runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Det er jeg sådan set til dels enig i, og det er jo også derfor, vi foreslår en tidsopsparing, for det er faktisk noget, man ville kunne beslutte politisk her og derved så selvfølgelig inddrage en trepart i forhold til at få det implementeret.
Men vi kan jo godt beslutte den politiske ambition om, hvordan sådan en fleksibilitet kunne se ud i et arbejdsliv.
Og så er det jo ikke kun de danske familier; det er jo mange forskellige slags danskere i mange forskellige perioder af livet, hvor man kan have behov for mere fleksibilitet og mere tid, og så kan man måske i andre perioder arbejde mere.
Men har statsministeren nogen bud på, hvordan vi kan få indført den her form for fleksibilitet i arbejdsmarkedssammenhæng?
Mette Frederiksen (S), 2024-10-03:
Men det er jo en evig diskussion og det er et evigt dilemma: Hvor meget skal vi lovgive?
Vi har lovgivet rigtig meget fra det her Folketing.
Egentlig kan jeg godt lide, når vi ikke behøver at lovgive om alt, men at folk også lokalt træffer de rigtige beslutninger.
Min holdning til kønsopdelt svømning er velkendt.
Jeg er imod det.
Jeg synes, det er undertrykkende både for piger og kvinder, og jeg synes ikke, det hører hjemme i en dansk svømmehal, at man ikke kan have drenge og piger til at svømme ved siden af hinanden, fordi der er nogle, der på grund af en bestemt religion mener, at piger er sexobjekter, hvad de jo pr. natur og kultur ikke er og ikke må være.
Susie Jessen (DD), 2024-10-03:
Det glæder mig.
Vi kommer også på et tidspunkt i den nærmeste fremtid til at lægge flere af de her punkter om social kontrol ned i Folketingssalen.
En anden ting, vi også lægger ned i Folketingssalen her inden for nærmeste fremtid, er et forbud mod kønsopdelt svømning.
Det er noget, jeg også spurgte statsministeren om til afslutningsdebatten sidst, og der er sket rigtig meget siden i kommunerne, som har nogle store barrierer i forhold til at kunne få det her forbud.
Det er i Folketinget, vi skal sikre det her forbud.
Statsministeren har faktisk talt om det, før statsministeren blev statsminister, tror jeg.
Er det ikke på tide, at vi får det forbud mod kønsopdelt svømning nu?
Mette Frederiksen (S), 2024-10-03:
Sådan helt instinktivt, som jeg sagde før, tror jeg ikke, at der er et politisk udspil fra Liberal Alliance, jeg har været enig i.
Sådan har jeg det ikke instinktivt med Danmarksdemokraterne.
Jeg kan sagtens forestille mig, at der ligger noget i et udspil om social kontrol, jeg ville være enig i, og som vi ville kunne blive enige om – måske ikke en til en, men i en forhandling.
Jeg har ikke haft lejlighed til at se udspillet, men må jeg ikke prøve at være positiv i min modtagelse og sige, at med det kendskab, jeg har til Danmarksdemokraternes holdninger på udlændingeområdet, og behovet for, at vi får bekæmpet kriminalitet og radikalisering, så kan det sagtens være, at vi kan finde hinanden på det her punkt.
Jeg kender ikke til alle de konkrete projekter, men jeg ved, at vi har lavet en bred politisk aftale om kriminalforsorgen, hvor det her indgår, og når vi laver en aftale, står vi ved det.
Vi kan jo altid diskutere, om der er ting, vi vil ændre i en aftale, men vi har altså lavet en aftale omkring kriminalforsorgens økonomi.
Jeg har selvfølgelig respekt for de integrationsprojekter, der kører rundtomkring, men jeg må også sige, at jeg ikke tror, de kan stå alene.
Jeg tror, vi skal passe på med at tro, at det er det, der afgør, om integrationen bliver en succes.
Jeg tror, den vigtigste forudsætning for, at integrationen lykkes, er, at vi har styr på antallet, og at der ikke kommer flere mennesker hertil, end vi evner at understøtte.
For det er ikke os, der skal integrere folk, der kommer hertil udefra.
Folk skal selv lade sig integrere; de skal selv lære vores sprog, de skal selv opføre sig ordentligt, og de skal selv gå i skole og komme ud på arbejdsmarkedet, hvad rigtig mange mennesker også gør.
