runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Mikkelsen (LA), 2018-03-02:
Tak for det, formand.
Der er ikke rigtig nogen, der roser det her forslag, og alligevel ender alle med at støtte det.
Vi støtter faktisk også det her forslag i et håb om, at det faktisk kan hjælpe på den situation, som er kritisabel og har været kritisabel, og som skubber lidt til borgernes tillid til SKAT, når der ligger så mange gamle sager, så det rokker ved retssikkerheden.
Derfor er det rigtigt at tage de her skridt, for det første for at hjælpe SKAT på fode igen, og for det andet så SKAT får bemyndigelsen til selv at rette en række mindre fejl, der ikke har stor betydning for borgerne.
Så det er det rigtige skridt at tage, selv om man så kan beklage fortiden på det her område.
Men så kan man til gengæld håbe på, at fremtiden bliver bedre og mere sikker og med mere fundament under den retssikkerhed, vi altid skal kunne have til en institution som SKAT.
Så vi støtter forslaget.
Rune Lund (EL), 2018-03-02:
SKAT er blevet sparet i stykker.
Det har selvfølgelig også haft betydning for gældsinddrivelsen.
Den måde, SKAT er endt på, er ikke en konsekvens af beslutninger, som Enhedslisten har stået bag.
Det er også vigtigt at sige, at det er særlig socialt udsatte, som får afskrevet gæld, og at de her skyldnere i forvejen har en meget lav betalingsevne, så der er i den forbindelse også meget ringe udsigt til, at gælden vil blive betalt.
En af forudsætningerne for, at vi gik med i aftalen, var også, at der i samme aftale blev tilført nogle yderligere ressourcer til SKAT, og det var trods alt et lille skridt i den rigtige retning, selv om vi jo stadig væk mangler meget for at få SKAT på fode igen, bl.a. ikke mindst skattekontrolloven har vi brug for at styrke gevaldig meget mere, hvor der i de udspil, der tidligere har været fra regeringen, ikke er lagt op til en nødvendig styrkelse, men at vi skal se på, hvordan vi kan få niveauet endnu højere op.
Men vi støtter selvfølgelig lovforslaget.
Det er en del af den aftale, som alle Folketingets partier har indgået.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-03-02:
Det kan jo ikke overraske så mange, at der er en del partier, som har valgt ikke at være en del af debatten i dag, for det er jo ikke en specielt positiv sag.
Det er jo en opfølgning på, at inddrivelsen i SKAT er brudt sammen, at vi har de her it-systemer EFI og DMI, som er kuldsejlet, som har medført, at utrolig mange data ikke kan bruges, at man ikke ved, om mange af de her gældsposter overhovedet er lovlige.
Så vidt jeg husker i hovedet, er det over 12 millioner gældsposter, som man overhovedet ikke ved om der kan inddrives på, og før man kan begynde at kigge på, om folk har en betalingsevne, eller om det egentlig er den rigtige post, skal de jo gennemgås, og det vil koste omkring 12.000 årsværk, som den foregående ordfører også nævnte.
Det vil koste utrolig mange penge – det er jo så, hvad det er – og det kunne man måske godt blive enige om man skulle finde sådan rent principielt, fordi folk naturligvis som udgangspunkt skal betale det, de skylder.
Men det er simpelt hen ikke muligt at geare organisationen i SKAT op med 12.000 årsværk, så derfor står vi jo i den rigtig – for at sige det ligeud – trælse situation, at vi er nødt til at afskrive nogle gældsposter for at kunne få SKAT til at fungere fremadrettet.
For Dansk Folkeparti er det selvfølgelig en rigtig træls øvelse, men nogle gange er vi også nødt til at finde nogle gode løsninger på trælse problemstillinger.
Det er også der, de store penge ligger.
Gælden er lige nu oppe på omkring 100 mia. kr., og skal det nogen sinde komme til at virke igen, er vi også nødt til at få ryddet op i de gamle data, der ligger, altså over 12 millioner poster, som man ikke ved om overhovedet er lovlige, før man går ind og inddriver på dem.
Så i det lys synes vi det ville give god mening i den rigtig trælse situation, vi har nu, at man får lavet det her lovforslag, hvor man får afskrevet en del af mange af de små gældsposter, hvor man historisk ved mange ikke har betalingsevne, og at de heller ikke vil komme til at betale det nogen sinde for derefter selvfølgelig også at efterlade nogle ressourcer, så man kan komme efter dem, som skylder de mange penge.
