runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2018-12-05:
På den ene side siger ministeren i den indledende besvarelse, at ministeren egentlig synes, at udgangspunktet er, at man skal i fængsel, hvis man er voldelig over for offentligt ansatte.
På den anden side kan jeg hive en sag op fra dagspressen om, at der er nogle, der har sparket en kvindelig politibetjent i ansigtet og er sluppet af sted med betinget fængsel.
Så er der selvfølgelig hele spørgsmålet om, hvordan man skal taksere det.
Altså, vores udgangspunkt er, at der, hvis man gør det, ikke er nogen gråzoneproblematik.
Når man sparker nogen i ansigtet, er der ikke en gråzone.
Der er man bare klart gået over stregen.
Der kan vi slet ikke forestille os, at man kan leve med, at det skal udløse betinget fængsel.
Tak for det.
Jeg synes, det er rigtig klogt at indkalde partierne, der står bag respektpakken.
Når vi har taget det her op, er det jo ikke, fordi ministerens svar sådan overrasker mig synderlig meget, nemlig at når man er voldelig over for offentligt ansatte, skal man selvfølgelig straffes hårdt.
Så har vi lige førstebehandlet et lovforslag, der også havde til hensigt at sætte hårdere ind på det her område, men samtidig dukker der jævnligt historier op fra det virkelige liv, hvor folk, der har gjort noget, der i hvert fald efter vores mening er rigtig slemt, får betingede fængselsdomme.
Det kan jeg bare ikke forstå.
Den nyeste sag, vi kunne grave op, er fra slutningen af september i år, hvor en 17-årig får 40 dages betinget fængsel for at have slået og efterfølgende sparket en kvindelig politibetjent i ansigtet.
Og jeg må sige, at det simpelt hen falder mig for brystet, når Folketinget flere gange i den her valgperiode har sagt, at det her ønsker vi at sætte ind over for.
Vi ønsker en benhård kurs, stenhård kurs, over for folk, der ikke kan opføre sig ordentligt over for f.eks. vores politi.
Det kunne også være over for vores fængselsbetjente, der jo også er under pres – men offentligt ansatte generelt.
Altså, Folketinget beslutter sig for, at det skal der sættes ind over for, og så kan vi ellers fra tid til anden støde på de her historier, hvor man tænker, at det virker fuldstændig latterligt med det niveau, der er lagt op til.
Det synes vi ikke duer.
Derfor vil vi gerne have skitseret en vej af ministeren til, hvordan vi kan komme op i en øvre del af rammen, så vi kan sørge for, at der bliver slået endnu hårdere ned.
Vil ministeren levere det?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-12-05:
Det undrer også mig, og det er også derfor, jeg siger, at retspraksis er, at det skal give ubetinget fængsel.
Jeg aner jo ikke, hvad der er i den sag, men som den bliver fremstillet af spørgeren, lyder det da mærkeligt – især når retspraksis er, at det skal give ubetinget fængsel.
Det synes jeg bare at vi fordomsfrit skal kigge på.
Jeg tænker, at vi har fuldstændig samme interesse, nemlig at folk bliver straffet, når de udøver vold.
Og vi har jo i fællesskab skærpet straffene.
Jeg tror, at jeg i min tale her nævnte, at vi har gjort det tre gange.
Vi skal selvfølgelig holde øje med, at det så også sker, for ellers giver alt det, vi går og gør her, jo ingen mening.
Det gælder alle typer af kriminalitet, også butikstyverier.
Derfor har jeg i midten af november lanceret en række initiativer, der skal styrke indsatsen mod butikstyveri, så erhvervsdrivende får gode rammevilkår for at drive butik.
Det betyder bl.a., at områder, der er særlig ramt af butikstyveri, skal have en styrket indsats, og at vi skal styrke informationen til butikkerne, så de ved, hvor og hvordan der må opsættes f.eks. overvågning.
Men man må altså ikke selv dele overvågningsbilleder af formodede gerningsmænd på sociale medier, uanset om der er tale om mulige gerningsmænd til en forbrydelse, som er begået mod en selv.
