runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Sophie Callesen (RV), 2021-12-03:
Når vi siger, at vi også ønsker, ligesom regeringen, at Danmark skal være i hjertet af EU, handler det om, at man skal engagere sig fuldt og helt i EU-samarbejdet og forsøge at trække det i den retning, man mener er den rigtige.
Der kan vi jo så være uenige med regeringen, f.eks. når det kommer til mindsteløn, hvor vi så er et af de eneste partier i Folketinget, der synes, at det faktisk er et forslag, som man skulle gå konstruktivt til og ikke afvise på forhånd, men forsøge at trække i en retning, man kan se sig selv i.
Det betyder jo ikke, at vi ikke skal have en holdning i EU.
Jeg synes, spørgsmålet er formuleret lidt på en måde, som om der sådan kommer ting dumpende fra EU, som vi ikke selv er en del af.
Vi er jo selv en del af de forhandlinger, så selvfølgelig skal vi gøre os gældende, og det er sådan set det, der ligger i at være i hjertet af EU-samarbejdet: at vi kæmper for at trække i den retning, som er de danske prioriteter.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-12-03:
Tak for en god tale fra Radikale Venstre.
Radikale Venstre og Anne Sophie Callesen afslutter med det med hjertet af EU.
Kan ordføreren uddybe, hvad der her menes med hjertet af EU, og hvad det vil betyde?
Hvor langt skal Danmark så gå?
Der var også tidligere spørgsmål her om hele beskæftigelsesområdet.
Er det så Radikales politik, at man vil være med til at gå ind på stort set alt, hvad der kommer på både det beskæftigelsesmæssige og det sociale område?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-12-03:
Jeg har ikke noget mod at debattere det, men jeg kan ikke se nogen grund til, at vi pålægger regeringen at gøre det, for vi har lige gjort det.
Vi har lige haft debatten om EU's mindsteløn, og jeg tror ikke, at regeringens holdning til, hvordan det skulle håndteres, differentierer sig særlig meget fra hr. Morten Messerschmidts eller for den sags skyld vores.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-03:
Så SF mener, at når det handler om at håndtere danske lønniveauer, skal EU blande sig uden om.
Men EU har jo i dag magt til at håndtere danske lønniveauer, og der er det, jeg spørger SF's ordfører, om hun og hendes parti så vil være med på, at vi pålægger regeringen at rejse en debat om at få fjernet muligheden for, at EU kan håndtere danske lønniveauer.
Jane Heitmann (V), 2021-12-03:
Vi er fra Venstres side ærgerlige over, at Storbritannien valgte at forlade EU.
Men uanset hvordan man vender og drejer det, vil jeg sige til hr. Morten Messerschmidt, og uanset hvilket statistikker man dykker ned i, så ændrer det ikke på de billeder, som vi har set de seneste måneder, fra Storbritannien, hvor lastbilchauffører er en mangel, varerne ikke kommer ud og man ikke kan få benzin til bilerne, og hvad vi nu ellers har måttet opleve.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-03:
Jeg må sige, at jeg er i særklasse glad for hr. Søren Søndergaards tale.
Det er jo ikke alt, vi i Dansk Folkeparti og Enhedslisten ser ens på – det er måske ganske lidt – men jeg synes, det var en meget, meget fin gennemgang, og det gælder især betoningen af, at lønspørgsmålet jo fyldte noget tilbage i 1972.
Det er vigtigt, for det betyder jo, at det er en stor grad af hykleri, vi hører, når vi hører bl.a. regeringen sige, at man er imod, at EU overhovedet har beføjelse i forhold til at få knækket nødderne i forhold til spørgsmål om løn; det var en debat.
Derfor vil jeg bare spørge hr. Søren Søndergaard, om han ikke ligesom jeg kan se det fornuftige i, at Danmark gør det her til et tema på et topmøde.
Men skulle vi ikke få det her på dagsordenen, sådan at når stats- og regeringscheferne samles, så får de en drøftelse af, om det, hvad angår det her specifikke område, lønpolitikken, nogen sinde var intentionen, at EU skulle have den beføjelse, man har i dag?
Jens Joel (S), 2021-12-03:
Og det er ikke bare, fordi jeg har problemer med at sove, men det skyldes bare det banale faktum, at jeg rejste fra Aarhus i morges, og det er lidt ustabilt med DSB stadig væk, men det er en anden snak, som fru Anne Valentina Berthelsen også kender til, fordi ordføreren også er ordfører på transportområdet.