Men jeg tror ikke, det er integrationsprojekterne, der dér er det vigtigste, uagtet at der selvfølgelig er noget af det her arbejde, der er rigtig vigtigt, og som vi også understøtter og i øvrigt har gjort som samfund igennem mange år med rigtig, rigtig mange penge.
Samira Nawa (RV), 2024-10-03:
Selv tak, og det er megacool.
Det var bare ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte ind til, hvordan det hænger sammen, at statsministeren har så passioneret et fokus på kvinder, der bliver fastholdt i f.eks. et islamisk ægteskab og ikke kan gå fra den ægtefælle, de gerne vil skilles fra, samtidig med at der bliver skåret på organisationer som f.eks. Sabaah, som bydelsmødrene og som KVINFO's mentornetværk, som netop arbejder på at få kvinder på arbejdsmarkedet – noget af det, som statsministeren også peger på som en løsning.
Jeg synes bare ikke, det hænger sammen, og jeg kunne godt tænke mig, at statsministeren fokuserede på dét i sit svar.
Mette Frederiksen (S), 2024-10-03:
Vi har, og sådan er det stadig væk – det gør vi fortsat – investeret helt utrolig mange penge i integration i det her samfund.
Meget af det er godt.
Jeg tror, der er noget, der er endnu bedre, og det er, at folk kommer i arbejde.
Derfor er jeg rigtig glad for, at vi nu endelig har fået indført en arbejdspligt for kvinder med ikkevestlig baggrund, som kommer til at arbejde for deres ydelse i fremtiden.
Må jeg så i øvrigt, når vi taler ligestilling, lige huske at takke Radikale Venstre for vores samarbejde på abortområdet.
Jeg synes faktisk, at det er sådan lidt overset, men det er da, og det ved jeg ikke om man må sige som statsminister fra talerstolen, og det er om natten og sådan noget, bare meget cool, at vi – det er vist ikke alle, der er med, som jeg husker det – i en verden, hvor man i andre lande skruer kvinders rettigheder tilbage, så bare er nogle, der gør det stik modsatte.
Vi mødes i år 2023, kigger på hinanden og siger: Okay, skulle vi så ikke som et – et – af få lande for første gang i 50 år udvide piger og kvinders rettigheder på abortområdet?
Det er da meget cool.
Tak til Radikale Venstre for at være med til det.
Samira Nawa (RV), 2024-10-03:
Mange tak, og tak til statsministeren for også at nævne at have fokus på ligestilling i sin tale.
Statsministeren kom ind på de kvinder, som sidder fast i et ægteskab og ikke kan lade sig skille uden en imams velsignelse, eller de unge kvinder, der ikke er frie til at være den, de gerne vil være, fordi de bliver fastholdt i negativ social kontrol.
Derfor er mit spørgsmål til statsministeren, hvordan de ord og den keren sig om de unge kvinder og om ligestilling hænger sammen med, at regeringen sparer millioner på integrationsindsatser og på lige præcis de organisationer, som beskæftiger sig med at modvirke negativ social kontrol, æresrelateret vold og parallelsamfund.
Susie Jessen (DD), 2024-10-03:
Statsministeren tager jo det her op med social kontrol af muslimske piger og det store problem, der er med det.
Der er vi meget, meget enige i, at der er et stort problem.
Det er jo ikke kun en fastholdelse af de her piger og kvinder af en ægtemand, men det er også hele det omgivende samfund, som holder en ung kvinde i social kontrol.
I Danmarksdemokraterne mener vi selvfølgelig også, at det i høj grad også handler om moskéerne og de imamer, som sidder og fastholder kvinder i social kontrol.
Vi har for noget tid siden i Danmarksdemokraterne fremlagt et udspil med 11 punkter om social kontrol, og et af de punkter handler om, at vi gerne vil sikre, at der kommer udvidede beføjelser hos politiet til at kunne indsætte mere overvågning og mere aflytning i moskéerne for ligesom at få bugt med det her.
Vi mener, at et af de steder, hvor det er, at de her kvinder bliver udsat for rigtig mange grimme ting – det har vi også for nogle år siden set i den her dokumentar, der hedder »Moskéerne bag sløret« – er i forhold til imamerne.
Så jeg vil gerne lige høre statsministerens holdning til vores forslag.
Mette Frederiksen (S), 2024-10-03:
Overflødige i forhold til Liberal Alliance eller overflødige i forhold til blå blok eller hvad?
Altså, er vi i sådan noget blå gruppeterapi?
Det tror jeg ikke jeg er den rigtige til at rådgive i forhold til.
