runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2025-12-17:
Her er en del af arsenet, vi taler om her.
Så hvis vi forestiller os, at vi lykkedes med et eksportforbud, og at Cheminova ville vælge at lukke virksomheden i Danmark og flytte et andet sted hen, så ville vi stadig have problemet med arsen, for en stor del af det, vi taler om her, ligger dybt nede i sandet.
Leila Stockmarr (EL), 2025-12-17:
Jeg har kaldt ministeren ned i salen, fordi jeg er oprigtig nysgerrig på det faglige grundlag for at give den her tilladelse med alle de sager, der har været, og al den dokumentation, der er for, hvilken påvirkning også udledningen af arsen i Vesterhavet har haft, også uden for blandingszonerne, i forhold til tilstanden i vores havmiljø.
Det er også i forbindelse med de sager, der har fyldt meget i pressen omkring Cheminova.
Så det er det ene aspekt.
Jeg kunne godt tænke mig, at ministeren uddybede, efter hvilke principper det er, og hvad for en konkret faglig vurdering der gør det.
Med den situation, vores havmiljø er i, og med de sager, der har været om, hvad det reelt har betydet, at man har givet de her miljøtilladelser tidligere, in mente, hvad er det så, det gør, at man mener, at det ud fra et miljømæssigt perspektiv er forsvarligt at give endnu en blandingszonetilladelse med et kræftfremkaldende stof som arsen, når vi konstant herinde og jo også med ministerens egne ord taler om fortidens synder?
Det handler jo om, hvad det er, der kvalificerer eller egentlig kan sandsynliggøre, at vi ved at give sådan en tilladelse med myndighedernes sanktionering så ikke muliggør, at fortidens synder med den her tilladelse kan fortsætte mange år frem, uagtet om der skal rapporteres eller ej.
Det kunne jeg godt tænke mig at få en uddybning af.
Dertil kommer også spørgsmålet om, om det ikke ville være mest hensigtsmæssigt, at man den generelle situation for Vesterhavet og vores havmiljø taget i betragtning ikke gav tilladelser til flere blandingszoner, særlig i området omkring Cheminova, med al den viden, vi har om, hvordan deres udledninger på trods af de tilladelser, der er blevet givet, hvoraf mange af dem jo er forældede, har påvirket vores havmiljø.
Ville det ikke være mest forsvarligt overhovedet ikke at give nye tilladelser ud fra et princip om, at det sidste, vi har brug for, er, at vores havmiljø bliver mere forurenet?
Magnus Heunicke (S), 2025-12-17:
Det er afgørende, at FMC's udledning af arsen og andre stoffer ikke medfører negative effekter på vandmiljøet eller på menneskers sundhed, og det gælder i øvrigt også alle andre virksomheder og alle andre spildevandsanlæg, der udleder miljøfarlige stoffer i vores vandmiljø.
Miljøstyrelsen er den myndighed, som laver de her vurderinger, og de har meddelt de strengest mulige udlederkrav for arsen inden for rammerne af lovgivningen.
Arsen, som jo som bekendt er et grundstof, er et naturligt forekommende stof.
Når myndighederne giver tilladelse til, at blandingszoner kan tages i brug, så skal der fastsættes vilkår om, at zonerne reduceres over tid, og det er det, der bliver præciseret i den vejledning, vi udkom med her i foråret.
En væsentlig forudsætning for overhovedet at tillade en udledning er, at der ikke sker en målbar stigning i koncentrationen af stoffet i vandområdet som helhed, og det er jo helt afgørende for, at der ikke sker en forringelse af vandmiljøet.
Derfor følger det også af afgørelsen, at FMC inden for 18 måneder skal udarbejde en redegørelse for, hvordan man på sigt reducerer indholdet af arsen i udledningen og mindsker de blandingszoner, der er blevet udpeget i delafgørelsen.
Så fremgår det af spørgsmålet, at det er den maksimale størrelse for en blandingszone, og det er jo rigtigt, at i Danmark er det sådan.
Så vores danske regler er her meget skrappere, meget mere restriktive og også nødvendige for at passe bedre på vores vandmiljø end i de her mange andre lande, der har 1.000 m.
Derfor har Miljøstyrelsen jo på den måde fulgt de regler, som der er på det her område.
