runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2025-02-26:
Tak for ordet, og også tak til fru Mette Thiesen for spørgsmålet.
For mindre end en måned siden vedtog et bredt flertal i Folketinget, herunder Dansk Folkeparti, lovforslaget om en styrket indsats mod borgernær kriminalitet.
Med loven sikrede vi implementeringen af de initiativer fra regeringens udspil »Sammen om en tryggere hverdag« fra februar 2024, der krævede lovændringer, herunder af straffeloven og lov om politiets virksomhed.
Formålet med de her initiativer er at sætte yderligere ind over for typer af kriminalitet, der skaber utryghed i hverdagen, og det er afgørende for regeringen at værne om danskernes tryghed.
Som borger skal man ikke bekymre sig om, at der bliver begået indbrud i hjemmet, eller at man får stjålet sin cykel, og lokale forretninger skal heller ikke gang på gang udsættes for tyverier til stor gene og utryghed for både butiksejere, ansatte og kunder og med potentielt store økonomiske omkostninger til følge.
Det er uacceptabelt og grundlæggende også et udtryk for mangel på respekt for andre menneskers ejendom, når der rundtom i landet finder butikstyverier sted.
Derfor er jeg også glad for, at vi nu sætter hårdere ind i kampen mod butikstyveri, bl.a. ved at vi med det nye lovændringer har hævet bødestraffen for at stjæle og videresælge varer fra butikker.
Konkret har vi hævet bødestraffen for butikstyveri i både førstegangstilfælde og i gentagelsestilfælde, så der som udgangspunkt altid udmåles en bøde på mindst 1.000 kr., og samtidig skal bøden for butikstyveri nu også overstige værdien af det stjålne.
For så vidt angår den del af spørgsmålet, der omhandler forbud mod salg af alkohol til personer under 18 år, kan jeg oplyse, at både det forhøjede bødeniveau og brugen af unge kontrolkøbere blev indført ved lov sidste år og gennemfører den forebyggelsesplan, som regeringen, SF, Danmarksdemokraterne, Det Konservative Folkeparti og Alternativet indgik i 2023.
Det fremgår af den her forebyggelsesplan, at hvis den erhvervsdrivende overtræder lovgivningen, skal der også sættes ind med højere bødestraffe og skærpede sanktioner.
Som sagt hører det her område altså under indenrigs- og sundhedsministeren, så i forhold til om bødeniveauet for overtrædelse af denne lovgivning har fundet det rette leje, må jeg altså henvise til indenrigs- og sundhedsministeren.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2025-02-26:
Det er dejligt, at man gør noget i forhold til de her kiosker, men det ændrer bare ikke rigtig på, at det også rammer rigtig mange af de købmænd, som faktisk gør sig reelt umage for at overholde det her.
Jeg tror sådan set, at købmændene har det fint nok med det her, hvis de begår en fejl osv.
Det er også det, som den købmand, som jeg nævner, og som også er nævnt i den her B.T.-artikel, siger.
Han er indforstået med det, men han synes bare, at der er en voldsom diskrepans, i forhold til at han skal betale 50.000 kr., fordi en ungarbejder er kommet til at sælge en flaske spiritus til en, der er 17½ år og ikke 18 år, mens en butikstyv får en bøde på 1.000 kr.
Så er ministeren ikke også enig i, at der er en voldsom diskrepans i forhold til de her bødestørrelser?
Altså, det kan bedre betale sig at være butikstyv end at komme til at sælge en flaske spiritus til en, som er 17½ år i stedet for 18 år.
Kasper Roug (S), 2025-02-26:
Tak for det, formand.
Med det her lovforslag foreslås det, at vi skal implementere et særdirektiv.
Dermed fastsætter vi nogle rammer, hvor vi i Danmark og EU kan sikre og styrke kritiske enheders modstandsdygtighed, og så kan vi håndtere de trusler, vi står over for.
Det gælder både menneskeskabte kriser og naturkatastrofer.
Konkret fastsætter forslaget bl.a., at kritiske enheder, som skal opretholde vigtige samfundsfunktioner, skal være modstandsdygtige i kriser, og at der er lavet en risikovurdering dér, hvor det nu engang er relevant selvfølgelig.
Derudover foreslås det at minimumsimplementere direktivet i overensstemmelse med principperne om implementering af erhvervsrettet EU-regulering.
