runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2020-11-05:
Jamen det har forældrene jo kunnet hele tiden, når der har været en sag et sted.
Det, der er det centrale for Det Radikale Venstre nu, er at give barnet nogle muligheder for at tale sin egen sag, og at der bliver lagt vægt på det, barnet siger, afhængigt af alder og modenhed.
Det her gælder jo lige fra de yngste på en friskole til de ældste på en fri gymnasieskole, og der er et mægtigt spektrum derimellem – der er meget forskel på de sager, der opstår, alt afhængigt af barnets alder og vilkårene omkring det barn.
Derfor synes vi, det er rimeligt at give alle børn den her mulighed på alle frie skoler.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-05:
Det beklager jeg.
Det er lidt forskelligt fra formand til formand, om man ønsker det.
Jeg vil egentlig bare følge lidt op på det, for det blev faktisk nævnt, at det var et fåtal.
Men jeg kunne også godt tænke mig at høre, om ordføreren ikke mener, at man ved at tale med forældrene til barnet dermed også inddrager barnet, fordi man selvfølgelig forventeligt kan finde ud af, at forældrene selv inddrager barnet, hvis de synes, det er relevant.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-05:
Det er bare for at specificere det, som den forrige spørger også kom ind på, altså at det her jo nærmest er et mistillidsvotum til de frie skoler.
Men jeg undrer mig en lille smule over, at ordføreren for De Radikale siger det her med, at det har skolerne tilsyneladende ikke kunnet finde ud af.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at det er ganske få skoler – ganske få – der ikke har gjort det her, eller mener ordføreren for Radikale Venstre, at det er alle frie skoler, som ikke har inddraget eleven?
Marianne Jelved (RV), 2020-11-05:
Men det har jo ikke fungeret før.
Det har jo ikke været en praksis, man har brugt.
Uanset friheden for skolerne til at vælge at gøre det her har de ikke gjort det.
Og her tænker jeg på barnets tarv, barnets muligheder for at give udtryk for, hvordan barnet oplever en situation.
Jeg synes, det er fuldstændig relevant, at nogle tager sig af at holde det barn i hånden og give det barn nogle muligheder, som det ikke har haft før – og de muligheder får det nu, og det er derfor, vi støtter forslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-11-05:
Men er ordføreren ikke enig i, at det er et udtryk for mindre tillid til friskolerne, når vi bliver nødt til at lovgive om en lillebitte del af en friskoles ledelse?
Og derfor overrasker det mig helt vildt, at Det Radikale Venstre var med til at lave den aftale.
Marianne Jelved (RV), 2020-11-05:
Det er mit indtryk, at det ikke har været en praksis, som har været brugt overalt, og den praksis vil vi gerne udbrede til at gælde overalt.
Det er også derfor, at alle frie skoler er nævnt, altså de kategorier, de er i.
Henrik Dahl (LA), 2020-11-05:
Friskolerne er jo populære, fordi politikerne ikke har ødelagt dem i samme omfang, som de har ødelagt folkeskolen.
Nu vil et flertal i Folketinget så også bidrage til ødelæggelsen af friskolerne, selv om det er en grundlovsgivet ret, at man kan undervise og være fri for staten og den måde, som staten ser på tingene, og det bruger man så bl.a. børnekonventionen som en undskyldning for.
Men der er jeg bare nødt til at sige, at det argument ikke holder.
Børnekonventionen har vigepligt for stort set al anden lovgivning i Danmark.
Hvis man f.eks. adskiller unge asylpar med henvisning til straffelovens § 222, har Ombudsmanden absolut ingen indvendinger imod det, men hvis man gør det med henvisning til børnekonventionens artikel 34, som forbyder seksuelt misbrug af børn, så er det et stort problem, og det er det, fordi børnekonventionen står nederst i det hierarki af lovgivning, som vi har i Danmark; det kan enhver jurist fortælle.
Så det er bare en dårlig undskyldning for at blande sig i det indre liv i friskolerne og privatskolerne og fortsætte det ødelæggende virke, som man har haft så meget fremgang med, når det gælder folkeskolen.
Til god ledelse hører naturligvis at inddrage børn og familie i de tilfælde, hvor man kan, men det afgørende ved friskolerne er jo, som navnet siger, at de er fri, og de bliver mindre fri med det her lovforslag.
