runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-23:
Jeg elsker altså bare en god ribeye eller en côte de boeuf eller en entrecote.
Sådan et ordentligt rack med ribs – det bliver ikke meget bedre end det.
Og der er ingen politikere i Folketinget, hverken i den ene ende af salen eller i den anden ende af salen, der skal begynde at prøve på at bestemme, hvor meget jeg vil spise af det.
Jeg spiser lige præcis så meget, som jeg overhovedet kan komme i nærheden af, for det smager bare lækkert.
Derfor synes jeg, det er forfejlet, hvis det her skal være en debat om, om man skal spise rigtig mad eller man skal spise vegansk mad.
Det burde bare være en debat om, at vi skal fjerne en masse afgifter, som ikke giver mening.
Det kan vi godt støtte i Nye Borgerlige.
Derfor så vi gerne, at man fuldstændig fjernede de her afgifter i stedet for bare sådan at gøre dem lige.
Væk med dem.
Lad da borgerne selv beslutte, hvad de har lyst til at spise derude.
Det tror jeg at vi får et bedre samfund af.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-04-23:
Tak for svaret.
Hvordan giver det her penge i virksomhedernes kasser?
Er ordføreren ikke enig i, at det her jo handler om, at man flytter penge mellem aktionærerne.
Det handler jo ikke om, at hvis jeg køber aktier, lægger jeg penge ned i Carlsbergs kasse eller i Mærsks kasse.
Jeg køber jo aktierne af en anden, for det er noterede aktier, det handler om, og det giver jo ikke nogen penge i samfundet, og det giver ikke nogen penge i virksomhedskasserne.
Så var det ikke bedre at bruge de her penge på at hæve f.eks. investorfradraget?
Altså, det er jo unoterede aktier – typisk i iværksættervirksomheder.
Det ville give penge direkte ned i virksomhedskasserne.
Kunne vi ikke gøre det i stedet for?
Marie Bjerre (V), 2020-04-23:
Tak for spørgsmålet, det sætter jeg stor pris på.
Jeg er opmærksom på, at der er lavet en analyse af den her ordning, som jo altså kun har fået lov til at gælde et års tid.
Og jeg er også opmærksom på, at der faktisk er rigtig mange danskere, som gerne vil benytte den her ordning, men som endnu ikke har fået det gjort.
Så derfor er der jo netop en grund til at få ordningen til at virke – og der er brug for noget tid.
Det her er nemlig et redskab, der kan være med til at sikre, at vi får en bedre aktiekultur.
Men det tager jo lang tid at ændre en kultur, så derfor er der også behov for, at vi kigger på det i lidt længere tid end bare lige et enkelt år.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-04-23:
Tak for det.
Grunden til, at jeg tager ordet, er, at jeg bemærkede, at Venstres ordfører sagde, at der er brug for, at der kommer flere penge ud i samfundet.
Og så vil jeg egentlig bare høre, hvordan hun kommer frem til den præmis, for penge på en aktiesparekonto er jo ikke penge, der kommer ned i virksomhedernes kasser.
Det er jo penge, der kommer til at skifte mellem aktionærer, når man har en aktiesparekonto.
Altså, jeg køber måske aktier af fru Marie Bjerre, men det gør jo ikke, at der kommer flere penge i Carlsbergs kasse eller i DSV's kasse, så det er jo ganske ulogisk.
Der kommer jo ikke flere penge i virksomhedernes kasser, for det er noterede aktier.
Det kommer heller ikke iværksætterne til gavn, for det er unoterede aktier i nystartede selskaber.
Så det handler jo om at flytte penge imellem dem, der i forvejen ejer aktier.
Når man siger, at man gør det her, fordi man gerne vil have en bedre aktiekultur, så vil jeg bare spørge ordføreren, om hun er vidende om, at der er lavet en evaluering af den her ordning, som viser, at det faktisk er eksisterende aktionærer, som benytter sig af den her ordning – bare til en lavere beskatning.
Altså, der er ikke en masse nye almindelige medarbejdere, der køber aktier nu – det er eksisterende aktionærer.
Så jeg forstår ikke helt logikken i, hvorfor det er en god idé, og hvordan der kommer penge ud i samfundet
Troels Ravn (S), 2020-04-23:
Hermed giver vi også mennesker med helt almindelige indkomster mulighed for at investere i aktier.
Så vi mindsker den økonomiske ulighed.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-23:
Men det er jo ærlig talt noget vrøvl.
