runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2025-04-04:
Tusind tak for det.
Det er jeg glad for.
Jeg er nok ikke så overrasket over det, men jeg er selvfølgelig meget glad for det, fordi det også er en sag, som vi igennem mange år har haft en fælles opmærksomhed på.
I forhold til den aftale om udenlandske donationer, vi har indgået, er det rigtig godt, at regeringen har taget initiativ til den.
Der har jo ikke rigtig været forhandlinger, men det er dybest set bare en aftale, man har fået lov at være en del af, og det er positivt.
Den er dog meget løst formuleret, og derfor har jeg en stærk bekymring for, hvorvidt vi faktisk får lukket ned for de udenlandske donationer, f.eks. hvis man kanaliserer dem via et dansk datterselskab.
Så mit spørgsmål er bare, om SF, når det her lovforslag kommer, vil være med til at forsøge at få lukket de huller, der måtte være, så vi faktisk får beskyttet det danske demokrati mod udenlandske oligarkers indblanding.
Carl Andersen (LA), 2025-04-04:
Nej, det kan jeg godt afvise.
Vi modtager ikke rigtig mange donationer fra udlandet.
Og det forslag fra Enhedslisten, vi behandler her, vil heller ikke forbyde udenlandske donationer.
Karsten Filsø (SF), 2025-04-04:
Det hjælper SF gerne med.
Anne Paulin (S), 2025-04-04:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren ind til den aftale, som blev indgået for nylig, om at forbyde donationer fra udlandet.
Hvorfor vil Liberal Alliance ikke være med til det?
Er det, fordi partiet selv får mange donationer fra udlandet?
Carl Andersen (LA), 2025-04-04:
Jeg synes, at vi skal holde os til at debattere det forslag, som er på dagsordenen lige nu.
Men jeg kan jo sige, at en af grundene til, at vi ikke vil være med, er det, jeg nævnte i min ordførertale, nemlig at man bl.a. også udelukker helt almindelige danskere, der i kortere eller længere perioder er bosat i udlandet, fra at have en tilknytning til det danske politiske system.
Der er jo et eller andet absurd i, at man fortsat kan have stemmeret til et dansk valg, men ikke må sende 1.000 kr. til sit parti.
Så det var en af grundene, men ellers synes jeg, at vi skal holde os til at debattere beslutningsforslaget fra Enhedslisten.
Heidi Bank (V), 2025-04-04:
Jamen det synes jeg egentlig også fremgik af min ordførertale.
Jeg står jo netop og italesætter, at jeg tror, der er rigtig mange, der hellere vil have en almen bolig, der er lidt dyrere, end den er nu, når de ser på maksimumsbeløbet, end at de måske skal over at finde noget, der er endnu dyrere.
Så det anerkender jeg sådan set fuldt ud.
Jeg synes bare også, det er rimeligt at se på det i forhold til de øvrige niveauer, der er, altså hvilke almene beboere det så er, der ikke vil kunne få råd til at bo i de her nye almene boliger, så vi ved det i forhold til nogle faktuelle tal.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-04:
Dansk Folkeparti er meget, meget stolte af, at vi var en del af handlingsplanen mod antisemitisme sammen med alle andre partier her i Folketinget.
Så er det rigtigt, at der er nogle elementer i forhold til strafskærpelser i specifikke zoner, som så også omfatter racismeparagraffen.
Det ændrer ikke på, at vi i Dansk Folkeparti er modstandere af den paragraf, og det kommer vi også til at være fremadrettet.
Maria Durhuus (S), 2025-04-04:
Men hvordan hænger det sammen, når den dom, der er afsagt lige nu, som så muligvis kæres længere op, er kategoriseret med – jeg citerer – jødejokes og negerjokes.
Ordføreren var inde på lige før, at der selvfølgelig altid er mindretal og stigmatisering, man skal tage højde for.
Den nyeste rapport, der er kommet om antisemitisme, siger, at det aldrig har været mere alvorligt og mere højspændt, end det er i Danmark lige nu.
Hvordan hænger det så sammen, at vi skal have den her debat om, at det skal være i orden at lægge ud på internettet til offentligt skue for alle?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-04:
Der er intet parti, der tager antisemitismen så alvorligt som Dansk Folkeparti.
Men den voksende antisemitisme og hovedproblemet med antisemitismen i samfundet handler jo ikke om dårlige eller grove vittigheder på obskure internethjemmesider.