Det er jo bare sådan, at skoler også nogle gange har brug for at forsvare sig selv imod børn og unge, som ødelægger skolegangen, og som ødelægger fællesskabet, og den balance, der er mellem, at børnene selvfølgelig skal høres, men at skolen skal kunne forsvare sig selv imod en destruktiv adfærd, er jo allerede helt, helt skæv i folkeskolen, og det er en væsentlig del af årsagerne til, at der er så mange, der søger over til fri- og privatskolerne.
Så her udhuler vi altså den frihed, som fri- og privatskolerne skal have, og det er selvfølgelig ikke et lovforslag, som vi kan støtte i Liberal Alliance.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-05:
Det er børn, vi taler om.
Jeg har sådan set ikke nogen grund til at tro, at der er nogen skoleledere, der bare smider børn ud efter forgodtbefindende.
Man har selvfølgelig en drøftelse med forældrene til det mindreårige barn, som går på den her skole.
Så god ledelse er selvfølgelig at inddrage dem, men at man ikke også har en snak med eleven, og at eleven ikke også er med inde i lokalet, vil jeg ikke naturligt udlede som dårlig ledelse.
Det må være et skønsspørgsmål, om man mener, at der skal sidde en 2.-klasseelev med til et møde med voksne mennesker, der sidder og drøfter, om den her elev ikke skal gå på skolen mere, og det har jeg fuld tillid til at den enkelte leder ude på den enkelte skole kan klare langt bedre end de politikere, der sidder inde på Christiansborg.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-11-05:
Lovforslaget giver børn ret til at blive hørt, inden en friskole, en privat grundskole, en efterskole, en fri fagskole eller et privat gymnasium beslutter at udskrive eleven fra skolen.
Det er et fornuftigt forslag, der styrker børns rettigheder, og vi bifalder, at børn bliver givet en stærkere og tydeligere stemme, og ved at give dem høringsret ved skoleskift får de mulighed for at ytre sig.
Lovforslaget får også positive ord med på vejen i høringssvarene, men der er også nogle bekymringspunkter, f.eks. om, hvorvidt en fortolkning af loven i praksis kommer til at betyde, at de private og frie skoler underlægges mere restriktive rammer og mere restriktive regler, end børnekonventionen lægger op til.
Det håber vi ministeren vil svare på i sin tale.
Ellers bakker vi det op.
Vi havde gerne været en del af den aftale, som ministeren indgik med en række partier, og vi er sikre på, at hvis ministeren havde gjort sig den ulejlighed at kontakte de borgerlige partier, kunne der være opnået bredere enighed, men det brede samarbejde var åbenbart ikke vigtigt for ministeren i denne sag.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-05:
Jeg ved faktisk ikke, om der i de 37 pct. ligger, at skoleledelsen har haft en dialog med forældrene.
Det må man klart formode de har.
Så derfor synes jeg, at det lidt er et mærkeligt fundament.
Altså, jeg har fuld tiltro til, at de ledere ude på skolerne har en god grund, hvis de vurderer, at der er en elev, der skal smides ud.
På de skoler, jeg i øvrigt kender, er det et spørgsmål om, at man først har en samtale med forældrene og hører dem og fortæller dem om, hvad det er for nogle problematikker, der er, og hvis der ikke bliver handlet på det og der ikke sker ændringer, har man den mulighed, som man jo desværre ikke har i den danske folkeskole i høj nok grad, efter min mening, at man så kan sige, at eleven desværre ikke kan forblive på den skole.
Så nej, jeg har ikke mistillid til de frie skoler, og jeg har i øvrigt fuld tillid til, at man som forældre kan fravælge en skole, hvis man mener, at den har en dårlig ledelse eller noget andet.
Det, der jo er godt ved de frie skoler, er, at man faktisk kan vælge en skole til, men også vælge den fra, i langt højere grad end man kan på folkeskoleområdet.
Tanja Larsson (S), 2020-11-05:
Ordføreren nævner i sin tale god ledelse, og hun forventer, at der er god ledelse på skolerne.