Så selv om det en træls situation, kan det godt være, at det er en god idé at få løst det, og derfor støtter vi i Dansk Folkeparti det her lovforslag.
Pernille Skipper (EL), 2018-03-02:
Det skal forstås sådan, at vi jo må drøfte i forhandlingerne, hvordan det skal finansieres.
Jeg tror, at fru Laura Lindahl udmærket godt ved, hvad jeg synes om den måde at finansiere tiltag på.
Britt Bager (V), 2018-03-02:
Med forslaget her udmønter vi aftale om styrkelse af den offentlige gældsinddrivelse.
Lovforslaget har til formål at rydde op i inddrivelsen, så vi fremadrettet sikrer inddrivelsen af gæld til det offentlige.
Det vil samtidig styrke tilliden til skattevæsenet og den enkelte borgers retssikkerhed.
Overordnet gennemfører lovforslaget en række initiativer, som skal gøre op med de fejl og problemer, der er opstået i forhold til de gældsposter, der har været under inddrivelse i perioden med inddrivelsessystemerne EFI og DMI.
Jeg skal ikke stå og gentage, hvad de tidligere ordførere har sagt.
Jeg skal blot nævne, at vi med forslaget foretager en nødvendig sanering af de systemer, som anvendes i skatteinddrivelsen, og det støtter Venstre naturligvis op om.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2018-03-02:
Det, vi savner, er et lidt bedre beslutningsgrundlag, altså, hvad det egentlig er, behovet er.
Er der nogen alternativer end lige det her til at imødekomme det behov på andre måder?
Er der nogle ting, der allerede eksisterer, som også kan bruges i den forbindelse?
Hvad koster det egentlig?
Og det, som det koster, vil det være penge, som kunne bruges på en anden måde end lige til en sprogtermbank som den her osv.?
Det er det beslutningsgrundlag, som vi gerne vil have mere grundigt belyst, før vi tager stilling.
Så derfor: Hvis det her udvalg under Sprognævnet får den her sag belyst i form af et mere grundigt beslutningsgrundlag, vil vi jo læse det og forholde os til de argumenter, der er der, og så tage stilling ud fra det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-03-02:
Det var der nemlig.
Ministeren ville jo bede Sprognævnet om at beskrive det nærmere, med henblik på hvordan man kan oprette sådan en sprogtermbank.
Hvis det nu viser sig, at Sprognævnet med alle deres dygtige fagfolk har kunnet beskrive det på en måde, så Socialdemokraterne kan stå inde for det – hvis det er forudsætningen – vil socialdemokraterne så sige ja til, at vi opretter en sprogtermbank på linje med de øvrige nordiske lande?
Daniel Toft Jakobsen (S), 2018-03-02:
Tak for det.
Sprogtermbanken skal ifølge bemærkningerne til forslaget bruges til at registrere hverdagsrelaterede ord og fagudtryk fra såvel dansk som fremmedsprog med tilgængelige definitioner.
Dermed er det tanken, at sprogtermbanken kan anvendes af både læg- og fagfolk.
Danmark er et lille sprogområde, og derfor er der også grund til at være opmærksom på udviklingen og bevaringen af det danske sprog.
Det er da også en del af intentionen bag det her beslutningsforslag, og det er bestemt sympatisk.
For omkring to år siden behandlede vi et andet beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti om nedsættelse af et sprogteknologisk udvalg, og her gav Socialdemokratiet netop også udtryk for, at vi gerne indgår i en diskussion om tiltag, der fremmer udvikling, formidling og bevarelse af det danske sprog.
Særlig i forhold til den digitale udvikling, der sker i de her år, kan der være god grund til sprogunderstøttende indsatser, og derfor er det også fint, at der nu rent faktisk er et sprogteknologisk udvalg på vej, sådan som jeg på ministeren forstår det er tilfældet.
Vi kan ikke støtte det her konkrete forslag i Socialdemokratiet.
Finansieringen er lidt uklar.
Derudover synes vi ikke, at beslutningsgrundlaget, sådan som det ligger lige nu og her, er overbevisende og grundigt nok til, at vi kan være sikre på, at det netop er det her skridt, der er det rigtige at tage på nuværende tidspunkt.