Altså, jeg spørger, om det her lovforslag øger eller mindsker uligheden generelt i samfundet.
Det kan godt være, at det her giver bedre muligheder for folk, der kan investere; det kan jeg heller ikke rigtig se, for man kan jo stadig væk investere nu.
Man ændrer bare, hvor meget man kan tjene på det.
Så jeg må spørge igen: Øger eller mindsker det her forslag uligheden i samfundet?
Troels Ravn (S), 2020-04-23:
Det er Socialdemokratiets opfattelse, at vi de seneste år har set en forværring af den økonomiske ulighed i Danmark, og at den ulighed herhjemme i særlig grad skyldes forskel i kapitalindkomst, herunder også aktieindkomst, og at vi med det her forslag kan være med til at imødegå noget af den stigende ulighed.
Her giver vi mulighed for, at mennesker med helt almindelige indkomster kan investere deres frie midler i aktier.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-23:
Mit spørgsmål er: Øger eller mindsker det her lovforslag uligheden i samfundet?
Troels Ravn (S), 2020-04-23:
Jeg vil gerne fastholde, at vi med det her lovforslag altså hæver beløbet fra 50.000 til 100.000 kr., og det er, som jeg har forklaret flere gange, ud fra en hensigt om at ville skabe et større incitament hos danskere med helt almindelige indkomster og give dem mulighed for at investere i aktier.
Så er jeg fuldstændig enig i, at det som følge af den her coronasundhedskrise, hvor vi har oplevet kraftige fald på aktiemarkederne, kan være fornuftigt, at vi via de her investeringer på aktiesparekontoen kan være med til at gavne både virksomhederne og deres medarbejdere.
Og som vi også tidligere har drøftet i dag, skal vi holde hånden under vores virksomheder.
Marie Bjerre (V), 2020-04-23:
Vi er i Venstre rigtig glade for de her positive toner, der kommer fra regeringens side i forhold til aktiesparekontoen, og vi mener også, at det er helt nødvendigt for at få nogle flere penge ud i samfundet.
Og særlig i den situation, vi står i nu, mener vi, at det er vigtigt, at vi får mere kapital ud at arbejde.
Derfor spørger jeg også, om ikke det her er et godt middel til at få flere penge ud at arbejde i det danske samfund, og om det ikke ville være fornuftigt at hæve beløbsloftet på kontoen yderligere næste år.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-23:
Grunden til, at jeg spørger, er netop, at det her jo er en afgiftssænkelse, som ligestiller det.
Jeg spørger ind til, om Venstre også kunne være åbne over for afgiftsstigninger, for at det skal være lige i den grønne omstillings navn.
Eller er det ikke noget, Venstre ser for sig, altså at man kan være med til afgiftsstigninger på f.eks. kød?
Morten Dahlin (V), 2020-04-23:
Tak til spørgeren for rosen – den er jeg oprigtig glad for – og tak for spørgsmålet.
Jeg kommer ikke til at stå her og afgive et løfte om, at Venstre generelt på en masse afgiftsområder ønsker at ændre en masse afgiftssatser, men det, jeg gerne vil sige, er, at vi altid er positivt indstillede over for at kigge på, om der er nogen steder i vores skattesystem, hvor afgifterne er skruet sammen på en måde, så det giver nogle forkerte incitamenter og nogle skævheder.
Så vi er altid åbne over for at kigge på positive forslag, også positive forslag fra Nye Borgerlige.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-23:
Jeg takker ordføreren for fremstillingen af ligestilling af afgifter osv.
Er det også Venstres holdning, at det skal ske f.eks. på kødområdet, hvor vegetabilsk kød så skal ligestilles afgiftsmæssigt med traditionelt kød?
Troels Ravn (S), 2020-04-23:
Nej, det har vi ikke, og jeg mindes også fra selv samme debat, at jeg argumenterede med, at regeringen selv var ved at se på, om der var nogen afgifter, der kunne tilrettes, og det er altså bl.a. derfor, at vi er kommet med det her forslag i dag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-04-23:
[lydudfald]
... fordi der manglede finansiering.
Og så er det samme forslag med igen, hvor det koster ingenting.
Altså, det bliver jo lidt spøjst, når man afviser andre partiers forslag, fordi det mangler finansiering, men man kan godt selv foreslå det samme, når man finder ud af, at det ikke koster noget, ikke?
