Jeppe Bruus (S), 2023-05-03:
Tak for det, også tak for forslaget fra Danmarksdemokraterne, som jo så ønsker at pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag, der giver bedre mulighed for borgere til at betale deres gæld, uden at gælden er blevet vurderet inddrivelsesparat.
Først og fremmest er jeg fuldstændig enig med forslagsstillerne og hr. Dennis Flydtkjær i, at det er utilfredsstillende, at nogle borgere oplever, at de ikke kan få deres gæld ud af verden.
Det er ikke bare utilfredsstillende, det er også fuldstændig komplet uforståeligt, at man kan have gæld stående; man ved måske, hvad det er, men man kan ikke få lov til at betale det.
Det giver jo ikke meget mening.
Selv om gældsinddrivelsen i dag kan siges at være genoprettet, er der altså stadig væk noget arv, som vi skal have gjort op med – en arv tilbage fra inddrivelsessystemet EFI – og problemer med, at gældsposternes oplysninger ikke uden videre kan lægges til grund for inddrivelse.
Det betyder helt konkret, at der er en stor mængde gældsposter, som er det, der hedder ikkeinddrivelsesparate.
Det betyder altså, at der er tvivl om, om gælden består, eller om størrelsen af gælden.
Den tvivl kan f.eks. bestå i, om det er den samme gæld, som er sendt ind til inddrivelse to gange, eller om gælden rent faktisk er forældet.
Det siger sig selv, at Gældsstyrelsen ikke kan inddrive gæld, hvis der er tvivl om, om skyldneren rent faktisk skylder pengene.
Det vil jo være ulovlig inddrivelse.
Så det vil sige, at det kan man ikke fra statens side.
Så kan jeg da også forstå, at forslagsstillerne er enige med mig i, at det grundlæggende er en god beskyttelse for borgerne, at Gældsstyrelsen ikke giver mulighed for at afdrage på gæld, hvis den er ikkeinddrivelsesparat.
Det betyder så desværre, at der er nogle skyldnere, der oplever, at indbetalinger på gæld låses i en periode og herefter tilbagebetales, hvis Gældsstyrelsen ikke når at afklare, om gælden lovligt kan inddrives inden for en periode på 6 måneder.
Det er altså helt konkret borgere, der indbetaler i en forventning om, at de så kan afdrage på den gæld, og som får de penge tilbage og stadig væk oplever, at der står nogle beløb, de ikke kan få lov til at betale og få ud af verden.
Reglerne på området afhjælper til en vis grad problemerne ved at give rentestop for gæld, hvis indbetalingen er af en vis størrelse og Gældsstyrelsen ikke kan nå at afklare fejlene inden for den nævnte periode på de 6 måneder.
Samtidig er der i marts måned i år vedtaget et lovforslag, der indeholder regler om en bagatelgrænse for afskrivning af gæld på op til 200 kr.
Disse nye regler, som jeg tror faktisk hele Folketinget stemte for, og tak for det, forventes at medføre, at ca. 245.000 skyldnere bliver gældfri.
Derved afhjælpes en del af problemerne med borgernes forgæves forsøg på at betale gæld, som er ikkeinddrivelsesparat, men kun en del.
Gældsstyrelsen kan også i særlige situationer give borgerne mulighed for at indfri gæld, der ikke er inddrivelsesparat.
Det er f.eks. muligt, hvis en borger på grund af den gæld ikke kan få et lån i banken.
Der vil jeg også bare som en indskudt sætning her sige, at jeg selvfølgelig også har holdt møde med Finans Danmark og andre og sagt, at der er et problem med nogle borgere, der oplever, at en gæld, de har stående, og som de ikke kan afdrage, gør, at de ikke kan optage et lån.
Det er selvfølgelig helt uholdbart, og det tror jeg alle er enige i, og det skal løses.
I de tilfælde vil Gældsstyrelsen så på et senere tidspunkt vurdere gælden og returnere indbetalingen, hvis det skulle vise sig, at gælden ikke bestod.
Det ændrer jo desværre ikke ved, at der er nogle borgere, der stadig oplever, at Gældsstyrelsen ikke kan nå at afklare gælden inden for de 6 måneder og derfor returnerer borgerens indbetaling.
Det vil jeg naturligvis meget gerne finde en løsning på.
Samtidig vil regeringen sammen med partierne bag aftalen fra juni sidste år om nedbringelse af danskernes gæld til det offentlige se på helt konkrete løsninger, der håndterer det problem, som det her beslutningsforslag handler om, nemlig borgernes forgæves forsøg på at betale gæld, som er ikkeinddrivelsesparat.
Som jeg har sagt, er jeg altså helt enig med Danmarksdemokraterne i, at der skal findes en løsning på de her problemer.
Jeg er også altid glad for at modtage gode, konstruktive forslag til, hvordan vi løser de problemer.
Der skal selvfølgelig være tid til, at vi også har en proces med den aftalekreds, der er, og det er vi faktisk i gang med.
Det her kan jo ikke bestå ikketesten.
Altså, der er jo ikke nogen, der kan være uenige i, at vi skal løse det her problem.
Og der er en aftalekreds, som tager ansvar for, at vi også finder en løsning på det her.
Jeg kan også sige her, at vi jo faktisk allerede har haft møder om det og dermed er på vej til at finde ud af, hvordan vi løser det her.