Jeg synes, det lyder fornuftigt, når ministeren foreslår, at det her spørgsmål om en sprogtermbank kommer til at indgå i arbejdet i det sprogteknologiske udvalg, som er på vej.
På baggrund af det kan Socialdemokratiet som sagt ikke støtte det her forslag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-03-02:
Jeg hører egentlig ministeren og regeringen sige, at man er fuldstændig enig i, at det skal ske – at vi skal have en sprogtermbank – men at man bare ikke er helt enig i, at det skal være på den måde, som det er formuleret på i beslutningsforslaget.
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Tak til ministeren for en delvis imødekommelse af beslutningsforslaget, selv om vi jo selvfølgelig havde håbet på, at regeringen havde syntes, det var nødvendigt at støtte det.
For i de øvrige nordiske lande kan man sagtens finde ud af at ændre loven og oprette sprogtermbanker, og derfor havde jeg egentlig også forventet, at regeringen ville bakke det op.
Ministeren siger så, at det ikke kan ske i denne form, men at man så vil lade det være op til Sprognævnet i form af et udvidet kommissorium at gøre det.
Men kræver det ikke i sidste ende en lovændring, hvis man skal oprette en sprogtermbank i Danmark?
Laura Lindahl (LA), 2018-03-02:
Jamen jeg er med på, at vi drøfter finansieringen under forhandlingerne, men hvis det kommer dertil, at aftalen bliver satspuljefinansieret, at det her skal finansieres via de midler, som ordføreren hævder bliver taget fra overførselsindkomstmodtagerne, så vil man fra Enhedslisten ikke være med i den politiske aftale?
Er det sådan, det skal forstås?
Mette Bock (LA), 2018-03-02:
Det gør det formentlig, og det er også derfor, jeg synes, at vi bliver nødt til at få det belyst.
Altså, én mulighed er selvfølgelig at lave en sprogtermbank, men der kunne være andre muligheder, for det væsentlige er jo sådan set at få løst opgaven.
Og det vil jeg gerne have belyst grundigt, sådan at vi kan tage stilling til, hvilken form det skal have, hvilket organisatorisk ophæng det skal have, og om nogle af de her opgaver bliver løst andre steder osv. osv.
Pernille Skipper (EL), 2018-03-02:
Vi må drøfte finansieringen i forhandlingerne.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2018-03-02:
Nu er der efterhånden i ret lang tid her i salen blevet talt om sådan nogle flertal, der skulle være eller ikke skulle være.
Jeg vil gerne sige, at Socialdemokratiet står fuldstændig på mål for, hvordan det her er bygget op, og vi opfatter det som en social forbedring.
Altså, man gik fra et system, hvor man skar kæmpe slices af overførselsindkomsterne hvert år, fordi man år for år ikke havde en automatisk regulering opad for overførselsindkomsterne, og det fik man.
Samtidig har man fået en masse penge til at lave socialt arbejde for.
Så kan man jo altid diskutere, om man mener, at folk på overførselsindkomst får nok penge mellem hænderne; det er altid en diskussion værd.
Det har bare ikke noget at gøre med satspuljeforliget.
Satspuljeforliget var en markant social forbedring, og det vil jeg egentlig bare gerne bede Enhedslistens ordfører om at bekræfte.
Så kan Enhedslisten jo gerne ville gå videre end det og synes, at folk på overførselsindkomst skal have flere penge end i dag.
Men jeg vil bare gerne bede Enhedslistens ordfører bekræfte, at satspuljeforliget gjorde, at mennesker på overførselsindkomst kontant fik flere penge mellem hænderne, end de gjorde forud for konstruktionen, og at man samtidig fandt penge til at lave et socialt arbejde for.
Pernille Skipper (EL), 2018-03-02:
For det første til finansieringen: Det er simpelt hen en misforståelse af vores beslutningsforslag.
Vores beslutningsforslag lægger ikke 550 mio. kr. og så 1,1 mia. kr. osv.
Det er ikke en stigende pulje, vi har foreslået.
Det er en fast, fikseret pulje.
Så det er en misforståelse, og det her forslag er fuldt finansieret.
Det er måske ikke den samme model, som SF ville ønske, men det er fuldt finansieret.
Til det andet om, at vi skal finde et nyt flertal, der laver et forlig: Jamen gerne.
