runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Bach (LA), 2025-12-05:
Man kan jo tilføre en hvilken som helst logik, man har lyst til i den her sammenhæng.
Men faktum er jo, at det her afskærer danske soldater fra at have nogle taktisk muligheder på kamppladsen, og det vil uvægerligt kunne komme til at koste danske soldater livet.
Det siger militæreksperter også.
Det er den skinbarlige virkelighed.
Hvis nu der lå en militærfaglig anbefaling bag det her fra den øverste ledelse i det danske forsvar, ville SF så genoverveje deres synspunkt?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-12-05:
Ethvert land beslutter jo, hvordan man vil agere inden for den internationale retsorden, og om man vil være med i konventioner og det internationale regelsæt eller ej.
Og som udenrigsministeren også sagde, er det jo stadig væk langt største delen af verdens lande, der har tiltrådt de her konventioner.
Jeg mener, at logikken bag det her forslag ultimativt fører til anarki og til en verden uden normer og uden regelsæt, hvor man ikke kan kritisere lande for at bruge kemisk krigsførelse, hvor man ikke kan kritisere lande for at føre krig mod civile, og ultimativt hvor man ikke kan kritisere Rusland for deres krigsforbrydelser i Ukraine.
For det er jo det, der er logikken bag det her: Hvis de andre gør det, skal vi også gøre det.
Jeg synes, det er en ekstrem farlig udvikling at gå den vej.
Jeg prøver også samtidig at være ekstremt ydmyg over for for det faktum, at jeg ikke ved, hvordan det er at leve som nabo til Rusland og balancere de to ting samtidig.
Men jeg synes, at de tager fejl her.
Carsten Bach (LA), 2025-12-05:
Virkeligheden og faktum er jo, at de her ammunitionstyper allerede er introduceret på kamppladsen, altså i den geografi, hvor vi forventer at NATO skal udkæmpe en kamp mod Rusland i så tilfælde, og det er endda af landene selv.
Det har de lande jo taget med ind i de overvejelser, de har foretaget i deres valg.
I forhold til det med danske soldater, som kan komme til at deltage og samarbejde med soldater fra de baltiske lande, vil der f.eks., være en situation, hvor danske enheder skal yde logistikstøtte til estiske, lettiske eller litauiske enheder.
Der vil man, hver gang man transporterer nogle kasser for at hjælpe disse landes soldater, skulle åbne kasserne for at se efter, om der er tale om personelminer, eller om der er tale om klyngeammunition, for ellers ville danske enheder ikke kunne håndtere det.
Ser ordføreren fra SF ikke det som et stort problem?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-05:
Jamen altså, man kan godt have en idé om, at når der er krig og man bruger våben, er det ikke for at lemlæste nogen eller slå nogen ihjel, men sådan er det jo i krig.
Altså, det er jo ligesom det, der er formålet med det.
Grunden til, at vi opruster i Danmark, er jo ikke, at vi vil bruge det til at slå ihjel, men det er for at afskrække andre folk fra at synes, at det er interessant at angribe Danmark eller vores allierede lande.
Hvis vi på forhånd har valgt at sige, at der er en masse våbentyper, som vi ikke vil bruge, så har vi også et dårligere værn til at afskrække vores potentielle fjender, og det er det, det her handler om.
Vi synes, det er en dårlig måde at forsvare sig på at sige, at vi ikke vil kunne støtte vores allierede lande med det her.
Det bliver jo ikke noget, som vi skal grave ned i Danmark, eller som Danmark kommer til at bruge her, for vi har ikke den grænse og den geografiske position, men det er altså en dårlig idé, at vi på forhånd har afskrevet os muligheden for at kunne støtte vores allierede med de her ting.
Sascha Faxe (ALT), 2025-12-05:
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at det handler om forsvar, men det her er ødelæggelse, og det er ødelæggelse i årtier.
Vi taler ikke om et forsvarsværn.
Vi taler om noget, der kommer til at være et dagligt angreb på civile i årtier frem, som lemlæster børn, der leger, som lemlæster dem, der vil rydde op efter det, og som i øvrigt også lemlæste soldater, ens egne også, når det her er lagt ud.
Så hvordan kan Danmarksdemokraterne kalde det her et forsvar?
