runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Liltorp (M), 2023-01-31:
Tak for ordet.
Implementeringen af EU's mobilitetsdirektiv indeholder ændringer af en række love, som fru Fie Hækkerup allerede har gennemgået i kort udgave.
Jeg vil derfor ikke gå i detaljer, men blot henvise til, at en harmonisering af regelsæt på tværs af EU-landene kun bidrager til et mere sammenhængende europæisk erhvervsliv.
Som et eksempel vil ændringen af selskabsloven gøre livet lettere for danske virksomheder, der ønsker at omdanne eller fusionere uden for Danmarks grænser.
I Moderaterne ser vi positivt på en harmonisering af regelsæt, som bidrager til at forenkle og effektivisere erhvervslivets samarbejde på tværs på europæisk plan, så vi støtter op om forslaget.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-01-31:
Mange tak, og tak for lovforslaget.
Lovforslaget har været behandlet i Inatsisartut, Grønlands parlament, og her er der generelt en opbakning.
Det gør vi naturligvis også i forhold til sanktionerne.
Derfor bakker Inuit Ataqatigiit op om det her lovforslag.
Vi bemærker, at det er vigtigt at respektere, hvilke områder vi selv har et ansvar for derhjemme, og som naalakkersuisut dermed selv har mulighed for at sanktionere, og hvilke områder regeringen sanktionerer i samarbejde med naalakkersuisut.
Så vil jeg også gerne sige, at Inuit Ataqatigiit altid er åbne over for en debat, også om en screeningsmekanisme i forhold til kritisk infrastruktur, som Venstre efterspurgte, netop også med respekt for, hvilke områder vi selv har et ansvar for derhjemme, og hvor det er, vi samarbejder.
Og med de ord vil vi bare sige tak for debatten og tak for ordet.
Og så vil jeg sige, at Enhedslisten også støtter det her lovforslag.
Mattias Tesfaye (S), 2023-01-31:
Først må jeg nok sige, at jeg ikke tror, vi kommer til at indkalde løsgængere til forhandlinger.
Det er bare for at være lige ud af posen.
Men derudover skal man jo aldrig sige aldrig, og der er faktisk også et af de forslag, der er stillet af Det Konservative Folkeparti, som handler om de private gymnasier, som også var omfattet af et loft, og hvor vi fra regeringens side selv fremsætter et ændringsforslag, der ønsker at fjerne det loft fra de private gymnasier.
Men derudover er der ikke noget af det, der er fremlagt eller stillet spørgsmål til fra Det Konservative Folkepartis side, som vi ønsker at tilslutte os.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-31:
Tak for det.
Jeg ser også frem til det, og jeg deltager også meget gerne i de forhandlinger, hvis ministeren indkalder til dem.
Der blev rejst nogle bekymringer af Det Konservative Folkeparti og stillet nogle spørgsmål, hvor svarene først lige er kommet i dag.
Deler ministeren de bekymringer?
Og er ministeren åben over for at lave nogle yderligere ændringer i det her lovforslag i forbindelse med nogle af de svar, der er kommet til Det Konservative Folkeparti?
Mattias Tesfaye (S), 2023-01-31:
Jeg tror måske, min tale lød lidt anderledes, fordi jeg jo repræsenterer hele regeringen, hvorimod Socialdemokratiets ordfører repræsenterer Socialdemokratiet og – synes jeg også – på fremragende vis fremlagde vores partis holdninger.
Det var både før valget og er fortsat vigtigt for regeringen, at det frie valg er omdrejningspunktet for unges søgning mod gymnasier, og derfor har det også været helt centralt både i de daværende forhandlinger og i de fremtidige, at vi sikrer, at folk så vidt muligt får opfyldt deres førsteprioritet.
Og både den model, der lå før, og den model, der kommer til at være, når det her lovforslag forhåbentlig – syv-ni-tretten – er vedtaget, vil sikre over 90 pct. af ansøgerne deres førstevalg, førsteprioritet.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-31:
Tusind tak.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ministeren, når der nu er en ny minister på området i forhold til tidligere, og også fordi ministerens tale var en lille smule anderledes end ordførerens tale, om ministeren går ind til de her forhandlinger med et ønske om ikke at vende tilbage til det udgangspunkt, som vi skrotter med det her lovforslag, altså om ministeren går ind for at lave en aftale, som sikrer, at det frie valg ikke efterlader regningen på teenageværelset, og at det altså ikke ender ved det ulyksalige udgangspunkt, som den tidligere aftale gjorde.