Problemet er jo sådan set bare, at der i forhold til satspuljen, som den eksisterer i dag, ikke er samtaler om at ændre reguleringen.
Der er ikke nogen andre, der sidder og snakker om det, så hvis vi to skal starte med at drikke kaffe, bliver det bare dejligt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-03-02:
For at komme videre skulle der i hvert fald være partier nok til at lave et nyt flertal, som laver et forlig.
For hvis vi stemmer for et beslutningsforslag, skulle regeringen jo for det første lave det om til et lovforslag, og det kunne så skifte med forskellige flertal, så det skulle være noget, der var forligsbelagt.
For det andet skulle der også være en anden finansiering.
For med al respekt holder den finansiering, der er heri, altså ikke i forhold til den stigning, der ellers er inden for satspuljemidlerne.
Men jeg synes ikke, at alle de diskussioner skal ende med finansieringsdiskussioner.
Jeg vil bare sige, at vi skal finde en anden model, end der er her, og så skal vi fortsætte den meget positive udvikling, der er inden for satspuljen med midlerne.
Pernille Skipper (EL), 2018-03-02:
Det var faktisk oprigtigt ikke min intention at være polemisk, men jeg har dog måske ikke tabt al harmen endnu tilbage fra 2012.
For som fru Lisbeth Bech Poulsen retteligt bemærker, kan jeg godt huske det, ja.
Hvad sker der, når man opsiger forliget?
Jamen forliget blev jo opsagt dengang, og så blev der lavet et nyt, sådan som jeg har forstået konstruktionen.
Så det er jo ikke rigtigt, at man bare falder tilbage til det, der var før, for så skal man finde en alternativ model, det er rigtigt, hvis der er et flertal i Folketinget for det.
Hvordan kommer vi så videre?
Jeg vil sådan set stille spørgsmålet tilbage til fru Lisbeth Bech Poulsen.
Jeg er sådan set åben for hvad som helst.
Hvad kan vi gøre?
Skal vi lave sådan en lille sidegesjæft, hvor vi prøver på at holde møder med dem, som gerne vil finde en alternativ finansiering, og når man så kommer et sted derhen, kan man ... Altså, vi er med på den værste.
Hvordan kommer vi videre?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-03-02:
Det er en kort bemærkning om skatteaftalen fra 2012.
Jeg tror også godt, at fru Pernille Skipper kan huske, hvilken debat det gav anledning til, og det var faktisk også derfor, jeg oppe fra talerstolen prøvede at sige, at hvis vi kan lave en aftale, hvor der er en sikkerhed for, at det, der sker med satspuljen lige nu, hvor den bliver reguleret minus de 0,3 pct., bliver til en fuld regulering, at der f.eks. er et nyt forlig, at der er finansiering til det, og den positive udvikling, der er i forhold til, hvad satspuljemidlerne går til, fortsætter, så er vi meget interesserede.
Nu blev debatten sådan desværre lidt polemisk i stedet for: Hvordan kommer vi videre herfra?
Det er bare for at bemærke, at hvis vi opsiger satspuljeforliget, kan vi komme til at gå tilbage til sådan, som det var, før satspuljen eksisterede, altså med langt, langt færre penge til overførselsindkomsterne end i dag.
Orla Østerby (KF), 2018-03-02:
Tak for det, formand.
Det beslutningsforslag, vi har på dagsordenen i dag, handler jo om satspuljen.
Satspuljen står jo for sociale forbedringer.
Det er hele udgangspunktet.
Det er nye sociale udviklingsmodeller, evaluering af og opfølgning på de modeller, der nu er her.
Satspuljeindsatsen skal konstant justeres og bliver justeret.
Siden begyndelsen af 1990'erne, hvor satspuljen blev oprettet, har der været en bred politisk opbakning blandt Folketingets partier til den, nemlig alle undtagen Enhedslisten.
Hvis vi skal tage sidste års satspuljeaftale, blev der prioriteret penge til ældreområdet på 325 mio. kr. over de næste 4 år, 1 mia. kr. over de næste 4 år til socialområdet, herunder penge til bekæmpelse af hjemløshed, en ny og målrettet indsats for børn og unge med handicap, styrkelse af plejefamilieområdet osv.
Så også her spiller satspuljen en rolle.
De penge, som vi taler om i dag, kommer jo fra et bredt flertal i Folketinget, der prioriterer penge fra skatteborgerne.
