runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-06-01:
Mange tak.
Sådan er det, når man lige pludselig får fart på.
Tak til formanden og til jer i salen for tålmodigheden.
Så kan man blive positivt overrasket, når tingene trækker ud og det så lige pludselig går stærkt.
Om ikke andet er det her i hvert fald en forespørgsel, jeg har set rigtig meget frem til, for når man lever med et psykisk eller et fysisk handicap, er man hele livet ofte tæt knyttet til de offentlige tilbud.
Det giver god mening, for velfærdsstaten skal gribe ind og hjælpe alle de mennesker med handicap til, at de kan leve et godt og aktivt liv.
Og det gælder allerede fra barnsben af, hvis behovet er der.
Desværre kan en 18-årsfødselsdag betyde, at mange unge mister hjælpen, når de på papiret går fra at være ung til voksen, fra den ene dag til den anden, uden at deres situation er ændret bortset fra tallet på alderen.
Det er derfor, at der er mange praktiske og lovmæssige udfordringer ved at fylde 18 år, når man har et handicap, for der kan være stor forskel på den hjælp, man tilbydes efterfølgende.
Rent teknisk går man nemlig fra kapitel fire i serviceloven til bestemmelserne i kapitel fem, hvor det er bestemmelserne om voksne, der tæller.
Og der er flere problematikker, der er tilknyttet det.
Overgangen er ikke særlig eksisterende.
Tidligere var det egentlig meningen med reglerne, at man fra 17-års alderen skulle have iværksat en planlægning, men det har vi allerede skærpet endnu mere ved L 17, hvor vi besluttede, at det skulle være ved det 16. år, kommunerne skulle planlægge og forberede overgangen til voksenlivet.
Men problemerne er blevet større, fordi der ikke kun mangler en plan; alt for mange oplever, når de visiteres til voksenområdet, at det går i retning af mindre hjælp.
Det er en slags revisitering, som kan være et retssikkerhedsmæssigt problem, fordi mennesker fra den ene dag til den anden risikerer at miste den hjælp og støtte, de får, bare fordi de har fødselsdag og skifter fra børne/unge-paragrafferne til voksenparagrafferne.
Det er således også sket med en ung pige, der hedder Sidsel.
Hun havde en børne-BPA, hvor hun havde hjælp de fleste af timerne i døgnet.
Hun kunne passe sit studieliv og være aktiv med sine venner, tage på café.
Sidsel kunne også passe sit aktive liv i en politisk forening.
Men da Sidsel blev 18 år, kom det lige pludselig til at være et problem, for så fik Sidsel tilkendt hjemmehjælp, og hun fik tilkendt 15 timers ledsagelse om måneden.
Det vil sige, at Sidsel lige pludselig som 18-årig stod med en virkelighed, hvor hun ikke kunne være sammen med veninderne på café, og hvor hun skulle hjem og puttes til tiden.
Jeg mener, at unge mennesker med handicap skal leve et aktivt liv med selvbestemmelse og frihed.
Og jeg ser rigtig meget frem til den debat, vi skal have i dag, hvor vi kan rulle det her mere ud, for det er nødvendigt, at vi får kigget på de rammer, der er i lovgivningen, og den praksis, der er ude i kommunerne.
Så skal jeg spørge formanden, om det er jeg nu, jeg skal læse en vedtagelsestekst op.
Godt, så venter jeg med det.
Karina Adsbøl (DF), 2021-06-01:
Tak for det.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at ministeren ikke allerede vil handle nu.
Altså, nu får vi så endnu en undersøgelse.
Ministeren kunne jo give en garanti til de unge og til familierne om, at såfremt kommunen ikke havde sikret den her overgang, fik man lov til at få hjælpen efter børnebestemmelserne.
For hvad er konsekvensen, når kommunerne så ikke overholder den her lovgivning, hvor de intentioner, vi har i forhold til lovgivningen, netop er at sikre en overgang?
Der er jo ikke nogen, og der er ikke nogen klagemulighed for hverken familierne eller andre.
Så man giver dem ligesom en retsgaranti, i forhold til at man skal sikre en ordentlig overgang, men der er simpelt hen ikke nogen konsekvenser, hvis man ikke sikrer det, og samtidig vil man ikke sige: Okay, hvis kommunen ikke lever op til sit ansvar, får man simpelt hen hjælpen efter børnebestemmelserne, og man kan bevare tabt arbejdsfortjeneste, indtil man så kan få en ordentlig hjælp, som selvfølgelig svarer til det, man har fået efter børnebestemmelserne.
