runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-01:
Naturligvis – jeg vil ikke stå og anbefale noget, jeg ikke kan stå inde for.
Men det må være sådan, at nu kører forhandlingerne, og så får vi et resultat, og når det resultat så er der, har vi forhåbentlig – det er det, vi alle sammen håber på – et resultat, som kan bruges fremadrettet.
Det håber jeg af hele mit hjerte at vi får.
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
Tak for en rigtig god debat.
Og jeg har fuld respekt for, at vi ikke kan komme ind på den mulige aftale, der måtte kunne indgås.
Jeg har alligevel lyst til at spørge: Hvis vi får en aftale og den giver en begrænset adgang til Europols informationssystem, altså, hvor der er en vis forsinkelse, vil det så være en mærkbar forringelse for dansk politi og dansk politis muligheder for at bekæmpe og opklare kriminalitet?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-01:
Ja, det vil det, alt efter hvordan det ser ud.
Altså, det, der er helt afgørende, er jo adgangen til at søge i databaserne og ikke det, som f.eks. Norge har i dag, hvor man kommer med en henvendelse, og så skal den lige behandles.
Altså, adgangen til at søge direkte synes jeg er helt afgørende for politiets muligheder i den her sammenhæng.
Så selvfølgelig vil det betyde noget.
Og det er også derfor, at regeringen arbejder alt det, den kan, på at skabe den bedst mulige aftale til gavn for dansk politi og dermed til gavn for vores alle sammens sikkerhed og tryghed.
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
Kan man forestille sig, at konsekvenserne af den her type begrænset adgang eller forringede vilkår vil blive endnu større på lang sigt, i takt med at Europol bliver stærkere og gør brug af mere moderne teknologi?
Jeg har hørt noget om, at man arbejder med mere mobile enheder, altså hvor den enkelte politibetjent i sin politibil vil kunne søge i Europol.
Gør det, at konsekvenserne på lang sigt i virkeligheden kan blive mere alvorlige, end de er på kort sigt?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-01:
Jeg skal passe på, hvad jeg gisner om her, men jeg vil holde fast i, at jo længere vi bevæger os væk fra de muligheder, vi har i dag i Europol, jo svagere står vi.
Søren Søndergaard (EL), 2016-12-01:
Ja, og det skyldes en ren tidsmæssig ting.
Jeg skal bare læse et forslag til vedtagelse op fra Enhedslisten.
Forslag til vedtagelse
»Folketinget ser med stor alvor på den læk i Europol af dybt fortrolige oplysninger, som netop er kommet frem, og opfordrer regeringen til at udarbejde en redegørelse om sagen, herunder om de relevante instanser øjeblikkeligt blev orienteret.
Samtidig pålægger Folketinget regeringen at intensivere sin indsats for at færdigforhandle en mellemstatslig aftale om Danmarks fremtidige placering i det fremtidige Europol.«
Karina Adsbøl (DF), 2016-12-01:
Det er meget trist at høre ministeren udtale, at ministeren ikke mener, at der er noget, vi skal gøre på nuværende tidspunkt, netop også fordi ministeren selv nævner 30 år med fejlslagen integrationspolitik.
Men den vil ministeren så fortsætte med, fordi ministeren ikke vil lovgive herindefra om det her.
Det handler også om bederum, der kommer ind på institutionerne, og om frikadellen, der forsvinder fra daginstitutionerne.
Så hvad skal der til, for at ministeren vil handle herindefra som lovgiver?
Inger Støjberg (V), 2016-12-01:
Jamen det her tror jeg da lige nøjagtig vil være et eksempel på, at jeg helst ikke vil have, at vi skal lovgive, og at det ikke bliver nødvendigt.
Når man ser på den debat, vi havde i sommer eller i hvert fald tidligere på året, kan man jo se, at den netop handlede om, at de nogle steder opdelte svømmeundervisningen.
Man kan altså godt leve og bo i Danmark uden at kunne svømme.
Det er ofte en kæmpestor fordel at kunne svømme, men man kan bare ikke leve her uden at være integreret, i hvert fald ikke hvis man skal være en ægte del af det danske samfund og en ægte del af den danske hverdag.
Men efter den debat, vi havde i det åbne rum, må man jo altså også bare sige, at så ændrede kommunen i Aarhus også procedure, og man har i dag ikke længere den her opdelte svømmetræning, hvilket jeg synes er rigtig godt.