Dertil skal selvfølgelig siges, at der som følge af direktivet skal forelægge en identifikation af kritiske enheder senest i januar 2026.
I Socialdemokratiet mener vi, at lovforslaget er vigtigt, for Danmark står over for en alvorlig trussel og et risikobillede, som bliver mere og mere alvorligt.
Vi er et trygt og sikkert land, og det skal vi blive ved med at være.
Derfor er det vigtigt med en implementering af særdirektivet, for det beskytter ikke kun os direkte, men sikrer, at vi i EU er beskyttet på tværs af landegrænserne.
Derfor støtter Socialdemokratiet selvfølgelig forslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-02-26:
Tak, formand.
I Dansk Folkeparti støtter vi dette lovforslag, som handler om at sikre telesektoren.
I lighed med hr. Søren Søndergaard har vi også fået nogle henvendelser om bl.a. sikkerhedsgodkendelser.
Det lyder fuldstændig grotesk, og derfor bliver nødt til at følge op på det i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Jeg håber også, at ministeren kan sige noget om det fra talerstolen her nu, efter at jeg har holdt min tale.
Der er en stor bekymring i sektoren.
Det kan jo ikke nytte noget at vi laver en så bureaukratisk lovgivning, men ellers støtter vi lovforslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2025-02-26:
Det foreliggende lovforslag fokuserer specifikt på telesektoren, hvor udbydere skal lave risikovurderinger, indføre skærpede sikkerhedskrav, underrette myndighed om trusler og kan blive pålagt at udelukke leverandører af sikkerhedsmæssige årsager.
Dermed er det jo ligesom den tredje del af det her trebenede lovforslag, som vi diskuterer her i dag.
Vi har læst høringssvarene, selvfølgelig, og det kan man generelt anbefale, altså at læse høringssvarene; så bliver man fri for at lave om bagefter.
Men vi har jo også fået henvendelser fra telesektoren.
Altså det der med, at der til visse jobs kræves sikkerhedsgodkendelse, og en sikkerhedsgodkendelse tager 12 til 18 måneder, ifølge teleindustrien.
Jeg aner ikke, om det er rigtigt, og jeg aner ikke, hvor mange jobs det handler om, men jeg kunne godt tænke mig, at ministeren kunne opklare, om det er en reel bekymring.
For bare denne lille ting er jo en bombe under det hele.
Altså, hvis det er et større antal medarbejdere, som i private virksomheder skal vente fra de er ansat og så 12 til 18 måneder, før de kan begynde at arbejde, så går det jo ikke.
Sikkerhedsgodkendelse er vel normalt noget, der laves af PET, og det laves jo efter nogle bestemte standarder, så det er måske svært at gøre noget ved.
Det kan være, der skal opfindes nogle andre metoder.
Jeg ved det ikke, men jeg tænker, at ministeren måske har gjort sig overvejelser om det, og derfor håber jeg, at ministeren kan sige et par ord om den type af meget praktiske problemer.
Under alle omstændigheder er det i hvert fald noget, vi kommer tilbage til i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-02-26:
Det er altid godt at have forskellige øjne på tingene, når man skal implementere noget så vigtigt som det, vi skal nu.
Danmark er et af verdens mest digitaliserede lande – og rigtig godt for det.
Vi bruger telesektoren hele tiden, i hverdagen, på arbejdet og også i krisesituationer.
Men vi er også sårbare, og det hørte vi jo også SF's ordfører sige.
Vi havde jo problematikken med, at man ikke kunne ringe til 112, så der måtte ambulancer og politibiler på gaden, så man kunne praje dem der.
Der er masser af angreb hver dag – angreb, som kan lamme virksomheder, myndigheder og borgere.
Og derfor er det jo yderst vigtigt, at vores teleinfrastruktur er robust.
Det her lovforslag styrker cybersikkerheden.
Vi gennemfører EU's NIS 2-direktiv, men vi gør det på en dansk måde.
Vi bevarer vores høje sikkerhedsniveau, og vi stiller stadig krav til teleudbyderne.
Lovforslaget her handler om at beskytte os alle sammen.
Det handler om at forebygge nedbrud og angreb.
Det handler om tryghed i en digital tidsalder.
Moderaterne bakker op om forslaget.
Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-02-26:
Telesektoren er en hjørnesten i vores digitaliserede samfund.