Hvorfor vil ministeren ikke det?
Astrid Krag (S), 2021-06-01:
Jeg anerkender meget, at det må være et stort arbejde at være en enmandshær, som hr. Jens Rohde kalder sig selv, men det giver selvfølgelig et indblik bredt; hvis man på den måde samler på de lyse timer i døgnet, giver det selvfølgelig et godt afsæt for at kunne se på tværs af sagsområder.
Jamen altså, jeg tror da helt klart, at kommunernes økonomi betyder noget i den her diskussion samlet set.
Det er en strukturel forudsætning for hele vores velfærdssamfund, at man er villig til at holde hånden under velfærdsøkonomien, når der kommer flere børn og flere ældre.
Det gjorde man ikke under den tidligere regering.
Der var år med minusvækst, og der var år med nulvækst, og det er klart, at det har noget at sige.
Så er der den anden diskussion med bekymringen, hvis jeg hører ordføreren rigtigt, om en afspecialisering eller mangel på specialiseret viden i de tilfælde, hvor en borgers situation kan være meget kompleks og også meget sjælden og man altså måske ikke engang har en borger i hver kommune eller der går mange år imellem.
Det er noget af det, vi bl.a. kigger på i evalueringen af det specialiserede socialområde, altså om der er den viden, og om vi har de tilstrækkelige antal af tilbud, der matcher grupperne.
Så det er en diskussion, vi skal have.
Tak for det.
Som jeg sagde i min besvarelse, er jeg indstillet på, at vi skal se nærmere på, hvad vi kan gøre ud over det, vi allerede har gjort, hvor noget af det jo er gjort med fuldstændig enstemmig opbakning her i Folketinget, for at sikre en bedre overgang til voksenlivet for unge med omfattende behov for støtte.
Men for at vide, hvad det er for nogle greb, der skal tages, så har vi brug for den viden, som jeg vil bede Ankestyrelsen om at sikre os.
Jeg har lige for meget kort tid siden refereret, hvordan de vil gå til det.
De får ofte støtte efter flere forskellige lovgivninger.
Det gør de også, både før og efter de fylder 18 år.
Så vi har brug for at få en ordentlig afdækning af det her, og hvis det var meget, meget enkelt, tænker jeg også, at det var noget, som Dansk Folkepartis ordfører selv havde fået sat i værk, da man havde de afgørende mandater for ikke så lang tid siden.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-06-01:
Tak for det.
Og tak til ministeren for talen.
Jeg deler i virkeligheden ministerens betragtninger om, hvorfor vi har lavet en opdeling, så et område hører under børnebestemmelserne, og et andet område hører under voksenbestemmelserne.
Men jeg vil godt lige spørge ministeren lidt mere ind til den overgang, der er, for jeg tror, at de fleste af os godt er klar over, at man ikke bare fra den ene dag til den anden bliver voksen – det kan vi se på vores egne unge eller andre unge, der lever uden et handicap; mange af dem bliver boende i en længere periode, og så tilpasser man sig lige så stille, alt efter hvornår man er klar til at tage det skridt videre.
Er ministeren enig med mig i den betragtning, og vil ministeren være med til at kigge på, hvilke andre muligheder der kan være for at skabe mere smidige overgange, som kan tilpasses den enkelte unge og dennes familiesituation, for det kan jo også være meget forskelligt?
Astrid Krag (S), 2021-06-01:
Tak for det.
Og igen tak til ordføreren, som måske simpelt hen bare skal overveje at ændre navn, når det nu altid bliver sagt forkert her i salen.
Nej, jeg synes, det er udmærket at hedde Mølbæk, så lad være med at ændre det – det er os andre, der må tage os sammen.
Men tak for at rejse den her diskussion.
Jeg synes jo, vi allerede har taget et vigtigt skridt med L 17, hvor vi pålagde kommunerne at igangsætte forberedelsen af overgangen til voksenlivet tidligere, men jo også sikrede os, at de overvejelser, man foretager, så skal basere sig bredt på en række faktorer.
