runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-11-10:
Justitsministeren har fremsat et forslag til en ny lov om retsafgifter, og det gode ved det er jo, at man så samtidig ophæver en anden lov.
Den nuværende lov om retsafgifter er faktisk af en ældre årgang – den er helt tilbage fra 1969 – og det er faktisk samme år, som jeg blev født.
Så man kan bare se på sig selv, så ved man, at det er en halvgammel tudse af en lov, som vi nu siger farvel til, og der kommer så en opdateret, ny lov.
I Dansk Folkeparti er vi glade for, at vi får et opgør med noget af det, der har været rigidt ved netop den her administration af, hvordan man laver beregninger af retssagens værdi i forhold til den regning, som man vil få i forhold til retsafgifter.
Nu kommer der en model, som – i hvert fald efter formodningerne i de indlæg, der har været – bliver et relativt nemmere og ukompliceret system, og det er noget, som nogenlunde giver de samme indtægter til staten, altså omkring de her 450 mio. kr.
Der vil jeg da gerne sige, at jeg selvfølgelig også noterede mig, at Venstres ordfører var ude at sige, at det jo er en stigning på omkring de 3 pct., og man kan selvfølgelig godt reflektere over, om det nu også er nødvendigt.
Hvis man kigger på justitsministerens skriftlige fremsættelse af lovforslaget den 21. oktober, står der faktisk på side to netop nogle eksempler, som illustrerer de forenklinger, som man kan sammenfatte ud fra den her nye lov om retsafgifter.
Der er det jo rigtigt, at man kan se, at mange retsafgifter udgår, altså bliver fuldstændig fjernet.
Det kan der være sund fornuft i.
Men der er også nogle steder, hvor vi selvfølgelig kan se frem til, at der kommer en stigning i retsafgiften.
Nogle af de steder, hvor der kan ses frem til en stigning, er jo i hvert fald eksempelvis minimumsafgiften, der ikke har været reguleret siden 1989, og det er f.eks. i forhold til søgsmål, i forhold til fogedsager osv.
Det er fint.
I Dansk Folkeparti er vi glade for, at vi får nogle af afgifterne fjernet, eksempelvis også afgiften for begæring af egen personlig konkurs.
Nogle vil måske sige, at det er lidt tragikomisk, hvis man går konkurs, at man så skal gå ned at sige: Goddag, jeg vil gerne anmode om at begære mig selv konkurs.
Og så skal man sige til den konkursramte: Jamen det bliver så 750 kr.
Der er måske allerede nogle, der synes, at det virker en kende usmart.
Der er nogle enkelte steder, hvor gebyrerne bliver fjernet, og det mener vi også der er sund fornuft i, ikke mindst i forhold til udlæg i forbindelse med dødsbo og i forbindelse med nogle af de sager, der kører, om begravelsesomkostninger osv.
Så samlet set synes vi, det er meget fornuftigt.
Og for at tage forskud på eventuelle spørgsmål vil jeg sige, at Dansk Folkeparti også godt kan støtte, at der kommer en undersøgelse af det, som bl.a. SF's ordfører fru Karina Lorentzen Dehnhardt spurgte til.
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-10:
Det skal være nemt og ligetil at få sin sag for domstolene, men det skal samtidig heller ikke være sådan, at det er det første middel i en konflikt.
Derfor er der flere grunde til at have retsafgifter.
Det kan være af fiskale årsager, for at modvirke ubegrundet sagsanlæg og for at fremme muligheden for at løse en sag i mindelig dialog.
Retsafgifter for bl.a. fogedsager og sagsanlæg har været de samme siden 1989 og er ikke reguleret siden, selv om forbrugerprisindekset er steget med 70 pct.
Med lovforslaget her fastsættes en række retsafgifter til 750 kr.
Det betyder, at nogle stiger fra f.eks. 400 kr. til 750 kr.; andre kan falde fra 1.000 kr. eller lidt mere til 750 kr.
Det betyder også, at man ikke i alle sager behøver at opgøre en sags værdi, hvilket kan være noget vanskeligt i nogle sager, og arbejdet med det ikke står mål med den retsafgift, der efterfølgende skal betales.
Retsafgiften for store sager er dog stadig væk noget større og følger en fast taksttabel efter sagens værdi.
Derudover fjernes retsafgiften der, hvor den udelukkende er af fiskale årsager.
