runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Bøgsted (DD), 2025-01-29:
Men jeg er bare nødt til at spørge om noget.
Den her kompensationsordning – nu har jeg sagt det flere gange –
er ikke i nærheden af at kunne rette op på de katastrofale følger, der foreligger.
Jeg ved godt, at den er blevet vedtaget, inden ministeren blev minister på området.
Men vil ministeren ikke godt svare helt oprigtigt på: Har man overhovedet lavet en eneste beregning på, hvad det her koster for den enkelte fisker, hvad det koster for den enkelte forarbejdningsindustri bagved, der nu taber massivt på den her afgift?
Rasmus Stoklund (S), 2025-01-29:
Og det er jeg selvfølgelig også optaget af.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-01-29:
Jamen det ændrer jo bare ikke på, at man overhovedet ikke prøver at løse det her.
Som hr. Kim Edberg Andersen nævnte tidligere, har ministeren en partikollega, der render rundt og siger: Løsningen kommer i morgen, den kommer i morgen, den kommer i morgen.
Og der er ingenting kommet ud.
Hver evig eneste dag der går nu, koster det her.
Det koster manglende råvarer, der kommer ind.
Jeg har snakket med virksomhedsejere, der har sendt over halvdelen af deres folk hjem allerede nu.
Hvad skal de lave?
Altså, der er ikke et alternativ for fiskerne.
Rasmus Stoklund (S), 2025-01-29:
Det har selvfølgelig intet at gøre med, at det er i Nordjylland, der ligger nogle virksomheder, der rammes her, for der er jo også andre steder i Danmark, hvor der er fiskeri, der bliver ramt af den her CO 2 -afgift.
Og der er jo ikke nogen, der har et ønske om ikke at gøre, hvad vi kan, for at prøve at afbøde nogle af de værste virkninger.
Det var jo derfor, at det her store flertal, som vedtog den CO 2 -afgift i sin tid, i 2022, og som nu har stemt den igennem i Folketingssalen, indførte både den gradvise indfasning og kompensationsmulighederne.
Når mine svar minder lidt om hinanden, er det jo ikke, fordi jeg ikke er interesseret i emnet, men jo, fordi jeg bliver stillet de samme spørgsmål.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-01-29:
Det er sjovt, lige inden jeg kom herop, gik jeg forbi min partikollega Kim Edberg Andersen og sagde: Nu skal du høre, nu får jeg faktisk det samme svar, som du fik på dit spørgsmål.
Og det var jo stort set det, jeg fik.
Man forholder sig igen bare til, at der ligger en aftale med et bredt flertal, og det er, fordi det er vi nødt til, for de skal også bidrage.
Ja, fiskerne skal også bidrage – selvfølgelig skal de det – men de har ikke et alternativ.
Og det gælder jo ikke kun fiskeriet.
Det her går meget specifikt på forarbejdningsbranchen bagved, og hvis ministeren har brug for dugfriske tal for, hvad det allerede nu har kostet, kan jeg fortælle, at bare FF Skagen mangler ca. 10.000 t fisk, de ikke har fået ind.
Det er fødevarer til ministeren, til mig og til familier rundtomkring og fisk til forarbejdning til andre produkter, der mangler.
I Hanstholm har man modtaget 40 t fisk fra morgenen af i en hal, der normalt kommer 400 t i.
Det her får så uoverskuelige konsekvenser, ikke kun for fiskeriet, men for alle de arbejdspladser, der er: fiskeauktioner, forarbejdningsindustrien, vodbindere, elektrikere og købmænd.
Det er hele vejen rundt.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor man ikke er noget mere opmærksom på det her.
Og jeg synes ikke, at det er at forsvare, at man skal have afgiften, at sige, at det er et bredt flertal, der før har gjort det – når man slet ikke forholder sig til de voldsomme konsekvenser, det her får.
Jeg er ret sikker på, det ville lyde anderledes, hvis det var alle mulige andre steder, der blev ramt på den her måde.
Men det er, som om det, fordi det er i Nordjylland, ikke gør så meget.
Men det er rigtig, rigtig mange arbejdspladser i Nordjylland; det er en kæmpestor økonomi, det her drejer sig om.
Dansk fiskeri i dag – på trods af hvad venstrefløjen siger – beskæftiger direkte og indirekte 16.000 mennesker i Danmark.
Det er man ved at sætte over styr, fordi man mener, at man skal være bedre end alle andre og gå enegang med den her fuldstændig tossede afgift til fiskeriet.
