runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2025-05-14:
Hvor mange flere børn skal blive hjemme fra skole, før regeringen vil prioritere at bruge penge til flere lærere?
Mattias Tesfaye (S), 2025-05-14:
Det er jo aldrig godt, og det er altid et problem, når børn ikke kommer i skole.
Det, jeg bare synes er relevant, er, at vi får diskuteret det her i sin sammenhæng.
For verdens letteste ting er jo at skrive et beslutningsforslag om, at vi skal bruge 4,7 mia. kr. ekstra på folkeskolen uden at være tydelig om, hvorfra pengene skal komme.
Det er derfor, jeg har tilladt mig at få printet De Radikales økonomiske politik, og man skal godt nok bladre langt om for at finde finansieringsforslagene.
Men jeg er ikke enig i, at Arnepension og efterløn skal udfases frem mod 2030.
Jeg er heller ikke enig i, at seniorjobordningen er unødvendig.
Jeg synes heller ikke, det er fornuftigt at foreslå så dramatiske stigninger i afgifter, som De Radikale foreslår.
Jeg er heller ikke enig i, at der skal være en ordning med fri adgang til international rekruttering, under forudsætning af at arbejdet er dækket af en overenskomst.
Det er så dramatisk asocialt, at det bliver en indholdsløs diskussion, hvis vi bare diskuterer at bruge 4,7 mia. kr. på folkeskolen uden at tale om, hvor de penge skal komme fra.
Lotte Rod (RV), 2025-05-14:
Ministeren har med Trivselskommissionens ord selv sagt, at der er brug for mere pædagogik og mindre psykiatri.
Hvorfor er det så, regeringen ikke vil prioritere at bruge penge til mere pædagogik og flere lærere i skolen?
Mattias Tesfaye (S), 2025-05-14:
Som jeg også nævnte i min tale, er der jo faktisk med den aftale, vi er en del her i Folketingssalen der er med i, og som hele Folketingssalen bakkede op om, tilført flere penge til folkeskolen.
Jeg så også for nylig tal, der viste, at antallet af kroner, vi bruger pr. elev, er stigende – svagt stigende, men stigende.
Det er positivt.
Jeg synes selv, at noget af det mest positive, der er sket i skolen, siden jeg selv startede i den, er, at der er kommet pædagoger ind i skolen.
Det er positivt.
Men det giver ikke nogen mening at diskutere folkeskolens udvikling og finansiere den med 4,7 mia. kr. uden at fortælle, hvor pengene skal komme fra.
Der synes jeg bare, at kraftige afgiftsstigninger og forringelser for seniorerne ikke er den rigtige vej at gå.
Det er at bygge splittelsen og uenigheden ind i familierne, hvor vi har brug for at generationerne er sammen og ikke er i krig med hinanden.
Sara Emil Baaring (S), 2025-05-14:
Tak for det, og tak til formanden for ordet.
Først og fremmest vil jeg gerne anerkende det stærke engagement i vores folkeskole, som Radikale Venstre viser med det her beslutningsforslag.
Intentionen om at skabe en skole, hvor alle børn trives og får mulighed for at lykkes, deler vi fuldt ud.
Alle børn har ret til en god skolegang, og vi er enige i, at inklusionen ikke må blive et spareprojekt.
Men selv om vi deler ambitionerne, kan vi ikke bakke op om forslaget.
Som skolelærer ved jeg, at der ikke er nogen klasser, der er ens.
Hvert barn, hvert team og hver skole har deres egne behov.
Derfor tror vi ikke på en model, der skal gælde for alle.
Vi tror ikke på, at man fra centralt hold kan beslutte, at to voksne i halvdelen af hver time er den rette løsning overalt.
Nogle steder kan det give mening; andre steder er det en holddeling, der skal til, fleksible skemaer, styrket PPR eller bedre brug af ressourcepersoner.
Det skal være de fagprofessionelle og den lokale ledelse, der vurderer, hvad der virker bedst for deres børn, ikke os politikere herinde på Christiansborg.
Regeringen har valgt en anden vej.
Vi investerer 440 mio. kr. årligt gennem folkeskolens kvalitetsprogram.
Derudover må jeg ligesom den foregående taler lægge vægt på, at det her lægger op til en investering på 4,7 mia. kr. årligt, og at vi i Socialdemokratiet er meget uenige i finansieringsforslaget.
