runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-06-01:
Man er jo allerede i gang med at kigge på det, og man ser faktisk også kredsdommerne som en af de målgrupper, som man synes er interessant.
Så på den måde kan man sige, at der jo i hvert fald er noget på bedding, som er ret interessant, apropos den handlekraft, som efterlyses af SF's ordfører.
Vi vil rigtig gerne handle, og vi har faktisk nogle muligheder i hvert fald på den korte bane.
Vi lever i meget små samfund, og man kan sige, at hver by eller hver bygd jo på mange måder er en lille ø for sig selv, og man er nødt til at leve med hinanden, også når der bliver begået kriminalitet og lovovertrædelser.
Anders Johansson (KF), 2017-06-01:
Tak for ordet.
Jeg skal starte med at sige, at jeg er vikar for vores sædvanlige grønlandsordfører, fru Merete Scheelsbeck, men jeg har lovet at læse hendes tale op, så det vil jeg gøre her:
Jeg har stor sympati for intentionerne bag beslutningsforslaget.
I Det Konservative Folkeparti er vi meget enige i, at der er behov for at udvikle og forbedre forholdene på justitsområdet i Grønland.
Men vi finder det også meget vigtigt, at vi inddrager og involverer de forskellige aktører med kendskab til Grønland i den arbejdsproces.
Vi ønsker nemlig ikke at bryde den tradition, at Grønlands Selvstyre er med til at bestemme, hvordan justitsområdet i Grønland skal udvikles, og vi ønsker at inddrage politiet, Kriminalforsorgen og domstolene i arbejdet, når vi skal have kvalificeret, hvilke initiativer der skal prioriteres for at sikre en positiv udvikling.
Som det fremgår af beslutningsforslaget, ønsker forslagsstilleren bl.a., at der skal sikres tilstedeværelse af politimyndighed i alle byer og bygder, og det er vi meget enige med forslagsstilleren i.
Derfor er midlerne til at løse den opgave også allerede tildelt Grønlands Politi.
Der er i dag politifolk i alle byer på nær en enkelt, og der arbejdes strategisk og målrettet på at få ansat kommunefogeder i alle bygder.
Det er ikke en nem opgave, men den skal løses.
Den bliver prioriteret højt af politiet, og jeg har tillid til, at politiet i Grønland også løser opgaven, når de har påtaget sig den.
Som sagt er vi meget enige i, at der er et behov for at styrke forholdene på justitsområdet i Grønland, men det skal gøres i et samarbejde, da vi tror, det er på den måde, det vil give de bedste løsninger for det grønlandske folk. Så på den baggrund kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2017-06-01:
Tak til Inuit Ataqatigiit for at komme med det her beslutningsforslag, for det går ikke godt nok i Grønland.
Udfordringerne for retssikkerheden er store, og selvfølgelig giver både de geografiske og de kulturelle forskelle nogle særlige vilkår, men uanset det trænger området til et stort løft.
Jeg ser også beslutningsforslaget som et decideret nødråb fra Grønland, hvor både kriminaliteten og den sociale armod er voldsom.
Selvfølgelig skal justitsområdet såvel som alle andre områder udvikles gennem en dialog mellem Grønland og Danmark.
Men det rejser også en anden problemstilling, som vi ikke har været inde på i dag: Hvad kunne Grønland selv gøre – ikke ved at skubbe ansvaret over og sige, at det er et dansk ansvarsområde, hvad det jo er, men kunne Grønland selv gøre noget allerede fra på mandag måske?
Er der områder, der, uanset at det formelt hører under Danmark, alligevel kunne løftes i stedet for at vente på en løsning fra Danmark?
Jeg tror, der ligger nogle store muligheder her, ved at man ikke afventer, at der kommer en reaktion fra Danmark eller der kommer penge fra Danmark, men ved at man simpelt hen tager nogle flere situationer i egne hænder, måske simpelt hen bare flere konkrete, lokale handlinger og mindre snak.
Jeg glæder mig også meget til at høre selvstyrets officielle holdning til beslutningsforslaget.
I langt de fleste sammenhænge får Danmark ofte kritik, endda nogle gange meget hård kritik, hvis regeringen på nogen måde er foran i den politiske proces.
Det plejer at være meget vigtigt for Grønlands vedkommende, at politiske processer foregår i fælles takt mellem Grønland og Danmark.