Det er f.eks. retsafgift for skyldners begæring om konkurs eller boudlæg, udlæg til længstlevende ægtefælle og udlevering til uskiftet bo.
Høringssvarene ser også positive ud, om end der er en lille smule kritik af de retsafgifter, der stiger.
Men det er trods alt kun med et par hundrede kroner.
Så derfor er Radikale Venstre positive over for lovforslaget, der beror på grundige overvejelser fra Retsplejerådet.
I lighed med dem, der har været på før og talt om det, synes vi også, der skal en evaluering til.
Det kunne f.eks. være efter 2 år for at få de erfaringer, der er, med de nye retsafgifter, så vi ligesom sikrer os, at det ikke afholder borgere fra, i hvert fald af økonomiske årsager, at anlægge sager om eksempelvis myndighedsudøvelse, hvor det kunne være relevant, men som mange måske i forvejen afholder sig fra.
Derfor lytter jeg mig til, at der allerede er opbakning til det fra Venstre, fra Dansk Folkeparti og fra SF, så det ser positivt ud med at få et flertal i hus for det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-11-10:
Vi støtter også i SF ambitionen om at skabe enklere regler for retsafgifter, så det bliver lettere for både borgere og myndigheder at forstå, hvad det er, man skal betale.
Vi synes faktisk også, det giver mening at revidere området, for som flere har sagt, har de gældende minimumsafgifter for bl.a. sagsanlæg og fogedsager overhovedet ikke været reguleret i rigtig mange år.
Faktisk er forbrugerprisindekset i mellemtiden steget med 70 pct., så det giver jo god mening at få set på det her.
Som jeg sagde før, må jeg samtidig også sige, at jeg ikke har den fjerneste viden om, hvad det her får af konsekvenser for lysten til og muligheden for at føre en sag.
Som Venstres ordfører rigtigt sagde, er adgangen til fri proces og retshjælp blevet mere og mere begrænset de senere år, og de facto har de mest udsatte borgere sværere og sværere ved at få adgang til en effektiv retsforfølgelse.
Så tror jeg også, at det lykkes.
Det er i hvert fald vigtigt, at de her ændringer ikke bliver en barriere for adgangen til domstolene for nogen som helst borgere.
Det er vigtigt at være på vagt over for, om de her nye afgifter kommer til at fungere efter hensigten, eller om der er tegn på, at de i praksis begrænser adgangen til at få prøvet en sag ved domstolene.
Med de bemærkninger kan jeg meddele, at SF støtter forslaget, og jeg skal hilse fra Enhedslistens ordfører på området, fru Rosa Lund, og sige, at det gør Enhedslisten også, og at de også står bag ønsket om en evaluering.
Mona Juul (KF), 2020-11-10:
Tak for det, og tak for ordet.
Også her er jeg vikar for Naser Khader.
Det skal gøres igennem en ny lov, som skal erstatte den nuværende lov fra 1969.
Så det er måske også på tide.
Regeringen foreslår konkret bl.a., at de retsafgifter, der i dag bliver beregnet som en procentdel af sagens værdi, skal erstattes med en fast afgift.
Det gør det først og fremmest lettere for borgerne at kunne gennemskue de økonomiske konsekvenser.
Derudover vil det betyde, at vi afbureaukratiserer afgiftsberegningen.
Det er to gode ting, som vi Konservative selvfølgelig bakker op om.
En anden del af forslaget her er, at en række af de afgifter, der i dag ikke har noget processuelt formål, men kun at give staten et provenu, bliver afskaffet.
Det kan vi også kun bakke op om.
For formålet med vores retssystem er ikke at tjene penge til statskassen.
Omvendt er det samtidig klart, at de afgifter, som har til formål at undgå sagsanlæg efter forgodtbefindende, fortsat giver god mening at have.
Det er nemlig også retssikkerhed.
Selv om lovforslaget overordnet set indeholder mange positive elementer, deler vi også nogle af de betænkeligheder, der har været nævnt her fra flere partiers side.
Vi er positive i Konservative Folkeparti over for forslaget, og vi glæder os og ser frem til udvalgsarbejdet.
Morten Bødskov (S), 2020-11-10:
Tak for det, formand.
Endnu en gang tusind tak for den meget brede opbakning til lovforslaget her.
Som det også er sagt, spiller retsafgifter en væsentlig rolle, og det er en væsentlig indtægtskilde for staten på ca. 54 mio. kr. om året.
