Ellen Trane Nørby (V), 2016-10-13:
Nej, jeg deler ikke bekymringen.
Og jeg synes faktisk, det er vigtigt, at man netop klargør, at fremover kan man ikke modvirke demokratiet.
Altså, det er ikke nok, at man formelt siger, at der er 179 medlemmer inde i Folketinget, sætter et kryds, og så har man klaret det med frihed og folkestyre.
Altså, man kan ikke i sit virke eller i sin undervisning modvirke demokratiet, hvis man vil modtage statsstøtte.
Og det synes jeg sådan set intet har at gøre med sindelagskontrol.
For som der også blev peget på i den høring, som Foreningen af Danske Friskoler holdt i sidste uge, har man ikke en grundlovssikret ret til at modtage statstilskud.
Man har en grundlovssikret ret til at kunne bygge sin skole op på det grundlag, man ønsker.
Her taler vi om, hvad det er, man skal kunne leve op til, både i forhold til frihed og folkestyre og i forhold til stå mål med-kravet for fremadrettet at modtage tilskud.
Jeg synes sådan set, det er ret klart, at vi har et ønske om at skærpe, at der er en demokratisk dannelsestradition, der skal være til stede, både i undervisningen, men også i hele skolens virke.
Det var den hurtige tale fra den konservative ordfører, der lige skabte et øjebliks uopmærksomhed!
Vi har en lang skoletradition i Danmark med et stærkt fokus på børns og unges demokratiske deltagelse.
Det gælder ikke kun i vores folkeskole, det gælder også i vores frie grundskoler.
Knap en femtedel af landets grundskoleelever går i skole på en fri grundskole, og de frie grundskoler har en vigtig rolle at spille i vores samfund og i udviklingen af både den demokratiske dannelse hos en meget stor gruppe af vores børn og unge, som får deres grundskoleundervisning i de frie grundskoler.
Men også i vores samfund som helhed, bl.a. af nogle af de årsager, som en række af ordførerne også har nævnt heroppe fra talerstolen i dag, spiller de en vigtig rolle.
Det gør de, både i forhold til at man kan have et andet syn på tingene, at man kan have en anden pædagogisk tilgang, og fordi man også mange steder udfylder et tomrum, der bliver skabt, hvis den lokale skole lukker, eller man på andre måder vælger frivilligt at organisere sig og bygge en fri grundskole op.
Jeg synes, mangfoldigheden blandt de frie grundskoler er et vigtigt udtryk for, at frihed og folkestyre er centrale værdier i det danske samfund.
Derfor vil jeg også meget gerne indledningsvis slå fast, at hensigten med det lovforslag, vi debatterer i dag, på ingen måde er at indskrænke de frie grundskolers frihedsrettigheder.
Lovforslaget griber ikke ind i de frie grundskolers ret til at have et særligt ideologisk eller religiøst værdigrundlag.
Det griber ikke ind i retten til at kunne opbygge en alternativ skoleform.
Når det er sagt, er det jo også sådan, at de frie grundskoler ikke har en grundlovssikret ret til statstilskud, og det er måske derfor, jeg synes, at debatten i dag kører sådan lidt af sporet for visse partier, når man ligesom sætter et lighedstegn mellem det at have friheden og det at have retten til at modtage statstilskud.
Staten kan godt og har også med den eksisterende folkeskolelov ret til at stille betingelser over for skolerne, for at de kan modtage et statstilskud.
Vi har stå mål med-kravet, vi har frihed og folkestyre-kravet.
Vi kan godt stille krav om, at skolernes undervisning såvel som skolerne i hele deres virke skal bidrage til og ikke modvirke udviklingen af elevernes demokratiske dannelse.
Det er jo sådan set det, der er grundlaget i lovforslaget.
Det er at udbygge og videreføre frihed- og folkestyredimensionen, og det er at sikre, at dannelsestraditionen også på de frie grundskoler bygger på et demokratisk grundlag, som det heldigvis gør på de frie grundskoler, og som udgangspunkt på langt de fleste.
Lovforslaget, vi behandler i dag, udmønter den aftale, der blev indgået den 18. marts 2016 mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti, om styrkelsen af kvaliteten på de frie grundskoler.
