runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-17:
Det er jeg meget, meget enig i, og det stærke sikkerhedsnet har jo også virkelig vist sin værdi i løbet af den her coronakrise.
Vi er i virkeligheden et meget, meget stærk sted i Danmark, bl.a. fordi vi har så stor en andel af de danske lønmodtagere, der er forsikret mod ledighed, hvilket har gjort, at der er den der fleksibilitet, også i en krisetid.
Nogle af de steder, hvor der i coronakrisen er ting, der bekymrer mig, og hvor jeg synes, at det har været sværest, er jo, hvor vi har været inde at give amnesti, hvad enten det har været for selvstændige eller for uforsikrede lønmodtagere.
For grundlæggende synes jeg jo, at det ligger i kontrakten, at man burde vide, at kriser kan forekomme, og at man er bedst sikret, hvis man også melder sig ind i en a-kasse.
Helt konkret er det næste skridt, at vi sammen med Justitsministeriet og Udenrigsministeriet herhjemme er i gang med at få nærlæst, hver en sætning der står i Rådets juridiske tjenestes vurdering, så vi bedst muligt kan kvalificere de drøftelser, vi skal have med hinanden, mellem Folketing og regering, videre frem.
Konkret har jeg derudover allerede i morgen tidlig møde med gruppen af – hvad kan man sige – skeptiske lande, hvor vi videre skal drøfte, hvordan vi tager vurderingen ned, og hvor de enkelte lande står i forhold til det.
Fra dansk og – tør jeg også godt sige – svensk side, tror jeg, er vi enige om at gøre alt, hvad vi kan, for at holde sammen på den gruppe af lande i de videre drøftelser frem.
Jette Gottlieb (EL), 2021-03-17:
Vi borer ikke ned i en eller anden detalje og prøver at spidde ministeren på den.
Tværtimod prøver vi at bede ministeren om at komme med visioner om, hvordan vi kan reparere et skrantende dagpengesystem.
At det er skrantende, kan vi se på mange ting: Over 300.000 synes åbenbart, at dagpengene er utilstrækkelige og har tegnet en tillægsforsikring eller en alternativ lønforsikring.
I alle hjælpepakker, også til de små selvstændige, har man brugt et højere beløb som en rimelig erstatning for tabt arbejdsfortjeneste, nemlig 23.000 kr. om måneden, i stedet for de 19.332 kr., som den maksimale dagpengesats er på i 2021.
Er det ikke tankevækkende?
Og er ministeren enig i, at det er en beslutning, som ministeren råder for, og hvor han kan beslutte, at der for et kommende år udmeldes en højere dagpengesats, f.eks. de nævnte 23.000 kr. pr. måned?
Er det ikke også tankevækkende, at der bliver flere og flere, der er ansat på specielle vilkår som løstansatte, deltidsansatte, vikaransatte eller freelanceansatte, foruden de mange timelønsansatte, vi allerede kender i den store del af den materielle produktion, og for hvem dagpengereglerne og optjeningsreglerne er betydelig sværere at opfylde?
Victoria Velasquez (EL), 2021-03-17:
Tak for det.
Som ny kom jeg så til at lave to spørgsmål, men jeg bruger anledningen til, at vi kan komme i dybden med emnet.
Jeg læser spørgsmålet højt: Har vurderingen fra Rådets juridiske tjeneste ændret ved ministerens stillingtagen til EU-bestemt mindsteløn?
Så vil jeg bare til afrunding bede ministeren om at svare på, hvad ministeren tænker er det næste skridt, hvad planen simpelt hen er herfra, og hvad ministeren tror det kan lykkes at få igennem.
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-17:
Det er ikke min vurdering på nuværende tidspunkt, at der er det.
Selv med de cirka ni lande, som vi er i den her gruppe af skeptiske lande, som har sendt et fælles brev til Kommissionen, er vi jo et godt stykke fra at kunne skabe et blokerende mindretal.
Men det gør jo ikke, at vi sidder på hænderne.
Vi har jo stadig væk flere bilaterale drøftelser med andre lande, vi forsøger at holde fast i den alliance, der er, og der er stadig væk også masser af diskussioner i det.
For noget af det, som Rådets juridiske tjeneste vurderer at der er en større tvivl om hjemmelsgrundlaget for, er jo, med hensyn til hvorvidt man også har ret til at gribe ind også i de lande, hvor der er lovbestemte mindstelønninger, og det vil sige det, som ikke vedrører os, men som kan vedrøre andre lande.