Anerkender ordføreren ikke, at det her er lemlæstelsesvåben?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-05:
Det er jo korrekt, at det er tænkt som ting til at forsvare sig med, men det kan jo ikke komme bag på nogen.
Vi er med i NATO, som er en forsvarsalliance og ikke en angrebsalliance.
Det handler jo om at beskytte NATO's grænser, og det er en god og effektiv måde at beskytte f.eks. en flere tusind kilometer lang grænse fra Finland mod Rusland på.
Det er svært at sætte andet materiel op på sådan en lang grænse.
Her er det ret effektivt at bruge bl.a. miner, og det er godt at bruge klyngeammunition; det er et ret nemt forsvar.
Så det handler jo ikke om, at man skal ødelægge, men det handler om at lave et værn, der gør, at man afskrækker folk – at de siger, at det ikke er interessant at angribe f.eks. Finland, fordi man bruger det her.
Skal vi støtte Finland i sådan en situation, synes jeg, det er ærgerligt, hvis vi på forhånd har afskrevet os muligheden for at kunne støtte dem med de ting, de har brug for, for at de ikke bliver invaderet, altså i en forsvarskrig.
Sascha Faxe (ALT), 2025-12-05:
Tak for ordet.
Når ordføreren taler, taler han meget ud fra at kunne ramme nogen, at vi skal kunne ramme vores fjender, at vi skal have de samme muligheder som vores allierede, og at vi ikke skal afskrive os dem.
Nu siger ordføreren også, at det er to meget specifikke konventioner, men de her konventioner er meget rettet mod beskyttelse, for det handler om nogle våben, der i den grad smadrer kroppen.
De er ikke lavet til at bevare liv, og de er ikke lavet til at afslutte liv, altså, de er heller ikke lavet til at slå folk ihjel.
Det er lemlæstelsesvåben, vi taler om, og som ordførerne før mig har talt om, er det noget, der varer i årtier frem, og det er civile, det primært går ud over.
Så hvordan kan ordføreren, altså med rette, sige, at det her handler om at skabe fred og tryghed, når det er våben, der decideret er lavet til at gøre det stik modsatte, og vi ved, at det kommer det til i årtier fremefter, hvis de bliver brugt?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-05:
Det er sjovt, at sådan er det altid: Hvis man ikke kan finde gode argumenter, skal man bruge glidebaneargumentet.
Altså, det her handler om to meget specifikke konventioner.
Jeg har meget klart svaret på, at vi har ikke en ambition om, at vi skal træde ud af alle mulige andre konventioner, men nu er det sådan, at de lande, som ligger op mod Rusland, selv er trådt ud af de her konventioner eller har aldrig tiltrådt dem, fordi de godt kunne se, at det var noget, de kunne få stærkt brug for.
Jeg synes som en god NATO-allieret, at vi ikke skal afskrive os muligheden for at kunne hjælpe dem.
Så det med at sige, hvis man ikke kan finde på andre argumenter, at så er det også alle andre våbentyper, vi pludselig ville åbne op for, har vi altså aldrig stillet i udsigt.
Carsten Bach (LA), 2025-12-05:
Nu kerede jeg mig jo tidligere i debatten meget om det socialdemokratiske bagland, men jeg kerer mig også rigtig meget om civile ofre, men det lyder ikke rigtig, som om ordføreren fra Enhedslisten kerer sig ret meget om soldaters liv.
Og der er jo ikke nogen tvivl om – i hvert fald ikke, hvis man spørger militæreksperter – at det at være i de her konventioner, det ikke at bruge de her våben i en krigssituation uvægerlig koster flere soldater livet.
Betyder det ikke noget for ordføreren fra Enhedslisten?
Trine Pertou Mach (EL), 2025-12-05:
Vi kerer os utrolig meget om soldaters liv.
Det er bl.a. derfor, vi mener, at der skal være spilleregler for krig, og at alle stater bør overholde dem.
At de så ikke gør det i virkeligheden, er dybt beklageligt.
Vores opgave som stat er at sørge for, at flest mulige lande holdes ansvarlige for deres brud på krigens love.