Så har Socialdemokratierne fortrudt, at man ikke stemte for Dansk Folkepartis forslag?
Troels Ravn (S), 2020-04-23:
Jeg vil gerne medgive, at Dansk Folkeparti, med ordføreren, jo har været helt i front i forhold til at argumentere for afvikling af gakkede afgifter – ordføreren brugte selv ordet gakkede afgifter.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-04-23:
Tak for det.
Vi har jo tidligere behandlet forslag fra Dansk Folkepartis side i Folketingssalen om at gøre op med de her gakkede afgifter, og det her var faktisk et af de forslag, vi nævnte som et eksempel.
Der kunne Socialdemokratiet så ikke støtte, fordi man sagde, at der manglede finansiering til det.
Nu vil jeg så bare høre: Skal vi andre så stemme nej til det her forslag, for der er jo ingen finansiering i det her forslag, er der?
Eller kan ordføreren måske nævne, hvad finansieringen af det her forslag er?
Troels Ravn (S), 2020-04-23:
Tak for ordet, formand.
Skattereglerne er ofte komplicerede, og selvom skattereglerne generelt er til for at holde hånden under vores velfærdssamfund, kan man til tider også støde på skatteregler, som ikke giver god mening.
I Socialdemokratiet lægger vi stor vægt på, at vores skattelovgivning er hensigtsmæssig og sikrer lige konkurrencevilkår, men også at lovgivningen følger med udviklingen i samfundet, når der f.eks. kommer nye produkter på markedet.
Det er netop sådan en problematik, som lovforslaget i dag har til formål at adressere.
F.eks. skal man i dag betale cirka 25,97 kr. i afgift for 1 l plantebaseret kakaodrik, men blot 0,22 kr. i afgift for 1 l kakaomælk.
Og det er forvridende for konkurrencen.
Derfor foreslås det at udvide den lempelige beskatning i chokoladeafgiftsloven af henholdsvis kakao og chokolademælk til også at omfatte alle færdigfremstillede kakaodrikke.
Udvidelsen omfatter også andre kakaoholdige mælkeprodukter, således at lignende kakaoprodukter også ligestilles, uanset om de pågældende produkter indeholder mælk eller ej.
Socialdemokratiet støtter naturligvis lovforslaget.
Morten Dahlin (V), 2020-04-23:
Der er jo ingen tvivl om, at Venstres grundlæggende holdning er, at det ikke skal være dyrere at være dansker eller dyrere at have en virksomhed i Danmark, og derfor er vores udgangspunkt jo ikke, at afgiftsstigninger er gode.
Jeg synes også, at jeg prøvede i min tale at illustrere, at vi har behov for politisk at gå væk fra den der tankegang om, at den eneste måde at lave en grøn omstilling på er ved at gøre det hele dyrere og mere besværligt.
Måske skal vi også have åbnet for den anden del af den grønne omstilling: der, hvor vi gør det billigere og lettere.
Det kunne være en positiv grøn-blå dagsorden.
Den håber jeg Nye Borgerlige vil deltage i.
Carl Valentin (SF), 2020-04-23:
Jeg er ikke sådan gået meget indgående ind i spørgsmålet om vinafgiften, men jeg vil bestemt ikke afvise det.
Vi kan da sagtens kigge på det og se, om det giver mening.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-04-23:
Tak for den positive tilkendegivelse.
Jeg er jo enig i, at det godt kan give mening at differentiere i afgifter, hvis der er noget, man gerne vil fremme.
Men der, hvor der er sådan nogle ting, der ikke giver mening, er det jo gakket.
For det virker jo ikke til, at det skal være luftboblerne i vinflaskerne, vi skal adfærdsregulere på.
Det er mængden af alkohol, vi skal adfærdsregulere på.
Det tror jeg vi er enige om.
Men kunne det være en finansieringsmodel?
Carl Valentin (SF), 2020-04-23:
Jo, det vil vi i SF rigtig gerne være med til at kigge på
Jeg synes, der er masser af mærkelige afgifter i det danske system, som hr. Dennis Flydtkjær også har påpeget meget grundigt i dag.
Det vil vi gerne være med til at kigge på.
Når det er sagt, skal det også siges, at vi ikke er bange for at skabe lidt unfair konkurrence på nogle områder, hvis vi på den måde kan være med til at sikre nogle grønnere vaner
f.eks. Vi synes, det giver god mening at give konkurrencefordele til bæredygtige produkter.