Rasmus Stoklund (S), 2025-01-29:
Spørgsmålet ligger jo lidt i forlængelse af nogle af de spørgsmål, jeg tidligere har svaret på i samme anledning.
Det blev også besluttet at lægge afgift på den del af industrien, der tidligere har været fritaget fra CO 2 - og energiafgifter, og det vil bl.a. omfatte brændstof til fiskefartøjer.
Da erhvervsfiskeri ikke tidligere har været pålagt afgifter, indfases den gradvis, hvilket vi også har været inde på i dag.
Og foruden den her gradvise indfasning er det besluttet at afsætte en pulje målrettet støtte til fiskerierhvervet.
De her forskellige tiltag skal ses i sammenhæng med, at fiskerierhvervet står i en udsat position ligesom andre konkurrenceudsatte industrier, og derfor forsøger man at gøre noget for at afbøde de negative virkninger, som erhvervet ellers mærker.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-01-29:
Tak for det.
Hvordan forsvarer ministeren indførelsen af en CO 2 -afgift på fiskeriet, når den risikerer at skade den danske fiskeforarbejdningssektor og svække branchens internationale konkurrenceevne?
Caroline Stage Olsen (M), 2025-01-29:
Tak for spørgsmålet.
Og tak til spørgeren for at sætte fokus på det her emne.
Og historien om Kim Andersens mor gør mig vred.
Det er helt åbenlyst humbug, der er tale om her, og det er uacceptabelt, og jeg har meget, meget svært ved at tro, at alle de her sælgere har handlet i god tro.
Jeg er desværre også sikker på, at Kim Andersens mor ikke er et enestående eksempel.
En af mine vigtigste prioriteter som minister er at sætte ind i forhold til danskere, der bliver digitalt svindlet, og det gælder, uanset om det er over telefonen, eller om det foregår på nettet.
Derfor lancerede regeringen i november bl.a. også en pakke mod digital svindel, hvor vi gjorde det sikrere at modtage sms'er, ligesom det også bliver sværere for svindlere at ringe fra numre, som vi kender og stoler på.
Jeg er meget indstillet på at se på, hvad vi kan gøre yderligere for at hjælpe den her gruppe, altså demensramte og deres pårørende.
Vi har allerede nogle værktøjer, f.eks. værgemål, fremtidsfuldmagter og Robinsonlisten, men alt tyder jo på, at det ikke er et værn mod alt, og derfor skal indsatsen både mod svindel og også mod det her telefonsalg fortsætte.
Jeg vil gerne være med til at kigge alle mulighederne igennem for at afsløre, hvorvidt der er tiltag, vi kan igangsætte for at beskytte borgere mod uønsket telefonsalg.
Vi har tit haft sådan en pingpong, hr. Kim Edberg Andersen og jeg, i forhold til at hr. Kim Edberg Andersen har hjulpet mig med at politikudvikle, og her vil jeg gerne byde hr. Kim Edberg Andersen op til dans igen og sige, at hvis hr. Kim Edberg Andersen har nogle gode idéer, også til, hvordan vi kan undgå det her i fremtiden, tager jeg meget gerne imod råd og vejledning, mens min særlige rådgiver er på barsel.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-29:
I Danmarksdemokraterne er vi altid villige til at hjælpe regeringen til at lave noget fornuftig politik, det har vi aldrig lagt skjul på.
Det er bare synd, at de så sjældent tager imod det, men det håber vi da kan ændre sig.
For selvfølgelig har vi også gode løsninger på det her område i Danmarksdemokraterne.
Så ministeren er mere end velkommen, og jeg tror også på, at jeg kan lave kaffe og alt mulig andet ovre ved mig, så det går nok.
Men virkeligheden er bare, at det spørgsmål, som man stiller i Folketingssalen, allerede er blevet stillet i sidste uge, og at man så nogle gange bliver overhalet af virkeligheden, og man så igennem de næste par dage vil kunne se, at man har fundet ud af, at svindlen over telefonen er tiltagende.
I det her tilfælde er problemstillingen jo nok ikke så meget, at det er den deciderede svindel, men at der er firmaer, f.eks. elselskaber osv., som sælger en vare, og man kunne jo tænke sig, at de folk, som ikke er blevet ramt så hårdt af demens, at man ligesom er gået ind og har taget værgemålet fra dem, på det tidspunkt ikke har klarheden til at forstå, at man, når man har sagt ja en gang, så også automatisk siger ja på opfølgningsmailen.
