runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-19:
Jeg synes, det er absurd, at vi har en justitsminister i Danmark, der siger, at denne udvikling ikke må finde sted på dette område, fordi vi her har at gøre med en religiøs gruppe, som i historien har været helt, helt urimeligt forfulgt.
Vi er nået dertil nu, og det kan man faktisk ikke sige nej til på grund af de frygtelige ting, der er overgået det jødiske folk.
Det må man begrunde i sin egen ret og ikke henvise til de frygtelige ting, der er sket historisk.
Nick Hækkerup (S), 2020-11-19:
Det er jo objektivt set forkert at sige, at vi skal løfte den her debat løfte fri af den kontekst, som den er en del af.
Altså, det er en manglende anerkendelse af de værdier, som vi står på.
Det er rigtigt, at værdierne er udviklet over tid, men hvis resultatet af anden verdenskrig havde været et andet end det, som det blev, ville vores værdier være ødelagt af totalitære regimer, nazistiske og fascistiske.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-19:
Men at anerkende børns rettigheder, som er uafhængige af, hvad deres forældre vil give dem, er ikke fascisme, er ikke totalitarisme.
Det er en vej hen imod et individualistisk syn på mennesket, at mennesket kan eksistere i egen ret, og at menneskets rettigheder ikke er et produkt af den kultur, mennesket kommer af, og ikke er et produkt af de forældre, som mennesket har.
Jeg vil gerne bede justitsministeren forholde sig til, om det er justitsministerens opfattelse, at børn bør have ret til at beholde deres krop intakt, eller om justitsministeren mener, at det må være et produkt af, om forældrene synes, at børnene skal beholde deres krop intakt.
Nick Hækkerup (S), 2020-11-19:
Alle mennesker, også børn, eksisterer selvfølgelig i deres egen ret.
Hvis der er nogen, der har kæmpet for børns ret til at eksistere og leve frit, er det det kongelige danske Socialdemokrati, bl.a. ved afskaffelse af revselsesretten, som den blå del af Folketinget var imod.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-11-19:
Ja, tak for ordet.
Jeg må sige, at jeg er meget uenig med justitsministeren.
For os i SF står barnets ret til egen krop simpelt hen over hensynet til religion, og jeg har svært ved at forstå Socialdemokratiets position her i dag.
For som jeg plejer at opfatte Socialdemokraterne, i hvert fald når det handler om muslimer, så står religion og hensynet til det meget, meget langt nede på listen.
Men spørgsmålet er, hvad der er sket med holdningen til det her spørgsmål, for nu vil jeg læse et citat op fra statsministeren, som hun udtalte, dengang hun var socialordfører i 2008: »Jeg har aldrig forstået, hvorfor man skal skære i børn på den måde.
Jeg mener ikke, at religion kan legitimere, at man påfører sine børn fysiske skavanker og de smerter, der må være forbundet med det.
Vi har diskuteret omskæring af kvinder, men jeg mener også, at omskæring af drenge skal forbydes.«
Hvad er der sket med holdningen siden 2008?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-19:
Nu nævnte ministeren, at den her regulering kunne gennemskrives, og at ministeren var bekendt med, at der havde været noget kritik af det her lovforslag.
Skal det forstås på den måde, at ministeren gerne vil reducere antallet af sider i det her lovforslag, inden vi har tredjebehandlingen, eller betyder det, at ministeren efter tredjebehandlingen straks vil gå i gang med et forenklingsarbejde, så vi kan få et nyt forslag, som i højere grad er nemt at håndtere for kommuner og andre myndigheder?
Lea Wermelin (S), 2020-11-19:
Jeg tror, at man er nødt til at tage tingene i den rigtige rækkefølge.
Det lovforslag, som vi behandler i dag, handler om at rette op på den kritik, der har været fra Kommissionens side, i forhold til at direktivet ikke er ordentligt implementeret.
Men så kører der jo samtidig et spor ved siden af på hele havbrugsområdet, som ordføreren også har været meget interesseret i, og med god grund, for det har vist sig ud fra de rapporter, der har været fra kammeradvokatens side, at der ikke har været godt nok styr på hverken placeringstilladelser eller habitatsvurderinger på de pågældende havbrug.