Det handler om, at jøder ikke kan gå rundt i Københavns gader uden at blive spyttet på eller overfaldet.
For nylig – jeg tror, det er 2 uger siden – var der en jødisk kvinde, der blev overfaldet ude på Christiania, fordi hun gik rundt med et israelsk flag, og det er jo præcis ting som det, der er årsagen til, at Dansk Folkeparti var med i antisemitismeplanen.
For vi tager det her problem meget alvorligt, ikke omkring vittigheder, men omkring det, at jøder ikke kan gå trygt i Danmark.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-04:
Tak for det.
Lad mig starte med at sige, at jeg synes, at det her er en svær debat.
Nu har jeg ikke holdt mit eget indlæg endnu, men jeg er alligevel lidt forvirret over Dansk Folkeparti og kampen mod antisemitisme.
Jeg forstår, at der er opbakning til et forbud mod terrorbilligelse fra Dansk Folkepartis side.
Der var jo eksempelvis en såkaldt influencer, der hedder Ahmad Elchaabi, som umiddelbart efter det fuldstændig modbydelige terrorangreb på en israelsk musiklejr, hvor 250 unge israelere blev slagtet, lavede et opslag, hvor han skrev, at der bor folk dernede, som stadig ikke er blevet flækket, men 250 stykker er ikke helt dømt.
Men så er der så en af de her vittigheder fra den hjemmeside, som dommen, vi taler om, et eller andet sted vedrører, som hedder: Hvad er værre end holocaust?
Og svaret er 6 millioner jøder.
Men hvorved er den her vittighed ikke en billigelse af holocaust?
Det er da svært at tolke den som andet.
Og ham her Ahmad forsøgte også at sige, at det bare var spas, sjov og satire.
Jeg synes, det er svært, og jeg synes ikke helt, at Dansk Folkeparti argumenterer stringent, for i nogle sammenhænge må man så ikke bruge humor og satire, men i andre sammenhænge må man så betingelsesløst.
Jeg tror ikke helt, at jeg har forstået, hvad Dansk Folkeparti egentlig mener.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-04:
Jamen det er jo helt åbenlyst.
Hvis man eksempelvis går ud og siger, at holocaust var en fremragende ting, og at vi bare skal have mere af det eller noget andet, skal det være strafbart, så skal det være strafbart.
Det er det, der ligger i billigelse af handlinger.
Det, at man opfordrer til eller billigere specifikke handlinger, mener Dansk Folkeparti skal være ulovligt.
Steffen Larsen (LA), 2025-04-04:
Jeg kan lige starte med at komme med en berigtigelse af nogle ting, der er blevet sagt her i salen – ting, som jeg har hørt flere gange før fra både Radikale Venstre og Enhedslisten.
Det er således, at § 266 b ikke blev strammet i forbindelse med antisemitismepakken.
Indholdet af § 266 b, som er listen over forskellige grupper, man kan blive straffet for at ytre sig om, er det samme, som er i § 81, mener jeg det er, og som handler om reelle hadforbrydelser mod et individ.
Og det er her, man øgede straffen med strafzonerne, for 266 b nævnes præcis nul gange i det lovforslag.
Jeg synes, at det er mærkværdigt, at den bringes frem igen og igen, for enhver kan jo gå ind og læse lovforslaget og så læse, at § 266 b nævnes nul gange, og jeg mener, at det er § 81, der nævnes hver gang.
Så synes jeg, det er sjovt, at man spørger, hvorfor I har været med til at stramme § 266 b.
Den er der ikke nogen, der har været med til at stramme.
Så det er en mærkværdighed, at den bliver ved med at blive nævnt.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-04:
Dansk Folkeparti bakker hundrede procent op om paragraffen om terrorbilligelse, og det, der netop er hele humlen, er, at ham her Ahmad Elchaabi kort efter terrorangrebet mod Israel den 7. oktober var ude at bakke op om og billige de terrorhandlinger, der foregik der.
Vi er store tilhængere af, at hvis man går ud og billiger eller opfordrer til vold mod andre mennesker, skal det selvfølgelig straffes.
Det skal man ikke pr. definition så sidestille med det at komme med en meget grov og totalt usjov bemærkning om ting, der foregik under anden verdenskrig.
Hvis ikke man aktivt går ud og opfordrer til og billiger specifikke handlinger, falder det ikke ind under den paragraf, som efter vores overbevisning bør være billigelse af handlinger eller opfordring til handlinger.