Der vil vi jo også forsøge at gøre andre lande opmærksomme på lige præcis den problemstilling for at skabe det bredest tænkelige grundlag at stå på.
Victoria Velasquez (EL), 2021-03-17:
Men jeg har det næste spørgsmål.
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-17:
Endnu engang tak til fru Victoria Velasquez, også for det her spørgsmål.
Nej, min politiske holdning er fortsat, at vi ikke ønsker et direktiv om mindstelønninger i EU, og at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at forhindre det og bekæmpe det.
Det skal vi, fordi vi ikke ønsker nogen EU-regulering, der kan underminere den danske model.
Regeringen støtter bestemt ikke et direktiv, men som jeg tidligere også har fremhævet, kan det blive nødvendigt at sidde med ved forhandlingsbordet for at få indflydelse, hvis det ikke lader sig gøre at skabe et blokerende mindretal.
Vi vil forsøge alt, hvad vi kan, for at forhindre det her direktiv, og det er jo set, at direktiver aldrig bliver til noget, eller at man ændrer et forslag.
Kan vi ikke forhindre et direktiv, skal og vil vi gøre, hvad vi kan, for at det giver så få skadevirkninger på den danske arbejdsmarkedsmodel som muligt.
Den aktuelle proces har jeg redegjort for i svaret på det foregående spørgsmål, og jeg vil senere på ugen sende Europaudvalget og Beskæftigelsesudvalget en fortrolig orientering om udtalelsen fra Rådets juridiske tjeneste, som Beskæftigelsesministeriet har lavet i samarbejde med Udenrigsministeriet og Justitsministeriet.
Jeg har tilbudt Europaudvalget og Beskæftigelsesudvalget at gå yderligere i dialog om sagen, når de har modtaget orienteringen, og det tilbud vil jeg gentage.
Og lad mig igen understrege, at jeg sætter rigtig stor pris på det gode og tætte samarbejde, vi har i den her vigtige sag, mellem Folketingets partier og regeringen.
Lad mig slutte mit svar af med samme budskab som i mit svar på spm. nr. S 1127, nemlig at regeringen vil kæmpe for, at ingen regulering kan underminere den danske arbejdsmarkedsmodel direkte eller indirekte.
Victoria Velasquez (EL), 2021-03-17:
Tak for det.
Det spørgsmål mindede jo lidt om noget af det, vi kom ind på før, men jeg vil så dreje det lidt hen imod noget af det, ministeren kom ind på.
Det drejer sig om noget, som ministeren har udtalt tidligere til Politiken, nemlig: »Jeg synes, at det er både ærgerligt og bekymrende, at EU vælger den her vej.
Vi er mange, der gennem årene har stået på mål for EU ude i forsamlingshusene og altid har kunnet sige til folk, at EU ikke ville komme og regulere løn- og arbejdsforhold.
Nu tager EU så et skridt i den retning«.
Yderligere siger ministeren: »Jeg vil meget gerne sikre ordentlig løn til arbejdere i lande uden stærke fagforeninger, men det her er ikke den rigtige vej.
Og vil man endelig gå ned ad den vej, kunne man lave en fuld undtagelse for lande, der har arbejdsmarkedsmodeller som vores.
Men det tør man jo ikke«.
Er der nogle faldgruber i forhold til det, jævnfør det tidligere spørgsmål om organiseringsgraden i Danmark?
Hvad tænker ministeren om det?
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-17:
Først og fremmest vil jeg starte med at sige, at hvis man skal sige noget pænt – og det synes jeg faktisk man skal og bør – så er jeg ikke et sekund i tvivl om, at man fra Kommissionens side har gjort sig mange overvejelser over og store bestræbelser på at finde et snit, hvor man imødekommer det stærke politiske ønske, der er mange steder i Europa, herunder internt i Kommissionen selv, om, at man skal fremme et forslag, der kan være med til at øge lønningerne for Europas lavestlønnede.
Det er i øvrigt en ambition, som vi også deler – og det tror jeg i øvrigt også at Enhedslisten gør – fordi mange af Europas lønmodtagere har haltet efter på lønningsområdet i mange år.
Og så har man forsøgt også, at ...
Victoria Velasquez (EL), 2021-03-17:
Tak for det.
Jeg håber, ministeren kan komme mere ind på det i den anden bemærkning.