For jeg er meget enig med spørgeren i, at det dels ikke bare er en ensartet gruppe, når vi taler om unge med svære handicap, som bliver 18, men dels er det heller ikke de samme familier, og det er heller ikke de samme støttemuligheder, man anvender i loven, hverken før eller efter det 18. år.
Og det andet, vi sikrede med L 17, var jo også, at der skal gøres overvejelser bredt om støtte i forhold til bolig, uddannelse og beskæftigelse og ikke kun efter servicelovens bestemmelser.
Kan vi gøre mere?
Det er jo noget af det, som jeg håber vi kan drøfte på baggrund af den viden, vi får fra Ankestyrelsens undersøgelse.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-06-01:
Tak for det.
Da vi behandlede L 17, altså det, der handlede om overgangen til voksenlivet, havde ministeren og jeg en ordveksling om ordet rettidig, og fordi der jo i lovbemærkningerne står, at der skal sikres en rettidig forberedelse, vil jeg nu som dengang spørge ministeren, om det egentlig ikke er i strid med lovgivningen, hvis man ikke behandler det så rettidigt, at ændringen kan nå at træde i kraft, inden man bliver 18 år; så kan man vel dårligt karakterisere det som rettidigt.
Jeg er med på og har hørt, at ministeren nu vil sætte den her undersøgelse i gang, men kunne ministeren ikke lige gøre sig nogle overvejelser over, om ikke vi kunne lave en eller en form for frist: Ligesom der er varslingsregler på 14 uger på en række ydelser, kunne man så ikke forestille sig, at vi havde en frist – det kunne være 14 uger, eller det kunne være ½ år – hvor der skulle være truffet en afgørelse?
For jeg tænker, at rettidighed ikke bare er, at man er begyndt.
Rettidighed må indebære, at man har færdigbehandlet sagen.
Så kunne ministeren ikke gøre sig nogle overvejelser om det?
Astrid Krag (S), 2021-06-01:
Tak for det.
Jeg må sige, at hr. Jakob Sølvhøj har en utrolig god hukommelse at kunne stå og referere fra debatter, der ligger så lang tid tilbage.
Der kommer jeg til kort, men det findes jo heldigvis også nedskrevet her fra salen.
Jeg kommer ikke til at stå her og afvise nogen forslag eller modeller på forhånd.
Det har jeg sådan set et åbent sind i forhold til.
Lad os kigge på det, men lad os først nu få den viden, som jeg har bedt Ankestyrelsen om at skaffe os.
På den måde står jeg ikke her i dag og lukker nogen diskussioner ned.
Jens Rohde (KD), 2021-06-01:
Tak for det.
Nu er ministeren jo også tidligere indenrigsminister, og når man er sådan en enmandshær, som jeg er, sidder man jo hernede i salen hele tiden, til alle lovforslag, beslutningsforslag og forespørgsler, og det slår mig, at vi ofte har den problemstilling, at kommunerne ikke gør det, som vi har bedt dem om, eller at vi har en oplevelse af her i Folketinget, at kommunerne ikke overholder loven.
Det kan være i forhold til beskyttelse af handicappede, af psykisk syge og af børn, især den gruppe, som vi har behandlet her inden for de seneste bare 3-4 uger, og i øvrigt også udsatte ældre.
Er det ministerens opfattelse, at vi skal ind at kigge på noget mere grundlæggende i forhold til kommunernes økonomi og i forhold til den struktur, som vi har, på, skal vi sige nogle svære områder, om det er den rette balance, vi har mellem kommune, region og stat, og om økonomien egentlig er en forhindring for, at man gør det, der skal til?
Morten Dahlin (V), 2021-06-01:
Men det er bare ikke dårligt valgt.
Og faktisk har ministeren selv bekræftet, at netop eksemplet med Køge Torv er rigtigt.
Så når ordføreren siger, at Køge Torv ikke duer som eksempel, skulle ordføreren måske spørge ministeren, hvorfor ministeren har bekræftet, at det eksempel er rigtigt.
Jeg spørger bare igen, fordi ordføreren så nu står deroppe og siger, at alle andre partier i den blå blok, som ordføreren siger han normalt samarbejder med om retspolitikken, siger: Vi skal utryghedsskabende opførsel til livs, men lad os nu lave et forbud, som rammer dem, der laver ballade, så alle vi andre kan få lov at gå ned på Køge Torv i fred.
Jeppe Bruus (S), 2021-06-01:
Jo, det lyder meget besnærende, hvis det var rigtigt.
