runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Tak for det.
Dansk Folkeparti er jo også blandt de partier, der for nylig har bakket op om målet om at reducere drivhusgasserne med 70 pct.
Kunne Dansk Folkeparti være med på at tage konkrete initiativer nu, hvor Socialdemokraterne med det her finanslovsforslag ikke tager initiativer, der nedbringer CO 2 -udledningen ?
Vil Dansk Folkeparti være med på at tage konkrete initiativer fremover, såfremt de kommer med til forhandlingerne om finansloven, for at nedbringe CO 2 -udledningerne?
Vil Dansk Folkeparti være rede til at prioritere det?
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Ja, det vil vi da i hvert fald.
For når man indgår i en aftale om, at man vil gøre noget, så kan man ikke nøjes med bare at tale om det – så skal man jo også føre det ud i praksis.
Vi mener faktisk også, at der er ting, som vi kan arbejde med, både fremadrettet og også på den korte bane i forhold til klima og miljø og for den sags skyld også natur.
Der er selvfølgelig også en del finansiering i forbindelse med det, men en del af det kan faktisk gøres for mindre penge.
Vi ved det jo, i forhold til hvad naturen kan gøre af sig selv.
Vi har det i forhold til at plante skov og andet.
Det er håndtag, som vi kan dreje på, og som faktisk ikke koster så meget på den korte bane.
Der er ingen tvivl om, at det er dyrt at nå de 70 pct., men vi skal jo i gang på et eller andet tidspunkt.
Så ja.
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Det er jo sådan, at Dansk Folkepartis synes, at vi skal have lige og fri adgang til uddannelse – faktisk på alle niveauer.
Det, vi desværre kunne se, var jo de her – og nu skal jeg passe på – evighedsstudenter, og selvfølgelig er der ikke så mange af dem, men de findes jo , og der må man sige, at uddannelsessystemet er for dyrt til det.
Så hvis man skulle rive det ned, skulle det også være for at bygge noget andet op.
Der har været nogle uhensigtsmæssigheder i forhold til folk, som har noget god faglighed inden for sundhedsvæsenet, og som gerne vil læse til læge osv. – vi kender dem alle sammen – hvor man står tilbage og tænker, hvorfor det nu var sådan, det blev udmøntet.
Men det gjorde det.
Så vi vil gerne være med til en justering, men vi vil ikke tilbage til, som det var, da man til evig tid kunne færdes i uddannelsessystemet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Jeg synes, det er lidt vildt at høre DF skose den socialdemokratiske regering for, hvor mange penge der skal leveres til ældre og til velfærdsområdet generelt, når vi for første gang i mange år får et løft, som vi kan se af økonomiaftalen med regionerne og med kommunerne, og det er et samlet løft på 1,3 pct.
Det er både over det demografiske træk, som vi har talt rigtig meget om, men det er også over det velfærdstræk, som vi taler om - altså at vores offentlige sektor helst også skal følge med resten af samfundet.
DF skoser så regeringen for, at det ikke er godt nok, efter at man i årevis har støttet en borgerlig regering, der har underfinansieret velfærden, heriblandt ældreområdet, så voldsomt – det synes jeg er utroligt.
Mit spørgsmål til DF handler om noget andet, der også er rigtig vigtigt: Hvor står DF i forhold til minimumsnormeringer?
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Jeg vil også gerne svare på det første.
Det er jo sådan, at når man kigger på de her 1,3 pct., skal man også se på, hvad pengene bliver brugt til.
Der er også nogle engangsbeløb.
Hvis man håber på, at det kan være 1,3 pct. i årene fremover, så giver det nok nogle udfordringer.
Så vil jeg selvfølgelig også nævne det igen: 800 mio. kr. er altså knap 1 mia. kr., man nu øger udgifterne til ikkevestlig indvandring med.
Det er altså rigtig mange penge.
Det var også penge, man kunne have brugt på de ældre.
Men jeg anerkender og Dansk Folkeparti anerkender, at aftalen med kommunerne og regionerne var en fornuftig og god aftale.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
DF har været ude at sige tidligere – jeg mener, det var i valgkampen – at det støttede man op om.
Hvis man stadig væk gør det, vil jeg også gerne høre, om DF selv kommer med nogle forslag til finansloven her, og hvilken form for finansiering, altså hvilke beløb, der skal til, og om man også støtter en minimumsmodel som den, SF har præsenteret?