SF anerkender behovet for at få rettet op på justitsområdet, og beslutningsforslaget fra Inuit Ataqatigiit er et godt grundlag for, at vi i fællesskab med selvstyret finder løsninger.
Som det ligger, kan SF støtte beslutningsforslaget.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-06-01:
Mange tak.
Jeg vil egentlig bare sige, at det jo i virkeligheden understreger hele det sagsforløb, der har været, både i forhold til Retsvæsenskommissionen, men også det historiske forløb, hvor der både har været forbedringer, men også i høj grad har været plads til forbedringer igennem årene.
Fra Inuit Ataqatigiits side er vi jo gået til valg på at være Grønlands frie stemme, og det er, fordi vi varetager nogle grønlandske interesser, og her er der noget klokkeklart, som vi i hvert fald er optaget af.
Så jeg håber, også med de tilkendegivelser, der har været, at vi kan følge op på sagen.
Christian Juhl (EL), 2017-06-01:
Jeg vil bare kort sige til det, at det er jeg fuldstændig enig i, og det er også derfor, jeg prøver at appellere til hr. Peter Juel Jensen i forhold til at prøve at skabe en situation, hvor oppositionen klappede i hænderne og sagde: Godt, at I nu har taget initiativet, når andre ikke har gjort det ordentligt indtil nu.
Det skulle man sige i stedet for bare at sige: Når de andre ikke har gjort det, gør det vel heller ikke så meget, at vi ikke gør det.
Det, jeg venter på, er en situation, hvor jeg kan give hr. Peter Juel Jensen et klap på skulderen og ministeren et klap på skulderen, så grønlænderne virkelig kan fornemme, at vi mener mere end bare ord i forbindelse med de her ting.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-06-01:
Mange tak til ordføreren for talen.
Jeg vil sådan set
bare meget kort sige, at set fra et grønlandsk perspektiv synes jeg heller ikke, det handler om at kaste mudder.
Man kan sige, at der er sket nogle forbedringer historisk set igennem årene.
Der er også et efterslæb – det tror jeg godt man kan tillade sig at sige – på justitsområdet.
Og de grønlandske folketingsmedlemmer har jo igennem alle årene forsøgt at kæmpe for, at der skulle være nogle forbedringer generelt på området.
Om det har været en rød regering eller en blå regering, har sådan set fra et grønlandsk perspektiv indimellem været underordnet, fordi man trods alt på tværs af partierne har været i stand til at lytte til, hvad det var, der kom.
Men nu kommer vi med noget, som er endnu mere konkret.
Vi vil rigtig gerne være ambitiøse på det her område; vi vil rigtig gerne spille ind, i forhold til hvad det er for nogle konkrete forbedringer, som kan ske.
Christian Juhl (EL), 2017-06-01:
Nu kan jeg snart den her mudderkastning, der går i gang, hver eneste gang der er et regeringsskift, udenad.
Hvornår kan vi sætte os ned i Folketinget og sige: Ja, vi har svigtet, og I har svigtet, men nu er der en mulighed for at komme fremad?
Man behøver ikke bruge en gammel dårlig regerings svagheder til selv at være svag.
Jeg synes, det er en rigtig træls måde at diskutere på, uanset hvem der gør det.
Altså, det, at en regering har undladt at gøre noget, før den nuværende regering kom til, er jo ingen undskyldning for, at de også bare kan lade være med at gøre noget.
Peter Juel Jensen (V), 2017-06-01:
Vi havde jo ikke stået her i dag, hvis ordføreren havde haft den visdom tilbage i 2014, da ordførerens parti var støtteparti for den daværende regering, og da betænkningen kom.
Så havde man jo kunnet løse alt det her allerede dengang, og så havde ordføreren haft maksimal indflydelse og kunne faktisk have fået det indrettet, som man gerne ville.
Det er lidt underligt, at ordføreren er kommet til det her klarsyn så sent i processen, når man var støtteparti tilbage i 2014 – det kan jo kun undre.
Christian Juhl (EL), 2017-06-01:
Jeg har under hver eneste redegørelse om rigsfællesskabet påpeget de her ting og også påpeget ting vedrørende det sociale område og sagt, at vi har brug for få sat nogle ting i gang.
Derfor er jeg rigtig, rigtig glad for, at det nu ikke er mig, der har stillet forslaget, for så ville det sandsynligvis af partitaktiske grunde være blevet skubbet ud til en side.
