en kop kaffe om økonomiforhandlingerne.
Jacob Jensen (V), 2021-04-20:
Det var jo der, vi fik nogle data og nogle fakta om de her ting.
Også tak for, at vi nu kan stille den her forespørgsel.
Uanset hvordan det ender, tror jeg i hvert fald – det er det, jeg hører af den vedtagelsestekst, der blev læst op – man begynder at bevæge sig, også fra regeringens side, i en eller anden retning.
Det vil vi selvfølgelig også kvittere for, og vi vil se på, hvordan vi kan finde en løsning.
Jeg vil bare spørge, om det er afgørende for SF, fra hvilken kasse, om man vil, pengene kommer fra, altså om det er i infrastrukturforhandlingerne, som så småt er gået i gang, eller om man kunne forestille sig, det kunne være et andet sted, eksempelvis i økonomiforhandlingerne, som der jo bliver lavet en gang om året, mellem regeringen og Danske Regioner.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-04-20:
Vi mener stadig, at vi skal have et øget vedligeholdelsestilskud til de her lokalbaner, og når det gælder regeringens oplæg, vil vi jo se det, før vi tror det, med hensyn til om det er godt nok.
Men det er da trods alt et bedre skridt på vejen, at man tager det op i infrastrukturforhandlingerne, der er i gang, og at regeringen er villig til at se på det, end det havde været, hvis man havde udskudt det til økonomiforhandlingerne, som jo ikke er gået i gang endnu.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-04-20:
Så efter så mange år og efter så meget udgydt blod og alt mulig andet er SF altså tilfreds med, at regeringen gerne vil komme med noget under en forhandling, som knap nok er begyndt, når SF sagtens selv kunne have indddraget det som et helt logisk forhandlingsemne under de her infrastrukturforhandlinger?
Er det virkelig nok til at gøre SF tilfreds?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-04-20:
Det er et rigtig godt spørgsmål, og jeg vil sige til Dansk Folkepartis ordfører, at Socialistisk Folkeparti kæmpede, så blodet sprøjtede.
Det gjorde både vi og andre partier, men desværre var der ikke opbakning til det i forhandlingslokalet til sidst, bl.a. fordi vi jo stod over for de her kommende infrastrukturforhandlinger.
Selv om det smertede mig på det tidspunkt, er jeg glad for, at regeringen nu er indstillet på i forbindelse med infrastrukturforhandlingerne, som jo er igangværende, at komme med et oplæg til, hvordan vi kan prioritere det her skinnenet og Østbanens overlevelse.
Thomas Jensen (S), 2021-04-20:
I Socialdemokratiet er vi optaget af at skabe mere sammenhæng i Danmark og mindske forskellene mellem by og land.
Her er lokalbanerne vigtige, for de spiller en nøglerolle for livet uden for de større byer.
De 13 lokalbaner er vigtige for pendlerne, der bruger toget til og fra arbejde eller uddannelsesinstitutionen, og lokalbanerne får med andre ord hverdagen til at hænge sammen for mange mennesker.
De er vigtige for mobiliteten, da lokalbanerne også er fødelinjer ind til det statslige jernbanenet.
De er vigtige for udviklingen, fordi de tiltrækker bosætning, vækst, handel og erhvervsliv.
De skaber liv i de mindre bysamfund og sikrer sammenhængskraft i hele Danmark.
Tilstanden på lokalbanerne er overordnet vurderet til at være tilfredsstillende.
Det viser en rapport fra Rambøll fra 2017.
Når det er sagt, ved vi godt, at der er regionale forskelle.
Nogle lokalbaner kører rigtig godt, mens andre lokalbaner er udfordret.
Østbanen på Stevns er et af de steder, hvor der er særlige udfordringer med efterslæb på vedligehold, Lemvigbanen er en anden, og derfor står man over for, at der er behov for fornyelse af skinner i de kommende år for at kunne opretholde en funktionel togdrift.
Ansvar for drift og vedligehold af lokalbanerne påhviler regionerne.
Det blev fastsat ved kommunalreformen i 2007, og økonomien hertil kommer i høj grad fra de årlige statslige tilskud til regionerne.
Det er derfor også regionernes ansvar at prioritere de samlede midler i forhold til at sikre drift og vedligehold af lokalbanerne, så de kører optimalt og effektivt.
