runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-02-19:
Hr. Morten Messerschmidt citerer fuldstændig korrekt fra public service-aftalen og -kontrakten.
Jeg har selv været med til at indgå den, selv været med til at formulere det, der er blevet læst højt, i øvrigt sammen med hr. Mikkel Bjørn fra Dansk Folkeparti.
Medieforligskredsen mødes i næste uge, hvor det her også kommer til at fylde lidt på dagsordenen, tænker jeg.
Hvorvidt man kan indkalde diverse chefer til at stå skoletræt, eller hvorvidt vi i første omgang skal have en intern drøftelse i Kulturudvalget, er jeg ikke parat til at svare på endnu.
Under alle omstændigheder tror jeg, at det står klart efter debatten, at jeg sådan set deler den kritik langt hen ad vejen, som både hr. Alex Ahrendtsen og hr. Morten Messerschmidt har ytret.
Jeg er selv forarget, jeg er selv bekymret, jeg har selv givet udtryk for, at jeg føler mig båret frem til dørtrinnet mellem information og misinformation.
Jeg tror ikke, at jeg meget tydeligere kan give udtryk for, hvor utilfreds jeg har været med den dokumentar, og det synes jeg er på sin plads.
Det betyder ikke, at man ikke skal overholde den kontrakt, man har indgået med det offentlige, og er der eksempler på, at DR ikke gør det, står jeg selvfølgelig klar til at handle.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-02-19:
Tak, formand.
Nu nævnte ministeren lige før public service-aftalen.
Jeg citerer derfra i andet afsnit: »DR skal være garanten for indhold, der rager så højt op og har så meget kvalitet, at det er relevant og bliver brugt af hele befolkningen og dermed skaber fælles referencer og understøtter den demokratiske samtale i Danmark.«
Man kan selvfølgelig sige, at DR på den her måde faciliterer en demokratisk samtale om Danmarks Radio, men det, der er sagen her, er jo, at Danmarks ikke lever op til det, vi har aftalt.
Vi vil ikke have et 4 milliarder stort medie, der producerer fake news og politiske bidrag.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-02-19:
Mit indtryk er ikke, at DR er færdige med deres interne evaluering.
Og mit indtryk er sådan set også, at man tager det utrolig alvorligt i DR.
Selv bad jeg nyhedsdirektøren for en uges tid siden om at forklare, hvorfor det her var en god idé.
Det gjorde vedkommende så på den måde, hun nu fandt det formålstjenligt.
Efterfølgende har vi kunnet forstå, jeg tror, det er Berlingske, der har bragt det til torvs, at Thomas Falbe har været ude at sige, at dokumentaren ikke burde have været bragt i det nuværende format.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-19:
Tak for det.
Det, ministeren tilkendegiver her, er jo nogle reaktioner, der kommer på bagkant af det, vi har oplevet.
Lige nu er der jo borgere, som bor ude i nærheden af anlægget, og som oplever konkrete gener.
Jeg har selv fornøjelsen af at bo i Hjørring Kommune.
Jeg kan jo konstatere, at hver gang jeg kører forbi anlægget derude, er der lugtgener.
Der er store problemer med anlægget derude, og der er jo borgere, som bor i området, og som har helt konkrete problemer, også borgere med lungesygdomme, som oplever en konkret forringelse af livskvalitet.
Mener miljøministeren – hvis fornemste rolle jo er at beskytte miljøet, og som også har en fortid som sundhedsminister – ikke, at der bør lovgivningen sikre, at vi ikke kommer til at stå i en situation, hvor de skal opleve sig som forsøgskaniner?
Altså, regeringen er villig til at bruge 10 mia. kr., eller det er besluttet i Folketinget at bruge 10 mia. kr. på en ny teknologi.
Burde man ikke sikre på forhånd, at der ikke er den risiko for, at man oplever de store sundhedsgener, som der nu i hvert fald er borgere, der giver udtryk for, og som man ikke kan afvise?
Der ligger simpelt hen ikke dokumentation for konsekvenserne af at afbrænde våd biomasse i et pyrolyseanlæg.
Charlotte Munch (DD), 2025-02-19:
Jeg er fuldstændig enig i det med fastholdelsen.
Min pointe var blot, at det jo kunne være, i stedet for at påberåbe sig, at man havde ansat flere seniorer, at det så måske faktisk skyldtes, at de ansatte var blevet det ældre.