Derfor er der jo ud over det politisk besluttede med en handleplan for at få ryddet op også et myndighedsspor, der pågår nu, hvor man er inde at vurdere hvert enkelt havbrug med henblik på at sige: Er det inden for reglerne, eller hvor er der mangler på det?
Egil Hulgaard (KF), 2020-11-19:
Der er vi fuldstændig på linje.
Det er kun et spørgsmål om at fastholde en retssikkerhed også på det her område.
Lea Wermelin (S), 2020-11-19:
Retssikkerheden vil vi jo rigtig gerne være med til.
Men jeg tror også, at der er den frustration, som har bygget sig op hos mig i hvert fald, over flere år, hvor vi har kunnet se gentagne eksempler på legetøj til børn med kemi i, som ikke overholder de regler, vi har aftalt med hinanden.
Hvis virksomheder så bliver ved med igen og igen at sælge den type ulovlige produkter, så er vi også nødt til at finde nogle nye værktøjer frem.
Derfor også offentliggørelsesordningen, derfor også muligheden for at blokere hjemmesider.
Og så skal vi selvfølgelig følge lovgivningen og se, om den også virker, som vi har et ønske om.
Men jeg oplever egentlig, at der virkelig er et behov.
Kasper Roug (S), 2020-11-19:
Tak for det, formand.
Vi skal passe på vores natur, og tilstanden på den danske natur er desværre ikke en, der er blevet bedre siden 2013.
Det var en bunden opgave at forbedre vilkårene for vores fælles natur.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, har til formål at sikre, at implementeringen af EU's miljøansvarsdirektiv fra 2004 selvfølgelig er korrekt.
Det foreslås konkret at få implementeret miljøansvarsdirektivets definition af beskyttede arter og naturtyper mere direktivnært i lovgivningen, og det foreslås også, at den ansvarlige for en miljøskade altid er ansvarlig for forebyggelse og afhjælpning af en miljøskade.
I lovgivningen, som det er nu, er det muligt under særlige omstændigheder at fritage en ansvarlig for en miljøskade, hvis det f.eks. er sket på grund af forhandlinger eller handlinger fra en tredje person, og hvor den ansvarlige har foretaget de sikkerhedsforanstaltninger, der har været passende.
Så hvis den ansvarlige kan bevise ikke at have skyld i nogen miljøskade, har det ikke været muligt at handle yderligere.
Det laver vi selvfølgelig om på nu.
Det foreslås med lovforslaget at indføre en handlepligt for den ansvarlige, så det ikke i fremtiden er muligt at lade være med at handle på miljøskade eller fare for en miljøskade.
De nødvendige foranstaltninger skal nu sikres.
Der vil dog være situationer, hvor den ansvarlige ikke skal afholde omkostningerne under de særlige omstændigheder, som tidligere har været fritaget en ansvarlighed for en miljøskade.
Derfor foreslås det samtidig at etablere en godtgørelsesordning, så ansvarlige for miljøskader, som undtages fra at afholde omkostninger, kan handle og få dækket de omkostninger, der så har været forbundet med skaden.
Derudover foreslås det med lovforslaget en mere direktivnær implementering af definitionen beskyttede arter og naturtyper.
Miljøansvarsdirektivet har til formål at forebygge og afhjælpe skader på vores natur.
Det indebærer både skader på vores jord, vores vandmiljø, beskyttede naturtyper, beskyttede arter og arternes levesteder.
Med implementeringen af den her definition udvider vi beskyttelsen af vores natur, så miljøskadeloven også vil finde anvendelse ved skade på beskyttede arter og deres levesteder og beskyttede naturtyper både inden for og uden for de udpegede Natura 2000-områder uden undtagelse.
Der skal handles, hvis der sker skader på vores natur, eller hvis der er fare for det.
Dette lovforslag styrker derfor beskyttelsen af vores natur og er med til at sikre, at vores implementering af miljøansvarsdirektivet er direktivnært.
Derfor bakker Socialdemokratiet op om forslaget.
Jacob Jensen (V), 2020-11-19:
Tak for det.
Jeg skal ikke forlænge debatten.
Foreløbig har der sådan set
ikke været nogen debat, kan man sige.
Jeg synes, at hr. Kasper Roug fra Socialdemokratiet på udmærket vis gennemgik det indholdsmæssige, og jeg skal derfor løfte sløret for, at også Venstre støtter det her forslag ud fra den betragtning, at vi selvfølgelig gerne vil efterleve de EU-retlige forpligtelser, som det også indeholder i forhold til miljøansvarsdirektivet, og derudover selvfølgelig også, at vi ønsker at skabe en grønnere natur og et grønnere miljø, hvor vi selvsagt også skal forebygge eventuelle miljøskader.