Jeg er til gengæld glad for, at Danmark har en regering, som er duelig, og som får gennemført god politik.
Vi har lige fremlagt en sundhedsreform, som ingen i øvrigt troede vi kunne finde ud af at fremlægge, og som er god.
Det er en god sundhedsreform.
Den vil gøre danskerne sundere, den vil skabe mere lighed, og den vil skabe mere nærhed.
Jeg er glad for det, vi kommer til at fremlægge på uddannelsesområdet i næste uge.
Og ja, jeg er stolt af, at vi har lavet den bedste og den grønneste generationskontrakt nogen sinde med en grøn trepartsaftale.
Jeg kunne fortsætte rækken af gode politiske resultater.
Så der er ikke nogen i den her regering, der er overflødig.
Til spørgsmålet om, hvorvidt man er det i en blå bloks logik, vil jeg svare: Jeg aner ikke, hvad den der logik er ovre i blå blok.
Signe Munk (SF), 2024-10-03:
Det kommer ikke som nogen overraskelse for hr. Jan E. Jørgensen, at jeg jo mener, at det er pilskævt at skrue ned for beskatningen af virksomhedsarvinger, at der slet ikke er brug for at lette beskatningen af kapitalfonde, og at vi skal passe på danske arbejdspladser på andre måder.
Vi er ikke engang nået til topskattelettelserne endnu, som Venstre også har fået igennem med en socialdemokratisk statsminister, og nu lægger jeg jo næsten bolden op til et smash, men hr. Jan E. Jørgensen må være stolt.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-10-03:
Eksempelvis kommer en enlig forsørger med regeringens skattereform til at have omkring 8.000 kr. mere om året til sig selv.
Det er mange penge.
Mai Mercado (KF), 2024-10-03:
Hr. Jan E. Jørgensen nævnte lige VLAK-regeringen og indrømmede, at det ikke var alt dengang, der var lige kønt.
Men det er dog alligevel besynderligt, at Venstre nu sidder i en regering, hvor der er et andet regeringsparti, som sådan frisk melder ud, at nu skal man til at se på pensionsalder, uden egentlig at have drøftet det internt, må man forstå, og man må jo også forstå, at det bare er sådan nogle strøtanker.
Så kan alle vælgere jo sidde derhjemme og tænke: Ej, det er nok mig; det er nok mig, der skal tidligere på pension; skulle vi ikke lige tage og stemme socialdemokratisk næste gang?
Mon ikke det er det, der er formålet.
Men jeg vil da egentlig bare spørge hr. Jan E. Jørgensen om noget.
For det kan jo ikke blive ved med at pågå, at man bare sådan melder strøtanker ud i øst og i vest.
Man må jo tage drøftelsen, og hr. Jan E. Jørgensen er kommet sådan lidt nemt omkring det ved at sige: Vi i Venstre indgår gerne i nogle drøftelser.
Præcis hvordan vil man gerne gå ind i drøftelser?
Har Venstre et ønske om det?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-10-03:
Nu kigger jeg lige ned på statsministeren for at få en bekræftelse.
Jeg ved det ikke rigtig.
Det tror jeg der er.
Det satser vi på der er.
Ellers skal vi ud og have skaffet nogle valgplakater i en frygtelig fart.
Det vil sige, at der selvfølgelig skal komme noget afklaring i forhold til det her spørgsmål inden folketingsvalget.
Det er jeg sådan set enig med Det Konservative Folkeparti i.
Men præcis hvornår og hvordan der bliver indkaldt til forhandlinger, aner jeg simpelt hen ikke.
Mai Mercado (KF), 2024-10-03:
Det synes jeg egentlig var et meget fint billede på sådan den interne dynamik.
Venstre spørger og bliver totalt ignoreret – totalt ignoreret.
Det var et smukt, smukt billede på det.
Venstre må jo gøre sin position klar, for man kan ikke sidde i en regering, hvor regeringslederen melder ud politisk, og så ikke selv have svar.
Så derfor spørger jeg altså en gang til: Hvad er det, som Venstre kommer til at gå ind i de drøftelser med?
Venstre må da også have et bud på, om man rent faktisk ønsker, at der kommer forhandlinger nu her i foråret.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-10-03:
Jeg er sikker på, at statsministeren var i gang med at tage noter af alt det, jeg har stået og sagt på talerstolen, så det kan komme med i den afsluttende tale senere på aftenen.