Det var derfor, jeg havde den med.
Tal fra IDA Privat viser, at 18 pct. af deres medlemmer, der blev afskediget i det private, var seniorer.
Til sammenligning var andelen af opsagte i staten, der var seniorer, på hele 34 pct. i staten og 39 pct. i regionerne og kommunerne.
Hvis disse tal er retvisende for resten af arbejdsmarkedet, mener ministeren så ikke, at problemet med aldersdiskrimination i virkeligheden er størst i det offentlige?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-02-19:
Jeg følger selvfølgelig også udviklingen i det hele taget og glæder mig over, at andelen over 60 år er fordoblet på få år.
Jeg glæder mig også over, hvis man ser bredt på Beskæftigelsesministeriets område, hvilket jeg synes man bør, at så ligger vi over, hvad der er gennemsnittet på det private arbejdsmarked.
Jeg er optaget af, at man også i den offentlige sektor leverer arbejdspladser, der er rummelige, og hvor vi fastholder vores seniorer.
Nu siger spørgeren, at det jo kan være, at der er nogle, der er blevet 60 år siden sidst, men det er jo i virkeligheden en lige så central del.
Så det at få skabt en arbejdsplads med seniorordninger og med blik for, at behovet ændrer sig igennem livet, mener jeg er enormt vigtigt.
Men jeg mener, at den her diskussion går videre end det.
Den går også på, hvad det er, vi både bevidst og ubevidst gør, når det kommer til at ansætte.
Charlotte Munch (DD), 2025-02-19:
Det er rigtigt, at tallene omkring alder nu er ændret en lille smule i Beskæftigelsesministeriets departement.
Det kan selvfølgelig også være, at nogle siden sidst er blevet det ældre og derfor er blevet 60.
Der følger nu alligevel et lidt mere uddybende spørgsmål her.
Aldersdiskrimination er et reelt problem, som ministeren også siger, og som vi skal tage alvorligt.
Men når ministeren er så optaget af den her aldersdiskrimination – det er vi andre også – så undrer det mig, hvorfor ministeren selv har færrest seniorer ansat i sit eget departement sammenlignet med resten af arbejdsmarkedet.
Ifølge de tal, vi har fået af ministeren selv, så udgjorde fuldtidspersoner over 60 år i Beskæftigelsesministeriets departement i fjerde kvartal 2023, som er det sidste, vi har kunnet få tallene fra, kun 7 pct. af medarbejderne.
Mener ministeren ikke, at man burde starte med at gribe lidt i egen barm?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-02-19:
Mange tak for det, og tak for spørgsmålet, som giver anledning til lige endnu en gang at drøfte, hvor vigtige seniorer er på vores arbejdsmarked, men også hvordan vi sikrer, at man ansætter uden at diskriminere f.eks. på alder.
Jeg glæder mig over, hvordan vi kan se, at beskæftigelsen i den her gruppe de senere år er steget markant.
Jeg er af den opfattelse, at det ikke annullerer, at der er udfordringer med, at der er nogle, der bliver holdt ude alene på grund af deres dåbsattest.
Det mener jeg er noget, vi er nødt til at tale om, og derfor har jeg også presset på for, at vi fik den her debat.
Så det vil sige, at når jeg kommer med et opråb, så gælder det alle, der sidder rundtomkring i det danske land og ansætter, også i den offentlige sektor.
Jeg mener, at vi alle sammen skal øve os i selvfølgelig at fjerne den bevidste diskrimination, hvor man decideret siger til et rekrutteringsfirma, at man slet ikke vil se kandidater i den der aldersgruppe.
Men jeg tror også, at en del af problemet ligger i det ubevidste.
Så mit opråb gælder i virkeligheden alle: at man får lavet de her refleksioner.
Når det gælder Beskæftigelsesministeriets departement, er antallet af medarbejdere over 60 år fordoblet i de senere år.
Det glæder jeg mig selvfølgelig over.
Hvis man ikke kun ser på departementet, men faktisk hele Beskæftigelsesministeriets område og alle de medarbejdere, der er under Beskæftigelsesministeriet, så ligger andelen højere, end vi ser på det private arbejdsmarked i det hele taget.
Men jeg mener i virkeligheden, at uanset hvordan og hvorledes så gælder den her diskussion for os alle sammen.
Det er en refleksion, vi er nødt til at gøre os, hvis man sidder og skal ansætte.
