runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lea Wermelin (S), 2021-10-13:
Jeg er også klar til en runde mere, og tak for spørgsmålet.
Det er kommunerne, som vi også lige var forbi, der som vandløbsmyndighed for offentlige vandløb konkret vurderer muligheden for grødeskæring, og om det er foreneligt med den beskyttelse, der gælder for natur og vandmiljø.
Vandløbene fungerer som levested for en lang række planter og dyr, som er gavnlige for biodiversiteten.
De er en vigtig del af naturen og har også stor rekreativ værdi for danskerne.
Selv om øget grødeskæring og uddybning af vandløb kan være et middel til hurtigere afvanding, er det vigtigt at understrege, at det ikke fjerner problemerne med oversvømmede grunde og marker.
I den drøftelse står det også meget klart for mig, og det var også lidt det, som diskussionen før bag præg af, at det godt kan blive lidt en religionskrig om for eller imod grødeskæring, men jeg tror også, det er vigtigt at sige, at grødeskæring ikke er løsningen, når vi ser på de udfordringer, der bliver i fremtiden med øgede vandmængder – uanset om der bliver skåret grøde en eller flere gange, er der stadig brug for langsigtede og samlede tiltag.
Regeringen ønsker som sagt et klimarobust Danmark, så samfundet tilpasses til at kunne håndtere udfordringerne.
Derfor har jeg også igangsat arbejdet med en national klimatilpasningsplan, altså for netop at sikre bedre koordination af klimaindsatsen og også for at undersøge de bedste rammer til at håndtere de forskellige oversvømmelseskilder og på den måde bidrage til at sikre et klimatilpasset Danmark, og der indgår vandløbsområdet naturligvis også.
Jeg ved også bl.a. efter dialog med en række borgmestre i området omkring Gudenåen, at der netop er et lokalt arbejde i gang med at udvikle en helhedsplan for vandløbssystemet.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-10-13:
Vi er klar til en runde mere.
Spørgsmålet lyder således: Finder ministeren det acceptabelt, at lodsejere langs Gudenåen mellem Silkeborg og Kongensbro i de senere år har lidt økonomiske tab som følge af oversvømmelser, når disse kunne være undgået ved f.eks. grødeskæring og fjernelse af aflejringer i åløbet?
Lea Wermelin (S), 2021-10-13:
Tak for det.
Det er jo rigtigt, at der er mange interesser knyttet til vores vandløb.
Der er bl.a. rekreative interesser, og der er lystfiskere, og der er alle dem, som holder af den natur og det miljø, som knytter sig til de vandløb.
Det er bl.a. en af de balancer, der skal findes.
Så er der også den afvanding, som også er en del af balancepunktet, og det er jo kommunen, som skal sørge for, at der er et vandløbsregulativ, som både sørger for, at vi passer godt på natur og miljø, men som også sikrer afvandingen.
Og det er kommunen, der foretager den vurdering.
Hvis man vil lave vandløbsregulativet om, kan man jo godt det, men så skal man følge de processer.
For jeg går også ud fra, at man fra Venstres side mener, at lovgivningen skal overholdes.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-10-13:
Tak, formand.
Jamen tak til fru Anne Valentina Berthelsen for at fremhæve forbrugersikkerheden som noget meget centralt, for det er den.
Det skal være sådan, at vi kan have tillid til, at de produkter, vi køber, er i orden, uanset om det er på transportområdet, eller hvad det er.
Det er vi enige om.
Men kan fru Anne Valentina Berthelsen nævne nogle eksempler på, at den nuværende ordning ikke duer, altså hvor forbrugernes sikkerhed er blevet tilsidesat, og hvor det er gået galt?
For det har jeg selv svært ved at se.
Men det kan være, at SF har set disse eksempler, der kunne afstedkomme behovet for en opstramning her.
Tak for det.
Tak til min socialdemokratiske kollega for at redegøre fyldestgørende for lovforslagets indhold.
Det drejer sig jo om, at vi har gang i rigtig mange anlægsarbejder på jernbanen, og der kommer rigtig, rigtig mange flere anlægsarbejder på jernbanen.
Vi skal i gang med en fortsat elektrificering af jernbanen, vi har et signalprogram, der mildt sagt ikke er udrullet endnu – der er vi vel efterhånden 10 år bagud – og vi har en lang række andre anlægsprojekter, som venter om hjørnet i medfør af den store, brede trafikaftale fra den 28. juni i år, en aftale, som de fleste af os herinde, hvis ikke alle, er stolte af.
