Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-10-09:
Grønland udgør en femtedel af Arktis og er derfor en vigtig aktør i Arktis.
Det giver derfor ingen mening, at redegørelsen indledes med at beskrive, at relationerne mellem Danmark og henholdsvis Grønland og Færøerne ikke indgår i denne redegørelse.
Rigsfællesskabet er repræsenteret i Arktis blandt magtfulde og indflydelsesrige lande primært på grund af Grønlands rolle i Arktis.
Naturligvis bør indsatser sammen med de nordatlantiske lande også tænkes ind og respekteres.
Det internationale politiske arbejde i Arktis har handlet rigtig meget om klima, biodiversitet, nye sejlruter, sikkerhedspolitik og bæredygtighed.
Det bærer den arktiske redegørelse også præg af.
På grønlandsk kalder man Grønland Kalaalit Nunaat eller Inuit Nunaat, som betyder menneskenes land.
For de mennesker, som bor i Grønland og i Arktis, handler det om udvikling i Arktis både i forhold til at kigge på klimaforandringerne og de mange konsekvenser heraf, men i lige så høj grad jobs, boliger og gode skoler til ens børn.
Det handler om uddannelse, og det handler om forskning.
Det er mange af de samme ting, som det handler om for befolkningen i resten af verden.
Derfor er der også en vigtig pointe for Inuit Ataqatigiit at sige, at vi skal have fokus på den menneskelige dimension i Arktis.
Vi er ikke særlig mange mennesker i Arktis i forhold til i den sydligere del af verden, og derfor tæller hver en menneskelig ressource i Arktis.
Som Folketingets repræsentant i komiteen for arktiske parlamentarikere oplever jeg heldigvis også, at vi snakker meget mere om erhvervsudvikling, jobskabelse og øget digitalisering i Arktis.
I Grønland har 83 pct. af befolkningen adgang til internettet, og ud af de 56.000 mennesker, som vi er i Grønland, er 43.000 mennesker på Facebook – bare for at komme med nogle eksempler.
Grønland er også et moderne samfund, ligesom det også er et meget traditionelt samfund.
Med de få mennesker, som vi har i Arktis, kan vi ikke kun tænke kommercielt.
Vi er også nødt til at tænke kreativt og alternativt.
I Inuit Ataqatigiit ser vi gerne, at vi finder løsninger til at øge digitaliseringen i Arktis i et samarbejde.
Mange steder i Arktis har vi enten internet via søkabler, via radiokæder eller via satellitter.
Men internetadgang er også dyrt, og det er skævt fordelt blandt de knap 80 bosteder, der er i Grønland.
Arktisk Råd har tidligere nedsat en arbejdsgruppe som netop skulle se på løsninger på tværs af de otte arktiske stater i Arktisk Råd.
Det er et vigtigt arbejde, som vi fra Inuit Ataqatigiits side følger, da vi ved, at digitalisering også styrker andre erhvervsområder såsom turisme, iværksætteri og mange andre områder.
Regeringen støtter forsknings- og uddannelsessamarbejdet i UArctic – det samarbejde, der er mellem universiteterne i Arktis.
Inuit Ataqatigiit vil opfordre regeringen til at fastholde deres økonomiske støtte til UArctic i de kommende år, for når vi udveksler viden, når vi lader de arktiske studerende besøge hinanden, er det enormt værdifuldt for udviklingen af Arktis.
På tværs af partierne i Grønland er vi enige om, at uddannelse er en høj prioritet.
Vi bruger knap 20 pct. af vores bnp i Grønland på uddannelse, og selv om vi i Grønland også får at vide, at vi har en af verdens dyreste folkeskoler, så er det noget, som er rigtig, rigtig vigtigt for os.
På grund af de mange spredte bosteder kan det være vanskeligt at sikre en god kvalitet i folkeskolerne, men det er af rigtig stor vigtighed for det grønlandske samfund og udviklingen i Arktis, når vi fokuserer på uddannelse og forskning.
EU er i disse dage og i disse måneder i gang med at drøfte et kommende budget for 2021-2027, og her lægges der op til en massiv sænkning af støtten til Grønlands uddannelsesindsats i den såkaldte partnerskabsaftale.
I det udkast, som vi har set, er der lagt op til en besparelse på 22 mio. euro, eller hvad der svarer til 165 mio. danske kroner.