Vi mener, at det er mest rigtigt, at ansvaret ligger lokalt og regionalt, for på den måde ligger beslutningerne tæt på borgernes ønsker og behov.
Vi forstår dog samtidig godt bekymringerne hos de pågældende regioner og brugerne af banerne i forhold til de her nedslidte lokalbaner.
Det tager vi alvorligt, og vi er meget opmærksomme på den betydning, det kan have for både den enkelte og for lokalsamfundet, når den kollektive transport halter.
Jeg vil afslutningsvis sige, at jeg er glad for, at vi i dag har taget den her debat, og at vi sætter fokus på vigtigheden af gode og velfungerende lokalbaner.
De er for mange borgere og lokalsamfundet en vigtig forudsætning.
Jeg er også rigtig, rigtig glad for, at Socialdemokratiet sammen med SF, Enhedslisten og Radikale Venstre kan lave en fælles vedtagelsestekst til den her debat, sådan at vi i fællesskab slår fast, hvad det er, vi gerne vil for lokalbanerne.
Benny Engelbrecht (S), 2021-04-20:
Det er jo generelt sådan, at der på jernbanen er en meget lang afskrivningstid, netop fordi levetiden er så lang.
Derfor er det jo også klart, at det tilskud, som gives, også kan anvendes i kombination med de lånemuligheder, der bl.a. kan sikres via Indenrigsministeriets godkendelser.
Det er jo selvfølgelig et samlet billede, man skal se på der.
Det behøver jeg ikke forklare hr. Jacob Jensen, fordi hr. Jacob Jensen jo også i det daglige sidder i et regionsråd med nogle af disse opgaver med at finde den her samlede fordeling.
Når der ikke er blevet set på fordelingen af investeringstilskuddet over disse mange, mange år, er det også klart, at så har man heller ikke undervejs taget højde for de investeringsbehov, der er, og jeg anerkender fuldstændig, at der er to konkrete baner, som har nogle relativt presserende behov.
Men derudover er der jo så også en række baner, der på lidt længere sigt også vil få et investeringsbehov.
Derfor synes jeg, det giver god mening at kigge ned i de tal og så sammenholde det med det tilskud, som gives – og eventuelt genberegne det.
Jacob Jensen (V), 2021-04-20:
Så skal jeg prøve med et spørgsmål, som måske kan give et lidt mere uddybende svar.
Men svaret var selvfølgelig meget præcist, det må vi jo give ministeren.
Tak til ministeren for indlægget også i den her omgang.
Jeg glæder mig egentlig til at høre lidt mere om, hvad der ligger til grund for det, som ministeren nu, kan jeg høre, åbner op for, altså netop den her fordeling.
Men det glæder jeg mig virkelig til at høre ministerens uddybning af.
Jeg vil sådan set
hellere kigge fremad og spørge ministeren, om ikke ministeren anerkender, at der er en akut udfordring.
Nu nævner ministeren også Østbanen.
Der kan også være andre, som kommer lige om lidt, og som står foran at skulle have udskiftet skinnerne.
De kan allerede nu se, at man har sat hastigheden ned simpelt hen af sikkerhedsmæssige årsager.
Det er jo ikke noget, man bare lige kan løfte i en region, for det koster måske en halv milliard kroner, ved at kunne justere lidt i et bloktilskud.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-04-20:
Kan ministeren bekræfte, at det her statslige tilskud, som ministeren har ansvaret for, ikke har været indeksreguleret siden 2007?
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-04-20:
Jeg vil egentlig gerne kvittere for ordførerens tale.
Det er jo et vigtigt emne, og SF skal så sandelig have den cadeau, når det handler om den konkrete situation, vi står i.
Men jeg synes jo også, at ordføreren retfærdigvis måske skulle prøve at kigge lidt indad, for hvis man kigger på den Rambøllrapport, der kom i 2017, så har man jo i efterhånden ganske mange år vidst, at det her vedligeholdelsesefterslæb faktisk er så graverende, at toget holder op med at køre i 2023, for selv med nedsat fart, færre sæder, og hvad de ellers har fundet på, så duer skinnerne ikke længere.
Jeg kan undre mig over, at SF ikke har været mere insisterende i forhold til f.eks. at få det her ind som en del af finansloven de sidste to gange.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren helt konkret: Hvor meget har Socialistisk Folkeparti egentlig gjort for at få det her presserende problem løst som en bunden opgave i forbindelse med de to seneste finanslove?