Mattias Tesfaye (S), 2023-01-31:
I morgen melder styrelsen ud, hvad de foreløbige kapaciteter på alle landets gymnasier skal være fra næste skoleår, og så begynder de unge at søge, og så vil de blive fordelt og få svar senere på foråret, og lige så snart vi har de svar, tror jeg, at vi har et langt mere sikkert grundlag at tage diskussionen på baggrund af.
Så jeg forventer ikke, at det vil være i løbet af de kommende uger, at vi indleder et forhandlingsforløb.
Jeg kunne godt lige tænke mig at se, hvordan den eksisterende lovgivning faktisk fordeler de unge, så vi har noget solidt at stå på, når vi skal diskutere.
Karina Adsbøl (DD), 2023-01-31:
Jeg tænkte mere på, om der kommer en indbydelse i ens indbakke, og hvornår det vil være i det her forløb.
Det er altid godt at være ude i god tid og reservere nogle tider i kalenderen, hvis invitationerne kommer, og det vil jeg se frem til at de gør.
Danmarksdemokraterne vil gerne bidrage til at finde nogle løsninger på det her område, for det er der behov for.
Der er udfordringer; det ved vi.
Tak for det.
Det er dejligt at høre, at ministeren ikke er helt så trist, som ministerens ordfører, hr. Frederik Vad, var, i forhold til det med, at man blev nødt til at skrotte den tidligere aftale om det her.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ministeren om den videre proces.
Ministeren sagde, at man gerne vil have en bredere aftale, og jeg synes, det er godt, hvis man kan lande en bredere aftale, for det er også mere holdbart for dem, det handler om.
Så med hensyn til den videre proces herfra vil jeg høre, om vi kan være sikre på, at optaget i skoleåret 2024/25 ikke vil tage udgangspunkt i netop fordelingszoner og i prioriteter i forældres indkomst, som der jo i første omgang stod i lovudkastet.
Mattias Tesfaye (S), 2023-01-31:
Jeg har noteret mig, at når man har spurgt danske gymnasier, hvor meget de selv mener de har kapacitet til at optage fra næste skoleår, så er det tal 6.000 højere end det antal unge, vi regner med søger ind på et gymnasium.
Så der er jo lidt overkapacitet i den almene gymnasiesektor i dag.
Hvis du dertil lægger, at ungdomsårgangene også vil være faldende i størrelse, og at vi har en ambition om, at flere unge efter grundskolen skal søge en erhvervsuddannelse i stedet for en almen gymnasial uddannelse, så er vi nødt til at diskutere elevfordelingen i sammenhæng med, hvordan vi sikrer, at den samlede kapacitet på gymnasieområdet passer til det antal unge, der faktisk er.
Astrid Carøe (SF), 2023-01-31:
Så fik ministeren næsten svaret på mit opfølgende spørgsmål, for jeg ville nemlig høre angående nogle af de løsninger, som vi jo har hørt nævnt af nogle af de andre partier i dag.
Vi hørte fra Liberal Alliance, og tidligere har Konservative nævnt det, at løsningen også kunne være bare at lukke de gymnasier, der er problemer med, f.eks. på Vestegnen.
Men skal jeg forstå det sådan, at det ser ministeren ikke som en løsning på problemet?
Mattias Tesfaye (S), 2023-01-31:
Vi har ikke noget færdigt forslag.
Vi har ikke engang et halvfærdigt forslag.
Men selv om jeg ikke selv deltog i forhandlingerne, fulgte jeg dem lidt på sidelinjen som integrationsminister, fordi jeg faktisk betragtede det som en af de vigtigste integrationsudfordringer, vi havde i Danmark på det tidspunkt.
Nu må vi samle op på, hvad der ligger fra dengang og så prøve at være så kreative, som vi overhovedet kan være, i forhold til at få løst opgaven fremadrettet.
Jeg synes faktisk også, at der, hvis man lytter til debatten her i dag, så er nye tanker hist og pist.