Jeg synes også, det sender et signal om, at det lovforslag, som vi behandler i dag, ikke kun bygger på et grundigt forarbejde, det er også bredt politisk forankret.
Drøftelserne forud for aftaleindgåelsen tog bl.a. udgangspunkt i Rambølls rapport, »Evaluering af tilsynsordninger på de frie grundskoler«, fra marts 2015, og rapporten peger bl.a. på behovet for at styrke uvildigheden i tilsynet med de frie grundskoler.
Lovforslaget indeholder derfor også en del lovændringer, som er nødvendige for også at udmønte den delaftale, som efterfølgende blev indgået den 10. maj 2016 om de frie grundskoler.
Delaftalen indgår i en samlet pakke, som skal dæmme op for religiøse forkyndere, som søger at undergrave danske love og værdier og understøtte parallelle retsopfattelser.
Delaftalen af den 10. maj blev indgået mellem regeringen, Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Liberal Alliance, Socialistisk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti og er efterfølgende tiltrådt af Det Radikale Venstre.
Jeg synes sådan set, at begge aftaler netop er udtryk for den balance, der skal være; man sikrer friheden for de frie grundskoler til at have et andet pædagogisk syn, have et andet ideologisk eller religiøst grundsyn, samtidig med at man lægger vægt på, at der både skal være ressourcer til stede og et skærpet fokus på de skoler, hvor der kan være behov for et stærkere tilsyn.
Det handler om sammenhængskraften i Danmark, og den bygger netop på, at vi har et stærkt demokrati, at vi har vores frihed og vores folkestyre, og her spiller skolerne, hvad enten vi taler folkeskolen eller de frie grundskoler, en afgørende rolle, for det er der, hvor der bliver lagt et grundlag for ikke kun uddannelsen, men også dannelsen.
Lovforslaget skal derfor også være med til at modvirke den kedelige tendens til kulturelle parallelsamfund, som vi desværre ser ikke bare i Danmark, men også i lande omkring os.
Derfor vil jeg også gerne takke alle de partier, der har taget medansvar for aftalerne, også taget medansvar for at finde ressourcer til, at der kan føres et tættere tilsyn.
For en ting er at have et tilsyn på papiret, men hvis der ikke er ressourcer til at føre tilsynet, sikrer vi jo sådan set heller ikke, at vi varetager elevernes interesser, at vi varetager det ønske, vi har bredt politisk, om at sikre, at der ikke foregår noget, som er i modstrid med frihed og folkestyre.
Med lovforslaget skriver vi det også udtrykkeligt ind i friskoleloven, at de frie grundskoler efter deres formål og i hele deres virke skal styrke elevernes demokratiske dannelse.
Det fremgår jo allerede af friskoleloven i dag, at de frie grundskoler efter deres formål og i hele deres virke skal berede eleverne til at leve i et samfund som det danske med frihed og folkestyre samt udvikle og styrke elevernes kundskaber til og respekt for grundlæggende friheds- og menneskerettigheder, herunder ligestilling mellem kønnene.
Den foreslåede præcisering om demokratisk dannelse har til formål at sikre, at alle skoler i hele deres virke aktivt udvikler og styrker alle elevers demokratiske dannelse.
Jeg synes set sådan set, at vi dermed også siger, at selvfølgelig har skolerne både en ret og en mulighed for lovligt at holdningspåvirke eleverne, men det må ikke ødelægge eller skade elevernes demokratiske dannelse.
Det skal ske på en måde, der bidrager til udviklingen af elevernes demokratiske dannelse og ikke modvirker den.
Noget af det, som også indgår i de brede politiske aftaler, er et indikatorbaseret tilsyn, som nu skal videreudvikles med fokus på frihed og folkestyre.
Det synes jeg jo netop også er et udtryk for, at det her ikke handler om vilkårlighed, som jeg lidt hører nogle af ordførerne siger.
Det her handler ikke om, at man reagerer på baggrund af enkeltsager.
Det her handler om at styrke den grundlæggende kvalitet i den måde, vi fører tilsyn med de frie skoler på.
Aftalen betyder også, at der skal være og gennemføres mindst to uanmeldte tilsynsbesøg på de skoler, hvor styrelsen indleder en tilsynssag med frihed- og folkestyrekravet på baggrund af henvendelser fra forældre, lærere og elever.
