runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2017-03-29:
Jo, men det gjorde den daværende minister jo også, men alligevel faldt man i.
Jeg synes et eller andet sted, at når Institut for Menneskerettigheder, som faktisk er meget, meget kompetente på det her spørgsmål, ligesom tænder advarselslamperne, burde det så måske ikke give anledning til lidt flere overvejelser?
Inger Støjberg (V), 2017-03-29:
Jeg må sige, at jeg simpelt hen ikke anerkender præmissen om, at juristerne i Institut for Menneskerettigheder skulle være dygtigere end juristerne i Udlændinge- og Integrationsministeriet og Justitsministeriet tilsammen.
Det må jeg sige, det anerkender jeg ikke.
Pernille Skipper (EL), 2017-03-29:
Tak for det, og tak for en utrolig god tale.
Så stor ros for det.
Det, jeg gerne vil spørge om, er noget af det, som hr. Rasmus Horn Langhoff også selv nævner, nemlig både ligeløn og barsel, som måske er de der to store monstre i ligestillingsdebatten i Danmark, og så den væsentlige pointe, at for at ændre på tingene skal vi gøre noget ved det.
Hvad vil Socialdemokratiet, hvis Socialdemokratiet kunne få lov til at bestemme, gøre for eksempelvis ligeløn?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2017-03-29:
Jamen som jeg også sagde i min tale, er vores kønsopdelte arbejdsmarked den største udfordring, og de to største faktorer i det er løngabet mellem mænd og kvinder og barselsgabet mellem mænd og kvinder.
Og de to problemer er beslægtede, det kan man ikke komme uden om.
Det kræver, at det ikke bare bliver ved snakken.
Det kræver i forhold til ligelønsproblematikken, at vi giver nogle redskaber til at få den diskrimination, som desværre også foregår derude, frem i lyset.
Men det kræver også, at vi på et eller andet tidspunkt tør genstarte hele snakken, om vi kan give nogle bedre redskaber til at sikre en mere ligelig fordeling af forældreorloven.
Jeg har ikke de vises sten her og nu, men jeg er åben over for at snakke om de her ting.
Josephine Fock (ALT), 2017-03-29:
Man kommer til at forskelsbehandle danske statsborgere, og sådan som jeg kan se det af lovforslagets bemærkninger, mener ministeriet ikke, at der er tale om forskelsbehandling.
Det er svært at spørge om, hvor sikker ministeren er på, at det er korrekt.
Men alligevel vil jeg spørge: Hvad har der været af drøftelser i ministeriet for at sikre, at vi nu ikke laver en ny forskelsbehandling?
Inger Støjberg (V), 2017-03-29:
Men det der er jo et trickspørgsmål.
For for os handler det om – og der er vi jo bare uenige, må jeg sige til hr. Søren Søndergaard, og det er fair nok – at begrænse de skadevirkninger, som vi mener Biaodommen efterlader.
Det tror jeg sådan set også godt at hr. Søren Søndergaard ved og er enig i.
Men det er da rigtigt, at man kunne have løst det på andre måder.
Vi mener bare, at det her er den mest hensigtsmæssige måde at løse det på, og så må man ikke forskelsbehandle.
Så enkelt er det.
Pernille Skipper (EL), 2017-03-29:
Jeg er i øvrigt også glad for analysen af sammenhængen, for den er jeg fuldstændig enig i, og også det der med, at det ikke skal blive ved snakken, er jeg fuldstændig enig i.
Så derfor efterlyser jeg nok måske bare et eksempel på et socialdemokratisk redskab.
Det skal bestemt ikke lyde, som om jeg vil bede Socialdemokratiet om at fortælle, hvordan vi bare fixer det hele herindefra, og så skal det nok gå, for vi har jo en lov, der siger, at vi skal have ligeløn, men alligevel har vi det ikke.
Så altså bare et eksempel på et eller andet redskab – det behøver ikke være barsel, det kan også være ligeløn – som vi kunne tage fat i herfra, så vi handler på det.
Søren Søndergaard (EL), 2017-03-29:
Hvad er det for regler, der siger, at man ikke kan behandle udlændinge i udlandet anderledes end danske statsborgere i udlandet?
Hvad er det for nogle regler?
Dem kender jeg ikke.
Altså, hvad er det for nogle regler?
May-Britt Kattrup (LA), 2017-03-29:
Det er de regler, som den dom bl.a. er baseret på, som vi lige har behandlet i L 162, og dem kender ordføreren jo i stor udstrækning selv.
