runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-10-03:
Tak for det svar.
Det er positivt, at der forhåbentlig er et flertal her i Folketinget, som vil sikre, at iværksættere i Danmark har adgang til kapital, har muligheden for at skabe den vækst, som er forudsætningen for vores velstand og dermed vores velfærd.
Hr. Morten Østergaard var også inde på, at der var brug for reformer.
Nu kunne man jo sådan lidt afhængigt af temperament glæde sig over, at der på forsiden af Berlingske i dag stod, at regeringens meget, meget ambitiøse finanslovsudspil bidrog med et øget arbejdsudbud på 125 personer.
Det viste sig så at være en beklagelig fejl, for virkeligheden var, at det var en nedgang i arbejdsudbuddet på 125 personer.
Jeg skal bare høre: Kan Det Radikale Venstre se sig selv i en finanslov, der begrænser arbejdsudbuddet og dermed mindsker velstanden i Danmark?
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Nej, vi har samme analyse, nemlig at det er vigtigt, at kapitalbeskatningen ikke stiger, af hensyn til kapitalens ståen til rådighed for nye investeringer.
Skattepolitik har det med at blive frygtelig kompliceret, men i virkeligheden er det ikke så svært.
Det, man gerne vil have mere af, skal man beskatte noget mindre, og det, man gerne vil have mindre af, skal man beskatte noget mere.
Derfor vil man se, at vi foreslår – og det kan være, at man ikke altid er enig i det – en højere skat på forurening.
Men vi ønsker at styrke investeringerne, og derfor har vi ikke nogen forslag eller noget ønske om at medvirke til at hæve kapitalbeskatningen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Men sagen er vel så, at det, fru Pia Olsen Dyhr i virkeligheden illustrerer her, og som vi bare har fået åbenbaret i den her første åbningsdebat, er, at man over for vælgerne giver ét indtryk, og når valget så er overstået, arbejder man med det sådan på en anden måde og over tid: Det lykkes nok osv.
Det indtryk, man gav i maj, var da, at med finansloven for 2020 er kontanthjælpsloftet afskaffet.
Der kommer en ydelseskommission, som skal opfinde et eller andet andet, og på det tidspunkt, hvor det så er opfundet og i givet fald kan træde i kraft, afskaffer man så kontanthjælpsloftet.
Det er jo noget helt andet end det, SF i virkeligheden sagde i valgkampen.
Jeg håber da ikke, det også er sådan på f.eks. ældreområdet og sådan noget, hvor vi jo i fællesskab ellers har stillet nogle ret klare krav.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Tak, og tak for en energisk tale, der fik lidt energi ind i rummet her.
Det trængte vi til.
Jeg kunne godt tænke mig at snakke lidt om nordsøolien.
Det er noget, vi har været optaget af, og vi har med glæde set, at Radikale har rykket sig på den dagsorden.
Jeg er lidt nysgerrig på, hvad der er det næste skridt.
Vil man fortsætte med at give forlængelser af tilladelserne til alle de udbud, der allerede er startet for lang tid siden?
Vil man fortsætte med at give folk lov til at suge olie op af undergrunden, eller mener man med det her stop for det ottende udbud, at det også er et stop for at give yderligere forlængelser af de tilladelser, der allerede ligger?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-10-03:
SF har både leveret på kontanthjælpsloftet og på minimumsnormeringer, så det, vi sagde i valgkampen, er også det, vi leverer efter valget.
Jeg kan godt se, at Dansk Folkeparti måske har en interesse i at skabe sådan lidt mere mistillid til politikerne.
Jeg synes faktisk, vi lever op til den tillid, f.eks. ved at levere på kontanthjælpsloftet.
Jeg ville gerne have gjort det endnu hurtigere, det skal der ikke være nogen tvivl om, og hvis Dansk Folkeparti havde hjulpet i den forbindelse, var det måske sket endnu hurtigere.
Men jeg har ikke tidligere hørt Dansk Folkeparti gå op i, at der er fattige mennesker i det her land, der har brug for en hjælpende hånd.
Derudover har vi sådan set også stadig væk til gode at forhandle finansloven, og jeg forventer, at vi kommer i gang med at indføre minimumsnormeringer.
Anni Matthiesen (V), 2019-10-03:
Tak for ordet.