Jeg er jo enig i alt det, der bliver sagt om det ulykkelige i forhold til den situation, man har oplevet i Afghanistan, og også de, om man så må sige, dystre forudsigelser, som ordføreren her indikerer, altså at der også vil være befolkningsgrupper i Afghanistan, som kommer til at lide under det her, og der vil formodentlig også være flygtningestrømme fra Afghanistan, som banker på vores døre.
De skal jo behandles, fuldstændig ligesom flygtninge i øvrigt bliver behandlet.
Jeg synes, at den diskussion, vi har i EU, som jo helt rigtigt fokuserer på, hvordan vi kan hjælpe, hvordan vi kan yde humanitær bistand, hvordan vi kan mindske behovet for at flytte sig langt, selvfølgelig fylder noget, men det handler også meget om den interne fordeling af de flygtninge, der måtte komme, og der kunne jeg godt tænke mig, at man rent faktisk brugte lidt mere krudt på at sikre, hvordan vi beskytter det store flertal, som ikke når til Europa, og lidt mindre krudt på at diskutere, hvordan vi fordeler det relativt lille mindretal, som faktisk når til Europa.
Så det vil være min bøn til den europæiske diskussion, man ligesom skal have, og det er også det, der ligger i det forslag, vi har lavet til et anderledes asylsystem.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-12-03:
Tak til ordføreren for en rigtig fin tale.
Jeg kan forstå, at ordføreren har været tidligt oppe, så jeg skal gøre det så kort som muligt.
En ting, som ikke er foregået i EU, men som kommer til at få en betydning for EU, er situationen i Afghanistan, som vi har været vidner til, især her hen over sommeren.
Det er jo forfærdeligt at se, hvordan rigtig mange års arbejde på et splitsekund bryder sammen under Taleban.
Det er jo for tidligt at sige noget om, hvordan det udvikler sig, men jeg tror, at vi kommer til at se en rigtig, rigtig ulykkelig situation – mennesker, som sulter, familier, som bliver drevet på flugt, og også et pres på Europas grænser.
Vi har det sådan i SF, at vi mener, at man for det første bør sikre øget humanitær bistand og udviklingshjælp til at håndtere situationen, men også, at vi for det andet i Europa bliver nødt til at tage nogle af de flygtninge, som jeg tror vil komme.
Er regeringen enig i det?
Jens Joel (S), 2021-12-03:
Jeg må indrømme, at jeg ikke er fuldstændig bevidst om, hvor meget barselsdebatten fyldte i diskussionerne forud for vores tiltrædelse til EU, som endda var en del år, før jeg selv blev født, men det er jo klart, at der hele tiden er en diskussion om, på hvilke områder vi faktisk mener at det er nødvendigt at have fælles lovgivning.
Vi diskuterer også lige nu et mindstelønsdirektiv, hvor vi har sagt, at vi faktisk ikke mener, vi har udfordret EU's ret til overhovedet at regulere det her område.
Derfor synes jeg da, det er helt legitimt at sige, at her synes man, at EU går for langt eller blander sig i noget, de ikke skal, eller at man er uenig i den politiske løsning, der er.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-12-03:
Jeg er jo fuldstændig enig i, at hvis vi skal undgå en situation, som dengang flygtninge vandrede op ad danske motorveje, skal vi sikre en meget højere levestandard i de lejre, som er i nærområderne, for de var underfinansierede.
Det var et problem, og det skal vi ikke ud i igen.
Samtidig tror jeg også, vi bliver nødt til at tage nogle flere kvoteflygtninge, og vi kan faktisk starte med at gøre det inden for de 500, som vi har aftalt at tage i Danmark.
Vi har kun taget 200, og vi kan sagtens tage nogle fra Afghanistan for at fylde den kvote ud.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-03:
Nu har Socialdemokratiet selv været med til at give EU magten på barselsområdet.
Det er jo helt tilbage fra 1972, tror jeg, at Socialdemokratiet anbefalede det, og man har vel også været bevidst om, hvad det er, man har gjort.
Man har vel ikke bare givet EU magt i blinde, forestiller jeg mig, og derfor er det jo så også naturligt at spørge ordføreren igen, for udenrigsministeren er jo tavs, om man så vil gøre noget for at tage den beføjelse tilbage.