Josephine Fock (ALT), 2017-03-29:
Bare lige for god ordens skyld vil jeg som en opfølgning på det sige, at det jo er danske statsborgere, der ifølge den dom, som er blevet afsagt, bliver diskrimineret – altså, man må ikke diskriminere danske statsborgere i forhold til at sætte en 26-årsgrænse op.
For så har mistanken været, at nogle af de danske statsborgere, der ikke er født i Danmark, vil have sværere ved at leve op til det tilknytningskrav.
Så det er bare en kommentar til ordføreren.
Tak for det.
Vi skal førstebehandle lovforslag L 163, som følger op på det, vi debatterede før, og som er en afskaffelse af 26-årsreglen, og hvad regeringen så foreslår at vi sætter i stedet.
Og det, man jo altså sætter i stedet, er, at man siger, at udlandsdanskere, altså danske statsborgere, der gerne vil vende tilbage til Danmark, nu skal opfylde de regler, der gælder for andre udlændinge, og det vil sige, at de skal have en årsløn på over 400.000 kr., og så skal de have tilbudt et job, der er på det, der hedder positivlisten, som altså er udvalgte fagområder, og det er så dem, som vi her i Danmark vurderer at vi gerne vil have til Danmark.
Jeg vil starte med at nævne det positive, og det positive er selvfølgelig, at vi nu giver nogle danske statsborgere mulighed for at komme hjem – man skal huske at se det positive.
Det negative for mig er selvfølgelig, at man nu igen vælger at indføre nogle regler, som diskriminerer danske statsborgere, nemlig de danske statsborgere, som ikke får tilbudt et job med en årsløn på over 400.000 kr., og som får tilbudt et job, som ikke er på de udvalgte fagområder.
Så det vil sige, at det er højtlønnede jobs.
Det er til udlandsdanskere, altså danske statsborgere, som får tilbudt de her højtlønnede jobs, man siger: I kan godt få lov til at komme tilbage til Danmark.
Det vil sige, at til de danske statsborgere, vi har, som ikke kan leve op til de her krav, siger vi altså: I kan ikke komme hjem.
Det, som Enhedslistens ordfører også har været inde på, er, at vi også siger nej tak til pensionister, udlandsdanskere, som har boet måske hele deres liv i udlandet, men som vælger at sige: Vi vil gerne have vores otium i Danmark.
De har tjent op til en god pension i udlandet og tager deres pension med her til Danmark.
Så vidt jeg kan se, er de ikke omfattet af lovforslaget, og det er i hvert fald noget af det, som jeg også vil spørge ind til i udvalgsbehandlingen.
Jeg er rigtig glad for, at vi i går ved den tekniske gennemgang bad udvalget om juridisk at underbygge, om det her er diskrimination af danske statsborgere, hvilket jeg har svært ved at se det ikke skulle være, fordi man altså skelner mellem rige og fattige og ser på, om man har fået tilbudt et job.
Jeg mener helt klart, at vi skal sige velkommen til alle vores danske statsborgere.
Selvfølgelig skal de have ret til at vende tilbage til Danmark på et hvilket som helst tidspunkt, og selvfølgelig skal de kunne tage deres ægtefælle med sig.
Så vi er i Alternativet stærkt kritiske over for det her lovforslag.
Vi hældte egentlig til at stemme hverken for eller imod, men jeg synes, debatten her i dag tydeliggør, at der er en diskrimination over for danske statsborgere.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-03-29:
Efter vores mening er det et ualmindelig utiltalende, usympatisk kompensationsforslag – det må jeg sige.
Det, man jo reelt siger her, er, at de udlandsdanskere, vi godt vil have, er dem, der har penge, dem, der har gode højtbetalte job, og de andre er vi ligeglade med.
Det er jo det, man siger.
Den tilgang til familiesammenføringsregler for danskere, der har boet i udlandet i mange år, kan vi ikke acceptere.
Jeg synes faktisk, at hr. Mattias Tesfaye tog fat i et problem, da han sagde, at han har bedt Folketingets jurister se på diskriminationselementet i det her.
Institut for Menneskerettigheder har påpeget, at der ligger en ny diskrimination.
Det vil sige, at man jo i virkeligheden risikerer at fjerne en form for diskrimination og erstatte den med en anden form for diskrimination.
Og spørgsmålet er så, om det er i strid med menneskerettighedskonventionen eller ej.