Men det kommer vi til at føre ud i livet.
Og der må vi jo bare sige, at vi desværre alt for ofte oplever, at netop jernbaneprojekter bliver forsinkede og fordyrede, og det er så et generelt problem, som vi skal forholde os til.
Men tiltaget her er jo sådan, at ministeren beder om bemyndigelse til i ganske særlige tilfælde, hvor der er tale om væsentlige forsinkelser og fordyrelser – og hvor man kan sige, at det går helt galt, hvis ikke man sætter ind og arbejder dag og nat, om jeg så må sige – at tilsidesætte de her støjgrænser, men til gengæld give kompensation til de naboer, der rammes, og der synes vi fra Venstres side, at det er fornuftigt, at ministeren får bemyndigelsen.
Det er sund fornuft og rimeligt.
Jeg har noteret mig, at Kommunernes Landsforening ikke er så begejstrede for forslaget, kan jeg se af deres høringssvar.
De mener, at de skal være med til at fastsætte de her støjgrænser, og det kan man mene, men omvendt er det jo altså transportministeren, der har ansvaret for, at jernbanen fungerer, og at vi ikke skal have alt for mange togbusser kørende over hele landet.
Så jeg synes, det er rimeligt, at transportministeren får den her bemyndigelse, så Venstre kan støtte lovforslaget.
Mette Thiesen (NB), 2021-10-13:
Jeg skal egentlig gøre det ganske kort, for jeg synes faktisk, at Venstres ordfører, hr. Kristian Pihl Lorentzen, meget fint opridsede de problematikker, der er, og hvor overimplementeringen jo også får en rød lampe til at lyse meget klart.
Så vi kan ikke støtte lovforslaget, som det ligger her, men ser også frem til både at få besvaret en masse spørgsmål og få kigget på det i udvalgsbehandlingen.
Men vi kan ikke støtte lovforslaget, som det ligger her.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-10-13:
I bund og grund giver jeg jo hr. Kristian Pihl Lorentzen meget ret.
Vi skal bare ikke glemme virksomhederne i den tilgang til det.
Det er simpelt hen bare derfor, at jeg stiller mig en lille smule tøvende over for det og glæder mig til udvalgsbehandlingen, hvor vi vil få uddybet det her.
Det her er et af de forslag, hvor jeg håber og beder til at vi får en god og lang udvalgsbehandling, så vi ligesom kan komme i dybden med det.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-10-13:
Tak til den konservative ordfører for en god tale, og tak for, at han også lader tvivlen komme sagen her til gode, inden vi træffer en endelig afgørelse.
Jeg vil bare gerne stille hr. Niels Flemming Hansen et spørgsmål, i relation til at SF's ordfører vist sagde, at hun ikke gik ind for forskelsbehandling, og at hvis Venstre ville have det, måtte man gå et andet sted hen.
Jeg vil bare bede den konservative ordfører bekræfte, at det her jo ikke handler om forskelsbehandling, men om ordentlig behandling.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-10-13:
Mange tak for det, hr. formand.
Der er jo umiddelbart, når man sidder og læser lovforslaget, ikke som sådan de store knaster i L 21.
Det er jo en konsekvensrettelse i medfør af implementeringen af EU's markedsovervågningsforordning samt lov nr. 799 af 9. juni 2020 om produkter og markedsovervågning.
Som en sidebemærkning kan jeg sige, at vi jo netop med lov nr. 799 var relativt positive over for det, da den har givet Sikkerhedsstyrelsen bedre muligheder for at sanktionere onlinemarkedspladser – jeg skal undlade at nævne nogen navne, men alle ved vel, hvem det er – der ofte sælger ulovlige produkter til forbrugerne via direkte salg fra, ja, hvad skal man sige, tredjelande, uden at der er et importørled til stede.
Så umiddelbart sad jeg og tænkte: Det ser meget godt ud.
Så kommer man jo af vanvare til at læse bilagene og notaterne, og så sker der det, at man bliver det, der herinde hedder belastet af viden, og det er jo en forfærdelig situation at havne i, for lige pludselig bliver ens grundvold rystet en lille smule.
Jeg startede med at hæfte mig ved bødestørrelsen og ved, at produkter kunne udtages til kontrol, uden at virksomhederne fik kompensation herfor.
