runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Ravn (S), 2019-10-08:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi førstebehandler i dag, ændrer pensionsafkastbeskatningsloven, ligningsloven, selskabsskatteloven og skatteforvaltningsloven.
Og for at gøre en lang historie kort er hovedformålet med lovforslaget her at give pensionsudbyderne nogle flere værktøjer, der kan sikre, at pensionsrådgivningen bliver endnu bedre.
Et hovedelement i lovforslaget går på den baggrund ud på at give pensionsudbyderne mulighed for at indhente information om udbetalinger fra ratepension og livrente.
Og det er relevant for pensionsudbyderne at få adgang til de oplysninger, da den slags udbetalinger har betydning for muligheden for at indbetale til aldersopsparing, og dermed også om man får glæde af det forhøjede loft på aldersopsparing på 48.000 kr.
I Socialdemokratiet er vi overbevist om, at det vil komme kunderne til gavn, da det vil give pensionsudbyderne bedre mulighed for at rådgive danskerne i forhold til aldersopsparing.
Et andet element handler om at gøre reglerne mere fleksible, når det kommer til at flytte indbetalinger mellem forskellige pensionsordninger, og i Socialdemokratiet bakker vi op om at afskaffe unødvendigt bureaukrati, både i det offentlige og hos vores virksomheder.
Derfor synes vi, at det er fornuftigt at gøre det her område mindre administrationstungt.
Endelig går forslaget også ud på at ændre reglerne for omstrukturering af pensionsinstitutter, for de nuværende regler betyder desværre, at pensionsselskaber, der ønsker at omdanne sig til livsforsikringsselskaber, bliver beskattet dobbelt.
Og derfor skal det nævnes, at forslaget samlet set ikke skønnes at have nogen nævneværdige provenumæssige konsekvenser.
Man skal altså ikke frygte, at der bliver slået et stort hul i statskassen som følge af den her ændring.
Det er Socialdemokratiets vurdering, at forslaget overordnet set styrker pensionssystemet i Danmark, og af de årsager kan vi i Socialdemokratiet bakke op om det fremsatte lovforslag.
Vi ser frem til behandlingen af forslaget i sal og udvalg.
Kaare Dybvad (S), 2019-10-08:
Det siger jeg tak for.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-08:
Jeg vil da gerne komme med gode forslag, og det er jo netop at sige, at den her udgift ikke skal lægges over på den enkelte erhvervsdrivende.
For det kan være rigtig, rigtig voldsomt og rigtig, rigtig dyrt for dem, og derfor kunne et fradrag jo være med til at afbøde det på den her måde.
Så det er da i hvert fald et forslag, som gives med herfra.
Kaare Dybvad (S), 2019-10-08:
Jeg skal være ærlig og sige til ordføreren, at så langt er jeg ikke i overvejelserne.
Carl Valentin (SF), 2019-10-08:
Tak, formand.
Når flere mennesker skal overtales til at købe elbiler frem for benzinbiler, skal der naturligvis også være ladestandere nok, og med det her lovforslag sikres et minimum af implementering af EU-ret på området.
Med den ændring af byggeloven indføres der hjemmel til, at boligministeren kan fastsætte regler om etablering af ladestandere til elektriske køretøjer.
Kravene skal gælde for nyopførte bygninger, men også ved større ombygninger af eksisterende bygninger.
Desuden skal der indføres krav om etablering af et minimum af ladestandere ved eksisterende bygninger, der ikke er beboelsesbygninger, med mindst 20 parkeringspladser.
I SF finder vi det positivt, at en række høringsparter ønsker sig en mere ambitiøs plan for implementering af ladestandere ved beboelsesejendomme m.v., og vi er enige i, at netop transportsektoren spiller en afgørende rolle, når det gælder om at nå et ambitiøst krav om en reduktion af drivhusgasser med 70 pct. i 2030.
Det giver selvfølgelig mening at tænke den målsætning ind, når ministeren senere skal fastsætte endelige krav til ladestandere.
Forslaget indeholder også nærmere regler om installation af bygnings-, automatiserings- og kontrolsystemer, som har til formål at effektivisere energiforbruget.