Så med de ord vil jeg som sagt sige, at Venstre støtter lovforslaget.
René Christensen (DF), 2020-11-19:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti kan også støtte L 96.
Det, vi selvfølgelig bider mærke i, er jo, at vi nu kigger på forureneren eller dem, som kan komme til at være det.
Vi synes, det er rigtig godt, at man nu får præciseret, at det kan man ikke løbe fra – det har vi desværre tidligere set – og det bliver meget præciseret i forslaget her.
Jeg vil heller ikke gå længere ned i dybden.
Det har været så fint præsenteret fra de andre ordføreres side.
Vi kan støtte forslaget.
Egil Hulgaard (KF), 2020-11-19:
Tak, fru formand.
For et års tid siden henvendte EU sig med bemærkninger til nærværende lov og gjorde opmærksom på, at den danske implementering ikke var tilstrækkelig direktivnær – det gælder for definitionen af naturtyper, og at den ansvarlige for en miljøskade altid har handlepligt og er særlig ansvarlig for at forebygge og afhjælpe miljøskaden.
Det er et godt princip, at forureneren betaler, så vi tilslutter os fra konservativ side den her implementering af miljøansvarsdirektivet.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-19:
Tak for ordet.
Regeringen har fremsat et lovforslag om ændring af miljøskadeloven, miljøbeskyttelsesloven samt andre love.
Miljøansvarsreglerne sikrer, at den ansvarlige for en miljøskade skal træffe de nødvendige forebyggende og afhjælpende foranstaltninger samt afholde omkostningerne hertil.
Det er åbenlyst fornuftigt.
Dette lovforslag vil udvide pligten til, at den ansvarlige for en miljøskade eller en overhængende fare for en miljøskade i overensstemmelse med miljøansvarsdirektivet fremover også skal være forpligtet til at foretage forebyggende og afhjælpende foranstaltninger, hvis skaden sker som følge af tredjemands handlinger, og hvor den ansvarlige har foretaget passende sikkerhedsforanstaltninger.
Dog vil den ansvarlige ikke i alle tilfælde skulle bære omkostningerne.
I Nye Borgerlige hilser vi lovforslaget velkommen.
Det giver god mening, at den ansvarlige skal handle i forhold til miljøfare, også hvis det er tredjemands handlinger, der udløser den, men at han kan få en godtgørelse for omkostningerne.
Nye Borgerlige kan derfor støtte lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-19:
Det er jo interessant, at der nu strammes op omkring det her med, hvem der er ansvarlig for miljøskader, og at det også kan omfatte områder uden for Natura 2000-områder.
Vil det være staten, eller vil det være disse havbrug, som er mere eller mindre ulovlige og ikke har skyld i det hele, som kan gøres ansvarlige for en miljøskade med det lovforslag, der ligger her?
Stinus Lindgreen (RV), 2020-11-19:
Tak for det.
Lovforslaget her implementerer dele af miljøansvarsdirektivet.
Det er et sundt princip, at forureneren betaler, og at man gør det klart, at den ansvarlige for en miljøskade altid har pligt til at handle.
Det er vigtigt både i forhold til at forebygge og afhjælpe miljøskader.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-19:
Jamen jeg kan også godt forestille mig en kombination, hvis det er sådan, at der er en privat, der vil etablere et stort skovareal på eget areal og ønsker offentlig støtte til det, så man kunne differentiere det, sådan at der kunne være et område tæt på den bolig, som vedkommende måske har på området, hvor der er nogle veje, som er private, og hvor så hovedparten af skoven har en offentlig tilgængelighed.
Man kan sige: Hvorfor ikke?
Hvad er det, den private skovejer vil have så privat?
For hvis man holder jagt et par gange om året, kan man jo sætte et skilt op og gennemføre det.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-11-19:
Vi vil gerne anmode om, at lovbehandlingen afsluttes her og sendes tilbage til udvalget til fornyet udvalgsbehandling, inden lovforslaget kan andenbehandles.
Pause Pause (Pause), 2020-11-19:
Mødet er udsat.