Jeg glæder mig selvfølgelig over, at Beskæftigelsesministeriet er en attraktiv arbejdsplads, og at der også er seniorordninger, og at det her er inde i en positiv udvikling, og at det i det hele taget viser sig, at seniorer fylder mere på vores arbejdsmarked.
Men jeg synes bare slet ikke, at det er en grund til ikke også at have den grundlæggende diskussion om diskrimination, som jeg er af den overbevisning finder sted.
Charlotte Munch (DD), 2025-02-19:
Hvad er ministerens kommentar til, at ministeren har en lavere andel af seniorer ansat i Beskæftigelsesministeriets departement sammenlignet med andelen af seniorer ansat i private virksomheder, når ministeren selv i november 2024 har beskyldt arbejdsgivere for at fravælge seniorer ved ansættelse af nye medarbejdere?
Magnus Heunicke (S), 2025-02-19:
Det er helt korrekt, at vi regner med, at der kommer en afrapportering i slutningen af 2026.
Det er jo, fordi arbejdet skal være grundigt, og det er Miljøstyrelsen, der vurderer det.
Jeg vil meget gerne tage op med dem, om noget kan fremrykkes,
men jeg er altså også lydhør over for, at de skal være på sikker grund.
I mellemtiden rådgiver de så om den konkrete sag og er i tæt kontakt med Hjørring Kommune om den.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-19:
Nu har vi haft nogle sager, hvor kommuner er kommet galt af sted.
Der er Nordic Waste og forurenet jord, der blev transporteret rundt i hele landet, og så har vi så et pyrolyseanlæg her, hvor Hjørring Kommune har et problem.
Nu nævner ministeren Miljøstyrelsen, og at der nu er lagt en plan for, hvad det er, man skal undersøge med hensyn til det her demonstrationsanlæg.
Når nu der er lagt op til, at de her undersøgelser, som vedrører luftforurening, først er færdige i slutningen af 2026, kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren, om ikke det var noget, man kunne fremrykke.
Altså, vi står over for, at man vil lave et pyrolyseanlæg her i 2027-2028.
Magnus Heunicke (S), 2025-02-19:
Det her går jo sammen med vores myndigheders arbejde.
Miljøstyrelsen har jeg bedt om at tage kontakt til netop kommunen for at inddrage og videndele, og mens det her sker, har vi jo også igangsat et forskningsprojekt netop for at undersøge dannelsen og nedbrydningen af miljøfarlige forurenende stoffer.
For vi ved godt, hvad det er for nogle stoffer – der bliver nævnt nogle af dem her – vi for enhver pris skal undgå.
Opgaven er jo at sikre, at vi kan redde klimaet, uden at miljøet lider overlast.
Det er præcis den opgave, vi har sat os for at løse.
Det koster nogle penge, det er rigtigt, og dem har vi sat af til det, og det kræver noget forskning, og det er så det, vi er i gang med.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-19:
Jeg kritiserede heller ikke myndigheden.
Jeg kritiserede sådan set ministeren, jeg kritiserede regeringen, for jeg tror ikke, at Hjørring Kommune ville have haft noget imod, at man havde sagt, at der skulle laves en vvm, når det er sådan, at vi står med et nyt anlæg, hvor der er ukendte konsekvenser af f.eks. afbrænding af våd biomasse.
Hvad kan det skabe af negative effekter i form af udslip af dioxin eller andet?
Her er det jo overladt til kommunen at lave et skøn, og det fremgår også tydeligt af den miljøgodkendelse, der er, at kommunen har vurderet, at der ikke er brug for en vvm.
Jeg tror ikke, at kommunen havde haft noget imod, at der havde ligget et pålæg fra regeringen om, at der skulle udarbejdes en vvm-redegørelse.
Magnus Heunicke (S), 2025-02-19:
Det er jo derfor, kommunen som myndighed er forpligtet til at gribe ind, hvis der findes overhængende, alvorlig fare for menneskers sundhed, og det er jo også det, der er sket.
Altså, myndigheden, kommunen, har været på uanmeldt tilsyn og har varslet påbud om præcis det, at virksomheden skal måle for luftforurenende stoffer i røgen, og at man skal sætte ind i forhold til at få stoppet de lugtgener, som hr. Peder Hvelplund nævner her.
Det er de lugtgener, som der jo i miljøgodkendelsen er krav om at der ikke må være, altså væsentlige lugtgener.