Kravet er for så vidt ikke nyt for byggebranchen, og kravet opfyldes allerede i langt de fleste større nybyggerier.
SF støtter begge elementer i forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-08:
Det er fuldstændig korrekt, at sådan forholder det sig.
Men det er dog sådan, at det er Europa-Kommissionen, som først kommer med et udspil, hvorefter Ministerrådet forholder sig til det.
Og hvilke studehandler osv. der skal gennemføres, for at det ene land kan få noget, mens det andet land så til gengæld skal acceptere noget andet, er jo for viderekomne, og det har i hvert fald ikke meget at gøre – nødvendigvis – med den demokratiske proces, som vi kender her fra Danmark, hvor der foregår en offentlig debat i et samfund, som så fører til, at de politikere, som bor i det samme samfund, træffer nogle beslutninger, og tingene kommer til høring blandt de borgere, det vedrører, osv.
Altså, der er jo ikke nogen danskere, der føler, at de har været involveret i, om deres boligselskab skal etablere ladestandere til elbiler, som så alle i boligselskabet skal betale for, selv om det kun er de få – endnu – der har elbiler, som får gavn af det.
Jens Rohde (RV), 2019-10-08:
Nu har hr. Ole Birk Olesen jo selv været boligminister, så måske ordføreren som punkt 1 vil bekræfte, at det er sådan helt normalt, at man sætter forskellige standarder og krav til boligbyggeri på en lang række planer.
Og kan hr. Ole Birk Olesen som punkt 2 ikke bekræfte, at det jo ikke er gesjæftige politikere i Bruxelles som Jens Rohde, der vedtager det?
Jo, jeg er glad for, at jeg har været med til at lave bygningsdirektivet i sin tid – jeg mener, det blev vedtaget i 2010 – men det er jo ikke noget, som Parlamentet eller et eller andet EU-system vedtager.
Det er jo bl.a. den tidligere danske regering med et bredt mandat fra det danske Folketing, Kommissionen og Europa-Parlamentet, der i fællesskab vedtager det her, så det danske Folketing har jo sådan set været med og har et medansvar for det, som hr. Ole Birk Olesen kritiserer her.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-08:
Hvis man skal køre langt med sin bil, skal man jo købe en bil med et stort batteri, sådan at man kan komme hjem igen.
Men de fleste mennesker har jo ikke behov for at køre mere end de 40 km om dagen, som jeg tror den gennemsnitlige pendler kører – det er i hvert fald ikke et særlig stort tal – og der kan man jo sagtens nå hen på arbejdspladsen og hjem igen og lade dér, selv med en elbil med et meget lille batteri.
Hvis man har behov for at køre mange, lange ture, skal man enten have den store pengepung frem til et stort batteri, eller også skal man i nogle år endnu køre f.eks. en dieselbil, der har en lav udledning af CO 2 i forhold til benzin.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-10-08:
Jeg vil bare sige, at det er et spørgsmål om, hvad der kommer først, hønen eller ægget.
Og der tænker jeg, at motivationen for at købe en elbil er, at man har mulighed for at få den ladet op alle steder, også hvis man kommer langt væk fra sit eget hjem.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-08:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til ministerens holdning, altså om man, når det her nu skal udfærdiges i bekendtgørelser, medtænker en form for fradrag til de her virksomheder, som nu bliver pålagt en ret markant udgift, som der selv står her.
Kan det være på et sted omkring 400 mio. kr., mindst, udgiften ligger?
Påtænker man en eller anden form for fradrag, sådan som vi også har det på andre områder?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-08:
Ja, men det vil jeg da på jeres vegne håbe at I gør.