For så får man rent faktisk også en diskussion om, hvor vi ønsker at bringe Danmark hen, og i den diskussion er vi jo ikke uenige – hverken fru Karina Adsbøl og jeg eller regeringen og Dansk Folkeparti.
Søren Søndergaard (EL), 2016-12-01:
Jeg synes, det er helt forståeligt, at ministeren anlægger den vinkel, og jeg vil heller ikke spørge ind til alle mulige detaljer, men blot spørge om en enkelt ting, fordi vi jo er så tæt på målstregen i forhold til spørgsmålet om en eventuel mellemstatslig aftale.
Derfor vil jeg bare spørge ministeren – og det er sådan mere et holdningsmæssigt spørgsmål: Kan vi være sikre på, at ministeren kun vil anbefale en aftale over for Folketinget, som ministeren mener er, om ikke perfekt, så i hvert fald så god, at den kan bære igennem, til noget eventuelt bedre kommer på et senere tidspunkt?
Altså, kan vi være trygge ved, at ministeren sætter sin faglighed ind på, at det, der bliver anbefalet til Folketinget som et resultat af de forhandlinger, også er noget, som ministeren står inde for?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-01:
Tak for det, og tak for en god diskussion.
Jeg vil egentlig gøre det meget kort, for spørgsmålet i dag lyder jo, hvad konsekvenserne ville være, hvis Danmark måtte udtræde af Europol.
Det synes jeg at jeg efter bedste evne har redegjort for under mit svar i de 10 minutter, jeg nu havde til rådighed, altså hvad konsekvenserne ville være.
Det er sådan set forståeligt nok.
Men jeg håber jo ikke, at den tale, jeg holdt, og de svar, jeg gav efter de 10 minutter, nogensinde bliver aktuelle.
Altså, det er ikke det, der er ideen.
Ideen er jo ikke, at det skal gå i opfyldelse.
For de konsekvenser, der er listet op, hvis vi er ude af Europol, mener jeg sådan set er klare nok.
Det, som jeg håber, eller tror vi alle sammen håber på, er jo – og det er det, regeringen arbejder for – at vi får den bedst mulige aftale, så vi efter den 1. maj 2017 har fået en aftale, der kan bruges til noget og giver mening for dansk politi.
Om vi får det er jo ikke afklaret endnu.
Der bliver arbejdet hårdt på at få en aftale, og det er også derfor, at statsministeren jo har sendt et brev til partilederne, hvoraf det fremgår, at statsministeren vil orientere partilederne i næste uge om, hvor vi er henne i processen.
Og det må så være udgangspunktet for det, der skal ske videre.
Derfor finder jeg det altså rigtigst, at regeringen jo så vidt som muligt forsøger at skabe klarhed over, hvad der er på vej og på baggrund af det orienterer partierne.
Det er meget svært, faktisk umuligt, for mig at sige, præcis hvordan sådan en aftale kan komme til at se ud – hvis vi får en aftale.
Det håber jeg meget at vi gør.
Men spørgsmålet ved forespørgslen her er om konsekvenserne, hvis vi er ude, og det har jeg redegjort for har nogle ret tydelige konsekvenser.
Vi kæmper så for, at de konsekvenser aldrig vil træde i kraft.
Det tror jeg skal være mine bemærkninger her, og så svarer jeg selvfølgelig gerne på nogle spørgsmål.
Men debatten har bredt sig utrolig meget, og jeg tror lige, jeg vil holde mig til, hvad det egentlig var, jeg blev spurgt om.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-12-01:
Først vil jeg sige tak til fru Zenia Stampe for at indkalde til den her forespørgselsdebat.
Jeg synes faktisk, det er en vigtig debat, selv om den kan være svær, fordi vi jo ikke ved, hvad det er for en aftale, der måske kommer på plads.
Jeg synes egentlig, at vi skal bruge den her debat til at snakke om substans og ikke om den her småpinlige quizagtige paratviden, som vi oplevede det tidligere i dag.
Hvad er det, det er vigtigt for os at have med i den aftale, der kommer?
Hvor er det, der ligesom er nogle punkter, hvor vi tænker at vi gerne vil se efter og spørge: Er det her med, for det er vigtigt?
Der er allerede talt meget om politiets forhold med hensyn til søgning af det ene eller det andet, og jeg skal med det samme sige, at jeg ikke er en del af politiet og kender ikke de præcise søgemetoder i de her databaser.
Vi har jo i Europa valgt at styrke Europol.