Så vil jeg prøve at spørge igen: Når ministeren taler om det her med at sidde med ved bordet sideløbende, altså generelt det med sideløbende at prøve at forhindre skadevirkningerne, hvad er det så for nogle ting, som ministeren er særlig bekymret for?
Her tænker jeg jo også på, at det her direktiv kan danne præcedens for yderligere EU-indgreb i reguleringen af arbejdsmarkedsmodellerne.
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-17:
Noget af det, vi først og fremmest og mest af alt er meget, meget optaget af, er: Hvis det ikke lykkes på den ene eller den anden måde at forhindre, at det her bliver virkelighed, eller at få ændret det, så det bliver en rådshenstilling, eller hvad det nu måtte være, så er det afgørende, at det står fuldstændig klart, at man ikke kan støtte individuelle rettigheder på det her direktiv.
Og det skriver Rådets juridiske tjeneste jo faktisk også, at de lægger til grund i deres fortolkning, at der ikke er nogen individuelle rettigheder at støtte på det, for så mener de ikke, at der er et traktatgrundlag.
Det er nogle af de ting, vi skal bore mere ud, og som vi er ved at analysere sammen med Justitsministeriet og Udenrigsministeriet.
Men det vil være en af de ting, jeg vil pege på, som er meget, meget afgørende.
Birgitte Bergman (KF), 2021-03-23:
Jeg anerkender, at det kan være et problem, specielt for vores dyr og også for nogle mennesker.
Men at forbyde fyrværkeri går vi simpelt hen ikke ind for.
Vi skal tage hensyn til hinanden, og vi skal kun fyre af i den periode, hvor det er lovligt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-23:
Ja, tak.
Jeg er også glad for borgerforslag, men det er ikke dem alle sammen, som jeg er helt enig i, og det her er nok ét af dem, som jeg ikke er helt enig i.
Jeg vil også sige, at nu har jeg haft hund, faktisk flere hunde, igennem rigtig mange år, så jeg ved godt, at det kan være en belastning for dem.
I gamle dage ordnede vi det ved at hælde en enkelt dåsebajer eller to ud over hundemaden, og så faldt hunden jo i søvn derude, og så var der ikke noget problem med det.
Det må vi ikke længere; vi må endelig ikke give den sådan en halv pilsner, så den sover.
Så nu skal vi have de der bedøvelsespiller til dem og alt muligt andet, og så kan man gøre det, og det er så den måde, vi gør det på her i 2021.
Det kunne være, at vi måske ligefrem skulle lempe lidt på reglerne.
Hvis nu folk kunne købe endnu større batterier, kunne det være, at folk ikke ville fyre så mange af og ikke gøre det så mange gange, og så var der måske færre skader.
Så jeg forstår godt generne ved det, og jeg hører også, at der er nogle, der kommer til skade.
Men der må jeg også sige: Folk skal også lade være med at være nogle fjolser.
Vi kan ikke lovgive mod, at folk vælger at stå med to raketter i hænderne og sige: Hey, godt nytår!
For så kommer der jo skader.
Og det skal vi ikke fra statens side herinde forbyde.
Altså, du kan ikke forbyde dumhed, selv om jeg godt ved, at nogle socialister gerne vil forsøge.
Så vi kommer ikke til at støtte det her forslag.
Vi anerkender, at der er et problem med hunde – det anerkender vi er et problem, og sådan er det.
Men ellers må man leve med det; vi bor i et dejligt land, som fejrer nytår, og det skal vi blive ved med.
Jeg vil så sige, i forhold til at der nu har været nogle forslag fra både Enhedslisten og måske også fra Frie Grønne om det her med centrale affyringssteder, at hvis det endelig bliver til virkelighed, vil jeg gerne anbefale Ulmusvej nr. 4 ude i Harlev.
For det er der, hvor jeg bor, og så kan man da starte dér, og så behøver jeg ikke at køre så langt for det, hvis det er det, man gør.
Så det var bare en lille opfordring, hvis man går den vej.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-03-23:
Tak, fru formand.
Jamen jeg anerkender bestemt nogle af de argumenter, som fru Susanne Zimmer bruger i forhold til bl.a. dyrevelfærd og alle de familier, hos hvem jeg jo absolut kan genkende den frustration, der naturligvis er, når der er for meget larm i nogle dage, eksempelvis op til nytår.
Jeg har også noteret mig, at ordføreren brugte begreberne støjgener og også miljøspørgsmålet som argumenter for det.
Så vil jeg bare gerne høre, hvad Frie Grønnes holdning er til det i forhold til f.eks. Distortion her i København og i forhold til kæmpestore demonstrationer.