Ellers bliver I jo nødt til at vælte regeringen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-10-08:
Jamen jeg er sikker på, at vi får nogle gode debatter og prøver at finde ud af, om man ikke efter § 58 kan lave en modernisering af den private boligmasse i stedet for udelukkende at bruge § 5, stk. 2. Så det er jeg sikker på at vi får nogle rigtig gode drøftelser af, og at vi kommer frem til et resultat.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-08:
Sådan nogle ting tror jeg man får det hyggeligt med i rød blok med Enhedslisten og en socialdemokratisk regering, som skal balancere mere, og som ikke har en ideologisk modstand mod, at der findes privat udlejning i Danmark.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-10-08:
Man kan jo godt indimellem finde enkelte punkter, hvor man er tilfreds med en politisk modstander.
Jeg forsøgte bare at italesætte, at jeg har nogle forventninger til den nye boligminister om, at der under den nye boligminister kommer nogle love, som vil være bedre, end de var under hr. Ole Birk Olesen som boligminister.
Det er sådan set det, jeg har en forventning om, så jeg kan blive endnu gladere for de lovforslag, der kommer i fremtiden.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-08:
Tak for det.
Da jeg tiltrådte som boligminister tilbage i november 2016 og mødtes med de almene boligselskaber, hørte jeg ofte om den her problemstilling med, at det var svært at få bygget de almene boliger i områder, hvor de skulle ligge blandet med mere private boliger – ejerboliger og private udlejningsboliger – fordi der er den her regel om, at de selv skal stå med bygherreansvaret og ikke kan købe en opgang eller en blok et sted, hvor der er blandet byggeri.
Derfor satte jeg også gang i arbejdet med at få udarbejdet det her lovforslag, og jeg forhørte mig i Folketinget, om der var opbakning til lovforslaget, og det var der.
Derfor fremsatte jeg i foråret lovforslaget.
Jeg kan så oplyse til hr. Søren Egge Rasmussen, at modsat det, han sagde her på talerstolen, så er det lovforslag, der ligger nu, en genfremsættelse af det, som jeg lagde frem, og derfor er der ikke sket nogen forbedringer, fordi vi har fået en ny socialdemokratisk regering.
Hvis hr. søren Rasmussen synes, at det her er et aldeles glimrende lovforslag, så er det, fordi det allerede var glimrende, da jeg var boligminister.
Der er ikke sket nogen forbedringer siden.
Så på den måde kan vi jo finde hinanden på tværs af politiske forskelle.
Og det er dejligt at høre Enhedslisten være så glade for et Liberal Alliance-tiltag, som sikrer, at private entreprenører kan overtage bygherreansvaret fra halvoffentlige, socialdemokratiske, Enhedslisteagtige boligforeninger.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-08:
Nye Borgerlige mener grundlæggende, at staten fylder for meget i samfundet.
Det gælder også på boligområdet.
Dette lovforslag åbner op for endnu mere sammenblanding mellem privat og offentlig afhængighed af staten, og politikerne bliver derved større.
Og det er i modstrid med Nye Borgerliges grundlæggende opfattelse.
Samtidig anerkender vi, at der i det her lovforslag også er en række elementer, som vil fjerne barrierer, som umiddelbart vil kunne gavne og være til fordel for det enkelte projekt.
Men dette vægtet op mod den grundlæggende forkerte retning, som lovforslaget vil føre boligpolitikken i Danmark i, så kan vi i Nye Borgerlige ikke støtte forslaget.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-10-08:
Tak for ordet.
Alternativet støtter ændringen i boligloven.
Med forslaget fjernes barrierer for etablering af almene boliger, idet almene boliger spiller en væsentlig rolle for, at der er betalelige boliger, også til mindrebemidlede borgere.
Det er alt for dyrt, særlig for familier og studerende, at bo i byerne.
Dette forslag kan være med til at åbne op for, at der kan bygges flere og billige boliger.
Tak for ordet.
Mona Juul (KF), 2019-10-08:
Jeg skal gøre det helt kort, men vil ikke undlade lige at nævne, at det er interessant, når man hører Enhedslisten på talerstolen her – vi får nogle rigtig spændende drøftelser fremadrettet, også i Boligudvalget.
Men i forhold til det her lovforslag er Det Konservative Folkeparti ligesom før valget selvfølgelig fortalere for forslaget – naturligvis.
Det giver mulighed for, at almene boligorganisationer kan samarbejde med private, altså at det almene boligbyggeri fortsat kan modtage offentlig støtte, selv om det opføres i samarbejde med private.