Leila Stockmarr (EL), 2025-12-17:
Hvad mener ministeren om, at Miljøstyrelsen har givet Cheminova/FMC tilladelse til den maksimalt mulige størrelse blandingszone på 350 m i Vesterhavet for spildevandsudledning af det kræftfremkaldende stof arsen?
Morten Bødskov (S), 2025-12-17:
Regeringens overvejelser er relativt klare, og de er, at vi skal have mere konkurrence i bank- og realkreditsektoren, og det skal vi jo, bl.a. fordi vi kan se, at der er meget store overskud.
Vi kan se, at gebyrerne er steget temmelig voldsomt over de sidste 10-15 år.
Vi kan se, at rigtig mange har svært ved at gennemskue de oplysninger, som de får fra deres bank.
Man har vanskeligt ved at vælge andre tilbud, fordi man simpelt hen ikke gennemskue dem.
Der er ingen som helst tvivl om, at bankerne lever godt af, at vi er få, der skifter bank, og derfor skal vi have et mere klart og et mere sammenligneligt grundlag, for at folk kan skifte bank.
Det er det, der er formålet med det.
Det er noget af det, der er baggrunden for de overvejelser, vi har nu.
Pelle Dragsted (EL), 2025-12-17:
»Vi sidder og overvejer lidt ...«
Altså, den her regering har siddet og overvejet det lidt i over 3 år nu, siden den trådte til med den nuværende erhvervsminister.
Det har den gjort i 3 år, og i den periode har danskerne betalt pr. familie tusinder og tusinder af kroner for de her overoppustede overskud i den finansielle sektor.
Det er penge, som hverken den enkelte borger, den lille selvstændige erhvervsdrivende med den alt for dyre kassekredit eller andre nogen sinde får igen.
Hvornår er regeringen færdig med at sidde og overveje det og har tænkt sig at stille sig på almindelige borgeres side i stedet for evig og altid at stille sig på storbankernes side?
Morten Bødskov (S), 2025-12-17:
Vi skal selvfølgelig overveje det grundigt, og vi skal finde de rigtige modeller, for det er komplicerede områder.
Det tror jeg vi er meget enige om.
Lige så kompliceret det er at gennemskue, lige så svært kan det jo være at sikre, at vi som forbrugere, uden at forbrugerbeskyttelsen bliver svækket, får bedre muligheder for at sammenligne, bedre muligheder for at vælge og også bedre muligheder for måske at få adgang til at få tilbud fra andre, som kan gøre, at priserne kan komme ned.
Det er det, overvejelserne går på.
Det tror jeg er den rigtige vej at gå.
For vi er enige i målet, nemlig at det skal være billigere at være i en bank.
Rosa Lund (EL), 2025-12-17:
Grunden til, at vi bliver lidt utålmodige i Enhedslisten, er jo, at regeringen har siddet og overvejet det her i ret lang tid.
Som min kollega hr. Pelle Dragsted lige sagde, er det jo et år siden, at der har været et samråd om det her, hvor vi fik det samme svar, og der havde bankerne også rekordstore overskud.
Den rekord har de så slået i år, og det er da flot af dem, men det er jo grådigt over for kunderne.
Så hvis vi har den fælles interesse, at kunderne skal have flere penge mellem hænderne, og at små selvstændige erhvervsdrivende ikke skal bruge alle deres penge på bankgebyrer, så er det bare, at vi spørger stille og roligt: Hvad er det, der stopper regeringen i at gøre noget ved det her nu?
Nu har man tænkt over det i ret lang tid.
Tak for det, formand.
Jeg kunne godt tænke mig, at erhvervsministeren ville svare på, hvad det er, der holder regeringen tilbage fra at gøre noget ved det her, i stedet for at stå og postulere alt muligt om Enhedslistens politik.
Ministeren er meget velkommen på et gruppemøde i Enhedslisten, hvor vi kan forklare ministeren, hvad Enhedslistens politik går ud på.
Det vil nok også gøre samarbejdet lidt nemmere, hr. Morten Bødskov.
Morten Bødskov (S), 2025-12-17:
Jeg er ked af at måtte forstyrre retorikken lidt.