Det er det, der for os er forskellen her.
Den undren fra hr. Steffen Larsens side deler jeg da.
Maria Durhuus (S), 2025-04-04:
Nu virker det.
Fortryder ordføreren at have stemt for stramningen af den lov, vi vedtog sidste sommer, der skærper omstændighederne omkring straf til bekæmpelse af hadforbrydelser, som den her § 266 b jo er en del af?
Fortryder ordføreren at have stemt for den?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-04:
Det er fuldstændig rigtigt.
Hvis ikke vi har en åben og fri debat, hvor der er mulighed for social afstandtagen, måske ovenikøbet social udstødelse over for dem, der kommer med dårlige og grove vittigheder, ja, så lærer folk jo i grunden ikke, hvad grænsen for god og dårlig humor er, og hvad man kan tillade sig, og hvad man ikke kan tillade sig.
Der tror jeg virkelig, at en åben og fri debat er den bedste garant for, at mennesker i Danmark kan finde den rigtige grænse for, hvad der er god, og hvad der er dårlig humor, og hvad der er gode og pæne og ordentlige bemærkninger.
Ord kan altid ende i handling, men det er handlingen, der er forskellen fra ord.
Ord og handling er ikke det samme, og vi mener i Dansk Folkeparti, at det enten at opfordre til vold eller at billige voldshandlinger selvfølgelig bør være ulovligt.
Det at komme med grove, upassende bemærkninger eller satiriske vittigheder, hvormed man også nogle gange måske forsøger at udstille absurditeten i en specifik historisk begivenhed, synes jeg ikke man skal straffes for.
Det kan være de ting, der foregik under anden verdenskrig, som jo er så forrykte, at vi også som mennesker nogle gange, tror jeg, har brug for en ventil for absurditeten i de ondskabsfuldheder, der blev begået.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-04:
Jeg bed mærke i, at hr. Mikkel Bjørn fremhævede Rusland og Iran som forbilleder for ytringsfrihed.
Der tror jeg måske, at hr. Mikkel Bjørn skulle tale med nogle af de borgere, der bor i de to lande, der kæmper for frihed og demokrati.
Jeg er ret sikker på, at de ikke mener, at de har udvidet ytringsfrihed.
Den tidligere præsident i Iran benægtede holocaust og sagde, at det var en myte, og delte antisemitiske konspirationsteorier.
Der har man da nemlig en udvidet ytringsfrihed i Iran i forhold til i Danmark.
Men er det den ytringsfrihed, som hr. Mikkel Bjørn vil kæmpe for, altså at man ligesom i Iran kan sprede løgne og konspirationsteorier om jøder og benægte holocaust?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-04:
Jeg tror, at fru Zenia Stampe skulle høre lidt bedre efter, hvad der bliver sagt fra Folketingets talerstol.
For jeg fremhævede ikke Iran og Rusland som forbilleder.
Tværtimod udstillede jeg absurditeten i, at Danmark lige præcis i det her tilfælde forsøger at stramme grebet endnu mere om ytringer end lande, som virkelig ikke har en tradition for fri og åben debat.
I forhold til det næste er det jo allerede lovligt at benægte holocaust i Danmark.
Er det uhyrligt, fuldstændig langt ude og absurd at gøre det?
Zenia Stampe (RV), 2025-04-04:
Så vil jeg da gerne have nogle helt konkrete eksempler på, hvad det er, man må sige i Iran og Rusland, som man ikke kan sige i Danmark, og som hr. Mikkel Bjørn ønsker at der skal være frihed til at sige i Danmark.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-04:
Tak for det.
Det er bare i forhold til den præmis, der blev lagt ned over det, om, at vittigheder er lig med antisemitisme.
Det er jeg lidt ked af, for det her er jo mere end en snak om dårlige vittigheder eller satire.
Jeg har hørt dårlige vittigheder om jøder og negre hele mit liv.
Antisemitismen har aldrig været mere udbredt, end efter at vi lavede koranloven.
Så er den her årsagssammenhæng, som jeg kan høre at fortalerne forudsætter, til stede?
Eller er det bare, fordi de gerne vil retfærdiggøre, at satire er blevet gjort ulovligt?
Det har man lidt følelsen af.
Det er jo smagsdommeri.
For uanset hvad ministeren står og fører sig frem på, har jeg ikke hørt et eneste parti herinde i Folketinget, der ikke har været med på næsten alle stramninger i forhold til antisemitisme.