Jeg lytter mig til, at langt de fleste aktører er meget tilfredse med lovforslaget, fordi det forbedrer muligheden for blandet byggeri, og jeg lytter mig også til, at der er stor tilfredshed med lovudkastets grundighed.
Derfor bakker Det Konservative Folkeparti op om forslaget.
Carl Valentin (SF), 2019-10-08:
Tak, formand.
Jeg kunne forstå, der var lidt forvirring om, hvorvidt det var min første gang på talerstolen, men jeg kan bekræfte, at det er det ikke, for jeg var her lige i 2 uger for 2 år siden.
Det er jeg meget tilfreds med, for det betød bl.a., at jeg nåede at få Søren Pinds underskrift på min dagsorden, så det er rigtig dejligt.
Jeg er her på vegne af vores ordfører, fru Kirsten Normann Andersen, og jeg har lovet at læse hendes tale op.
I SF er vi optaget af, at mennesker i langt højere grad får mulighed for at bo blandet.
Alt for længe har vi ensidigt bygget almene boliger på den ene side af vejen og private boliger på den anden side af vejen.
Hvis loven ikke giver mulighed for at kunne prioritere blandede boligområder, når man skal bygge nye boliger, bør loven tilrettes, så det bliver en mulighed.
Det gælder ikke mindst i de store byer, hvor der er mangel på ledige byggegrunde.
I SF er vi derfor enige med boligministeren i, at der skal skabes hjemmel til, at blandede boliger ved nybyggeri også kan indeholde almene boliger.
De nuværende regler gør det vanskeligt at etablere blandede boligområder, fordi almene boliger forudsætter, at boligorganisationen selv erhverver en ubebygget grund og herefter opfører almene boliger.
Barriererne betyder, at det er blevet vanskeligere at opføre almene boliger sammen med andre boligformer og det er netop det, der skaber opdelte boligområder.
Jens Rohde (RV), 2019-10-08:
Glæden er jo altid stor, når Dansk Folkeparti støtter op om et EU-direktiv, i hvert fald hos Radikale Venstre.
Og det ville jo være mærkeligt, hvis jeg som radikal skulle stå her og sige, at man ikke skulle implementere de retsakter i EU's energidirektiv, der skal til.
Og det ville være endnu mere mærkeligt, hvis jeg sagde, at man ikke skulle gøre det, når man kigger på, hvad målsætningen egentlig er.
Den er jo faktisk allerede fra 2020 at skabe nulenergibygninger, altså at alle nye bygninger, der laves i EU, helst skal være nulnergibygninger.
Jeg ved ikke, om det kommer til at holde stik i virkeligheden, men det er jo en god ambition at have.
Så det europæiske energidirektiv her er faktisk et af de stærkeste instrumenter, vi har, til at gøre noget ved CO 2 -udslippet fra vores bygningsmasse i Europa.
Og det CO 2 -udslip er jo ganske enormt.
Så helt overordnet vil vi jo selvfølgelig gerne støtte op om det her.
Så vil jeg dog alligevel lige stille ministeren et spørgsmål.
For bygningsautomatisering er jo en fin ting, men der er noget, som halter ganske gevaldigt – ikke mindst inden for den almene boligsektor, men jeg tror sådan set, det måske er generelt – og det er jo implementering af nogle digitale styringsredskaber generelt, når man bygger.
Og netop i forhold til disse digitale instrumenter, som jeg ved man har udviklet på i meget, meget lang tid: Ved at man ikke sørger for at få dem i brug, går man glip af meget store gevinster i forhold til renovering og viden om, hvornår man skal sikre renovering af f.eks. vinduer og den slags for at sikre, at bygningerne har lavest muligt energiudslip.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren påtænker at arbejde med nogle modeller, hvor man eventuelt kunne bruge Landsbyggefondens midler, altså lovliggøre, at man med Landsbyggefondens midler, når man bygger alment og renoverer alment, kan bruge nogle af de midler til en digitalisering af vores bygningsmasse.