De tjener også et retsplejemæssigt formål og er med til at sikre, at borgere og virksomheder anvender domstolene på en måde, der er hensigtsmæssig for andre borgere og virksomheder og selvfølgelig for samfundet som helhed.
Lovforslaget viderefører gode elementer fra den eksisterende retsafgiftslov, herunder en lav afgift i retssager, som angår mindre værdier, og et langt lavere maksimum for retsafgiften i retssager om prøvelse af myndighedsudøvelse end i retssager om privatretslige forhold.
Lovforslaget sikrer dermed, at domstolene fortsat er økonomisk tilgængelige for borgere og virksomheder, både til løsning af tvister mod private parter og som den uafhængige instans, som borgere og virksomheder kan gå til i en tvist mod myndighederne.
Samtidig foreslås der, som det allerede har været fremme, en række forenklinger, som skal gøre loven lettere at anvende både for borgere og virksomheder og deres advokater og for domstolene, som administrerer beregningen og opkrævningen af retsafgifter.
Med de her bemærkninger og med de faldne kommentarer til lovforslaget vil jeg foreslå, at de spørgsmål, der har været rejst her, tager vi i Folketingets Retsudvalg, og vi drøfter selvfølgelig også de ønsker, der har været i forbindelse med en evaluering af ordningen, i forlængelse af de spørgsmål, der måtte være til det.
Tak for ordet.
Mette Frederiksen (S), 2020-11-10:
Nej, det kan jeg faktisk ikke love, for selv om jeg har al mulig respekt og sympati for, at der prædikes på færøsk i Danmark – og der har mig bekendt jo aldrig nogen sinde været nogen som helst problemer i den sammenhæng; der har jo i det hele taget ikke før i tiden været problemer med trossamfund, der er kommet til udefra, ej heller selv om der er blevet prædiket andre sprog.
Der, hvor vi har problemet i Danmark nu, er den islamistiske terror, det er den radikaliserede islamisme, som jo igen er skyld i, at nogen er blevet slået ihjel på europæisk jord.
Vi ved, at der nogle gange er blevet prædiket med hadsk tale i moskéer i Danmark, og det bliver vi nødt til at gøre alt hvad vi kan for at bekæmpe, og derfor kan jeg ikke i dag stå og give garantier for, hvor den her indsats præcis ender.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-11-10:
Tak for det.
Der er jo også et valg i dag – det er knap så vigtigt som det amerikanske præsidentvalg, det er nemlig kommunalvalget på Færøerne, men nu må vi se, hvordan det kommer til at udspille sig.
Statsministeren talte i sin indledning om det, der skete i Frankrig, og det er jo dybt, dybt ulykkeligt.
Men det er jo også skræmmende, at der også i Danmark er islamister, at der også er mennesker i Danmark, der er radikaliserede, og som prædiker hellig krig i Danmark.
Derfor synes jeg, at regeringen er i sin fulde ret til at gøre alt, hvad den kan, for at bekæmpe det had og det ønske om ødelæggelse, som bliver prædiket i moskéer rundtomkring, og det er vel derfor, man har bebudet en lov, der vil bestemme, at alle prædikener i Danmark, som ikke er på dansk, skal oversættes til dansk.
Jeg ved ikke, hvor meget det vil hjælpe, men jeg respekterer selvfølgelig regeringens ret til at gøre, hvad den kan.
Der er en del færøske kirker og menigheder, som i årtier har virket i Danmark.
Kan statsministeren love, at vi ikke ender i den helt groteske situation, at færøske menigheder, som har befundet sig her i årtier, skal oversætte deres prædikener, fordi man har mistanke om terror?
Mette Frederiksen (S), 2020-11-10:
Tak for det spørgsmål.
Kampen for ligestilling går på tværs af grænser, for det er jo en måde at tænke på, som gerne skal gennemsyre både vores beslutninger, den lovgivning, vi har i de respektive lande, og den måde, vi samarbejder med hinanden på.
Det er samtidig også vigtigt for mig at sige, at en meget, meget stor del af ligestillingsområdet jo er hjemtagne områder, som er at betragte som færøske anliggender, og der har vi jo en stolt tradition i rigsfællesskabet for, at det, vi samarbejder om, er det, vi skal løse i fællesskab, og vi har omvendt respekt for, at der kan være forskelle landene imellem på en række forskellige områder.