Deling af overvågningsbilleder på sociale medier sker til den brede offentlighed, og vi er derfor nødt til at sikre os, at de personer, der bliver udstillet i det offentlige rum, faktisk er nogle, der er gerningsmænd, og at vi ikke får andre tilfældige mennesker med i sådan en sammenhæng.
Vi kan derfor ikke tage loven i egen hånd.
Det går ikke, for hvor er grænsen så?
Det er derfor, vi har lavet en ordning om, at politiet kan offentliggøre overvågningsbilleder indsamlet af borgere, der har været udsat for kriminalitet, og som politiet ønsker oplysninger om.
Med den her ordning er det således politiet, der beslutter, om billeder skal deles eller ej.
En sådan deling fra politiet skal selvfølgelig ske hurtigst muligt, så det får størst mulig værdi for efterforskningen.
På den måde synes jeg, at vi balancerer hensynet mellem på den ene side at bidrage til at forebygge tyveri og på den anden side sikre, at uskyldige ikke bliver udstillet på offentligt tilgængelige hjemmesider, som det kan blive svært at blive slettet fra, hvis det senere måtte vise sig, at det beroede på en fejltagelse.
Vi kan alle sammen sætte os ind i frustrationerne, som sådan en butiksejer må have, men man kan ikke tage loven i egen hånd.
Peter Kofod (DF), 2018-12-05:
Den her slags sager har vi fulgt tæt, og vi har i den grad forsøgt at rejse dem over for både justitsministeren og også over for ministerens forgænger på posten i løbet af den her valgperiode for at se, om vi kunne gøre noget for at løsne op.
På den ene side gør man alt, hvad man kan, for at ringe efter politiet og for, at der er nogle fra samfundet, der kan sørge for at komme ud at tage hånd om den her form for kriminalitet.
På den anden side oplever man, at man er ladt i stikken af dem, der egentlig skulle passe på en, og når man så dybt frustreret over det tager sagen i egen hånd, ja, så har samfundet ressourcer igen.
Så kan samfundet godt have ressourcer til at straffe.
Det virker jo helt omvendt, synes jeg, at man gør det på den her måde.
Jeg synes faktisk, vi behandler vores butiksejere meget, meget dårligt i Danmark.
Det har jo været dokumenteret senest på tv.
Nu er det så dokumenteret igen i Silkeborg.
Jeg synes godt nok, at vi stiller folk, der tager en stor risiko, sætter arbejdspladser i gang, giver liv i vores mindre byer rundtomkring, i en rigtig, rigtig træls situation.
Vi har så lavet nogle forbedringer, f.eks. den ordning med offentliggørelse af foto, som ministeren omtaler.
Den er jo i høj grad også, vil jeg sige, et produkt af et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti.
Jeg tror også, at man i den sammenhæng skal nævne Socialdemokratiet, der jo støttede det forslag, der blev fremsat, og som så blev vedtaget.
Jeg vil bare foreslå ministeren, at man evaluerer den ordning.
Så i første omgang: Hvad synes ministeren om sådan en evaluering?
Og for det andet: Mener ministeren, at man kunne løsne yderligere op på de regler, der er i dag?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-12-05:
Jeg synes altid, det er godt at evaluere de lovgivningstiltag, man har.
Nu er det her fra den 25. maj, så det skal også lige virke, før vi kan drage erfaringer ind.
Så bliver der nævnt, at vi skal lempe yderligere.
En lempelse skal jo ses, i forhold til at vi har en dataforordning, en databeskyttelseslov, som vi i hvert fald havde meget snak om her i salen, og som skal spille sammen med, hvad det er, man skal have lov til.
Og hvor er det, den balance går?
Jeg er helt sikker på, at spørgeren også er enig med mig i, at vi jo ikke kan have et samfund, hvor man tager loven i egen hånd og kommer til at hænge folk, der måske er uskyldige, ud for kriminalitet.
Det hensyn må der vel også være, selv om jeg i øvrigt er enig i alle betragtninger omkring de selvstændige erhvervsdrivende.
Lad mig begynde med at slå fast, at vold mod personer i offentlig tjeneste er helt og aldeles uacceptabelt.
Voldelige overfald mod offentligt ansatte skal derfor udløse hårde og kontante straffe.