Tak for talen til SF's ordfører, og tak for at sætte fokus på børneområdet – det er også noget af det, der betyder rigtig meget for os i Venstre.
Noget af det, som der især i de her dage er rigtig mange børn derude der er bekymrede for, er, om de risikerer, at deres frie skole bliver lukket på baggrund af den udmelding, der kom i går fra regeringen, om at sætte tilskuddet til de frie skoler ned.
Derfor kunne jeg rigtig godt tænke mig at få et svar fra SF's ordfører på, om SF er enig i den udmelding, som regeringen kom med i forbindelse med finansloven i går, altså om der er fare for, at rigtig, rigtig mange skoler, frie skoler, kommer til at lukke.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-10-03:
SF kommer også til at forhandle på ældreområdet.
Vi er meget optaget af spørgsmålet om bl.a. demens, men også om mere tillid til bl.a. sosu-medhjælpere og sosu-assistenter i deres daglige virke ude hos de ældre.
Jeg tror, det vil frigive noget tid, hvis de ikke skal bruge så meget tid på dokumentation.
Der har vi jo hørt statsministeren sige, at regeringen gerne vil gennemføre en tillidsreform i den offentlige sektor.
Det er SF helt med på, for det mener vi kan frigive noget tid, bl.a. til mere samvær med de sårbare ældre, der har brug for det.
Karina Adsbøl (DF), 2019-10-03:
Jamen det er jo langtfra godt nok, og det var derfor, at Dansk Folkeparti og SF holdt hinanden op på det her, netop at der skulle tilføres en ekstra milliard til ældreområdet, også ud over det løft, der ville komme i forhold til det velfærdsløfte, Lars Løkke Rasmussen lancerede.
Så derfor er mit spørgsmål: Har SF midler med til ældreområdet i deres ønske til finanslovsforhandlingerne?
Nu har vi hørt meget om børneområdet, og det er også vigtigt, men der er jo også brug for ekstra midler til ældreområdet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-10-03:
Millioner og milliarder.
Altså, der er lidt forskel på millioner og milliarder.
Sådan har vi det i hvert fald i SF, også når vi skal forhandle finanslov.
Men der skal ikke være nogen tvivl om, at vi synes, at ældreområdet er vigtigt, og jeg er jo glad for at kunne se i regeringens aftale med kommunerne og regionerne, at det bliver løftet.
Det betyder jo, at der både på sundhedsområdet, men også i den kommunale ældrepleje vil være de ressourcer, der skal til, i og med at vi får flere ældre.
Det synes jeg er positivt.
Det var ikke det, vi så under den tidligere regering.
Desuden er dette finanslovsudspil, der er lagt op til, altså et løft på 5 mia. kr. på de offentlige udgifter.
Så det er jo ikke småting, vi kommer til at opleve i forhold til et velfærdsløft.
Vi ser gerne, at vi også kigger på nogle af de særligt sårbare ældre i det videre arbejde, herunder bl.a. ældre med demens.
Det skal der ikke være nogen tvivl om, og vi gennemfører jo sådan set gerne de ønsker, som vi er kommet med sammen med Dansk Folkeparti, hvis vi finder de midler, der skal til.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Vi synes, de ældre er vigtige, men vi er altså kommet et godt stykke ad vejen med de aftaler, der allerede er indgået.
Karina Adsbøl (DF), 2019-10-03:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til ordførerens holdninger i forhold til ældreområdet.
For det var jo sådan, at Dansk Folkeparti og SF før valget indgik en pagt i forhold til en ekstra milliard til ældreområdet.
Når jeg så læser forståelsespapiret, som er kommet frem, står der jo ikke rigtig noget om ældreområdet.
Det eneste, der står, er, at man vil igangsætte et arbejde, der skal reducere unødvendige dokumentationskrav, kontrol og minuttyranni i ældreplejen og dermed frigøre tid til arbejdet med den enkelte ældre.
Det er det, der står.
Så vil jeg bare sige, at det arbejde blev igangsat under den tidligere regering i 2016, og der udkom en rapport omkring det i 2018.
Men det er det, der står i forståelsespapiret.
Nu kan vi også se, at der ikke er afsat midler til en fortsættelse af demenshandlingsplanen.
Så mit spørgsmål til fru Pia Olsen Dyhr er: Hvor mange millioner og milliarder har SF med til forhandlingerne på ældreområdet?
