runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2025-01-09:
Altså, jeg må sige, at ethvert parti i Folketinget jo altid har ret til at spørge ind til forskellige ting, også når vi når længere frem i tiden.
Så det kan man jo gøre brug af, også som medlem af Enhedslisten.
Jeg vil sige, at jeg synes, at vi tværtimod faktisk har gjort rigtig mange gode tiltag her de seneste år i forhold til at fastholde liv i bymidterne.
Jeg kan sige så meget, at i min egen by, Grindsted, har vi netop fået understøttelse i form af midler fra staten i forhold til at sikre, at der fortsat er liv i Grindsted bymidte.
Så jeg synes faktisk, at man har gjort rigtig mange ting, og derfor kan man i det her tilfælde sige, at der fjerner vi jo blot noget unødvendigt bureaukrati, og vi ændrer ikke på reglerne omkring det.
Derfor har jeg egentlig ro i maven omkring det.
Mai Villadsen (EL), 2025-01-09:
Nu er det jo sådan, at den automatik, der foregår lige nu, hvor man skal høres omkring det her, bortfalder, og derfor siger Landdistrikternes Fællesråd, at de simpelt hen er bange for, at det her fører til yderligere død i bymidterne, og at der i højere grad kommer til at være butikslukninger.
Der kan jeg så forstå, at ordføreren ikke deler den bekymring.
Kunne det ikke tænkes, at man på en eller anden måde burde indføre en betænkningsperiode, en solnedgangsklausul eller bare en evaluering om 1 år eller 2 år eller 3 år, hvor man så ser på, hvordan det her egentlig er blevet forvaltet, og om det har haft den konsekvens, som vi peger på?
Kunne man ikke være med på det?
Anni Matthiesen (V), 2025-01-09:
Jeg går ud fra, at Enhedslistens ordfører spørger ind til det med aflastningsområderne, og der kan jeg sige, at reglerne for aflastningsområderne jo ikke ændres med det her lovforslag.
Så derfor bekymrer det os ikke.
Mai Villadsen (EL), 2025-01-09:
Tak for det.
Ordføreren og jeg deler et skæbnefællesskab, for det er også min første dag med den her kasket på.
Jeg kan forstå, at fru Anni Matthiesen ikke deler bekymringen hos Landdistrikternes Fællesråd over, hvad det her vil betyde for bymidterne, og det forstår jeg da godt, for ellers tror jeg da heller ikke, at Venstre havde været med til at fremsætte det her lovforslag som en del af regeringen.
Men sæt nu, de får ret.
Hvis nu det viser sig, at det her faktisk har større konsekvenser for nedlukning af bymidterne, end vi allerede ser i dag, hvor jeg mener, at vi står i en alvorlig situation, kunne man så ikke blive enige om, at Folketinget ser på det her igen om 1 år eller 2 år eller 3 år og så gør noget, hvis nu det her viser sig at være skidt?
For ordføreren deler, tror jeg da, en overbevisning med os andre om, at vi står et lidt alvorligt sted på det her punkt.
Anni Matthiesen (V), 2025-01-09:
Nu skal jeg passe på, hvordan jeg får det udtrykt, men jeg har utrolig stor tillid til ogsål de ministre, der sidder på de forskellige ressortområder, og at de faktisk på den her måde måske ved endnu mere om de enkelte opgaver.
Så jeg har ikke den bekymring, som fru Susie Jessen har.
Susie Jessen (DD), 2025-01-09:
Vi kender jo hinanden godt fra udvalget, og det er godt med nogle garvede folk i udvalget, som ved, hvad der har været fremme tidligere, og hvad man har prøvet.
Det er jeg i hvert fald glad for.
Det, jeg lige vil spørge om, er, at der er nogle bekymringer i høringssvarene omkring det her med, at man fjerner ansvaret fra By-, Land- og Kirkeministeriet og sådan spreder det ud på de forskellige ministerier.
Man er bange for, at det kommer til at skabe sådan en eller anden uensartethed i varetagelsen af den her indsigelsesret, altså afhængigt af, om det f.eks. er Miljø- og Ligestillingsministeriet, der skal sidde at godkende noget, eller om det er Erhvervsministeriet.
Kan det her komme til at ende med, at det egentlig skaber mere bureaukrati, hvilket jeg også kan se i nogle af høringssvarene at der er en bekymring for?