En del af pengene skal findes ved at nedlægge bl.a. Arnepensionen, og det kommer ikke til at ske, hvis vi skal lægge stemmer til.
Arnepensionen handler om respekt og værdighed for dem, der har knoklet hele livet – dem, der har slidt kroppen op gennem et langt arbejdsliv.
Det er ikke en farbar vej at tage fra Arne og give til børnebørnene, for børnebørnene vil nok gerne have bedsteforældre, der kan lege med dem uden at være nedslidte, før de når pensionsalderen.
Det handler om solidaritet mellem generationer, ikke om at stille dem op imod hinanden.
Vi ønsker flere veje til inklusion, men vi lader det være op til fagfolkene, hvordan midlerne bedst omsættes lokalt, og vi sidder ikke på hænderne.
Vi styrker almenområdet.
Vi har sat gang i målrettede initiativer rettet mod bekymrende skolefravær.
Vi har nedsat en ekspertgruppe, som ser på reglerne for inklusion, og vi ser frem til deres anbefalinger.
Samtidig bakker vi op om Trivselskommissionens anbefaling om at styrke fællesskabet og mindske behov for specialtilbud.
For vi skal lykkes med inklusionen, men det kræver mere end blot flere hænder.
Det kræver frihed, faglighed og fleksibilitet.
Lotte Rod (RV), 2025-05-14:
Hvad skal der til, for at Socialdemokratiet vil prioritere penge til at få flere lærere i skolen?
Sara Emil Baaring (S), 2025-05-14:
Som jeg sagde indledningsvis i min tale, er vi ikke enige i finansieringen.
4,7 mia. kr. er så massivt et beløb, at det er noget, der skal prioriteres i en finanslov sammen med alle mulige andre kriser, som står og banker på døren.
Og den måde, som Radikale Venstre har valgt at finde pengene på, kan vi ikke bakke op om.
Susie Jessen (DD), 2025-05-14:
Tak til Dansk Folkeparti for talen.
Jeg er lidt nysgerrig på, hvad der skete i den tid, fra Dansk Folkeparti var med i den her aftale i 2022 om en firdobling af vedvarende energi-anlæg på land, og så frem til nu.
For når man laver en aftale om at sikre en firdobling af vedvarende energi-anlæg på land, er det jo det, der sker; så er det jo det, som det nok leder hen til på et eller andet tidspunkt.
Så hvad er det, der er sket i mellemtiden, andet end at nu er det jo i gang, og så er det træls?
Så jeg undrer mig lidt over, at Dansk Folkeparti var med i den aftale i sin tid.
Kan ordføreren sige lidt om det?
Jesper Petersen (S), 2025-05-14:
Tak for det, formand.
Vi behandler beslutningsforslaget her fra Danmarksdemokraterne om at stoppe for udrulningen af statslige energiparker på land.
Men for os at se har vi jo et mål om, at Danmarks elforbrug skal være helt grønt, og at vi i Europa skal være helt uafhængige af energi importeret f.eks. fra Rusland.
Med den seneste fremskrivning af energiforbruget i Danmark vil sol og vind dække lidt over halvdelen af det forventede forbrug i 2030, som vi lige var inde på i udvekslingen for et øjeblik siden.
Så heller ikke, når vi alene ser på elforbruget, har vi længere udsigt til at have overskud, når vi kigger lidt frem.
Der er derfor brug for en fortsat udbygning af vedvarende energi, hvis vi skal producere lige så meget, som vi forbruger.
Og jeg vil gerne have endnu mere, så vi kan udnytte nye industrier, og så vi kan eksportere strøm til andre lande i Europa og bidrage til hele vores kontinents energiuafhængighed.
Ikke alene er den danske energisektor med til at sikre uafhængighed af russisk energi og grøn omstilling.
Det er også en sektor, der skaber rigtig mange grønne arbejdspladser i hele Danmark: på Esbjerg Havn, på fabrikker i Ikast-Brande, Ringkøbing og på Lolland, i Bjerringbro og på Als og mange andre steder.
Forslagsstillerne vil gerne standse udrulningen af energiparker i Danmark.
Det har vi jo så en bred aftale om at tilbyde til steder, hvor man faktisk ønsker det.
Det synes vi stadig væk er en god idé, og Socialdemokratiet kan derfor ikke støtte forslaget.
Vi har den tilgang i Danmark, at det er kommunerne, der bestemmer, om og hvor der skal VE-anlæg op på land, også når det gælder statsligt udpegede energiparker.
