runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-22:
Apropos børn var jeg også en af dem, der fik et ekstra år i børnehaven.
Så der kan man se et skæbnefællesskab, vi har der.
Jeg var så lige kommet fra Frankrig og kunne ikke et ord på dansk og sådan noget, så der var en masse ting der.
Nå, pyt med det.
Jeg bed mærke i, at fru Pia Olsen Dyhr nævnte det her med, at de varme hænder i den offentlige sektor ikke skal arbejde endnu hurtigere.
De har brug for at arbejde lidt langsommere og få flere kollegaer.
Det synes jeg er et sympatisk synspunkt.
Men gælder det ikke egentlig ikke også de privatansatte?
Det er vel ikke sådan nogle dovendidrikker?
De løber vel også tilstrækkelig hurtigt og har også en stresset hverdag.
De fortjener vel også flere hænder og flere kollegaer.
Meget af den politik, som SF ønsker at gennemføre, trækker jo folk ud af det private arbejdsmarked, så der er færre på slagterierne og på byggepladsen osv.
Så jeg vil egentlig bare først og fremmest høre, om ikke også SF mener, at folk på det private arbejdsmarked fortjener flere hænder og flere kollegaer.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-06-22:
Det tror jeg var godt, og det tror jeg at mange andre børn ville have glæde af.
Undskyld, men jeg tror, det er vigtigt, at man ikke kun lader det være forældrenes ansvar, men også pædagogernes ansvar i den daginstitution, hvor de er.
Men jeg er sikker på, at vi nok skal finde en god løsning for det.
Det blev der fundet for hr. Jacob Mark, og det tror jeg at der også nok skal findes for andre børn.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Vores politik er, at retten til offentlig forsørgelse skal knyttes til det danske statsborgerskab, og det betyder, at vi skelner mellem danske statsborgere og udenlandske statsborgere.
I forhold til den aktuelle aftale var vi imod, at man bruger penge, hvor en stor del af de penge, der bliver brugt, også bliver brugt på udlændinge.
Vi kan godt lide, når det offentlige giver penge tilbage til danskerne, men vi synes generelt, man skal gøre det på en måde, hvor vi sikrer, at de penge, der bliver givet ud, bliver givet ud bredt, helst via skatte- og afgiftslettelser og helst varigt, sådan at det også får sat noget varig vækst i gang.
Det her er jo en engangsudbetaling, som lidt er et plaster på såret, fordi man synes, at når dem, som har arbejdet og optjent deres feriepenge, nu får udbetalt deres egne penge, så vil man gerne give noget oveni til nogle andre, og det synes jeg i virkeligheden er en lidt mærkelig måde at disponere over skatteborgernes penge på.
For hvorfor skal nogle nøjes med kun tre femtedele af deres egne penge, mens andre skal have betalt penge, og så til og med udlændinge, som, hvis det stod til Nye Borgerlige, ikke burde have ret til offentlig forsørgelse i Danmark?
Rosa Lund (EL), 2020-06-22:
Det vil altså sige, at Nye Borgerlige er helt imod, at man udbetaler 1.000 kr. til f.eks. folkepensionister?
Der vil jo være masser af indvandrere, som bor i Danmark, som har knoklet i Danmark hele deres liv, betalt deres skat og nu er gået på pension.
Hvorfor skulle de ikke også have det her tilskud?
Det er stadig meget uforståeligt for mig, hvordan Nye Borgerlige ville lave den her opdeling.
Er det, Nye Borgerlige egentlig siger, at der slet ikke skulle have været det her tilskud, sådan at mennesker, der har knoklet i Danmark for vores velfærdssamfund og nu er gået på pension, ikke skulle have en ekstra håndsrækning i den her tid?
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Vi siger sådan set, at uanset om man er det ene eller det andet sted i livet, så har man, hvis man er dansk statsborger, ret til offentlige ydelser.
Vi siger så til gengæld også, at hvis man er berettiget til folkepension og er gået på folkepension, eller hvis man har fået udbetalt sin førtidspension og man lægeligt kan dokumentere, at man er berettiget til den, så er det sådan, at hvis overførselsindkomsterne bliver ændret, som vi ønsker det, har man jo ikke andre muligheder for at opspare sine penge, og derfor bliver man fredet.