Europol bliver vigtigere og stærkere til næste år, og når man giver mere magt til en instans, er det jo også vigtigt, at der er en modpol.
Noget, som jeg også var meget optaget af, da vi talte om det sidste år under valgkampagnen, var den del, der handler om den parlamentariske kontrol med Europol.
Det var jeg til møde om i Europa-Parlamentet i mandags – det var et interparlamentarisk møde med nationale parlamentarikere og MEP'er.
Udover de sædvanlige snakke, der jo altid er, om, hvor møderne skulle holdes, var der faktisk en meget vigtig diskussion om, hvordan vi skal bruge den her parlamentariske kontrol, for
når vi giver magt til en instans som Europol, der sidder med en masse vigtig data, så er det vigtigt, at vi har kontrol med det.
Og det, som jeg jo kan være bekymret for, når jeg sidder og læser om, hvordan en aftale kunne komme til at se ud, er faktisk, at vi ikke er en del af det, og det ville jeg synes var rigtig ærgerligt.
Så jeg glæder mig selvfølgelig som alle andre til at se, hvordan de her forhandlinger skrider frem, og hvad det er for en aftale, der kommer.
Og noget af det, som jeg i hvert fald vil kigge meget efter, og som jeg håber er en del af det, er, at vi også får en ordentlig kontrol med den her nye store magtfaktor, som Europol jo er.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-12-01:
Som også andre har sagt, synes jeg måske også, at debatten her har den mangel, at vi ikke kender nogen af de præmisser, som vi egentlig burde have kendt.
Der er i øjeblikket forhandlinger i gang om en aftale af den ene eller den anden karakter, og vi kender ikke resultatet af de forhandlinger.
Derfor havde det måske været mest hensigtsmæssigt, om man havde udskudt den her forespørgselsdebat.
Lad det være sagt.
Det er jo svært at gå meget konkret ind der, fordi man kan sige: Hvad nu hvis, såfremt og ifald?
Det, vi i hvert fald kan konstatere, er, at Dansk Folkeparti i længere tid har været på vild flugt fra det, som man sagde ved folkeafstemningen sidste år – på vild, vild flugt – og har stået fadder til noget af den værste politiske svindel, der er set her i Folketinget de seneste år.
Det må jeg sige, og det synes jeg er rimelig pinligt for Dansk Folkeparti.
Men det havde jo også en konsekvens for folkeafstemningen sidste år.
Det blev et nej sidste år, og det er da klart, at det får nogle konsekvenser.
Det svindelagtige var jo, at man påstod, at et nej ikke vil have nogen konsekvenser i forhold til Europol.
Selvfølgelig ville det da det, og det var vel også det, folk stemte for i en vis forstand, eller hvad det nu var.
Derfor er det jo indlysende nok, at det ville få nogle konsekvenser, og det, vi så skal finde ud af, er, hvordan vi kommer videre derfra.
Det må vi jo se, når den aftale kommer.
Vi kan her i dag ikke sige, om vi vil sige det ene og det andet.
Det afhænger jo af, hvordan aftalen konkret er, og det afhænger også af, om nejsiden vil tage ansvar for måske at få en bedre aftale på en eller anden måde, og om man derved skal have en ny folkeafstemning efterfølgende.
Det ved vi jo heller ikke sådan rigtigt.
Så det vil sige, at der er så mange ubekendte faktorer, at der sådan set ikke er meget andet at sige, end at vi er nødt til at fortsætte diskussionerne med regeringen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-01:
Jeg noterer mig jo, at hr. Holger K. Nielsen siger, at det er en vanskelig debat at tage, fordi vi ikke kender konditionerne, hvorunder vi tager debatten.
Altså, vi kender ikke aftalen.
Men så finder hr. Holger K. Nielsen alligevel anledning til at komme med sådan et underligt angreb på Dansk Folkeparti og sige, at vi er nogle svindlere.
Det er jo et relativt kraftigt ord at tage i sin mund.
Det ville jeg aldrig tage i min mund over for hr. Holger K. Nielsen, medmindre jeg havde et håndfast juridisk bevis for, at hr. Holger K. Nielsen havde gjort sig skyldig i en forbrydelse, og det har jeg ikke.
Så derfor må jeg bare konstatere, at jeg synes, at det er noget mærkeligt noget.