Og det er godt, for det er kommunerne, der kender lokalområderne bedst og bedst kan sikre de rette hensyn i planlægningen.
Og kommuner, der tager ansvar for den grønne omstilling, skal belønnes for det økonomisk.
Det er der også sat ekstra penge af til at gøre i de kommende år.
Om det sker rigtigt osv., synes jeg altid er en debat værd, men ikke desto mindre er det jo altså ordninger, der findes.
Som sagt – og det synes jeg er vigtigt at slå fast, hver gang vi har debatten her – så er det kun kommuner, der ønsker en bestemt energipark, som er i betragtning til den.
Som det også blev nævnt for et øjeblik siden, er elmarkedet jo også drevet på markedsvilkår.
Det vil sige, at produktion og efterspørgsel følges nogenlunde ad, og hvis ikke der er efterspørgsel efter strømmen, er der ikke en forretning i at producere den og dermed nok heller ikke lige så stor efterspørgsel efter nye energiparker.
Men alt i alt med argumenterne her og ønsket om, at vi stadig væk får mere grøn energi i Danmark, at vi får mere energiuafhængighed, og at vi får mere billig strøm, der kommer fra de her gode grønne kilder, så kan Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget.
Susie Jessen (DD), 2025-05-14:
Tak for talen.
Jeg vil starte med at sige, at jeg synes, at man måske i den her debat skal forholde sig til, at det her jo er lovforslaget om statslige energiparker.
Så der er jo i høj grad også en involvering fra Folketinget i forhold til de her statslige energiparker.
Det er rigtigt, at kommunalbestyrelsen skal sige, at de gerne vil have dem, men det er jo noget, Folketinget har sat i gang derude.
Det synes jeg er vigtigt at man tager med.
Jeg vil gerne forholde mig lidt til det her med, at der er lokal opbakning.
I Vallø i Køge Kommune lægges der op til en statslig energipark med 18 vindmøller på 185 m, der skal placeres direkte inde i en storskov, og 150 ha solceller.
Den socialdemokratiske borgmester i Køge Kommune har modtaget over 3.000 underskrifter i protest mod den her statslige energipark, og alligevel, på trods af at de lokale borgere er kommet med rigtig mange gode argumenter for, hvorfor det her ikke skal ske, fortsætter man.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre lidt om ordførerens definition af lokal opbakning.
Er det udelukkende kommunalbestyrelsen, eller må man også godt lytte til borgerne derude?
Hvad er en god proces her?
Jesper Petersen (S), 2025-05-14:
Til det første, der bliver spurgt til, vil jeg sige, at det jo er rigtigt, at vi fra Folketingets side og med den politiske aftale, der ligger bag lovgivningen, godt vil give nogle bedre muligheder for nogle mere enkle processer i forhold til at lave udbygning og også gerne tilknytte industri osv.
Det er det, der sker fra Folketingets side, men det at sige, at man gerne vil have en, er altså en kommunal beslutning.
Vi kan ikke herindefra sige: Nu skal I have en bestemt energipark et bestemt sted i et lokalområde.
Det er kommunen, der skal beslutte det.
Til den anden del af spørgsmålet vil jeg sige, at det i sidste ende er kommunalbestyrelsen, der er ansvarlig for planlægningen lokalt, og det er det sted, hvor man egentlig kan tage afgørelsen.
Er der et ønske og et flertal?
Det er dem, der har myndigheden i det område til at lave en energipark eller et andet anlæg.
Det er det.
Man kan ikke give en præcis definition af, hvor mange underskrifter der skal være på en underskriftsindsamling, men man skal selvfølgelig tage den slags i betragtning.
Det synes jeg er rigtigt.
Susie Jessen (DD), 2025-05-14:
Ja, det er jeg sådan set enig i, altså at man skal tage det i betragtning, men det er jo det, som ikke sker i f.eks. Køge Kommune.
Det, som jeg bare ser rigtig meget, når de her VE-anlæg sættes op – både de her statslige energianlæg, der er på vej, men også det, der allerede bliver sat op nu – er, at det bliver opstillet i periferien af en kommune, altså helt ude ved kommunegrænsen, hvor der måske ikke bor så mange mennesker, og så sidder man inde i hovedbyen og tager beslutninger om det her.