Betingede domme for vold mod offentligt ansatte bør efter min opfattelse nærmest aldrig kunne komme på tale.
Det er da også klart udgangspunktet i retspraksis, at vold mod personer i offentlig tjeneste straffes med ubetinget fængsel.
Der er i Danmark tradition for, at man fastsætter strafferammerne, så den øvre del af strafferammen normalt er forbeholdt de særlig grove sager.
Men når det er sagt, skal de udmålte straffe være på et retfærdigt og rimeligt niveau.
Derfor er straffen for vold, herunder vold mod offentligt ansatte, hævet flere gange de senere år.
Det skete bl.a. i forbindelse med respektpakken, hvor vi skærpede straffen med en tredjedel for vold mod offentligt ansatte i forbindelse med grov forstyrrelse af den offentlige ro og orden og vold begået mod offentligt ansatte i deres fritid.
Endvidere har vi senest generelt skærpet straffen for grov vold med en tredjedel.
Det er en skærpelse, som også vil finde anvendelse ved grov vold begået mod offentligt ansatte.
Så blev der herudover i sidste uge her i salen førstebehandlet et lovforslag, som lægger op til at skærpe straffen for trusler, chikane og hærværk mod personer i offentlig tjeneste.
Jeg kan i den forbindelse oplyse, at jeg vil indkalde aftalepartierne bag respektpakken til et møde om status for initiativerne i respektpakken.
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-05:
Hvordan vil ministeren sikre, at der undgås lovsjusk i forbindelse med behandlingen af ændringsforslag til finansloven for 2019, set i lyset af at finanslovsaftalen på andet år siden 2002 ikke er indgået ved udgangen af november, når man ser bort fra valgåret 2008?
Jeg læser op: Hvordan vil ministeren sikre, at der undgås lovsjusk i forbindelse med behandlingen af ændringsforslag til finansloven for 2019, set i lyset af at finanslovsaftalen på andet år siden 2002 ikke er indgået ved udgangen af november, når man ser bort fra valgåret 2008?
Kristian Jensen (V), 2018-12-05:
Nu kunne jeg jo drillende sige, at der er noget galt med spørgerens kalender, for vi præsenterede i fredags ikke bare en finanslovsaftale, men faktisk tre aftaler, nemlig en ændring af Danmarks udlændingepolitik, en pensionsreform og en finanslov, og i fredags, da klokken var ca. 15, var det stadig væk november måned, og derfor er hele præmissen om, at vi ikke havde nået det inden udgangen af november, egentlig forkert.
Men på det mere saglige plan vil jeg sige, at det jo er rigtigt, at vi har færdiggjort finansloven senere, end vi har gjort tidligere.
Vi har dog færdiggjort den tidligere, end vi gjorde sidste år, og sidste år nåede vi det på en sådan måde, at formanden for Folketingets Finansudvalg, da vi kom til tredjebehandlingen, kunne konstatere, at ændringsforslagene var oversendt, at partierne havde haft tid til at håndtere dem og forholde sig til dem, og at afstemningen var gået efter planen og efter det, der var forventet.
Vi har arbejdet hårdt i Finansministeriet, siden aftalen blev præsenteret i fredags – nogle har nok lige taget lidt ekstra hviletid hen over weekenden til at få sovet ud, men ellers har man været i gang, og vi kan også snart oversende de ændringsforslag, der kommer på baggrund af aftalen, til Folketingets Finansudvalg.
Og så er vi og Økonomi- og Indenrigsministeriet jo på nuværende tidspunkt som altid i gang med at lave Økonomisk Redegørelse, sådan at vi også fra regeringens side kan præsentere vurderingen af, hvordan dansk økonomi ser ud fremadrettet, men jeg kan allerede nu i helt kort form afsløre, at den ser god ud.
Der er opsving i Danmark, der er styr på økonomien, pengene passer, og vi passer på pengene.
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-05:
Jeg har valgt at fastholde spørgsmålet i sin nuværende formulering, for da spørgsmålet blev stillet i fredags, var klokken jo 12.00, og på daværende tidspunkt var det jo fuldstændig retvisende, og det var ved udgangen af november måned.