Det er det, som Institut for Menneskerettigheder antyder godt kan være tilfældet.
Man kan med andre ord komme i den fuldstændig samme situation, som vi er i nu med 26-årsreglen, med det her forslag.
Det synes jeg i og for sig burde give anledning til, at man bliver lidt mere nervøs over, hvad det her kan få af konsekvenser på det område.
Men som sagt, selv om man kan sige, at der er fundet et juridisk smuthul, så synes vi, at det er særdeles utiltalende.
Så vi er ikke tilhængere af det.
Inger Støjberg (V), 2017-03-29:
Indledningsvis vil jeg gerne sige tak for den debat, vi har haft indtil videre.
Regeringen ønsker jo, at det skal være attraktivt for højtkvalificerede at tage arbejde i Danmark.
Det er til gavn for danske virksomheder og dermed for vækst og velstand i Danmark.
Hvis Danmark skal være et attraktivt arbejdsland, skal arbejdstagere let og smidigt kunne få familien med, ellers bliver vi valgt fra, og det gælder, uanset om der er tale om udlændinge eller om danskere, der vender hjem.
26-årsreglen gjorde det muligt at undtage for tilknytningskravet i sager om familiesammenføring, og efter at 26-årsreglen ikke længere finder anvendelse som følge af Biaodommen – og jo også foreslås ophævet – er det blevet sværere for udlandsdanskere at vende hjem med deres udenlandske familie.
Det vil kunne afholde udlandsdanskere fra at sige ja til et jobtilbud i Danmark, selv når der er tale om et højtlønnet job.
Det vil regeringen rette op på.
Vi foreslår derfor en helt ny opholdsordning, der skal sikre, at det er attraktivt for højtkvalificerede udlandsdanskere at tage arbejde i Danmark.
Med ordningen kan en udlandsdansker med et jobtilbud omfattet af positivlisten eller beløbsordningen få familien med til Danmark på samme vilkår, som i dag gælder for udenlandske arbejdstagere med et tilsvarende jobtilbud.
Udlandsdanskeren vil dermed kunne medbringe sin udenlandske familie, hvis jobbet er tilstrækkelig efterspurgt eller vellønnet.
Med disse ord vil jeg takke ordførerne for debatten og se frem til den videre behandling af forslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2017-03-29:
Nu forsøgte ministeren og Venstres ordfører ligesom at lægge et røgslør over overklasseindholdet i det her forslag, så derfor vil jeg bare bede ministeren om fra Folketingets talerstol at fortælle, hvad det er for en international konvention eller international forpligtelse, som Danmark har påtaget sig, der tvinger os til, at når vi behandler danske statsborgere på en måde, så skal udenlandske statsborgere behandles på samme måde, og omvendt.
Hvad er det for en international konvention eller forpligtelse, der tvinger os til det?
Inger Støjberg (V), 2017-03-29:
Det kan man jo så forholde sig forskelligt til.
Det ønsker vi så at løse ved at give udlandsdanskere mulighed for stadig væk at komme hjem, og når vi gør det, må vi jo ikke forskelsbehandle.
Og det er jo derfor, at reglerne her er, som de er.
Det helt grundlæggende er, at man ikke kan lave lempeligere regler for danskere, der skal hjem, end for udlændinge, der skal hjem.
Man kunne også bare gøre, som Enhedslisten ønsker.
Man kunne jo bare sige, at der slet ikke skal være nogen som helst former for regler: Lad os ophæve tilknytningskravet og alt det andet, og så kan man bare komme hertil.
Men det ønsker vi jo ikke.
Vi ønsker at begrænse skaderne, som Biaodommen har efterladt sig, og derfor er det sådan her: Man må ikke forskelsbehandle i den her slags sager.
Det er jo netop det, kan man sige, dommen i sin helhed handlede om.
Søren Søndergaard (EL), 2017-03-29:
Ministeren siger så fuldstændig klart: Man må ikke.
Men hvor står det?
Hvad er det for en konvention?
Hvad er det for en aftale, ministeren henviser til, der gør, at fordi vi har en regel om, at udenlandske statsborgere, der vil arbejde i Danmark, skal tjene over et vist beløb – for at undgå social dumping – skal vi også kræve af danske statsborgere i udlandet, at de for at kunne komme hjem med deres ægtefælle skal have en høj løn?
Hvad er det for en konvention?
Hvad er det for en international aftale?
Ministeren må jo vide det.