Jeg noterede mig f.eks. Moderaternes ordfører, som siger, at han jo selv valgte at søge mod et af Vestegnens gymnasier, fordi der var en speciel linje med nogle specielle fag, som tiltrak lige præcis ham, og det var han villig til at rejse efter, selv om han ikke boede i nærheden.
Jeg tror i hvert fald, at det er vigtigt at fastholde gymnasier på Københavns Vestegn og i de områder af Aarhus og andre byer, hvor der har været udfordringer med elevsammensætningen.
Vi kan ikke bare læne os tilbage og lade falde, hvad ikke kan stå.
Astrid Carøe (SF), 2023-01-31:
Tak for det.
Jeg tror egentlig bare, jeg vil spørge ministeren, om ministeren har nogen bud på, hvad det er for et alternativ, vi kan sætte i stedet.
For vi er jo rigtig glade for, at ministeren også anerkender, at vi står med et problem, som vi desværre har haft i rigtig mange år, og som ikke ser ud til at løse sig selv.
Så hvad forestiller ministeren sig at man kan gøre i stedet for at fordele på baggrund af indkomst, som jo var det, vi aftalte sammen inden valget?
Mattias Tesfaye (S), 2023-01-31:
Det hører måske lige med til historien, at Dansk Folkeparti faktisk var med til at indgå aftalen, da den oprindelig blev indgået, og dermed var der også partier fra den side af Folketingssalen med i aftalen.
Men man kan jo ikke læse regeringsgrundlaget anderledes, end at forældreindkomst som kriterie for fordelingen af gymnasieelever er en død sild.
Det kommer vi ikke til at foreslå igen.
Jeg ved ikke, om jeg er trist – jeg er lidt småsyg.
Det er måske derfor, jeg ser lidt slatten ud.
Det er en større lovteknisk opgave, og derfor har vi ikke kunnet gøre det i det her lovforslag, som bare skulle gå stærkt, så eleverne havde et lovgrundlag at søge på baggrund af.
Men det kommer ikke til at være sådan, at forældreindkomst kommer tilbage som et kriterie, fordi der er nogle forhandlinger, der trækker ud – sådan kommer det ikke til at være.
Så tror jeg også selv, det er vigtigt at sige, at 30 pct. har været sådan en gylden tommelfingerregel.
Vi har altså forsøgt at ramme det, så ingen gymnasier skulle have mere end 30 pct. elever med anden etnisk baggrund, men der, hvor jeg selv bor, på Københavns Vestegn, begynder det at blive en umulighed, fordi der simpelt hen er så mange unge med anden etnisk baggrund, der er kvalificeret til at søge ind på gymnasiet og gør det, og det tror jeg vi skal passe på med at gøre til et problem.
Om det så ligger på 35 pct. eller noget andet, vil jeg sige, at så længe det afspejler lokalsamfundets sammensætning, synes jeg ikke, at det er et stort problem i sig selv.
Anni Matthiesen (V), 2023-01-31:
Tak, formand.
Tak for ordet.
Der blev indført obligatoriske sprogprøver for at mindske fagligt efterslæb hos børn i udsatte boligområder.
Jeg kan selv huske, at jeg deltog i disse forhandlinger, og jeg var for den sags skyld også med til at indgå denne aftale.
Dengang var det for at sikre, at der var en sprogstimulering for børnene, og at de fik et alderssvarende sprog, inden de skulle starte i skole.
Dette blev indført tilbage i 2018, hvor Venstre, Liberal Alliance, Konservative, Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti var med til at indgå denne aftale.
Dog er denne evaluering først lige kommet på banen, faktisk i sidste uge, og det gør også, at der er brug for, at vi nu håndterer det her på en god og tryg måde, og at vi udskyder revisionsbestemmelserne.
Jeg ser frem til de politiske drøftelser om det her vigtige område.
Det er drøftelser, som jeg forstår også vil komme til at ske i folkeskoleforligskredsen, og Venstre støtter selvfølgelig, at vi udskyder revisionsbestemmelserne, og dermed støtter vi også det her lovforslag.
Mattias Tesfaye (S), 2023-01-31:
Tak for debatten, og tak til de partier, der støtter lovforslaget.