Det, som er spørgsmålets primære hensigt, er jo at få en garanti fra finansministeren om, at der ikke kommer til at ske lovsjusk, og det er jo ikke blevet mindre aktuelt af, at regeringen så netop har indgået en aftale, som bl.a. betyder, at man skal ind og tilpasse nogle ydelser.
Vi ved fra tidligere, at der har været udfordringer, når der har skullet foretages ydelsesjusteringer, i forhold til at kunne få det implementeret på den rigtige måde, også lovgivningsmæssigt, således at Udbetaling Danmark har kunnet undgå, at der kom til at ske fejl i den forbindelse – det har bl.a. været i forbindelse med de ændringer, der er blevet foretaget i forbindelse med boligydelse.
Derfor er det jo også helt forståeligt, at regeringen har en interesse i, at den lovbehandling, der så foregår i Folketinget nu, går hurtigt, og derfor vil jeg bare henlede finansministerens opmærksomhed på, at Folketingets sekretariat har udarbejdet et notat til Udvalget for Forretningsordenen og i det gør explicit opmærksom på følgende:
»Hvis partierne også i år skal have en frist på 3 hverdage« – det var det, man også havde sidste år – »giver det sekretariatet 4 dage til bearbejdningen.
Arbejdet sidste år var meget presset og sekretariatet finder ikke, at det er muligt på forsvarlig vis at have under 4 dage til bearbejdning, konferering med partierne om ændringsforslagene, korrekturlæsning m.v.
Kristian Jensen (V), 2018-12-05:
Jeg er egentlig glad for, at der blev læst op af det notat, hvor der – som jeg husker det ud fra hukommelsen – stod: Hvis der er mindre end 4 dage til arbejdet, kan man ikke garantere for, at der ikke sker lovsjusk.
Så må man bare glæde sig over, at der med den tidsramme, der er, med en finanslovsaftale, der blev indgået i fredags, er klart mere tid end det, der ellers ville være.
Jeg forventer, at de ændringsforslag, som regeringen kommer med, bliver oversendt til Folketinget snarest; vi har tredjebehandling af finansloven den 19. december, og det betyder, at partierne også vil have mulighed for at komme med flere ændringsforslag.
Og så vil jeg glæde mig til og se meget nøje på, om Socialdemokratiet så også kommer med ændringsforslag, der lever op til de mange løfter, man i øjeblikket går rundt og giver, herunder også finansieringen af de mange løfter, man går rundt og giver.
Det vil jeg glæde mig meget til at læse, når vi forhåbentlig får et ret detaljeret katalog af ændringsforslag fra Socialdemokratiet.
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-05:
Hvor er det useriøst!
Jeg er alvorligt bekymret for, om vi kan sikre, at vi får implementeret lovgivning i finansloven på en sådan måde, at der ikke sker fejl igen i forhold til pensionisternes ydelsesudbetalinger, og så står ministeren her og fyrer gas af.
Det er useriøst.
Oppositionen har 3 dage, og regeringen har haft siden slutningen af august til at blive færdig med sin finanslov.
Hvad er det for noget pjat?
Må jeg godt få et simpelt svar: Kan vi være sikre på, at der ikke kommer til at ske lovsjusk i forbindelse med finanslovens behandling?
Kristian Jensen (V), 2018-12-05:
Der er jo ingen grund til at føle sig stødt på manchetterne, hvis ikke man har tænkt sig at komme med ændringsforslag, for så har man jo ikke noget problem.
Vi har jo om ydelser til pensionister sagt, at det når vi ikke før 1. januar.
Så der er jo ikke noget lovsjusk omkring ydelser eller andet, og det fremgår klart og tydeligt af aftalen, og det troede jeg egentlig spørgeren vidste.
Derfor har jeg kunnet komme med det ønske og den opfordring, at Socialdemokratiet ville komme med ændringsforslag, så man kan se, hvorvidt partiet finansierer sine ønsker.
Benny Engelbrecht (S), 2018-12-05:
Som det er oplyst for mig, får vi måske ændringsforslagene i morgen, og det vil vi selvfølgelig se frem til.