Her er det repræsentanter fra Grønland, der selv har fremlagt nogle forslag, hvor man ret enkelt kommer med en opfordring til på nogle afgørende områder at handle.
Derfor synes jeg, det er sådan en fin anledning til, at vi nu tager os sammen og siger: Nu vil vi ikke snakke om det længere, nu vil vi ikke vente til næste gang, vi snakker om rigsfællesskabet, eller næste gang igen, eller næste gang nogen kommer til Grønland; nu vil vi sætte det her arbejde i gang og løfte det i fællesskab.
Det har i rigtig mange år kendetegnet samarbejdet i rigsfællesskabet i Folketinget, at stort set alle tager del i arbejdet, og det her er en rigtig god anledning.
Ja, og det synes jeg faktisk I gør rigtig, rigtig godt, og det er derfor, jeg er begejstret for og glad over, at vi nu kunne få en fælles platform at stå på – alle sammen, uanset om man er konservativ, fra Venstre, Enhedslisten, SF, eller hvor man nu står henne.
Nu kunne vi få lejlighed til at komme videre i fællesskab, og det håber jeg sådan set også bliver resultatet af det her forslag, selv om der er lidt fodslæberi i hjørnerne i øjeblikket.
Peter Juel Jensen (V), 2017-06-01:
Så blev der vasket hænder.
Ordførerens parti var støtteparti for regeringen i 2014, da Retsvæsenskommissionen kom med deres betænkning på 497 sider.
Hvilke initiativer har ordførerens parti taget for at få løst det her, da ordførerens parti var støtteparti for den daværende regering?
Peter Juel Jensen (V), 2017-06-01:
Jeg startede med at sige, at jeg læste den her tale op fra Venstres ordfører på området.
Jeg er ikke grønlandsordfører, og jeg er ikke 100 m mester i det her.
Jeg kan forstå, at der er en række udfordringer, som man har godt øje på i regeringen, og det er jeg ganske tryg ved.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-06-01:
Ingen beder nogen om at trylle.
Hvad er Venstres prioritering med hensyn til at højne retssikkerheden i Grønland?
Peter Juel Jensen (V), 2017-06-01:
Jamen altså, det lyder på ordføreren, som om der har været en dialog, og det lyder på ministeren, som om det her er i god gænge, og at man er på vej, og at der er taget en række initiativer for at komme i mål.
Så jeg er egentlig ganske fortrøstningsfuld.
Men jeg anerkender også, at det tager tid, og jeg synes også, at de ordførere, der har været før mig, har peget på en række områder, hvor vi ikke er helt i mål, bl.a. det sprogmæssige og det uddannelsesmæssige.
Og man kan altså ikke trylle det her igennem.
Men jeg synes, det er i en god gænge, når jeg lytter til ministerens tale og hører, at der er taget en række initiativer, og at man er i god dialog med selvstyret.
Så det er jeg egentlig ganske fortrøstningsfuld ved, også fordi man før gennem dialog og samarbejde har opnået fine resultater både til glæde for Danmark og Grønland.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-06-01:
Jeg hører fra ordføreren, at det er vigtigt med en respektfuld tone i dialogen med Grønland omkring de tiltag, der skal foregå i forbindelse med retsvæsenet i Grønland.
Det er jeg også enig med ordføreren i.
Der er blevet arbejdet hele 10 år med en respektfuld tone og dialog mellem Grønland og Danmark i retsvæsenskommissionen fra 2004 til 2014 – hele 10 år, som i sidste ende resulterede i en 497-siders betænkning.
I den betænkning er det her forslag, som forslagsstillerne kommer med, med i bemærkningerne.
Det er bare en lille del af betænkningen, som venter på implementering.
Hvilken anden dialog mener ordføreren der skal til, for at man kan igangsætte implementeringen for at højne retssikkerheden i Grønland?
Peter Juel Jensen (V), 2017-06-01:
Jeg tror slet ikke, at afstanden mellem ordføreren fra Enhedslisten og jeg er særlig lang.
Jeg tror, vi begge er enige om, at det her skal ske i dialog og i et respektfuldt samarbejde mellem den danske regering og det grønlandske selvstyre.
Sådan plejer vi at løse udfordringerne på Grønland, og det synes jeg også vi skal gøre i den her sag, for jeg synes ikke, vi skal komme tromlende med noget.