Det har man så konstateret at der altså er, og så har man varslet et påbud.
Jeg anerkender, at det jo er svært, når det er det første, og derfor arbejder vi på højtryk for at lave nogle nationale vejledninger, der skal rådgive kommuner om, hvordan vi så går videre.
Der vil vi jo selvfølgelig høste alle de erfaringer, vi gør os nu.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-02-19:
Jeg kan ikke genkende det billede, der bliver tegnet, af, at Danmark har sådan en følgagtighed, hvor vi ikke kan sige USA imod.
Jeg har netop selv nævnt, at jeg offentligt har sagt, at jeg ikke er enig i det, som den amerikanske vicepræsident har sagt om, hvorvidt Danmark er en god allieret.
Jeg synes, han har en forkert præmis for det.
Derudover må jeg sige, at når jeg taler med f.eks. min amerikanske forsvarsministerkollega, som jeg gjorde i sidste uge, har jeg ikke et indtryk af, at han ikke lægger vægt på et tæt samarbejde med Danmark.
Danmark har været et af de første lande på forsvarsområdet til at møde den amerikanske forsvarsminister.
Det er jo netop også et udtryk for, at man fra amerikansk side lægger vægt på at have en tæt dialog med den danske regering og dermed Danmark.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-02-19:
Jamen det kan jo i alle mulige rationelle relationer også give rigtig god mening.
Det, der er udfordringen her, er jo, at antydningen er, at hvis ikke man gør det, som modparten vil have, er man ikke at betragte som en god allieret.
Hvad betyder det for det tætte samarbejde, som regeringen går og tror at vi kan have med USA, hvis det er betinget af blind loyalitet og følgagtighed over for, hvad amerikanerne måtte ønske?
Det er det, der er grundspørgsmålet.
Er der ikke et sted, hvor det stopper?
Altså, er der ikke et sted, hvor regeringen vil sige: Hertil og ikke længere, det her er ikke en ting, vi vil acceptere?
Eller følger vi USA blindt, også under den nye præsident?
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-02-19:
Jeg vil ikke gøre mig til dommer over, om islamisk trossamfund skal have flere penge.
Det, det her forslag handler om, er, om vi skal intensivere, at vi går væk fra, at vi giver alle mulige ngo'er statsmidler, og gå over til et nyt regime, som er, at det er borgerne selv, der må bære velgørende formål frem.
Det er jo Skattestyrelsen, der godkender de her formål, og så må man jo ændre lovgivningen, hvis det endelig er det.
Jeg kan jo forstå, at kirkeministeren ønsker at lave en form for redegørelse eller gennemgang af de her anerkendte trossamfund.
Så må man jo fra regeringens side komme i gang med det i stedet for at hakke på oppositionen.
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-19:
Tak for det.
Jeg står her som substitut for hr. Peter Kofod.
Må jeg ikke bare lige starte med at sige: Gud, hvor er det dog patetisk, at hr. Anders Kronborg på den måde angriber den konservative ordfører.
For hvis man virkelig ville stoppe støtten til de her islamiske foreninger i Danmark, kunne man jo bare gøre det i regeringen.
Sandheden er jo, at Anders Kronborg er så ræd for sine egne kernevælgere, som jo i høj grad netop er folk, der støtter mere islamisering af Danmark, som er bosat ud i de muslimske ghettoområder, og som stemmer på folk som hr. Anders Kronborg.
Så at høre hr. Anders Kronborg stille sig op, som om han virkelig er redningsmanden for Danmark og imod islamiske foreninger, var så grinagtigt, at jeg simpelt hen ikke vidste, om jeg skulle grine eller græde, da jeg hørte ordføreren.
Helt ærligt, ordføreren repræsenterer et regeringsparti, og hvis man ville stoppe pengestrømmen til islamiske foreninger i Danmark, kunne man gøre det.
Man har altså, som det måske er hr. Anders Kronborg bekendt, en flertalsregering her Danmark, så man kunne jo bare gøre det.
Hvis ikke man havde nogen interesse i, at Grimhøjmoskeen og Imam Ali Moskeen fik pengestrømme hvert evig eneste år ind, kunne man jo bare lave en lov, der forbød det, men det gør man jo ikke.
I stedet står man i Folketingssalen og puster sig op, som om man er helligere end paven selv og angriber en konservativ ordfører.