Det er altså den hårdtarbejdende dansker, der betaler.
Det gør, at der hvert år kan gøres en særlig indsats for de svage grupper i vores samfund.
Det er også skatteborgerne, der hvert år betaler for, at overførselsindkomsterne årligt bliver reguleret og afspejler lønudviklingen på arbejdsmarkedet.
Det betyder, at modtagere af overførselsindkomster og svage grupper faktisk får del i den almindelige velstandsfremgang.
Det nuværende system med satspuljen giver dermed grundlæggende sikkerhed for stigende overførselsindkomster, og det sikrer samtidig, at der hvert år kan afsættes betydelige midler til de svageste borgere i vores samfund.
I 2018 er der afsat 50 mio. kr. til en social investeringsfond, og der blev i 2017 afsat 250 mio. kr. over 4 år til et udviklings- og investeringsprogram, som skal fremme en stærkere social mobilitet.
Så skal vi også huske på, at satspuljeforhandlingerne foregår i et åbent forum, og forud for forhandlingerne i 2018 fremlagde regeringen sine prioriteringer til offentligt skue på www.regering.dk, og alle Folketingets partier, på nær Enhedslisten, deltager med deres ordfører i forhandlingerne.
Det er faktisk helt specielt, at vi har et system, hvor næsten alle partier på trods af politiske forskelle løser nogle af samfundets vigtigste problemer.
Det synes jeg forhandlingerne her i dag har forbigået, altså at vi netop her har noget, som har en stor styrke, og som gør, at vi kan hjælpe de svageste i vores samfund.
Er det så sådan, at vi ikke kan gøre det her bedre?
Det er jeg sikker på at vi kan.
Jeg er også sikker på, at det kan udvikles, og i Det Konservative Folkeparti er vi naturligvis med på at se på, om vi kan gøre det bedre.
Det har vi tiden til frem til 2023.
Beslutningsforslag B 66 kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-03-02:
Vi er interesserede i et flertal, der kan sikre en ændring af det her, ikke bare i et år, hvorefter der så er et nyt flertal, som regulerer endnu mindre, end det er i dag, men et, der er sikkert, ligesom satspuljeforliget er.
Det kræver så, at vi laver et forlig.
Så er det ikke bare en aftale, så er det ikke bare et beslutningsforslag, men så er det et bindende forlig om, at det er sådan her vi gør det.
Så er vi interesseret.
Men det her flyvske frem og tilbage, altså at så støtter DF den her model, så støtter de kontanthjælpsloftet og fattigdomsydelsen, nej, det er vi ikke interesserede i.
Pernille Skipper (EL), 2018-03-02:
Med al respekt: Hvad der var før, har bare ikke noget med det her beslutningsforslag at gøre.
Altså, det, som Enhedslisten foreslår, er ikke at gå tilbage til det, der var før.
Det, som Enhedslisten foreslår, er at lave en fuld regulering af overførselsindkomsterne, og det har Socialdemokratiet stadig væk ikke rigtig svaret på om I egentlig går ind for eller ej.
Så vidt jeg har læst Socialdemokratiets kongresbeslutning, er man enig i, at overførselsindkomsterne burde reguleres en til en og er dog derfor også principielt enig i det her forslag, selv om man er bundet af et forlig.
Det er rigtigt, at det var sådan, det var før.
Sådan er det ikke længere, og det er heller ikke det, Enhedslisten foreslår i dag at vi gør fremover.
Laura Lindahl (LA), 2018-03-02:
Det her er sådan set i forlængelse af samme spørgsmål: Betyder det, at hvis de her familieretlige forhandlinger, som vi sidder med nu, skal finansieres over satspuljen, så vil Enhedslisten stå uden for en aftale, hvor man gør det markant bedre for rigtig mange børn, som kommer i klemme i skilsmisser, og hvor man gør et system, som har rigtig mange uhensigtsmæssigheder i sig, markant bedre?
Det vil man så ikke være med til at lave en aftale om, hvis det bliver satspuljefinansieret?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2018-03-02:
Så kan det godt være, at ordføreren ikke mener, at forslaget handler om historik, men det, jeg spurgte til, var historikken, og derfor vil jeg gerne gentage mit spørgsmål, som handler om historikken.
For det er jo væsentligt for at forstå, hvorfor det er, at Socialdemokratiet er en del af satspuljeforliget.