Det er alle partier.
Men alligevel er det den, der skal tages frem nu.
Derfor giver årsagssammenhængen ingen mening som begrundelse for, hvorfor det så lige pludselig skulle være nu, at det skulle være ulovligt at bruge satire.
For satiren har været der altid, antisemitismen har aldrig været mere udbredt, og koranloven burde jo så have formindsket det om ikke andet.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-04:
Det er jeg fuldstændig enig med hr. Kim Edberg Andersen i, og jeg tror også, at det, at man nu strammer grebet om ytringer, som jo hverken er pæne eller sjove, gør, at der er nogle mennesker, der vil fatte en større interesse for den slags ytringer, altså synes, at de er mere interessante og sjove og humoristiske, fordi det faktisk er ulovligt.
Der tror jeg, det er meget bedre, at vi har en åben og fri debat om, hvorfor den slags vittigheder eller synspunkter, eller hvad vi kalder dem, er fuldstændig langt ude og over grænsen.
Jeg tror bedst, vi behandler det ved social afstandtagen og socialt stigma, i stedet for at det er sådan noget, der går rundt i lukkede rum og færdes.
Så jeg mener, at regeringen i virkeligheden går de mennesker, der kommer med den her slags vittigheders, ærinde ved ikke at anerkende, at vi bør have en åben og fri debat.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-04:
Jeg er faktisk enig.
For jeg kan også godt være bekymret for, at man gør det her, hvor tåbelige vittigheder så fører til en dom.
Jeg er enig med dig: Jeg synes ikke, de er specielt sjove, og man kan sagtens, hvis man vælger det, tage det synspunkt, at der er en eller anden antisemitisme.
Min problemstilling er også, at hvis det lige pludselig bliver strafbart, er det jo ikke, fordi jokesene forsvinder.
Så bliver de jo bare lavet i lukkede rum.
Det er måske den manglende evne, den her regering har haft til at komme ind i de her lukkede rum, man skal tage fat i.
Når man fortæller en vittighed og bliver socialt udstødt, har man jo en tendens til at lære selv, at det her ikke er o.k.
Er det ikke korrekt?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-04:
Det er jo det, vi har vores domstole til, og det er en opgave, de løser på daglig basis, altså at finde ud af, hvad der falder inden for en bestemmelse, og hvad der falder uden for en bestemmelse.
Det er jo et vilkår.
Men som sagt har racismeparagraffen ikke afskaffet racisme.
Så på den måde er det jo ikke nogen trylleformular, og der er også problematiske sider af racismeparagraffen
: Skaber den martyrer?
Er det noget, der kan bruges til at give vedkommende martyrstatus?
Det er en bestemmelse, som har både fordele og ulemper.
Steffen Larsen (LA), 2025-04-04:
Jeg vil lige igen starte med en historisk rettelse.
Godt nok var det svenskerne, det gik ud over, primært den svenske adel, men det hedder det stockholmske blodbad.
Derfra kan vi gå ind på spørgsmålet.
Hr. Jan E. Jørgensen har jo bl.a. været en ung mand i 1990'erne, og tilbage i de glade 1990'ere var ironi og satire jo i højsædet i Danmark, og der var også bl.a. nogen, der hed »Tæskeholdet«, der også lavede både grove og racistiske vittigheder på DR.
Senere har der også været flere andre programmer, der har gjort lignende.
Men tilbage i 1990'erne var det noget, alle danskere kunne samles om og grine af og alt muligt andet, selvfølgelig med den forståelse, at Casper Christensen og de andre, hvad de ellers alle sammen hed, ikke var racister.
Nej, de udstillede endda nogle gange racismen med deres vittigheder.
Derfor bliver spørgsmålet så: Det, vi accepterede i 1990'erne, fordi det her er en krænkelsesparagraf, er det noget, vi ikke længere vil acceptere, for forhånelse er jo en tidsbestemt ting, også for, hvordan vi kulturelt opfatter ting, og nu har vi haft woketendenser?
Har det påvirket, hvordan vi ser på tingene?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-04:
Nu kan jeg ikke huske, hvem det var, der lavede parodien på den nazistiske radiostation i Greve med de to radioværter, der sidder og udlover chokolade til dem, der kan skrive det værste ind til dem, og så understreger de altid, at det er »hvid« chokolade.