Jeg tror, at for mange af os var det en brat opvågning, da TDC's net brød ned og man var nødt til at sende politibiler og ambulancer på gaderne, så man, hvis man fik problemer, kunne praje en ude på gaden, når nu man ikke kunne ringe efter dem.
Det viser, hvor skrøbeligt meget af vores samfund er, og hvor afhængige vi er af at kunne kommunikere.
Jeg forstår da godt, hvis der var nogle danskere, der tænkte, at det ikke helt var den backupløsning, man havde regnet med at der var, altså at man simpelt hen skulle ud på gaden, hvis man havde et alvorligt problem.
Det er fornuftigt, at vi får kigget på at styrke sikkerheden og beredskabet i telesektoren.
Det støtter vi i SF.
Jeg vil sige i forhold til det med over- og underimplementering, at det ikke er det vigtige for os.
Det vigtige er, at der samlet er et stærkt regelsæt, der gør, at vi har sikkerhed og beredskab i hele telesektoren.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-26:
Jeg tror, at dem, der sidder ved fjernsynet derude, må tænke, at det ikke kan være nogle ret lange forslag, når spørgsmålene er så korte.
Til det vil jeg sige, at der her er ca. 20 cm med A4-papirer, der er tæt beskrevne på begge sider, og det er ofte sådan i Folketingssalen, at jo mere kompliceret det bliver, jo kortere bliver spørgsmålene.
Noget andet, der trænger sig på her, er jo selvfølgelig, at vi alle sammen er enige om, at det er noget sikkerhedsmæssigt, som vi alle sammen har sagt at vi ønsker at komme i mål med.
Men hr. Søren Søndergaard – og nu skal man høre efter, for nu roser jeg en fra Enhedslisten – har jo fuldstændig ret.
Så kan det godt være, at vi ser forskelligt på spørgsmålet om overimplementering, og hvor meget staten skal gøre, men det her er en overimplementering.
Desuden kan man, som jeg forstår det på ministeren – og ellers må ministeren jo korrigere mig, når han kommer herop – egentlig sige, at de allerede er i mål i telesektoren, og derfor behøver man heller ikke lave et nyt lovforslag med en overimplementering og med en meget kort implementeringsfase.
For de er jo i mål.
Det går meget, meget stærkt.
Når det så er sagt, er jeg, hvad det her lovforslag angår, mindre bekymret for, om dem, der sidder ude i den anden ende og skal implementere det, er velforberedte eller ej.
Jeg er sikker på, at lige nøjagtig den her sektor er ret velforberedt.
Men jeg bliver også nødt til at sige, at det går stærkt, og hvis der var noget, som jeg ikke fik kritiseret sidst – og man skal huske at kritisere Venstrefolk, hvis de sidder og bliver alt for vi glade – så var det jo nok, at vi jo allerede er på bagkant, i forhold til hvornår det her skulle have været implementeret.
Derfor kan det undre mig, at man så stadig væk er i tvivl om, hvad det er, der skal implementeres sådan rent lovmæssigt, altså at vi ikke kan forklare folk derude, hvad det er, de skal implementere, for vi skulle jo have været færdige for længe siden.
Så vil jeg gerne rose ministeren for, at vi, selv om det er lovforslag, der ligger tæt på hinanden, alligevel får lov til at behandle dem enkeltvis.
Det er en uskik, at man fra regeringens side på andre områder samler det hele til bunke, hvorefter man bare kan få lov til at snakke om den ene ting, man er for, eller den anden ting, man er imod.
Det er dejligt, og jeg håber, at ministeren holder den gode stil fremadrettet, så vi kan behandle tingene enkeltvis.
Danmarksdemokraterne kommer til at støtte forslaget, men vi vil bare række en finger op og sige, at vi ikke er vilde med overimplementering af EU's direktiver – det er vi altså ikke.
Kasper Roug (S), 2025-02-26:
Tak for det, formand.
Det er fundamentalt i vores digitaliserede samfund, særlig med det skærpede trusselsbillede in mente.
Derudover foreslås det at integrere direktivet med den eksisterende lovgivning på området, fordi den lovgivning, vi har nu, medfører en højere sikkerhed, end hvad vi ville have haft med direktivet alene, og det betyder, at vi sikrer et ensartet cybersikkerhedsniveau på tværs af medlemsstaterne, og at vi samtidig beholder vores nationale skærpede krav til informationssikkerhed og beredskab for teleudbydere.