For det er jo noget, de nævner, altså at man får en opfølgningsmail, hvor man så bare lige skal huske at sige nej, hvis man ikke mente det, man sagde første gang.
I Nordjylland kan vi godt finde ud af at sige ja to gange, hvis der er noget, vi ønsker.
Så man kunne jo bare ændre det med noget så simpelt som det, at opfølgningsmailen, man får, så ligesom er en kontrol af, om man nu også mente, at man gerne ville købe el for 7.500 kr. om måneden, til trods for at man bor på et plejehjem, hvor ellen ligesom er med i regningen.
Så kunne det jo være, at selv et menneske, som ikke var dement nok til, at man blev umyndiggjort, tænkte: Det var da underligt, for det betaler jeg jo over huslejen.
Se, så allerede der har vi jo igen hjulpet regeringen, og det er jo nemt og smertefrit at få Danmarksdemokraterne til at hjælpe regeringen til at blive bedre.
Så det står vi altid på mål for.
Men vil ministeren ikke sige, at det er små ting, små justeringer, man faktisk godt kan lave, uden at vi sætter et stort apparat i gang?
For Kim Edberg Andersen har jo ret i det, når han siger, at man, hvis man har en demensramt forælder, så i forvejen er spændt for, og når man ovenikøbet så også skal kæmpe imod virksomheder, som udnytter demensramte, er det i Folketinget vores forpligtelse at sørge for, at reglerne bliver skruet bedre sammen.
Mattias Tesfaye (S), 2025-01-29:
Jeg vil starte med at sige, at med den nye folkeskolelov etableres der jo en timebank, hvor der også åbnes mulighed for, at den økonomi, de ressourcer, der tidligere var til at understøtte noget undervisning, også kan bruges på sfo'en.
Og til spørgsmålet om hvornår kan jeg sige, at vi har de her tre arbejdsgrupper med en lang række organisationer omkring fritidslivet indblandet, og at de kommer med deres anbefalinger – jeg burde kunne huske det i hovedet, men det er i hvert fald på den her side af sommerferien.
Og i forlængelse af det holder vi et møde i Sammen om Fritiden, hvor både organisationer, men også alle Folketingets ordførere er inviteret, og så er det jo, med henblik på at vi kan få en diskussion af både formålet, men også øvrige rammer omkring fritidstilbud i Danmark.
Lotte Rod (RV), 2025-01-29:
Vi står jo med et valg nu: Enten fortsætter man bare, og så bliver der ved med at være besparelser, og så vil vores børn være i klasselokaler eller på gangen, eller også bliver det, som vi ønsker i Radikale Venstre, i rigtige fritidshjem med værksteder, hvor de kan blive rigtig dygtige til noget, hvor de kan få lov til at være i et træværksted og faktisk lære at bygge noget.
Derfor er mit spørgsmål til regeringen: Hvornår bliver det til mere end gode intentioner?
Hvornår vil regeringen faktisk prioritere de penge, det koster, at der er kvalitet på vores fritidshjem?
Lotte Rod (RV), 2025-01-29:
Tak for det.
I dag tager vi hul på en af tidens store værdikampe, nemlig at vi giver børn et godt børneliv med fede fritidshjem væk fra skærmen og ind i fællesskaberne.
Vi har snakket om det der med skærmene i lang tid, men det er jo ikke gjort med bare at tage skærmene fra børnene.
Vi skylder jo et svar på, hvad børnene så skal lave.
Vi har her i Danmark alle muligheder for at lave de fedeste fritidshjem.
Vi står på en stolt tradition, og vi er et af verdens rigeste lande.
Vi kan godt, hvis vi vil.
Det er en katastrofe, at vi har nedlagt fritidshjemmene, og at vi har skåret området med 2 mia. kr. siden folkeskolereformen.
De fritidshjem, som var fulde af kreative værksteder og skabte rammerne for møder mellem børn og pædagoger i en verden af summende symaskiner, selvbyggede kaninbure, strabadserende kanoture, koncerter og teater og med vores elskede byggelegepladser med mudder mellem bålpladser og skæve sørøverskibe formet af gamle brædder, er næsten forsvundet.
I dag stopper børn tidligere med at lege, de er mindre fantasifulde, der skal mindre til at slå dem ud, og rigtig mange forældre stresser for at komme hjem fra arbejde og hente deres børn tidligt.