Nu har vi hørt, at de vil afsætte 500 mio. kr. til normeringer.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-10-03:
Man kan jo vende det om og spørge: Hvad er det, FN foreslår?
Skal vi skrue yderligere op for ambitionerne?
Det er det, vi har forpligtet os til i Paris – det er jeg helt sikker på at hr. Thomas Danielsen godt kan huske – og derfor skal vi selvfølgelig levere på yderligere ambitioner efter 5 år.
Hvorvidt Klimarådet synes det er det vigtigste i verden eller ej, tager jeg ganske afslappet.
Jeg synes, at Klimarådet kommer med masser af gode anbefalinger, som vi selvfølgelig skal lytte til.
Thomas Danielsen (V), 2019-10-03:
Tak for det.
Det er dejligt, at ordføreren har så meget på hjerte.
Og tak for svaret om, at I fortsat ønsker 5-årige juridisk bindende delmål.
Fru Pia Olsen Dyhr nævner Klimarådet igen og siger, at de skal styrkes.
Nu er Klimarådet jo kommet med deres anbefalinger, og deres anbefaling er faktisk, at vi ikke skal have juridisk bindende delmål.
Er det Klimarådet, der tager fejl, eller er det fru Pia Olsen Dyhr, der tager fejl?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-10-03:
Vi gik til valg på en klimalov med 70 pct.s CO 2 -reduktion inden 2030.
Jeg vil bare sige tusind tak til Venstre.
Jeg hørte, at hr. Thomas Danielsen breakede den nyhed i går, at Venstre gik ind for det her reduktionsmål, og jeg er glad for, at hr. Jakob Ellemann-Jensen bakker op om det i dag, for det er jo ganske fantastisk.
Så er det næsten alle partier med undtagelse af Nye Borgerlige, der bakker op om en 70-procentsreduktion, så mon ikke vi kommer i mål?
Det var vores valgløfte.
Derudover ser vi gerne, at der er 5-årige bindende juridiske mål, for det giver mening, hvis man skal holde øje med, om man kommer i den rigtige retning.
Derfor skal vi jo bruge noget mere, og der er det oplagt at benytte sig af Klimarådet.
Thomas Danielsen (V), 2019-10-03:
Og tak for fru Pia Olsen Dyhrs tale med en masse klimaengagement i; det er dejligt at høre.
Det var der også før valget, hvor SF var meget klar i mælet om, at vi på den anden side af et folketingsvalg som noget af det første skal have en klimalov, og at det skal være med bindende 5-årige delmål.
Mener SF også efter valget, at vi skal have en klimalov med 5-årige bindende delmål, altså juridisk bindende delmål?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-10-03:
Vi har i SF faktisk et forslag, der gør, at folk kan vælge at gå ned i tid og være mere sammen med deres børn, når de er helt små.
Det kalder vi babylån, og lidt ligesom når man får et studielån, når man studerer, kan man få det til en særlig fordelagtig rente i staten.
Man kan altså vælge at gå ned i tid, og det er sådan set muligt for alle, ikke kun for dem, der er højtuddannede, og som måske har større mulighed for at spare op.
Det gør vi ikke nødvendigvis ved at gå hjemme.
Og nogle af de her børn vil jo opleve, at de så efter 6 år har gået hjemme med deres forældre, kommer i skole og ikke kan dansk.
Det synes jeg ikke er godt for fællesskabet.
Derfor vil vi jo gerne have, at børnene også er en del af f.eks. vores daginstitutioner.
Anni Matthiesen (V), 2019-10-03:
Jamen tusind tak, for jeg tror, at det kan være den eneste måde, vi skaber ro på
Jeg kan i hvert fald mærke både på min telefon og for den sags skyld i indbakken, at der stadig væk er mange bekymringer blandt de frie skoler.
Jeg vil egentlig gerne bare høre: Betyder det også, at SF ikke mener, at der skal ændres på koblingsprocenten, men faktisk mener, at de 76 pct., som de får i dag på de frie skoler, er det, man skal fastholde?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-10-03:
Som hr. Karsten Lauritzen sikkert er opmærksom på, er forhandlingsreserven lige nu på 2,1 mia. kr.
Vi ønsker jo at bruge nogle penge på både børnene, uddannelse og klima og er derfor villige til at kigge på de eventuelle finansieringsforslag, der skal være.