Problemet ved det, hr. Morten Dahlin siger, er jo, at det ikke er rigtigt.
For det, der står om det her opholdsforbud, er, at det skal bruges steder, hvor almindelige mennesker ikke færdes, fordi det er utrygt at være der.
Så eksemplet er jo dårligt valgt.
Benny Engelbrecht (S), 2021-06-01:
Men som sagt er det, man har gjort i notatet, at kigge på det bagudrettet og så samtidig kigge på, hvordan befolkningsudviklingen i Københavns Kommune er, altså samtidig at se på det fremadrettet.
Det er klart, at der jo ikke er søgt byggetilladelser for projekter, der går 10 eller 20 år frem i tiden, så der baserer man sig jo på, hvad forventningerne til den almindelige samfundsudvikling i Københavns Kommune er.
Og baseret på det kan man i hvert fald konstatere, at det er konservative skøn, som By & Havn lægger til grund.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-06-01:
Tak for det, og tak til ministeren for en særdeles grundig opsummering her ved andenbehandlingen.
Det er jo lidt usædvanligt, at der bruges så meget tid på det, men jeg synes, det er højst relevant, fordi det her er et kæmpeprojekt.
Nu er det jo ikke min kerneopgave at rose regeringen, men jeg vil gerne kvittere for, at regeringen i den grad har lagt sig i selen for, at vi skal have et velbelyst beslutningsgrundlag tilvejebragt, og det er der brugt mange ressourcer på.
Tak for det.
En af de ting, vi har fokuseret på fra Venstres side, er jo sejlernes forhold.
Altså, brugerne af havnen er jo meget bekymret for det her af naturlige grunde: Der kommer store ændringer for dem.
Og der vil jeg gerne kvittere for den imødekommenhed, der har været fra regeringens side, til at justere projektet for at imødekomme sejlerne, herunder en midlertidig sejlrende igennem arbejdsarealet i Lynetteholm.
Kan ministeren bekræfte, at det bliver gennemført, at de imødekommelser bliver gennemført, og at sejlerne tages med på råd i den videre proces?
Benny Engelbrecht (S), 2021-06-01:
Tak, først og fremmest, for de rosende ord.
Det har også ligget mig meget på sinde at finde løsninger der, hvor der kan findes løsninger.
I forhold til sejlerne har det selvfølgelig også været væsentligt, at der også er noget hastighed, altså sådan at vi også tager det hensyn, at jorden ret hurtigt kan blive flyttet over på de nye tilkørselsveje, så man netop generer færrest mulige borgere der, hvor man måtte køre det, og derfor har vi måttet finde den løsning, altså med en klapbro.
Netop derfor kan jeg bekræfte de forbedringsinitiativer, som jeg også har tilkendegivet i mit svar på spørgsmålet fra hr. Kristian Pihl Lorentzen.
Jeg håber selvfølgelig også, at sejlerne tager imod den fremstrakte hånd, sådan at de også indgår aktivt i dialogen.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-06-01:
Og tak til ministeren for, som det nu er blevet nævnt, jo nu i hvert fald fremadrettet at ville lave strategiske miljøvurderinger, og jeg vil sige: Det manglede måske også bare.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre lidt mere om de her Espoohøringsprocesser.
Ministeren siger, at man fastholder dialogen med svenskerne.
Nu har jeg jo læst svenskernes høringssvar, som er ret kritiske.
Bl.a. har svenskerne jo skrevet, at med de miljømæssige konsekvenser, som Lynetteholmen vil have, er det i hvert fald deres vurdering, at det ikke vil opveje de potentialer og udviklingsmuligheder, der er.
Jeg kan også forstå, at der i dag var møde mellem den danske og den svenske regering, så kan ministeren ikke fortælle mig, hvor svenskerne står lige nu?
Er deres kritik stadig væk den samme?
Benny Engelbrecht (S), 2021-06-01:
Ja, det er korrekt, at der skulle have været et møde mellem den danske miljøminister, undertegnede og den svenske miljøminister for 10 minutter siden, og det er i sagens natur sådan, at vi har været nødsaget til at udsætte det på grund af behandlingen, som har trukket ud her i salen.
Jeg forventer, at vi kan afvikle mødet enten senere i dag eller snarest muligt.