Det er ikke bare en eller anden lille ting.
Det er halvdelen af børns liv hver dag.
Det skal være slut med sfo'er i klasselokaler eller på gangen henne i skolen.
Vi vil i Radikale Venstre have fritidshjem, som er en synlig anden verden end skolen.
Her skal alle børn kunne sænke skuldrene, de skal være en del af et fællesskab, de skal prøve kræfter med mange forskellige håndværk og finde ud af, hvad de kan lide, og hvad de ikke kan lide, og dermed blive kloge på, hvem de er, og hvem de gerne vil være.
Børn skal have lov til at prøve at spille guitar, bage boller, lave musicals, bygge en træhytte eller svejse.
De skal kunne få nye venner og lære at være i en konflikt og løse det uden bare at gå hjem.
De skal have en pædagog at snakke med om alle de ting, som man ikke lige siger til sin mor eller far.
Det her er det vigtigste for børn og forældre, men det er også noget af det vigtigste for os som samfund, for i en tid, hvor mange bliver bange for det, der sker ude i verden, bør vi styrke vores vigtigste modstandskraft.
Det er jo i et demokrati friheden og tilliden mellem mennesker, og derfor er det så vigtigt, at vi laver gode fritidshjem, som børn ikke vil hjem fra.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-29:
Så man kan sige, at jeg, hvis ministeren nu bare ønsker, at det her bliver ændret, så næsten er sikker på, at der ovre i ministeriet er nok ansatte til, at det sådan rent tekniske med, hvordan man gør det, kan løses, og jeg ved faktisk også, at det med hensyn til lovbehandlingen herinde kan gøres rigtig hurtigt.
Altså, inden for en måned eller halvanden har vi det jo på plads.
Så derfor bliver jeg ked af det, når jeg hører et »men«.
For det her er for vigtigt til et »men«.
For det her skal ændres, og det ved jeg så også at ministeren normalvis er villig til.
Caroline Stage Olsen (M), 2025-01-29:
Der er ikke noget, jeg holder så meget af som at få hjælp af hr. Kim Edberg Andersen, så det glæder mig også her.
Jeg vil meget gerne kigge alle muligheder igennem, også det sidstnævnte, men det er jo ikke bare sådan, at man lige med et lille fingerknips går ind og gør det, og noget af det, som hr. Kim Edberg Andersen foreslår, kræver lovændringer.
Det betyder ikke, at jeg ikke vil være villig til at kigge på de lovændringer.
Det er bare for ikke at stikke blår i øjnene på nogen.
Altså, det tager jo nogle gange lidt mere end 3 sekunder bare lige at sætte sig rundt om bordet.
Men jeg er meget åben for at kigge ind i, hvordan vi kan dæmme op for den her problemstilling.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-29:
Man kan godt høre overraskelsen i, at jeg er kommet med et godt forslag.
Jeg synes jo altid selv, jeg kommer med gode forslag, kan man sige, så det overrasker mig, at man ikke bare tager dem ned.
Men spøg til side.
Virkeligheden er jo, at det her kan ordnes, ved at vi sætter os ned og så ligesom ser på, hvad den digitale udvikling har gjort.
For det der med at deltage i en konkurrence, som pludselig bliver et frikort til alle mine personlige oplysninger, er jo som udgangspunkt ikke det, en konkurrence skal have lov til at indeholde.
Så måske skal vi sige, at man, hvis man på Facebook spiller om at vinde en gratis yankiebar, så ikke samtidig giver ret til, at ens personlige oplysninger bliver solgt videre.
Så der er jo mange ting i det, og der er selvfølgelig også forbehold, der skal tages.
Caroline Stage Olsen (M), 2025-01-29:
Jeg giver jo Kim Edberg Andersen fuldstændig ret i, at de pårørende i forvejen er hårdt spændt for, og at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at hjælpe til her, og jeg synes ikke, at hr. Kim Edberg Andersens idé er dårlig.
Jeg har selv tænkt nogle tanker om, hvorvidt man kunne lave en eller anden form for totrinsverificering i forbindelse med det her, altså at det ikke er nok at sige ja over telefonen, men at man også skal tilkendegive det på en eller anden anden måde, og det vil jeg gerne gå tilbage og undersøge.
Det er ikke kun mit ministerium, der lige skal sige ja til det, men jeg vil gerne tage det med videre.