Det er jo en situation, som aftager med tiden.
Men vores mål er helt klart at knytte retten til offentlig forsørgelse til det danske statsborgerskab.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-06-22:
Tak for talen, og jeg vælger også at se det positivt med rosen til Socialdemokratiet, og at der er sket lidt, siden fru Pernille Vermund anbefalede at stemme på Stram Kurs i stedet for os.
Så jeg tænker, at vi nærmer os hinanden lidt på nogle områder.
Jeg forstod, at der skulle ske alt muligt i den borgerlige blok efter sommerferien.
Vi kunne dog ikke få at vide fra Dansk Folkeparti, hvem der var deres statsministerkandidat.
Det fik vi først at vide i valgkampen, og det kender vi også fra Ny Alliances strategi i sin tid.
Vil fru Pernille fortælle, hvem Nye Borgerliges statsministerkandidat er?
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Vi har sådan set heller ikke en statsministerkandidat endnu.
Vi kommer til at pege på en borgerlig statsministerkandidat, men for os er det afgørende, at der bliver lagt en politik frem, som er borgerlig, og som også vil løse udlændingepolitikken fra bunden.
Vi er jo i den situation, hvor vi er flere partiledere, som er relativt nye, og som måske også har haft en timeout på grund af coronakrisen, og som måske derfor mangler at lægge de store politiske linjer ud.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-06-22:
Jeg forstår ligesom, at Dansk Folkeparti ikke vil sige det endnu, og at det vil Nye Borgerlige heller ikke.
Hvornår kan vælgerne få det at vide?
Er det også først noget, man får at vide i valgkampen, som man gør med DF?
Eller får man det at vide før, hvem Nye Borgerlige peger på?
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Lige så snart der er en borgerlig statsministerkandidat, som ruller et borgerligt projekt ud, hvor vedkommende er villig til at løse udlændingepolitikken fra bunden, så er vi klar til at bakke op.
Men det kræver jo, at der kommer noget politik på bordet og ikke bare et parti eller et navn.
Sådan fungerer det jo ikke.
Rosa Lund (EL), 2020-06-22:
Tak for det.
Og tak for talen, fru Pernille Vermund.
Fru Pernille Vermund har jo tidligere sagt, at man var imod det her skattefri engangsbeløb på 1.000 kr. til alle på overførselsindkomst, fordi det – og jeg citerer – går til indvandrere og efterkommere.
Jeg skal bare lige have opklaret, om Nye Borgerlige så mener, at man slet ikke skulle have lavet det overhovedet, eller om det er okay at give til nogle og ikke til nogle andre.
Altså, hvordan ville man lave den opdeling?
Betyder det, at mennesker, som har boet i Danmark hele deres liv, men som tilfældigvis har en bedstefar, der bor i Pakistan, så ikke skulle have haft det her, eller betyder det, at ingen overhovedet skulle have haft det her tillæg?
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Det har vi sådan set allerede gjort, og det skulle også gerne stå på vores hjemmeside.
Og det er samme svar, som jeg gav til ordførerens partifælle hr. Kristian Thulesen Dahl, nemlig at hvis man gennemfører Nye Borgerliges økonomiske politik, som er lanceret i 2017, og som er en 2025-plan, så ville det med det økonomiske udgangspunkt, der var på daværende tidspunkt, betyde, at alle indkomstgrupper i Danmark med undtagelse af de udlændinge, som er på offentlig forsørgelse, ville få flere penge mellem hænderne – alle mennesker ville få flere penge mellem hænderne.
Og det ville også betyde væsentlig flere jobs i den private sektor og væsentlig flere jobs i det hele taget.
Peter Skaarup (DF), 2020-06-22:
Ja, det lyder rigtig interessant.
For jeg skulle hilse og sige, at hvis jeg hører, at man vil fjerne topskatten, at man vil fjerne selskabsskatten på virksomhederne, at man vil give aktieejerne massive skattelettelser, ja, så kan jeg ikke rigtig se andet, end at det vil give en noget anden indkomstfordeling end den, vi har i dag.
Og hvis fru Pernille Vermund kan fortælle os, hvordan den er, jamen så bliver vi jo alle sammen meget klogere på det.