Det var så pinligt at høre på.
Helt ærligt, jeg vil godt nok anbefale ordføreren at prøve at stille sig ud og kigge sig selv i spejlet.
Gud, hvor var det flovt at være vidne til.
Vil man stoppe den pengestrøm til islamiske foreninger, kunne man jo bare gøre det.
Anders Kronborg (S), 2025-02-19:
Tusind tak.
Med den svada, ordføreren gav undertegnede, nåede ordføreren jo slet ikke at fortælle, hvordan Dansk Folkeparti stiller sig til det her forslag, som vi behandler her fra Folketingets talerstol.
Det er muligvis, fordi ordføreren er substitut, men normalt, når vi stiller os op på talerstolen, fortæller vi jo, hvad et parti agter at stemme til et lovforslag her i forbindelse med førstebehandlingen.
Så jeg vil bare spørge ordføreren, om man støtter det her lovforslag, eller om man ikke støtter det.
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-19:
Det er rigtigt nok.
Jeg må være ærlig og tilstå, at jeg sådan set fuldstændig glemte at nævne, hvad det er, der egentlig er vores holdning til det her forslag, men det er, at vi er imod det.
Men årsagen til, at jeg glemte at få nævnt, hvad vores holdning egentlig er, var, at jeg stod hernede ved siden af Folketingets talerstol, og så kunne jeg ikke lade være med at synes, at det var et tragikomisk øjeblik at opleve, at hr. Anders Kronborg står og udfritter en konservativ ordfører om pengestrømme til Imam Ali Moskeen, når man repræsenterer et regeringsparti, der er en flertalsregering.
Man kunne jo for sørensen bare stoppe det, hvis det var det, man ville.
Hvis det stod til mig, skulle man køre en bulldozer tværs igennem den Imam Ali Moske.
Jeg synes, det er pinligt, at regeringen tillader, at en moske, der nærmest bedriver den slags på dansk jord, får lov til at blive.
Og det er jo netop med hr. Anders Kronborgs gode vilje, den får lov til det.
Anders Kronborg (S), 2025-02-19:
Nej, det er slet ikke det, vi forholder os til her.
Men jeg kvitterer for, at ordføreren i anden omgang fortalte, hvordan Dansk Folkeparti stiller sig til forslaget.
Tit er det sådan, at når man rammer fuldstændig plet i bullseye, er det bedste forsvar et angreb, og det kan jeg forstå ordføreren er i fuld gang med.
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-19:
Jeg kunne jo ikke lade være med at bide mærke i på et tidspunkt inde på det her famøse X, tidligere kendt som Twitter, at der efterhånden har været en lang række socialdemokratiske ordførere, inklusive hr. Anders Kronborg selv, der har skrevet, at det vil man søreme stoppe.
Man vil simpelt hen stoppe, at Imam Ali Moskeen får penge.
Man vil ikke finde sig i, at Iran har nærmest præstestyrets forlængede arm her i Danmarks hovedstad, og alligevel har man intet gjort ved det ud over at snakke.
Og så har man endda den frækhed at stå og anklage den konservative ordfører, som om det er hans skyld, når regeringen bare selv kunne gøre noget ved det, hvis det var det, man ville.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-02-19:
Nu tog den her debat jo lige en drejning.
Men jeg vil lige høre Dansk Folkepartis ordfører om noget, om end DF ikke kan støtte forslaget.
Hvad synes ordføreren om, at vi bruger skattekroner på at sponsorere foreninger, som har nogle ret ekstreme holdninger, i forhold til hvad den gængse danske holdning til politik er?
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-19:
Tusind tak for det.
Jeg må jo indrømme, at jeg modsat hr. Anders Kronborg er frygtelig ked af, at organisationer, som på ingen som helst måde repræsenterer danskernes holdning, får lov at få så mange skattekroner.
Det gælder både Oxfam, men jo også en lang række andre organisationer, inklusive Mellemfolkeligt Samvirke, som har antisemitter ansat, som bedriver antisemitisk propaganda, og som trykker tegninger, der skal forestille at gøre grin med Israel og med jøder, og som tydeligt er antisemitisk materiale.
Og alligevel mener Socialdemokraterne og hr. Anders Kronborg, at det er en god idé at forære dem hundredvis af millioner hvert eneste år.
Det synes jeg simpelt hen er rystende.