Og derfor vil jeg også bare godt lige høre hr. Holger K. Nielsen, om hr. Holger K. Nielsen måske qua sine kontakter i Udenrigsministeriet fra sin tid som udenrigsminister, om end han ikke var det så længe, har nogle oplysninger, som han vil delagtiggøre os andre i, og som ligesom kan bekræfte det der meget voldsomme udtryk om svindel.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-12-01:
Når det gælder voldsomme udtryk, tror jeg nu ikke, at hr. Kenneth Kristensen Berth er nogen novice.
Nej, jeg har ikke kontaktet ministeriet – overhovedet ikke.
Jeg snakker udelukkende om den situation, der kunne opstå, hvis det blev en dårlig aftale.
Vi taler sådan set helt hypotetisk, og det var jo dér, hr. Kristian Thulesen Dahl spændte en livline ud under hele situationen.
Det påstod man at vi kunne, en såkaldt copy-paste-aftale, sådan som hr. Jakob Ellemann-Jensen citerede hr. Morten Messerschmidt for at have sagt tidligere.
Okay, det var vi nogle, der tvivlede på.
Ville vi så også tage konsekvensen i forhold til Schengen? blev der spurgt om.
Ja, sagde han så.
Det er jo det, man er løbet fuldstændig fra, og det synes jeg da skal frem til vælgerne.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-01:
Jeg tror sådan set, at hr. Holger K. Nielsen undervurderer vælgerne, hvis hr. Holger K. Nielsen ikke tror, at det budskab er sivet ind.
Det tror jeg sådan set det er, og jeg tror sådan set, at mange af vores vælgere er ganske tilfredse med, at vi holder fast i, at vi gerne vil have en grænsekontrol.
Men jeg noterer mig stilfærdigt, at hr. Holger K. Nielsen på trods af sin tid i Udenrigsministeriet altså ikke er bekendt med oplysninger, som resten af Folketinget ikke er bekendt med.
Karina Adsbøl (DF), 2016-12-01:
Jeg har stadig væk svært ved at forstå ministeren, for ministeren siger så, at Aarhus Kommune er på vej til at ændre det her.
Mener ministeren, at det er tilfredsstillende?
Jeg står her med en avisartikel fra den 27. april, hvor der står: »V om kønsopdelte svømmehaller: Svøm sammen – eller forlad landet.
« Det er netop også i forhold til det, ministeren siger.
Derfor har jeg svært ved at forstå, at ministeren ikke vil handle og ikke vil lave lovgivning på området, så vi netop kan udstikke klare rammer og slå fast, at det vil vi som lovgivere simpelt hen ikke acceptere finder sted.
Søren Søndergaard (EL), 2016-12-01:
Tak til Holger K. Nielsen.
Jeg vil tillade mig at stille hr. Holger K. Nielsen et spørgsmål.
Hvis nu en vælger var kommet til hr. Holger K. Nielsen på baggrund af ordførerens store erfaring i politik igennem mange år og havde sagt: Holger – det er et citat – Holger, jeg er i tvivl om, hvad jeg skal stemme.
På den ene side går jeg ind for det der politisamarbejde, for EU har jo åbnet op for alt det der grænseoverskridende, og derfor bliver vi også nødt til at have et grænseoverskridende politisamarbejde, så det går jeg sådan set ind for, men på den anden side er jeg fuldstændig imod at overlade beslutning om fremtidig suverænitetsafgivelse til politikerne.
Det synes jeg stadig væk vi som befolkning skal have lov til at afgøre ved folkeafstemninger.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-12-01:
Det spørgsmål fik jeg mange gange.
Jeg vil sige, at man skal stemme ja.
Søren Søndergaard (EL), 2016-12-01:
Jamen det må hr. Holger K. Nielsen forklare, især på baggrund af det om vildledning og svindel osv., for hvis vedkommende ønskede at undgå, at suverænitetsafgivelse blev overført fra befolkning til politikerne, var der jo kun én måde at stemme på, nemlig at stemme nej.
Det har vi også hørt redegjort fra Liberal Alliances side.
Der var kun én måde at stemme på, hvis ikke man ville bedrive politisk plat, og det var at stemme nej.
Derfor synes jeg måske, det er meget frisk af hr. Holger K. Nielsen at stå og fortolke valgresultatet, når hr. Holger K. Nielsen ikke engang kan svare på så simpelt et spørgsmål.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-12-01:
Jeg svarede da på det simple spørgsmål.
Herregud, der er jo tale om en uenighed mellem hr. Søren Søndergaard og mig.
Jeg mener, at det, hr. Søren Søndergaard sagde før, undskyld, jeg siger det, er noget sludder, og det sagde jeg også under folkeafstemningskampagnen.