Det bryder jeg mig jo som udgangspunkt slet ikke om.
Og så hæftede jeg mig meget ved landbrugets bemærkninger om overimplementering, og jeg vil sige, at hvor jeg før var rigtig positiv over for forslaget, er jeg noget mere tvivlende lige nu.
Så jeg vil nøjes med at sige, at jeg glæder mig til at følge det i udvalgsbehandlingen og så tage stilling til vores holdning til forslaget derefter.
Henning Hyllested (EL), 2021-10-13:
Tak for det.
Jeg kan tilslutte mig den forrige taler, for vi støtter også det her forslag.
Det er godt nok rigtig mange ord, man skal igennem i lovforslaget for at finde frem til, at det, det egentlig handler om, er at skabe en eller anden form for ensartethed i lovgivningen på det her område og derfor lade de færdselsrelaterede produkter, som ikke i dag indgår under lov om produkt og markedsovervågning, der jo ligger i Erhvervsministeriets ressort eller i erhvervsministerens ressort, overgå til det.
Det synes vi er rigtig fornuftigt.
Det handler om kontrollen med produkters sikkerhed, og den kan ikke vægtes højt nok.
Og man kan sige, at de skærpede straffe jo også betyder, at incitamentet til at sælge ulovlige produkter, eller at man lige snyder lidt på vægten, eller hvad man nu gør, i hvert fald bliver mindre.
På side 5 i bemærkningerne til lovforslaget fremgår det, at de der tekniske specifikationer, forskrifter osv. ikke indføres i Lovtidende.
Og det er ikke, fordi det er noget kardinalpunkt for Enhedslisten – jeg spørger bare: Hvorfor er det sådan?
Hvorfor skal det nu ikke indføres i Lovtidende?
Og så står der også, at de samme tekniske specifikationer, hvis de ikke indføres i Lovtidende, er gældende, selv om de ikke foreligger på dansk, altså hvis de f.eks. foreligger på engelsk.
Det må være sådan, at bidrag til dansk lovgivning, hvad enten de ligger i Lovtidende eller ej, foreligger på dansk, og at de kan tilgås på dansk.
Så det kommer vi i Enhedslisten helt sikkert til at stille et ændringsforslag om.
Det var bare det.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-10-13:
Mange tak for det.
Med dette lovforslag skal markedsovervågningen af færdselsrelaterede produkter jo så flyttes over i de generelle ordninger og lægges i Erhvervsministeriet.
Det synes jeg er en logisk ting, og vi støtter forslaget.
Der følger dermed selvfølgelig nogle andre regler, men der er tale om en ensretning over en bredere kam, og det synes vi faktisk er en rigtig god idé.
Så vi støtter forslaget.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-10-13:
Jeg ser det bestemt ikke som en straffeaktion.
Jeg synes bare, det er rimeligt, at alt, hvad der er færdselsrelateret, bliver reguleret og kontrolleret på samme måde, som alt det andet under Erhvervsministeriets ressort gør.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-10-13:
Jo, men der er også sådan et gammelt ordsprog, der siger, at hvis det ikke er i stykker, så lad være med at fikse det.
Altså, der er vel lidt af det i det her, og det er det, jeg synes er sådan lidt betænkeligt.
Der er ikke rigtig nogen, der kan pege på, hvad der egentlig er problemet her.
Hvorfor er det, vi strammer op?
Hvorfor er det, at vi begynder på et nyt princip om, at virksomhederne skal betale for den her kontrol, uanset om der er noget galt eller ej?
Altså, det virker lidt som en straffeaktion, og det er jo så også det, en del gør opmærksom på i høringssvarene.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-10-13:
Venstres ordfører har været så flink at lade sin tale ligge heroppe, men jeg vælger at lægge den til side.
I den her debat er der nok ikke den helt store forskel mellem os trods alt.
I Dansk Folkeparti er vi selvfølgelig glade for, at der kommer et lovforslag som det her, der muliggør, at man i de her særlige tilfælde vil kunne yde en bedre kompensation til de borgere, der bor i nogle støjudsatte områder, hvor der pågår en større infrastrukturel investering.
I det her tilfælde er det så inden for jernbaneloven og elektrificeringen af jernbanen, og der er også nogle ændringer i forhold til ligningsloven, og det er vældig fint.