Der kan være noget forvirring ud fra de forskellige organisationer og virksomheder, i forhold til hvor det her ansvar er placeret henne.
Anni Matthiesen (V), 2025-01-09:
Tak for det, formand, og jeg kan jo sige så meget, at jeg i hvert fald har set frem til at stå på talerstolen i dag og nu også med min nye kasket som landdistriktsordfører på.
Jeg kan så betrygge jer med, at jeg nu har siddet i Udvalget for Landdistrikter og Øer i 13 år, og at jeg derfor selvfølgelig også har fulgt arbejdet tæt.
Det lovforslag, som vi står med her i dag, er et led i at frisætte den offentlige sektor.
Vi vil fra regeringens side jo rigtig gerne fjerne administrativt unødvendige opgaver, og det er bl.a. også det, vi tager fat på med det her lovforslag.
For det første bliver det nu muligt for alle sektorministerier at fremsætte indsigelser mod kommuneplanlægningen, hvis den ikke stemmer overens med de nationale interesser, og denne beføjelse udvides fra kun at ligge hos ministeren for byer og landdistrikter til, at de enkelte sektorministre selv kan gøre indsigelse inden for deres respektive områder, og det betyder, at vi fjerner et koordinerende led, og at vi i stedet kan skabe en mere fokuseret og specialiseret håndtering af indsigelserne.
Derudover er jeg også glad for, at et grønt danmarkskort og aflastningsområderne uden for hovedstaden ikke længere kan puttes i den såkaldte kasse, der hedder nationale interesser, når vi taler om kommunal planlægning.
Det giver nemlig også kommunerne en øget fleksibilitet og en øget frihed til at bestemme over, hvordan de vil være med til at bruge og også udvikle områderne, uden at det skal følge af nationale retningslinjer.
Desuden fjerner vi pligten til, at ministeren for byer og landdistrikter pr. automatik skal fremsætte indsigelser mod lokalplanlægningen for arealer i kystnærhedszonen uden for udviklingsområderne.
Dette kan nu lige såvel give kommunerne større frihed til også at udvikle kystnære områder uden at skulle medregne statslige indsigelser.
Sidst, men ikke mindst, giver vi nu også grundejerforeningerne en mulighed for, at de ikke længere skal søge om miljøministerens tilladelse, når de gerne vil skabe et nyt område i deres nærhed, altså til at erhverve ubebyggede fællesarealer, og det gør det også lettere at erhverve og administrere fællesarealerne til gavn for foreningernes medlemmer.
Kim Aas (S), 2025-01-09:
Den del omkring, at man håber på, at der også er bymidter ude i landdistrikterne, deler jeg fuldstændig med ordføreren.
Og det er da også klart, at man ved enhver lovændring skal være opmærksom på det, hvis der sker nogle forandringer, som kan være til skade, og det vil vi fra Socialdemokratiets side selvfølgelig også være opmærksomme på.
Men jeg er nu også meget sikker på, at kommunerne godt kan løse det her, og jeg er ikke så nervøs for den der interne konflikt, der kan blive imellem kommunerne.
Tværtimod tror jeg, kommunerne er meget bevidste om, at de godt kan klare den her styring af det.
Men jeg er som socialdemokrat også interesseret i, at vi har bymidter på landet, som eksisterer.
Susie Jessen (DD), 2025-01-09:
En af de ting, der også bliver talt om i forbindelse med det her, er jo det her med, at hvis man sådan på en eller anden måde tager den nationale interesse ud af ligningen, så kan det ende med, at kommunerne på en eller anden måde kommer til at ligge i konkurrence med hinanden, altså at man, hvis man ikke får lov til at lave det her aflastningsområde i den ene kommune, så bare går til den anden kommune, hvor man så får lov, og så lægger man det i øvrigt lige op ad kommunegrænsen, og så får de ingenting ud af det.
Vil Socialdemokratiet være interesserede i, at vi måske også på sigt kommer til at følge op på det her og få sikret os, at bymidterne ikke kommer til at lide skade af det her lovforslag?
For det ligger mig faktisk også rigtig meget på sinde med bymidterne i fremtiden.
Dina Raabjerg (KF), 2025-01-09:
Tak for ordet.
Egentlig spurgte ordføreren fra Enhedslisten jo ikke, om vi gør nok for bymidterne, men om Venstre ville være med til, at man evaluerede den her ændring, når der var gået et par år, og det hørte jeg egentlig ikke et svar på.
