runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2026-02-25:
Tak for spørgsmålet.
Det danske forsvar løser mange forskellige og vigtige opgaver, der bidrager til borgernes tryghed og rigets sikkerhed.
Det gælder opgaver som overvågning af dansk farvand og luftrum, men også eftersøgninger og redninger såvel som støtte til kongehuset og politiet.
Forsvarets bevogtningsopgaver er meget forskellige.
Forsvaret bevogter således både militære områder og kongelige slotte, og forsvaret kan også efter anmodning fra politiet yde bistand til andre bevogtningsopgaver, som vi jo også har set i nyere tid.
Den retlige ramme for forsvarets anvendelse af magt ved bevogtningsopgaver afhænger af den konkrete opgave.
Som eksempel kan jeg nævne den militære retsplejelovs § 13, som giver militære myndigheder adgang til at gennemføre adgangskontrol i militære områder.
Militære myndigheder kan med henblik herpå anvende den nødvendige magt.
Et andet eksempel er, når forsvaret i medfør af politilovens § 24 a yder bistand til politiet i forbindelse med særlige bevogtningsopgaver.
Forsvarets bistand til politiet sker under politiets ledelse og i overensstemmelse med de regler, der gælder for politiets varetagelse af de pågældende opgaver, bl.a. regler om magtanvendelse i politiloven.
Endelig varetager forsvaret særlige bevogtningsopgaver i forhold til kongehusets slotte og palæer.
De retlige rammer for forsvarets anvendelse af magt i forbindelse med denne type bevogtningsopgaver er straffelovens § 13 om nødværge og § 14 om nødret.
Som eksemplerne illustrerer, er det altså ikke sådan i dag, at forsvaret generelt har de samme beføjelser som en almindelig borger, og jeg er derfor heller ikke enig i præmissen for spørgsmålet.
Som jeg nævnte indledningsvis, spænder forsvarets opgaver bredt.
I andre situationer har forsvaret særskilte beføjelser fastsat ved lov.
Det er i øvrigt også et grundlæggende retssikkerhedsmæssigt princip, at magtanvendelse, der sker over for borgere, som udgangspunkt er forankret hos politiet, som har ansvaret for at opretholde orden og sikkerhed på civilområdet.
Når forsvaret får adgang til magtanvendelse, sker det derfor som udgangspunkt kun i nogle klart afgrænsede tilfælde, og sådan bør det også være i et retssamfund.
Efter min opfattelse er de retlige rammer for forsvarets magtanvendelse ved bevogtningsopgaver hensigtsmæssige.
Jeg mener som udgangspunkt ikke, at forsvarets ansatte ved denne type opgaver skal have bredere muligheder for magtanvendelse end det, der i dag følger af de almindelige straffrihedsgrunde i straffeloven.
Sascha Faxe (ALT), 2026-02-25:
Tak for det svar.
Det må jo så også betyde, at hvis andre borgere kommer i samme situation, er det det samme hjemmelsgrundlag, der gør sig gældende.
Det må jo være konsekvensen, hvis det er nok hjemmelsgrundlag.
Tak, formand.
Mener ministeren, at ansatte i forsvaret, der udfører bevogtningsopgaver på dansk territorium, alene skal være underlagt de samme regler om nødværge og nødret som almindelige borgere uden et særskilt og klart hjemmelsgrundlag for magtanvendelse?
Trine Pertou Mach (EL), 2026-02-25:
Siden 1950'erne har det været dansk politik, uanset regering, at der ikke skal være atomvåben på dansk jord.
Da vi sidste år markerede 80-årsdagen for atombomberne over Japan under anden verdenskrig, mindede vi også hinanden om, at atomvåben jo er et masseødelæggelsesvåben, og at der var en god grund til, at man lavede regulering af lige præcis atomvåben, fordi det er så ødelæggende et våben.
Man kunne jo godt tro i den sammenhæng, at verden var blevet klogere.
Men desværre virker det, som om den tendens til nedrustning og kontrol med atomvåben i virkeligheden er opgivet og man er begyndt at gå den modsatte vej, nemlig i retning mod atomoprustning.
For hvis man ikke har den frygt, sagde hun sidste år, så vil man i virkeligheden stå i en situation, hvor det med at lave nedrustning eller gensidige kontrolaftaler ikke længere er et politisk spor, man forfølger.