I mine øjne er det meget, meget vigtig, at det her sker i dialog med og i respekt for det grønlandske selvstyre hele vejen.
Christian Juhl (EL), 2017-06-01:
Udfordringen i forhold til sprog er en ting, men udfordringen i forhold til uddannelse, løn, konkrete faciliteter er noget helt andet.
Der havde jeg regnet med, at der fra det regeringsbærende parti, Venstre, var en række konkrete bud på, hvordan man ville gribe de her ting an.
Her er en start, hvor vi i fællesskab siger: Vi beslutter, at vi gør noget nu.
Og så kunne regeringen jo sige: Jamen
Den dybe tallerken blev ikke opfundet i går, og vi behøver ikke opfinde en ny en i morgen for at løse de her problemer.
Carsten Bach (LA), 2017-06-01:
Tak for det.
Som fru Aaja Chemnitz Larsen påpeger i bemærkningerne til beslutningsforslaget, er et stærkt justitsvæsen en forudsætning for et velfungerende demokratisk samfund, og derfor skal der naturligvis også være en ordentlig standard for retsvæsenet i Grønland.
Men når man oplever så store forskelle i kriminalitetsstatistikken i Grønland set i forhold til Danmark, skyldes det jo ikke nødvendigvis kun, at standarden på justitsområdet er lavere i Grønland, sådan som fru Aaja Chemnitz Larsen udlægger det.
Det skyldes jo også, at man i Grønland har andre strukturelle, geografiske og sociale udfordringer, end vi har her i Danmark.
Men man bør selvfølgelig styrke det grønlandske retsvæsen, for som forslagsstilleren også påpeger, er der store udfordringer, der skal løses.
Jeg mener dog, at en udvikling af det grønlandske retsvæsen skal ske i tæt samarbejde med det grønlandske selvstyre.
Det vil simpelt hen ikke være rigtigt, hvis vi her i Folketinget vedtager love uden at inddrage de lokale interessenter.
Vi risikerer at overse initiativer, som vil passe bedre til de grønlandske forhold og de grønlandske ønsker, hvis vi skal sidde og lovgive om forhold, som ligger så langt fra Christiansborg, som Grønland nu engang gør.
Derfor er jeg også enig med justitsministeren i, at man bør arbejde for at udvikle retsvæsenet i Grønland i Rådet for Grønlands Retsvæsen, hvor selvstyret og de danske myndigheder allerede mødes og diskuterer disse forhold.
Og derfor kan Liberal Alliance heller ikke støtte beslutningsforslaget.
Kristian Hegaard (RV), 2017-06-01:
Tak for det, og tak til forslagsstilleren for den meget relevante, rejste debat.
Fra Radikale Venstres side synes vi, at det er en meget relevant problemstilling, der bliver rejst.
Vi har det altid sådan, at når Grønland retter henvendelse om hjælp, er vi meget velvilligt indstillet, for der bliver rejst nogle helt relevante pointer i det her beslutningsforslag.
Et stærkt justitsvæsen er grundpillen i ethvert samfund, i ethvert demokratisk samfund, og det er jo ikke nogen hemmelighed, at der målt pr. indbygger bliver begået flere kriminelle handlinger i Grønland end andre steder.
Så derfor kan det jo særlig være relevant at se på et kompetenceløft for at sikre et løft i den juridiske faglighed, som desværre af forskellige årsager er på et lavere niveau end i Danmark.
Det vil styrke retssikkerheden og ikke mindst opretholdelse af lov og orden, så det vil vi være meget optaget af i det her.
Det vil være vores meget vigtige prioritering at kigge på, hvordan vi gennem uddannelse og kompetenceløft bedst muligt kan understøtte justitsområdet i Grønland.
Ud over at se på de muligheder, der er skitseret i bemærkningerne for løft og i særdeleshed det her omkring kompetencer, synes Radikale Venstre også at det er meget vigtigt, at vi ser på, hvordan vi får færre sager i justitsvæsenet, altså færre kriminelle handlinger, for når vi ser på, hvordan vi løser sagerne bedre, vil det også være naturligt at se på, hvordan vi forebygger sagerne bedre.
Så når vi ser på, hvordan vi forbedrer retsvæsenet, vil det være naturligt for os i Det Radikale Venstre at se det under et med, hvordan vi skaber en forebyggende indsats, hvordan vi får færre af de her skæbner til at begå de handlinger, som de begår.