Mette Thiesen (NB), 2021-04-20:
Ofre for vold skal hjælpes.
Når man har været udsat for et overgreb, skal man kunne stole på, at samfundet tager over, fanger voldsmanden og straffer denne.
Og samtidig skal man, som det også er muligt i dag, kunne få erstatning.
Og der kan sikkert siges meget om den nuværende model, men lad os prøve at vende det hele lidt om.
Hvordan sikrer vi, at langt færre og i bedste fald slet ingen udsættes for voldtægt eller voldelige overfald?
Vi ved, at mandlige ikkevestlige efterkommere er over dobbelt så kriminelle som danske mænd.
Vi ved, at mandlige efterkommere fra ikkevestlige lande oftere idømmes en frihedsstraf.
Vi ved, at knap hver fjerde, der blev dømt for voldtægt i Danmark i 2020, var udlænding, altså uden dansk statsborgerskab.
Det er eksplosive overrepræsentationer gang på gang.
Hvis vi reelt skal sikre kommende voldsofre retfærdighed, skal vi også sikre, at udlændingepolitikken løses fra bunden.
Der skal indføres et asylstop, udlændinge skal forsørge sig selv, og kriminelle udlændinge skal fratages deres tildelte danske statsborgerskab og udvises.
Dansk statsborgerskab skal ikke tildeles udlændinge fra muslimske lande, der er overrepræsenteret i kriminalitetsstatistikkerne.
Straffen for vold, voldtægt og trusler skal sættes op.
Hensynet til danskernes sikkerhed skal vægte højere end hensynet til forældede konventioner.
Det virker ikke til, at den nuværende model fungerer optimalt, og der har været fremsat andre forslag under behandlingen, som jeg faktisk synes lyder interessant, eksempelvis med det her med at forlænge den beskikkede advokats beskikkelse, indtil offeret har fået sine penge.
Derfor vil Nye Borgerlige også se frem til udvalgsbehandlingen og få afdækket, forhåbentlig, hvordan vi bedst muligt løser det her problem, så ofrene for vold selv kan få deres erstatning.
Men igen handler det også om, at vi skal have sikret at få nedbragt antallet af voldsofre, og det er præcis derfor, at vi i Nye Borgerlige kæmper så hårdt for at få løst udlændingepolitikken fra bunden.
Karsten Hønge (SF), 2021-04-20:
Fordi der var et flertal for det.
Jeg er faktisk helt enig med fru Victoria Velasquez i, at det har en god effekt at have mentorer, men der var altså flertal for et ønske om at ændre på det.
Men det var der så et flertal for ikke at gøre.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-20:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen; især for, at ordføreren – det vil jeg gerne anerkende – ikke stikker syge mennesker og mennesker med handicap blår i øjnene om, at de ting, som ordføreren sagde her i opsummeringen er fornuftige, overhovedet er indeholdt i den her aftale, og i forhold til den kritik, som ordføreren kommer med af aftalen.
Jeg vil gerne spørge ind til en del af det, I har aftalt, og som jeg ikke helt forstår, og det handler om at afskaffe statens refusion på 50 pct. til kommunernes udgifter til mentorstøtte til borgere i ressourceforløb.
Det forstår jeg ikke, for vi ved, at mentorstøtte faktisk godt kan være afgørende for f.eks. borgere med store psykiske og sociale problemer – nogle af dem, som har det rigtig svært i ressourceforløb.
Og støtten kan være afgørende for, at de overhovedet kan starte på at fungere i ressourceforløbet.
Derfor frygter jeg, at mentorordningen i praksis vil blive afskaffet for den her gruppe.
Vil ordføreren oplyse mig om, hvorfor man har valgt at gøre det?
Hans Andersen (V), 2021-04-20:
Så mulighederne er der jo sådan set stadig væk.
Vi ønsker bare ikke at tvinge mennesker igennem et ressourceforløb, hvor perspektivet på det tidspunkt i deres liv ikke ligger lige for.
Bent Bøgsted (DF), 2021-04-20:
Men, altså, hvis man ser på det, er det klart, at kommunerne jo ikke laver en indsats, medmindre personen selv ønsker det
For der står direkte i loven, at forligspartierne er enige om, at personer med under 6 år til pensionsalderen ikke skal tilkendes ressourceforløb, medmindre de selv ønsker det.