Danmark har jo tilsluttet sig ikkespredningstraktaten, altså det, vi i politikersprog kalder NPT-traktaten, som er en FN-traktat, hvor man har vedtaget, at atomvåben netop ikke skal spredes.
Hvis man fra dansk side begynder at diskutere atomvåben som en mulig del af dansk forsvar, vil det så i virkeligheden ikke være et grundlæggende opgør med den traktat, vi selv har skrevet under på?
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ministeren, om det er ministerens holdning, at en spredning af atomvåben – altså det, at der er flere stater, der har atomvåben – er med til at øge den globale sikkerhed, eller om det i virkeligheden er med til at øge den globale usikkerhed.
For det er jo hele baggrunden for den traktat, Danmark har tilsluttet sig.
Det er baggrunden for, at man for år tilbage forhandlede med Iran om at undgå udviklingen af atomvåben.
Så mener ministeren, at spredning af atomvåben vil øge den globale sikkerhed eller den globale usikkerhed?
Troels Lund Poulsen (V), 2026-02-25:
Først og fremmest har jeg ikke haft lejlighed til helt at dykke ned i det, som spørgeren refererer til i forhold til den amerikanske kvinde, der giver udtryk for de synspunkter.
Det er ikke, fordi jeg anfægter dem; det er mere bare for at sige, at jeg ikke har haft lejlighed til at læse om det.
Jeg synes, det er vigtigt at holde sig for øje, at – som jeg også sagde – vi jo i dag inden for rammerne af den gældende atomvåbenpolitik aktivt har NATO's nukleare byrdefordeling, og det betyder så også, at vi deltager i relevante øvelser.
Men når det så er sagt, synes jeg, man skal være åben over for at diskutere de nye sikkerhedspolitiske trusler og udfordringer, som vi står over for.
Som sagt er dansk atomvåbenpolitik uændret, men det betyder jo ikke, at man ikke kan have en politisk diskussion om, hvad det er for trusler, man ser ind i, ikke mindst også i forhold til den meget voldsomme udfordring, vi står over for i forhold til Rusland.
Jeg synes, det er afgørende, at vi har en troværdig afskrækkelse over for bl.a. Rusland, som jo er i besiddelse af atomvåben, og jeg synes ikke mindst, at det er afgørende, at vi inden for rammerne af NATO har et stærkt fokus på det.
For mig er det her jo ikke enten-eller.
Derudover er jeg sådan set helt åben over for at diskutere hele spørgsmålet omkring atomvåbenpolitik i en bredere kontekst, hvis det er det, som spørgeren gerne vil.
Tak for spørgsmålet.
Lad mig først og fremmest starte med at slå fast, at dansk atomvåbenpolitik er uændret.
En del af Danmarks atomvåbenpolitik er, at Danmark støtter op om behovet for, at NATO og Europa har en troværdig nuklear afskrækkelse.
Derfor bidrager Danmark inden for rammerne af den gældende atomvåbenpolitik også aktivt til NATO's nukleare byrdefordeling, eksempelvis ved at deltage i relevante øvelser som NATO's nukleare flyveøvelser, »Steadfast Noon«.
I lyset af den aktuelle sikkerhedspolitiske situation er der behov for, at vi stiller NATO, Europa og også Danmark i den stærkest mulige situation.
I min optik er det sund fornuft, at vi løbende spørger os selv om, om vi er klar til at håndtere både nutidens og fremtidens sikkerhedspolitiske udfordringer.
Min holdning er derfor, at jeg ikke vil afvise behovet for, at vi på et tidspunkt skal have en drøftelse af dansk atomvåbenpolitik.
Trine Pertou Mach (EL), 2026-02-25:
Når ministeren taler om at forankre atompolitikken i NATO, er det jo en absurd fortsættelse af den underdanighedspolitik over for USA, som de seneste mange måneder har vist sig ikke at virke.
En fortsat afhængighed af USA går jo stik imod det, vi ellers taler om, med en stadig større europæisk strategisk uafhængighed fra USA, både forsvarsmæssigt og på alle mulige andre brede sikkerhedspolitiske dagsordener.
Så er det i virkeligheden ikke totalt absurd at diskutere, om det skal ligge lige præcis i NATO-regi, når formålet er at rykke os længere væk fra et uforudsigeligt USA?
Morten Messerschmidt (DF), 2026-02-26:
Der tror jeg, at Enhedslisten skal tale lidt mere rent ud af posen.