Jeg synes i hvert fald, at det rigtigste over for danskerne ville være at fremlægge konsekvenserne af den politik, man har.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Det har vi sådan set også fremlagt, og det er helt åbenlyst, at eksempelvis selskabsskatten, hvis vi tager det som et eksempel, vil være et af de bedste remedier på nuværende tidspunkt til at trække investeringer til Danmark.
Så samlet set betyder vores økonomiske politik, at ikke bare Danmark bliver rigere, men at danskerne også bliver rigere.
Og vi har faktisk gjort enormt meget ud af at sammensætte den sådan, at det udelukkende er udlændinge, som er på offentlig forsørgelse, der ikke tjener på det her.
Og det betyder også, at de steder, der har taget imod mange af de migranter, der er kommet hertil, er de pletter på landkortet, hvor der vil være – hvad skal man sige – mindre gevinst ved vores økonomiske politik.
Kathrine Olldag (RV), 2020-06-22:
Tak for det.
En af måderne, som Nye Borgerlige forsøger at få deres politik igennem på, er jo ved uge efter uge at fremsætte beslutningsforslag her i salen.
Et af de beslutningsforslag var B 77 om fjernelse af anerkendelse af muslimske trossamfund i Danmark, og i det forslag var det jo vigtigt for Nye Borgerlige at understrege, at det ikke handlede om at angribe religionsfriheden i Danmark, men blot om at fjerne islams indflydelse i Danmark.
Men når nu Nye Borgerlige foreslår at fjerne anerkendelsen af muslimske trossamfund, handler det så ikke i virkeligheden om, at Nye Borgerlige helst så, at der ikke var muslimer i Danmark overhovedet?
Og hvordan kan man sige, at man går ind for religionsfrihed i Danmark, når man samtidig fremsætter beslutningsforslag, som med al tydelighed viser, at man ikke ønsker islam?
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Jeg tror med al respekt, ordføreren begår den samme fejl som mange andre, der diskuterer udlændingepolitik, nemlig blander to forhold sammen.
Islam er både en religion og en politisk ideologi; det er to ting, der smelter sammen.
Der er selvfølgelig de muslimer, som fravælger det politiske – men i islam hænger de to ting sammen – og så muslimer.
Og når vi siger, vi ikke ønsker, at islam skal have indflydelse på vores samfund, svarer det jo til at sige, at vi heller ikke vil have, at Scientology eller alt muligt andet skal have indflydelse på vores samfund.
Vi står bare ikke i den situation, at Scientology bevæger sig ind i vores samfund.
Og mig bekendt er Scientology faktisk et af de trossamfund, som ikke er anerkendt i Danmark, altså som ikke nyder de goder, som eksempelvis de islamiske trossamfund gør.
Når vi vil af med anerkendelsen af de islamiske trossamfund, er det jo, fordi vi kan se, at de privilegier, de har fået, bliver misbrugt: til undertrykkelse af kvinder, som fastholdes med tvang i deres ægteskaber, til at invitere hadprædikanter, som prædiker had mod jøder, og ikke mindst til at fremme den islamiske bevægelse i Danmark.
Kathrine Olldag (RV), 2020-06-22:
Jeg er helt med på den forskel.
Jeg var også selv med til at diskutere selve beslutningsforslaget i salen, så jeg er helt med på, hvad det var, Nye Borgerlige havde gang i, og heldigvis faldt det jo faktisk også, fordi det var grundlovsstridigt.
Noget af det, man måske kan anholde ved Nye Borgerlige, er, om det ikke kunne være en idé, når I nu er så ivrige efter en ny udlændingepolitik i Danmark, at gå lidt mere realpolitisk til det, således at de her meget bombastiske beslutningsforslag ikke falder gang på gang, fordi de enten kolliderer med menneskerettighederne eller med grundloven.
Så derfor: Kunne man ikke ønske sig, at Nye Borgerlige gik mere realpolitisk til opgaven?
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Man skal ikke love vælgerne noget, man ikke kan gennemføre, når man får magten, og der er en meget stor forskel på at sidde fire mandater i opposition og så at have regeringsmagten.
Det beslutningsforslag stod vi ene om.
Det har nu ændret sig til, at det er et beslutningsforslag, som bliver fremsat med Konservative, med Venstre og med DF.
Så jo, vi rykker noget.