Man kunne f.eks. sige, at næste gang der er topmøde, sikrer stats- eller udenrigsministeren, at det bliver et tema, eller man kunne jo ganske enkelt forelægge det for Folketinget og sige: Kære venner, det var en fejl, vi kom til at trykke på den forkerte knap, da vi gav EU magt på barselsområdet, det skal vi gøre om.
Hvad gør ordføreren sig af overvejelser der?
Jens Joel (S), 2021-12-03:
Vi var af den opfattelse, at det skulle EU ikke regulere i Danmark, og det er jo, kan man sige, en fair politisk kamp, altså at det her mener vi sådan set godt vi kan klare og at vi bør regulere herhjemme.
Det er jo selvfølgelig også klart, at vi, når der er en EU-regulering, så også skal se på – og det er det, den aftale, man har indgået i Folketinget, afspejler – hvordan vi omsætter og implementerer det barselsdirektiv.
Når der er en EU-regulering, er vi selvfølgelig nødt til, om man så må sige, at indrette det på den måde, der giver bedst mening og passer bedst til danske forhold, og det er det, regeringen og Socialdemokratiet og i øvrigt en række andre partier i Folketinget har gjort.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-03:
Tak til ordføreren.
Jeg har selvfølgelig også læst redegørelsen og noteret mig den floromvundne snak om, hvor fantastisk det hele går i Bruxelles.
Måske man kan gøre det, fordi der er nogle ting, man udelader, og der er det jo dejligt, at vi så kan spørge ordføreren, hvad han tænker om det barselsdirektiv, som en tidligere ligestillingsminister i hvert fald ønskede at tage et forbehold for, fordi det jo helt åbenlyst er et overgreb ikke bare mod nationalstaten, men også imod familierne.
Det er der desværre ikke mange ord om i den her redegørelse.
Så det kunne være, at den socialdemokratiske ordfører nu, hvor den socialdemokratiske udenrigsminister vælger at tie, kunne fortælle os lidt om, hvordan han ser på det barselsdirektiv.
Jens Joel (S), 2021-12-03:
Jeg synes egentlig, at det bliver lidt unødig polemisk, når man siger, at vi vil udlicitere det.
Den danske regering har sagt, at vi er nødt til at påtage os en større del af ansvaret for at gøre de lande, som ligger yderst ved grænsen, i stand til rent faktisk at håndhæve den fælles grænse, som er forudsætningen.
Vi har i øvrigt også et ønske om at gøre det muligt at have interne grænsekontroller i et større omfang, end man har, men det er en lidt anden diskussion.
Men det er klart, at vi går ud fra og må lægge til grund, at de myndigheder, som bevogter grænsen, rent faktisk gør det inden for de spilleregler, vi har aftalt.
Søren Søndergaard (EL), 2021-12-03:
Så jeg skal forstå den socialdemokratiske holdning på den måde, at vi kan udlicitere grænsekontrollen til nogle andre, og at vi kan sende dem pigtråd og overvågningsudstyr, inklusive til Belarus, som vi jo har sendt overvågningsudstyr til, uden at påtage os noget som helst ansvar, i forhold til hvordan det bliver brugt ved den pågældende grænse.
Er det korrekt forstået?
For hvis ikke, vil jeg bare høre, hvordan Socialdemokratiet har arbejdet for, at vi konkret fik undersøgt, om man rent faktisk overholder menneskerettighederne i forbindelse med grænsekontrollen i Polen, som Danmark har bidraget med pigtråd til.
Jens Joel (S), 2021-12-03:
Altså, det er rigtigt, som hr. Søren Søndergaard siger, at der er elementer af den fælles grænsebeskyttelse, som jo bliver finansieret af EU, og det er også rigtigt, at der lige har været en diskussion om, om man i virkeligheden kan bidrage mere til at hjælpe de lande, som ved tilfældets gunst ligger yderst ved EU's grænser.
Det er klart, at ansvaret for at overholde de internationale spilleregler, man har, selvfølgelig ligger hos de myndigheder, der rent faktisk håndhæver grænsen.
Og skulle man så sende et EU-kontingent eller et eller andet andet, så ligger der selvfølgelig også et ansvar i det.
Men hvis det f.eks. er de polske myndigheder, der håndhæver grænsen – militær eller grænsepoliti – så er det jo også dem og den polske regering, der har et ansvar for, at man overholder de europæiske og/eller internationale spilleregler, som vi har fastsat.