Når nu der er 37 pct. af eleverne på friskoler og private grundskoler, som hverken er blevet hørt eller inddraget, da skolen besluttede at smide dem ud, betyder det så, at der er dårlig ledelse på så mange skoler?
Mette Thiesen (NB), 2020-11-05:
Jeg tror, vi alle sammen kan være enige om, at det altid er godt at have en dialog med forældre og elever, hvis der skal ske nogle ændringer på nogen som helst tænkelig måde – nu har jeg selv været i den danske folkeskole i 10 år, næsten 10+ faktisk – og det er altid en god idé.
Det, det her lovforslag lægger op til, er, at man skal pålægge de frie skoler noget, som de allerede i dag har mulighed for, og, som tidligere ordførere har nævnt, som den gode leder selvfølgelig ville gøre.
Det kommer ikke til at ske med Nye Borgerliges opbakning.
I Nye Borgerlige ønsker vi sådan set, at alle skoler skal være frie skoler.
Vi ønsker, at folkeskoleloven skal barberes gevaldig ned, sådan at politikerne bestemmer meget mindre og danskerne bestemmer meget mere selv, også over de skoler, de ønsker deres børn skal gå på.
Der er jo ikke skolepligt i Danmark.
Vi har undervisningspligt, og ingen har jo krav på at gå på en bestemt skole.
Her taler vi selvfølgelig ikke om, at der er nogle skoler, der ikke løfter det ansvar, i forhold til at man selvfølgelig skal sikre, at børn med handicap kan få de bedst mulige vilkår.
Der har de frie skoler jo den mulighed, at de simpelt hen kan sige: I skal ikke gå her.
Og det skal de altså have lov til at blive ved med at have, uden at man pålægger dem yderligere restriktioner.
Det her er udtryk for mistillid til de frie skoler.
Det er, at man går ind og lovgiver på et område, som de sagtens kan stå for selv.
Og det er den fuldstændig modsatte retning af, hvad Nye Borgerlige vil.
Som jeg startede med at sige, ønsker vi i langt højere grad, at alle skoler skal være frie skoler, at man som dygtig leder og lærer ude på skolerne kan lave lige præcis den bedste skole for lige præcis sit eget område, men at man altså også stadig væk har muligheden for at smide elever ud, hvis det er det, der er nødvendigt.
Og nu er det jo altid belejligt, og det er jeg simpelt hen nødt til at kommentere på, at man altid kan hive en eller anden konvention frem, hvis det lige passer ind, og i øvrigt er der nærmest konventioner på alle områder nu.
Det her handler sådan set om, at vi i Nye Borgerlige ønsker i hvert fald ikke at udtrykke mistillid til de frie skoler.
Tværtimod ønsker vi at gøre alle skoler til frie skoler, og at politikerne skal bestemme meget, meget mindre over skolerne i Danmark.
Tanja Larsson (S), 2020-11-05:
Det er mig stadig væk lidt uklart i forhold til det med de 37 pct.
Jeg synes ikke, ordføreren svarer helt konkret på, om det så vil sige, at der er 37 pct. af de her skoler, der mangler noget i deres ledelsessystem, for de her børn er jo ikke blevet inddraget.
Det er det, man her kan måle og veje.
Det, jeg så hører, er, at ordføreren har stor tillid til frie skoler – altså større tillid til dem, end at man vægter barnets tarv.
Er det korrekt forstået?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-05:
Det er jo lidt forskelligt, hvor lang tid folk er varetægtsfængslet, og det er også derfor, at vi ikke har en generel regel om, at det, når man får en dom på 6 måneder, automatisk udløser social misbrugsbehandling.
Det vil altid være en konkret vurdering, og den skal handle om de pågældendes individuelle situation og behov.
Vi synes, at vores eget forslag er stærkt, og vi har en klar forventning om, at det kan være med til at håndtere de udfordringer, vi så i forbindelse med nytårsaften sidste år, og med de samme argumenter, som vi også hørte fra Venstres retsordfører, er vi ikke tilhængere af, at der indføres minimumsstraffe på det her område på 1 års fængsel.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-05:
Jo, det har jeg.
Derfor mener jeg ikke nødvendigvis, at vi skal gå ind og begynde at lovgive om det.