I de her dage er der jo ingen tvivl om, at at vi i Socialdemokratiet, men vi forhåbentlig også i Folketinget i al almindelighed er nødt til at gøre, hvad vi kan, for at sikre Danmark, særlig også set i lyset af at truslen fra cyberkriminalitet imod telesektoren herhjemme vurderes at være meget høj.
Torsten Schack Pedersen (V), 2025-02-26:
Jeg mener det alvorligt, når jeg siger, at jeg synes, det ville være besynderligt, også når det er ny lovgivning, hvis myndighederne skulle hive bødeblokken op som det første.
Der er en række øvrige håndhævelsesforanstaltninger i direktivet, som det vil være helt naturligt at gribe til i begyndelsen, og det er påbud og forbud.
Så skal vi også sørge for, at der er adgang til en god vejledning.
Jeg har jo, tror jeg også, sammen med alle her i Folketinget kun det ønske, at vi får lavet regler, som reelt løfter vores cybersikkerhed, som beskytter vores virksomheder, og som beskytter vores samfund, og som er så lette – i anførselstegn – som muligt.
For det er ikke nogen let opgave, og det er noget, der er dynamisk, og som udvikler sig, når virksomhederne og myndighederbe agerer i det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-26:
Jeg deler jo ikke det der regeringssynspunkt, altså at man siger, at det med at tage bødeblokken op ikke er det første, de gør.
Så er mit kendskab til myndighederne sådan, at de godt kan finde på at gøre det som det næste.
Det er jo det, der er mavesmerten, altså når man som virksomhed sidder og man egentlig ikke aner, hvad det er, man skal gøre for ikke at få bødeblokken næste gang.
For vi kan jo heller ikke lave en lov, som vi ikke har tænkt os at håndhæve, og ministeren siger jo, at han vil gøre det lempeligt i starten, og at han vil håndhæve den så lempeligt, som man nu kan tillade sig det.
Men der kommer jo en håndhævelse på et tidspunkt, hvis man ikke kommer i mål, og det er jo nok også det, som jeg deler med Det Konservative Folkeparti, altså at vi har behov for at hjælpe vores virksomheder med at komme i mål.
For hvis vi ikke gør det, kommer man til at få ondt i maven over det her.
Bødeblokken herinde skulle jo også have været oppe mange gange, for det her system er jo ofte faldet ud.
Torsten Schack Pedersen (V), 2025-02-26:
Det, at ordføreren står på gulvet ved pulten, hvor der normalt afvikles § 20-spørgsmål, er jo sådan set et godt eksempel på, at systemet har såkaldt redundans, altså at der, hvis det, der er det primære, ikke virker, så er en backupløsning, som sørger for, at tingene kan afvikles.
Det er faktisk måske også en god lære, når man taler cybersikkerhed, at man sørger for, at der er backupsystemer, og at man, hvis der er noget, der bliver påvirket, i de situationer har noget andet, der træder til.
Det har der også været i de seneste måneder, og det vedbliver der også at være i den kommende tid, også i forhold til at udarbejde vejledningerne.
Som sagt har det været helt afgørende for mig fra den første dag at sige, at de skal ligge klar, senest når loven træder i kraft.
Man skal måske også være påpasselig med at tro, at man kan lave sådan en ensartet tjekliste.
For det bliver jo nok svært at forestille sig, at virksomhederne, hvis de opererer i forskellige risikomiljøer, kan sidde med den samme tjekliste.
Der er jo også, hvis man tror, at man kan lave sådan en autoritativ tjekliste, og at alt så er i orden, en fare for, at den er overfyldt.
Derfor er der brug for, at vi har så tæt og konstruktiv en dialog med de forskellige aktører på området som muligt.
Derfor er der selvfølgelig også behov for både klare vejledninger og en stærk vejledende indsats fra myndighederne, når virksomhederne skal agere inden for regelsættet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-26:
Tak for det.
Vi kan jo se problemstillingerne, og man må jo ikke håbe, at kommunikationsevnen i det danske Folketing bliver omfattet af kritisk infrastruktur.
For så har vi jo allerede nu en ballade.
Jeg er jo kommet til København, og det er ligesom med burgermetoden, hvor man skal sige noget pænt først, altså at det var en god lang tale, og så kommer indholdet, og ministeren siger jo ikke rigtig noget alligevel.