Søren Søndergaard (EL), 2021-12-03:
Jeg synes, at hr. Jens Joel gik lidt let hen over spørgsmålet fra SF's ordfører, for det var, om regeringen ville være med til at udnytte den kvote på 500, som der jo er afsat midler til, og ikke nøjes med et langt mindre antal.
Ordføreren begynder så at snakke om, at vi ikke skal stå her i salen og bestemme, hvad folk skal gøre.
Det er jeg fuldstændig enig i at vi ikke skal afgøre her i salen, men så mangler jeg bare svaret på spørgsmålet: Vil regeringen være med til at gå op til de 500, som der er afsat penge til, eller mener regeringen, at der simpelt hen er en mangel på kvalificerede flygtninge ude i verden, så det er helt unødvendigt?
Men mit egentlige spørgsmål var sådan set, om ordføreren er enig i, at i takt med at Danmark overlader en stadig større del af bevogtningen til EU's ydre grænser og opruster gennem Frontex og opruster ved at sende pigtråd og overvågningsudstyr til forskellige lande, så påtager vi os også et medansvar for, hvordan den grænsebevogtning foregår, fordi det altså også er vores grænse, hvilket vil sige, at vi også påtager os et ansvar for, hvordan f.eks. menneskerettighederne bliver respekteret i forbindelse med den grænseovervågning.
Er hr. Jens Joel enig i det synspunkt?
Jens Joel (S), 2021-12-03:
Først og fremmest vil vi gerne være med til at diskutere, hvordan vi kan have lønningerne, og hvordan vi kan sikre en løn, man kan leve af – også i de lande, hvor det ikke er tilfældet.
Så det er ikke sikkert, at det her vil løse problemet.
Jeg tror i øvrigt også, at det er den forkerte vej at gå.
Det ligger i nogle andre kollektive kampskridt: lockout, strejker, alle de der ting, som man kender fra det danske arbejdsmarked.
Det er det, vi i virkeligheden er bange for at man kommer uden om, så man undergraver den danske model.
Det vil vi ikke være med til, og det vil vi heller ikke risikere, selv om man siger, at det ikke er det, der er intentionen.
Anne Sophie Callesen (RV), 2021-12-03:
Jeg tror, jeg har lidt brug for at blive klogere på, hvorfor man ikke er betrygget, for det, der står, er jo, at man enten kan vælge lovfastsatte minimumslønninger eller, og det opfordres der faktisk til, de kollektivt forhandlede minimumslønninger.
Og hvorfor er det, at man ikke ønsker at støtte op om, at vi i EU gør noget for at sikre ordentlige forhold på arbejdsmarkedet for alle EU-lande, uden at det bliver en individuel ret, som man kan kræve over for Domstolen, for det er jeg da sådan set enig i at det ikke på den måde skal være.
Jens Joel (S), 2021-12-03:
Jeg er jo enig med Anne Sophie Callesen i, at det da rigtig ofte bliver sagt, og at det ligesom er det, man hører som omkvædet fra Bruxelles: Vi synes egentlig, den forhandlede model er god.
Det, jeg synes er lidt bekymrende, er så, at den model, man foreslår til ligesom at komme tættere på det, man synes er godt, i virkeligheden jo så i nogle sammenhænge er det modsatte.
Man kan jo sige: Er det her indholdsmæssigt den rigtige løsning?
Er det det rigtige svar på det problem, som vi egentlig er enige i er der?
Det mener jeg ikke det er.
Men principielt set er vi jo også nervøse for, at det her er et skred i retning af nogle individuelle rettigheder på arbejdsmarkedet, som man ikke håndhæver i kraft af de kollektive overenskomster, i kraft af de våben, man, om man så må sige, har i det aftalebaserede system, men som man i givet fald ville gøre krav på vis a vis en domstol eller andre, og som i det danske system ikke ville spille en rolle.
Det er sådan set det, der er bekymringen for den glidebane, eller hvad man måtte kalde det.
For det er jo rigtigt, at vi lige nu får at vide, at der ikke er noget at være bange for.
Vi er bare ikke betrygget.
Anne Sophie Callesen (RV), 2021-12-03:
Tak til ordføreren for en god tale.
Der er dog en bekymring, som ordføreren har, som vi jo ikke deler i Radikale Venstre, og som handler om mindsteløn i EU.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, hvorfor han er så bekymret, når nu vi ved, at det, vi kalder den danske model, hvor arbejdsmarkedets parter har mulighed for at forhandle om lønnen, netop er noget, som man ikke bare ønsker at beskytte i EU, men faktisk at fremme med det her direktiv.