Derfor synes jeg også, at det er vigtigt, at vi også her fra Christiansborgs side måske får sat nogle rammer eller på en eller anden måde får sikret, at der er noget reel borgerinddragelse, og at det ligesom er borgerne, der gerne vil det her.
For det er da rigtigt, at der er solcelleprojekter, der fungerer, men der er godt nok også mange steder, hvor det går rigtig, rigtig galt i øjeblikket.
Lars Aagaard (M), 2025-05-14:
Nej, men udfordringen i Enhedslistens beslutningsforslag, sådan som regeringen læser det, er, at det lægger op til at gøre noget, der ikke er finansieret.
Hr. Steffen W. Frølund fremsatte et forslag på et tidspunkt, hvor Enhedslisten hældte ordføreren ned ad brættet, fordi det ikke var finansieret.
Så nej, altså, vi har også i relation til Enhedslistens beslutningsforslag signaleret, at vi gerne vil tage en snak om, hvordan vi kommer videre med vedvarende energi på land, men det er klart, at hvis ikke man har anvist finansiering, så er udgangspunktet jo, at vi skal håndtere det med tiltag, der ikke koster penge.
Det er ligesom spillereglerne, når man fremsætter beslutningsforslag.
Men selvfølgelig skal vi snakke videre om, hvordan vi får mere vedvarende energi på land.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-14:
Mange tak for det.
Der er jo noget grundlæggende bagvendt ved det forslag, vi står med her.
Vi har en energikrise og klimamål foran os, og vi har virksomheder, borgere og kommuner, der står klar til at tage ansvar, og alligevel skal vi nu tage stilling til, om vi ikke skal sætte det hele på pause.
I Venstre tager vi det meget alvorligt, at der er borgere derude, der er bekymrede for udviklingen.
Vi lytter til dem, der er bekymrede over solcelleparkerne og bekymrede for landbrugsjorden, for naturen og for de gener, det kan påføre lokalsamfund.
Den bekymring skal vi tage meget alvorligt, men vi skal sætte en klar retning mod grøn strøm tættere på forbrugerne og skabt i samarbejde med de kommuner og lokalsamfund, der ønsker det og arbejder positivt med, og det skal de have anerkendelse for.
Det særlige ved energiparkerne er jo netop, at det ikke er staten, der trumfer noget igennem.
Der sidder ikke en minister eller et Folketing og peger på et kort og siger, at dér skal det være.
Nej, det er kommunerne selv, der foreslår arealerne, godkender arealerne og engagerer sig i det.
Hvorfor får vi ikke muligheden?
Hvorfor kan vi ikke få den her option?
Så der har jo været et stort og godt lokalt engagement derude, og det er kommunerne, der skal stå i spidsen for det; det er dem, der kender deres lokalområder, og dem, vi skal stole på.
Behovet for grøn strøm vokser jo, ikke mindst når vi skal elektrificere transporten.
Det går rigtig stærkt med elbiler og nu også lastbilerne, varme og industrien.
Det her giver jo også mulighed for at etablere forskellige former for anlæg i tilknytning til energiparkerne.
Jeg så med glæde på det store metanolprojekt, der lige er blevet åbnet her i forgårs i Kassø nede ved Aabenraa med over 30 arbejdspladser, som man værdsatte lokalt.
Det er innovation, aktivitet og arbejdspladser.
Det er jo også det, vi ser ind i, og så skal vi tage naboer og lokalsamfund meget alvorligt.
Det er udvikling, der tager ansvar, både for klimaet og for lokalsamfundene.
Så derfor er vi ikke med på at sætte et stopskilt op for den grønne omstilling.
Så vi kan ikke bakke op om forslaget.
Tak for ordet.
Susie Jessen (DD), 2025-05-14:
Tak for den tale.
Vi er jo enige om, at vi ikke skal sætte et stopskilt op for den grønne omstilling.
Det har vi sådan set heller ikke nogen interesse i.
Vi vil gerne have afsøgt, hvilke alternativer der er til at smadre landdistrikterne.
Hr. Christian Friis Bach var i radioen med mig for nylig, hvor hr. Christian Friis Bach sagde, og jeg citerer: Vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at få solcellerne væk fra der, hvor de enten ødelægger naturen eller beslaglægger god landbrugsjord og ikke mindst generer lokale borgere og lokalsamfund.
Jeg synes, at det, man siger i radioen, også skal hænge sammen med det, man siger i Folketingssalen.