Regeringen sidder og kigger på og undersøger, hvad der skal til for at forbedre konkurrencen, således at almindelige mennesker rent faktisk kan få mere frit valg og kan få nogle besparelser på deres bankforbindelser.
Men når indkøbskurven er blevet dyrere, skal vi sikre, at almindelige mennesker får flere penge mellem hænderne.
Det er det, det handler om.
Er det ikke rigtigt, at Enhedslisten har foreslået, at en, der har en bil i København, skal til at betale 12.000 kr. om året for parkering?
Og hvem skal betale det?
Ja, det skal den enlige forsørger da.
Det betyder, at den gevinst på 5.000 kr., man kan få ved at skifte bank, potentielt forsvinder i en højere pris for parkering.
Jeg tror, jeg må være ærlig at sige, at hvad der er udfordringer på området for botilbud måske ligger lidt ud over mit ressort som erhvervsminister, men jeg forstår perspektivet i spørgsmålet.
Svaret bliver det samme, altså at ordningen er blevet evalueret.
Den har ikke haft den store effekt.
Det betyder ikke, at man ikke stadig væk kan lave socialøkonomisk arbejde som virksomhed og jo stadig væk være registreret som normal virksomhed i Erhvervsstyrelsen med et cvr-nummer, som andre virksomheder også har.
Det er helt okay.
Der er i hvert fald ingen problemer herfra, men formerne skal jo selvfølgelig holdes.
Vi sidder og overvejer lidt, hvad der skal til for at sikre, at vi kan få mere gennemsigtighed og gennemskuelighed.
For der er ikke nogen uenigheder mellem hverken spørgeren eller mig om, at der er udfordringer.
Jeg tror, at de færreste kan gennemskue det.
De færreste kan sammenligne oplysningerne.
Der er jo altså ganske mange forskellige udtryk, også for det samme, når man skal se på, hvad man skal låne.
Så derfor sidder vi og overvejer, hvordan man kan skabe et bedre grundlag, så det ikke bare er folk, der har en rigtig god uddannelse, eventuelt uddannede revisorer, der forstår det her, og så folk kan sammenligne det og måske også kan få adgang til et bedre tilbud.
Gør man det, er der ingen som helst tvivl om, at så er der er penge at hente ved øget konkurrence, og det er den vej, vi skal, og det er regeringen ved at overveje hvordan man kan gøre.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-17:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det stigende trusselsbillede og det seneste Netsnedbrud giver anledning til en styrket indsats i forhold til at uddanne og oplære erhvervsdrivende i offlinebetalinger?
Pelle Dragsted (EL), 2025-12-17:
Det passer ganske enkelt ikke, hvad ministeren siger.
Måske skulle vi holde os til spørgsmålet her.
For ministeren siger jo, at ministeren er bekymret over det her, men hvorfor sker der så ingenting?
Altså, det var i efteråret 2023, at ministeren og undertegnede havde et samråd om sagen, hvor ministeren sagde, at man var i gang med at undersøge det og tale med interessenter og kigge ned i det, og siden er ingenting sket, mens der måned for måned ryger tusinder af kroner op af lommen på almindelige danskere og ned i lommen på de storaktionærer i ind- og udland, som får udbyttet fra de her enorme overskud i bankerne.
Hvorfor er man så lang tid om at handle på det her fra regeringens side?
Morten Bødskov (S), 2025-12-17:
Tusind tak for spørgsmålet, som, kan man rolig sige, er et yderst relevant spørgsmål.
Det er alle de spørgsmål, der bliver stillet her, men det her spørgsmål er ikke mindst også med det, vi ser lige i øjeblikket, meget, meget vigtigt.
For der er jo ingen som helst tvivl om, at verden er blevet mere usikker.
Forsvarets Efterretningstjeneste vurderer jo, at Rusland fører en hybridkrig mod NATO og mod Vesten, og det er meget sandsynligt, at de hybride trusler vil stige.
Derfor er det selvfølgelig helt afgørende, at vi tager de her trusler alvorligt, og nedbruddet hos Nets i juli måned viste jo også tydeligt, at vi som et åbent og også et meget digitaliseret samfund er sårbare.
Derfor er risikoen også, at tilsvarende situationer igen kan opstå, f.eks., som FE jo bl.a. påpeger det, ved cyberangreb udefra.