Man ønsker ikke at gribe ind i den måde, vi gør det på i Danmark; faktisk ønsker man at fremme den model, vi bruger i Danmark, til forhandling af løn på arbejdsmarkedet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-03:
Tak for talen.
I Dansk Folkeparti er vi jo meget optaget af, hvad der foregår i Storbritannien.
Vi er faktisk ligefrem inspireret og ønsker, at Danmark skal forlade EU – om det så skal hedde dexit eller danexit, eller hvad det nu måtte være; det finder vi frem til.
Men derfor er det jo også spændende at høre, hvordan andre partier ser på Storbritannien.
Jeg hørte i hvert fald, at fru Jane Heitmann havde de skeptiske briller på.
Anne Sophie Callesen (RV), 2021-12-03:
Jeg ved ikke, om det sådan er helt generelt, hvilke alliancer vi synes.
For at få indflydelse er det helt afgørende, at nu, hvor vi ikke længere har Storbritannien i EU, skal Danmark selvfølgelig også afsøge, hvem der skal være vores nærmeste allierede.
Der har vi i Radikale Venstre et ønske om, at vi forlader sparebanden, ikke sådan forstået, at de lande, der er med i sparebanden, kan vi ikke have fælles interesser med på andre områder, men at vi kommer ud af den sparebande, som bare kæmper for at holde udgifterne på så lavt et niveau som muligt.
Til gengæld så jeg meget gerne, at man steppede op i forhold til at få en nærmere relation til eksempelvis Tyskland, som jo er et helt afgørende land at pleje relationer med nu.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-12-03:
Tak for en god tale.
Man må sige, at Søren Søndergaard fra Enhedslisten jo nok er en af de mest vidende om EU, vi har her, med et stort kendskab, og så er det vel egentlig lidt ærgerligt, at al den gode viden går på at finde hullerne i osten frem for at være med til at prøve at finde løsningerne.
Det er jo klart, at når man er 27 lande, er det jo ikke altid dem, der går forrest, der sætter dagsordenen, altså hvad barren bliver, apropos klimamål, men vi er jo med til at trække, og det er jo også noget, hvor man måske kan vende det om og sige, at det er vi faktisk glade for; vi får løftet barren.
Nu vil jeg lige komme med et eksempel, og det går på retsstatsprincipperne.
Vi er helt enige i, at vi skal sætte fokus på retsstatsprincipperne.
Er Søren Søndergaard ikke enig i, at der faktisk er sket noget på det her område på EU-området, netop ved at vi kobler retsstatsprincipperne til budgettet?
Og selvfølgelig er der mere, der skal gøres, men har Søren Søndergaard et andet forslag?
Er der andre steder i verden, hvor der er en bedre mekanisme, vi kunne lære af?
Søren Søndergaard (EL), 2021-12-03:
Altså, det er jo kun koblet til budgettet for de ting, der vedrører EU-støtte.
Det er jo den eneste kobling, der er til budgettet.
Så hvis man kan bruge de udemokratiske midler på andre områder end inden for EU-budgettet, kan man fortsætte med at modtage EU-midler, og det synes jeg da er rigtig dårligt.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Og det kan altså komme til at ske, selv med den nye retsstatsmekanisme.
Så vil jeg bare igen anfægte den linje, som jeg forstår er næsten hele vejen rundt, og som hedder, at vi står i et hjørne, at vi finder huller i osten, og at vi ikke vil være med.
Jamen altså, vi stiller jo massevis af forslag om, hvad der skal ske i EU.
Det gør vi jo på hver eneste europaudvalgsmøde.
Når vi har mandater, stiller vi jo forslag om det, vi synes, og nede i Europa-Parlamentet stiller vi forslag.
Nogle gange, en sjælden gang imellem, får vi det vedtaget.
Jeg skal ikke underholde med, hvad jeg selv fik vedtaget, men vi har f.eks. lige fået vedtaget en stor asbestplan.
Så nej, det er ikke kun huller i osten.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-12-03:
Det er godt at høre, at forslagene kommer på bordet.
Enhedslisten lægger jo ofte afgørende vægt på nogle ting, og det gør, at det jo måske kan være lidt vanskeligt at forhandle.
Nu nævnte Enhedslisten også det her med elladestandere og havde ikke tillid til, at EU kunne løse den opgave.