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Ja, det er jo den sidste del af spørgsmålet, der er det interessante, for hvad er det for en model, man får?
Det, man kan frygte, er, at hvis man laver den model, bliver det sådan, at når staten har fastsat det niveau, vi kan acceptere, bliver det en overligger.
Det bliver jo ikke en underligger: at det er det her, der minimum skal være.
Det er det, der kommer til at ske i den virkelige verden.
Så jeg frygter lidt for, hvad det er for en model, man ender ud med, men vi ønsker, at der skal være voksne til stede, også i daginstitutionerne.
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Jeg kan høre, at Dansk Folkeparti siger, at man meget gerne vil støtte ældreområdet, og så må det bare undre mig, og det gør det vitterlig, at Dansk Folkeparti jo har været støtteparti for en blå regering, som fra 2015-2019 har aftalt skatte- og afgiftslettelser, som vil koste næsten 22 mia. kr. hvert eneste år, samtidig med at der bliver efterladt en regning for 2020 på ca. 3,5 mia. kr., som vi andre skal samle op.
Regeringens finanslovsforslag er efter vores opfattelse alt for skrabet.
Der er ikke nok til både velfærden og den grønne omstilling, og der er slet ikke nok til at rette op på de forringelser og de evindelige nedskæringer, der har været på vores velfærd de seneste mange år, og som Dansk Folkeparti jo også har stået bag gennem økonomiaftaler og finanslove, som har medført det.
Men er det ikke sådan, at der ville være flere penge til de ældre, til minimumsnormeringer, som Enhedslisten har kæmpet for siden 2011, og også til en akutmilliard til psykiatrien, som er et af Enhedslistens hovedkrav til finanslovsaftalen, hvis det var sådan, at kassen ikke var blevet tømt og brugt på skattelettelser, der primært er kommet de rigeste til gode, i stedet for at være blevet brugt på velfærd?
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Nej, det er jeg dybt uenig i.
Der skal man jo forstå, at det danske velfærdssamfund er skattefinansieret.
Altså, vi kan jo ikke bare leve af hinanden som ansatte i den offentlige sektor.
Vi skal jo producere noget, vi skal være konkurrencedygtige, og så skal vi beskatte det produkt, der kommer ud af det.
Derfor er der rigtig mange af de her skattelettelser, vi har lavet, der har været nødvendige, for at vi kan have et velfærdssamfund.
Det er nødvendigt for os, at det kan betale sig at gå på arbejde.
Jeg er glad for, at en dansker, som går på arbejde hver dag og har en lille løn, har fået lidt mere ud af det, fordi vi har været støtteparti for en blå regering.
Vi er glade for, at det i dag kan betale sig at være dem, der går ud og tjener penge og betaler skat, så vi får nogle penge til, at vi kan have nogle ordentlige daginstitutioner.
Og det er der, kæden hopper af for Enhedslisten.
Enhedslisten tror jo, at man kan skubbe alt erhvervsliv ud og så få flere penge til velfærd.
Udfordringen er bare, at det betyder det modsatte: Hvis vi skubber erhvervslivet ud, har vi ikke penge til velfærd.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Tak for den bekræftelse – det er jeg rigtig glad for at høre.
Det kunne også være jordudtagning, man kunne gå i gang med.
Jeg vil godt have bekræftet en anden ting, som også var en del af valgkampen, hvor en bred vifte af partier, der vedtog det her uddannelsesloft, besluttede, at det skulle rives ned nu.
Dansk Folkeparti var blandt de partier.
Vil det fortsat gælde, at Dansk Folkeparti vil være med til at rive uddannelsesloftet ned?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Ja, for jeg vil ikke udsætte kommende og potentielle erhvervsministre for flere samråd med hr. Henning Hyllested eller andre fra Enhedslisten.
Så derfor kan man sige, at den diskussion har vi haft én gang.
Man må beundre hr. Morten Messerschmidt for hans kreativitet i forhold til at se ind i fremtiden.
Nu tror jeg, vi tager en ting ad gangen.
Og jeg er da enig i, at man ikke kan udelukke, at Socialdemokratiet måtte komme i den situation, fordi man ikke er særlig dygtig til at forhandle på vegne af Danmark.
Det er et realistisk scenarie.