Christina Olumeko (ALT), 2025-02-19:
Tak for ordet.
Vi mener ligesom Liberal Alliance, at det er vigtigt at understøtte donationer til civilsamfundet, og det tror vi på at en ophævelse af beløbsgrænsen egentlig godt kunne medvirke til.
Til gengæld er vi langtfra begejstrede for Liberal Alliances forslag til finansiering i beslutningsforslaget.
De strategiske partnerskaber under Udenrigsministeriet består af en række ngo'er, der udfører et uvurderligt arbejde med at bekæmpe bl.a. fattigdom, konflikt og klimaforandringer i verdens fattigste lande.
Og vi mener helt ærligt verdenssituationen taget i betragtning, ikke mindst i betragtning af at USA har valgt at skære markant i deres udviklingsstøtte, at det er en meget dårlig idé at skære i partnerskabernes arbejde.
Derfor kan Alternativet ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-02-19:
Tak for alle ytringerne i debatten indtil videre.
Det ærgrer mig jo selvfølgelig, at der ikke er et flertal i Folketinget, som ønsker den samme demokratisering af velgørenheden, som vi selv gør.
Det kan ikke være mange af os herinde, som synes, at det at støtte intersektionel feminisme i Georgien, at assistere Egypten med at kriminalisere hatespeech eller at sende penge til den iranske patentstyrelse er en synderlig god idé eller et godt formål.
Alligevel er det noget af det, der bliver støttet, og der har vi anvist finansiering til, at danskerne kunne øge deres egne bidrag til civilsamfundet på forskellig vis.
Altså står det lidt i vejen for reelt gode formål.
De 90 mio. kr., som her er blevet anvist, går ikke fra velfærden, men alligevel er det dét, vi skal debattere.
Så synes jeg også, at jeg bliver nødt til at sige et par ord om hele det her fokus på islam i den her debat.
Det nytter jo ikke noget, at vi ikke kan gøre det muligt, at alle gode lovlydige danske skatteborgere – borgere i det hele taget – kan donere til gode formål, fordi der måske skulle være en islamist et eller andet sted, der også kunne finde på at yde en donation.
Det kan jo ikke gå ud over alle, at der er nogle, der ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt.
Derfor er det ikke afsendersiden, som jo er det, de her fradrag peger på, vi skal kigge på.
Hvis der er nogle ting, vi ikke vil have skal anerkendes som gode formål, så er det jo modtagersiden, man skal se på, så der bliver sat nogle regler op for, hvem der kan modtage donationer.
Der skal altså være regler for, hvem der kan få, og ikke for, hvem der kan give, så vi ikke forhindrer, at der kan blive givet til alle de andre gode formål.
Med det vil jeg egentlig bare sige tak for debatten og tak for ordet.
Anders Kronborg (S), 2025-02-19:
Nej, vi argumenterer for, at der er fornuftige balancer i det her forslag, og at det ikke bare skal have fuldstændig frit løb.
Det er jo cirka en tredjedel, der går til trosretninger.
Der kan vi bare ikke forstå, at ordføreren sådan set i svaret til den tidligere taler overhovedet ikke så nogen problemer i, at det her ville åbne op for, at f.eks. Islamisk Trossamfund ville kunne få mange flere penge.
Det er sådan set det, vi bare spørger ind til, og det synes jeg ikke ordføreren overhovedet svare på: Hvorfor synes ordføreren at Islamisk Trossamfund skal have flere penge?
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-02-19:
Tak for det.
Jeg noterer mig, at det var godt, at jeg bestilte valgplakater for nylig.
Ifølge det forslag, der foreligger, vil man tage 90 mio. kr. fra de strategiske partnerskaber, der nu engang måtte være.
Til gengæld kommer der 160 mio. kr. ud til velgørende organisationer.
Hvor mange af dem der så går til imam Ali moskéen, må man jo spørge Finansministeriet om de har en algoritme for.
Men jeg kan simpelt ikke se, hvordan det her skulle hænge sammen.
Jo, jeg kan godt forstå, at hvis der gives et højere fradrag, kommer folk til at donere mere.
Måske.
Kommer nogle af dem til at donere til deres moské?
Måske.
Men skal det ligge alle andre til last?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
For så argumenterer ordførerne, der stiller mig spørgsmål, for, at man jo i virkeligheden bare burde afskaffe det her fradrag, og det tror jeg heller ikke de synes er fornuftigt.