Altså, når jeg taler med folk, der kommer fra den yderste, grænsende til voldelige, venstrefløj, som jo er Enhedslistens bagland, så er det jo slet ikke det, ambitionen er.
Den skal meget længere ned, ikke?
Jeg prøver faktisk at redde fru Victoria Velasquez her, for er det ikke det, der er tanken, altså at man ligesom kan give med den ene hånd, så indføre en formueskat bagefter, og så hapser man det op med den anden hånd, måske lidt mere ovenikøbet?
De er jo rige, ikke?
Folk med 0,5 mio. kr. på kontoen eller i friværdi skal da straffes, ikke?
Victoria Velasquez (EL), 2026-02-26:
Jeg kan bare høre, at det er en spændende fantasi om Enhedslistens politik, der er hos Dansk Folkeparti.
Vi præsenterer de forslag, som vi har.
Det er bl.a. også fuldt finansieret, hvordan vi kan sikre, at man afskaffer momsen på frugt og grønt og halverer den på resten af fødevarerne.
Vi har foreslået en formueskat, som betyder, at hvis du har en formue på over 35 mio. kr., skal du betale 1 pct. i skat af det beløb, der er derover.
Det er helt rigtigt, at det bl.a. også er det, vi ser på, når vi gerne vil fjerne momsen på frugt og grønt og halvere momsen generelt.
Så vil de mennesker jo også få glæde af, at momsen bliver fjernet eller bliver halveret.
Og det er helt rigtigt, at ved at finansiere det med at give mere ansvar i toppen sikrer vi mere tryghed i bunden.
Lotte Rod (RV), 2026-02-26:
Hvorfor vælger Enhedslisten at dele checks ud til højre og venstre i stedet for at prioritere pengene til at løfte børn ud af fattigdom?
Victoria Velasquez (EL), 2026-02-26:
Undskyld mig, men det er Enhedslisten, der konkret i forbindelse med finanslovsforhandlingerne stillede forslag om, at vi permanent skulle sikre, at alle børn, også hvis deres forældre er på kontanthjælp, har råd til og mulighed for at kunne gå til fritidsaktiviteter.
Det har Radikale Venstre stemt imod.
Vi har i Enhedslisten fremsat forslag på forslag, der skal gøre, at vi har et trygt børneliv i Danmark, og her går vi konkret ind og sikrer, at børnefamilier også får en håndsrækning, uagtet om deres forældre er på førtidspension eller kontanthjælp, eller om de arbejder som pædagog eller betonarbejder.
For os er det helt afgørende, at vi gør alt, hvad vi kan, for at sikre den økonomiske tryghed, fordi vi ved, det kaster lange skygger ind i voksenlivet.
Så helt ærligt, hvis der er nogen, der konsekvent fremsætter forslag om og stemmer for forslag, der skal sikre, at alle børn har et godt børneliv, så er det Enhedslisten.
Lotte Rod (RV), 2026-02-26:
Jeg er meget glad for vores samarbejde på andre områder, men jeg forstår bare ikke det her.
For de penge, som Enhedslisten bruger i dag, kunne vi have løftet 10.000 børn ud af fattigdom i 10 år, og Enhedslisten har valgt ikke at gøre det.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Victoria Velasquez (EL), 2026-02-26:
Ordføreren ved godt, at der ikke er et flertal for at gøre præcis det.
Det er jo et faktum.
Man kan sige det samme om de penge, som Radikale har været med til at sende af sted til nogle af dem, som har allerallermest – hvorfor har man gjort det?
Så hvis der er nogen, der konsekvent står på de børns side, som lever i fattigdom, så er det Enhedslisten.
Peter Kofod (DF), 2026-02-26:
Det falder mig meget for brystet, at over 100.000 ikkevestlige indvandrere og efterkommere her i landet får den her check.
Efter min mening skulle de her mennesker ikke have en fødevarecheck.
De skulle have en rejsecheck.
De skal ikke være her, de skal sendes hjem, og jeg synes, det er så belastende at høre den her diskussion, og at man får at vide, at hvis man ikke vil være med til den her check, som er en ren gavebod, så vil man ikke hjælpe pensionister, så vil man ikke hjælpe førtidspensionister, og så vil man ikke hjælpe danskere, som har det svært.
Jo, det vil vi søreme, men vi vil ikke være en gavebod for den tredje verden, og det er det, Danmark er ved at blive, og det medvirker Enhedslisten til.