Men hvis det måtte ske, må vi forholde os til det på det tidspunkt.
Men der vil jeg sige, at for os er det afgørende, at vi er en del af et europæisk samarbejde, og derfor kommer vi så til at forholde os til det på det tidspunkt.
Thomas Jensen (S), 2019-10-22:
Venstres nye formand nævnte på Venstres ekstraordinære landsmøde, at nu ville Venstre også i gang med den grønne omstilling.
Jeg blev dog ikke helt klog på, hvad det var, han præcis mente, så jeg vil prøve at læse op, hvad det var, der blev sagt: »Men der er en stor, vanskelig og vigtig opgave i at finde de ægte grønne, liberale svar, der faktisk er reelle løsninger og ikke bare ser snævert på Danmark, skruer op for afgifterne og kravene og presser gode arbejdspladser ... ud over landets grænser.«
Det, hr. Jakob Ellemann-Jensen ikke adresserer, er jo: Hvad vil Venstre konkret gøre i forhold til den grønne omstilling?
Vil Venstre f.eks. være med til at støtte en afgift på plastikposer?
Vil Venstre være med til at indføre, at der faktisk også godt kan komme nogle afgifter på erhvervslivet for at sikre den grønne omstilling?
Det har vi jo ikke set nogen klare svar på endnu.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
For at hjælpe hr. Thomas Jensen vil jeg sige, at vi f.eks. mener, at den forskningsreserve, der nu skal forhandles, i langt højere grad skal målrettes til grønne teknologier og grøn forskning.
Og der har vi en ambition, som vi også havde før valget.
Det er bare for at nævne ét eksempel.
Så det, at vi tilskynder til nye grønne teknologier, kan jo også være med til at gøre omstillingen lettere.
Thomas Jensen (S), 2019-10-22:
Jeg er da enig i, at vi skal forske.
Det er også det, Socialdemokratiet lægger op til – at der skal forskes i grøn omstilling.
Men i forhold til de konkrete bud er de helt konkrete spørgsmål: Vil Venstre være med til støtte, at man sætter afgiften på plastikposer op?
Vil Venstre være med til rent principielt på nogle områder at sige til det danske erhvervsliv: Hov, her har vi en adfærd, som vi godt vil regulere med nogle afgifter for at fremme den grønne omstilling?
Er Venstre parat til det?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Altså, Venstre er jo i stand til at bruge flere penge på den grønne omstilling, end Socialdemokratiet er, i det finanslovsforslag, der ligger nu.
Det er i øvrigt derfor, det er lidt mærkeligt at have den her diskussion.
For der er jo ikke nogen friske penge, der er jo ikke nogen nye penge til en reel grøn omstilling.
Socialdemokratiets svar er så, må jeg forstå, at den grønne omstilling skal tvinges igennem, ved hjælp af at man skal sætte skatter og afgifter op.
Og der vil jeg bare sige, at hvis man alene bruger det som redskab, er det et rigtig, rigtig farligt redskab at bruge.
Jacob Mark (SF), 2019-10-22:
Tak for det.
Jeg synes på mange måder, det var en herlig tale, og det er først og fremmest, fordi ordføreren brugte mere tid på at tale om de røde partiers politik, herunder SF's politik, som ordføreren brugte en del tid på, end på Venstres politik.
Et emne, som ligger mig meget nært, og som ligger SF meget nært, og som ordføreren kom ind på, er emnet minimumsnormeringer, hvor ordføreren havde misforstået, at vi er løbet fra noget, vi sagde i valgkampen.
Tværtimod har vi faktisk fået det igennem, som vi sagde i valgkampen, nemlig at der skal indføres minimumsnormeringer ved lov, sådan at en kommende regering ikke kan rulle det tilbage igen, og at det skal indfases, sådan at man sikrer, at der ikke sker et fald i antal uddannede.
SF's model er så, at det skal være en voksen til tre børn i vuggestuen og en voksen til seks børn i børnehaven, og den konkrete normeringsmodel er så den model, vi sidder og forhandler i finanslovslokalet.
Nu, hvor jeg har oplyst ordføreren om, hvad status er for forhandlingerne om minimumsnormeringerne, kunne jeg bare godt tænke mig at høre, hvad Venstre egentlig mener om minimumsnormeringer.