Bekymringen fra svensk side har nok primært gået på klapningsspørgsmålet, og der må jeg sige, at jeg synes, at vi har ret klare svar på det og også erfaringer fra sidst, der blev klappet materiale fra Nordhavnanlægget på de samme lokationer, så vi har nogle ret gode erfaringer og en ret god viden, men jeg vil selvfølgelig sikre, at vi gør vores yderste for at betrygge vores svenske naboer i forhold til dette.
For det første ved vi jo fra de undersøgelser, der er lavet, og som hr. Rasmus Vestergaard Madsen jo også har kunnet stille spørgsmål til hele vejen igennem, at der ikke er nogen påvirkning af andre lande i Østersøområdet.
Det er meget, meget klart slået fast, at der ikke er nogen væsentlig påvirkning.
Vi kender ikke til, at der skulle være sendt sådan en anmodning.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-06-01:
Ministeren har jo ret i, at der har været en del tekniske gennemgange, og det har typisk være sådan, at der er nogle, der står på den ene side, og andre, der står på den anden side, og ministeren lægger sig selvfølgelig op ad de holdninger og den faglighed, som mener, at Lynetteholmen er en god ting, og det kan man jo godt forstå.
Men mit konkrete spørgsmål handler om klapning.
Jeg har flere gange hørt, af klapning skal foregå, hvor havstrømmene vender, sådan at det ikke driver ind i de svenske farvande og Natura 2000-områder, men så tænker jeg jo, at når det ikke skal drive derind, så driver det et andet sted hen i Øresund, og så er jeg da bekymret for, om det påvirker vores eget marinemiljø på anden vis.
Benny Engelbrecht (S), 2021-06-01:
Ved den tekniske gennemgang i går gennemgik både de biologer, som har arbejdet på projektet og lavet afdækningen, og DHI, altså det, der tidligere kaldtes Dansk Hydraulisk Institut, de konkrete vurderinger, der er af sedimentspredning i forhold til klapning.
Klapning er jo noget, som man har foretaget på de samme placeringer tidligere, så man har ret god viden om det, og dermed ved man også noget om strømforholdene.
Og der fremgik det jo klart, at der ikke vil være sedimentspredning til Natura 2000-områder, hvis man i øvrigt tager højde for de her vandstrømme.
Det synes jeg jo er et godt eksempel på, hvordan vi baseret på modelberegninger, overvågning og den viden, der nu findes om Øresunds særlige forhold, så også kan indrette klapningen på en sådan måde, at vi sørger for, at det foregår på den bedst tænkelige vis.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-06-01:
Noget andet er den Risikostyringsplan 2021, som nu er i høring i forhold til Køge Bugt og Københavnsområdet, og som er i høring indtil den 16. juni.
Ville det ikke være hensigtsmæssigt at vente med at træffe den beslutning, til de høringssvar er indkommet, og man kan se, om det faktisk har betydning i forhold til det her projekt?
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-06-01:
Den nyeste, der jo så er kommet til, er, at Litauen har ønsket – det er i hvert fald, hvad vi ved fra en aktindsigt – at der er også startes en Espoosamrådsproces om konsekvenserne for Østersøen.
Benny Engelbrecht (S), 2021-06-01:
Det er jo sådan med alt, at hvis der er noget, der måtte vise sig hen ad vejen, så er der også i lovens § 4 en mulighed for at kunne justere, hvis der opstår ny viden, sådan at man netop tager højde for eventuel ny viden om miljøpåvirkning, der måtte opstå undervejs, fordi forudsætningerne jo er, som de nu er stillet i anlægsloven.
Det er også en forudsætning, og det fremgår også dels af lovforslaget, dels af implementeringsredegørelsen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-06-01:
Det er der, hvor jeg ikke synes at det, som ministeren er ude i, er helt i orden.
Vi har i forvejen ni andre øer, der skal etableres ude ved Hvidovre, altså Avedøre Holme, som kommer til at være på 3 km².
Det er faktisk et større areal end det her på 2,9 km².
Og der synes jeg jo, at ministeren måske skulle kigge lidt mere dybdegående på den fremadrettede indvinding af jord til det her.
Benny Engelbrecht (S), 2021-06-01:
Det er sådan, at i svaret på spørgsmål 167 er der lavet en fremskrivning på jordspørgsmålet.