Pernille Skipper (EL), 2017-03-29:
Jeg må nok erklære mig uenig i, at det var et svar på mit spørgsmål, for det, jeg spurgte om, var, om det var noget, vi skulle gøre noget ved fra Christiansborgs side, altså politisk, eller om det ligesom var op til den enkelte.
Jeg kan nærmest spore mig ind på, at svaret var, at det handler om, at kvinder skal vælge nogle andre uddannelsesforløb og tage – igen er det en spændende måde at sige det på – nogle mere vellønnede jobs.
Jeg tror, der er en masse kvinder, der venter på at høre, hvordan de så skal gøre det, men det er åbenbart ved at tage en erhvervsuddannelse.
Altså, den lønforskel, vi har i Danmark, kan vi jo ikke kun forklare med forskellige uddannelseslængder og det her med, at der er store lønforskelle på de klassiske mande- og kvindejobs.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-03-29:
Det er helt nyt for mig at få den oplysning, at KVINFO skulle nedlægges.
Det har jeg ikke hørt noget om.
Men det er da interessant, hvis det er det, det handler om; det tror jeg nu ikke det er.
Marianne Jelved (RV), 2017-03-29:
Det er jo en smart måde at undgå at svare på.
For når man tager den væsentlige del af det, der er KVINFO's arbejdsområde, nemlig forskningsbiblioteket og videnscenteret, væk, så er der ikke meget tilbage af KVINFO, så er det faktisk noget helt andet.
Det er ikke længere KVINFO; det troede jeg ikke var nødvendigt at forklare.
Det er derfor jeg spørger: Hvorfor skal KVINFO på den måde mishandles, skæres i stykker?
Marlene Harpsøe (DF), 2017-03-29:
Til det må jeg sige, at jeg selvfølgelig synes, at det er helt fair, at man stiller spørgsmål om KVINFO i lyset af den debat, der har været på det seneste.
Men når det er, at fru Marianne Jelved ligefrem spørger, hvorfor KVINFO skal mishandles og skæres i stykker, så må vi bare huske på, at der er kvinder og mænd ude i det her samfund, som hver dag oplever nogle ligestillingsproblemer, også hvor det er, at de bliver mishandlet.
Og jeg synes, det er virkelig, virkelig svært i lyset af det at skulle høre på, at KVINFO bliver mishandlet.
Jeg må indrømme, at jeg synes, at det er rigtig svært at skulle høre på det.
Trine Torp (SF), 2017-03-29:
Nu har jeg meget respekt for, at man ikke kan nå at komme ind på alt i sådan en ordførertale, for det er jo sådan set en lang redegørelse og et omfattende område at beskæftige sig med, og derfor kunne jeg godt tænke mig lige at høre ordføreren om, hvad ordføreren mener at der skal gøres for at mindske det løngab, der er mellem mænd og kvinder.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-03-29:
Det er jo en udfordring, som man kan sige ville løse sig, hvis det var, at var nogle flere kvinder, som tog nogle jobs, som også gav mere i lønningsposen.
Jeg tror, at det oftest i hvert fald er det, vi ser, hvis vi kigger på statistikkerne, nemlig at der er en forskel mellem mænd og kvinder, i forhold til hvad det er for nogle jobs, man tager.
Vi har jo allerede vedtaget, at man skal have lige løn for lige arbejde, men der kan være forskel på de jobs, man tager, og den løn, man får, og det er jo meget, meget svært at lave om på.
Marianne Jelved (RV), 2017-03-29:
På mange måder er der mange af de synspunkter, som ordføreren fremfører, som jeg tror rigtig mange af os kan være enige i, men jeg har et spørgsmål om noget, som undrer mig rigtig meget.
Nu er Dansk Folkeparti jo et støtteparti for regeringen, og derfor har Dansk Folkeparti en særlig mulighed for at blokere for beslutninger i regeringen.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren om, hvordan det kan være, at KVINFO skal nedlægges – KVINFO, som har alle de mål om ligestilling, som ordføreren har gjort til sine.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-03-29:
Fru Trine Torp har jo sådan set ret i, at der er noget, som vi har svært ved at forklare.
Jeg kan ikke lige præcis huske, hvor mange procent det var, om det var ca. 6 eller 7 pct., men der er noget, der er uforklarligt, og det er jo svært at gøre noget ved, medmindre det bliver forklarligt.
Pernille Skipper (EL), 2017-03-29:
Tak for det.