Vi har et stort fokus på at styrke betalingsinfrastrukturen i Danmark.
Vi samarbejder tæt med Nationalbanken, betalingsudbydere og detailhandelen om at udbrede offlinebetalinger som beredskab.
Det har ført til, at de landsdækkende dagligvarekæder og apoteker er gået i gang med at indføre offline kortbetalinger, og vi forventer, at de sidste butikker er på plads her senest i midten af 2026.
Nationalbanken har også anbefalet, at erhvervsdrivende generelt planlægger, hvordan de vil håndtere de situationer, hvor en eller flere betalingsløsninger ikke fungerer.
Så har vi lavet en aftale på dankortområdet, hvor vi vil styrke dankortet, og hvor vi har givet hinanden håndslag på, at vi inden udgangen af 2026 vil lave en evaluering af robustheden på betalingsinfrastrukturen.
Det er jo også en aftale, som De Konservative er med i, og som jeg også glæder mig til at arbejde videre sammen med De Konservative om.
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-17:
Nu ved jeg jo selv, at de her socialøkonomiske virksomheder er enormt kede af, at man tænker på at nedlægge ordningen, for de ser den som deres økologiordning.
Økologiordningen er for os alle sammen, hvis vi siger, at vi gerne vil undvære pesticider i mad, og så køber økologisk.
På samme måde siger de, at det her er deres stempel på, at de faktisk ikke ønsker profit af det sociale arbejde, de udfører.
Der har været fuld anerkendelse af, at ordningen ikke har fungeret optimalt, men det er stadig væk det eneste sted, de kan blive registreret.
Det er den eneste mulighed, de har for at sige, at de faktisk gør det rigtig godt, og at de godt vil kontrolleres.
I virkeligheden er det jo sjovt, at sådan nogle virksomheder siger, at de vil kontrolleres noget mere.
De er jo interesseret i, at man i stedet for fremmer den her ordning.
Noget af det, som jeg synes gør det meget aktuelt, er jo, at vi ser massiv svindel inden for botilbudsområdet, og det er jo sørgeligt, sørgeligt, sørgeligt.
Det er jeg sikker på at ministeren også vil.
Det vil vi alle sammen.
Men ved at have sådan en ordning har vi jo faktisk et af de værktøjer, der skal til, for at sige, at det stopper vi helt nu, for de eneste, der får lov til at lave botilbud, er socialøkonomiske virksomheder.
Jeg anerkender, at man sparer lidt, men det er 0,25 årsværk sammenlignet med den her milliardudstrømning af offentlige midler, der går, fordi vi ikke har styr på dem.
Morten Bødskov (S), 2025-12-17:
Tak for spørgsmålet.
Jeg dukker altid op når, der bliver stillet et spørgsmål, og det er jeg meget glad for.
Formålet med det statslige arbejdsprogram er jo som bekendt at frigøre både årsværk, altså ansatte, og ressourcer, så der kan investeres og frigøres flere penge til investeringer i både velfærd, forsvar og sikkerhed – apropos det tidligere spørgsmål – og et mere grønt Danmark.
I arbejdet med det statslige arbejdsprogram lægger vi jo meget vægt på, at unødig administrativt bøvl kan være en hæmsko for både borgerne og selvfølgelig også for virksomhederne, men jo også for myndighedernes arbejde.
Inden for den ramme tager vi jo løbende bestik af, om der er lovgivninger, som måske ikke helt opfylder det formål, de var tiltænkt, og kan statens ressourcer bruges mere effektivt.
Vi må konstatere efter den her omtale af registreringsordningen for socialøkonomiske virksomheder, bare ikke virker efter hensigten.
Ordningen har ikke givet de socialøkonomiske virksomheder de markedsføringsfordele, som det oprindeligt tænkt var formålet med ordningen.
Det viser Erhvervsstyrelsens evaluering af ordningen.
Et betydeligt antal virksomheder har registreret sig fejlagtigt som socialøkonomiske virksomheder; fejl, som der så efterfølgende har skullet ryddes op i.
Afskaffelse af den her ordning for socialøkonomiske virksomheder sker derfor som led i at forenkle statslige regler og frigør så også penge, som kan bruges eksempelvis på borgernær velfærd.