Vi iværksætter også en række andre konkrete initiativer, der vil være med til at styrke tilsynet, og som vil være med til at sikre, at vi også, når vi taler om det økonomiske tilsyn, sikrer, at skolerne er reelt uafhængige, og at der kommer større gennemsigtighed i forhold til, hvem det er, der yder donationer til skolerne.
Derfor vil der også fremover være krav om, både i regnskabet, men også i tilsynserklæringen, at der skal fremgå oplysninger om donationer over et vist beløb.
Det er også for at sikre, at skolerne fortsat forbliver uafhængige af både personer, andre skoler, kurser, virksomheder, institutioner, lande og andet.
Jeg synes også, at det er et vigtigt signal, vi sender, at der sådan set er behov for både at have fokus på frihed og folkestyre, den demokratiske dannelse og tilsynet hermed, men også have fokus på, om man kan købe sig til at påvirke en skole via sine donationer.
Det bliver også understreget – og det er jo noget af det, der også er fremgået af nogle af høringssvarene – at der selvfølgelig ikke er tale om at begrænse forældrenes mulighed for at udføre frivilligt arbejde, hverken rengøring, reparationsarbejde eller anden hjælp til skolerne.
Det betragtes ikke som donationer, og derfor synes jeg også, at den der bekymring, der nogle gange lyder, om, at man nu gør indhug i friheden og den kultur, der er, er vildt overdrevet set i forhold til, at der jo bliver skelnet meget præcist mellem, hvad det er, der er med til at fremme den skolekultur, som er stærk, og som vi ønsker fortsat skal være stærk, og hvad det er, vi kan have en bekymring for kan være med til at nedbryde en stærk grundskolestruktur og -kultur i Danmark.
De frie grundskoler i dag er vidt forskellige.
De hviler på forskellige værdigrundlag, og det skal de blive ved med.
Men alle skoler skal også leve op til lovens krav om, at undervisningen skal forberede eleverne til et liv i et samfund som det danske med frihed og folkestyre, og hvor der er behov for, at uddannelse, dannelse og den demokratiske dannelse går hånd i hånd.
Regeringen bakker op om den frie skoletradition, og vi anerkender, at langt de fleste friskoler gør det rigtig godt.
Og derfor har de vel heller ingen grund til at frygte et skærpet tilsyn, hvis der ikke er noget at komme efter.
Med lovforslaget sikrer vi til gengæld nogle bedre redskaber til at udse og også føre tilsyn med de skoler, hvor der kan være en bekymring for, at det halter, så de forhåbentlig også kan få sat gang i en positiv udvikling, eller at vi i de tilfælde, hvor der er behov for det, som det er sket gennem historien, kan lukke skoler eller fratage dem tilskuddene.
Fra Enhedslistens ordførers side bliver der også sådan lidt kommenteret næsten hånende: Hvorfor har I lyttet til høringssvarene?
Hvorfor har I lyttet til, hvad bl.a. Grundtvigsk Forum og nogle andre siger i deres høringssvar?
Jeg synes da, alt andet ville være underligt.
Jeg synes da, det ville være udtryk for arrogance uden lige, hvis man ikke lyttede til nogle af de ting, der er kommet med i høringssvarene.
Det betyder jo ikke, at man er politisk enig med alle høringssvar, men der vil jo være elementer i høringssvarene, som giver anledning til præciseringer i et lovforslag, og som forhåbentlig alt sammen er med til at sikre, at lovforslaget bliver klarere og også lettere at administrere efterfølgende.
Derfor vil jeg egentlig gerne sige tak, både for de konstruktive og grundige drøftelser, vi har haft med Folketingets partier, men også for den proces, der har været efterfølgende, i forhold til at kvalificere, hvordan vi sikrer, at det skærpede tilsyn med de frie grundskoler ikke går ud over hele den kultur og stærke frihedskultur, vi har på det frie grundskoleområde i Danmark og fortsat skal have.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen, og jeg håber sådan set på, at den bredde, der har ligget i arbejdet hidtil, også kan fortsætte, for det sender et signal om, at det her ikke, som nogen siger, er en kalkunjagt på de få, men et gennemarbejdet udspil til at sikre kvaliteten af vores frie grundskoler også fremover.