For hele Folketinget har jo af deres gode hjerte, mavefølelser og intentioner sagt til ministeren, at lad os få loven til at træde i kraft.
Men hvis man kan lave en vejledning, der forklarer alle virksomheder, hvad de skal gøre for at overholde loven, så er man jo i mål, og så ved de, hvad den indebærer.
For når man sidder derude i den anden ende, et sted, hvor man har ansvaret for at implementere lovgivningen – og langt de fleste virksomheder vil gerne gøre det her – så har man behov for, om ikke en facitliste, så i hvert fald nogle meget klare regler.
Og vi kan ikke få dem, når loven træder i kraft.
Hvor hurtigt kan ministeren sikre danske virksomheder det?
Peter Juel-Jensen (V), 2025-02-26:
Tak for det, formand.
Formålet med dette lovforslag er at implementere et direktiv fra Europa-Parlamentet og Rådet om foranstaltninger til sikring af et højt fælles cybersikkerhedsniveau i hele Europa.
Telesektoren spiller en afgørende rolle i et højt digitaliseret samfund som det danske.
Der eksisterer derfor allerede en omfattende regulering af informationssikkerhed og beredskab i telesektoren, herunder navnlig lov om sikkerhed i net og tjenester tilbage fra 2021.
På visse områder vurderes den nuværende regulering af sikkerheden og beredskabet i telesektoren at skulle sikre et højere sikkerhedsniveau end det, der følger af NIS 2-direktivet.
Med nærværende lovforslag lægges der derfor op til, at en implementering af NIS 2-direktivet for telesektoren sker, ved at dele af den gældende regulering videreføres i det nærværende lovforslag og lov om sikkerhed i nettet og tjenester ophæves.
Lovforslaget fastsætter bl.a. nye regler om foranstaltninger til styring af sikkerhedsrisici, nye oplysnings- og underretningspligter vedrørende bl.a. væsentlige hændelser og nye tilsyns- og håndhævelsesbeføjelser.
Samtidig videreføres bl.a. de gældende nationale regler om særlige beredskabssituationer og andre ekstraordinære situationer og sikkerhedsgodkendelser.
På den måde skulle vi gerne komme hele vejen rundt om den her sektor.
Alt i alt er det et meget teknisk forslag, der har til formål at passe godt på vores telesektor, og det kunne jeg vel i bund og grund bare have startet med at sige.
Venstre bakker op om forslaget.
Og også her skal jeg hilse fra Radikale Venstre og sige, at det gør de også.
Søren Søndergaard (EL), 2025-02-26:
Lad mig prøve at konkretisere men spørgsmålet lidt mere.
Mener ministeren, at den her lov kan sættes i kraft, hvis der på det tidspunkt, hvor den sættes i kraft, er en ventetid på 18 måneder for at få en sikkerhedsgodkendelse?
Torsten Schack Pedersen (V), 2025-02-26:
Jeg tror, det vil være lidt modigt at stå og diskutere personaleflytninger her fra Folketingets talerstol.
Jeg har kun den politiske ambition, at vi sørger for, at vores myndigheder besvarer, behandler og håndterer ansøgninger og borgere og andet så hurtigt som overhovedet muligt.
Og jeg ved, at Politiets Efterretningstjeneste har et stort fokus på at nedbringe sagsbehandlingstiderne.
Der er jo ikke nogen, der har som særskilt politisk mål, at det skal tage længere tid end højst nødvendigt.
Og det vil jeg gerne være med til at vi kan komme mere i detaljer med under udvalgsarbejdet.
Som sagt ved jeg, der er et stort fokus hos Politiets Efterretningstjeneste på at nedbringe sagsbehandlingstiden, og jeg vil selvfølgelig gerne i udvalgsarbejdet understøtte at få det uddybet yderligere, så oplysningerne er så fyldestgørende som muligt.
Carsten Bach (LA), 2025-02-26:
Det er helt i forlængelse af hr. Alex Ahrendtsens spørgsmål, som ministeren jo i virkeligheden også svarer på, nemlig at det her sorterer under justitsministeren, altså et andet ressort end det, som ministeren for samfundssikkerhed og beredskab jo selv står i spidsen for.
Og så er vi jo ved at være sådan i nærheden af hovedet på sømmet, om jeg så må sige, i forhold til det her med koordinering, som jo er det, ministeren selv står i spidsen for.