Jeg vil gerne følge lidt op på det, fru Trine Torp tog op, for jeg synes, det er et ret interessant emne, og det er egentlig sjældent noget, vi hører Dansk Folkeparti snakke om.
Men det, jeg hører ordføreren sige, er, at Dansk Folkeparti er enig i, at uligelønnen mellem mænd og kvinder er et problem, og at det skal man gøre noget ved – eller hvad?
Der bliver sagt, at kvinder skal tage mere vellønnede jobs.
Jeg kender en hel del kvinder, der ville ønske, at de fik mere i løn, så jeg tror, at de spørger sig selv: Jeg er på, så hvor er de jobs henne?
Mener den socialdemokratiske, undskyld, Dansk Folkepartis ordfører, at det der med ligelønnen så er noget, der er op til den enkelte, eller at det også er noget, vi skal handle på politisk på den ene eller den anden måde?
Og skyldes det bare mangel på redskaber herindefra, eller er det simpelt hen et ansvar, der skal placeres hos den enkelte?
Marlene Harpsøe (DF), 2017-03-29:
Det gav bare anledning til at få et lille smil på læben, så tak for det.
Vi har fastsat regler her i Danmark om, at man skal have lige løn for lige arbejde, og det er det, vi kører efter.
Som jeg også har været inde på før, er noget af forklaringen på, at den gennemsnitlige indkomst for kvinder er lavere end for mænd bl.a., at der er flere kvinder end mænd, som tager nogle jobs, som ikke giver lige så meget i lønposen som andre jobs.
Det er jo noget, der er ret svært at lave om på.
Vi kan ikke begynde at tvinge kvinder til at tage nogle videregående uddannelser, som måske giver lidt mere i lønposen eller noget lignende.
Det er ret svært at tvinge folk til det.
Så er jeg godt klar over, at det nok heller ikke altid lige fører til de jobs, hvor man får allermest i lønposen.
Ja, det var i hvert fald mit svar på det spørgsmål, som fru Pernille Skipper stillede.
Man skal have lige løn for lige arbejde.
Det er det, der er vores udgangspunkt.
Vi hverken kan eller vil tvinge folk til at tage nogle uddannelser, som kan give mere i lønningsposen.
Det vil vi ikke gøre.
Det synes vi simpelt hen er at gribe for meget ind.
Det er noget, som vi prioriterer langt højere at arbejde med end ligeløn, for nu at lægge svesken på disken så at sige.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-03-29:
Liberal Alliance så rigtig gerne, at vi kunne lave en anden ordning for danske statsborgere, men det har vi jo desværre ikke mulighed for, eftersom reglerne siger, at vi ikke kan forskelsbehandle.
Trine Torp (SF), 2017-03-29:
Det er jo fuldstændig korrekt, at en del af forklaringen ligger i sådan et kønsopdelt arbejdsmarked, hvor der er forskel på lønningerne.
Det kunne det være at ordføreren havde nogle bud på.
Men jeg vil også lige høre: Der er også en del af løngabet, der er helt uforklarligt, altså, hvor man hverken kan forklare det med anciennitet, forskelligt ansvar eller noget, men det er faktisk en reel mangel på ligeløn trods det, at vi har en ligelønslov.
Hvad tænker Dansk Folkeparti at vi kan gøre ved det?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2017-03-29:
Først og fremmest tak til Dansk Folkepartis ordfører for at bruge en stor del af sin taletid på at snakke om krisecentrene.
Det er et indsatsområde, som i virkeligheden fortjener meget større opmærksomhed end den, vi har givet de sidste mange år, og hvor vi ville kunne hjælpe rigtig mange mennesker med en bedre indsats.
Derfor vil jeg høre, om Dansk Folkeparti synes, det kunne være spændende at genoptage den ordning, der har været med gratis og akut psykologhjælp, som vi jo bevisligt ved virker.
Det er med til at frigøre voldsramte fra volden.
Det koster 4-5 mio. kr. om året.
De penge skal nok blive tjent hjem rigtig hurtigt.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-03-29:
Jeg synes, at det er rigtig, rigtig vigtigt at prioritere kvindekrisecentrene, og at det er vigtigt at prioritere mandekrisecentrene.
Som udgangspunkt har jeg det sådan, at der ikke skal være nogen, som kommer til et krisecenter og banker på døren og så bliver afvist.
Alle skal lukkes ind, hvis de har brug for hjælp.