Skal det tolkes som et nej?
Kim Aas (S), 2025-01-09:
Tak for ordet, formand.
I dag skal vi behandle L 116 fra minister for byer og landdistrikter.
I lovforslaget er der forskellige tiltag, som skal imødekomme den beslutning, der blev vedtaget i finansloven 2025.
Her besluttede man, at der skulle fjernes 1.000 statslige arbejdspladser i forbindelse med et mål om at opnå opgavebortfald og mindre bureaukrati i det danske samfund.
I dag er det sådan, at ministerens ansvar gennem Plan- og Landdistriktsstyrelsen er at koordinere i sådanne sager, og denne opgave vil nu med loven bortfalde.
Fremadrettet vil det være det enkelte ministerium, der eventuelt kan fremsætte indsigelse over for en kommune, hvis et planforslag ikke er i tråd med national planlægning i kommunerne.
Derudover vil to konkrete tilsyn udgå.
Det drejer sig om aflastningsområder uden for hovedstaden.
Det drejer sig om detailhandelen der og det Grønne Danmarkskort, som handler om naturbeskyttelse.
Ligeledes foreslås det, at ministeren ikke længere har pligt til at have indsigelser over for lokalplanerne i kystnærhedszonerne.
Dog skal det påpeges, at det stadig er muligt for ministeren at fremsætte indsigelser mod lokalplansforslag, hvis det strider imod hensynet til det, ministeren varetager.
Ændringerne vil betyde mindre bureaukrati fra statens side, men vil ingen betydning have for reglerne for kommunernes planlægning.
Sidst, men ikke mindst,
vil L 116 ændre sommerhusloven, så grundejerforeningerne fremadrettet kan opkøbe ubebyggede områder til fælles brug for medlemmerne uden at skulle søge om lov – altså, mindre bureaukrati og mindre statslig indblanding.
Alt i alt er L 116 et lovforslag, der skaber mindre bureaukrati, medvirker til færre statslige arbejdspladser, uden at det har de store konsekvenser for kommuner og borgerne.
Hermed kan Socialdemokratiet støtte lovforslaget, og vi ser frem til forhandlingerne.
Tak for ordet.
Susie Jessen (DD), 2025-01-09:
Tak for talen.
Jeg deler også den her ambition om, at der skal skæres i administrative stillinger i staten.
Det er vi også meget optagede af i Danmarksdemokraterne.
Der har dog været en hel del høringssvar i forbindelse med det her lovforslag, og en del af bekymringerne handler her om de her aflastningscentre, der ligger rundtomkring i vores land.
Hr. Kim Aas kender dem sikkert, altså alle de her forskellige store steder, der ligger uden for byerne med en Harald Nyborg og en Jysk, og det er der måske nu indikationer på kommer til at dræne bymidterne inde i de mindre provinsbyer.
Det, som kommer til at ske med det her lovforslag, kan være, at der bliver bedre muligheder for at få sat de her aflastningscentre op.
Jeg ved, at Socialdemokratiet tidligere har været ret optagede af et forbud omkring de her aflastningscentre, og jeg tror, det var noget, hr. Kaare Dybvad var engageret i, dengang han var minister for området.
Har Socialdemokratiet stadig den bekymring?
Og hvis ja, hvordan kan det så være, at man er med på et lovforslag som det her?
Kim Aas (S), 2025-01-09:
Bekymret er måske ikke det rette ord, men vi er selvfølgelig opmærksomme på det.
Jeg kommer jo selv fra et område, hvor der for nylig er blevet lavet nogle af de her aflastningsområder, og hvor der er blevet oprettet en Harald Nyborg og andre steder, og hvor man selvfølgelig også havde den bekymring for, hvad det kunne betyde for bymidterne.
Her har det så indtil videre vist sig at være uproblematisk, men det er naturligvis noget, vi stadig væk skal være opmærksomme på.
Det her betyder jo ikke, at der ikke vil være mulighed for fra kommunens side at være bekymrede omkring det her, og det betyder heller ikke, at ministeriet ikke kan gå ind og se på det.
Hvis der bliver nogle situationer, hvor der kan være nogle bekymringer, så vil ministeren stadig væk kunne gå ind i de sager.
Det vil bare ikke være sådan, at der sådan er en automatisk bekymring for det.