Men det helt afgørende for os er selvfølgelig, at de er socialt retfærdige, hvilket også gør, at vi ikke sådan gambler med alt muligt, som er centralt i Danmark.
Så selvfølgelig skal det også gøres med eftertanke.
Karsten Lauritzen (V), 2019-10-03:
Når man ser forslaget til en finanslov, som man må formode at SF's formand forventer SF er en del af, kan vi udlede af det, fru Pia Olsen Dyhr forventer, at ud over de skattestigninger, der er – og der er jo en del i regeringens finanslovsforslag – så kan man som borger og virksomhed forvente, at ja, der er yderligere skatter og afgifter i den finanslov til at finansiere alle de flotte ønsker, som SF har og også vil kæmpe for i finansloven.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-10-03:
SF har jo stillet adskillige forslag, som hr. Karsten Lauritzen sikkert er opmærksom på.
Vi har bl.a. foreslået skat på finansielle transaktioner, og vi har kigget på skat af aktieudbytte, og som hr. Karsten Lauritzen sikkert noterer sig, er det en beskatning, som vender den rigtige ende opad.
Det er dem med de bredeste skuldre, der får lov til at finansiere vores fælles velfærd.
Vi synes bare, at vi kan gøre det en lille smule mere retfærdigt end det, der er sket de sidste 4 år, og det er det, vi skal i gang med.
Karsten Lauritzen (V), 2019-10-03:
Jeg vil godt spørge, hvor realistisk SF mener det er at komme igennem med formueskatten.
Nu tyder det jo ikke på, at det er så realistisk, også i lyset af spørgsmål fra Det Radikale Venstre.
Hvem skal betale for alle de flotte velfærdsløfter, hvis man ikke kommer igennem med formueskatten?
Kathrine Olldag (RV), 2019-10-03:
Jeg takker for svaret og glæder mig til at snakke videre om det ved forhandlingsbordet.
Jeg kunne godt tænke mig lige at skifte spor.
Jeg er også interesseret i minimumsnormeringerne, som I ved, og for os er der også det spørgsmål, der handler om, at minimumsnormeringer skal være rettighedsbaserede, altså skal være lovfæstede.
Der er mit spørgsmål til fru Pia Olsen Dyhr: Er det sådan, at de ude i kommunerne, når der så dér ikke kan leves op til det her med én pædagog til tre børn og én pædagog til seks børn, vil få en eller anden form for politi, der ligesom kan komme og udstede bøder til dem, altså når de her forhold ikke overholdes?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-10-03:
SF har de briller på, at hvis vi foreslår noget, skal vi også finansiere det, og det er jo det, SF er kommet med.
Vi er kommet med konkrete finansieringsforslag, bl.a. formueskatten.
Hvis Det Radikale Venstre kan komme med finansieringsforslag, der er socialt retfærdige, så er vi bestemt også villige til at kigge på det.
Vi har ikke lagt os fast på en bestemt finansieringsmodel.
Det, vi er optaget af, er, at det er grønt, og at det er socialt ansvarligt.
Det må ikke være de socialt udsatte, der kommer til at betale festen.
Det har vi oplevet før.
Det kommer ikke til at ske på SF's vagt.
Kathrine Olldag (RV), 2019-10-03:
Tak for det.
Jeg vil gerne kvittere for SF's høje ambitioner på klimaområdet og på velfærdsområdet i forhold til uddannelse og børn.
Der minder vi jo meget om hinanden, der er store overlap, og vi har en lang politisk tjekliste, som vi rigtig godt kunne tænke os at hakke af sammen med bl.a. jer.
Den blev begravet 1997 af Poul Nyrup Rasmussen og har været død i 22 år.
Lige så visionære, I er for Danmarks fremtid, lige så visionære kunne vi også godt tænke os, at I var for, hvordan det skal finansieres.
Så mit spørgsmål til SF er: Er det sådan, at vi kan forvente i den nærmeste fremtid, at SF også går med os ind i det 21. århundrede og prøver at finde finansieringsmuligheder for hele festen, som rent faktisk rimer på fremtid og ikke fortid?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-10-03:
Det er sådan lidt dejligt, det er lidt trygt.
Så undskyld, hvis jeg virker sådan lidt ekstra glad.
SF vil gerne kigge på, om man kan stille sociale krav, eller om der skal være andre elementer i forhold til friskolerne fremadrettet.