Der er ingen tvivl om, at der hver eneste dag er masser af danske virksomheder, som tager et kæmpe ansvar.
Jeg havde i forgårs fornøjelsen af at være sammen med de gode sælgere fra Hus Forbi og ikke mindst også Stenbroens Jurister, som jeg besøgte på Brugernes Pakkeri, som det hedder, på Vesterbro.
Det var tre eksempler på, at der tages et meget, meget stort ansvar lokalt, også fra socialøkonomiske virksomheders side.
Vi skal værne om de tilbud, vi har, og samtidig skal vi sørge for, at den lovgivning, de står på, giver mening, og det har altså ikke været tilfældet her.
Derfor bliver den bl.a. fjernet.
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-17:
Tak til ministeren for at dukke op til det her spørgsmål, som jeg vil læse op nu.
Morten Bødskov (S), 2025-12-17:
Selv tak.
Det, jeg indledte med at sige, er, at vi skal være opmærksomme på det, der sker, og at vi skal sørge for, at rygraden i det danske samfund er så stærk som overhovedet muligt.
Det betyder også, at vores betalingsinfrastruktur skal have et fokus.
Det er derfor, vi har lavet den aftale, som vi har lavet, og jeg glæder mig til at arbejde videre også om det element om evalueringen af robustheden i vores betalingsinfrastruktur sammen med spørgerens parti, som er med i aftalen.
Regeringen lytter til interessenterne, og regeringen overvejer, hvad der skal til for at skabe mere konkurrence på bank- og realkreditområdet.
Det er vigtigt – det er jeg helt enig med spørgeren i – i en tid, hvor indkøbskurven er blevet dyrere at fylde.
Det er også derfor, regeringen har gjort en hel række ting; senest har vi fjernet elafgiften, vi har lavet en skattereform, vi har i øvrigt med spørgerens eget parti permanent forhøjet ældrechecken, og vi har givet et løft til enlige forsørgere.
Og mens alt det her sker, kunne Enhedslisten jo prøve at overveje, hvordan det kan være, at man vil gøre livet dyrere for den enlige forsørger og for folkepensionisten, for det er jo det, der er konsekvensen af Enhedslistens egen politik.
Det er en forkert vej at gå.
Jeg er enig i, at der skal mere konkurrence på bank- og realkreditområdet, men indtil vi finder den vej, kunne Enhedslisten jo overveje, hvorfor det skal være dyrere for en enlig forsørger, som eksempelvis har en lille bil og bor i Københavns Kommune.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-17:
Så vil jeg slutte spørgsmålet af med at sige tak til ministeren for at stille op og give et svar og også være med til at betrygge danskerne i, at det her er en betalingsinfrastruktur, hvor vi ikke kommer til at se det kaos, som vi f.eks. oplevede ved Storebæltsbroen, da vi havde det sidste Netsnedbrud.
Så tusind tak for det.
Tusind tak for at gribe spørgsmålet på den måde, som det også er stillet.
For vi er jo enige om, at det er en alvorlig situation, vi står i med vores trusselsbillede, og at vi skal være rustede til det, og én ting er, at vi kan gøre vores systemer robuste, men en anden ting er, hvad vi gør, når de bliver angrebet.
Ministeren taler om aftalen i forhold til at følge op på dankortet, men der er jo også andre typer af betalingsmidler, hvor man kan lave offlinebetalinger, og jeg er interesseret i at høre, om det også er noget, som vil indgå i den opfølgning og evaluering, og det er den ene ting.
Den anden ting er, at ministeren nævner andre virksomheder end detailhandel og apoteker.
Hvordan vil man lave opfølgningen på, om man har trænet og taget imod den information, der skal gøre dem i stand til at håndtere offlinebetalinger?
Morten Bødskov (S), 2025-12-17:
Igen tusind tak for spørgsmålet.
Det, jeg sagde med hensyn til de andre virksomheder, er jo noget, der relaterer sig til det arbejde, som Nationalbanken sidder med, og det var jo ud over det, som der blev spurgt til, altså apoteker og de landsdækkende dagligvarekæder, som man også må sige betyder rigtig meget i vores hverdag, og som selvfølgelig dermed også er en central del, når vi taler om vores beredskab, vores rygrad, om man vil.