Derudover vil jeg sige til ordføreren, at der ikke er nogen, der vinder ved, at Danmark udtræder af de her konventioner, ud over bøllerne, og bøllerne fortjener ikke flere redskaber end dem, de har i forvejen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-12-05:
Jeg synes egentlig, jeg meget klart har gjort rede for Dansk Folkepartis politik i denne sag, og det er, at vi ikke ønsker at anvende det.
Vi ønsker at bruge det som afskrækkelse.
Vi ønsker at sende et signal.
Jeg synes også, jeg meget klart har sagt, at ja, det går ud over civile, ligesom alle våben går ud over civile, og så synes jeg også, det er en lidt underlig måde at udlægge sagen på med hensyn til Rusland.
Altså, Rusland truer os, Rusland truer NATO, Rusland invaderer, Rusland ruster op, og selvfølgelig skal vi da reagere på det.
Det handler ikke noget om, at vi gør, hvad Rusland siger.
Jeg vil bare lige minde om, at det var Enhedslisten, der var noget tøvende i sin støtte til Ukraine i begyndelsen.
Så jeg synes, det er en underlig måde at argumentere på, og jeg forstår den simpelt hen ikke.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-12-05:
Tak for det.
Jeg tror, det ville være rart at høre ordføreren sige, at den beslutning, som Dansk Folkeparti og de øvrige tre forslagsstillende partier har truffet om at anbefale, at Danmark udtræder, er noget, man har besluttet i egen ret og ikke, fordi man har følt sig presset af Rusland.
For lige nu lyder det, som om det, fordi Rusland gør noget, altid er det rigtige, og at så skal man følge med.
Jeg ville virkelig være overrasket over, hvis det var ordførerens partis holdning, og jeg ville også finde det en lille smule pinligt, at fordi Rusland foretager sig noget, som ikke er i orden, skal vi kunne gøre det samme.
Det er sådan lidt øje for øje, tand for tand-gammeltestamenteligt.
Så det må ordføreren godt bekræfte.
Så vil jeg også godt have ordføreren til at svare på, om man i Dansk Folkeparti anerkender, at langt, langt størstedelen af ofrene for de her våbentyper er civile, og at omkring halvdelen af de civile er børn, og om det er en pris, som man i Dansk Folkeparti mener er rimelig at påføre civile mennesker.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-12-05:
Altså, nu handler beslutningsforslaget ikke om atomvåben.
Det handler om at udtræde af to konventioner, så vi kan indkøbe klyngeammunition og personelminer, så vi står i en bedre udgangsposition, hvis Rusland skulle angribe nogle af vore allierede, bl.a. i Baltikum.
Det er det, beslutningsforslaget handler om.
Så kan jeg godt forstå, at man vil have en generel debat om våbenkapløb, men sagen er jo bare, at det er den, der starter våbenkapløbet, der har ansvaret for våbenkapløbet, og det er ikke Europa, der har startet det.
Det er Rusland.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-12-05:
Jeg synes virkelig bare ikke, at vi fra det danske parlaments side skal bidrage til den ekstremt farlige udvikling i verden.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-12-05:
Våbenkapløb kan aldrig være unilateralt.
Altså, hvis min fjende ruster op og jeg ikke gør det, øger jeg jo muligheden for krig, i og med at jeg så er et let bytte for aggressoren.
Den, der starter våbenkapløbet, har jo altid det største ansvar for det, og i dette tilfælde er det helt klart Ruslands regime, der er ansvarligt for det våbenkapløb.
Europa levede en hobbittilværelse indtil angrebet på Ukraine.
Vi har stort set rustet ned de sidste 15-20 år, så det er jo ikke europæerne, der har rustet op.
Men nu er vi blevet tvunget til det, fordi Rusland agerer så aggressivt, og der hører personelminer og klyngeammunition desværre også med til den oprustning, fordi Rusland bruger det uden blusel mod sine fjender.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-12-05:
Jeg tænker, at ordføreren er bekendt med det her såkaldte dommedagsur, som, alt efter om man sætter det tæt eller ikke så tæt på midnat, beskriver sikkerhedssituationen i verden.
Nu er det nede på 89 sekunder i midnat, og det er det ud fra en lang række eksperter, der vurderer sikkerhedssituationen i verden.
Det her er virkelig ikke polemisk ment, men når andre lande opruster i forhold til atomvåben osv., er der så også den logik, at det våbenkapløb, som rigtig mange advarer imod, vil vi så også skulle deltage i på det niveau?