Vi har lige haft en hel måned, hvor folk har stået med grydelåg og klampret her udenfor på Slotspladsen.
Altså, hvad er så partiets holdning til, at vi jo har folk, der demonstrerer og også laver larm?
Man kan f.eks. som tidligere soldat have posttraumatisk stress og bo i København og skulle høre på det spektakel, der var herude.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-03-23:
Nu vil jeg først og fremmest sige, at det her forslag handler om fyrværkeri og ikke alt muligt andet.
Hvis man så endelig skulle gå ind i det, vil jeg sige, at der, hvor der er demonstrationer, er et afgrænset område.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-03-23:
Men ordføreren gjorde det jo til en diskussion om støj og miljøforurening, og miljø er også støj.
Støj er jo en form for miljøforurening.
Vi ved, at folk får stress af støj, unødig støj, og derfor er det vel fair nok at tage det ind som et logisk spørgsmål og sige, at hvis Frie Grønne mener, at man skal forbyde det her, hvad der kan være mange gode grunde til, synes jeg bare også, at man skal gå all in og sige, at man også skal forbyde andre typer af støjforurening, eksempelvis unødig støj ved demonstrationer, og se på, hvorfor de står og larmer herude på Slotspladsen i 30 dage med grydelåg.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-03-23:
Jeg vil stadig væk holde fast i, at det her handler om fyrværkeri.
Hvis vi begynder at snakke om alt muligt andet, kan vi også snakke om støj fra motorveje.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-03-23:
Jeg vil gerne takke ministeren for hans besvarelse i forhold til beslutningsforslaget.
Jeg synes selvfølgelig ikke, at ministeren vælger den rigtige tilgang til det her beslutningsforslag.
Det er jo sådan, at i det nuværende EU er der nogle forhandlinger om nye regler for onlineplatforme, og der placerer man onlinemarkedspladserne i samme kategori som andre onlineplatforme, eksempelvis Facebook og YouTube.
Det er uholdbart, for det betyder netop, at forbrugerne ikke får den retsstilling, som vi har, og man er ikke inde på en tilstrækkelig grad af sikkerhed i forhold til de produkter, der så kommer over grænserne.
Derfor vil jeg gerne have ministeren til at reflektere over, om ikke det giver god mening i de forhandlinger, som pågår, og hvor Danmark jo har en stemme – vi betaler i hvert fald 4,5 mia. kr. ekstra om året nu oven i de andre 19 mia. kr., så måske de vil begynde at lytte til os; jeg er en evig optimist i den henseende – at være indstillet på at få den opdeling sikret.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-03-23:
Tak, og tak til ordføreren.
Anerkender ordføreren, at der er støjgener i forbindelse med nytårsaften?
Der, hvor jeg er, er det ikke bare nytårsaften; der foregår det nogle dage før, og det gør det også dagen efter.
Hvad tænker ordføreren om de støjgener, som generer både dyr og mennesker?
Skal de bare leve med det?
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-03-23:
Ja, der, hvor folk hyrer en fyrværker til at affyre fyrværkeri i forbindelse med et bryllup eller en byfest eller andre ting, synes vi da, det kan give rigtig god mening at affyre fyrværkeri, og så får man selvfølgelig tilladelse til at gøre det under de vilkår og krav, som der så må gælde.
Det synes jeg da er god fornuft.
Så vil jeg gerne svare til det andet om, hvad fru Susanne Zimmer anser som værende fyrværkeri: Det er jo det, vi skal afklare i forhold til beslutningsforslaget.
Altså, hvis man går ind og kigger på definitionen af fyrværkeri, ser man, at der altså er flere typer fyrværkeri end bare lige kanonslag og raketter, og det synes jeg da også at fru Susanne Zimmer skal være bevidst om.
Birgitte Bergman (KF), 2021-03-23:
Tak for det.
Derfor bør fyrværkeri udelukkende håndteres af certificerede fyrværkerimestre og ikke anvendes til privat brug og ikke af amatører.
Der er i baggrunden for borgerforslaget mange sympatiske dele, og jeg har stor forståelse for, at dyr kan have det svært i en bestemt periode.
Men jeg mener også, at den nuværende lovgivning sikrer et forsvarligt fyrværkerimarked, og at et forbud blot vil gøre det ulovlige salg lettere tilgængeligt og gøre det meget mere farligt.