Jeg synes trods alt, det var et lille »men«.
Selvfølgelig skal de ting, vi ændrer, være inden for loven, og det kræver så nogle gange, at vi ændrer loven, og jeg sagde jo trods alt ikke, at »men lad os lige vente et år, før vi så ændrer loven«.
Så lad os kigge ind i det sammen inden for kort tid.
Jeg er i hvert fald meget indstillet på, at det her ikke skal være et tema, der er op til polemik, men at det er et problem, vi reelt skal løse, som eksisterer derude for rigtige mennesker.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-01-29:
Tak for det.
Det, der er spørgsmålet her, er jo måske, hvad man i virkeligheden vil gøre ikke bare fra dansk side, men fra det internationale samfunds side.
Som medlem af FN's Sikkerhedsråd og medlem af EU spiller Danmark jo en rolle i de fællesskaber.
Hvad vil man egentlig gøre, hvis Israel ikke lader efterforskere komme ind?
Hvad vil det internationale samfund, hvad vil Danmark i de fora, hvor vi er, ikke mindst jo i FN's Sikkerhedsråd, egentlig gøre, hvis Israel ikke lader det ske?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-01-29:
Det kræver måske også lidt flere rå muskler, end jeg både som person og som nation egentlig er udstyret med.
Jeg mener, vi gør det bedst i de fora, hvor vi har en rolle at spille, og det har vi EU – og det bliver så lidt repetitivt, i forhold til hvad jeg har sagt under alle de her spørgsmål – med at understøtte den her linje.
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-29:
Jeg anerkender også de her konkrete initiativer og processer, man bakker op om, men jeg må så også sige, at os, der følger udviklingen tæt og har gjort det i mange år, også godt ved, at det jo ikke nødvendigvis er nok, at der bliver besluttet, at der skal sættes nogle processer i gang.
For at nogle af de her ting faktisk kan blive implementeret og igangsat i praksis, f.eks. at der kommer efterforskere fysisk ind i Gaza, kræver det nogle lidt andre realpolitiske muskler, altså for faktisk at sikre sig, at det sker i praksis, dvs. at der kommer en åbning i de korridorer, der er, og i de checkpoints, der er, så det faktisk sker i praksis.
Så det, jeg måske fisker efter, er: Hvordan rykker vi de processer fra de bonede gulve og fysisk ind i Gaza, så vi sikrer os, at tingene rent faktisk sker?
Og det kræver jo, lidt karikeret sagt, lidt mere rå magtpolitik over for Israel, der jo har som tradition at modarbejde sådan nogle her undersøgelser.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-01-29:
Tak for det.
Jeg kan ikke helt forstå, hvorfor man bruger ordet hensigtserklæring, når jeg i mit svar står her og fortæller, hvordan vi helt konkret understøtter nogle internationale mekanismer, som har præcis det her sigte, altså både finansielt og i relation til ICC, altså med indstationering af medarbejdere og konkret budgetstøtte til nogle af de ngo-organisationer, som løfter den her opgave.
Det er jo ikke en hensigtserklæring; altså, det er jo helt konkret handling.
Jeg er så i øvrigt enig i, at det har været en udfordring over de 15 måneder og jo også fortsat er det, at der ikke har været fri adgang.
Det var også derfor, Danmark sidste år var medunderskriver af en fælles erklæring i regi af Media Freedom Coalition, der understregede behovet for journalisters uhindrede adgang til at rapportere om begivenhederne, som de udfolder sig.
Det var derfor, vi udtrykte bekymring over Israels beslutning om at lukke Al Jazeera, ligesom jeg bare for fuldstændighedens skyld må sige, at jeg måtte udtrykke den samme bekymring, da jeg var i Ramallah i forrige uge, hvor det palæstinensiske selvstyre også har besluttet at lukke Al Jazeera.
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-29:
Grunden til, at vi rejser det her spørgsmål, er, at den genopbygning, som Gaza, Palæstina, står over for, ikke bare handler om mursten og de mange hundredtusinder af boliger, der er blevet totalsmadret.
Genopbygningen handler også om retfærdighed, og uden retfærdighed og med fortsat straffrihed for eventuelle eller højst sandsynlige krigsforbrydelser, eventuelt folkedrab, er det meget svært at se for sig, at vi får en varig fred.