Det foreslås, som andre ordførere har været inde på, at der gives en kompensation til de steder, hvor man har en særlig udfordring.
Det bliver en kompensation, som kan tilbydes skattefrit, og det bliver også en kompensation, hvor man får valgmuligheden mellem et midlertidigt ophold uden for egen bolig og en kontant kompensation.
Og så er der en række andre delelementer, der spiller ind.
Det er Dansk Folkeparti faktisk tilhængere af, og vi har også hæftet os ved, som det også blev sagt af Socialdemokraternes ordfører, at vi selvfølgelig har en miljøbeskyttelseslov, som jo også skal overholdes, men vi har også et skyldigt hensyn at tage til berørte borgere i de her områder.
Vi har jo set og oplevet det tidligere; senest i sidste uge – det er måske en lidt anden situation – kom det i hvert fald frem, at der var store gener i forbindelse med etableringen af den nye letbane ude i Lyngby, hvor man fra de lokales side sagde, at det her kunne man simpelt hen ikke byde lokalområdets borgere.
Der er jeg da selvfølgelig interesseret i at høre, også fra ministerens side, om den her lov også vil kunne omhandle letbaner.
Jeg er overhovedet ikke glad for letbaner.
Jeg synes, det er noget ganske forfærdeligt noget, der ødelægger vores byer, men når de kommer, skal de trods alt komme på en måde, hvor man ikke forulemper lokale borgere mere end højst nødvendigt.
Der vil jeg gerne have ministeren til at give en orientering om, hvordan man så skal forholde sig til igangværende projekter, altså de projekter, som man som sagt er i gang med i dag, hvor man ikke er færdig med etableringen.
Der har kritikken i hvert fald været ganske massiv i forhold til den larm og det spektakel, som der er i Lyngby i forbindelse med implementeringen og anlæggelsen af letbanedelene der.
Det skulle være mine kommentarer til selve lovforslaget.
Det er et fint lovforslag.
Vi synes, det giver god mening, men vi skal være på helt sikker grund, i forhold til hvem der er omfattet, og hvem der ikke er.
Tak for ordet.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-10-13:
Jeg synes, ministeren undlader at svare på, at man, når der kommer en rapport i marts måned, og man så igen i august måned står og lader sig hylde for alle de initiativer, man vil tage for lgbti-miljøet, bl.a. lytte til transbørnene og gøre det, som de beder om, anerkende dem som de børn, de er, så lige pludselig en måned senere kommer og siger, at nu skal vi lige tænke os noget mere om.
Hvad har siden marts måned og til nu gjort, at man vil tænke sig om, når det ikke skete fra marts måned til august måned, hvor Priden var, og hvor man igen skulle hyldes for, at man ville gøre noget for lgbti-miljøet, bl.a. lytte til børnene?
Hvad er der sket siden da, siden man nu har ændret holdning og vi nu kan se frem til endnu et år, hvor der ikke sker noget?
Benny Engelbrecht (S), 2021-10-13:
Men jeg er altså helt sikker på, at det her kan vi godt uddybe.
Jeg kan så i øvrigt anekdotisk sige, at jeg også kender til eksempler på, at kommuner har foreslået, at man jo bare kunne slå baksensorerne fra.
Altså, baksensorer er der en særlig grund til at man har.
Jeg kan så også sige, at efter de første to døgn med arbejdet sov jeg som en sten om natten, så der er måske også noget med tilvænning der.
Men igen: Lad os prøve at kigge nærmere på det.
Det er i hvert fald ikke sådan, at vi skal være bange for at give folk muligheden for at bo på et hotelværelse, hvis de er påvirket af sådan en byggestøj i et par uger.
Henning Hyllested (EL), 2021-10-13:
Jamen det er netop et knaldgodt eksempel, transportminister.
For en del af det målingsregime, vi kender, er jo også det der med, at man måler middelstøjen hen over natten, hen over dagen, men det giver ikke et realistisk billede.
Man har de der peaks, og det kan netop være en bakkende arbejdsmaskine, som har den der forfærdelige lyd.
Og så er det jo lige meget, om det faktisk kun er, mens den måske bakker i de få sekunder, den bakker, men hvis det sker tre eller fire gange i løbet af en nat, og man bliver vækket tre eller fire gange i løbet af en nat, så er nattesøvnen ødelagt på nøjagtig lige fod med, om man overtræder den ene eller den anden støjgrænse.