For det tror jeg faktisk kunne være med til at fremtidssikre vores renoveringer.
Vi vil i hvert fald få lettere ved det og få mere ud af det.
Men med det spørgsmål skal jeg tilsige Radikale Venstres støtte til lovforslaget her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-10-08:
Vi ser jo meget gerne, at man får fremmet alment byggeri mest muligt, og nu har vi den her regel om, at kommunerne kan kræve, at der kommer op til 25 pct. almene boliger i et nyt lokalplansområde.
Og så er det ret sent i forløbet, at man kommer frem til, at kommunen bruger sin ret til, sin mulighed for at kræve, at der også skal være almene boliger i det område.
Og så er det sådan set meget praktisk, at man kan lave en aftale med den bygherre om, at den bygherre opfører de almene boliger.
Det kalder vi i Aarhus den delegerede bygherremodel.
Jeg kan så forstå, at man i Helsingør kalder det for nøglebyggeri.
Sådan kan der være forskellige traditioner, men inden det her lovforslag bliver vedtaget, kan man risikere at komme ind i noget kompliceret juridisk, hvor grundlaget kunne risikere ikke at være i orden.
Der skulle det gerne være sådan, at når vi vedtager det her lovforslag, er rammerne omkring det mere klare, og det støtter vi fuldt ud.
Vi har også noteret os, at der har været to høringsprocesser, som har medført, at BL og KL er mere tilfredse med det lovforslag, der ligger nu.
Man må også konstatere, at det her lovforslag er lige så godt som det tidligere lovforslag, og det håber vi selvfølgelig ikke er en linje fremadrettet; vi håber, det bliver sådan, at lovgivningen fra den nye boligminister bliver bedre end den fra den tidligere boligminister.
Så ser vi jo meget frem til, at vi får et lovforslag, som lever op til den regeringsforståelse, der er indgået mellem regeringen og det parlamentariske grundlag, hvor vi jo kommer frem til at hæve muligheden for at bygge almene boliger, sådan at det bliver 33 pct. i stedet for 25 pct., som det er i øjeblikket.
Og det vil sige, at man kommunalt får den mulighed, at man kan øge opprioriteringen af det almene byggeri.
Så jeg håber meget, at det her lovforslag er medvirkende til, at flere kommuner vil anvende de muligheder for at kræve alment byggeri i nye lokalplansområder, altså ved at man ligesom kan henvise til den her lovgivning og sige til en bygherre: Ja, det er jo muligt, I kan bare opføre det hele og lave en aftale med en lokal boligorganisation.
Og så kan man komme frem til at få en smidig og enkel byggeproces, hvor det hele bliver bygget samtidig, og hvor man får sikret, at der kommer flere almene boliger.
Så vi synes fra Enhedslistens side, at det er et rigtig godt lovforslag.
Henrik Møller (S), 2019-10-08:
Nu skal jeg lige finde ud af det med lyden her.
Det er en lidt højere minister end mig, vi har.
Som sagt er det her et forslag til ændring af byggeloven, men man kan sige helt grundlæggende, at der er tale om, at vi skal implementere noget EU-lovgivning, og helt præcist er det bygningsdirektivet, og det skal til implementering i dansk ret senest den 10. marts 2020.
I Socialdemokratiet anbefaler vi, at det sker, og siger derfor ja til lovforslaget.
Man kan sige, at det er et forslag, der har to elementer i sig: det ene om ladestationer, det andet om bygningsautomatiseringer i større bygninger, bortset fra i eksisterende boligbyggeri.
Fælles for begge forslag er, at de understøtter den ambitiøse målsætning, vi har, om en 70-procentsreduktion af CO 2 i 2030.
Derfor betragter vi det som naturligt, at vi også implementerer forslaget.
Man kan sige, at med forslaget om ladestandere gør vi os klar til den udvikling, som vi lige nu er en del af, nemlig omstilling af bilparken i EU og især i Danmark.
Rigtig mange partier har store ambitioner om, at vi skal afvikle benzin- og dieselbiler og overgå til elbiler.