Så jeg er ikke så nervøs for det, som ordføreren måske kan være.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-01-09:
Det er jeg.
Jeg synes ikke, der er noget principielt forkert i at sige, at folk, der er under 18 år, og som får statsborgerskab sammen med deres forældre, også skal underlægges krav.
Jeg tror bare specifikt, at hvis man tager indholdet af det her beslutningsforslag, vi står med i dag, så er det jo for mig at se noget, der rammer ind i det spørgsmål, der handler om, hvornår den kriminelle lavalder i Danmark er.
Man kan jo f.eks. gøre det, at man sætter den kriminelle lavalder ned.
Det mener jeg ikke man skal, men det er der jo folk der mener.
Og så ville man på den måde jo kunne sige, at hvis du har begået noget kriminelt, før du bliver 15, så vil du kunne få det med ind.
Men i forhold til det nuværende system med ungdomssanktioner og andre forhold ville det jo i hvert fald være et meget stort nybrud at gå ind og bruge det som en eller anden form for retslig dokumentation i forhold til at søge statsborgerskab.
Så jeg mener, det ville være en ret stor forandring, i forhold til hvordan vi har praktiseret det hidtil, hvor det, man støder på, i virkeligheden jo bare er, at vi har en kriminel lavalder på 15 år.
Det er det, jeg også er bekymret for i forhold til det her beslutningsforslag.
Og så er der hele det sagsbehandlingsmæssige, hvor jeg også mener at det ville lægge en meget stor byrde på Folketinget.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-01-09:
Så bliver jeg nødt til at spørge ind til det.
Så ministeren er kritisk over for den del, der handler om, at Indfødsretsudvalget skal have, hvad kan man sige, mere sagsbehandling.
Lad os sige, at man nu f.eks. justerer det her forslag ind til, at det kun handlede om bipersoner, der havde udvist en eller anden form for kriminel adfærd; vurderingen om, hvorvidt de skulle have statsborgerskab eller ej, ville jo være en skønsmæssig beslutning, hvilket er årsagen til, at den bliver nødt til at ligge i Folketingets Indfødsretsudvalg.
Vil det være noget, som ministeren og regeringen måske ville se mere positivt på?
Frederik Vad (S), 2025-01-09:
Men alt det der er jeg jo enig i.
Jeg synes da også, at det er dødssygt at stå deroppe og skulle sige, at det er lidt svært at fikse det her problem, fordi man ikke kan tage grundlaget fra de her mennesker, da vi har nogle internationale forpligtelser.
Men hvis man som parti har sagt, at det er den ramme, vi arbejder inden for, så er man jo nødt til at stå deroppe og sige noget, der er lidt kedeligt til hr. Mikkel Bjørn.
Man kan jo ikke stå deroppe og sige noget lidt sjovt til hr. Mikkel Bjørn som: Yes, vi er med på at fikse det, men så samtidig påstå, at man vil blive inden for konventionerne.
Altså, det er jo ikke sådan en tivolitur.
Enten står man vel på konventionernes grund, og så må man holde nogle lidt kedelige taler, eller også må man vel sige, at man ikke står på konventionernes grund.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-01-09:
Nu tager ordføreren jo udgangspunkt i, hvordan ordføreren læser konventionerne, og jeg tager så udgangspunkt i, hvordan jeg ser det, og hvordan vi ser det.
Vi har sat os ind i det her beslutningsforslag, og vi mener, at det skal have en konsekvens at bryde reglerne.
Første gang kan man komme til at gøre det af uvidenhed om, at man skal betale; anden gang kan være en forglemmelse; tredje gang er der altså ved at være et mønster i, at man måske simpelt hen bare ikke vil underordne sig de her spilleregler og regler, vi har i Danmark, og det er simpelt hen ikke i orden, og det synes vi skal have en konsekvens.
Det er derfor, vi siger, at vi godt kan bakke op om det her beslutningsforslag, men vi kunne godt tænke os, at vi fik kigget på en samlet plan for, hvad der kunne være af forseelser, som skal have en konsekvens.
Frederik Vad (S), 2025-01-09:
Jeg synes, at det, ordføreren siger på talerstolen, er ret vildt.
Jeg synes, det er det vildeste, jeg har hørt fra Det Konservative Folkeparti, siden det der med, at vi skulle lave et udrejsecenter i Iran og Afghanistan.