Mig bekendt er det første gang, at Konservative og Venstre bakker op om et forbud mod bønnekald, og jeg håber selvfølgelig, at Socialdemokratiet på et eller andet tidspunkt rykker sig på det her også.
Det ville være det allermest naturlige, hvis ikke man vil have bønnekald i Danmark.
Peter Skaarup (DF), 2020-06-22:
Jo, tak for det, og tak for talen
Jeg vil gerne spørge fru Pernille Vermund angående den skattepolitik, Nye Borgerlige har.
Hvis jeg slår op på partiets hjemmeside, kan jeg læse, at man fjerner topskatten, at man fjerner selskabsskatten, og fru Pernille Vermund var i sit svar til hr. Kristian Thulesen Dahl inde på, at man var helt tryg ved at gøre det; det ville skabe mere vækst osv., osv.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, om fru Pernille Vermund vil fremlægge den fordelingsmæssige konsekvens, det vil have, hvis man fjerner topskatten, hvis man fjerner selskabsskatten for virksomhederne, hvis man sænker beskatningen på aktier osv. – altså hvis man fjerner det her med, at de bredeste skuldre bærer de tungeste byrder i skattesystemet.
Vil fru Pernille Vermund og Nye Borgerlige fremlægge de beregninger, der fortæller os noget om den fordeling af indkomster, som det vil betyde, hvis man gennemfører det?
Julie Skovsby (S), 2020-06-22:
I dag og i den her tid skal der siges tak til Nye Borgerlige og fru Pernille Vermund for at gå så konstruktivt ind i forhandlingerne om hjælpepakkerne.
Det, jeg vil spørge til, er: Hvordan ville fru Pernille Vermund have grebet den her krisehåndtering konstruktivt an?
Hvad skulle de borgerlige partier havde gjort der?
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Jeg ville jo have anbefalet, at man havde gjort det samme, som Nye Borgerlige gjorde, og som flere andre borgerlige partier gjorde.
Men lad mig lige slå fast, at det spin og den taktik, som vi har set, jo desværre ikke er så meget anderledes, end man måske ville have forventet, hvis rollerne havde været byttet om.
Jeg ved godt, at det er Socialdemokratiet, der sidder i regering nu, og jeg roser fru Mette Frederiksen for den håndtering, der har været af coronakrisen, men jeg tror ikke, der er nogen fløje, nogen oppositionspartier, der har noget at lade hinanden høre.
Julie Skovsby (S), 2020-06-22:
Så lad mig brede spørgsmålet en lillebitte smule mere ud: Hvad skal der til for at skabe samling i oppositionen?
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Situationen, hvor vi har et stort rødt flertal, og hvor regeringen sidder med mandater fra Enhedslisten og SF, stiller jo regeringen i en rigtig, rigtig svær situation, hvor man skal vælge mellem en ansvarlig vej eller en venstreorienteret vej.
Jeg tror, at det kommer helt naturligt til danskerne i den kommende periode, at det svar, der er det rigtige, er det borgerlige, ansvarlige svar og ikke det svar, som handler om, at man skal fordele flere af danskernes penge i en situation, hvor riget fattes penge.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-22:
Det bliver jo fornøjeligt med sådan en borgerlig gogo.
Men jeg tænkte bare på, at vi også lige skal finde ud af, hvad den så også kan bestå af rent politisk.
For nu har vi ofte diskuteret udlændingepolitik, og det er jo fint og ordentligt, og der ser vi nok ret ens på tingene, men i forhold til den økonomiske politik ved vi jo også godt at der er nogle udfordringer.
Derfor vil jeg bare lige bede fru Pernille Vermund om at svare på, om det stadig væk er rigtigt forstået, at Nye Borgerlige går ind for at afskaffe topskatten, at den skal væk, afskaffe selskabsskatten, at den skal væk – jeg tror, man skriver, at den i hvert fald skal være 0 pct., så det er jo noget, der ligner, ikke? – at aktieindkomster skal beskattes med en meget lavere sats end i hvert fald dem i den øverste del bliver i dag, så man også ender med sådan en flad indkomstskat på, tror jeg, 38 pct.
Jeg vil bare lige bede om at få bekræftet, at det stadig væk er rigtigt forstået, at det er Nye Borgerliges økonomiske politik.