Jeg synes, at det var ret sjovt, og jeg håber da bestemt, at det også vil være tilladt i dag.
Jeg er jo enig i, at der er tendenser i tiden, som ikke har så meget at gøre med lovgivningen, men tendenser i tiden, som netop ikke forstår den der sondring.
At lave grin med noget, der er sexistisk, antisemitisk, racistisk osv., vil jo oftest i virkeligheden netop være en udstilling af den, der har de her forfærdelige holdninger.
Og der er tendenser i retning af, at der er mere og mere, man ikke må gøre osv.
Men det har nok ikke så meget med lovgivningen at gøre.
Det har i virkeligheden nok mere med en politisk korrekthed osv. at gøre, som trives i visse miljøer.
Steffen Larsen (LA), 2025-04-04:
Men det har jo noget med lovgivning at gøre, for loven tolkes jo i sin tid, og lige nu er der bl.a. anklager mod Jonatan Spang for, at hans program skulle være racistisk efter racismeparagraffen, og det er jo, fordi de har gjort nogle ting, som af inuiter og grønlængere forstås som forhånende over for deres kultur, og det er der blevet lagt sag an om.
Så må vi selvfølgelig se, om anklagemyndigheden vil løfte sigtelsen.
Jeg kan ikke se anden mulighed.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-04:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Det er en sjov debat, som jo kommer, fordi satire lige pludselig bliver noget, man kan blive retsforfulgt for efter racismeparagraffen.
Jeg mener faktisk, det var Mick Øgendahl, der sagde hvid chokolade.
Hvis vi nu valgte at genudsende Drengene fra Angora eller vi valgte at genudsende nogle af alle de andre ting, som jeg er vokset op med i 1990'erne eller i 1980'erne, hvor de var endnu grovere, sådan som jeg husker det, men bare om nogle andre grupper, er virkeligheden så ikke også sådan, og er loven i dag ikke sådan, at man ville skulle retsforfølges?
Hvis vi nu laver en genudsendelse, skal Casper Christensen så forvente at få tid for en domstol, fordi han på et tidspunkt sagde noget velmenende for at forklare og mange gange udstille noget, som han mente var en tåbelig idé?
Hvis det kommer nu, bliver det fortolket subjektivt anderledes, og så bliver det dømt ud fra tidens standarder.
Der bliver jeg bare nødt til at sige til ungdommen i dag, at noget af det, hr. Jan E. Jørgensen og jeg hørte, dengang vi var unge i begyndelsen af 90'erne, ville man jo nok blive dømt for nu.
Er hr. Jan E. Jørgensen ikke enig i det?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-04:
Nej, det er jeg ikke.
Altså, jeg er fuldstændig overbevist om, at samtlige afsnit af Drengene fra Angora og Tæskeholdet og Casper & Mandrilaftalen, og hvad der måtte være tale om, kan genudsendes lige så lystigt, som man måtte have lyst til, medmindre selvfølgelig at nogen i DR mener, at tiden er løbet fra det, eller hvad ved jeg.
At der skulle være noget i de udsendelser, som ville kunne føre til en dom efter racismeparagraffen, har jeg meget, meget svært ved at se.
Det tror jeg simpelt hen ikke på.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-04:
Jeg kan bare huske, at vi på et tidspunkt også havde et spil, vi kunne spille på pc'en.
Det var sådan et eller andet med »Wallah, min fætter«, hvor man kørte i en BMW og havde guldkæde på, og hvor det var mørke karakterer, der havde det.
– Mujaffaspillet!
Det var det, det hed.
Hvis man nu i dag genudgav Mujaffaspillet, som alle syntes var sjovt, og som alle kunne se joken i og alle faktisk også kunne se, at ah, det her er godt nok at karikere udlændinge i Danmark, ville det så ikke være noget, som qua det, der ellers er blevet ført frem her, ville være strafbart i dag?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-04:
Man bliver ved med at være advokat, ikke praktiserende advokat, men advokat er jeg stadig.
Nu skal vi jo passe på med, hvad det er for nogle ord, vi bruger.
Hvem som helst kan jo melde hvem som helst for hvad som helst til politiet, men det betyder jo ikke, at vi skal forholde os til det.
Jeg kan overhovedet ikke se, at der skulle være noget som helst, der kunne være i strid med racismeparagraffen i Jonatan Spangs udsendelse.
Det ville komme voldsomt bag på mig, hvis der blev rejst tiltale.