Så vi er meget med på, at vi skal løse og forebygge de triste skæbner, få dem tilbage på sporet, give dem mulighederne tilbage.
Det er i virkeligheden det, det her handler om.
Carsten Bach (LA), 2017-06-01:
Vi har ikke nogen direkte prioriteringer.
Jeg har den prioritering først og fremmest, at udviklingen af det grønlandske retsvæsen foregår konstruktivt og i dialog Justitsministeriet og selvstyret imellem.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-06-01:
Når jeg siger, at det har stået stille, er det, fordi de sidste forhandlinger, der er foregået mellem Grønland og Danmark på justitsområdet, var tilbage i 2007.
Der blev vedtaget en aftale mellem Grønland og Danmark, og de initiativer, man igangsatte, skulle være færdige i 2012 og 2013.
De kører endnu, netop fordi det har stået stille og man er så langt bagud.
Det er begrundelsen for, at jeg siger det sådan.
Når det er sagt, hvad er Liberal Alliances egne prioriteringer så, altså hvad synes man, man skal igangsætte i forbindelse med de næste finanslovsforhandlinger?
Carsten Bach (LA), 2017-06-01:
Ja, det gør ordføreren fra Liberal Alliance.
Jeg mener, at det er helt forfejlet, når der bliver sagt fra spørgerens side, at det her område har stået stille de seneste 10 år.
Det er jeg fuldstændig uenig i.
Mig bekendt er der taget en lang række initiativer, mig bekendt har der også været sendt en taskforce til Grønland for at speede sagsbehandlingstiden op i Grønland, men der er bare nogle udfordringer, også i forhold til f.eks. retsopfattelse hos den grønlandske befolkning.
Der er nogle udfordringer i forhold til geografi, der er nogle udfordringer i forhold til kompetencer og struktur i Grønland osv., som man jo bare ikke kan overhale, kan man sige, ved gement at trykke på ressourcespeederen i Danmark.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-06-01:
Ordføreren siger, at han er sikker på, at opgaven er i ret gode hænder hos justitsministeren – sådan ordret.
Justitsområdet er et hundrede procent dansk ansvar.
At sikre en god retssikkerhed i Grønland er et hundrede procent dansk ansvar.
Man har arbejdet 10 år sammen, både i Grønland og Danmark, på retsvæsenets område og er fremkommet med en lang række anbefalinger.
Man er meget bagud med implementeringen af de ting, man havde igangsat.
Man venter på, hvad Grønland vil komme med af ønsker, på trods af at man i forvejen har det på skrift.
Ministeren kunne ikke fremkomme med sine egne ønsker og egne prioriteringer.
Betragter ordføreren det stadig væk som at være i ret gode hænder?
Carsten Bach (LA), 2017-06-01:
Jeg er ikke sikker på, at der var så meget spørgsmål i det, men det er jo for så vidt korrekt, at noget er kogt ned her.
Det, jeg bare siger, er, at jeg er fuldt fortrøstningsfuld i forhold til det arbejde, Justitsministeriet gør, hvori der indgår en konstruktiv dialog med selvstyret, hvorimod det her sådan set er direkte at trække noget ned over hovedet på Grønland.
Roger Matthisen (ALT), 2017-06-01:
Tak for det.
Tak til ordføreren for talen.
Hr. Carsten Bach taler om, at forslagsstilleren ikke kun kan fokusere på justitsområdet.
Der er bl.a. også sundhedsområdet, der skal løftes.
Der er store udfordringer her i Grønland.
I de øverste bemærkninger til beslutningsforslaget står der: »... men samtidig er et velfungerende justitsområde afhængigt af velfungerende grønlandske myndigheder på f.eks. socialområdet.
Derfor er et tæt samarbejde mellem danske og grønlandske myndigheder, herunder på social- og sundhedsområdet,
en forudsætning for et moderne og trygt retssamfund«.
Så jeg mener, at der jo er lagt vægt på, at der naturligvis er mange andre parametre, som skal løftes og forbedres i Grønland.
Man kunne egentlig sige, at det var de 497 sider, som kom i 2014, der er kogt ned til 2, og kunne vi alle sammen så ikke være enige om de 2 sider og sige: Ja, det bakker vi op omkring?
Nu skal vi i gang.
Der er gået lang tid.
