Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-06:
Tak for det.
Beslutningsforslaget sætter fokus på et meget vigtigt område, nemlig bekæmpelse af rådgiveres medvirken til grov skatteunddragelse.
Skatteunddragelse er en trussel mod vores velfærdssamfund, som jo kun kan eksistere, hvis vi hver især betaler den skat, som vi er forpligtet til.
Derfor er skatteunddragelse også strafbart efter straffeloven med en strafferamme på 8 års fængsel, og derfor er det også særdeles uacceptabelt, hvis institutioner, som vi ellers sætter vores lid til, som banker, advokater og revisorer, rådgiver om skatteunddragelse.
Det er ikke deres opgave, det er strafbart, og det skal naturligvis bekæmpes.
Det er vigtigt, at vi har et stærkt og tidssvarende strafferetligt værn mod skatteunddragelse og medvirken hertil.
Jeg må også forstå beslutningsforslaget sådan, at intentionen bag forslaget er at bekæmpe rådgivning om grov skatteunddragelse.
Herudover må jeg forstå beslutningsforslaget således, at man efter den foreslåede bestemmelse skal kunne straffe rådgivningen om grov skatteunddragelse som en selvstændig kriminel handling.
Regeringen støtter derfor også intentionerne bag forslaget.
Jeg vil i den forbindelse gerne slå fast, at der allerede i dag er mulighed for selvstændigt at strafforfølge rådgiveres medvirken til skatteunddragelse og medvirken til forsøg på skatteunddragelse.
Vi har således allerede i straffeloven nogle meget vide regler om forsøg og medvirken, som gør det muligt at ramme enhver handling, som sigter til at fremme eller bevirke udførelsen af en forbrydelse, også den, som forsøger at få nogen til at begå noget strafbart.
Hvis en rådgiver i f.eks. en bank rådgiver en kunde om grov skatteunddragelse, kan vedkommende altså allerede i dag straffes for det.
Det følger så af helt grundlæggende retsprincipper, at det skal kunne bevises, at der er foretaget en konkret rådgivning om grov skatteunddragelse, og at rådgiveren har haft forsæt til at yde rådgivning til grov skatteunddragelse.
Det gælder i disse regler, ligesom det gælder i alle andre straffesager.
Som nævnt er det vigtigt at have et stærkt strafferetligt værn mod skatteunddragelse.
Det udgør en betydelig udfordring for både det danske og det internationale samfund.
Derfor fremgår det også udtrykkeligt af regeringsgrundlaget, at regeringen vil bekæmpe skatteunddragelse, og det gælder naturligvis også advokaters, revisorers og bankers rådgivning herom.
Der er allerede iværksat flere initiativer til en styrkelse af indsatsen mod grov skatteunddragelse på baggrund af bl.a. de såkaldte Panama Papers.
Den tidligere regering offentliggjorde således i foråret en retssikkerhedspakke II sammen med et meget bredt flertal i Folketinget.
Et af elementerne i pakken er nedsættelsen af Skattelovrådet.
I forbindelse med offentliggørelsen tilkendegav skatteministeren, at Skattelovrådet som en af sine første opgaver skal se på, om de danske regler er tilstrækkelig robuste til at forhindre skatteunddragelse ved brug af skattely og omfanget af dette.
Senere på foråret var der en forespørgselsdebat her i Folketinget om skattely.
Forespørgslen, som var rettet til skatteministeren, kom bl.a. på baggrund af de såkaldte Panama Papers.
Forespørgslen resulterede i en vedtagelse, hvor Folketinget bl.a. noterer sig, at regeringen sikrer, at det nye Skattelovråd hurtigt afdækker omfanget af skattely, og hvordan det begrænses.
På den baggrund kigger Skattelovådet nu bl.a. på, om de gældende danske skatteregler er tilstrækkelig robuste til at begrænse skatteunddragelse i Danmark ved brug af skattely.
De kigger også på, om der er behov for at skærpe straffen for skatteunddragelse.
Det fremgår således eksplicit af kommissoriet, at de skal se på, om der er behov for at skærpe rådgiveransvaret.
Skattelovrådet skal ifølge kommissoriet afgive sine indstillinger løbende og senest med udgangen af 2017 fremlægge sin samlede indstilling for skatteministeren.
Som det fremgår af regeringsgrundlaget, vil regeringen herudover nedsætte en straffelovskommission, som bl.a. får til opgave at foreslå en modernisering af straffeloven, som tager højde for et nutidigt kriminalitetsmønster.
Straffelovskommissionen vil bl.a. i den forbindelse forholde sig til straffelovens medvirkensbestemmelser.
Det vil være naturligt, at det arbejde også tænkes sammen med det arbejde, der foregår i Skattelovrådet, og som handler om rådgiveres ansvar.
Hvis jeg skal summere op, kan jeg sige, at det i dag er muligt at straffe rådgivere for medvirken til grov skatteunddragelse, og at der pågår et arbejde i Skattelovrådet, hvor det skal vurderes, hvorvidt der er behov for yderligere tiltag på området for medvirken til grov skatteunddragelse.
Som jeg nævnte indledningsvis, støtter regeringen intentionerne bag beslutningsforslaget, og jeg ser i den forbindelse frem til, at det drøftes nærmere under udvalgsbehandlingen, hvordan vi fortsat sikrer et stærkt strafferetligt værn, der bekæmper rådgivning om grov skatteunddragelse.
En sådan drøftelse bør efter min opfattelse tænkes ind i de initiativer, som regeringen allerede har iværksat, herunder opfølgningen på Skattelovrådets arbejde og i forbindelse med den kommende straffelovskommission på mit eget område.
Tak for ordet.
Tak til ordførerne for kommentarerne og indlæggene.
Formålet med lovforslaget er at udskyde revisionen af offentlighedslovens § 16 om postlister fra folketingsåret 2016-17 til folketingsåret 2017-18.
Baggrunden for udskydelsen er, at der lige nu kører en forsøgsordning med åbne postlister.
Den forsøgsordning udløber ved årsskiftet, og den skal evalueres.
Evalueringen danner grundlag for en revision af offentlighedslovens § 16, herunder for en stillingtagen til, i hvilket omfang postlisteordningen skal gøres permanent.
Det betyder altså, at både evalueringen af forsøget og fremsættelsen af lovforslaget om revision af reglen om postlister i princippet skulle ske hen over vinteren og foråret 2017.
Det vil levne meget kort tid til at gennemføre evalueringen, og derfor er det tanken, at evalueringen som forudsat gennemføres i folketingsåret 2016-17, men selve revisionen af reglen om postlister udskydes til folketingsåret 2017-18.
På den måde sikres det bedst mulige grundlag for, at erfaringerne fra evalueringen af forsøget reelt kan indgå i lovforslaget om postlistereglen.
Hertil kommer, at der som bekendt er ved at blive gennemført en generel evaluering af offentlighedsloven.
Den evaluering skal der følges op på i foråret 2017.
En udskydelse af revisionen af postlistereglen giver også mulighed for, at spørgsmålet om åbne postlister så kan indgå i de drøftelser, der vil være til foråret.
Med de bemærkninger skal jeg takke ordførerne for indlæggene.
Jeg ser frem til den videre behandling.