Den ambition gør, at vi må stille nogle krav til infrastrukturen for opladning af vores elbiler.
Med det her forslag går vi fra 2.500 ladestandere, altså 5.700 ladepunkter, til 22.000 ladestandere.
Og der forberedes ladestandere til 26.000 parkeringspladser frem til 2025, hvor forslaget skal være fysisk gennemført.
Er det så ambitiøst nok?
Så det er her, vi kan se på, om vi i givet fald skal skrue på nogle knapper i byggelovgivningen for at sikre tilstrækkelige lademuligheder.
Som udgangspunkt er det jo ikke alle steder, de skal etableres eller forberedes.
Jeg synes, det giver god mening, at vi nogle steder pålægger etableringen, og andre steder sikrer vi, at der forberedes mulighed for etablering på et senere tidspunkt.
Så det her forslag kan vise sig at være en god start.
Det andet forslag omhandler muligheden for, at boligministeren bemyndiges til at fastsætte bestemmelser om etablering af bygningsautomatiseringer og kontrolsystemer i eksisterende bygninger, bortset fra eksisterende boligbyggeri, hvis det i øvrigt er omkostningseffektivt.
Bygnings- og kontrolsystemer og automatiske styringssystemer er de tekniske systemer i en bygning, og de skal være med til at bidrage til at nedbringe energiforbruget i bygningen.
Der kan allerede i dag, i medfør af byggeloven, stilles krav om bygningsautomatik ved nybyggeri.
Men det her mindre indgreb giver god mening for installation af bygningsautomatik, fordi det er med til at give en mere effektiv drift af bygningen og vil være med til at nedbringe bygningens energiomkostninger og totalomkostninger.
Det forslag kan vi fra Socialdemokratiets side godt tilslutte os, så det er to forslag, som vi synes begge trækker miljøet i den rigtige retning.
Det er måske vigtigt her til sidst at sige, at de konkrete krav om ladestandere og bygningsautomatik vil blive udmøntet i en bekendtgørelse om ladestandere i bygningsreglementet.
Heidi Bank (V), 2019-10-08:
Jamen jeg synes sådan set, jeg siger det meget klart i min tale, nemlig at noget af det, vi skal have drøftet i udvalget, er, at vi netop ikke ønsker, det skal være dyrere for erhvervslivet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-08:
Men det er jo ikke det, som det her lovforslag gør.
Så det er jo ikke noget med, at vi giver mulighed for, at private kan gøre det, nej, det er udgifter direkte rettet mod erhvervslivet og direkte mod enkelte udlejningsejendomme osv.
På samme måde som hvis du har en tankstation, som bærer omkostningerne for at etablere en tankstation, fordi de kan sælge benzin, så har vi også private aktører på det her område, som tjener penge på ladestanderne.
Og det grundliggende princip gør man jo op med med det her lovforslag.
Heidi Bank (V), 2019-10-08:
Men det er jo klart, at når vi skal videre i den her grønne omstilling, skal vi prøve at se, om vi kan løfte niveauet, og der må vi så spille ind med de muligheder, der er.
Jamen vi er jo positive over for, at vi netop får private ind på markedet på det her område.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-08:
Så er spørgsmålet bare, hvorfor det er nødvendigt med sådan en lov.
Vi har jo ikke nogen lov, der pålægger private at opstille benzinstationer, så benzinbiler og dieselbiler kan blive tanket dér.
Hvorfor er det nødvendigt?
Hvorfor kan der ikke bare være nogle udbydere af el til elbiler, som tilbyder deres produkt, når der er elbiler nok til at købe produktet?
Heidi Bank (V), 2019-10-08:
Jamen jeg tror, at det er præcis det, jeg henviser til i talen, nemlig det her med, at vi skal ind og se på de private aktører.
Hvordan kan de være med til at sikre den her infrastruktur, så vi ikke får pålagt erhvervslivet de her ekstra udgifter?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-08:
I dag kører de fleste mennesker i Danmark jo rundt i biler, der drives af benzin- eller dieselmotorer, og derfor ligger der en lang række benzinstationer rundtomkring i landet.