Jeg opfatter det som helt naturligt, at de partier, som tilslutter sig dette lovforslag, også kommer til at udgøre en politisk følgegruppe.
Det her er jo en proces, som er langvarig.
Uanset om man kigger på den korte bane, altså hvornår Lynetteholm er fyldt ud, eller om man kigger på den helt lange bane, altså hvornår der er en færdig bydel – det er antagelig fremme i år 2070, og på det tidspunkt, hvis jeg er i live, er jeg 100 år – vil det selvfølgelig være naturligt, at der er en politisk følgegruppe af det.
Det vil vi kigge på.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-06-01:
Tak til ministeren for tilkendegivelsen af at ville lave en SMV på det her projekt.
Det er vi også meget tilfredse med fra radikal side.
Jeg er også meget glad for ministerens tilkendegivelse af at ville nedsætte en politisk følgegruppe.
Jeg antager, at vi i den følgegruppe vil kunne holde øje med f.eks. saltgennemstrømningen og effekten af klapning i svenske farvande.
Jeg vil høre ministeren, om han også vil være indstillet på, at der, når vi kommer til næste fase, også afholdes en arkitektkonkurrence om udformningen af Lynetteholm baseret på input fra brugere, sådan at vi får en proces, der også inddrager folk i, hvordan man konkret skal planlægge funktioner derude, og hvad der skal være.
Benny Engelbrecht (S), 2021-06-01:
I forhold til spørgsmålet om den politiske følgegruppe opfatter jeg det som helt naturligt, at man også involverer den, når det handler om overvågning af klapning og også i forhold til overvågning af saltgennemstrømningen og havforhold i det hele taget.
Det opfatter jeg som naturligt.
I forhold til den videre proces for byudviklingen er det jo i sagens natur noget, som vi også skal involvere Københavns Kommunes Borgerrepræsentation i.
Jeg synes, det lyder som et spændende forslag, men jeg synes også, at det bør være en beslutning, som man involveres i i forhold til det, men jeg er ikke på forhånd afvisende over for en sådan tanke om at idéudvikle.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-06-01:
Tak for det.
Mit anliggende med arkitektkonkurrencen er netop at sikre, at der bliver rig mulighed for at påvirke processen og være involveret i processen for mange af de borgergrupper, der har været bekymrede over tempoet i den første fase.
Derfor er jeg da glad for, at ministeren siger, at det vil være muligt, hvis Københavns Kommune er interesserede i det, at planlægge en sådan mere inddragende proces.
Det vil jeg også gerne kvittere for.
Benny Engelbrecht (S), 2021-06-01:
Ja, og det, man skal huske, er jo også, at når der på et tidspunkt måtte blive besluttet bygget boliger derude, er det jo formodentlig nogle boliger, som er for generationer, som er yngre end os, som er til stede her i dag, må man antage.
Og det vil også være naturligt, at man overvejer, hvordan man kan inddrage de kommende beboere i den proces, så man heller ikke binder for hårde knuder på den endelige pakke.
Lige et øjeblik.
Jeg skal lige finde alle spørgsmålene om jord.
Jeg kan anbefale hr. Torsten Gejl at læse svarene på spørgsmål 3, 4, 56, 60, 62, 65, 66, 67, 68, 69, 71, 72, 120, 121, 156, 166 og 184 omkring jord.
Jeg må konstatere, at det er ret tydeligt klargjort, hvordan der er jord nok.
Jeg vil så også sige tak for roserne.
Jeg synes, det er helt naturligt også at have gennemført de mange tekniske gennemgange, der har været, og jeg har også stillet mig til rådighed for alle nødvendige spørgsmål.
Jeg synes, det her er meget klart belyst.
Og så skal vi jo huske, at det, vi beslutter med anlægsloven, er et projekt til 2,5 mia. kr.
Det er langt fra at være danmarkshistoriens største anlægsprojekt – så langt fra endda.
Der er rigtig mange projekter, som er langt større, men de videre beslutninger skal der naturligvis også laves borgerinddragelse i forhold til.
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-01:
Hver gang vi har spurgt om, hvor jorden skulle komme fra, får vi de der henvisninger til svar, hvor man kigger bagud.
Jeg spurgte ministeren om, hvor bare 5 pct. af jorden konkret vil komme fra – altså konkret som i konkret; 10 pct. ville være fantastisk.
Det synes jeg godt man kunne forvente.