Det er derfor, jeg ligesom appellerer til, at vi på forhånd kommer de beboere, som kunne gå hen og blive berørt – næste gang i Aarhus – i møde på forhånd og siger: Vi prøver at gå så langt ned som overhovedet muligt.
Vi anser ikke økonomien i det her for at være så farlig, at vi ikke kan operere med måske nogle andre grænser, end vi havde tænkt os.
Benny Engelbrecht (S), 2021-10-13:
Jeg er jo ikke uddannet inden for støj, jeg er bare minister, men jeg har dog den livserfaring, fordi jeg bor i nærheden af en jernbanedæmning, som tilbage i 2007 braste sammen – skyllede væk ganske enkelt – på grund af et meget, meget voldsomt regnvejr.
Klimaforandringerne havde allerede en virkning i 2007.
Hovedvejen skyllede i øvrigt også væk.
Det, jeg ved fra genopretningen, var, at den jo måtte foretages akut.
Der var simpelt hen ikke tog, der kørte til Sønderborg i en længere periode, fordi jernbanedæmningen, som lå 400 m fra, hvor jeg bor, var skyllet væk.
Det var ikke så meget jordkørslen i sig selv, som var det, der larmede natten igennem og forstyrrede nattesøvnen – det var faktisk lastvognenes bakalarmer, som sagde bip, bip, bip.
Den lyd tror jeg ikke nødvendigvis måles på samme niveau som den øvrige kørsel, der blev foretaget, men det var det, der var det enerverende.
Så jeg tror, det er meget vanskeligt at give et objektivt svar på, hvad det så er, der er det larmende og forstyrrende for nattesøvnen.
Henning Hyllested (EL), 2021-10-13:
Jeg er enig med transportministeren i, at vi ikke kommer i nærheden af det, vi oplevede med anlægget af Metrocityringen.
Det var noget meget specielt, selvfølgelig var det det.
Ikke desto mindre må vi sige, at det her lovforslag jo ligesom også tager udgangspunkt i det anlæg, der skal ske ved Aarhus Hovedbanegård.
Og der vil jeg bare høre, om transportministeren er indstillet på, at vi faktisk kigger på det der målingsregime.
Jeg ved jo, at der er klare, både nationale og internationale standarder, for, hvordan man måler, og hvad man måler ud fra og sådan noget, ikke?
Men vi så jo netop med henvisning til erfaringer fra metrobyggeriet, at det giver anledning til slagsmål.
Og derfor synes jeg jo – jeg nævnte det i min ordførertale – at man passende kunne tage udgangspunkt i WHO's nattestøjsgrænse på 40 dB i stedet for de 55 dB, som man jo tager udgangspunkt i.
Så jeg vil bare høre, om ministeren er indstillet på, at man på forhånd ligesom går ind og siger, at det godt kan være, at vi her skal være lidt large, også fordi det nok ikke er rigtig mange penge, man snakker om i forbindelse med det, i forhold til det, som ministeren også siger, nemlig hvis projektet bliver forsinket.
For så er det jo helt andre beløb, vi snakker om.
Benny Engelbrecht (S), 2021-10-13:
Som det er mig oplyst, er det i anlægsloven vedrørende letbanen sikret, at man kan kompensere naboer i det tilfælde, at der er støjende arbejder.
Men igen, som det er mig oplyst, vedrører de pågældende arbejder i Lyngby ikke anlægget af letbanen, men er nogle ledningsarbejder, der pågår.
Og jeg kan ikke vurdere, om man har mulighed for med anlægsloven vedrørende letbanen på baggrund af det at foretage en kompensation, heller ikke når det er ledningsarbejder.
Og jeg kan heller ikke vurdere, hvem der i givet fald så ville skulle påtage sig den omkostning – altså om det skulle være det forsyningsselskab f.eks., der får lavet ledningsarbejderne, eller om det er den kommune, som har givet tilladelsen til, at arbejdet kan foretages, også efter sådan almindelig arbejdstid.
Det skal vi have uddybet nærmere.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-10-13:
Tak hr. formand.
Jeg vil gerne kvittere for ministerens redegørelse, også for at der blev svaret på de spørgsmål, som er blevet stillet under førstebehandlingen om letbaner.
For ministeren kan jo selvfølgelig have ret i, at når vi nu diskuterer, at det her er en ændring af jernbaneloven, har det ikke sådan præcedens i forhold til anden lovgivning.