Kunne Venstre være med på at lave minimumsnormeringer i Danmark ved lov?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Jeg genkender ikke helt det billede, som hr. Jacob Mark beskriver, nemlig at alt det, som SF sagde før valget, er ved at blive gennemført.
Det er i hvert fald ikke det, der står i forståelsespapiret.
Men jeg kan jo ikke udelukke, at der bliver ført nogle forhandlinger nu, som Venstre af gode grunde ikke bliver inviteret til, og som en til en leverer på det, som SF lovede vælgerne.
Det er da kun godt for SF, hvis det måtte ske.
Vi havde jo en stor diskussion om minimumsnormeringer, og det er jo ikke første gang, vi har haft den.
Jeg synes, man skal have en mere nuanceret diskussion om minimumsnormeringer, for det giver ikke mening kun at diskutere antallet af pædagoger, for det handler jo lige så meget om, hvordan deres uddannelse er, og hvordan deres efteruddannelse er – altså hvor dygtige de pædagoger, der skal være sammen med børnene, er.
Men jeg vil også gerne indrømme, at selvfølgelig har antallet af pædagoger også en betydning for børnenes trivsel.
Det siger sig selv.
Jacob Mark (SF), 2019-10-22:
Det synes jeg faktisk man bruger meget tid på at diskutere også, nemlig fagligheden, og at det ikke må føre til et fald i antallet af uddannede, ligesom det har gjort i Norge, hvor man laver minimumsnormeringer.
Det er også derfor, det står i forståelsespapiret, at man skal lave en uddannelsesplan, når man samtidig laver minimumsnormeringer.
Så det kan ordføreren være helt tryg ved.
Det, som er problemet, er, at der simpelt hen ikke er voksne nok.
Selv de bedst uddannede pædagoger kan ikke lave pædagogik, hvis ikke der er hænder nok, og det er derfor, der er brug for sådan en minimumsnormering.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om noget: Hvorfor bakker ordførerens parti op om et klasseloft i folkeskolen, som jo er at sikre, at der er voksne nok, hvis ordførerens parti ikke bakker op om det tilsvarende i daginstitutionerne, hvor børnene er yngre?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Jeg er sådan set ikke tryg ved særlig meget af det, som SF siger, så uanset hvad Jacob Mark siger jeg kan være helt tryg ved, er det ikke sådan, at jeg bliver tryg ved det her indlæg.
Jeg glæder mig da til at se det forslag, der så bliver diskuteret.
Det er ikke et forslag, jeg kender, men man er velkommen til at invitere mig.
Jeg har ikke særlig meget i kalenderen, så jeg kan komme når som helst.
Så jeg vil så skrive til finansministeren, at jeg kommer til det næste møde.
Det er hermed en aftale.
Henning Hyllested (EL), 2019-10-22:
Betyder det så også, at hvis Venstre engang igen skulle få regeringsmagten, så vil man ikke fra den regerings side genoptage besparelsen på LAG-midlerne?
Nu fik hr. Ole Birk Olesen jo et meget, meget klart svar på spørgsmålet om arveafgiften.
Kan jeg få et lige så klart svar om, at det vil Venstre aldrig begive sig ind i igen?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Altså, man kan vel sige det på den måde, at det er et plaster på et åbent benbrud.
For nu har vi jo før i debatten i dag diskuteret alle de initiativer i regeringens finanslovsforslag, der kommer til at gøre livet sværere i de danske landdistrikter, og som alle sammen er nogle, der har en konkret betydning.
Jeg skal gerne sige, at det, at man nu tilbagefører niveauet for LAG-midlerne til, hvad det var før, er en udmærket prioritet.
Så den kommer Venstre også til at støtte.
Så det er ikke sådan, at jeg ked af det eller glad.
Jeg noterer mig, at regeringen gør det, og det vil vi ikke kæmpe imod.
Henning Hyllested (EL), 2019-10-22:
Jeg vil gerne høre, om man i Venstre er glad eller ked af det.
Det gælder måske især hr. Troels Lund Poulsen, fordi han jo som minister havde en stor andel i beskæringen af LAG-midlerne – den skændige beskæring af LAG-midlerne fra godt og vel 90 mio. kr. til godt og vel 60 mio. kr.
Det er et meget, meget lille beløb for at finansiere en voldsomt stor – en milliardstor – landbrugspakke.