Det hører jeg også at friskolerne er åbne over for.
Præcis på samme måde, som vi gør med klasseloftet: at man tager en samtale med den pågældende kommune.
Det er jo sådan, at vi har et klasseloft på 28 elever i klassen.
Det er ikke alle kommuner, der lever op til det, hvilket faktisk er problematisk, men der kan være nogle meget legitime grunde til, at man måske i en periode har 29 elever i klassen.
Det forestiller jeg mig er præcis det samme, som vi kommer til at se på børneområdet.
Det er jo, fordi vi ønsker at sikre en bund under vores børn.
Jeg er også glad for, at Det Radikale Venstre har sagt ja til, at vi skal lave en lovbunden minimumsnormering, og jeg håber ikke, at I løber fra løftet nu.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-03:
Nå, jeg ville egentlig have spurgt ind til minimumsnormeringer
, så lad os bare vende tilbage til dem, selv om jeg har meget svært ved at se det rimelige i, at Jens skal betale noget mere i skat, blot fordi han har valgt at betale af på sin bolig.
Jeg studsede lidt over det her med, at det er bedre, at forældrene sender deres børn i daginstitution, end at de bruger tid sammen med børnene.
Altså, jeg tror, det er godt med leg og sjov i en vuggestue, men der er ikke noget, der slår kvalitetstid med ens forældre.
Og der vil jeg gerne have ordføreren til at uddybe, hvad det egentlig er, der er så godt ved at sende sine børn i daginstitution i stedet for at arbejde lidt mindre som familie i en periode og bruge mere tid sammen med sine børn.
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-10-03:
Jeg vil godt sige tak for talen.
Vi har i Enhedslisten været meget glade for det samarbejde, vi har haft med SF, om udarbejdelsen af det fælles forståelsespapir, og fru Pia Olsen Dyhrs tale bekræftede mig i, at vi i meget lange stræk trækker i samme retning, når det gælder klimaet, når det gælder minimumsnormeringer, når det gælder fjernelse af de nationale test i folkeskolen.
Men der er jo også områder, hvor vores veje skilles.
Jeg vil i forlængelse af det spørgsmål, som hr. Søren Egge Rasmussen stillede, om SF's deltagelse i dele af parallelsamfundslovgivningen, spørge, om der ikke hos SF er en bekymring for konsekvensen af, at man har frataget en del forældre retten til et frit valg af daginstitution – altså den her regel om, at der højst må være 30 pct. børn fra et udsat boligområde i en institution.
Er det ikke et stort problem, og hvad tænker fru Pia Olsen Dyhr der skal gøres ved det?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-10-03:
Nu har jeg ingen intentioner om at straffe nogen som helst.
Jeg er optaget af, at vi alle sammen bidrager til fællesskabet – også dem, der går på arbejde hver eneste dag og betaler deres skat, faktisk rigtig meget i skat, af deres lønninger – men også af, at man er med til at bidrage til fællesskabet, selv om man f.eks. har arvet en formue.
Nu snakker vi jo om formuer på over 5 mio. kr. i SF's forslag.
Det er ikke alle, der ligger inde med 5 mio. kr. derhjemme eller på deres bankkonto eller for den sags skyld i friværdi i deres hus.
Men det er vel at mærke formuer på over 5 mio. kr., vi vil beskatte, og det vil vi, fordi vi mener, at man også skal bidrage til fællesskabet, når man har valgt at spare op.
Det synes jeg godt man kan bidrage med til fællesskabet.
Mette Abildgaard (KF), 2019-10-03:
Tak for det, og tak til fru Pia Olsen Dyhr for en god tale, som fokuserede meget på, hvad SF vil.
Det var dejligt at høre.
Der var meget rødt, der var meget grønt, og noget var jeg mere enig i end andet.
Det er det grønne, jeg vil fokusere på her i dag.
Den 23. maj var fru Pia Olsen Dyhr på vegne af sit parti og sammen med formanden for Socialdemokratiet, nu statsministeren, ude at præsentere et udspil.
Det var den dag, hvor naturmødet i Hirtshals startede.
Der var man ude at præsentere et udspil, hvor man i fællesskab foreslog, at hvis man fik regeringsmagten, skulle der inden for de første 100 dage komme et bud på en naturplan for Danmark.
Det var 75.000 ha urørt skov.