Hvis min antagelse er rigtig, er det, ministeren netop har sagt, at nej, man kan faktisk ikke nå at få ydelserne korrekt på plads til 1. januar, og det har man så taget højde for, men det var jeg ikke bevidst om, men det er godt, at ministeren kan oplyse mig om det.
Man har så taget den konsekvens, at man tilbageregulerer.
Men det er jo sådan set også et udtryk for, at regeringen jo ikke engang selv har været i stand at få sine ting færdige til tiden, og det er vel i virkeligheden en understregning af, at det er ekstraordinært vigtigt, at Folketinget i en så presset situation som den her er opmærksom på, at der ikke sker lovsjusk.
Kristian Jensen (V), 2018-12-05:
Folketinget skal altid være opmærksom på, at der ikke sker lovsjusk, og derfor sagde vi allerede fra starten af, at vi ikke kan nå at få vedtaget en lovgivning, ændret i Udbetaling Danmark, og få den på plads til 1. januar, og derfor har vi helt åbent og ærligt sagt, at det kommer til at ske i løbet af de første måneder af foråret 2019, og så laver man en efterregulering, så pensionisterne naturligvis i den aftale, regeringen og Dansk Folkeparti har lavet med hinanden, får et løft i deres ydelser – præcis som aftalt.
Peter Kofod (DF), 2018-12-05:
Mener ministeren, at det er rimeligt med betingede domme for vold mod personer i offentlig tjeneste, og mener ministeren, at det er tilfredsstillende, at langt de fleste straffe for vold mod personer i offentlig tjeneste ligger i den laveste del af strafferammen?
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at det er rimeligt med betingede domme for vold mod personer i offentlig tjeneste, og mener ministeren, at det er tilfredsstillende, at langt de fleste straffe for vold mod personer i offentlig tjeneste ligger i den laveste del af strafferammen?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-12-05:
Den relativt nye miljøminister har jo også haft et politisk liv, inden han blev miljøminister, og i den forbindelse kan man jo gå tilbage og se på, hvad miljøministeren har sagt og ment omkring NEC-direktivet.
Kigger man på det, kan man jo godt blive lidt i tvivl om, om man har en minister, som oprigtigt arbejder for, at Danmark skal opfylde NEC-direktivet.
Ministeren har eksempelvis skrevet i 2015, at det ville smadre dansk landbrugs konkurrenceevne, hvis vi skal leve op NEC-direktivets målsætning på ammoniak.
Kan ministeren forsikre – jeg siger ikke, at det er motiverende for ministeren at forsikre mig, men så forsikre danskerne – om, at der bliver arbejdet ihærdigt og oprigtigt for, at vi skal nå NEC-direktivets målsætning, og vil ministeren love, at planen kommer på den her side af et folketingsvalg?
Peter Kofod (DF), 2018-12-05:
Jeg vil jo vove den påstand, at hvis en gruppe mennesker går ind i en forretning og fylder hænderne med forskellige produkter og myldrer ud ad døren igen, ja, så kan man diskutere det lovlige ærinde i det.
Man kan også diskutere myndighedshåndteringen i, hvad der så bliver gjort – hvor meget myndighederne reelt gør.
Man kan også diskutere de regler, der er for forsikring.
I dag skal der være noget mere indover.
Der skal være tvang eller vold eller noget lignende, for at man kan få de her effekter igen.
Så det er jo rigtig, rigtig mange penge, vores butiksejere mister, når det – i anførselstegn – bare er tyveri.
Så et andet spørgsmål er: Kunne ministeren forestille sig, at man ændrede nogle af de regler, der er, for, hvad der skal til for at forsikre de her folk, sådan at de i det mindste kunne få nogle flere af de penge, de mister, tilbage?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-12-05:
Nu er jeg så helt ærlig: I det omfang, det er mit ressort, diskuterer jeg det gerne.
Jeg er simpelt hen sådan lige på stående fod i tvivl om, hvad der er mit eller ikke, men det tager jeg gerne en drøftelse om.
Jeg har jo ikke en modsatrettet interesse i forhold til hr. Peter Kofod.
Vi har vel alle sammen en interesse i, at butiksejere bliver behandlet ordentligt, og at de bliver ladt i stikken – det tror jeg var udtrykket – har vi jo ingen interesse i.