Den hjælp kan jo så bl.a. inkludere psykologhjælp, og jeg er helt med på, at vi selvfølgelig skal give alle, der har brug for hjælp, og som er i sådan en forfærdelig situation, hvor man f.eks. er udsat for vold eller trusler om det, den hjælp, som de overhovedet har brug for.
I Dansk Folkeparti siger vi ja, for vi synes, at det er en god idé med psykologhjælp.
Nej, det gør jeg ikke.
Men samtidig har jeg også en forventning om, at de enkelte kvinder og mænds kommuner gør alt, hvad de kan, for at give den enkelte, som altså er kriseramt, en vigtig og rigtig indsats, og det kan bl.a. være i form af psykologhjælp.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2017-03-29:
Tak for den positive modtagelse.
I forhold til økonomien er det som sagt omkring 4-5 mio. kr., det drejer sig om.
Det kan Socialdemokratiet anvise finansiering på.
Så økonomien er i virkeligheden det mindste problem i det her.
Den største udfordring er at finde det politiske flertal.
Økonomien er der styr på.
Det med den gratis psykologhjælp betyder noget, men det, der i virkeligheden er det største problem, er, at der i dag er 8-9 ugers ventetid på at komme til psykolog, hvis du er voldsramt.
Det er jo i virkeligheden det, der er det vigtigste.
Det er endnu vigtigere end økonomien.
For når den tid er gået, er den voldsramte tilbage i den voldelige relation, og det er det mønster, vi gerne vil bryde.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-03-29:
Jamen jeg er sådan set helt enig med ordføreren i, at det jo er alt for lang ventetid, der er, for at få hjælp i sådan en situation, i hvert fald i form af psykologhjælp.
Men jeg er også af den opfattelse, at hvis man står i en krisesituation og banker på døren til f.eks. et kvindekrisecenter, så har man selvfølgelig et akutproblem.
Men det akutte problem må jo først og fremmest være at få taget sig af sig selv og de eventuelle børn, man måtte have med, at få ro og fred omkring sig og føle, at man er tryg.
Det er det vigtigste behov, som man kan få opfyldt lige der.
Og så skal politiet selvfølgelig også ind over og sikre, at eventuelt en mand, hvis der er tale om en mand, der har været voldelig, også får at vide, at man altså ikke skal nærme sig en kvinde, som har været udsat for vold, og at det ville kunne udløse f.eks. fængselsstraf, hvis man gør det.
Yildiz Akdogan (S), 2017-03-29:
Tak for det.
Jeg vil også sige tak for talen, især fordi ordføreren var så obs på at bruge ret meget af sin taletid på at italesætte problematikken med parallelsamfund, social kontrol, altså det, at mange kvinder er isolerede og skal ud på arbejdsmarkedet og deltage i samfundet.
Der vil jeg høre, om ordføreren måske kunne se en problematik i, at et tiltag som mentornetværket under KVINFO faktisk er med til at skabe netværk for de her kvinder, så de netop kan komme ud og søge arbejde eller få nogle gode råd til, hvordan man søger arbejde – og altså på den måde komme ud af hjemmet og deltage i fællesskabet som alle andre.
Vil ordføreren prøve at arbejde imod, at man lukker mentornetværket hos KVINFO?
Marlene Harpsøe (DF), 2017-03-29:
Sådan i bund og grund og som udgangspunkt har jeg ikke noget imod, at man flere steder bruger mentorer over for sårbare grupper.
Det vil jeg gerne lige slå fast; det kan være en rigtig, rigtig god idé.
Det diskuterer vi på mange områder, og vi ved, at det kan have en positiv effekt.
Men i forhold til lige præcis den her gruppe vil jeg sige, at det altså også er vigtigt at sige, at der skal langt flere virkemidler til for at sikre, at der er flere, bl.a. indvandrerkvinder, som kommer ud på arbejdsmarkedet.
Yildiz Akdogan (S), 2017-03-29:
Nu kender vi ikke helt effekten af kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen, altså om det rent faktisk får flere kvinder ud på arbejdsmarkedet.
Men man har et redskab, som fungerer efter hensigten, altså med hensyn til at få flere kvinder ud på arbejdsmarkedet – hvilket DF jo også ønsker – nemlig det her mentornetværk.
Jeg har fået stor gavn af det, og jeg er sikker på, at der er rigtig mange andre kvinder, der også synes, at det er en fantastisk måde både at skabe sig et netværk og at komme ud på.
Så jeg vil høre, om DF ikke kan se fornuften i at bevare et system, der faktisk fungerer.