Men det ændrer jo ikke ved, at folk i forbindelse med de her meget store projekter er støjbelastede, og der synes jeg, at vi som politikere også skal sørge for at tage diskussionen samlet set, for om støjen kommer fra det ene eller det andet, er vel ligegyldigt.
Altså, hvis støjen er der og den er der på de forkerte tidspunkter af dagen, er støjbelastningen jo den samme – så måles den i decibel og ikke i paragraffer.
Sådan er det i hvert fald ovre i Jylland, hvor jeg kommer fra.
Så vil jeg gerne have ministeren til at svare på eksemplet fra Lyngby, som jo er det nyeste, vi har, i forhold til den klage, der har været omkring projekter, om ministeren vil sørge for, at vi får tilvejebragt svar på de spørgsmål, der er stillet – sådan tolkede jeg også det, ministeren sagde – om det er anden lovgivning, der skal til i forhold til letbaner, hvis der opstår støjproblematikker dér, altså at det ikke har noget med jernbaneloven at gøre.
Derfor er det jo vigtigt, at vi får præciseret, hvad vilkårene er for de beboere, der vil blive påvirket af støj fra letbaner.
Mette Thiesen (NB), 2021-10-13:
Som den tidligere ordfører sagde, så er det jo ridset op, hvad det her lovforslag går ud på.
Det, jeg undrer mig meget over, er, at man ikke har skrevet noget om letbanen.
Jeg kan fuldstændig tilslutte mig den kritik, der var fra en de tidligere ordførere, med hensyn til letbanen.
Jeg kan ikke finde nogen som helst positive ting om letbanen, og selv om jeg også er et nostalgisk menneske, som jo synes, at det nogle gange er hyggeligt at kigge på, hvordan det var i gamle dage, så tænker jeg alligevel: Det er lige frisk nok, at man i den grad har genindført de her, hvad hedder det, ja, sporvogne, som man har gjort her, og det hænger simpelt hen ikke sammen.
Men når der er taget en beslutning, som der jo er taget af et flertal, og der pågår noget arbejde, som i den grad er til gene for de borgere, der bor i nærheden, synes jeg i hvert fald også, at det er en del, som skal bringes med, og jeg kan høre, at der er andre, der også ønsker, at det kommer med i udvalgsbehandlingen.
Så jeg vil se frem til, at det bliver belyst, at dem, som er udsat for det, også skal kompenseres.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-10-13:
Mange tak for det.
Når man når hen til, hvor jeg kommer på talerstolen, er meget jo sagt.
Jeg vil gerne starte med at rose den socialdemokratiske ordfører, hr. Malte Larsen, for igennem alle fire lovforslag i dag at være meget, meget godt forberedt og have holdt nogle virkelig gode taler, som også i deres helhed belyser problemet.
Tusind tak for det.
Der er jo ingen tvivl om, at støj er et kæmpe problem.
Ligesom trafikstøj er elektrificering af jernbanen jo et kæmpeproblem.
Lige nu er det specielt i det østjyske område, hvor vi har store udfordringer.
Og vi synes som parti, at det er vigtigt for fremdriften af elektrificeringen af jernbanen, at man har den her mulighed for at kunne give en kompensation til borgere.
Jeg vil ligeledes påpege, at der jo altså også kan være virksomheder, som kan være så generet af støjen, at vi enten skal forsøge at kompensere eller lave udflytninger til dem efter en vis norm, som jeg også tror den til enhver tid siddende minister må være interesseret i at have et eller andet regelsæt for hvornår man skal sætte i gang.
Med disse ord bakker vi op omkring forslaget og glæder os til at se, om ikke vi i udvalgsbehandlingen får de danske virksomheder med.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-10-13:
Med denne lov kan vi jo så give særlig udsatte borgere kompensation for lydgener ved sporarbejder, og det er godt.
Vi kan jo ikke altid lade folk arbejde i dagtimerne; der skal togene jo køre.
Så for at undgå forsinkelser har vi hermed et nyt redskab, som er en mulighed for ministeren.
Det synes jeg er en fin og mindelig løsning.
Der er jo altså stærk præcedens for, at en kompensation, kontant kompensation eller eventuelt mulighed for et hotelværelse, kan få folk til at se mildere på generende arbejde.
Radikale Venstre støtter forslaget.