Det synes jeg er så belastende.
Victoria Velasquez (EL), 2026-02-26:
Jeg hørte ikke, hvad de indledende ord var, men hvis det her handler om, at der er pensionister, der ikke bor i Danmark, der får en fødevarecheck, så er der jo forskellige forhold, som der er blevet redegjort for tidligere, herunder forholdet om mindretallet i Sydslesvig osv.
Men ellers må spørgeren repetere spørgsmålet.
Peter Kofod (DF), 2026-02-26:
Det, der falder mig for brystet, er, at så mange ikkevestlige indvandrere og efterkommere får den her check.
Det er bare der, hvor jeg siger, at det skal de ikke have.
Den her check burde være for mennesker, der har arbejdet hårdt og er blevet nedslidte, pensionister og førtidspensionister, altså folk, der har det svært, og ikke være en gavebod for den tredje verden.
Sådan er det, hver gang Folketinget laver de her gaveordninger.
Så bliver det en gavebod for mennesker, der ikke burde være her, som ikke er inviteret, og som vi har et ønske om at sende hjem.
Victoria Velasquez (EL), 2026-02-26:
Jeg må så afsløre for Dansk Folkeparti, at der er masser, som har en anden etnisk baggrund end dansk, der knokler for, at vores samfund hænger sammen, som arbejder inden for byggeriet i nogle af de hårdeste, mest nedslidende og farligste job – se bare senest rapporten fra Aalborg Universitet, hvor det er veldokumenteret – hvorfor de også er overrepræsenterede i forhold til arbejdsulykker eller sågar dødsulykker, eller som arbejder for at sikre, at vi har en god og værdig ældrepleje og mange andre ting.
Så at Dansk Folkeparti er overrasket over, at det også er nogle af dem, checken tilfalder, må jo stå for Dansk Folkepartis regning.
Morten Messerschmidt (DF), 2026-02-26:
Jeg tror godt, jeg ved, hvorfor Enhedslisten giver fødevarecheck til mange millionærfamilier.
Det er i hvert fald det, jeg bilder mig ind, når jeg læser aviserne i dag, hvor jeg kan se, at Enhedslisten jo vil indføre formueskat.
Så jeg går ud fra, at det, man tænker, er, at de der, jeg tror, det er 162.000, der har 0,5 mio. kr. stående, men som alligevel nu får en fødevarecheck ind, så skal betale den tilbage efter et valg, når Enhedslisten får indført formueskat.
Jeg tror også, man er tilhænger af en boligskat.
Er det ikke rigtigt forstået, fru Victoria Velasquez?
Mette Thiesen (DF), 2026-02-26:
Jeg vil egentlig gerne lægge mig i slipstrømmen her og måske bare spørge ordføreren fra Enhedslisten, om Enhedslisten ikke mener, at det er en højst besynderlig måde, man uddeler den her gavecheck på lige op til et folketingsvalg.
Man deler ud til en hel masse familier, som har en millionindtægt, og svigter rigtig, rigtig mange, som burde have fået den.
Hvorfor er det, at Enhedslisten mener, at det her er en god løsning i forhold til at lave en rigtig løsning, som det så nok havde taget lidt mere tid og lidt mere forberedelse at lave?
Victoria Velasquez (EL), 2026-02-26:
Jeg vil egentlig også gøre det kort, for
hvad er det, det her helt grundlæggende handler om?
Det handler om, at helt almindelige mennesker har haft ondt i maven, når de står nede ved kasseapparatet og skal betale for at sikre, at køleskabet er fyldt i slutningen af måneden.
Så bliver jeg også nødt til at sige et kæmpe tak for, at det lykkedes.
Det lykkedes at få lærlinge og elever med – dem, som er med til at bygge vores fremtid, tømrerlærlinge, elektrikerlærlinge, som er med til at sikre den grønne omstilling, som er så afgørende.
Det gælder også social- og sundhedsassistenter og andre, som passer på vores ældre, og som sikrer en høj faglighed på nogle af de velfærdsområder, som er så vigtige.
Det gælder også politielever, og jeg kunne fortsætte listen.
Det viser, at når vi står sammen, både i og uden for Christiansborg, kan vi lykkes med at skabe resultater.
Samtidig er det fuldstændig rigtigt, at mange oplever utryghed, også nogle af dem, der ikke får en håndsrækning med den her fødevarecheck, og vi skal sikre dem varig tryghed.