Carsten Bach (LA), 2017-06-01:
I den her sammenhæng er det jo et spørgsmål om, at vi har en regering, vi har en justitsminister, vi har et justitsministerium, der allerede er i gang med den her proces, så jeg er helt fortrøstningsfuld og sætter min lid til, at arbejdet fortsætter som hidtil, og at der bliver prioriteret nogle områder og der bliver afsat nogle ressourcer i en konstruktiv dialog med selvstyret i Grønland.
Christian Juhl (EL), 2017-06-01:
Jamen teksten er præcis den samme.
Der er jo ikke nogen af os, der klandrer regeringen for endnu ikke at have realiseret sit regeringsgrundlag på det her område.
Det er bare det, at nu vil vi gerne have en fælles beslutning om, at nu går vi i gang alle sammen, og at nu afsætter vi de nødvendige ressourcer.
Alle er enige om, at det skal ske i tæt samarbejde med Grønland, alle er enige om, at det tager tid, alle er enige om, at det koster nogle penge.
Hvad er den fine fornemmelse af, at det her vil vi ikke beslutte, når det står på det her papir, men at vi gerne vil beslutte det, når det står i regeringsgrundlaget?
Jeg forstår det ikke.
Carsten Bach (LA), 2017-06-01:
Der er ressourcemæssige og kompetencemæssige udfordringer, som vi løbende er nødt til at tage hånd om, som udfordringerne kommer op på prioriteringslisten.
Christian Juhl (EL), 2017-06-01:
Nu fremsætter en repræsentant for Grønland et forslag i Folketinget, og deri står der egentlig: Ja, skal vi ikke alle sammen tage og beslutte, at det, der står i regeringsgrundlaget, er en rigtig, rigtig god idé?
Betyder det, at når Liberal Alliance og Venstre, og hvem ved jeg, stemmer imod det her forslag, stemmer man i princippet imod sit eget regeringsgrundlag?
Det synes jeg er en mærkelig situation.
Det er næsten, som om man har patent på den her holdning, og hvis andre vil være med til at stemme for den, vil man ikke være med.
Det virker ganske grotesk.
Carsten Bach (LA), 2017-06-01:
Som jeg også sagde i min tale, anerkender jeg fuldt ud, at der er nogle udfordringer i Grønland, der skal tages hånd om.
Og som justitsministeren i sin tale meget fint redegjorde for, er det sådan set undervejs, og så kan man være mere eller mindre tålmodig, man kan synes, at det skulle gå hurtigere, og det er der så forskellige årsager til.
Og der er såmænd ikke meget andet at sige, end at jeg er ret sikker på, at det er i ret gode hænder hos Justitsministeriet og justitsministeren.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-06-01:
Mange tak til ordføreren.
Som jeg også nævnte over for Venstre, synes jeg, det er lidt sjovt, at man pludselig er så optaget af at samarbejde, men at det jo er enormt dejligt for os, som rigtig gerne vil have, at der skal være et samarbejde mellem Grønland og Danmark, og at vi netop skal have en dialog og være sammen om at finde nogle løsninger på de udfordringer, som vi identificerer, er jo i høj grad det, som det her handler om.
Jeg synes, det kunne være interessant at høre Liberal Alliance: Hvordan forholder I jer til den videre proces?
Vil I være med til at følge op på det her område?
Anerkender I, at der er behov for at følge op på det her område?
Og særlig i forhold til finanslovsforhandlingerne: Vil man være med til at bakke op om de anbefalinger, som man kommer med fra Grønlands side, på justitsområdet?
Peter Juel Jensen (V), 2017-06-01:
Hvis ordføreren havde lyttet til ministerens tale, ville han have hørt, at der så blev givet en åbning og blev svaret på de spørgsmål, som ordføreren rejser her.
Man er i god gænge, der er en dialog, og man er på vej.
Men jeg synes også, at fingeren blev sat på, at der er nogle områder, som altså tager tid at løse, og der er man altså i gang med at se på sagerne.
Men udfordringen i forhold til sprog anerkender ordføreren fra Enhedslisten vel også.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-06-01:
Tak for talen.
Vil ordføreren så ikke også godt bekræfte – bare for dem, der eventuelt måtte følge med – at det faktisk er en enig kommunalbestyrelse på Samsø, der har advaret meget kraftigt mod det her, fordi nogle af deres kerneindtægter, netop som ø, kommer fra både naturen og den turisme, der følger med, og at det er et enigt byråd, der simpelt hen siger: I må ikke gøre det her mod os?