Men når afgifterne er fuldstændig meningsløse, som de f.eks. kan være på kaffe, som er fremhævet i dag, eller måske på softice, så er vi sådan set villige til at kigge på det.
Men principielt set er vi totalt klar på at være med til at rydde op i afgiftssystemet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-04-23:
Tak for det.
Først tak til ordføreren, for jeg har godt bemærket, at hr. Carl Valentin har stillet nogle spørgsmål om det her og prøvet på at få det på dagsordenen.
Så tak for det.
Jeg er jo helt enig i, at det er vigtigt, at der er en lige konkurrencesituation på det her område, så jeg vil egentlig spørge, om SF vil være med til at kigge på andre områder, hvor der også kunne være en ulige konkurrence, f.eks. det, at en softice er pålagt afgift, mens en milkshake ikke er pålagt afgift, selv om det er præcis samme grundmasse; det kommer i samme spand.
Er det ikke også et problem rent konkurrencemæssigt, at det ene produkt er afgiftsbelagt og det andet ikke er?
Eller hvad med vin?
Går man ned og køber en ganske almindelig vin, så er det med vinafgift, men uden en tillægsafgift.
Men det er jo ikke det, der er usundt.
Vil SF's ordfører ikke være med til at kigge på nogle andre områder, hvor der også er sådan en konkurrencesituation, som virker tudetosset for at sige det direkte?
Carl Valentin (SF), 2020-04-23:
Tak for det.
I sensommeren faldt jeg over en af de mest ulogiske afgifter, jeg længe har set.
Jeg opdagede nemlig, at kakaodrik baseret på andet end komælk stod til at blive ramt af en afgift på 26 kr. pr. liter.
Det vil sige, at producerede man en kakaodrik baseret på havre eller soya eller mandel eller lignende, skulle man betale 76 gange så meget i afgift, som hvis man producerede en kakaodrik baseret på komælk.
Det ville rent ud sagt være en katastrofe for de virksomheder, der producerer plantebaseret kakaodrik, og jeg tror godt, at man kan regne med, at en sådan afgift ville smide stort set alt plantebaseret kakaodrik af det danske marked.
Det her er, som flere allerede har påpeget fra talerstolen, ikke nogen kæmpesag, især ikke når man sammenligner med, hvor omsiggribende tiltag vi ellers behandler her i Folketinget i de her dage, men jeg synes faktisk, at det er vigtigt – også symbolsk.
Virksomheder, der bidrager med innovative produkter og fornyer vores madkultur, skal ikke straffes for det, særlig ikke når de bidrager med et produkt, der i den grad bidrager til den grønne omstilling.
Komælk udleder tre gange mere CO₂ og bruger mere end ti gange mere landareal sammenlignet med forskellige typer plantedrikke.
Nu er det jo skatteordførerne, som er samlet i dag, og det er måske ikke alle, der er så vant til at debattere fødevarer, men jeg mener faktisk, at det, vi er vidne til i de her år, er begyndelsen på en madrevolution.
Flere og flere danskere vælger de plantebaserede fødevarer til, skifter komælk ud med havredrik, spiser gode plantebaserede proteinkilder som linser og bønner – og pludselig konkurrerer supermarkeder om, hvem der kan præsentere det bredeste udvalg af plantefars og havredrikke og veganske burgerbøffer.
Alt sammen til gavn for klimaet, velfærden og miljøet og dyrene.
Da jeg voksede op, var det de voksne, der sagde til børnene, at de skulle spise nogle flere grønsager.
Nu er det de klimabevidste unge, der beder deres forældre om flere kødfrie dage derhjemme.
Den udvikling er tiltrængt, og politikerne skal ikke spænde ben for den.
Tværtimod synes jeg, vi skal hjælpe den på vej.
Og det gør vi med det her lovforslag.
Tak til regeringen og Folketingets mange partier for at lytte.
SF støtter selvfølgelig forslaget.
Kathrine Olldag (RV), 2020-04-23:
Tak for det.
Det er jo svært at komme efter hr. Dennis Flydtkjærs oplysende opremsning her, men hvorom alting er, har jeg også glædet mig til at førstebehandle det her lovforslag, for når man står nede i supermarkedet og skal have 1 l kakaodrik med hjem, duer det jo ikke, at man som laktoseintolerant, som Venstre nævnte, eller veganer skal betale dobbelt op for en plantebaseret kakaodrik i forhold til en kakao mælk .