Jeg kunne godt tænke mig lige at komme lidt ind på argumenterne i borgerforslaget og også svare på det forslag, som borgerne nu engang har stillet.
Et af deres argumenter er, at fyrværkeri fremstilles i Kina, og at børnearbejde ofte er inddraget i produktionen.
Til det vil jeg sige, at børnearbejde og generelle arbejdsforhold i Kina selvfølgelig er noget, der skal tages seriøst.
Et dansk forbud mod fyrværkeri vil ingen effekt have på dette.
Det tror vi i hvert fald ikke.
I stedet skal Danmark eventuelt sammen med EU eller andre allierede presse Kina til at forbedre menneskerettighederne i landet.
Vi har allerede foreslået, at man afskaffer eller reducerer bistanden til Kina.
Så kommer borgerne ind på CO 2 -udledningen i produktionen.
Størstedelen af det danske fyrværkeriforbrug sker i forbindelse med nytårsaften.
Der er mange andre steder, hvor man kan tage fat i forhold til CO 2 -reduktion, som er langt mere effektive.
Selvfølgelig kan man informere om fyrværkeris CO 2 -aftryk, hvilket kan få nogle til at skære ned, men et forbud er ikke proportionalt med den begrænsede negative konsekvens.
Når det kommer til reduktion i udledningen af CO 2 , har vi i Det Konservative Folkeparti fremlagt mange andre forslag.
Så er de inde på, at fyrværkeri ofte håndteres af berusede mennesker.
Antallet af fyrværkeriskader nytårsaften er generelt faldende.
Dette kan indikere, at vi er blevet bedre til at håndtere fyrværkeri forsvarligt.
Fyrværkeri nytårsaften er en vigtig tradition, og et forbud kan kun begrundes, hvis noget har massive negative konsekvenser.
Den rigtige vej at gå er oplysning, ikke forbud.
Så er borgerne inde på, at fyrværkeri det seneste år er blevet brugt til at angribe politi, brandvæsen og tilfældige mennesker.
Vi skal ikke have nogen kollektiv afstraffelse, forbryderne skal straffes enkeltvis.
Så er de inde på, at fyrværkeriulykken i Seest kan ske igen.
Det var selvfølgelig en frygtelig ulykke, som skete for mere end 16 år siden, og der er blevet strammet meget op på reglerne efter katastrofen i Seest.
Når jeg skal ud at købe fyrværkeri til nytårsaften, skal jeg efterhånden langt ud på en mark for at købe det.
Fyrværkeri nytårsaften er en tradition, og det er i forvejen kun lovligt at anvende fyrværkeri i perioden fra den 27. december til den 1. januar, hvis man er almindelig forbruger.
Og så kan jeg kun opfordre alle til at gå ud den 1. januar og rydde bedre op.
Jeg vil medgive borgerne bag forslaget, at det ligner noget værre noget derude på gader og stræder og på villaveje.
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte den foreslåede begrænsning og støtter derfor ikke op om beslutningsforslaget.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-03-23:
Jeg synes faktisk også, ordføreren kom med mange gode argumenter, bl.a. at fyrværkeri har store konsekvenser og store omkostninger for mange, når man bruger det som våben.
Men hvad mener ordføreren om den udvikling, der er i gang, med at fyre af ved flere og flere lejligheder?
Er det i orden for DF's vedkommende?
Simon Kollerup (S), 2021-03-23:
Jeg er evig optimist – og det er jo så en tilstand, jeg deler med ordføreren – i forhold til at det gør en forskel, når vi tager ordet og skubber på.
Og der skal vi selvfølgelig også kigge på, hvordan den konkrete opdeling finder sted.
Der bliver jo en udvalgsbehandling om det her B-forslag, og der kan vi også prøve at dykke dybere ned i den konkrete tilgang, som bliver lagt for dagen europæisk set.
Men det er reguleringen på europæisk niveau, der skal bære os igennem, og den skubber vi på – evige optimister, som vi er.
Theresa Berg Andersen (SF), 2021-03-23:
Tak for ordet.
Først skal der lyde en kæmpe tak for at tage en vigtig problemstilling op.
Det her borgerforslag samlede lynhurtigt 50.000 underskrifter, og det betyder også, at der er rigtig mange, der har en mening og en holdning til fyrværkeri.
Det her er en debat, der ofte er tilbagevendende.
Når vi nærmer os nytår, snakker vi meget om det, og når vi er ovre nytår, går det i glemmebogen.