Og det vil sige, at hvis ikke de er opmærksomme på, at de skal søge et ressourceforløb, gør kommunen ingenting, og så kan de ellers gå 6 år på en nedsat ydelse i stedet for at få tilkendt førtidspension eller seniorpension.
Virker det ikke lidt mærkeligt, at man dropper folk i 6 år og siger: Det er op til jer selv, om I vil have et ressourceforløb, men I skal vide, at I går på den lave ydelse?
Hans Andersen (V), 2021-04-20:
Det element i aftalen skal jo ses som et tilbud; altså, at vi ikke længere siger til mennesker, der er tæt på pensionsalderen, at de skal igennem et flerårigt ressourceforløb, synes vi er et fornuftigt tiltag.
Er du tæt på pensionsalderen, kan du jo så søge om f.eks. at blive tildelt en seniorpension som en mulighed.
Det kan også være, du er i en situation, der er mere stabil, og så kan du søge om at få tildelt en førtidspension på et foreliggende grundlag.
Det her skal bare ses som et element, hvor vi ikke længere siger til kommunerne, at de skal tvinge mennesker, der er tæt på pensionsalderen, ud i et ressourceforløb, og det synes vi sådan set lyder som sund fornuft.
Bent Bøgsted (DF), 2021-04-20:
Tak for det.
Der er jo en del gode forslag heri, men jeg skal lige høre Venstres ordfører om noget i forbindelse med seniorer, der har 6 år tilbage til folkepensionen.
De kan søge om at få et ressourceforløb, hvis de vil, men hvis ikke kommunen selv laver nogle indsatser – det skal de ikke, og det vil sige, at de lukker helt ned, medmindre man selv søger – så efterlader man en hel del seniorer, der måske ikke rigtig har nogen indtægt.
Det kan være, de måske går på en ressourceforløbsydelse, der bliver modregnet, fordi ægtefællen har større indtægt, men de får ikke mulighed for at få en afklaring pr. automatik.
Jeg vil jo mene, at de skulle tilkendes en førtidspension eller en seniorpension, når man siger, at nu skal der ikke laves en indsats.
De har ikke nogen fremtid på arbejdsmarkedet, fordi man dropper dem.
Hvorfor tilkender man dem så ikke pr. automatik en seniorpension, når de har 6 år tilbage til folkepensionen?
Det er det, vi har snakket om, altså at de kan begynde at søge en seniorpension, omkring 6 år før de når folkepensionsalderen.
Men det gør man ikke her.
Man siger, at de kan gå på de ydelser, som de har gjort hidtil, selv om det er meget lave ydelser, og så lukker man bare indsatsen for dem.
Hans Andersen (V), 2021-04-20:
Hvad angår det sidste i forhold til veteraner: Vi skylder veteraner rigtig meget, og derfor støtter Venstre varmt op om at give dem ro i sindet, således at de kan komme videre med deres liv.
Og derfor støtter vi op om det element i lovforslaget.
Men hvad angår det med revalidering, nævner fru Victoria Velasquez det, som om det er fakta.
Det er ikke det, tallene viser.
Der er mange andre elementer i beskæftigelsesindsatsen, der også virker.
Og jeg er helt sikker på, at kommunerne bruger flere værktøjer i værktøjskassen for at få de ledige tilbage i arbejde og deriblandt revalidering; det har vi jo ikke noget forbud mod at bruge.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-20:
Du behøver slet ikke at beklage.
Jeg er meget glad for, at jeg er beskæftigelsesordfører for et parti, der ikke har været med til den her reform.
Hvis vi ser noget, der rent faktisk giver rigtig meget igen, i forhold til hvad man investerer – at folk får mulighed for at kunne tage en uddannelse, komme tilbage igen i arbejde – hvorfor er det så, at man ikke prioriterer de ting, altså dem, som man ved virker, som f.eks. revalidering?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Kan Venstres ordfører måske kan svare på, hvorfor det kun er tidligere udsendte soldater og andre statsudsendte med ptsd, der får hjælp, og ikke andre med ptsd?
Hans Andersen (V), 2021-04-20:
Jo, det gør bestemt indtryk, men min konklusion er sådan set den modsatte af Enhedslistens.