Hvordan ser Enhedslisten, at det ellers skal lykkes at lave et grønt vejsystem, hvis vi ikke får gjort det på et EU-niveau?
Så er der stadig nogle svagheder, men vi har heller ikke al den grønne el, der skal til, for at køre på el.
Så hvad ville ellers være alternativet, hvis vi ikke gjorde det europæisk?
Søren Søndergaard (EL), 2021-12-03:
Jamen vi har ingen problemer med, at man gør det på europæisk niveau.
Det, vi har noget imod, er, at EU's medlemslande inden den 1. januar 2025 skal sikre en bred udrulning af sorte ladestandere.
Det har vi noget imod, og jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan folk, der kalder sig grønne, kan sidde og godkende det her.
Jeg synes, det er fuldstændig uacceptabelt.
Anne Sophie Callesen (RV), 2021-12-03:
Tak til ordføreren for en flot tale.
Jeg kender jo også ordføreren som kollega på udviklingsområdet og som en stor og varm fortaler for, at Danmark også styrker sit arbejde for menneskerettigheder i verden.
Ordføreren kom også selv ind på situationen omkring den ydre grænse i EU og den forfærdelige situation, som Lukasjenko har bragt migranter og flygtninge i der.
Ordføreren sagde, så vidt jeg hørte, ikke så meget om Polens ageren i den forbindelse, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ordføreren er enig i, at vi selvfølgelig også skal se kritisk på, hvordan Polen og andre lande, som ligger ved den ydre grænse, udfører den grænsebevogtning, som selvfølgelig er helt legitim, men den skal ske i respekt for konventionerne og med en human behandling af flygtninge og asylansøgere.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-12-03:
Tak til fru Anne Sophie Callesen.
Det er en meget vigtig pointe, for det er ikke kun i Polen, men også i andre lande, der har ydre grænser, at vi har set, hvordan grænsevagter behandler flygtninge meget inhumant og med store krænkelser af menneskerettighederne.
Det er vigtigt, at vi alle i EU, også dem, der har myndigheden til at stå ved fronten, overholder menneskerettighederne.
Selv om det ikke er, fordi man åbner døren til, at de kan komme ind, så skal alle mennesker behandles værdigt og humant.
Anne Sophie Callesen (RV), 2021-12-03:
Jeg vil bare sige tak for et meget klart svar.
Det glæder mig.
Søren Søndergaard (EL), 2021-12-03:
Altså, der er ikke nogen, der forhindrer lande i at indføre mindsteløn.
Det kan de bare gøre.
Det kan de gøre, hvad enten de er medlem af EU eller ikke er medlem af EU.
Men så vil jeg godt sige helt klart: Vi prioriterer lønmodtagernes rettigheder, sociale velfærd og demokratiske rettigheder over det indre marked.
Altid.
Sådan er det bare.
Og det vil sige, at når der er en modsætning, så prioriterer vi lønmodtagernes rettigheder højest.
Altså, vi er et venstreorienteret-socialistisk parti.
Vi er ikke et borgerlig-liberalt parti.
Anne Sophie Callesen (RV), 2021-12-03:
Det leder mig til mit andet spørgsmål, som netop går på spørgsmålet om mindsteløn og det indre marked.
For jeg kunne godt tænke mig høre, om ordføreren anerkender, at der er fordele ved at være med i et indre marked, og omvendt at de fordele jo så selvfølgelig også nogle gange kommer med en pris, eksempelvis risikoen for social dumping.
Søren Søndergaard (EL), 2021-12-03:
Jeg ved simpelt hen ikke, hvad det er for nogle forhandlingsrum, som Enhedslisten ikke er med i.
Altså, der vil sikkert blive mulighed for en anden runde, og så vil jeg da godt høre, hvad det er for nogle forhandlingsrum.
Mig bekendt kan der jo ikke træffes nogen store beslutninger, uden at det kommer i Folketinget og der er et flertal for det.
Og hverken SF's ordfører eller Enhedslistens ordfører sidder med, når der forhandles nede i EU.
Så jeg ved simpelt hen ikke, hvad det er for nogle fora, vi ikke er med i.
Men vi har den klare opfattelse, at vi ikke er med til at give mandat til noget, der lægger op til, at man forpligter landene til at opstille sorte landestandere i hele EU.
Det gør vi simpelt hen bare ikke, og det kan man selvfølgelig sige altså er meget firkantet.
Ja, det er meget firkantet.