Thomas Jensen (S), 2020-11-05:
Men det er jo netop det, ordføreren fremfører i sin ordførertale, altså at man har en forventning om, at folk godt selv af egen fri vilje kan tage den her styrthjelm på.
Men nu står ordføreren så og bekræfter mig i, at jo, ordføreren har rent faktisk set folk, som ikke levede op til den forhåbning, som ordføreren havde, og de kørte simpelt hen rundt uden styrthjelm.
Og som Dansk Folkepartis ordfører tidligere sagde: Hvis man kommer ud for et trafikuheld, kører uden styrthjelm, så kan det også ligge samfundet til last, ud over at det selvfølgelige ligger den enkelte til last, i forhold til de skader man pådrager sig, men det ligger også økonomisk samfundet rigtig, rigtig meget til last.
Kunne ordførerens parti ikke tænke sig at bidrage til, at vi fik ordentlige regler på området, sådan at vi sikrer, at vi ikke får nogle øgede omkostninger for den enkelte og for samfundet?
Mette Thiesen (NB), 2020-11-05:
Jeg tror, at den her debat viser en meget klar og tydelig forskel – og gudskelov for det – på Socialdemokratiet og på Nye Borgerlige.
Altså, vi er heller ikke et parti, som mener, at vi, fordi det er dårligt for ens sundhed, og at man, hvis man f.eks. ryger og kan blive indlagt med nogle livsstilssygdomme og alt muligt andet, så derfor skal gå ind og lovgive om, at folk ikke må ryge, eller at det skal være dyrere.
Det har vi ikke været en del af.
Det er lidt det samme med det her.
Altså, vi skal ikke lave mere formynderisk lovgivning.
Vi har sådan set tiltro til, at folk godt selv kan, og at de i øvrigt er bekendt med konsekvenserne af det, hvis de vælger at gøre det.
Og sådan gælder det jo på rigtig mange områder.
Jeg var i øvrigt selv i Nordjylland i sommer og kørte faktisk på ATV sammen med mine børn, og vi havde styrthjelm på, for vi vurderede, at det nok var meget fornuftigt.
Men jeg synes ikke, der er nogen grund til at indføre mere lovgivning på det her område, flere restriktioner.
Benny Engelbrecht (S), 2020-11-05:
Tak, formand, og tak til partiernes opbakning til forslaget.
Som Dansk Folkepartis ordfører fik det formuleret, er det logik for perlehøns, og ordføreren roste ovenikøbet ministeren for at fremsætte lovforslaget.
Det er jo ikke hver dag, man oplever det.
Så det og de generelle støttetilkendegivelser tager jeg selvfølgelig også imod.
Fra Enhedslistens side blev nævnt, at man havde spørgsmål vedrørende den del af lovforslaget, der handler om teleudstyr hos politiet, og det er selvfølgelig noteret, at der vil komme sådanne spørgsmål.
Generelt følger vi jo løbende med i udviklingen omkring uheld i uheldsstatistik osv., og det vil man selvfølgelig også gøre i forhold til dette område.
Der er en særlig bevågenhed på politiets kørsel i det hele taget.
Men vi svarer selvfølgelig på de spørgsmål, som er i forhold til det.
Jeg kan forstå på Nye Borgerlige, at man ikke støtter den del, der handler om styrthjelm.
Det er man selvfølgelig velkommen til at tilkendegive.
Jeg er ikke umiddelbart til sinds at opdele lovforslaget, men det må vi jo tage i den videre proces.
Det er naturligvis også sådan, som det også blev fremført af den socialdemokratiske ordfører, at det er ret almindeligt at se, at der er ATV'er, der bliver ført uden anvendelse af styrthjelm, og det er selvfølgelig også derfor, at det er kommet til vores opmærksomhed i første omgang, at der her er en risiko.
Man kan selvfølgelig godt have den principielle holdning, at der ikke skal være nogen som helst form for lovgivning.
Så kan man selvfølgelig spørge sådan lidt retorisk, om det så betyder, at man skal afskaffe, at der er airbags i biler, at der er sikkerhedsseler i biler, at man har hastighedsgrænser på vejene og den slags ting, fordi hvis det alligevel er sådan, at man mener, at alle opfører sig fuldstændig rationelt og klogt, så behøver der ikke at være nogen former for begrænsninger i det.