Det er jo, fordi det at etablere satspuljeforliget var en social forbedring, både kontant for den enkelte på overførselsindkomst, og fordi vi fik penge til at lave socialt arbejde, og jeg forstår faktisk ikke, hvorfor Enhedslisten forsøger at sno sig uden om at erkende det.
For som jeg siger, er det fuldstændig fair, at Enhedslisten så gerne vil sætte flere penge af til folk på overførselsindkomst.
Det er jo i sagens natur Enhedslistens eget valg, og det er, hvordan man nu prioriterer i den ene og den anden situation.
Så det, jeg alene beder Enhedslisten om at konfirmere, er, at når det her forlig eksisterer, var det et socialt fremskridt, og det er jo selvfølgelig i sagens natur også derfor, vi ønsker at forblive en del af den forligskreds, som skabte den sociale forbedring.
Pernille Skipper (EL), 2018-03-02:
I familieretforhandlingerne, som der også blev refereret til fra den tidligere spørger, og derfor svarer jeg bare lige det samme igen, har vi ikke drøftet finansieringen.
Jeg er klar over, at der sidder nogle satspuljepartier, som har afsat penge, men vi har altså ikke drøftet finansieringen i de forhandlinger.
Der ligger et aftaleudkast, og vi har ikke fået at vide, at vi skal acceptere den finansiering for at deltage i forhandlinger.
Vi er blevet inviteret, så vi sidder jo selvfølgelig og forhandler – og fortsætter med det.
Orla Østerby (KF), 2018-03-02:
Lige nu sidder Enhedslisten sammen med satspuljepartierne og forhandler det familieretlige system i Socialministeriet.
Jeg vil gerne høre ordføreren her, hvordan det hænger sammen med Enhedslistens holdning til satspuljen, at man samtidig sidder og bruger pengene fra satspuljen, hvorfra vi jo har afsat ret mange penge til det familieretlige system til den reform.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan I, samtidig med at I siger, I ikke vil deltage, så alligevel godt vil deltage, når pengene skal deles ud, men altså ikke, når de skal findes.
Pernille Skipper (EL), 2018-03-02:
Altså, så vidt jeg ved, har man ikke drøftet finansieringen ved de familieretsforhandlinger, som vi har siddet i.
Der har satspuljen afsat nogle midler, ja, så det må vi jo drøfte derovre.
Jeg anerkender fuldt ud hr. Torsten Gejls dilemma i øvrigt.
Vi sidder jo selv tit i det, som hr. Torsten Gejl også påpeger.
Det håber jeg.
Jo, vi stemmer ofte for gode forslag nede i Folketingssalen, men det er i aftaler, man aftaler finansieringen.
Vi stemmer den ikke igennem med lovforslaget; der stemmer man en ændring af loven igennem.
Medicinsk cannabis er ikke det eneste eksempel, man kan finde på det, og ofte stemmer vi rigtig gode ændringer af loven igennem, som er blevet aftalt i en satspuljeforligskreds.
Torsten Gejl (ALT), 2018-03-02:
Det er bare en ting, jeg skal have opklaret.
Ordføreren sagde, at hun modtager mange mails, hvor følgere spørger, hvorfor Enhedslisten ikke er med i det eller det.
Et af eksemplerne var medicinsk cannabis, som jo også delvis er baseret på satspuljemidler.
Men er det mig, der husker forkert, eller har Enhedslisten ikke stemt for det forslag?
Den sondring har jeg godt nok svært ved at forstå.
Altså, i researchen til i dag har jeg set, at der er adskillige steder, hvor Enhedslisten er med i aftaler og forhandler aftaler, stemmer for aftaler, der er satspuljefinansieret, eller forhandler på grundlag af potentiel satspuljefinansiering, hvor Enhedslisten også har hånden nede i kagedåsen.
Det er f.eks. familieretten, som Enhedslisten selv refererer til i bemærkningerne.
Der sad jeg i går i Socialministeriet side om side med Enhedslistens gode forhandler og forhandlede familieret, og der er også dele af det, der er satspuljefinansieret.
Jeg har så tit oplevet at blive angrebet hårdt af Enhedslisten, fordi vi er med til at udvikle politik, som er satspuljefinansieret.
Men gør Enhedslisten ikke selv det i de her tilfælde?