Det er jo et lovforslag, der vedrører udskydelse af en revisionsbestemmelse.
Men evalueringerne blev først offentliggjort i sidste uge, den 25. januar.
Evalueringerne af lovens virkninger er derfor ikke blevet gennemført i så god tid, at det vil være muligt at fuldføre forhandlingerne og derefter en lovproces i det her folketingsår, og derfor er det her lovforslag nødvendigt.
Vi foreslår kort sagt, at lovrevisionen udskydes til næste folketingsår, 2023-24.
Det sikrer tilstrækkelig tid og et ordentligt beslutningsgrundlag til at gennemføre de politiske forhandlinger om en revision af reglerne.
Lovgivningen blev indført for at mindske fagligt efterslæb hos børn i udsatte boligområder.
Sprogprøverne og den efterfølgende sprogstimulering skulle sikre, at børnene havde tilstrækkelig dansksproglig kompetence til at kunne følge med i undervisningen i grundskolen.
Sprogstimulering er undervisning, der skal give børnene et alderssvarende sprog.
Derudover skal lovgivningen styrke forældreansvaret.
Man skal så tidligt som muligt arbejde på at nedbringe elevernes fravær og håndtere de bagvedliggende årsager.
Der er ingen tvivl om, at børns sproglige kompetencer har stor betydning for deres læring og for deres trivsel i skolen, ligesom man også kan sige med absolut sikkerhed, at børn ikke lærer noget i skolen, hvis de bliver væk.
Jeg glæder mig derfor til at nærlæse resultaterne af evalueringen.
Jeg har selv særlig en interesse i sammenhængen mellem undervisningen, altså sprogstimuleringen, og så selve sprogprøverne, og jeg er ikke helt sikker på, at evalueringen giver os tilstrækkelig med svar her, så der skal vi også se på, om vi har behov for at blive klogere.
Det er vigtigt, at vi har et dækkende vidensgrundlag, før vi går i gang med de politiske drøftelser.
For mig er det her et vigtigt område, så jeg ser frem til at diskutere resultaterne og de synspunkter, der er kommet frem under den eksterne høring, når vi i folkeskoleforligskredsen på et tidspunkt indleder forhandlinger om en revision af reglerne.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-31:
Privatist er sådan et sjovt udtryk.
Jeg tror, jeg skal til at bruge det noget mere: Jeg er her som privatist.
Det her lovforslag er jo sådan set bare en udskydelse af en revisionsbestemmelse, og det er der er meget bred opbakning om, og jeg støtter sådan set også det med de her obligatoriske sprogprøver.
Det er sindssygt vigtigt, at vi i folkeskolen sikrer, at når børn kommer videre, har de også de nødvendige forudsætninger.
Jeg mener helt grundlæggende set, at det er et stort svigt at sende børn videre i uddannelsessystemet, som ikke har de mest basale færdigheder, i stedet for at trykke på pauseknappen og hjælpe dem til at nå til det niveau, sådan at de kan komme videre i systemet.
Det var den første ting i det.
Det her er jo sådan set bare en udskydelse af en revision.
Jeg synes sådan set, at det er helt fint, at man udskyder den her revisionsbestemmelse, så man har god tid til at sætte sig ned og få evalueret på det her.
En ting, jeg dog gerne lige vil bemærke, er høringssvarene fra Danske Handicaporganisationer, fordi de netop påpeger, at der faktisk er nogle skoler rundtomkring i kommunerne, som bruger den her lov til faktisk målrettet at trække i børnepengene hos familier, som har et barn med særlige udfordringer.
Det kunne være inden for autismespektret eller andet.
Og det var jo sådan set ikke det, der var intentionen med det her lovforslag.
Der ligger som sagt en principafgørelse fra Ankestyrelsen.
Jeg støtter det her lovforslag, og jeg skulle også hilse fra Dansk Folkeparti og sige, at de også støtter det her lovforslag – i øvrigt med de samme argumenter, som jeg har fremført her.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2023-01-31:
Grundlæggende har jeg fuld forståelse for, at årene under corona var specielle.
Det var de i høj grad også for folkeskolen; en masse elever oplevede at blive sendt hjem uden nogen som helst evidens fra regeringen og et stort flertal i Folketinget.