Men med hensyn til hvad vi går ind med i de her drøftelser, vil jeg sige, at jeg har sagt det et par gange før, og jeg kan også godt sige det igen: Vi synes selvfølgelig, at pension og pensionsalder er centralt, men vi synes altså ikke, det er det eneste, der er vigtigt.
Der er rigtig mange mennesker, der er superglade for at arbejde, og som gerne vil arbejde længe, måske også længere, end de gør i dag.
Så er der andre, der kan have behov for at arbejde noget kortere tid og have noget mere fleksibilitet.
Det er vores tilgang.
Alle er ikke ens, så derfor skal alle ikke behandles ens.
Peder Hvelplund (EL), 2024-10-03:
Tak for det.
Nu kan jeg høre, at det ligger hr. Jan E. Jørgensen meget på sinde, så jeg vil bare opfordre til, at hr. Jan E. Jørgensen, når der er møder mellem regeringspartierne, med lige så stor ildhu understreger over for Socialdemokraterne, at der er et rødt flertal i det her Folketing.
Men i øvrigt vil jeg sige tak for en veloplagt tale, og for at blive i billedet vil jeg benytte mig af Enhedslistens foretrukne kasteskyts, nemlig spørgsmål med en ideologisk kant, som jo er en sportsgren, jeg ved hr. Jan E. Jørgensen også selv excellerer i, til at spørge, om Venstre virkelig er af den opfattelse, at det – når nu vi har et sundhedsvæsen, som vi må karakterisere som noget helt unikt, også når vi kigger os rundtomkring i verden, hvor der er lige og fri adgang, og hvor den, der er mest syg, også bliver behandlet først – er rimeligt, at vi efterhånden får et forsikringssystem, hvor folk kan springe over i køen til en speciallæge, så det betyder, at den med en forsikring, men med et mindre behandlingsbehov, kommer foran i køen i forhold til den uden en forsikring, men med et større behandlingsbehov.
Er det ikke en ulighed, vi bør gøre op med?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-10-03:
Og tak for spørgsmålet.
Jeg synes altid, det er en fornøjelse at diskutere med Enhedslisten.
Jeg synes, det er rart, når man har et forskelligt ideologisk standpunkt, og det her er jo også et spørgsmål, hvor vi har et forskelligt ideologisk standpunkt.
Jeg synes, det ville være mærkeligt, hvis man skulle sige til folk: I må godt bruge jeres penge på cigaretter, whisky og nøgne piger, men I må ikke bruge dem på en sundhedsforsikring.
Altså, det er da noget mærkeligt noget.
Hvis man gerne vil bruge sine egne penge, som man har selv har tjent, og som man har betalt skat af, på at forsikre sig, sådan at man eksempelvis hurtigt kan komme tilbage på arbejdsmarkedet, hvis man bliver syg, så skal man da have lov til det.
Altså, hvorfor skulle vi forbyde det?
Jeg har selv en privat sundhedsforsikring og var for nylig inde at blive opereret i min tå på Aleris, og det betyder jo også, at jeg ikke fylder på Bispebjerg Hospital, altså at der kan komme en til i stedet for mig, fordi jeg selv har betalt for at komme på Aleris.
Så det kan godt være, at det er ulighed, men det betyder jo altså, at nogle kommer til, før de ellers ville være kommet til, også dem, der ikke har en sundhedsforsikring.
Peder Hvelplund (EL), 2024-10-03:
Problemet er jo, at dem, der arbejder som speciallæger og tager forsikringskunder ind, jo ikke er sådan nogle læger, der bliver fløjet ind fra månen.
Altså, det er jo præcis de samme læger, som også skal arbejde i det offentlige, og det betyder jo, at når hr. Jan E. Jørgensen benytter sig af sin sundhedsforsikring, så er det jo ikke nogle ekstra ressourcer, der bliver brugt; så bliver en forsikringspatient rykket frem i køen, og det betyder jo så, at der er en anden en, der bliver skubbet bagud.
Det er jo det, der er pointen.
Spørgsmålet er, om vi ikke skal bruge de ressourcer, vi har i sundhedsvæsenet, til at behandle de patienter, der er mest syge, frem for at behandle dem, der har den bedste forsikring eller den største pengepung.
Carsten Bach (LA), 2024-10-03:
Tak for svaret.
Der har også været en del tale om pension og pensionsalder, og der kan jeg forstå, at statsministeren er lidt uenig med sin vicestatsminister og udenrigsminister.
Det kunne jo så måske være, at de to herrer var overflødige.