Men hr. Søren Søndergaard mente noget andet, og hr. Søren Søndergaard fik i forhold til befolkningen ret, det må jeg konstatere, det gjorde han da.
Men det gør det da ikke mere rigtigt.
Det må vi så rette os efter, selvfølgelig gør vi det, men det betyder da ikke, at hr. Søren Søndergaard efter min mening havde ret.
Vi er stadig væk uenige om den del af folkeafstemningstemaet sidste gang.
Men det er da noget helt andet end den her notoriske løben væk fra, hvad man konkret sagde, som hr. Thulesen Dahl er ude i.
Det kan da ikke sammenlignes.
Nej, det kan jeg forsikre om.
Jeg kender ikke noget til de forhandlinger.
Det ville også være aldeles upassende, hvis jeg gjorde.
DF's forhold til vælgerne skal jeg såmænd ikke kommentere.
Jeg tror nu nok, at der er sådan lidt vanskeligheder i øjeblikket.
Inger Støjberg (V), 2016-12-01:
Nu bliver det nærmest forhånet lidt, at Aarhus Kommune har gjort det her.
Altså, det er jo ikke alle kommuner, der har den her slags svømmeundervisning.
Nu havde man det så i nogle kommuner, og hvis man så gør op med det nu, efter man har tænkt sig lidt om, så er det vel sådan set rigtig godt.
Jeg synes jo ikke, at vi skal lovgive om alting herfra, men jeg synes, at det er vigtigt, at vi har debatten og via debatten også flytter nogle ting.
Og så har jeg sagt, at det jo kan være, at vi på sigt kan være nødsaget til at lovgive, men jeg mener ikke, at vi er der nu.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-12-01:
Jeg har ikke noget imod at lovgive.
Det ville være kedeligt at være folketingsmedlem, hvis man aldrig nogen sinde måtte lovgive.
Så der kan sagtens være områder, og der vil givet være områder, hvor det giver mening at lovgive.
Jeg mener ikke, det giver mening at gennemføre den lov, som Dansk Folkeparti foreslår her, om et forbud.
Det ville betyde, at jeg skulle være med til at pålægge regeringen at lave et forbud mod minoritetshensyn i samtlige offentlige institutioner.
Det mener jeg er at skyde langt over målet.
Jeg forsøger at lave en venlig læsning af jeres forslag og kan se intentionerne.
I vil et sted hen, som Socialdemokratiet også gerne vil hen til.
I vil sikre reel frihed og reel ligestilling for de her børn og unge mennesker, som det først og fremmest drejer sig om.
Så vi er med på de tiltag, der er behov for, og vi vil også meget gerne i dialog med regeringen og Dansk Folkeparti og resten af Folketingets partier.
Men nu er det altså det her forslag, vi behandler, det er B 13, det er Dansk Folkepartis forslag, vi behandler.
Jeg må bare sige, at jeg ikke kan bakke op om det, men jeg deltager gerne i debatten.
Undskyld, formand.
Pernille Bendixen (DF), 2016-12-01:
Jeg ved godt, hvad det er for et forslag, vi behandler.
Det er et forslag om social kontrol.
Så spørger jeg, hvordan ordføreren vil være med til at sikre det, hvis ordføreren ikke vil være med til at lovgive og sådan komme ind på et område, som vi ikke allerede har prøvet at komme ind på igennem de sidste 30 år.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-12-01:
Som jeg sagde i mit første svar, har jeg ikke noget som helst imod lovgivning.
Det er et redskab.
Nogle gange kan det være det rigtige, og andre gange er det ikke nødvendigvis det rigtige.
Jeg mener ikke, det er det rigtige at lovgive og pålægge samtlige landets kommuner, at de ikke må tage hensyn til nogen former for minoriteter i deres offentlige institutioner.
Jeg mener, det vil være en kæmpestor og fatal brøler fra Folketingets side, hvis vi sådan ønskede helt at detailstyre samtlige offentlige institutioner på den måde og give dem den begrænsning.
Derfor siger jeg nej til forslaget.
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
Jeg hæftede mig ved Socialdemokratiets ordførers afsnit om kønsopdeling, og jeg er fuldstændig enig i, at kønsopdeling kan være problematisk.
Men så kunne jeg bare godt tænke mig at henlede opmærksomheden på nogle af de kønsopdelte organisationer, vi selv har, f.eks. De grønne pigespejdere.
