Karsten Hønge (SF), 2022-05-03:
3.649 kr. mere om måneden gør en forskel i en lille beskeden økonomi, som de arbejdsløse har.
Ja, det er kun i 3 måneder, og ja, det er kun for folk med stabil tilknytning til arbejdsmarkedet.
Men det er også netop de mennesker, som man kan forvente har lagt økonomien an efter en lønindkomst.
De højere dagpenge vil tage noget af frygten væk, når der er fyringsrunder i luften.
For selv i dag er der altså mange, som er bange for, at lønsedlen skiftes ud med et dagpengekort.
Den frygt og utryghed gør vi lidt mindre med de højere dagpenge.
Samtidig er dagpengeperioden forkortet, genoptjeningen gjort sværere, og skatteværdien af fradraget er forringet.
Når dagpengene bliver for sølle, kommer spørgsmålet: Hvorfor egentlig købe en dårlig forsikring?
På et tidspunkt risikerer vi, at folk vælger a-kasserne fra.
For hvis der ikke er et rimeligt bytteforhold mellem kontingent og forsikringsgrad, kan det jo ikke betale sig at være medlem.
Og der vil så komme flere tilbud om personlige lønforsikringer.
Men vi skal ikke udlicitere eller privatisere trygheden.
Vi leger med tændstikker foran et brandbart materiale og risikerer at brænde en del af Danmarks berømte og succesrige model for arbejdsmarkedet ned.
For det er netop gennem tryghed, at vi får et fleksibelt, et effektivt, et dynamisk og et robust arbejdsmarked, som er den gås, der lægger guldæggene til velfærdssamfundet.
Derfor skal dagpengene op.
Den anden del af lovforslaget er jeg ikke så vild med, men det er en del af en samlet aftale.
At barbere dagpengene med ca. 4.000 kr. om måneden for nyuddannede synes jeg hviler på en skrøbelig præmis, og konsekvensen rammer andre end de nyuddannede.
Vi risikerer simpelt hen, at regningen for samfundet bliver for stor.
Men for SF var det vigtigt at friholde de første 3 måneder, så de nyuddannede kan fastholdes på det dagpengeniveau, som de har i dag, og hvor de så får en periode med intens jobsøgning.
Jeg vil faktisk påstå, at uden SF i forliget ville det være endt meget værre i forhold til dimittenderne.
Men hvad er så et rimeligt niveau for dagpenge til nyuddannede?
Der er altså flere elementer i sådan en debat, og det er ikke kun rimeligt at sammenligne det med de studerendes tidligere su-indkomst.
I virkelighedens verden er det ikke kun afstanden mellem su og dagpenge, der er relevant, for de fleste studerende har jo et studiejob, rigtig mange tager studielån, og vi skal også medregne mulighederne for kollegieværelse og studierabatter.
De påståede gevinster for samfundet risikerer at løbe ud i sandet, for der er en stor risiko for, at de nyuddannede ikke melder sig ind i a-kasserne, som er en af de bærende søjler for vores arbejdsmarked.
Det at have et forsikringssystem gennem a-kasserne risikerer vi
bliver svækket.
De nyuddannede udgør en vigtig fødekilde til forsikringssystemet, og det risikerer altså at få negative konsekvenser for samfundet, hvis den kilde tørrer ud.
Påstanden om, at de høje dagpenge betyder, at de unge ikke søger et job, er udokumenteret.
Jeg synes jo også, at enhver med øjne i hovedet kan se, at der er en stor afstand mellem de i forvejen lavere dagpenge for nyuddannede og lønningerne på arbejdsmarkedet.
Påstanden om, at de høje dagpenge betyder, at de unge ikke søger et job, er udokumenteret.
SF vil holde det her område under lup.
SF vil aktivt analysere og evaluere konsekvenserne af loven i den kommende tid.
Men lad os nu se.
Vi kan jo selvfølgelig tage fejl.
Det kan være, at regeringens beregninger er de korrekte.
Vi forbeholder os selvfølgelig retten til at blive klogere.