Vi står i en helt ekstraordinær situation med det, der er sket i Gaza og i Israel de sidste 15-16 måneder, hvor op mod 50.000 eller mere palæstinensere er blevet slået ihjel og mere end 1.000 israelere er blevet slået ihjel.
Men det, der gør det helt specielt, er jo, at krigen i Gaza er foregået bag lukkede døre.
Vi har alle sammen kunnet se med, men der har ikke været international adgang, internationale journalister har ikke kunnet komme ind, og der har ikke været mulighed for, at andre end lokale kræfter har kunnet dokumentere de her meget mulige forbrydelser, der har fundet sted.
Det er jo helt afgørende, at der kommer en proces nu, hvor der er våbenhvile, og hvor der er momentum, som vi har talt om, hvor vi aktivt arbejder for at lægge pres på Israel for at sikre os, at folk faktisk kan komme ind i Gaza.
Så ét er en hensigtserklæring, som jeg anerkender kommer herfra principielt, noget andet er, hvad Danmark, særlig som nu midlertidigt medlem af FN's Sikkerhedsråd, helt konkret vil gøre for at sikre, at der er en proces, der bliver sat i gang, og at der bliver lagt pres på særlig Israel for, at der kommer efterforskere ind, og at der kommer international presse ind, som kan dokumentere, hvad det er, der er foregået og måske kommer til at foregå igen, så vi ikke overlader opgaven til de civile palæstinensere, der jo er blevet ramt af bomber, og som har et kæmpe traumatisk arbejde foran sig med overhovedet at finde sig selv og finde hjem til deres ødelagte hjem.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-01-29:
Tak for det.
Jeg er enig i, at det er vigtigt at dokumentere eventuelle krænkelser begået på begge sider i konflikten.
Her findes der allerede forskellige mekanismer, der har netop det formål at monitorere og dokumentere situation i både Israel og Palæstina.
Den Internationale Straffedomstol har som bekendt en igangværende undersøgelse af situationen i Palæstina, herunder Gaza, og har udstedt arrestordrer mod både israelere og Hamas.
Straffedomstolens arbejde er ud over anklagemyndighedens eget efterforsknings- og bevisindsamlingsarbejde baseret på dokumentation fra en række forskellige kilder, herunder FN-organisationer, rapporter fra civilsamfundsorganisationer og vidnesbyrd fra individer.
Det er jo en sag, der verserer, og som også forventes at strække sig over de næste par år.
Derudover er der en særlig FN-undersøgelseskommission, Commission of Inquiry, der blev nedsat tilbage i 2021 af FN's Menneskerettighedsråd for at undersøge mulige krænkelser af den humanitære folkeret og menneskerettighederne.
Endelig eksisterer der en FN-mandateret specialrapportør, som løbende rapporterer til Menneskerettighedsrådet om menneskerettighedssituationen i de besatte palæstinensiske områder.
Regeringen støtter disse instansers uafhængighed, ligesom vi bakker op om deres adgang til de besatte palæstinensiske områder.
Det gælder f.eks. undersøgelseskommissionen.
Derudover støtter vi jo ICC's generelle arbejde med både finansielle bidrag og med en sekunderet national ekspert, ligesom vi gennem Palæstinabistandsprogrammet støtter forskellige civilsamfundsorganisationer, der arbejder med at dokumentere krænkelser i de besatte palæstinensiske områder.
Det gælder bl.a. ngo'erne B'Tselem og Breaking the Silence.
Det er alt sammen vigtigt arbejde, som vi vedbliver med at støtte.
Så det er ligesom det danske bidrag.
Det er jeg sådan set enig i, og det er jo så også derfor, at vi så sent som i mandags har diskuteret og taget stilling til at genåbne den her EU-mission omkring Rafah som et udtryk for fysisk tilstedeværelse.
Det er derfor, vi i mandags også har genbekræftet det her langvarige engagement med det palæstinensiske selvstyre, som vi selv har presset på for også fra dansk side i høj grad sammen med en lille kreds af kolleger, for det er ligesom der, man kan forene et EU, hvor jo alle abonnerer på tostatsløsningen, men hvor der også er et lidt forskelligt temperament i forhold til spørgsmålet om anerkendelse af Palæstina m.v.
Det er jo det, vi skal gøre.
Det var også derfor, jeg sagde før, at vi fra dansk side er åbne over for yderligere sanktioner i forhold til det, der sker på Vestbredden, og ud af det fører logisk, at hvis der pludselig skulle komme bosætninger i Gaza, vil det samme gælde der.