Men det ville have været tilfældet fremover, hvis ikke vi havde lavet den her "søg og erstat" i forslaget om ændring af chokoladeafgiftsloven.
For selvfølgelig skal plantebaseret kakaodrik undtages fra chokoladeafgiften, ligesom kakaomælk er.
Det er jo ikke en bevidst diskrimination, der har været, men et udtryk for kultur og for fødevareproduktionens historie i Danmark og for den lovgivning, som følger med det.
Jeg kunne godt tænke mig her i dagens anledning at sætte mig lidt op i helikopteren et øjeblik.
Der er ikke ret meget, vi danskere føler så stærkt for som vores madkultur.
Vi ser igen og igen det mest basale i vores liv blive gjort til identitetspolitik og værdipolitik.
Det er, som om der, hver gang mad dukker op i vores politiske diskussioner, omgående opstår et "dem" og "os".
Det kunne f.eks. være dem, der spiser kød, og dem, der ikke gør, eller dem, der spiser svinekød, og dem, der ikke gør.
Og vi er ikke tilbageholdende med højrøstet at udskamme hinanden på begge sider af det hegn.
Den følelsesladede debat om, hvad man skal spise og ikke spise, har det med at overdøve og nulstille den sobre politiske samtale, for følelser er stemmer.
Og derfor er rationalet hos langt de fleste af os her på Christiansborg, at det er bedst slet ikke at tale om fødevarepolitik.
Men med en klimakrise, der raser derudad, og med yngre generationer af borgere, som er meget bevidste om, at de former verden gennem deres personlige valg, så tror jeg, at vi får en brat opvågning her på Borgen.
Vi bliver nødt til at kunnet tale bare nogenlunde rationelt om fødevarer.
Det duer ikke, at vi bliver ved med at stikke hovedet i busken.
Dette forslag er af teknisk karakter, så det er ufarligt.
Det er lille, det er sikkert, og det er et sjældent vindue ind til et politikområde, som jeg er stensikker på, at fremtidens vælgere kommer til at afkræve os flere og bedre versioner af.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-04-23:
Den problemstilling, som vi behandler i dag, med plantebaserede kakaodrikke over for kakaomælk, tror jeg ikke man var klar over for et par år siden.
Den er forholdsvis ny.
Så det er grunden til, at man ikke har løst den tidligere.
Nogle af eksemplerne har jeg faktisk ikke været klar over før.
Jeg vidste slet ikke, at den gakkede afgift på pomfritbakken, som jeg nævnte før, eksisterede.
Heldigvis er der mange, der skriver til os: De dykker selv ned i lovgivningen og finder mange af de her gakkede ting, som gør, at man så senere bliver klar over det.
Så en del af den liste, jeg har, med gakkede ting, kendte jeg ikke selv for 2 år siden.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-23:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Når man så også her fremfører, at der ikke er nogen provenuændring i det, så duer argumentet om finansiering ikke, fordi det jo så er gratis at fjerne dem, og det ville også have været gratis at fjerne dem dengang.
Men jeg håber da på, at man bredt her i Folketinget kan sige, at man vil gå i gang med det her arbejde.
Det er jeg fuldstændig enig i at vi skal.
Jeg kunne bare undre mig over, hvorfor de ikke allerede var fjernet, når man har siddet her i 3-4 år, endda under en borgerlig regering.
Når man ser på det udefra, spørger man, hvorfor man ikke har fjernet dem - og især dem, der var provenuneutrale, som vi kan se at det her eksempel er.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-04-23:
Ja, svaret var, at vi faktisk gik i gang.
Vi fik fjernet en del af dem.
Man lavede sådan et saneringsudvalg, som man kaldte det, hvor man skulle kigge på, hvilke afgifter man kunne sanere.
Der blev fjernet afgifter på f.eks. kaffeerstatning.
Jeg tror ikke, der er nogen, der bruger kaffeerstatning mere.
Det var sådan et levn fra krigens tid.
Der var afgift på gassen i engangslightere.
Der var en lang række af sådanne gakkede afgifter, vi faktisk fik fjernet.
Men det er klart, at vi ikke kom i mål, og det er derfor, jeg synes, vi skulle prøve at gå skridtet videre og så komme videre ned ad den vej.
Jeg må også ærligt sige, at en del af grunden til, at vi ikke fik gjort det hele, også var et spørgsmål om finansieringen på det tidspunkt, hvor der var andre ting, man gik i gang med.