Det er derfor, vi skal tage fat i momsen, men det er ikke nok.
Vi skal sørge for, at man kan leve af sociale ydelser i Danmark, at der ikke er noget barn, der vokser op i fattigdom, og at vi har respekt for dem, der går på arbejde.
Vi skal sikre tryghed; det er sundt at gå på arbejde, men også, at man har en indkomst, hvor tingene kan hænge sammen.
Så vi glæder os og ser ikke det her som et punktum.
Tværtimod er der rigtig meget, vi fortsat skal tage fat i.
Tak for ordet.
Samira Nawa (RV), 2026-02-26:
Mange tak, og tak til ordføreren for talen.
Jeg er jo meget enig i store dele af det, der bliver sagt, men når ordføreren fra Enhedslisten taler om, at fødevarechecken er til »helt almindelige mennesker«, er det ikke helt rigtigt.
For det er i hvert fald ikke til dem, der har allerhårdest brug for det.
Sådan som jeg kender Enhedslisten, er det jo dem, man allerhelst gerne vil hjælpe.
Der bliver jo givet en fødevarecheck til mere end 160.000 mennesker, der har en likvid formue på mere end 0,5 mio. kr. Så hvad gør det af indtryk på Enhedslisten og Enhedslistens ordfører, når vi i Radikale Venstre i går fik et svar fra ministeren om, at man jo godt kunne have hjulpet 10.000 børn ud af fattigdom for de samme penge i 10 år?
Victoria Velasquez (EL), 2026-02-26:
Er der et parti i Folketinget, der om noget kæmper for, at intet barn – intet barn – skal vokse op i fattigdom, så er det Enhedslisten.
Det tør jeg sige med fuldstændig ro i maven, for hvis der er noget, jeg hver eneste dag vedholdende kæmper for, så er det, at intet barn skal vokse op i fattigdom, men tværtimod have et godt børneliv.
Derfor har det også været vigtigt for os, at vi også sørger for at hjælpe dem, som er i arbejde og har børn.
Jeg bliver også nødt til at sige: Jeg ville ønske, at vi i stedet for faktisk kunne slå ring om netop det.
Radikale Venstre har i stedet for sendt 17.000 kr.
af sted til nogle af de allermest velhavende
, samtidig med at man har indgået en kontanthjælpsaftale, som efterlader tusindvis af børn, som ellers havde fået hjælp med den gamle kontanthjælpsaftale.
Og det er rigtigt: Havde det en til en stået til Enhedslisten, havde fødevarechecken set anderledes ud.
Men vi vil ikke lade os spænde ben af, at der er nogle, der får, og så derfor ikke ville sikre folkepensionisterne, førtidspensionisterne eller børnene.
Det er ikke den måde, vi arbejder på.
Samira Nawa (RV), 2026-02-26:
Det passer jo faktisk ikke helt, for den del af kontanthjælpsaftalen, som Radikale Venstre var med i, var med til at løfte 4.000 børn ud af fattigdom.
Så jeg tør også godt lægge hovedet på blokken og sige, at er der nogen, der ønsker at hjælpe børn ud af fattigdom, så er det også Radikale Venstre.
Og jeg synes faktisk, vi har haft et rigtig godt samarbejde med Enhedslisten om det igennem rigtig lang tid.
Så det er faktisk med det formål at slå ring om de børn, der vokser op i fattigdom, at jeg spørger Enhedslistens ordfører med en oprigtig undren over, hvordan man kan holde forsvarstaler for fødevarechecken, så brændende, blændende taler om, at det er de økonomisk allermest udsatte, der bliver hjulpet, når nu man faktisk for lidt mindre end det beløb, der er afsat til fødevarechecken, kunne have hjulpet Danmarks børn ud af fattigdom.
Victoria Velasquez (EL), 2026-02-26:
Det kan jeg, fordi jeg taler med dem hver eneste dag og ved, hvordan den her check kommer til at gøre en konkret forskel, og fordi det her samtidig ikke kan stå alene.
Før fik folk penge til, at børnene kunne gå til fritidsaktiviteter.
Nu ser vi, at over 60 pct. af de børn får afslag på det.
Jeg ved ikke, hvad det er for et bureaukratisk helvede, man har skabt, men det er i hvert fald resultatet, at de børn ikke kommer af sted til fritidsaktiviteter.
Man har afskaffet det tilskud, der er til unge mennesker, som har et handicap eller en diagnose og andre ting.