Mette Gjerskov (S), 2020-11-19:
Tak, formand.
Vi er i en situation, hvor isen smelter og vejret bliver vildere og klimaet forandrer sig.
Vi ved det alle sammen.
Vi ved jo også, at regeringen har sat sig det vildeste mål, og I kender det: Vi skal reducere vores CO 2 -udledninger med 70 pct. i 2030.
Men mange danskere vil jo gerne selv gøre en aktiv indsats for klimaet.
De forsøger at leve mere bæredygtigt, og de vil gerne gøre mere.
Hvordan kan jeg være sikker på, at det virker, hvis jeg gør noget?
I dag leverer vi svaret på det spørgsmål, et troværdigt svar: en Klimaskovfond, hvor man kan købe CO 2 -enheder, og til gengæld for det bidrag, man yder, får man først og fremmest lagring eller reduktion af CO 2 for pengene, og man får klima for pengene.
Men man får også ny skov, altså sådan rigtig skov.
For det skal ikke bare være sådan nogle tømmerstokke på rod, der står i lige rækker, nej, det er rigtig skov med skovbryn og variation, og du får lavbundsjorder for pengene.
De bliver udtaget af produktion og oversvømmet, og samtidig køber du altså plads til naturen og dermed levesteder til dyr og planter og biodiversitet.
Så Klimaskovfonden giver først og fremmest klima, men også natur og levesteder, og så giver den endnu mere plads til friluftsliv og skovture.
Alt det kan Klimaskovfonden levere.
Jeg synes ærlig talt, det er svært at have noget imod det.
Regeringen har allerede sammen med støttepartierne stillet 100 mio. kr. til rådighed for Klimaskovfonden, og regeringen har i sin indkøbspolitik besluttet, at statens flyrejser også skal omfattes heraf, og det vil også sige, at der løbende kommer indbetalinger.
Jeg vil også gerne understrege, at vi jo ikke skal bruge pengene på at købe jord.
Nej, det er brugen af jorden, som man køber.
Vi betaler ejerne for at udnytte jorden klimavenligt, stopper den normale produktion, planter træer i stedet for, udtager lavbundsjorderne.
Det er det, som vi betaler for, og ikke selve jorden, og det er for evigt.
Så det, vi gør i dag, er, at vi giver mennesker og virksomheder handlekraften for klimaet tilbage.
Klimaskovfonden giver mulighed for, at man selv kan gøre noget, kan gøre noget for klimaet, kan gøre noget for naturen, kan gøre det, at der også bliver mere plads til de mennesker, der holder af naturen og holder af at være derude.
På den baggrund kan Socialdemokratiet naturligvis kun støtte det her forslag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-19:
Nu nævner ordføreren selv det her med at holde af at være ude i skoven og fremhæver friluftslivet i skoven, og jeg er sådan set ganske enig i, at der er meget livsværdi i at kunne tage i skoven.
Det her lovforslag giver jo mulighed for, at man fra statens side kan give en støtte til skovplantning.
Der er jo så også præciseret, at det kan være til kommuner.
Og hvis det er sådan, at det er kommunal skov, der bliver oprettet, har man jo den der frie adgang til hele skolen, hvor man kan få de der naturoplevelser over det hele, så man ikke bare skal gå på stierne i en privat skov.
Så jeg vil godt høre ordføreren, om ikke vi skulle prøve at lave det her lovforslag endnu bedre ved at prioritere skovplantning og skov, hvor der er offentlig adgang over det hele.
Det ville der jo være, hvis det var en kommunal skov.
Så det handler sådan set om, at man måske gik ind og rangordnede det, så det var bedre at støtte kommunal skov end privat skov.
Kan ordføreren se, at der er noget musik i det?
Jamen det er korrekt.
Vi er ved at oprette en fond.
Nu er det her en første behandling af et lovforslag, så vi kan jo forbedre det frem mod en tredje behandling.
Altså, vi kan jo godt arbejde med det, i forhold til om vi kunne sikre en større tilgængelighed.
Der skal jo være en tinglysning af, at skoven er permanent.
Kunne man også tinglyse det, så der er en offentlig adgang, altså, måske gøre sådan, at det blev prioriteret?
Der er jo nogle prioriteringer i det, også når man skal udvælge, hvem der skal have støtte, i forhold til at vi skal vælge det, hvor man får den største klimagevinst.
