Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-27:
Tak for det, og tak for modtagelsen af beslutningsforslaget.
Som følge af retsforbeholdet er de tre SIS-forordninger ikke bindende for og finder ikke anvendelse i Danmark.
Forordningerne udgør imidlertid en udbygning af Schengenreglerne, og Danmark skal derfor inden for 6 måneder fra forordningens vedtagelse beslutte, om vi vil gennemføre det med dansk ret på mellemstatsligt grundlag.
Hvis beslutningsforslaget får opbakning her i Folketinget, vil regeringen således meddele Rådet, at Danmark vil gennemføre forordningerne i dansk ret.
De tre SIS-forordninger er ret tekniske, og der er mange tekniske detaljer og aspekter i forordningerne, som sikkert kan give anledning til mange spørgsmål, og det ser jeg også frem til vi under udvalgsbehandlingen kan svare nærmere på.
SIS-systemet er jo som bekendt et fælles informationssystem, der er oprettet som led i Schengensamarbejdet, og som giver bl.a. immigrations- og politimyndigheder i EU og de associerede Schengenlande adgang til elektronisk at indlæse og søge oplysninger om indberetninger om personer og genstande.
SIS-systemet indeholder desuden klare instrukser til de kompetente myndigheder om, hvad de skal gøre, når personen eller genstanden bliver fundet.
SIS-systemet er ikke mindst af stor betydning i forbindelse med grænsekontrol.
Med de tre SIS-forordninger tilføjes der flere nye typer af indberetninger, der skal kunne indføres i SIS, og det drejer sig bl.a. om indberetninger om tilbagesendelsesafgørelser, forebyggende indberetninger om børn, der er i fare for at blive bortført af en forælder, og indberetninger om ukendte gerningsmænd, hvis fingeraftryk er blevet fundet på et gerningssted for en alvorlig forbrydelse.
Det gøres herudover obligatorisk at indberette indrejseforbud i SIS.
Endvidere foreslås det, at flere typer af data skal kunne indføres i SIS, herunder håndfladeaftryk, ansigtsbilleder og dna-profiler.
Endelig får flere myndigheder adgang til SIS.
De tre forordningsforslag om SIS skal ses i sammenhæng med to andre nye EU-traktater på Schengenområdet, og det drejer sig for det første om oprettelsen af et fælles indrejse- og udrejsesystem, kaldet EES, og for det andet om oprettelsen af det såkaldte ETIAS-system, som vil give mulighed for forudgående kontrol, og, hvis det er nødvendigt, mulighed for at nægte visumfrie tredjelandsborgere indrejse i Schengen.
Som bekendt gav Folketinget før sommerferien sit samtykke til, at regeringen på Danmarks vegne kan tilslutte sig disse to retsakter på mellemstatsligt grundlag, som også er en udbygning af Schengenreglerne.
Derfor håber jeg også, at Folketinget vil give sin opbakning til dette beslutningsforslag.
Regeringen er positive over for de tre SIS-forordninger, der som sagt vil udvide og forbedre brugen af SIS-systemet.
Det er særdeles vigtigt med en stærk kontrol af vores ydre grænser, for det er af afgørende betydning for et velfungerende Schengenområde.
De sikkerheds- og migrationsudfordringer, som EU står over for i dag, herunder også terrortruslen mod Danmark og Europa, nødvendiggør en effektiv kontrol af, hvem der rejser ind i Schengenområdet, og effektive redskaber til at forebygge og efterforske grænseoverskridende kriminalitet.
Det er derfor hensigtsmæssigt, at de tre SIS-forordninger gennemføres i dansk ret.
Inden jeg helt takker for modtagelsen af beslutningsforslaget, kan jeg lige så godt med det samme, for det kan jeg se jeg har taletid til, svare på det spørgsmål, som hr. Rasmus Nordqvist rejste i forbindelse med sit indlæg, nemlig hvorfor der står X'er.
Det er sådan, at de tre forordninger lige er blevet vedtaget.
De tre forordninger blev vedtaget den 19. november, og derfor har de ikke fået et officielt nummer endnu, og derfor er de i beslutningsforslaget benævnt med X'er.