Så lad os komme tilbage på sporet, og lad os kæmpe sammen.
Jeg kan ikke genkende det billede, som ordføreren tegner.
Uden at sige for meget er Enhedslisten meget glade for, at eksempelvis lærlinge er kommet med.
Det har været meget vigtigt for os.
Vi tømmer ikke kassen.
Det, som det her forslag er i retning af, er modsat de skattelettelser, den her regering har sendt til nogle af dem, som har allerallermest.
Vi synes ikke, det er nok.
Vi synes, det er et rigtigt skridt med den aftale, der er i forhold til at se på momsen, fordi det er en flad afgift, som rammer rengøringsarbejderen langt hårdere, end den rammer direktøren.
Men vi mener heller ikke, det er nok.
Vi mener, at vi grundlæggende skal lave om på den måde, der bliver betalt skat på i Danmark, sådan at der bliver taget ansvar i toppen, samtidig med at der bliver sikret tryghed i bunden.
Og det er også derfor, jeg ved, at for dem er det her ikke ligemeget.
Det gør en forskel, selv om det ikke er nok.
Dina Raabjerg (KF), 2026-02-26:
Men nu er faktum jo sådan set, at over halvdelen af den voksne danske befolkning får den her fødevarecheck.
Og når ordføreren giver skæld ud over skattelettelser med den ene hånd og med den anden hånd rent faktisk udbetaler fødevarecheck til lige præcis de mennesker, som har fået den skattelettelse, gør ordføreren så ikke nøjagtig det samme som det, hun beskylder alle os andre for?
Victoria Velasquez (EL), 2026-02-26:
For mig handler det om, hvordan skattelettelserne er blevet sat sammen.
Det er det, som vi peger på.
Så vi giver meget gerne en lavere moms – faktisk fjerner den helt på frugt og grønt – som kan komme alle til gode, men som jo kommer betonarbejderen, tømreren, social- og sundhedsuddannede og andre mere til gode, end det gør direktøren eller milliardærarvingerne.
Det er det, som vi er optagede af.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-02-26:
Hvorfor vil Enhedslisten give en fødevarecheck til millionærfamilier?
Victoria Velasquez (EL), 2026-02-26:
Havde det stået til Enhedslisten, havde vi skåret den anderledes, men i modsætning til Dansk Folkeparti vil vi ikke spænde ben for, at folkepensionisten og førtidspensionisten får en fødevarecheck, fordi der i nogle børnefamilier er en partner, som tjener mere.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-02-26:
[Lydudfald]
… man har jo bare nikket ja og dermed også til fødevarechecken til millionærfamilierne.
Er Enhedslisten virkelig tilfredse med at agere på den måde?
Dina Raabjerg (KF), 2026-02-26:
Tak, og tak for en passioneret tale.
Det undrer jo nok ikke en konservativ, at Enhedslisten synes, det er en rigtig god idé, at vi tømmer kassen og sender pengene ud til rigtig mange mennesker.
Men mener ordføreren virkelig, at hun hver eneste dag har talt med mere end 2 millioner danskere, som modtager den her fødevarecheck?
Carl Andersen (LA), 2026-02-26:
Mange tak, formand.
Nu hastebehandler vi fødevarechecken her fem minutter i valg – måske – og man kan ikke lade være med at stille sig selv det spørgsmål, om det her skulle hastebehandles af hensyn til Socialdemokratiets valgkamp og ikke af hensyn til danskernes økonomi.
Vi har nemlig fortsat ikke kunnet få et ordentligt svar på, hvorfor det her skulle hastebehandles.
Ministeren har ikke kunnet afvise, at man sagtens med en almindelig lovgivningsproces kunne have udbetalt de her penge medio maj, som aftalepartierne ønsker.
Så kvalitet i lovgivning må altså vige for Socialdemokratiets valgstrategi.
Det er meget trist, og det er ikke værdigt for det her Folketing.
Liberal Alliance er imod at dele checks ud.
Vi vil hellere bruge de her midler på at fjerne arbejdsmarkedsbidraget på de første 35.000 kr. tjent i 2026.
Den tilgang har vi også til momsen, som er et naturligt næste step i den her aftale.
Vi siger nej til statslige lommepenge, vi siger nej til at legitimere den her form for lovbehandling, og vi siger ja til at lade danskerne beholde nogle flere af deres egne penge.