Og jeg vil også spørge, om man har regnet fordelingspolitisk på det – altså hvordan det så vil gøre, at der vil være en ændret fordelingspolitik i Danmark efter det.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Det er jo sådan, man skaber sammenhold hos de borgerlige – man får en af sine, ikke partifæller, men en anden fra blå blok til at referere Nye Borgerliges politik, som havde det været spørgerens egen, og jeg står her og bliver helt glad og stolt, og ja, det er Nye Borgerliges politik.
Det er rigtigt, at det er forudsætningerne i en 2025-plan, som vi lagde frem for nogle år siden, før vi gik til valg.
Og for os er det fuldstændig afgørende, at vi år for år bliver rigere i Danmark.
Vi er et vækstorienteret parti, vi er et parti, der gerne vil give frihed og ansvar tilbage til danskerne og også gerne vil give penge tilbage til danskerne.
Og det er rigtigt, at vi, DF og Nye Borgerlige, deler meget politik, både i forhold til EU og til udlændingepolitikken, men i forhold til den økonomiske politik står vi nok i hver sin lejr i det borgerlige Danmark.
Og det er jo i virkeligheden noget af det, som måske også er en styrke i dag, altså at vi har så mange nuancer i det at være borgerlig, at danskerne har flere muligheder for at sætte deres kryds, hvis de er borgerlige.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-22:
Jo, men det er en fin analyse af situationen, og fred være med det, fru Pernille Vermund.
Det, jeg spørger til, er, om man har regnet på fordelingsvirkningerne af sådan en økonomisk politik, for det er der, vandene skiller det, tror jeg.
Men det ved vi jo først, når vi får at vide, hvad svaret på spørgsmålet er.
For det er klart, at hvis man afskaffer topskatten, hvis man sætter beskatningen af aktieindkomster i det her land markant ned, ikke fra bunden, som fru Pernille Vermund ellers ynder at sige, men fra toppen, og afskaffer selskabsskatten, så har det nogle indkomstmæssigt og fordelingsmæssigt store perspektiver.
Jeg ved godt, at fru Pernille Vermund var træt af Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, da de sidste år lavede en analyse af det og fandt ud af, at borgerne i en del af Nordsjælland – kun en del af Nordsjælland – virkelig ville tjene godt på det, og at der så ville være en del borgere i store dele af resten af landet, dér, hvor folk ikke tjener så mange penge, som ville stå lidt anderledes tilbage.
Det kan man have en diskussion af, men det er jo bare deres bud.
Og det kan være, at de har taget helt fejl, og derfor spørger jeg om fru Pernille Vermunds bud, altså om man i Nye Borgerlige har lavet en vurdering af, hvordan det fordelingsmæssigt ville blive, hvis man gennemførte Nye Borgerliges økonomiske politik.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Hvis det stod til Nye Borgerlige og vi skulle gå foran, så skulle vi gøre en af flere ting: Vi skulle lempe skatter og afgifter for landbruget og fjerne de massive byrder, der er på dansk landbrug.
Det skulle vi, fordi dansk landbrug er vores klimahelte.
Dansk landbrug leverer fødevarer med et meget lavt CO 2 -aftryk pr. produceret enhed, med meget høj dyrevelfærd, med et meget lavt miljøaftryk og lav miljøpåvirkning.
Vi har et globalt fødevaremarked, hvor der er stigende efterspørgsel.
Så selv om der kun er en lækageeffekt på 27 pct., er det jo alt andet lige 27 pct. af et marked, som er i vækst, og hvor den efterspørgsel, der så er, vil blive dækket af andre, som producerer med større aftryk og med mindre dyrevelfærd, og det synes vi er tudetosset.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Tak for talen, som jo var helt blottet for taktik og stillen sig an på andres bekostning og den slags ting, som man slet ikke har brug for i politik – det var der ikke skyggen af.
Det var godt, dejligt og opløftende.
Jeg vil gerne følge op på den dialog, vi havde, da jeg stod, hvor ordføreren står nu, der handler om et spørgsmål, som jeg i hvert fald synes er meget alvorligt, nemlig at der er kræfter i det danske samfund, som peger på konkrete offentligt ansatte – i det her tilfælde i Udlændingestyrelsen – ansatte, som man udvælger på baggrund af, at man synes deres navn er fremmedklingende.