Det Konservative Folkeparti påstår at være tilhænger af konventionerne, og nu har man lige sagt til hr. Mikkel Bjørn, at man vil stemme grønt til et forslag, som bryder med konventionerne.
Altså, som jeg forstår flygtningekonventionen, er det sådan, at man enten kan udelukke folk, som er til fare for statens sikkerhed, eller folk, som har fået en dom med en rimelig streng straf.
Det er jo fair nok at have det synspunkt, hr. Mikkel Bjørn har, men Det Konservative Folkeparti påstår bare at bakke op om Danmarks internationale forpligtelser.
Så skal jeg bare vide, om det ikke gør sig gældende længere, eller hvordan og hvorledes?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-01-09:
Det er jeg helt enig i.
Det hører vi tit, altså at man støtter intentionen osv.
Men når der så bliver spurgt, om partiet kommer til at stemme for, så gør man det ikke alligevel.
Så det kan jeg godt nikke genkendende til.
Men det er så ikke tilfældet her.
Vi har i hvert fald tænkt os at stemme grønt til det, men kunne godt tænke os, at vi fik sat os ned og samlet set kigget på en plan for konsekvenser i forhold til at bryde reglerne.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-09:
Det synes jeg er fint, og det synes jeg er en god pointe, altså det her med, om man kunne gøre det til en del af en større plan.
For nogle gange bliver det ærlig talt lidt trivielt og uforpligtende her i Folketinget, hvor man hører ordførere sige, at de synes, det er et rigtig godt forslag, og at man støtter intentionen, og at man gerne vil kigge ind i, om ikke man kunne gøre et eller andet på det her område.
Når man har hørt det nok gange, hører man, at det faktisk er fuldstændig det samme som at sige: Det er fuldstændig ligegyldigt; vi kommer ikke til at gøre noget ved det her.
Det er bare uforpligtende tale her fra talerstolen, at man gerne vil kigge ind i, om det kan lade sig gøre at gøre et eller andet, og uha uha.
Så tak til Konservative for støtten til forslaget.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-01-09:
Hvis ordførerens parti ønsker at få det til afstemning, vil vi stemme grønt til det.
Men vi kunne godt tænke os, at det er noget, vi kigger på samlet set, i forhold til hvad for nogle forhold vi kunne forestille os man kunne lave, og hvad for nogle konsekvenser det så skal have.
Det kunne vi godt tænke os, så vi ikke havner i en situation, hvor der så næste gang kommer et forslag om cykeltyveri, eller hvad det nu kan være.
Så lad os få en samlet plan.
Det kunne vi godt tænke os.
Vi har forholdt os til det her beslutningsforslag og er sådan set enige i, at det skal have en konsekvens.
Så må vi jo få undersøgt nærmere på skrift og i et notat, om det er i strid med konventionerne, så det ikke bare er sådan, som ordføreren læser og tolker det.
Så det må jo undersøges nærmere.
Mange tak, og tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for at rejse debatten.
Asylansøgere modtager jo et grundtilskud til mad, tøj, hygiejne m.v., og derfor er det også rimeligt, at de betaler for at benytte offentlig transport i Danmark, fuldstændig ligesom alle andre skal betale her i Danmark.
Det skal selvfølgelig have konsekvenser at bryde reglerne, særlig hvis det er sket flere gange.
Det er mangel på respekt for reglerne i Danmark.
Skal man være i Danmark, skal man lære spillereglerne at kende.
Når det så er sagt, vil vi gerne kigge på en samlet plan for konsekvenser i forhold til forskellige forseelser som f.eks. cykeltyveri, butikstyveri osv., så vi ikke ender ud i den situation, at vi kommer til at stå her i salen og skal behandle det ene forslag efter det andet.
Lad os få kigget på samlet set, hvilke konsekvenser der skal være for asylansøgere for forskellige forhold og forseelser.
Som nævnt kan vi godt støtte forslaget om, at sker det tre gange, så skal ansøgningen afvises, og den pågældende mister muligheden for at få ophold i Danmark, men vi ønsker, at det skal indgå i en samlet plan i forhold til konsekvenser.
Tak for ordet.
Mohammad Rona (M), 2025-01-09:
Jamen jeg synes, at de regler, vi har for at få tildelt asyl i Danmark, er gode i dag, og jeg synes ikke på nogen som helst måde, at det giver mening, at fordi du har fået tre kontrolafgifter, så skal du fratages muligheden for asyl.