Men det kunne godt være, at vi også skulle måle på andre parametre.
Kan ordføreren ikke se det?
Hans Andersen (V), 2020-11-19:
Tak for det.
Vi sagde under førstebehandlingen, at vi ville meddele vores stillingtagen til det her lovforslag under andenbehandlingen.
Vi har i udvalgsbehandlingen fået en række svar på noget af det, vi har spurgt ind til: Hvornår er der driftsmæssige hensyn, der gør, at en arbejdsgiver kan bede en medarbejder om at blive testet?
Og hvornår er der sundhedsfaglige argumenter for, at man ligeledes kan bede en medarbejder om at blive testet?
Det har vi fået svar på.
Vi har også fået rykket solnedgangsklausulen fra den 31. december til den 1. juli.
Det finder vi tilfredsstillende.
Så må det jo blive vurderet, når vi når frem til den 1. juli, hvor vi forhåbentlig igen er coronafri og således ikke længere har brug for denne lovgivning.
Vi finder, at vi har fundet en balance.
Det er en svær problemstilling.
Det er et vidtgående forslag.
Men vi finder også, det er nødvendigt.
Der er en lang række ting i det her lovforslag, der gør, at vi kan arbejde med at forhindre smittespredningen på den enkelte arbejdsplads.
Det støtter vi op omkring.
Der er også en lang række virksomheder, som det er helt afgørende for, at de kan dokumentere over for deres kunder ude i verden, at de arbejder i et coronafrit miljø.
Derfor også denne mulighed for at bede medarbejdere om at blive testet.
På den baggrund stemmer vi for ændringsforslagene fra beskæftigelsesministeren og imod de ændringsforslag, der er stillet af Enhedslisten.
Vi stemmer også for lovforslaget, når vi kommer til tredjebehandlingen.
Mette Gjerskov (S), 2020-11-19:
Jo, jeg kan godt se, at der kan være mange ting i det.
Jeg synes også, jeg i min ordførertale prøvede at understrege, at der jo er mange sideeffekter ud over klimaeffekten.
Og jeg skal selvfølgelig også give ordføreren ret i, at nej, det er ikke vedtaget – det er jeg helt med på; det her er førstebehandlingen, men jeg drømmer jo.
Jeg synes, at hovedsagen her er, at det er en klimaindsats.
Det handler om at give borgerne mulighed for gøre en klimaindsats.
Der er jo andre steder, hvor det er biodiversiteten og naturen, der er i højsædet.
Det kommer jo med automatisk, for når vi laver skov, og når vi udtager lavbundsjorder, kommer der også bedre biodiversitet og mere natur f.eks., men udgangspunktet her er klimaet.
Bent Bøgsted (DF), 2020-11-19:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag, L 102, om covid-19-test af medarbejdere er ikke så enkelt, som det umiddelbart så ud til ved førstebehandlingen.
Ved førstebehandlingen var Dansk Folkeparti sådan set positivt indstillet over for det, for hvem vil normalt ikke testes, hvis man har symptomer?
Så vil man da gerne finde ud af, om det er det, man fejler.
Så vores tilgang til det var fra starten, at vi syntes, at det var fair nok, at man kunne få testet sine medarbejderne.
Vi mener stadig væk, at det er fair nok, at medarbejderne bliver testet, men jo mere vi dykkede ned i det, jo mere kritiske blev vi, og det betød også, at da vi i mandags havde udvalgsmøde, blev der så indkaldt til samråd – hr. Christian Juhl var så venlig at indkalde til samråd, før jeg gjorde det, men det var uden betydning, for vi var enige om, at vi skulle have et samråd og dykke lidt mere ned i, hvad der lå til grund for det her forslag.
Så fik vi selvfølgelig også stillet et spørgsmål om, hvordan det lovgivningsmæssigt står i forhold til anden lovgivning, altså grundloven og andet, og så fik vi et svar om, at man ifølge helbredsoplysningsloven fra 1996, som jeg læser det, stort set kan aftale med medarbejderorganisationerne, at man kan få testet medarbejderne.
Det var et ønske fra arbejdsgiverne, at de bare skulle kunne sige: Vi vil gerne teste alle vores medarbejdere, når vi har lyst til det.