Det var fatalt for både deres læring og deres sociale trivsel.
Nu har man så rykket den her evalueringsproces og revidering af det her.
Man siger, at der kommer noget i første kvartal, og det må vi jo gå ud fra er senest i marts måned – januar, februar, marts.
Det vil sige, at der jo er april, maj og juni, inden vi går på sommerferie.
Jeg har det generelt svært ved, at Folketinget ikke kan sætte sig ned og beslutte noget og forhandle noget, hvis der ikke er et halvt år eller et år til det.
Vi er vel på arbejde.
Der er en masse uddannelsesordførere, som er her, og de skal vel også arbejde en fuld arbejdsuge.
Så jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man ikke kan sætte sig ned og arbejde på det her.
Så jeg håber, at ministeren kan give en meget god forklaring på, hvorfor man ikke på 3 måneder kan sætte sig ned og snakke det her igennem og så finde en løsning på det, for jeg kan simpelt hen ikke se årsagen til, at det skal udskydes.
Jeg anerkender det med corona og sådan nogle ting, men når nu evalueringen kommer i første kvartal 2023, er der april, maj og juni, inden der er sommerferie.
Altså, jeg har bare svært ved at se, at man ikke kan få det arbejde gjort.
Hvis det her foregik ude i det private og det gik så langsomt, tror jeg nok der havde været en direktør, der lige havde prikket folk på skulderen og sagt: Ved I hvad, kan I komme i gang med jeres arbejde, for det er sådan set det, I får jeres penge for.
Lotte Rod (RV), 2023-01-31:
Jeg vil godt sige noget langt.
I 1850 skrev Christen Kold, og jeg citerer: En sand og virkelig undervisning, som den bør meddeles i en børneskole, er en sådan, der kan tale til den, der undervises, fordi han føler noget tilsvarende i sit indre – en undervisning, som ikke fordrer regnskab for og bekendelse om andet, end hvad vedkommende har tilegnet sig som forstandens og hjertets ejendom, en undervisning, som altså retter sig mod det indre og lader det ydre dannes deraf, en undervisning endelig, som det fra lærerens side er en hjertesag og hans livsopgave at meddele ...
Det er en dårlig måde at forlange regnskab af barnet for, hvad det har modtaget af undervisningen enten straks eller kort efter.
Her står vi så og diskuterer, om vi skal tillade, at man dumper børn og straffer forældre på deres pengepung 1 år mere.
Lærerforeningen skriver i sit høringssvar, og jeg citerer: »... børn udvikler deres sprog bedst, når der er plads til at fejle i et trygt miljø.
Foreningen mener ikke at dette fordres ved sprogprøverne, der potentielt kan føre til utryghed blandt eleverne, da resultatet kan betyde, at eleverne skal gå en klasse om.«
De mener også, at fratagelsen af børne- og ungeydelsen, og jeg citerer, kan forårsage betydelige brud i den altafgørende tillid, der eksisterer mellem forældre og skole.
Skolelederforeningen skriver, at de tager afstand fra at dumpe elever, hvilket ikke er en dansk tradition.
Frie Skolers Lærerforening siger det også meget præcist.
De skriver: »Vi har i Frie Skolers Lærerforening naturligvis forståelse for, at COVID-19 har forsinket evalueringsprocessen.
Således kan den første udskydelse f revionsbestemmelsen forsvares, men yderligere et års udskydelse mener vi ikke er berettiget.
Her tager vi de udsatte børn og familiers parti, og opfordrer til, at de politiske forhandlinger afsluttes inden endnu en børnegruppe trækkes igennem møllen.«
Jeg er enig.
Jeg synes, det er forkert at udskyde revisionen, og derfor håber jeg også virkelig på børnenes vegne, at når nu ministeren vælger at gøre det, så er det faktisk for at tage tænkepausen til at lave om på reglerne.
Så for at slutte vil jeg gerne citere Kold: En hovedregel, der bør følges ved undervisningen, er, at indholdet bør erhverves før formen, det indre før det ydre.
Man må have noget at skrive om, før man lærer at skrive, føle trang til kundskab, før man lærer at læse, for at det ikke skal gå sådan, at man tager skin for virkelighed, middel for hensigt, og tegnet for tingen.