Nu er der jo udsigt til, at denne regering støttet af sine støttepartier ruller den besparelse tilbage, og det er derfor, jeg spørger, om hr. Troels Lund Poulsen så er glad eller ked af det.
For i alle årene var vi jo nogle, der pressede hårdt på for at få taget besparelsen af bordet igen, og der blev bl.a. sagt af hr. Troels Lund Poulsen, da han var minister: Nej, nej, det kan ikke lade sig gøre, vi skal bruge de der sølle 30 mio. kr. til at finansiere den store landbrugspakke.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-22:
Jeg skal selvfølgelig beklage, hvis ikke ordføreren mener, at hans EU-ordfører er en karakter.
Så vil jeg i givet fald være enig og trækker gerne de ord tilbage.
Men jeg vil så alligevel gerne høre om noget.
Hvis regeringen nu kommer tilbage med uforløst sag – som hr. Troels Lund Poulsen forudser – og altså gerne vil have flere penge til Bruxelles, fordi det nu engang er sådan, forhandlingen er faldet ud, skal jeg så forstå det sådan, at dér vil Venstre sætte foden ned, og dér vil regeringen være henvist til at søge dækning hos sit venstreorienterede parlamentariske grundlag?
Er det korrekt forstået?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Men jeg har nok ikke tid nok til at kunne overbevise det socialdemokratiske folketingsmedlem hr. Kasper Sand Kjær.
Vi har jo tilbragt mange timer sammen i en anden kapacitet, og det var mere fornuftige ord, der kom ud af hr. Kasper Sand Kjærs mund der, altså som medlem af Disruptionrådet.
Men lad det være.
Man kan tage skade af at blive valgt til Folketinget.
Jeg har den klare holdning, at det er en rigtig, rigtig god idé både at styrke det danske velfærdssamfund, hvilket vi også gør, og det står Venstre et hundrede procent på mål for, men også at sikre, at vi har sunde og stærke virksomheder.
Og der er jeg bare ked af, at Socialdemokratiet har den holdning, at virksomhederne ikke skal have gode vilkår i Danmark.
Det er trist.
Kasper Sand Kjær (S), 2019-10-22:
Men det, som nu fremstår lidt specielt, er jo, at ordførerens kollega og tidligere skatteminister, nemlig hr. Karsten Lauritzen, i et interview til Politiken sagde, at det netop ikke handlede om samfundsøkonomi, men at det alene var af moralske hensyn, hvordan man indrettede arveafgiften.
Så bare for at skære det helt ud i pap: For Venstre er det altså af moralske hensyn vigtigere at sende 1 mia. kr. af sted til de allerallerrigeste danskere i stedet for at bruge pengene på fællesskabet.
Og jeg har bare svært ved at forstå, hvordan 1 mia. kr. mere til de allerallerrigeste danskere skulle gøre noget godt for den generelle velstand i Danmark.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Altså, jeg tror, der er noget galt med akustikken her i Folketingssalen, eller også er der noget galt med de ører, der måtte sidde på spørgeren.
Det er faktisk netop meget fint pædagogisk gennemgået af hr. Ole Birk Olesen, hvordan og hvorledes hele generationsskiftebeskatningen er.
Altså, det handler jo om, om man skal udhule virksomhedens økonomi.
Skal det være sådan, at den lokale tømrer får svært ved at afhænde sin virksomhed?
Skal det være sådan, at de små og mellemstore virksomheder i bund og grund ikke har mulighed for at foretage et generationsskifte?
Det, der kan undre mig lidt, er jo, at Socialdemokratiet nu har kastet sit store kritiske blik på, at det er et problem, at der er nogle, der skaber velstand her i samfundet.
Jeg glæder mig faktisk over, at der er nogle, der er med til at tjene penge.
Så jeg synes faktisk, man skulle glæde sig over det og gøre noget mere for, at virksomhederne skulle have bedre vilkår, men det er jo lige præcis det, som Socialdemokratiet ikke vil.
Derfor kommer man også til at sende arbejdspladser ud af Danmark, hvis Socialdemokratiet forfølger den linje, som man lægger op til i det her finanslovsforslag.
Kasper Sand Kjær (S), 2019-10-22:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om den her arveafgift.
For nylig udkom Berlingske med en artikel, som viste, at de 100 rigeste personer i Danmark tilsammen ejer en formue på over 458 mia. kr., og det er jo ejerne af de familieejede virksomheder, som virkelig topper den liste.