På deres hjemmeside står der meget smukt: »Piger der tør.
Pigespejdere bliver igennem udfordrende aktiviteter klædt på til at turde mere og finde deres egne ben at stå på.«
Det er i øvrigt en spejderorganisation, som er kristen i sit værdigrundlag.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens holdning til kristne pigespejdere, altså en kønsopdelt spejderorganisation på baggrund af et kristent grundlag.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-12-01:
Det er ikke mit indtryk, at der udøves sådan decideret negativ social kontrol hos De grønne pigespejdere i Danmark.
Det er heller ikke mit indtryk, at det på nogen måde begrænser pigernes og kvindernes frihed og mulighed for at blive en aktiv velfungerende del af samfundet.
Det kan være, at fru Zenia Stampe ved noget, jeg ikke ved, men jeg er i hvert fald endnu ikke stødt på problemer med De grønne pigespejdere på den her bane.
Men hvis der er noget, jeg ikke har opdaget, så må fru Zenia Stampe endelig gøre mig klogere.
Det er altid dejligt at blive klogere her.
Jeg gjorde mig meget umage i min tale for at sige, at kønsopdelt svømmeundervisning kan være problematisk og kan være et udtryk for negativ social kontrol.
Jeg mener, at de tilfælde, vi er blevet præsenteret for i pressen, og som også er blevet hevet frem her i dag, er et udtryk for negativ social kontrol, og vi skal slå hårdt ned over alt, hvor vi møder negativ social kontrol.
Vi kan ikke på nogen måde finde os i, at børn og unge bliver begrænset på den måde, som vi ser er tilfældet.
Marianne Jelved (RV), 2016-12-01:
Jeg er glad for, jeg ikke er Socialdemokratiets ordfører og skal balancere på det her område.
Jeg kan regne ud, at jeg må have taget frygtelig meget skade gennem min barndom, hvor jeg konsekvent har gået i pigegymnastiksal kun med piger.
Det ved jeg ikke om ordføreren kan svare på.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-12-01:
Fru Marianne Jelved skal overhovedet ikke være bekymret på mine vegne.
Jeg vidste faktisk ikke, at Radikale befinder sig der, hvor jeg har en fornemmelse af at de gør.
Jeg synes, det er mærkeligt at sidestille systematisk social kontrol, som vi har set udtrykt her i tilfældet med kønsopdelt svømmeundervisning med nedrullede gardiner, og hvad der ellers hører sig til, med pigespejdere eller den her klub, som jeg ikke lige nåede at fange hvad er for en.
Er det ikke lidt underligt at lave den sammenligning?
Jeg synes ikke, det udviser en forståelse af, hvor farlig den her problemstilling er for integrationen, for ligestillingen og for de mennesker, de mange, mange børn og unge, som bliver svigtet i dag.
Marianne Jelved (RV), 2016-12-01:
Man kunne jo også prøve at anskue det fra en lidt anden vinkel.
Det er jo ikke pigerne selv, der tager det initiativ.
Det er jo også danske sportsfolk, der bidrager.
De går med på den tankegang for at give pigerne så meget råstyrke, at de faktisk kan klare sig bedre, også hvad angår den indtil videre påståede sociale kontrol, der ligger i det.
Jeg mener, der ligger en udviklingsmulighed i det for nogle piger, som har brug for den udviklingsmulighed.
Kunne den socialdemokratiske ordfører ikke prøve at se det fra den vinkel?
Det kunne være, de blev modigere og kunne mere, fordi de fik selvtillid på grund af det, de lærte.
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
Jeg har heller ikke noget problem med De grønne pigespejdere.
Jeg tror nok, at jeg ville vælge en anden spejderbevægelse til min pige, for jeg synes, det ville være godt, at hun også gik sammen med drenge.
Men jeg har ikke noget imod, at de findes.
Det, jeg bare synes er bemærkelsesværdigt, er, at den argumentation, de bruger, er fuldstændig den samme argumentation, som idrætslivet bruger i forhold til den kønsopdelte svømning, hvor der har været total opbakning til Hovedstadens Svømmeklub.
De siger, at det her er en måde at styrke pigerne på.
Og som ligestillingsordfører – og det har hr. Rasmus Horn Langhoff jo været en del år – kender han vel også til den danske kvindebevægelses historie, og en del af den handlede jo også om, at man tog på ølejr og man lavede kvindeaktiviteter, hvor man byggede hinanden op, gav hinanden styrke og mod.