Det synes jeg ikke er proportionalt på nogen som helst måde, og jeg kan jo så høre på flere partier, at de heller ikke synes det.
Men jeg vil gerne være med til at drøfte og finde ud af, hvordan vi kan gøre noget ved det her inden for konventionens rammer.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-09:
Det er jo der, hvor jeg synes, at det bliver utrolig uforpligtende, ikke kun fra hr. Mohammad Ronas, men også fra andre ordføreres side i salen her i dag.
Men der er ikke nogen forslag fra de selv samme partier om, at så skal det være fem bøder eller ti bøder eller noget andet.
Der synes jeg, at det bliver lidt useriøst.
Altså, kunne vi ikke få nogle af de ordførere, der afviser det her forslag med henvisning til mangel på proportionalitet, til at redegøre for, hvad det så er, der er proportionalt ifølge de selv samme ordførere?
Hvor er det, grænsen burde gå, hvis det stod til hr. Mohammad Rona?
Mohammad Rona (M), 2025-01-09:
Der er den kobling, at hvis man snyder og hvis man begår kriminalitet, får man heller ikke tildelt asyl.
Sådan er det jo sådan set i dag.
Men jeg synes også for lige at vende den om igen, at der er en proportionalitetsvurdering her, som sådan set er helt skæv: Du får en afgift for at køre uden billet, og hvis du gør det tre gange, mister du dit opholdsgrundlag.
Så mister du retten til asyl.
Det synes jeg måske er lige i overkanten.
Men jeg vil gerne være med til at prøve at se, om vi kan prøve at finde ud af et eller andet, for jeg har jo også været i dialog med f.eks. GoCollective, som også har haft nogle udfordringer med det her, og som også har rakt ud for at finde ud af, hvordan og hvorledes man kan gøre det.
Men decideret at fratage folk muligheden for asyl på baggrund af det her synes jeg måske er lige i overkanten.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-09:
Hr. Mohammad Rona og Moderaterne har svært ved at se koblingen mellem det at svindle systematisk med danske skattekroner i offentlig transport og så ens asylansøgning.
Men jeg tror nu, at de danskere, der sidder i togene og oplever, at folk, der er blevet budt velkommen og har fået tag over hovedet i Danmark som asylansøgere, og som systematisk svindler og slipper for at skulle betale de dyre billetpriser, som helt almindelige danskere skal betale for at få lov at køre med offentlig transport, oplever, at den kobling giver rigtig god mening – at det faktisk giver god mening at overveje, om personer skal blive ved med at have tilbudt gratis bolig, gratis uddannelse og alt det andet, der følger med et asylophold i Danmark, hvis man systematisk oplever, at de selv samme mennesker svindler med danske skattekroner ved at køre gratis med offentlig transport. Synes hr. Mohammad Rona ikke godt, at der er en kobling her?
Mohammad Rona (M), 2025-01-09:
Tak for ordet, tak for debatten, og tak for at stille et andet spørgsmål end ved de debatter og beslutningsforslag, vi har haft de sidste mange gange.
Så vil jeg sige lidt ligesom mine kollegaer her fra andre partier: Jeg har jo også svært ved at se koblingen mellem billetkontrol og en persons asylansøgning.
Offentlig transport er en væsentlig del af vores samfund, og snyd skal naturligvis have konsekvenser, men vi har allerede et velfungerende system til det formål.
Vi skal også lige huske på, at der er forskel på at få en bøde og at få en afgift.
Det er to vidt forskellige ting.
En bøde er jo noget, kun politiet kan udstede, og en afgift er jo noget, f.eks. parkeringsvagter eller kontrollører kan udstede, så det er sådan set ret vigtigt lige at pointere.
Jeg synes også, at der er noget disproportionalt i forhold til at få afslag her: Hvad nu, hvis man har købt en forkert billet?
Det kan jo også godt ske.
Så alt i alt synes jeg, at asylsystemet sådan set skal dømme ansøgere på baggrund af deres behov for beskyttelse og ikke på, at de har, hvad kan man sige, fået noget for en mindre forseelse.
Det sender jo også lidt et signal om, at Danmark så prioriterer straffemetoder over retfærdighed, og det synes jeg heller ikke giver nogen mening.
Så alt i alt vil vi også sige, at vi stemmer imod her.