Da vi sanerede en del af afgifterne, var der bl.a. vækstpakke fra 2017, hvor der var alt muligt andet med i det, bl.a. en aktiesparekonto, som vi skal diskutere lige om lidt, hvor der også var andre prioriteter, man så valgte at bruge skattekronerne på.
Så det er forklaringen på, at man ikke er nået hele vejen, men det forhindrer os jo ikke i, at vi godt kan gøre det nu.
Selv om man ikke nåede det hele for få år siden, synes jeg, at Folketinget fint kunne begynde at gå i den retning nu.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-23:
Jeg vil gerne takke ordføreren.
Når jeg tager ordet, er det, fordi mange af de her afgifter jo ikke er nogen afgifter, som er kommet ind, efter at den nuværende regering er indtrådt.
De var der også under den tidligere regering.
Og jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge: Hvad var svaret, da hr. Dennis Flydtkjær gik til tidligere ministre med den her problemstilling og ville have fjernet de her gakkede afgifter?
Hvorfor fjernede man dem ikke dengang under en Venstreledet regering og en VLAK-regering?
Hvorfor fjernede man dem ikke dengang?
Hvad var svaret?
Jette Gottlieb (EL), 2020-04-23:
Tak for det.
Da vores ordfører på området, hr. Rune Lund, ikke kan være til stede, har jeg lovet at fremføre vores synspunkter.
Som det fremgår af debatten, kan afgiftssystemer en gang imellem være uhensigtsmæssigt skruet sammen.
Det her er jo et klart eksempel på det.
Derfor støtter vi selvfølgelig også elementet om, at vi ikke skal have forskel på kakaodrikke, der er baseret på mælk, og kakaodrikke, der er baseret på andre grundsubstanser.
Vi synes også, det er positivt, at vi får rettet en fejl, selv om det ikke har noget med det her lovforslag at gøre i øvrigt – men at vi får rettet en fejl i forhold til regnskabskravene i sanktionsbestemmelserne i CFC-afgiftsloven.
Det kan man jo ikke andet end støtte.
I forhold til det sidste element, hvor skatteministeren kan fastsætte nærmere regler for, at vi kan leve op til EU-regler i forhold til statsstøtte, vil vi i behandlingen af lovforslaget spørge ind til, om der er konkrete sager, hvor EU er utilfreds med den danske administration af ordningen.
Kort sagt: Er der tale om et konkret problem, som der er grundlag for at lave lovændring på?
Men samlet set er Enhedslisten altså positivt indstillet over for lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-23:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til det her med, at der her nu laves endnu en ordning.
Kunne Venstre ikke støtte, at man bare sænkede kapitalbeskatningen generelt, i stedet for at der skal være en eller anden ordning, hvor politikerne må bestemme, hvor meget det skal være op til?
Lad os nu lave det simpelt og sænke kapitalbeskatningen.
Morten Bødskov (S), 2020-04-23:
Vi svarer til enhver tid på alle de spørgsmål, der bliver stillet i Folketinget, så det kan man bare stille.
Marie Bjerre (V), 2020-04-23:
Jeg tror meget gerne, at vi i Venstre vil være med til at kigge på, om vi kan få nogle mere simple regler for aktiebeskatning.
Men nu er det jo sådan, at vi også skal have et flertal for at gøre det, og den her ordning er en så simpel ordning, som vi har kunnet finde, for at få flere danskere til at investere i aktier.
Jette Gottlieb (EL), 2020-04-23:
Jeg tager det for pålydende, når ministeren siger, at han ikke kan bedømme, om det her fører til større ulighed eller større lighed nu.
Men så vil jeg bede om, at vi får sådan en vurdering, når der er gået et år.
Hvordan kom det faktisk til at virke?
Kan jeg få et tilsagn om det?
Morten Bødskov (S), 2020-04-23:
Det er lige før, jeg vil opfordre hr. Ole Birk Olesen til at søge tilbage til sit gamle erhverv som journalist.
Der er jo masser af muligheder for at skrive politiske kommentarer og proceshistorie om det her.
Jeg synes, det ville være rigtig godt, hvis hr. Ole Birk Olesen med tilsvarende energi vil kaste sig ind i det, som vi har lavet, nemlig en fantastisk finanslovsaftale, som det her isoleret set ikke har noget med at gøre, men det var med til at sikre, at vi kunne få den fulde finanslovsaftale igennem.
Sådan er politik, og det er det her også et udtryk for.