Og det blev også sagt, at det var af hensyn til udenlandske arbejdstagere, men ifølge en lov på justitsområdet, der trådte i kraft den 2. oktober, tror jeg det var, er der ikke nogen, der kan komme ind i Danmark uden at kunne fremvise en negativ test.
Så er der selvfølgelig de udenlandske arbejdstagere, de vandrende arbejdstagere, der allerede er på virksomhederne, men så vidt jeg er orienteret, er der ikke nogen udenlandske arbejdstagere, der ikke vil lade sig teste i den forbindelse.
De store virksomheder i Danmark har nogle gode medarbejderrepræsentanter og medarbejderorganisationer, og de laver aftaler om at teste på slagterierne, på Arla, og hvor det nu kan være.
Når man så ser på, hvad der i denne lov skulle være anderledes, så siger ministeren i sin tale til samrådet, at noget af det, der er nyt ved L 102 i forhold til helbredsoplysningsloven, er, at der henvises til myndighedernes anbefalinger, retningslinjer og regler som et afgørende element i, hvornår der kan testes for at forhindre smittespredning, og at man kan sige, at L 102 i den henseende udgør en refleksion af, hvad myndighederne melder ud om tiltag for at hindre udbredelsen af covid-19.
Så hvis det er for at støtte regeringen i de tiltag, de laver, som ikke er særlig heldige, så er det, at jeg begynder at stå af.
Så er det ikke det, vi skal gøre for at sikre det.
Så tror jeg, at vi hellere skal se på, hvordan helbredsoplysningsloven fungerer i dag, og hvordan medarbejderorganisationerne stiller sig til det ude på arbejdspladserne.
Det er også en af grundene til, at vi støtter Enhedslistens ændringsforslag, for det er faktisk nogle gode ændringsforslag, der gør loven bedre.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-11-19:
Tak for det.
Jeg har lyst til bare at sige, at jeg er fuldstændig enig i, at den forebyggende indsats er vigtig, og at den skal opprioriteres, og at det haster, når vi kigger på arbejdspladserne.
Jeg tænker så også, at det er svært at få øje på den virksomhed, som bare ville sætte gang i et testregime, uden at der var en grund til det, for det er i virkeligheden et omfattende system.
Det kender vi i ældreplejen, og det kender vi på sygehusene.
Jeg vil egentlig bare spørge ordføreren, om man kunne forestille sig, at det ville være okay for en medarbejder i ældreplejen eller på sygehusene at nægte at lade sig teste i en situation, hvor man rent faktisk risikerer alvorlige følger, hvis det er sådan, at man kommer som medarbejder og er smittet på sin arbejdsplads.
Christian Juhl (EL), 2020-11-19:
For det første er det vigtigt at sige, at der skal være en saglighed, en pligt for arbejdsgiveren til at argumentere for, hvorfor man skal lave den her test.
Det skal være sådan, at medarbejderen kan gøre indsigelse.
Det kan man f.eks. i det offentlige.
Det er der ingen problemer i.
Vi kender helbredsloven, og vi ved, hvordan den bruges i det daglige.
Der er muligheder for at gøre det, som ordføreren for SF siger, så hvorfor skal vi bygge et nyt regime ind i en lov om det her?
For det har intet med medarbejdernes sundhed at gøre.
Det her har noget med eksporten at gøre, og det er der, lovforslaget rammer skævt.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-11-19:
Der skal være proportionalitet i det, som man foretager sig, og derfor er det også godt, at de respektive samarbejdsudvalg skal være med til at diskutere de her ting.
Og det er der jo trods alt set eksempler på.
Christian Juhl (EL), 2020-11-19:
Jamen jeg har ikke hørt om eksempler endnu, hvor folk nægter at lade sig teste, og i de tilfælde synes jeg det er hamrende usolidarisk og uansvarligt.
Men det mener jeg vi bedst klarer ved tillidsrepræsentanten eller arbejdsmiljørepræsentanten, som ikke bliver inddraget på arbejdspladser med under 35 ansatte, fordi de ikke har samarbejdsudvalg.
Den måde at gøre det på er jo ti gange bedre end en arbejdsgiver, der dikterer det.
Jeg ved ikke, om I kan høre nogle trommer nu.
Jo mere diktat og tvang, vi bygger ind i det her, jo mere modstand får vi, og derfor skal vi arbejde dynamisk med det her.
Derfor er jeg glad ved, at SF siger, at det skal være proportionalt.