Det er ikke et synspunkt, som jeg støtter, og heller ikke noget, som fagkundskaben understøtter.
Tværtimod er der løbende vurderinger i Færdselssikkerhedskommissionen, som også har repræsentanter for Folketinget, af, hvordan vi sikrer en så god færdselssikkerhed som muligt, så så få mennesker som muligt kommer til skade i trafikken.
Vi har også Rådet for Sikker Trafik, som arbejder løbende med dels kampagnearbejde, dels indsats i forhold til analyser af trafiksikkerheden.
Det er et område, hvor man må sige, at vi i Danmark er i verdenseliten i forhold til at sikre så få alvorlige uheld som muligt.
Det er klart, at vi stadig væk har for mange mennesker, der kommer alvorligt til skade eller dør i trafikuheld i Danmark, og derfor er det ikke sådan, at vi kan sætte flueben ved, at vi har gjort nok.
Men man må sige, at hvis vi slækker for meget på trafiksikkerhed, risikerer vi altså, at det her koster menneskeliv, indlæggelser og dermed også koster samfundet dyrt.
Med de udmærkede indikationer, der har været fra partiernes ordførere og også gennemgang af lovforslaget, vil jeg ikke sige yderligere i forhold til det, blot tilkendegive, at jeg er meget tilfreds med den meget brede opbakning, der har været til forslaget.
Tak for det.
Birgitte Vind (S), 2020-11-05:
Tak for ordet.
I dag er det en rigtig god dag for ligestillingen.
I dag skal vi nemlig førstebehandle et lovforslag, som har til formål at sikre ligedeling af børne- og ungeydelsen, en individuel indkomstaftrapning af børne- og ungeydelsen samt ligedeling af den supplerende grønne check.
Ligedeling af børne- og ungeydelsen indgår i »Aftale om ét samlet familieretligt system« tilbage fra 2018 mellem den daværende regering og alle øvrige partier i Folketinget.
Som det er nu, har børne- og ungeydelsen som udgangspunkt været udbetalt til barnets mor, og det kan man jo ikke ligefrem kalde ligestilling, og det er da også en regel, der stammer helt tilbage fra 1987 – en regel, som det er på tide at vi opdaterer.
Ligestillingens historie i Danmark er lang, og med dette lovforslag tager vi endnu et skridt i den rigtige retning.
Det gør vi ved at foreslå, at børne- og ungeydelsen som udgangspunkt deles lige mellem forældre, der har fælles forældremyndighed, og det gælder altså, uanset om forældrene er samboende eller ej, og samtidig har en deleordning med barnet.
Med det her forslag sikrer vi, at forældrene ligestilles i relation til børne- og ungeydelsen, og at der i højere grad tages højde for nutidens familiemønstre.
Ikkesamboende forældremyndighedsindehavere kan aftale, at hele ydelsen skal udbetales til den ene forældremyndighedsindehaver.
Desuden kan ydelsen efter anmodning udbetales til den ene forældremyndighedsindehaver, hvis det ved en samværsafgørelse eller et forlig er bestemt, at barnet skal være mindst 9 ud af 11 dage hos den ene af forældremyndighedsindehaverne.
På den her måde sikrer vi, at udgangspunktet er ligedeling, men at der samtidig tages hensyn til forældremyndighedsindehavere, der har svært ved at nå til enighed.
Og selvfølgelig er der samtidig plads til, at de myndighedsindehavere, der kan samarbejde og nå til enighed om en anden fordeling, også har mulighed for det.
Aftalen indeholder også en overgangsordning.
Formålet med overgangsordningen er, at der tages højde for, at delefamilier, der som udgangspunkt har indrettet sig efter, at ydelsen udbetales til den ene forældremyndighedsindehaver, kan tilrette deres økonomi efter den nye ordning.
Lovforslaget ændrer også på en anden forskelsbehandling.
I dag tæller man begge ægtefællers indkomst med, når man beregner indkomstaftrapning af børne- og ungeydelsen, mens den for ugifte par kun beregnes på baggrund af ydelsemodtagerens indkomst.
Med det her lovforslag beregnes børne- og ungeydelsen på baggrund af den enkeltes indkomst.
Endelig foreslås den supplerende grønne check også ligedelt.