Så den arbejdsfordeling respekterer jeg også i den her sammenhæng.
Men f.eks. vil det med valget i USA , hvor man får den første kvindelige vicepræsident for verdens mægtigste og vigtigste land på den sikkerhedspolitiske scene, forhåbentlig betyde for alle piger, der vokser op i de her år, at de kan se, at man faktisk kan gå hele vejen, hvis man har evnerne og viljen.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-11-10:
Tak for det.
Jeg vil også skyde lidt med spredehagl.
For ikke altid at vade i det samme, skrev jeg forleden ud på min facebookside og spurgte, om der var nogen, der havde nogle idéer til, hvad jeg skulle spørge statsministeren om.
Jeg fik en del ønsker, og nogle af spørgsmålene har jeg allerede taget op, andre af dem vil jeg tage op i anden sammenhæng, men et af dem vil jeg stille nu her.
Jeg lavede forleden en undersøgelse, som viste, at manglen på ligestilling på Færøerne er enorm.
Der er meget stor forskel mellem mænd og kvinder, når det gælder magt, indflydelse og ejendom.
Man kommer til at tænke på Platons ord om, at en stat, der kun træner mænd op til at være ledere, er som en atlet, der kun træner sin højre arm, og at Færøerne har en alt for utrænet venstre arm, bliver jeg også selv erindret om, hver gang jeg kommer ind på mit kontor her i huset, hvor jeg har billeder af samtlige færøske landstings- og folketingsmedlemmer hængende – der er ét kvindeligt ansigt.
Men nu er der så i hvert fald en kvinde, som, om end indirekte, stiller statsministeren et spørgsmål.
Det lyder sådan her: Der er valg i USA på tirsdag – det var så sidste tirsdag, da spørgetimen blev aflyst – og det vil formentlig føre til, at USA får den første kvindelige vicepræsident og måske senere den første kvindelige præsident.
Statsministeren selv er kvinde; hun er en af adskillige kvindelige partiformænd i Danmark – på Færøerne er vi langt fra den situation.
Handler det om lovgivning, sociale ordninger eller kulturkamp?
Og hvilke råd har hun til dem, der kæmper for større ligestilling på Færøerne?
Spørgsmålet er hermed viderebragt.
Mette Frederiksen (S), 2020-11-10:
Jeg håber, jeg fik alle ordene med.
Det er helt rigtigt, at der er en dialog med Europa-Kommissionen i forhold til det fortsatte samarbejde mellem EU og Færøerne, og det er selvfølgelig et arbejde, vi jo også i høj grad engagerer os i, og min oplevelse er også, at det har vi et godt samarbejde om internt – Færøerne og Danmark imellem.
Jeg vil formode, at det forholder sig sådan, at når der forhåbentlig er forhandlet et resultat, så vil der efterfølgende være en juridisk vurdering af, hvordan den aftale skal forankres parlamentarisk og politisk.
Så jeg tror, vi skal tage det i den rækkefølge, at nu skal der først være forhandlet et resultat, og så er der den juridiske afklaring efterfølgende.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-11-10:
Det kan jeg svare meget klart på.
Hvis fru Karina Lorentzen Dehnhardt med ordene evaluering af det her område mener borgerens adgang til at gå i retten, herunder spørgsmålet om, om omkostningerne ved en retssagsbehandling er blevet så høje, at mange borgere holder sig ude af retssystemet, selv om de i øvrigt har en sag, der fortjente at blive afgjort der, er svaret: Ja, Venstre vil meget gerne gå med i dette arbejde.
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-10:
Jeg vikarierer i dag for Socialdemokratiets retsordfører, hr. Jeppe Bruus, som fortsat er i karantæne, fordi han har haft coronavirus.
Coronapandemien er også baggrunden for dette lovforslag.
Lige nu kæmper rigtig mange danske virksomheder med de økonomiske konsekvenser af covid-19-pandemien, og smittespredningen har ramt mange virksomheder på indtjeningen.
Derfor er behovet for at hjælpe ellers sunde virksomheder med at komme på fode igen større, end det plejer at være.
Hvis en virksomhed er insolvent, har den mulighed for at søge om rekonstruktion.
Det giver mulighed for at hjælpe en sund virksomhed igennem en periode med økonomiske vanskeligheder, uden at virksomheden går konkurs og ejere og kreditorer mister penge og deres medarbejdere mister deres arbejde.