Så derfor har de et naturligt fokus i det arbejde, som Nationalbanken laver.
Jeg går, uden at jeg lige her på stående fod kan huske vores aftaler, selvfølgelig ud fra, at det er en bred tilgang til det, som vi har, og hvis der er emner, som spørgeren vil se på om er med, så er man også meget velkommen til at spørge om det.
Jeg kan jo i hvert fald sige, at vi spiller en rolle i forhold til betalingsinfrastrukturen, al den stund at Finanstilsynet hører under mit ressort, om man vil, og de spiller, som man ved, en rolle i kontrollen af, om betalingssystemerne fungerer.
I tilfælde af at der er et nedbrud, kan man jo relatere sig til det, der skete omkring Nets, og der kan man se, hvilken rolle Finanstilsynet i den sammenhæng har haft.
Så de spiller selvfølgelig en rolle.
Så det korte svar med den lange intro, og jeg beklager, er, at Erhvervsministeriet og her jo særlig Finanstilsynet i den her sammenhæng spiller en rolle.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-17:
Tusind tak.
Jeg fangede ikke helt, om ministeriet og ministeren ser sig selv i at have en rolle i forhold til at sikre, at beredskabet er bredt, både ude i detailhandelen, men også i de virksomheder, som bruger betalingsløsningerne i al almindelighed.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-12-18:
Jo, jeg kan bekræfte, at der er rigtig mange gode muligheder for netop at kunne træde ind på arbejdsmarkedet, også for dem, som er på kanten af samfundet så at sige, og som står i en svær livssituation.
Det er også derfor, det undrer mig lidt, at der overhovedet er behov for det her huslejetilskud for nogle grupper lige nu.
Det må regeringen i hvert fald svare nærmere på.
Hvem er det præcis, det skal gå til?
Vi står også og kigger ind i en stigning i antallet af mennesker, som er på arbejdsmarkedet i øjeblikket.
Det går faktisk rigtig, rigtig godt.
Vi kan have forståelse for alt det her omkring de stigende fødevarepriser.
Der må vi sige, at der mangler regeringen stadig væk at komme med nogle konkrete svar på, hvordan man vil sikre billige fødevarer, for der er mange danskere, der er ramt rigtig svært af fødevarepriserne.
Astrid Carøe (SF), 2025-12-18:
Jeg synes, ordføreren forklarer ganske præcist, hvor vigtigt det er.
Man kan måle et samfund på, hvordan vi passer bedst på de allermest udsatte.
I SF tror vi heller ikke på, at vi kan gøre folk hverken raske eller mere klar til at gå på arbejde ved at gøre dem fattigere.
Det er jo også derfor, vi faktisk er med i den her aftale, fordi vi løfter forholdene for en række mennesker.
Så er der kommet de her utilsigtede ting med § 34, som gør, at folk risikerer at stå uden tag over hovedet, og det har vi spurgt ministeren til igen og igen og vil meget, meget gerne finde en løsning på.
Men desværre er vi ret alene i aftalekredsen om at ville det.
Men ja, det gør indtryk, og tak til ordføreren for at uddybe det.
Victoria Velasquez (EL), 2025-12-18:
Mit spørgsmål er på sin vis todelt.
Det ene er, at det her handler om hele vores samfund, for det her handler om økonomisk tryghed.
Det handler også om tryghed og vilkår på arbejdsmarkedet.
For hvis arbejdet kun kan betale sig, fordi alternativet er utryghed, så er problemet ikke ydelserne, så er det, at lønningerne er for lave og vilkårene er for dårlige.
Derfor synes vi, at det er enormt vigtigt, at vi i grundloven faktisk har en stadfæstet ret til at sikres økonomisk kompensation, økonomisk støtte, såfremt man ikke selv kan forsørge sig.
Det er interessant, for da en tidligere minister, fru Inger Støjberg, var med til at lave det, der hed starthjælpen – det, der i dag bliver kaldt mindstesatsen – blev det faktisk udfordret som grundlovsstridigt.
Men der blev det så uddybet, at på grund af § 34 i aktivloven var det ikke grundlovsstridigt.
Gør det indtryk på ordføreren, at det kan være grundlovsstridigt nu, hvor § 34 bliver afskaffet?