Den udbetales i dag som udgangspunkt til barnets mor, men også her ønsker vi en ligedeling mellem forældrene.
Forslaget, som vi står med her i dag, er overvejende blevet modtaget positivt blandt høringsparterne.
Det er vi glade for, for vi mener, det er på tide, at lovgivningen afspejler nutidens Danmark, hvor ligestilling er en af vores grundlæggende værdier.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-11-05:
Tak for det.
Baggrunden for lovforslaget er aftalen om et samlet familieretligt system, som alle partier indgik før sidste folketingsvalg, og det handler om udbetaling af børne- og ungeydelser.
I dag er det jo sådan, at de som udgangspunkt betales til moren, og det er også, selv om der er en 7-7-ordning, hvor barnet er lige så meget hos faren, og der har oplevelsen jo ofte været, at det kan give nogle konfrontationer, men det har også været en del af debatten, at det var en udfordring rent ligestillingsmæssigt, som Socialdemokraterne jo kom ind på.
Fremover bliver det sådan, at forældre skal modtage halvdelen hver, og det er, uanset om de er samboende eller ikke er samboende og samtidig har en deleordning om barnet.
Der har vurderingen været, at alle dem, der ikke har et problem, godt kan leve med at dele ydelsen, mens det samtidig er for alle dem, der har konflikter og ikke kan sammen, og så er det jo godt, at det nu bliver løst.
Fremover sker det individuelt, og det er jo godt, da det har været et problem i mange år, at det ramte skævt.
Faktisk har det helt tilbage fra skattereformen i 2012 været et problem.
Lad mig så bare lige afslutningsvis give et eksempel på, hvor skørt det hele er.
Hvis en mand f.eks. tjener 900.000 kr. og en kvinde 300.000 kr., vil de i de tilfælde, hvor de er gift, blive modregnet på de 200.000 kr., som manden tjener over de 700.000 kr.; de vil få reduceret ydelsen med 4.000 kr.
Hvis de derimod ikke er gift, sker der ingen modregning, alene fordi det er manden, som tjener pengene.
Havde det derimod været kvinden, var de blevet modregnet.
Det er ulogisk, og det er en lovgivning, som vi faktisk ikke kan være bekendt, og det er derfor, at det er godt, at det nu bliver ændret.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-11-05:
Tak for det.
I dag behandler vi den del af Folketingets brede aftale om et samlet familieretligt system fra 2018, hvis overordnede formål er at gøre systemet mere fleksibelt og retfærdigt, så det passer bedre til de mange forskellige familiemønstre, vi ser i dag, og lovforslaget udmønter den del af aftalen, der vedrører nye udbetalingsregler for børne- og ungeydelsen.
Forældre med fælles forældremyndighed skal fremover i udgangspunktet modtage halvdelen af børne- og ungeydelsen hver, uanset om de er samboende eller ej.
Er der kun én forældermyndighedsindehaver, skal hele børne- og ungeydelsen udbetales til denne.
Hvis forældrene er skilt eller flyttet fra hinanden, kan ligedelingen fravælges, hvis de er enige og i tilfælde, hvor barnet overvejende kun bor hos den ene.
Som følge af de nye udbetalingsregler foreslås indkomstaftrapningen ligeledes ændret, så aftrapningen skal ske på grundlag af ydelsesmodtagerens individuelle indkomstforhold.
Der vil herefter gælde de samme regler for ægtefæller og ugifte samlevende, og det er rigtig godt.
De nye udbetalingsregler vil sikre, at forældremyndighedsindehavere ligestilles i relation til udbetalingen af børne- og ungeydelsen, og at udbetalingsreglerne i højere grad tager højde for nutidens familiemønstre.
Samtidig tager modellen hensyn til, hvis barnet overvejende bor hos den ene af forældremyndighedsindehaverne.
Så får vi også en overgangsordning, hvor allerede skilte familier kan blive en del af ordningen ved enighed.
Som radikal er det en fornøjelse i dag at behandle lovforslaget om en ligestillet tildeling af børne- og ungeydelsen.
Det er et solidt skridt i retning af mere ligestilling og større retfærdighed for danske familier, der længe har efterspurgt en modernisering af systemet.
Så vi støtter det naturligvis.