Det må jeg have lov til at sige.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-04:
Ja, og det er ikke, fordi jeg synes, det er en fuldstændig uvedkommende pointe, hr. Jan E. Jørgensen kommer med, men det skaber også en risiko for, at det hurtigt bliver meget subjektivt – at så er det afhængigt af situationen ude i samfundet og meget andet.
Der tror jeg bare, at det er der, hvor vi står lidt fast på det mere sådan meget generelle og principielle synspunkt om, at opfordringer til voldshandlinger og andet selvfølgelig ikke skal være lovligt, men at det ikke gælder upassende bemærkninger.
Altså, det bliver meget farligt, hvis det skal være en subjektiv stillingtagen afhængigt af historiske forhold og alt muligt andet, der skal afgøre grænsen for satire og humor.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-04-04:
Jamen det er en balancegang; det anerkender jeg hundrede procent.
Og tidsforskellen på det svenske blodbad og holocaust er jo også 300-400 år, ikke ?
Humor, tragedie plus tid.
Svenskere er mig bekendt heller ikke for tiden en decideret truet befolkningsgruppe.
Der er ikke racistiske overfald på svenskere.
Der er ikke nogen, der maler grimme ting på døre, hvor der bor svenskere osv.
Men det er altså tilfældet for medlemmer af det jødiske samfund, der bor i Danmark i dag, og det gør jo også en forskel.
Steffen Larsen (LA), 2025-04-04:
Jeg har lige tre korte spørgsmål.
Er der forskel på det at være racist og så det at fortælle en i hvert fald på overfladen racistisk vittighed?
Kan en vittighed, der på overfladen er racistisk, udstille racismen i stedet for at være sønderlemmende racisme?
Definitionen på, hvad der er forhånelse, og hvad der er krænkende, ændrer sig jo med tiden.
Er folk f.eks. mere krænkelseslatente i disse tider, hvor vi har woketendenser og alt muligt andet, end de var i eksempelvis 1990'erne, hvor satire og ironi var overalt?
Maria Durhuus (S), 2025-04-04:
Det nåede jeg slet ikke at notere.
Kan jeg ikke lige få det første spørgsmål igen?
Steffen Larsen (LA), 2025-04-04:
Er der forskel på at være racist og fortælle en racistisk vittighed?
Lad os bare starte med den.
Maria Durhuus (S), 2025-04-04:
Der er stor forskel på at fortælle en racistisk vittighed og være racist.
Men jeg mener også, at man som individ har et ansvar, når man taler ud i det åbne rum.
Så kan det godt være, at man selv synes, at det er en vittighed, men der må man som individ jo også have et ansvar for, hvad man lægger ud.
Jeg hørte ikke rigtig noget spørgsmål.
Det var mere en kommentar.
Så jeg har ikke rigtig noget svar.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-04:
Debatten kommer meget hurtigt til at handle om antisemitisme, og det er selvfølgelig også, fordi mange af de vittigheder, som den her person er dømt for, handler om bemærkninger, der relaterer sig til det på en eller anden måde.
Men nu nævnte Jan E. Jørgensen selv den såkaldte vittighed, som han selv havde bemærket, og den kunne jo ændres – og det er ikke, fordi den på den måde bliver sjov – til: Hvad er værre end det svenske blodbad?
Og til det kunne man svare: En svensker.
Altså, skal det virkelig være ulovligt at komme med den slags bemærkninger?
Det er bare ikke vores holdning i Dansk Folkeparti.
Det er klart, at er det en åben opfordring til en handling, så skal det være ulovligt.
Men grove og upassende vittigheder og bemærkninger bør efter vores overbevisning ikke være det.
Steffen Larsen (LA), 2025-04-04:
Der er vi jo sådan set helt enige, for der er da stor forskel på at fortælle en vittighed, der på overfladen kan være racistisk, og at være racist.
For den racistiske vittighed kan jo lige så vel udstille racismen, og den kan lige så vel gøre grin med dem, der i første led ville finde den sjov på overfladen.
En stor del af den danske satiretradition er, at du ikke nødvendigvis behøver at grine ad vittigheden ud fra vittighedens overflade, men at der kan være underliggende lag.
Det er jo det, vi ser et problem med her.
Det er de underliggende lag.
Hvis man ikke tager dem til sig, er man bare krænket, og det her er en krænkelsesparagraf, der går ud på at få det anset som en krænkelse.