Man kan ikke stå her og arbejde for statslige energianlæg i hele vores land og tale om, hvor vigtigt det er med VE-anlæg, samtidig med at man står og siger det her i radioen.
Hr. Christian Friis Bach siger tre gange i talen, at vi skal tage det her alvorligt.
Ja, vi skal tage det alvorligt, men hvordan?
De grønne puljer kan ende andre steder end der, hvor VE-anlæggene sættes op.
Kompensationerne flugter overhovedet ikke med værditabene på husene, der er i de her lokalområder.
Så hvad har Venstre af konkrete bud på, hvordan vi skal tage det her mere alvorligt i fremtiden?
Jeg kan ikke se nogen.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-14:
Det, jeg sagde i radioen, har jeg faktisk også, stort set præcist, sagt i tidligere debatter her i Folketinget.
Vi har haft mange debatter om udrulningen af den vedvarende energi.
Jeg står fuldstændig ved, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at få solcellerne væk fra den gode landbrugsjord og fra naturen og fra der, hvor den generer.
Det skal vi gøre hvad vi kan for.
Og det er præcis det, vi arbejder for.
Der er taget en række initiativer for at styrke opsætningen af solceller på tage, og det går heldigvis godt.
I Venstre er vi også klar til at gå videre end det.
Vi har selv rejst en debat om, hvordan vi kan få kommunerne til at sætte flere solceller op på tagene.
Skal vi se på selskabsdannelsen?
Skal vi gøre noget mere for at sikre, at kommunerne får incitamenter til at sætte nogle solceller op på sportshallen, som kan forsyne rådhuset, den lokale skole og svømmehallen med grøn og billig strøm?
Vi har åbnet debatten om atomkraft i Danmark.
Skal vi se på de nye og mindre, modulære reaktorer og på, om de kan spille en rolle, måske allerede om 10 år, i den grønne omstilling?
Og så siger man: 10 år er lang tid.
Ja, men nogle af de store energiprojekter tager jo også en del år at stille op.
Så lad os se på, om der kommer nogle nye muligheder, og få lavet en analyse af det.
Det er jo noget af det, vi også skal drøfte senere i Folketingssalen i dag.
Så vi ser på alle muligheder for at sikre en grøn omstilling, som borgerne kan forstå.
Susie Jessen (DD), 2025-05-14:
Det er rigtigt, at man ude i det private er god til at sætte solceller på tagene, men ude i kommunerne tørster man jo efter nye muligheder for at kunne sætte flere solceller op på tagene.
Så det er jo ikke rigtigt, at det går rigtig, rigtig godt.
Det tror jeg ikke at kommunerne ville være enige i.
Og det er jo heller ikke rigtigt, at Venstre gør alt muligt for at forhindre, at det her ender ud i landdistrikterne eller på god landbrugsjord, for man er netop med til at lave lovforslag om udrulning af statslige energiparker, der gør det rigtig nemt at få sat sådan nogle kæmpestore anlæg op.
Så hvis man gør det sideløbende med alt det andet, vil der jo stadig blive sat rigtig meget op i landdistrikterne, fordi det er en nem og billig måde at få grøn strøm på, og det går ud over landdistrikterne.
Jesper Petersen (S), 2025-05-14:
Der er da ingen tvivl om, at der mange steder er mennesker, som er påvirket af det her, og som er modstandere af det og er frustrerede og ærgerlige over det.
Det synes jeg at man skylder at tage alvorligt i sine processer, altså at man virkelig lytter til folk.
Der er jo f.eks. også krav om at skulle holde offentlige møder, høringer og andet, når man vil gennemføre de her processer.
Der er blevet udsendt nye vejledninger, som man bør tage højde for i sin kommunale planlægning.
Der er nogle kommuner, der gør det – f.eks. Tønder, som jeg kender bedst til.
Det er så en lokal beslutning, hvordan man vil gøre det – ud over de egentlige krav, der er, om, hvordan det er, når man gennemfører de her planlægningsprocesser.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-05-14:
Jo, bestemt, og det tror jeg såmænd også at der bliver.
Det ville der også blive, hvis det var SF, der lavede undersøgelsen.
Det er det så ikke.
Men i og med at det jo bliver embedsmænd, eksperter, der kommer til at gøre det her, har jeg fuld tillid til, at analysen bliver på et sagligt grundlag.