Vi ønsker at sikre, at mennesker gennem den rigtige støtte kan komme tilbage til arbejdsmarkedet; det glæder vi os over.
Der er også mennesker, som med den rigtige støtte og indsats i ressourceforløb kan komme tilbage og tage en uddannelse og dermed til sidst også komme ind på en del af arbejdsmarkedet.
Der er også mennesker, der kan komme tilbage og få et fleksjob.
Det glemmer ordføreren behændigt at gøre opmærksom på.
Så for Venstre handler det jo om, at vi ikke skal give op.
Vi skal hjælpe mennesker, og vi skal give dem endnu bedre ressourceforløb, end de har oplevet at få.
Så ja, pengene kan bestemt bruges langt bedre, og det er også derfor, at vi har lavet den her aftale.
Og jeg beklager da, at Enhedslisten allerede tilbage i 2013 stemplede ud og ikke ønskede at være en del af det.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-20:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Ifølge tal fra KL kostede ressourceforløb i 2018 knap 700 mio. kr., og vi kan se, at 85 pct. af dem, der har været på det, alligevel er endt med et fleksjob eller en førtidspension; 3 pct. overgår til ordinært arbejde.
Det er en rigtig, rigtig dyr udgift for det offentlige.
Det er på det menneskelige plan – for de mennesker, der trækkes igennem det her – også en rigtig, rigtig dyr ordning, altså med hensyn til hvad de kan mærke på dem selv.
Og så ser vi, at tallet for, hvor mange der får en førtidspension i dag, alligevel – til trods for at vi fjerner stigningen i pensionsalderen – er højere, end det var, før reformen i 2013 trådte i kraft.
Gør det ikke indtryk på ordføreren?
Hans Andersen (V), 2021-04-20:
Tak for det.
Det ærgrer mig selvfølgelig, at vi måtte vente helt til slutningen af december – efter hukommelsen – da vi ellers, i hvert fald i Venstre, var klar til at handle på det her allerede i efteråret 2019, men bedre sent end aldrig.
Forordningen har jo på flere måder ikke levet op til intentionerne.
Forløbene har været lange og alt for ofte uden indhold og har generelt været af for ringe kvalitet.
Det gør vi op med nu.
For Venstre er det afgørende, at vi har fået gjort op med de børnesygdomme, som ressourceforløbene har haft, så vi kan hjælpe flere af vores udsatte borgere endnu bedre.
Vi får med aftalen kortere og mere fokuserede forløb og et større fokus på de virksomhedsrettede forløb.
Det er godt, for virksomhedsrettede forløb er jo en rigtig vigtig del i forhold til at sikre, at flere får fodfæste på arbejdsmarkedet.
Vi styrker også menneskers motivation til at få lønnet arbejde, ved at de, som har indtægter fra ordinær beskæftigelse, skal kunne beholde en lidt større del af den løn, end hvad der gælder i dag.
Derudover er vi også utrolig glade for, at vi har et øget fokus på at få en realistisk forventning af, hvordan det enkelte menneske kan udvikle sin arbejdsevne, og i den forbindelse at mennesker med under 6 år til pensionsalderen ikke skal bevilges ressourceforløb, medmindre de selv ønsker det.
Ud over udmøntningen af aftalen om ressourceforløb er jeg også glad for, at vi med et lille element i det her lovforslag får indført en større respekt for de veteraner, som har sat livet på spil for Danmark.
For fremover skal tidligere udsendte, som måtte lide af alvorlige psykiske mén, ikke kunne få frakendt en førtidspension, selv om der kan være tilfælde, hvor man fået en varig forbedret arbejdsevne.
Det er ordentlighed, og det er, mener vi, veteranerne, som om nogen har fortjent, at der kan skabes mere ro i deres liv og hverdag.
Så Venstre støtter lovforslaget og ser frem til behandlingen i udvalget.
Henrik Møller (S), 2021-04-20:
Det er korrekt.
Man kan sige, at det jo bare er en mulighed, man giver en gruppe, som er så tæt på pensionsalderen, og noget af det, man har diskuteret tidligere, er spørgsmålet: Er det rimeligt, at vi bliver ved med at bruge så mange ressourcer på en gruppe, som måske er tæt på pensionsalderen, og som ikke nødvendigvis er interesseret i at indgå i de her lange forløb?
Men for dem, der har den her interesse, skal muligheden selvfølgelig være til stede.