Derfor vil jeg godt have det konkretiseret lidt yderligere, end det blev gjort i svaret til hr. Alex Ahrendtsen: Hvad er det egentlig, ministeren for samfundssikkerhed og beredskab vil gøre nu?
Vil ministeren for samfundssikkerhed og beredskab gå til sin ministerkollega i Justitsministeriet og tage en drøftelse af, hvordan vi kan løsne op for de procedurer og processer, der er jo så åbenbart forsinker og er en flaskehals i Justitsministeriet?
Torsten Schack Pedersen (V), 2025-02-26:
Jeg vil gerne være med til at se på det.
Jeg skal bare understrege, at det formelt set er på justitsministerens område, at det her ligger.
Men jeg ved, at der er et fokus på sagsbehandlingstiderne.
Jamen jeg er generelt et utålmodigt menneske, så enhver form for ventetid synes jeg er frustrerende.
Og med hensyn til de steder, hvor man må sige, at det måske er en kende for optimistisk at tro, at der ikke er nogen ventetid, har jeg helt grundlæggende den ambition, at vi nedbringer ventetiderne mest muligt, så vi sørger for, hvad enten det er ventetid for at komme til behandling i sundhedsvæsenet eller på et sygehus, eller det er afklaring af ting, man ansøger om en sikkerhedsgodkendelse til, har jeg den politiske holdning, at de skal være så korte som overhovedet muligt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-02-26:
Det er egentlig bare for at følge op på hr. Søren Søndergaards spørgsmål – jeg var jo også inde på det i min ordførertale.
Man kan godt svare ordentligt på, om man synes, at 12-18 måneder er for lang tid, minister.
Torsten Schack Pedersen (V), 2025-02-26:
Så lad os derfor bruge noget tid på det under udvalgsarbejdet.
Søren Søndergaard (EL), 2025-02-26:
Ja, og det håber jeg også der vil være fra et flertal i Folketinget, for hvis sikkerhedsgodkendelserne ikke er trådt i kraft, og det vil sige, at folk ikke kan arbejde med de ting, som de skal, i 18 måneder, kan jeg ikke helt gennemskue, hvad konsekvenserne er.
Men jeg kan godt gennemskue, at de ikke er hensigtsmæssige.
Så jeg glæder mig til at se ministerens svar, og det er helt sikkert noget, vi vil komme tilbage til i udvalgsbehandlingen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2025-02-26:
Udgangspunktet er, og det vil jeg gerne svare på skriftligt, at de krav, der bl.a. er til sikkerhedsgodkendelser, jo i høj grad er noget, vi i forvejen har indført i dansk ret.
Men jeg vil gerne svare på det så præcist som muligt, så det gør jeg meget gerne skriftligt.
Jeg tror, vi alle er optaget af, at vi sørger for, at ventetider generelt er så lave som muligt, og jeg ved, at det er noget, der er fokus på.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-02-26:
Hvad vil ministeren så konkret gøre, for at vi får den her ventetid nedbragt?
For 12-18 måneder virker meget voldsomt.
Vil ministeren tale med sit embedsmandsapparat, vil han gå ind og ændre på loven, eller vil han afvente udvalgsbehandlingen?
Hvordan vil han gribe det an?
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-02-26:
Tak, formand.
Lovforslaget handler om at sikre Danmarks digitale grænser.
Vi skal kunne stole på vores net og data, og vi skal værne om borgernes oplysninger.
Vi skal også have fuld kontrol over de trusler, der kommer udefra.
I Dansk Folkeparti vil vi forsvare Danmark mod hackere og kriminelle og fremmede magter.
Det er alt sammen noget, som lovforslaget er med til at sikre, og derfor stemmer vi ja.
Søren Søndergaard (EL), 2025-02-26:
Ja, og det er det, der så er årsagen til, at der både er en L 141 og en L 142, nemlig at man allerede har en skærpet lovgivning inden for telesektoren, og det er jo godt, at man fastholder den.
Men jeg bliver bare nødt til at spørge ministeren: Er det så godt nok?
I betragtning af de udfordringer, vi står over for, er det så godt nok med den en til en-implementering i forhold til at skabe den maksimale sikkerhed på det her område?
Burde vi ikke gå videre i forhold til det, der blev udviklet i EU for efterhånden mange år siden?
Altså, der er jo trods alt sket meget de sidste 5-6 år, siden det her kom frem.