Det er noget, der kan mærkes i det grønlandske uddannelsessystem, og det vil have en massiv indvirkning på uddannelsestiltagene, som der ellers er rigtig godt gang i ud fra den nuværende partnerskabsaftale.
Det er også et brud med den fælles deklaration, der er mellem Grønland og EU fra 2015, og den kutyme, som der i mange år har været, om at forhandle fiskeriaftalen og partnerskabsaftalen samtidig.
I perioder kan man se på det samlet, og der ved vi, at Grønlands fiskeriforhandlinger med EU ikke altid har været til gavn for Grønland, og derfor er vi nødt til at se det her i et bredere perspektiv.
Derfor mener jeg også, at det er en uskik, når to så vigtige aftaler for begge parter, både for Grønland og for EU, ikke bliver set i den sammenhæng, som de bør.
Briternes exit fra EU påvirker også OLT-landene; der bliver færre af dem.
Og hvis EU's formindskede budget for støtten til Grønland vil være 22 mio. kr. ringere, så er det nogle penge, som vi ikke engang er sikre på.
Det går til nogle puljer, som Grønland har mulighed for at søge.
Det nuværende oplæg vil være en klar forringelse for Grønland, men også for rigsfællesskabet.
Og taberne i dette spil vil være de grønlandske studerende, som vi har så hårdt brug for i Grønland.
Derfor er det også vigtigt, at regeringen taler Grønlands sag i dette anliggende og sikrer en direkte konsultation og forhandling med Grønland.
Det skal ske tæt og tidligt i processen.
Det må nemlig være et fælles mål, at det hidtidige beløb, som har været afsat, også bliver sikret i det kommende budget for fremtidige år.
Den seneste model, der er blevet fremlagt, betyder helt konkret, at midlerne er langt mere usikre for Grønlands vedkommende, da der reelt er tale om en meget voldsom nedskæring i aftalen med Grønland.
Fra Grønlands side oplever vi ofte, at vi bliver inddraget sent i processen i forhold til EU.
Og en opfordring fra vores side er, at Danmark kunne være et foregangsland ved at foreslå, at der efter valg til Europa-Parlamentet bliver nedsat en intergroup med fokus på Arktis.
Den kunne f.eks. blive kaldt Friends of the Arctic, og det kunne være i samarbejde med nogle af de andre nordiske lande, som også er en del af Arktis.
Det kunne sikre en tættere og mere proaktiv involvering af de arktiske lande i EU, og det er et af de mål, som Inuit Ataqatigiit vil fremlægge i et kommende globaliseringsudspil, som vi kommer med her senere på måneden.
Et andet vigtigt område er klimaet.
FN's klimapanel har netop udgivet deres seneste rapport her i går, og der er tale om bekymrende viden, når vi snakker om den forskning, der er på området.
Rapporten understreger, at der skal afsættes et langt større beløb end hidtil set for at kunne fastholde målet om en global varmestigning på kun 1,5 grader.
Med andre ord kan man sige, at den klimaindsats, der bliver gjort lige nu, er utilstrækkelig og der er behov for, at vi sætter mere massivt ind.
Det er efterhånden velkendt viden, at temperaturen i Arktis stiger med dobbelt hastighed i forhold til resten af verden.
Det betyder, at de højere temperaturer i Arktis påvirker livet og hverdagen for de 4 millioner mennesker i Arktis dobbelt så meget som i resten af verden.
Det betyder også, at smeltningen af f.eks. indlandsisen i Grønland påvirker verdenshavene, som stiger rundtomkring i hele verden.
Man kan sige, at det, der sker i Arktis, også er noget, der påvirker resten af verden.
Så derfor er det vigtigt, at både vi i Grønland er med til at gøre, hvad vi kan i forhold til at stoppe konsekvenserne af klimaforandringerne, men også at man i høj grad gør det her fra regeringens side.
Afslutningsvis vil jeg sige, at det er rigtig positivt, at regeringen fastholder Arktis som en prioritet i den udenrigs- og sikkerhedspolitiske strategi for de kommende år.
Inuit Ataqatigiit ser frem til rapporten om virksomhedsfinansiering og arbejdet for bæredygtig og økonomisk udvikling i Arktis.
Vi ønsker at tage del i dette arbejde som grønlandske folketingsmedlemmer så meget som overhovedet muligt, for jo flere vi står sammen, jo lettere kan vi også fremme de gode intentioner og gøre dem til konkrete handlinger.
Tak for ordet.