Det er jo ikke sådan noget, de skal have flere uger til.
Vi har set et helt grotesk eksempel, hvor de har brugt 5 uger på det.
Men inden for 24 timer kan det jo give god mening hurtigt at dele billederne.
Inger Støjberg (V), 2018-12-05:
Jeg må sige, at jeg er dybt bekymret over, at der findes grupper af unge, som jo er født og opvokset i Danmark, der mener, at Koranens anvisninger skal følges fuldt ud, for i Danmark er det altså de demokratiske love, der gælder, og ingen som helst andre – og sådan skal det være.
Hvis man bor i Danmark, skal man tage Danmark til sig med det værdisæt, som vi nu engang har her.
Desværre er der jo parallelsamfund i Danmark, som også fru Marie Krarup anfører her.
Det er områder, hvor børnene går i institutioner, skoler, fritidshjem, hvor langt de fleste tilhører grupper, der minder om dem selv, og hvor man jo ikke møder det, man kunne kalde for Danmark – hverken derhjemme, eller når man går i skole eller til fritidsaktiviteter. Derfor må man sige, at det jo ikke er overraskende, desværre, at der er tendenser i den her retning, og det er selvfølgelig også derfor, vi har taget lang række initiativer sammen med Dansk Folkeparti for at få brudt op i de her parallelsamfund, for det er der ganske enkelt ingen, der kan være tjent med, og da slet ikke danskere, der har boet her altid, og som i generationer før os har lagt selve fundamentet for det samfund, som vi lever og bor i.
Det er et fundament, der skal være intakt.
Marie Krarup (DF), 2018-12-05:
Tak for besvarelsen.
Jeg synes jo, at den her undersøgelse er meget foruroligende.
Der er religionsfrihed i Danmark, og vi skal ikke have indført et tankepoliti, men det er nødvendigt, at alle i landet forstår, at man er nødt til at kende til og acceptere og respektere danske normer og traditioner.
Undersøgelsen her viser jo, at der er flere og flere, der synes, at man skal gå med en islamisk tørklæde; der er flere, der synes, der skal tages særlige hensyn i forbindelse med mad og f.eks. bad efter gymnastik og sådan noget.
Der synes jeg, at det er meget vigtigt, at vi som land sender nogle helt klare signaler om, at der er religionsfrihed, men det betyder ikke, at der er frihed til, at man kan leve sine ritualer ud over alt i det offentlige rum – der må være en grænse.
Når man ser, at unge mennesker på den måde falder tilbage til religionen – formentlig for at finde et ståsted – så mener jeg, at det kan tyde på, at man har fejlet i sin integrationspolitik.
Selvfølgelig kan der være flere årsager til, at unge mennesker søger hen imod religionen, og det skal man ikke se bort fra, men det bør være tydeligt for dem, at der er nogle begrænsninger på, hvor meget man kan leve det ud i det offentlige rum i Danmark.
Og når det er sådan, at man åbenbart ikke er bekendt med de her begrænsninger, så er det jo, fordi der ikke har været en klar og tydelig integrationspolitik.
Efter min mening bør det siges højt og tydeligt og klart over alt i hele det område, som bliver kaldt integrationsindustrien, altså det, som indvandrere og flygtninge møder i det danske samfund, nemlig at der er nogle klare krav til, hvad man skal gøre.
Inger Støjberg (V), 2018-12-05:
Jeg tror, at den allerbedste måde, man kan sikre det på, jo er at få forældrene ud på arbejdsmarkedet og få børnene til at gå i institutioner, hvor alle børnene ikke ligner hinanden, hvor man netop møder Danmark, hvor man møder de krav, som vi har her, og hvor det er en fuldstændig selvfølgelighed, at f.eks. piger og drenge, kvinder og mænd er lige meget værd – altså, at vi lever i et land med fuld ligestilling, at vi lever i et land med ytringsfrihed, at vi lever i et land med religionsfrihed.
Jeg tror altså, at den bedste måde, man kan gøre det på, er at udfordre de her mennesker og dermed presse dem ud i det danske samfund.
Så kommer de også til at forsørge sig selv, og det manglede også bare.