Lars Aagaard (M), 2023-11-22:
Indledningsvis vil jeg gerne takke ordførerne for bemærkningerne til lovforslaget.
Revisionen indgår som led i Fit for 55-pakken, som skal bidrage til at opfylde EU's klimamål om mindst 55 pct.s reduktion i 2030.
Kvotesystemet, som også er blevet debatteret i de foregående indlæg, er EU's mest effektive klimainstrument.
Det virker på tværs af medlemslandene, det skaber level playing field, og det sikrer, at vi opnår de opsatte klimamål mod 2030 og videre frem.
Revisionen af kvotedirektivet indeholder primært en hurtigere reduktion i mængden af kvoter – det er altså det, der sikrer, at vi når det skærpede klimamål – og det indeholder en udfasning af gratiskvoter for luftfarten og de mest energitunge og CO 2 -tunge industrivirksomheder.
Derudover bliver udledningerne fra søfarten omfattet af det eksisterende kvotesystem, hvilket forventes at øge fragtpriserne i EU, som det også fremgår af lovforslaget.
Endelig oprettes der et nyt kvotesystem for udledninger fra brændsler fra vejtransport og opvarmning af bygninger fra 2027.
Stramningerne og udvidelsen af kvotesystemet betyder altså, at man i hele EU skruer op for udfasningen af fossile udledninger, og at man øger gevinsten ved den grønne omstilling.
Lovforslaget har væsentlige konsekvenser, som vil kunne mærkes af erhverv og borgere, fordi der bliver sat en pris på CO 2 -udledningerne.
I det eksisterende kvotesystem er prisen allerede steget fra ca. 650 kr. pr. t i dag, og det forventes, at det vil stige yderligere.
Det nye kvotesystem for brændsler vurderes at medføre, at prisen på benzin og diesel vil stige med omkring 1 kr. og måske lidt over pr. liter i 2030, ud fra den forventede kvotepris.
Dermed skønnes udgiften til transport at stige mellem 1.000 og 1.500 kr. årligt for en gennemsnitlig personbil i 2030.
Det nye kvotesystem omfatter også brændsler til opvarmningen af bygninger, og den årlige regning for opvarmningen af et standardhus med naturgas forventes at stige med ca. 1.800 kr. i 2030.
Det her øger incitamentet til at skifte gas og andre fossile brændsler ud med grønne opvarmningsformer, og det vil påvirke vores valg af biler fremadrettet.
Lovforslaget forventes at bidrage med yderligere ca. 0,4 mio. t CO 2 -reduktioner i 2030.
Med lovforslaget tager vi dermed et vigtigt skridt på vejen til at opfylde vores 2030-mål med klimahandling, der fungerer på tværs af EU's grænser.
Lovforslaget er relativt teknisk, og på grund af de omfattende ændringer i kvotedirektivet blev lovforslaget fremsat som en ny hovedlov frem for en ændringslov.
Det har givet muligheder for at forenkle kvoteloven juridisk og sprogligt, hvilket er til gavn for både de berørte virksomheder og administrationen af loven.
Lovforslaget indeholder flere elementer, hvoraf jeg blot vil nævne fire.
For det første fastlægger lovforslaget en række administrative pligter for virksomhederne til at overvåge, rapportere og verificere deres udledninger.
For det andet giver lovforslaget en bemyndigelse for både klima-, energi- og forsyningsministeren og erhvervsministeren til at fastsætte regler for administrative forhold i henhold til kvoteordningen.
For det tredje fastlægger lovforslaget sanktionsmuligheder.
For det fjerde opstiller lovforslaget klagebestemmelser over afgørelser, der er truffet i henhold til kvoteordningerne.
Jeg vil endelig gerne takke for interessen for lovforslaget, og jeg ser frem til udvalgsbehandlingen.