Så hænger man dem ud, fordi man tænker, at man da altså ikke kan have et fremmedklingende navn og så arbejde i Udlændingestyrelsen.
Jeg forstår på de mails, jeg får, at antagelsen er, at de ansatte er muslimer – det kan vi jo strengt taget ikke vide noget som helst om.
Og der var endda en, som havde været politisk aktiv, og så tænkte man: Nu går det helt galt; altså, her er en, som har et fremmedklingende navn, arbejder i Udlændingestyrelsen og har været politisk aktiv.
Jeg synes, det er dybt ubehageligt; jeg synes, det er en forråelse, og jeg vil gerne høre, hvad fru Pernille Vermund synes.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Jamen hvis man ser på det umiddelbart, kan jeg godt forstå, at man fra hr. Morten Østergaards perspektiv synes, at det er ubehageligt.
Jeg tror, at det, man skal tænke på, er, at Udlændingestyrelsen har enormt meget magt over, hvem der får lov til at være i Danmark, og hvem der ikke får lov til at være her – enormt meget magt.
Og når vi kan se, hvordan vores samfund udvikler sig, i forhold til at vi har folk, som vi gerne vil af med, men som ikke kan komme ud, og at vi har folk, som vi ikke vil have ind, men som alligevel kommer det, så sidder der nogle mennesker derude, som måske bliver desperate over det politiske svigt, der har været i årtier, og som hr. Morten Østergaards parti jo selv bakker op om; altså et svigt, hvor man ikke har sikret en udlændingepolitik, som fungerer.
I forhold til det konkrete eksempel synes jeg ikke, man skal hænge offentligt ansatte ud ved navns nævnelse, og jeg synes ikke, det er diskvalificerende, at man har det ene eller det andet navn eller den ene eller den anden hudfarve.
Men for at, hvad skal man sige, prøve at perspektivere det her, vil jeg sige, at jeg simpelt hen tror, der er nogle mennesker derude, der mærker konsekvenserne af en forfejlet udlændingepolitik så konkret i deres hverdag, at folk, der sidder herinde, ikke drømmer om det.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Jeg kunne jo være fristet til ligesom at lægge til grund for det svar, at man mener, at det skulle gøre en forskel.
Altså, det er jo de samme love og regler, man administrerer, uanset hvem man er, og uanset hvilken baggrund man har i Udlændingestyrelsen.
Så jeg håber ikke, det skulle forstås sådan, at fru Pernille Vermund mener, at det gør en forskel, hvem man ansætter i Udlændingestyrelsen i forhold til, hvad resultatet af sagsbehandlingen bliver.
Jeg tillader mig at glæde mig over, at der trods alt blev sagt klart fra.
Derfor vil jeg egentlig bare slutte af med at sige, at jeg egentlig synes, at fru Pernille Vermund i den økonomiske diskussion, der var med hr. Kristian Thulesen Dahl, trods alt bevægede sig lidt ud over det i talen, der kun handlede om det udlændingepolitiske, og anerkendte, at der måske også er andre problemer i det danske samfund, som det kunne være værd at gøre noget ved.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Det er der bestemt, det er der bestemt.
For os er islamiseringen af vores samfund et af de allerallerstørste problemer, men når det er sagt, har vi også et gigantisk problem med en venstrefløj, som fører en fordelingspolitik, der år for år gør Danmark relativt fattigere.
Altså, når jeg hører fru Pia Olesen Dyhr og fru Pernille Skipper, som jeg på andre måder kan respektere som mennesker, tale økonomisk politik,
bliver jeg dybt, dybt bekymret på Danmarks vegne og også på kommende generationers vegne, for vi har et ansvar for at sikre, at Danmark også er rigere, når vores børn vokser op.
Carl Valentin (SF), 2020-06-22:
Tak for det.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål vedrørende CO 2 -afgifter, for jeg kan jo se, at ordføreren på sociale medier nærmest blærer sig med, at hendes parti er et af de få tilbage på Christiansborg, som ikke er tilhænger af CO 2 -afgifter, og det undrer mig faktisk en lille smule, for CO 2 -afgifter er jo egentlig et relativt borgerligt-liberalt instrument.
Altså: Det handler om at sikre, at vi beskatter negative eksternaliteter.