Jane Heitmann (V), 2018-05-24:
Først og fremmest tak til Alternativet for at sætte et umådelig vigtigt emne til debat her i Folketingssalen i dag, nemlig ældres mentale sundhed og trivsel, og hvordan vi sikrer, at flere ældre trives bedre.
Og det er tankevækkende, at ca. 9 pct. af alle mænd fra 75 år og op og 13 pct. af alle kvinder fra 75 år og op har en dårlig mental sundhed.
Det må og skal vi gøre bedre.
Først og fremmest har kommunerne et stort og vigtigt ansvar.
Her er man tættest på borgeren, man møder den enkelte, og man har gode muligheder for både at opleve, se og mærke forandringer i humør og trivsel.
Jeg har siddet i en kommunalbestyrelse i mere end 10 år og har som næstformand i det lokale sundhedsudvalg arbejdet bl.a. med trivsel og har haft stor glæde af Sundhedsstyrelsens forebyggelsespakker.
Forebyggelsespakken om mental sundhed er et fint arbejdsredskab set gennem de kommunale briller, også fordi der både er generelle og aldersspecifikke anbefalinger.
Mon ikke de fleste som jeg indimellem undrer sig over, hvad det er, der gør, at man ikke bare bliver gammel, men at nogle bliver meget gamle?
For kort tid siden var jeg jo sammen med Folketingets Sundheds- og Ældreudvalg på studietur til Japan, og det var en øjenåbner, for i Japan er man meget bevidst om, hvor stor betydning sociale relationer har, ikke blot i forhold til livsglæde og livskvalitet, men også i forhold til hvor længe man lever.
Japan har f.eks. 147 ældre borgere over 110 år, og fælles for dem alle sammen er, at de har haft stærke sociale relationer livet igennem.
Flere steder i Danmark har vi veletablerede ældreklubber, og det er en rigtig god måde at mødes på, og det er en god måde at skabe fællesskaber på.
Jeg har selv været ude at besøge ældreklubber, bl.a. i Vissenbjerg og i Aarup på Fyn.
Det, der kendetegner klubberne, er, at man f.eks. mødes hver uge.
Man synger en sang, drikker kaffe, spiser dejligt blødt brød, og så deltager man enten i en fysisk aktivitet eller lytter til et foredrag i fællesskab.
Alle disse ældre har bestemt glæde af et stærkt lokalt fællesskab, som i den grad forebygger ensomhed.
Selv om man kan gøre meget for at undgå ensomhed og mistrivsel, har vi som samfund naturligvis også et ansvar for at drage omsorg for mennesker, som af den ene eller den anden grund mistrives og oplever, at livet spoler i den forkerte retning.
Vi har da også i de seneste år iværksat en række indsatser, som bl.a. er målrettet ældres mentale sundhed, og lad mig her komme med et par eksempler:
Ældreministeren har fremlagt et visionsoplæg, »Værdighed i ældreplejen – en hjertesag«, som bl.a. har skabt fokus på, hvordan vi undgår, at ældre bliver ensomme og begår selvmord.
Både ensomhed og selvmord er tabubelagte emner, som der i høj grad er brug for at vi tager livtag med.
Med satspuljeaftalen for 2018 har vi både afsat midler til fællesskabsklippekortet og en pulje til ældre ramt af sorg og livsfortrydelse, og med finanslovsaftalen for 2018 har vi sammen med Dansk Folkeparti afsat 120 mio. kr. til pårørendestøtte og en værdig afslutning på livet.
Endelig har vi sat ind med målrettede forebyggende hjemmebesøg til ældre i aldersgruppen 65-74 år og 76-79 år, som er i særlig risiko for at opleve ensomhed eller tristesse, hvis de f.eks. mister en ægtefælle eller de kommer retur efter et langt hospitalsophold.
En værdig ældrepleje har mange ansigter og har mange udtryk, men uanset hvilken vinkel man anskuer værdig ældrepleje fra, må vi aldrig glemme at sætte mennesket i centrum.
Venstre kan støtte op om det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkepartis ordfører læste op, og så skal jeg hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at man også derfra kan støtte teksten.