Jeg kan ikke forestille mig andet, overhovedet, og det skal den også være.
Jeg har også bare tillid til, at en undersøgelse på et sagligt grundlag formentlig vil vise, at det her er dyrt og langsommeligt.
Susie Jessen (DD), 2025-05-14:
Tak for det.
På trods af at ministeren selv har skruet ned for ambitionen om en firdobling af vedvarende energi på land, fortsætter man alligevel ufortrødent med planlægningen af de her statslige energianlæg, enorme jerntæpper og kæmpe vindmøller, der vil komme til at smadre rigtig mange lokalsamfund.
I Danmarksdemokraterne har vi et ønske om, at der stoppes op nu, at man tænker sig om, får lavet en decideret kortlægning af Danmarks energibehov og finder ud af, hvordan vi kan finde nogle alternativer, f.eks. udnytter tagfladerne, havnene.
Det skal vi gøre, før vi smadrer endnu flere landdistrikter, der i forvejen bokser med lidt af hvert og allerede nu, og det er vigtigt at pointere, har løftet et kæmpe ansvar i forhold til den grønne omstilling.
De har været i gang i årevis.
Det skal vi bare lige huske.
Jeg glæder mig til den her debat i dag.
Tak for ordet.
Susie Jessen (DD), 2025-05-14:
Tak til ministeren for den tale.
Jeg hører en minister, der bl.a. siger, at hastighed er afgørende i det her, og der mener vi sådan set, at det er vigtigt, at man i første omgang får en kortlægning af, hvad det egentlige danske energibehov er, men også, hvilke alternativer man kan afsøge, så man forhindrer, at der er flere af de her energianlæg, der kommer op i landdistrikterne.
Altså, formålet med det her lovforslag var en firdobling på land.
Den ambition har ministeren droppet.
Så synes jeg ikke, det giver mening, at man fortsætter med de her statslige energiparker.
Så kan ministeren forklare, hvordan de her to ting lige pludselig godt kan blive adskilt fra hinanden, altså når man har sagt, at det var formålet i selve lovforslaget?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-14:
Jeg lagde mærke til, at ministeren stod ved, at vi har nogle politiske aftaler om en firdobling af den vedvarende energi på land, men ministeren har jo også været ude at sige, at ministeren ikke ved, hvordan man når målet.
Men det er vi så andre, der godt ved, og derfor har regeringen jo en chance for at imødekomme Enhedslistens beslutningsforslag B 109 om at tage en forhandling om, hvordan vi får flere solceller op på de offentlige tage.
For det er jo faktisk en af de muligheder, som ikke er god nok i øjeblikket.
Susie Jessen (DD), 2025-05-14:
Jeg tror, at ministeren og jeg har to forskellige definitioner af, hvad lokal opbakning er.
Hvis man tager en tur ud i landet, er der altså ikke lokal opbakning til mange af de her anlæg.
Ministeren sagde i Finans omkring det her, at der lige nu er et mindre træk på efterspørgslen, og at det har en konsekvens, i forhold til hvor meget energi vi skal producere.
Brian Vad Mathiesen, som forsker i det her, siger selv, at vi jo kan dække rigtig meget af Danmarks energibehov ved at afsøge, hvad der kan ligge på tagene.
Altså, vi kan godt tænke i alternativer, i stedet for at vi lægger det her læs på landdistrikter, som i forvejen har sat rigtig meget op.
Og det er en væsentlig pointe her, at Ringkøbing Skjern, Lemvig og sådan nogle steder jo har stemplet ind i årevis.
Hvorfor er det dem, der igen nu skal trække endnu mere?
Lars Aagaard (M), 2025-05-14:
Formanden har en gang irettesat mig, i forhold til at jeg ikke må tage artefakter med, så det har jeg ikke gjort, men jeg fik en T-shirt, og jeg vil godt sende et billede af den til spørgeren.
Der er lokal opbakning med en grøn T-shirt, hvor der står: Vi vil gerne have vindmøller.
Der er lokal opbakning, så det findes altså også – også i det jyske.
Det, der hele tiden er forskellen på regeringen og Danmarksdemokraterne, er, at vi anerkender, at der er svære dilemmaer.
Vi anerkender, at der skal træffes en demokratisk beslutning; vi vil have, at den demokratiske beslutning skal træffes på det administrative niveau, der er tættest på borgerne, og det er i kommunerne.
I vil centralisering.
Det er jo forskellen.