Mogens Jensen (S), 2024-04-12:
Tak for det.
Som jeg tror, at alle vi, der arbejder i de her organisationer, ved, så er der nok desværre ikke mange danskere, der sådan har opmærksomheden rettet stift mod det arbejde, som udføres, og de resultater, der nås, men derfor giver det jo desto mere til enhver tid mening at fremhæve, hvor vigtigt det egentlig er, at Europas lande arbejder tæt sammen og løser problemer i en række organisationer, som jo tæller langt flere medlemslande end f.eks. EU, som de fleste kender.
Tænk bare, OSCE faktisk er verdens største regionale sikkerhedsorganisation med 57 deltagende stater fra Europa, Centralasien og Nordamerika.
Og ja, Europarådet blev dannet før EU og fylder jo faktisk 75 år i år og er med 46 medlemslande nok det mest forpligtende samarbejdsforum, vi har i verden, når det kommer til at samarbejde om menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincipper.
Men lad mig begynde med fødselsdagsbarnet, Europarådet.
Her som i de øvrige organisationer er situationen jo dybt præget af Ruslands uacceptable angrebskrig mod Ukraine.
På alle måder søger vi at bruge alle dele af Europarådets institutioner og ressourcer til at bakke op om og understøtte Ukraine og modvirke Ruslands aggression.
Det stod også klart, da man i Reykjavik i maj sidste år i Europarådet afholdt det kun fjerde topmøde i rådets 75-årige historie, og med deltagelse af et stort antal stats- og regeringschefer, herunder vores egen statsminister, blev Europarådets mandat her bekræftet, men også styrket for årene fremover.
Efterfølgende er det også blevet understøttet med den første forøgelse af Europarådets budget i mange år.
Det er der grund til at være rigtig tilfreds med, da Europarådet på mange områder mangler ressourcer til sine aktiviteter og ikke mindst for at sikre Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols arbejde.
Et af de øvrige mest markante resultater af topmødet var uden tvivl etablering af et skadesregister for Ukraine.
Det register har til formål at dokumentere tabs- og skadeskrav som følge af de russiske angreb i Ukraine og skal ses som en optakt til en fremtidig kompensationsordning, der kan kompensere ukrainske borgere, virksomheder og myndigheder for skader forvoldt som følge af Ruslands krig.
Igen er det et rigtig godt eksempel på helt konkrete resultater af Europarådets arbejde.
Styrkelsen af Europarådets budget betyder bl.a. flere ressourcer til Menneskerettighedsdomstolen og også det vigtige arbejde med at få medlemslandene til at efterleve domstolens afgørelse.
Og her kender vi jo et af de vigtigste eksempler på den manglende efterlevelse, nemlig den tyrkiske sag om menneskerettighedsaktivisten Osman Kavala, som har siddet uberettiget fængslet siden oktober 2017.
Efterfølgende har domstolen afgjort, at hans fængsling er helt ubegrundet, men Tyrkiet nægter at efterleve dommen.
Siden har Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol endnu en gang bekræftet sin afgørelse, og vi er nu der, hvor vi i Den Parlamentariske Forsamling i Europarådet klart har opfordret Ministerrådet til at indlede en såkaldt 1994-proces mod Tyrkiet – en proces, der i sidste ende kan føre til Tyrkiets udelukkelse af Europarådet.
Vi må håbe på, at en ny politisk strømning i Tyrkiet, som vi så det ved det seneste kommunalvalg, i fremtiden vil sikre overholdelse af Europarådets principper og også en snarlig løsladelse af Osman Kavala, og vi må selvfølgelig gøre alt for i fællesskab at fastholde presset på Tyrkiet.