Louise Brown (LA), 2024-10-03:
Tak for det, og tak for talen, både i tirsdags og her til aften.
Jeg har sammen med en del sundhedsordførere fra oppositionen og sikkert også et par danskere eller tre ventet med spænding på regeringens kæmpestore reformudspil på sundhedsområdet.
Så kom det jo endelig her for et par uger siden, og jeg har læst det.
Der er ting, som jeg synes er gode, og ting, der er mindre gode.
Sådan er det.
Vi i Liberal Alliance har selv netop præsenteret et sundhedsudspil, hvor vi jo har patienten i centrum og lægger stor vægt på, at man som borger kan vælge frit.
Vi ser egentlig helst, at man skal kunne vælge allerede fra dag et.
Så har jeg hørt andre ordførere misforstå det og sige, at det handler om behandlingsgaranti fra dag et.
Det er slet ikke det, det handler om.
Kan statsministeren ikke se en fornuft i at lade borgerne vælge selv, hvor de får deres sundhedsydelser henne?
Mette Frederiksen (S), 2024-10-03:
Ja, jeg vil hellere have et velfærdssamfund, hvor vi sikrer, at der er nogle gode økonomiske rammer, og man ude lokalt kan træffe de beslutninger, man mener er de rigtige.
Nu er det jo ikke for at drille SF, for det ligger mig fjernt, men den bedste kommuneaftale i 15 år har vi altså indgået i vores mærkelige, men alligevel ret gode regering, og ikke, da vi sad i regering med SF, og heller ikke, da vi samarbejdede tæt med SF.
Så nogle gange laver vi noget godt med SF i forhold til velfærd, og så er der andre gange, hvor vi laver noget, der faktisk er endnu bedre, med nogle andre.
Jacob Mark (SF), 2024-10-03:
Jeg plejer at sige, at jeg gerne vil have frihed i forhold til pædagogik og en stram styring i forhold til ressourcer, fordi der jo er blevet sparet for meget på børnene i mange år, og jeg sagde faktisk også meget klart, at jeg har en enormt stor tiltro og tillid til det personale, der er der.
Men det, der er et faktum, og som både personalet og forældrene også har sagt igennem en længere periode, er jo, at der er blevet sparet meget, og at der er for mange børn til for få uddannede voksne, og derfor er der bare noget, der undrer mig.
Ovre på den ene side af vejen, hvor jeg bor, er der en skole, hvor man har sagt, at der for den aldersgruppe, som jo er meget ældre end i vuggestuen, er et klasseloft, og at der skal der være et minimum i antallet af voksne, mens der for 1-årige ikke skal være det.
Hvorfor er det nidkært, når det ikke er det i skolen?
Mette Frederiksen (S), 2024-10-03:
Nu skal man jo passe rigtig meget på med at komme med personlige anekdoter, men nu startede hr. Jacob Mark med det.
Jeg har også prøvet at aflevere børn både i vuggestue og børnehave, og jeg har simpelt hen bare aldrig haft den der oplevelse.
Og det var jo ikke, fordi jeg ikke kunne se, at der da selvfølgelig også var udfordringer undervejs, og det var der også børn der havde, men jeg havde en grundlæggende tiltro til de voksne, og ja, nu deler jeg så bare min erfaring.
Jo, jo, jeg håbede jo selvfølgelig også på det bedste, men jeg var en glad og tilfreds mor og borger i det her velfærdssamfund.
Jeg var sådan set også glad og tilfreds over, at vi sammen med SF og andre gode venner og kammerater fik indført minimumsnormeringer.
Det var jo i den tidligere valgperiode, og det er noget, vi har lavet sammen og i høj grad på opfordring fra andre.
Det, vi har diskuteret, er jo, hvor nidkært man skal sidde med bureaukrater og sikre, at det sker i den enkelte institution, og der er SF og Socialdemokratiet to forskellige steder.
Vi ønsker at sætte kommunerne fri til at kunne bruge kræfterne på velfærd, og SF vil ofte gerne have lidt mere hånd i hanke, lidt mere styring og kontrollere lidt mere, og det er lige nu en forskel på de to partier.
Helt grundlæggende kan jeg godt lide, at mennesker har valgmuligheder, men jeg er meget optaget af, hvad det er, man har mulighed for at vælge imellem.
Eftersom vi har borgere i det her land, der ikke har deres egen læge, er det for mig det allerallervigtigste.