Overordnet set mener vi i SF, at et totalforbud imod fyrværkeri godt kunne være en løsning, men samtidig vil vi også sige, at det ikke er et greb, vi vil ty til lige med det samme.
Vi synes generelt, at den nuværende lovgivning er for slap, så vi vil gerne starte med at stramme op for efterfølgende at evaluere og holde øje med, hvad det så er, der sker.
Når jeg i dag peger på en stramning, kan jeg jo sige, at vi kunne lave et forbud mod raketter, mest fordi erfaringen viser, at de største skader forårsages af raketter.
Vi kunne jo kigge mod vores skandinaviske naboer, som har gjort brug af at afskaffe raketterne med et meget fint resultat, nemlig at formindske skaderne.
Jeg kan også nævne Aalborg Fyrværkerifabrik, som allerede på nuværende tidspunkt har meldt ud, at de ikke ønsker at lave raketter i årene fremover.
Det er blevet nævnt fra DF's side i dag, altså at man kun må skyde af den 31. december.
Så det var nogle af de forslag.
Samtidig vil vi også sige, at det er rigtig vigtigt, at man fortsætter en øget kampagne over for især unge mennesker, fordi oplysningspligten er rigtig vigtig omkring fyrværkeri.
Der er ingen tvivl om, at det her er noget, der skiller vandene.
For lige at komme tilbage til forslaget vil jeg sige, at vi også godt kan se, at vi ofte fylder vores dyr med beroligende medicin.
Vi har også syge mennesker, som synes, at det her er rigtig svært og er maks. presset i de her perioder.
Så i SF siger vi ja tak til at starte ud med at stramme grebet omkring lovgivningen omkring fyrværkeri, og her vil vi gerne starte.
Så det forslag, der ligger her, kan SF ikke støtte.
Katrine Robsøe (RV), 2021-03-23:
Tak for det.
Det er jo altid dejligt med et borgerforslag, også fordi det egentlig får en til lige at skulle tænke over nogle ting, man måske ikke havde brugt så meget tid på at tænke på ellers – her lovgivningen om fyrværkeri.
Og bare for at være ærlig var det i hvert fald ikke lige det, jeg havde brugt mest tid på, før det her borgerforslag kom op.
Så det er jo dejligt med en anledning til det.
For mig er det rigtig vigtigt, at der er en god balance i de her ting – at der er balance i, at man kan få lov til at have den nytårsfest, som man gerne vil have, og fejre det med fyrværkeri, men at vi også tager hensyn til dem, som ikke er så glade for fyrværkeri.
Og jeg må bare indrømme, at som udgangspunkt synes jeg, at der er en nogenlunde balance i den lovgivning, der er i dag, altså hvor man kan købe det fra den 15. december til den 31. december og så må fyre det af fra den 27. december til den 1. januar.
Jeg er egentlig også rimelig åben over for, om man skal kigge på at få undersøgt, om der er nogle ting, hvor vi kan stramme op, og hvor der kan findes nogle bedre balancer.
Det vil jeg gerne være med til, men jeg synes ikke, at man bare skal forbyde fyrværkeri til privat brug.
Nu har der været nævnt de her pladser i byer rundtomkring, og jeg synes også, vi skal huske, at det jo ikke er alle, der bor inde i byerne.
Jeg synes sådan set også, det er fair at have lyst til at fyre noget fyrværkeri af andre steder, men jeg er åben over for nogle af de ting, der bliver nævnt, og jeg er også selv blevet opmærksom på nogle ting, i forhold til om man kunne gå ind og undersøge, hvilke former for fyrværkeri, som det er mest hensigtsmæssigt er tilladt, og om der er noget, der er mere skadeligt, end hvad godt er – om vi kan gøre noget yderligere for at passe på vores miljø, når der fyres fyrværkeri af.
Og alle de ting vil vi sådan set gerne være med til at prøve at se om vi kan få belyst bedre.
Men som det her borgerforslag ligger her, synes jeg, at det tipper til den forkerte side, og derfor støtter Radikale ikke borgerforslaget.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-03-23:
Tak, og tak til ordføreren.
Der bliver lagt meget vægt på balance, men altså, hvor er balancen henne, når man bor i byen og i en periode på 3-4 dage skal være forberedt på, at der kommer fyrværkeri i løbet af dagene og i løbet af aftenerne og nætterne?
Altså, er balancen så, at man skal flytte et andet sted hen i den periode, eller hvad tænker ordføreren balancen er dér?