Lise Bertelsen (KF), 2023-01-31:
Det bliver også lidt kort.
Vi i Det Konservative Folkeparti finder det også fornuftigt, at revisionen af loven afventer den igangværende evaluering af lovens virkning.
Så vi støtter dermed også op om lovforslaget og en udskydelse af revisionsbestemmelsen.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-01-31:
Liberal Alliance støtter lovforslaget om at udskyde revisionen af de obligatoriske sprogtest og det styrkede forældreansvar i de udsatte boligområder.
Det er selvfølgelig ærgerligt, at evalueringerne endnu en gang er så forsinket, at man er nødt til at udskyde revisionen, men sådan må det være, når skolesystemet har været lukket ned i 2 år på grund af corona.
Og derfor støtter vi lovforslaget.
Karina Adsbøl (DD), 2023-01-31:
Tak for det, formand.
Og det betød jo bl.a., at man vedtog en lov, der indførte obligatoriske sprogprøver i udsatte boligområder og et styrket forældreansvar gennem mulighed for standsning af børnechecken.
Det fremgår af den lov, at der skulle fremsættes et lovforslag om revision af loven i folketingsåret 2021-22.
Revisionsfristen er så blevet udsat, og nu anmoder man så med det her lovforslag om en udsættelse igen.
I Danmarksdemokraterne kan vi godt bakke op om at udsætte det her i forhold til revisionsbestemmelsen.
Og det var sådan set bare det, jeg ville sige.
Astrid Carøe (SF), 2023-01-31:
Ja, jeg skulle lige til at nævne det, for ordfører Jacob Mark, der ikke er i dag, er jo selv en, der har oplevet udskudt skolestart, og det har været rigtig godt for ham, så det tror jeg udmærket han er klar over, og det kan jo sammenlignes en lille smule.
Jeg tager det med videre og beklager selvfølgelig, at han ikke kunne være her i dag, men sådan er det jo nogle gange.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-31:
Det er helt fair, at ordføreren ikke gør det.
Men jeg kunne i hvert fald bare godt tænke mig, at ordføreren om ikke andet så i hvert fald tog det med til ordfører Jacob Mark, for det er i høj grad en reel bekymring i forbindelse med børn, som går i skole mange år.
Og der vil jeg vove den påstand, også som fagperson, at jeg langt hellere vil se et barn, der går en klasse om og så lykkes, end det modsatte.
Så er vi i øvrigt meget enige om, tror jeg, det her med, at det i langt højere grad skal være muligt med udskudt skolestart, også yderligere end det, der er vedtaget allerede nu.
Astrid Carøe (SF), 2023-01-31:
Tak for det.
Jeg tror først og fremmest, jeg vil understrege, at vi har rigtig meget, vi ikke lykkes med i folkeskolen, og at når så mange kommer ud på den anden side uden at kunne læse og skrive, så har vi en udfordring, og vi skal selvfølgelig hjælpe de elever, der ikke lykkes med at følge med fagligt.
Men at det skal være på den her måde, det bliver gjort, er vi ikke enige i i SF.
Så vil jeg bare lige tilføje – med hånden på hjertet og helt ærligt – at jeg jo faktisk ikke er ordfører på det her område.
Jeg er bare vikar for ordfører Jacob Mark, så jeg kender ikke loven helt i detaljer, hvis jeg skal være helt ærlig.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-31:
Tusind tak.
Jeg er selv skolelærer, så derfor kunne jeg efter at have hørt ordførerens tale egentlig godt tænke mig at spørge lidt ind til, om ordføreren mener, at hvis et barn måske går med en bekymring om ikke at rykke op, så er det at tilgodese barnet at tage den bekymring så alvorligt, at barnet rykker op alligevel, altså på trods af at barnet måske ikke har de kompetencer, der skal til.
For jeg har bare i min tid som lærer set rigtig meget af det modsatte: børn, som har gået rigtig mange år i skole, og som ikke kan nogle basale ting.
Og man har jo ikke stopprøver på den måde i folkeskolen i dag.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at vende argumentationen lidt på hovedet og spørge ordføreren, om hun ikke mener, at det er et endnu større svigt at sende et barn videre, som ikke har de basale kompetencer, der skal til, for at fortsætte med den her uddannelse.