Og nu kan jeg så forstå, at ordførerens parti vil rulle det tilbage til den gamle arveafgift og dermed jo give en skattelettelse på over 1 mia. kr. til de allerallerrigeste danskere – 1 mia. kr., som i stedet for kunne bruges på velfærd, som er det, ordførerens parti også gerne vil, har vi måttet forstå, med videreførelse af velfærdsløfter fra valgkampen.
Så kan ordføreren ikke oplyse, hvorfor det er så bydende nødvendigt for Venstre at give en skattelettelse til de allerrigeste danskere i stedet for at bruge pengene på velfærd?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Jeg er glad for svaret, men jeg bliver nødt til at spørge igen.
I forhold til den model, som vi i SF har lagt frem, vil det koste 1,6 mia. kr., når det er fuldt indfaset.
Vi har foreslået at sætte ½ mia. kr. af til det til næste år stigende til 1 mia. kr. året efter.
Derfor vil jeg igen spørge: For at vi hurtigst muligt kan leve op til det løfte, vi har givet bl.a. de forældre, der står ude foran Christiansborg, hvor mange penge skal der så sættes af næste år i den her finanslov?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Jamen jeg vil gerne rose SF for at være et af de partier, som mest vedholdende har fokuseret på minimumsnormeringer, og som også har en stor del af ansvaret for, at vi diskuterer det så indgående i de her år.
Når jeg ikke kan sige helt specifikt, hvor mange penge vi kan komme op på i forhold til minimumsnormeringer i det her års finanslov, er det jo, fordi vi er en mindretalsregering.
Vi har afsat en relativt stor forhandlingsreserve.
Vi lytter til SF, og vi lytter til de forældre, som er bekymrede.
Det, vi har forpligtet os til i forståelsespapiret, er jo, at vi implementerer minimumsnormeringerne frem mod 2025.
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Efter valget i 2015 havde vi jo en del diskussioner – også blandt dem, som var den tidligere opposition – om det demografiske træk.
Og vi havde svært ved at få Socialdemokratiet til at forpligte sig til, at det offentlige forbrug som minimum skulle følge det demografiske træk.
Vi står et andet sted i dag.
Nu mener Socialdemokratiet også, at det offentlige forbrug som minimum skal følge det demografiske træk.
Nu er spørgsmålet så, hvorfor vi ikke skal gå skridtet videre – det synes vi i Enhedslisten – og sige, at væksten i det offentlige forbrug skal følge det fulde demografiske træk eller det, som også hedder det velstandssikrede demografiske træk.
Det er jo, fordi hvis man kun holder sig til det demografiske træk, sikrer man, at velstandsniveauet eller serviceniveauet forbliver det samme, når der kommer flere unge og ældre.
Men hvis vi f.eks. kun havde haft det demografiske træk siden 1950'erne i sundhedsvæsenet, havde vi kunnet opretholde niveauet fra 1950'erne, i takt med at der kom flere unge og ældre, men vi havde stadig væk haft et serviceniveau på niveau med 1950'erne.
Derfor er det demografiske træk jo ikke nok overhovedet.
Vi skal have det velstandssikrede demografiske træk, som sikrer, at den offentlige sektor følger med udviklingen.
Kan det ikke blive Socialdemokratiets position?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Jeg er enig med ordføreren og med Enhedslisten i, at det ikke er nok alene at dække det demografiske træk.
Det dækker vi, men vi vil mere, og vi gør mere.
Et af de største problemer med den tidligere regering var jo, at hver eneste gang der kom to plejekrævende ældre mere eller to nyfødte børn mere – begge glædelige begivenheder – så ville regeringen kun dække de velfærdsudgifter, som knyttede sig til den ene.
Det er jo i virkeligheden det stærkeste billede og den stærkeste forklaring på, at velfærdsstaten langsomt er blevet udhulet, og det er det, vi skal vende nu.
Derfor er det heller ikke nok alene at dække det demografiske træk.
Vi skal videre end det.
Det er derfor, at hvis man kigger på de samlede økonomiske konsekvenser af kommuneaftalen, regionsaftalen og finanslovsforslaget, så løfter vi den offentlige økonomi med 1,3 pct. til næste år.
Det er pænt over det demografiske træk, og det er langt over, hvad den tidligere regering gjorde.