Lovforslaget her skal forbedre de lovgivningsmæssige rammer for at søge om rekonstruktion.
De forslag, som lovforslaget bygger på, kommer fra Konkursrådet og de anbefalinger, de har givet, og lovforslaget vil bl.a. gøre rekonstruktion billigere og mere attraktiv for især mindre virksomheder.
Samtidig skal en fejlslagen rekonstruktion ikke automatisk medføre konkurs.
Lovforslaget vil også gøre det lettere at lave en virksomhedsoverdragelse under en rekonstruktionsbehandling, sådan at andre kan føre virksomheden videre.
Dette lovforslag vil forhåbentlig gøre rekonstruktion til et attraktivt tilbud for flere, især under den nuværende pandemi, men også i fremtiden vil det forhåbentlig betyde, at flere vil søge om rekonstruktion og få virksomheden på ret kurs igen, i stedet for at virksomheder med midlertidige problemer går konkurs.
Det er en glædelig nyhed for alle, hver gang en konkurs afværges, og vi håber, at lovforslaget her vil give flere af den slags glædelige nyheder.
Samtidig indebærer lovforslaget også en tilretning af værnetingsreglerne for gældssanering, fordi de nuværende regler er i strid med EU-retten.
Fremover bliver det sådan, at det er det sted, en borger samlet set har den største tilknytning, der bliver afgørende og ikke pr. definition borgerens bopæl.
På den baggrund bakker Socialdemokratiet op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-11-10:
Jeg skal indledningsvis sige, at jeg ud over at tale på Venstres vegne taler på vegne af Nye Borgerlige, som er optaget af et andet møde p.t.
Det kan vi selvfølgelig fuldt ud støtte.
Det er selvfølgelig rart at blive gældssaneret, men dem, der bor i udlandet, skal nok være klar over, at fordringerne altså ikke akkorderes, for så vidt angår de udenlandske fordringer.
Det er så, hvad det er.
Herudover indeholder forslaget nogle tekniske detaljer, som jeg ikke skal komme nærmere ind på her, men som Socialdemokratiets ordfører sagde, er det vigtigste, at man ligestiller rekonstruktion og konkurs i relation til virksomhedsoverdragelse.
Det kommer altså til at være de samme regler, der gælder, specielt i relation til lønmodtagernes retsstilling, når man overdrager en virksomhed i en rekonstruktionsperiode, som når man gør det fra et konkursbo.
Det er super fint, for der har åbenbart været en tendens til, at det var bedst eller nemmest at gå konkurs og så få overdraget i den situation.
Summa summarum kan Venstre fuldt ud støtte forslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-11-10:
Nogle vil måske mene, at det her lovforslag kunne virke lidt kedeligt i sin udformning, og at der kunne være risiko for, at folk faldt i søvn her i Folketingssalen under lovbehandlingen.
Så er det selvfølgelig godt, at vi har nogle udenfor til at holde os vågne med høj musik og rabalder ved at slå på forskellige grydelåg osv., men det må vi jo så lære at håndtere på en anden måde.
Justitsministeren har fremsat lovforslaget den 21. oktober, og det er et forslag, som det også blev nævnt af Socialdemokraternes ordfører, som tager hånd om to forskellige formål.
Det første er at bringe værnetingsregler for gældssanering i overensstemmelse med EU-ret, og det er selvfølgelig fint, at man netop går ind og kigger på, hvor henne folk har deres bopæl, og at man ikke har en snæver diskussion, i forhold til om man har bopæl i Danmark eller ej.
Og det er jo vigtigt at præcisere, at der ikke ændres på betingelserne for at opnå gældssanering med det lovforslag, som justitsministeren har fremsat.
Det andet formål angår konkursdelen for virksomheder med det, der hedder forbigående økonomiske problemer, eksempelvis på baggrund af den meget triste coronasituation, vi har, hvor der er virksomheder, der har måske store, men forhåbentlig forbigående økonomiske problemer.
Der er det muligt i forhold til de anbefalinger, der kommer fra Konkurrencerådet, at lave nogle tilføjelser, som samtidig sikrer, at fordringshavernes retsstilling bibeholdes, og at man naturligvis ikke mister sin ret til at stå forrest i køen for dem, der skal have penge, hvis det skulle ende med en konkurs.
Begge dele er nogle ting, som Dansk Folkeparti kan støtte.