Når vi så går et skridt videre fra de praktiserende læger og konstaterer, at der er en meget skæv fordeling af speciallægerne, er jeg og regeringen meget, meget optaget af at få en bedre fordeling af speciallægerne.
Og sådan kunne jeg blive ved.
Så Socialdemokratiet og regeringen har ikke nogen modstand, hverken mod valgfrihed eller patientrettigheder – det er der masser af i det udspil, vi er kommet med.
Men der, hvor vægtningen i det her udspil ligger, er simpelt hen på at sikre, at alle patienter i det her land har adgang til deres læge, og ikke mindst, at der kommer en bedre dækning for dem, der i dag er mest syge, og der, hvor der er færrest læger.
Jacob Mark (SF), 2024-10-03:
Jeg har jo ofte diskuteret minimumsnormeringer med statsministeren, også her i salen, men efter at jeg selv er blevet forælder, er det ligesom blevet mere levende.
Nogle af dem har ikke et sprog, og nogle af dem kan ikke gå, og andre kan gå, men tumler rundt og har jo ikke styr på deres motorik.
Jeg snakkede med en god kollega om det ude i kafferummet, og han brugte en formulering, som jeg synes var meget rigtig, altså at man bare håber lidt på det bedste.
Sådan har man det, når man afleverer sit barn, og man tror også på det bedste, for hvad skal man ellers gøre?
Jeg ved, at der er mange, der er begyndt at tage hjem fra arbejde og hente deres barn tidligt de dage, hvor de ved, at der er mange børn til pædagogerne, og at man de dage, hvor man ved, at der er nogle af børnene, der bliver holdt hjemme, fordi de er hjemme med forældrene, godt kan være lidt længere på arbejde.
Mit spørgsmål er selvfølgelig: Hvorfor har regeringen droppet den målsætning at sikre, at der er en minimal grad af pædagogisk personale i alle vuggestuer og børnehaver i Danmark?
Mette Frederiksen (S), 2024-10-03:
Nej, det gør statsministeren ikke, og hvis man læser interviewet, er det jo heller ikke det, der står.
Det, jeg siger, er, at jeg tror, den eneste farbare vej er en tostatsløsning, og at det internationale verdenssamfund bliver nødt til at have en overvejelse om, hvordan vi sikrer os, at det kommer til at ske.
For den konflikt, der pågår lige nu, har ekstremt store konsekvenser.
Det har den for Israel, det har den for palæstinenserne, men det har den jo for os alle sammen.
Der er jo en eller anden grænse for, hvor lang tid det her skal have lov til at køre med alle de konsekvenser, det har, også for andre konfliktsituationer og for andre vigtige geopolitiske spørgsmål.
Men nej, der er ikke nogen, der har planer om at sende soldater eller militære kapaciteter til området, og det har vi heller ikke fra dansk side.
Peter Skaarup (DD), 2024-10-03:
Jeg prøvede lige at stille nogle spørgsmål.
Der fik jeg et svar om, at det kunne man nok ikke.
Det er i hvert fald det, som statsministeren siger i Weekendavisen og til Ritzau forleden dag, men som hun i dag vistnok i en udtalelse har sagt var en fejl – det mente statsministeren ikke.
Mette Frederiksen (S), 2024-10-03:
Først vil jeg sige, at det er meget, meget svært at svare på alle spørgsmål, der vedrører Mellemøsten, på under 1 minut.
Og under alle omstændigheder er det jo ikke, selv om jeg er glad for den rolle, vi spiller internationalt fra dansk side, Danmark, der forestår en indsats i Mellemøsten
Der er jo et massivt arbejde i gang, som Danmark indgår i, diplomatisk og politisk omkring Mellemøsten.
Det har vi i øvrigt været engageret i fra starten, altså siden den 7. oktober.
Jeg mener vedholdende, at en tostatsløsning er den eneste farbare vej, og det tror jeg i øvrigt Danmarksdemokraterne faktisk er uenige i, bare sagt til dem, der måtte lytte med.
Jeg gør mig ikke nogen forestillinger om, at det er let at få nedlagt hverken Hamas eller Hizbollah, men jeg føler mig sikker på, at Israel kun kan føle sig sikker, hvis vi er med til at understøtte, at de to parter ikke kan blive ved med at angribe.
Det er jo selvfølgelig det, Israels indsats lige nu handler om.
Israel skal gøre mere for civilbefolkningen, men vi holder jo også fra dansk side stædigt fast i, at Israel har ret til at forsvare sig selv.