Det er en rigtig god idé.
Vi har presset meget på fra konservativ side, og vi lagde jo op til 25.000 ha i første omgang i den gamle regering.
Det var 15 store naturparker med vild natur.
Det skulle ske i samarbejde med Danmarks Naturfredningsforening, Landbrug & Fødevarer og Dansk Skovforening.
Det var altså inden for de første 100 dage.
På lørdag runder vi de 100 dage, så jeg vil bare høre: Hvad er der af nyt?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-10-03:
Det gør jeg også med glæde.
Og der er jeg meget enig med Enhedslistens tidligere socialborgmester i Københavns Kommune, nemlig Mikkel Warming, som jo brugte det her redskab at sige, at man skulle have fleksibel udlejning i nogle boliger, så man sørgede for, at boligområdet blev mere blandet.
SF bakker generelt op om det, så vi sørger for, at vi har blandede boligområder.
Dermed ikke sagt, at folk, der har lave indkomster, ikke skal have et sted at bo.
Det har de selvfølgelig krav på.
Men hvordan kan det være, at vi har boligområder i Danmark, som ikke er blandede, og som ikke har de sociale problemer?
Det er jo, fordi de ikke har fået et krav om, at de også skal løfte den her problemstilling.
Og det er i virkeligheden der, vi skal knække koden.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-10-03:
Jamen ordføreren er nødt til at kigge på de konkrete problemer.
Det, der sker lige nu, er, at almindelige mennesker med lave indtægter får et nej til at flytte ind i boligområder, hvor der er blevet vedtaget fleksibel udlejning, og hvor boligforeningen i samarbejde med kommunen er kommet frem til, at man skal have et højt indtægtsniveau for at få lov til at flytte ind.
Det betyder altså, at ganske almindelige mennesker med lave indtægter ikke kan flytte ind i områder, hvor de sådan set kan betale huslejen.
Det er de konkrete problemer, jeg sådan set beder SF og ordføreren om at forholde sig til, og ikke bare komme med en generel snak om, hvad der er principperne for at gå med i en lovgivning og vedtage en lovgivning, som har nogle negative konsekvenser.
De negative konsekvenser her og nu er ordføreren nødt til at forholde sig til.
Det er sådan, at konsekvenserne af lovgivningen omkring parallelsamfund er ved at slå igennem.
Vi har udsigt til, at der er 3.000 almene familieboliger, der skal rives ned, og der er 700 boliger, der vil blive solgt.
Og hvad er så det næste problem?
Det er jo, at mange kommuner og boligforeninger i samarbejde laver nogle udlejningsregler – forståeligt nok – for at undgå, at flere boligområder kommer på de forskellige lister for udsatte boligområder, hvor man så kan risikere, at 60 pct. af de almene familieboliger skal fjernes, hvis det er sådan, at man bliver hængende på sådan en liste.
Vi oplever lige nu, at der er mange mennesker med lave indtægter, der faktisk ikke får lov til at flytte ind i nogle boligforeninger, hvor de har stået på venteliste i rigtig mange år.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren ikke kan se, at der er behov for at justere på de her ghettokriterier – f.eks. kravet om at skulle tjene mere end 55 pct. af gennemsnittet i den region, boligforeningen ligger i.
Hvorfor ikke basere det på indtægterne i den enkelte kommune?
Det er særlig et problem i Københavnsområdet, hvor man så kommer frem til en gennemsnitsindtægt, som rummer hele Nordsjælland og Frederiksberg.
Kan ordføreren ikke se, at der er behov for at justere på ghettokriterierne?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-10-03:
Jo, og der ville jeg jo så ønske at Det Radikale Venstre var en del af aftalen, for så kunne vi jo gøre det i fællesskab.
Men der skal ikke være nogen tvivl om, at SF kommer til at arbejde for bl.a. netop det boligområde i Holbæk, hr. Morten Østergaard taler om.
Nogle af de her steder, hvor det bl.a. handler om et år eller lignende, i forhold til hvornår man kan leve op til de kriterier, mener jeg vi skal kigge på om det er muligt at finde en eller anden form for dispensation.
Men grundlæggende vil jeg gerne gå et skridt tilbage, for det handler om, at vi skal have blandede boligområder, og hvis vi ikke kan se, at der er ambitioner om det, er vi også nødt til at tage mere drastiske midler i brug.