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-10:
Tak for ordet.
Formålet med lovforslaget her er først at bringe værnetingsreglerne for gældssanering i overensstemmelse med EU-rettens regler om fri bevægelighed.
Det er jo selvfølgelig vigtigt, at vores regler passer med det i forhold til den dom, der blev afsagt ved EU-Domstolen, dom af 11. juli sidste år.
Det næste, der også er vigtigt med lovforslaget, er, at vi i anledning af den triste covid-19-situation, vi står i, forbedrer de lovgivningsmæssige rammer for, at virksomheder, som er levedygtige, men har aktuelle økonomiske vanskeligheder, som i forhold til den situation, de står i, vurderes at være forbigående, kan videreføres i stedet for at blive erklæret konkurs.
Det er vi meget positive over for i Radikale Venstre, og det bygger også på grundige overvejelser fra Konkursrådet.
Vi er også villige til at kigge på nogle af de input, der har været gennem høringssvarene.
Der er f.eks. nogle, der påpeger, at det måske er en lidt kort tidsfrist, kreditorer har, til at påpege deres krav inden for 5 dage.
Skulle det måske være 10 dage?
Der er en række ting i dem, vi er villige til at kigge på.
Men vi er ellers positive over for lovforslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-11-10:
Tak for ordet.
Det er jo en ordentlig moppedreng af et lovforslag at komme igennem, og det indeholder en del ting.
Jeg vil sige, at vi i SF er positive over for den del af lovforslaget, som opdaterer værnetingsreglerne i forbindelse med gældssanering, så de flugter med EU-retten på området, og så de samtidig også forbedrer mulighederne for at undgå konkurs for levedygtige virksomheder, der har forbigående økonomiske vanskeligheder.
Det er jo desværre en risiko, nogle virksomheder ser ind i lige nu på grund af corona.
Det er også positivt, at Lønmodtagernes Garantifond fremover skal foretage udbetalinger af lønrestancer allerede i forbindelse med indledningen af arbejdsgiverens rekonstruktionsbehandling, når det handler om et krav fra lønmodtagerne, der før eller under rekonstruktionsbehandlingen er opsagt og fritstillet.
Vi noterer os, at også Fagbevægelsens Hovedorganisation synes, det er en god idé.
Vi mener, at forslaget måske har nogle mangler, som vi ser frem til at drøfte under udvalgsbehandlingen.
Vi har f.eks. noteret os, at en fejlslagen rekonstruktion efter forslaget ikke automatisk ender med afsigelse af konkursdekretet.
Det vil vi gerne have vurderet konsekvenserne af.
Og så er der domstolene, som mener, at forslaget påfører dem en merudgift.
Her er vi selvfølgelig optaget af, om det er fuldt finansieret.
Det er ikke medtaget i lovforslaget, og det synes vi i SF er godt.
Men på den baggrund vil jeg så sige, at vi også støtter lovforslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2020-11-10:
Tak for det.
Nogle kunne måske have håbet, at det her havde været en livlig debat om de fordele, der kan være ved forbehold i forhold til EU, og hvilke muligheder det skaber – men det ser ikke sådan ud.
Jeg vil sige, at i Enhedslisten er vi jævnt hen enige i Konkursrådets vurdering vedrørende gældssanering for personer med bopæl i udlandet og har ingen indvendinger i forhold til rådets tolkning af grundkravene om, at centrum for skyldneres økonomiske, politiske og sociale hovedinteresse skal findes der, hvor skyldneren har indgivet begæring og gældssanering.
Værnetingsregler for gældssanering skal fortsat gå ud fra, at sagerne behandles i den retskreds, hvor sagen har størst tilknytning.
I Enhedslisten kan vi også bakke op om Konkursrådets anbefalinger til ændringer, som letter omkostningerne i forbindelse med rekonstruktionssagerne, i håb om at det vil få flere særligt små og mellemstore virksomheder og erhvervsdrivende til at benytte sig af mulighederne, så lukningstruede, men levedygtige virksomheder kan videreføres i stedet for at blive erklæret konkurs.
Og så er vi desuden tilfredse med Konkursrådets vurdering og Justitsministeriets forslag til regelændringer, som muliggør dækning af lønmodtagernes lønkrav m.v. før, under og efter rekonstruktionsbehandling.
Derfor bakker vi op om lovforslaget.