Jeg er simpelt hen bare interesseret i at forstå logikkerne, i forhold til om vi skal følge efter, når andre gør verden mere farlig.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-12-05:
Hvis vi tager Baltikum, hvor danske soldater jo står, så kunne man lægge et bælte af personelminer, og så kunne man samtidig have klyngeammunition til rådighed som afskrækkelse – ikke at vi skal bruge dem.
For i Dansk Folkeparti går vi ind for forsvarskrige og ikke angrebskrige.
Men hvis der er nogen, der kommer efter os, så slår vi igen.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-12-05:
Ja, det er helt korrekt, at der ikke er nogen våben, der ikke kan dræbe civile, men der er forskel på ratioen mellem soldater og civile, som våbnene slår ihjel.
Så ville ordføreren ikke synes, det var klogere at sige: Okay, Putin er ligeglad med civile; han bruger klyngebomber og landminer; vi bruger nogle andre våben, som kan slå igen?
For jeg er enig i, at vi selvfølgelig skal afskrække; selvfølgelig skal vi slå igen, hvis vi bliver angrebet, men med nogle våben, som rent faktisk rammer dem, der gør skade, og ikke de civile i eksempelvis Rusland.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-12-05:
Jeg synes egentlig, jeg meget klart sagde, at vi ikke skal bruge dem, men vi skal bruge dem som en form for afskrækkelse, så han ikke går ind i et NATO-land.
Der er jo ikke forbud mod at bruge missiler.
Der er ikke forbud mod at bruge droner.
Og både missiler og droner dræber virkelig mange civile i krigene.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-12-05:
Tak for talen.
Ordføreren sagde en ting, som jeg lige studsede over.
Ordføreren sagde, at Putin bruger de her våben i flæng i Ukraine, fordi Putin er ligeglad med civile liv.
Det er jeg fuldstændig enig med ordføreren i.
Men viser det ikke, præcis hvorfor der er så stor modstand imod det her?
For de her våben rammer primært civile.
Mener ordføreren så, at fordi Putin gør det, så skal vi også gøre det, på trods af at det primært vil ramme civile?
Er det virkelig standpunktet?
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-12-05:
Tak, formand.
Først en tak til Liberal Alliance for at have taget initiativ til beslutningsforslaget, som jo er fremsat på baggrund af en mediemæssig debat om klyngeammunition og personelminer.
Tak også for at invitere Dansk Folkeparti med i beslutningsforslaget, som vi jo fortsat støtter.
Vi synes, det er en vigtig debat.
For Dansk Folkeparti handler det meget om afskrækkelse og ikke så meget om at bruge personelminer og klyngeammunition.
Vi ved jo, at Putins socialistiske gangsterregime bruger det i Ukraine og de bruger det uden blusel, og de er fuldstændig ligeglade med civile liv og soldaters liv.
Så for mig handler det om afskrækkelse.
Jeg tænker lidt på Taiwans ikke i dag-politik.
Man forsøger at føre en politik, der gør, at Kinas diktator Xi Jinping hver dag vågner op og siger: Arh, det er ikke i dag, det er ikke i dag, vi skal invadere Taiwan.
På samme måde vil jeg have, at gangsteren Putin hver dag vågner op og siger: Arh, det er måske ikke i dag, vi skal angribe et NATO-land.
Det er jo ved at fortælle ham, at omkostningerne for et angreb bliver enormt store.
Og klyngeammunition og personelminer er en del af den beregning.
Det vil være omkostningsfuldt, hvis russiske soldater går ind i Baltikum, hvis vi har de midler til rådighed.
Jeg ønsker ikke, at vi bruger dem, Dansk Folkeparti ønsker ikke, at vi bruger den slags våben, men det er desværre nødvendigt i en tid, hvor rovdyrstaterne, Rusland, Kina og andre socialistiske regimer, truer det frie Vesten.
Derfor er vi bare nødsaget til at udtræde af konventionerne for at sende signalet.
Lad os forestille os, at vi er i en situation, hvor vi stadig væk er en del af disse konventioner, vi bliver angrebet, der er brug af klyngeammunition, og så vil vi selvfølgelig slå tilbage, uanset om vi er med eller ej.
Derfor handler det ikke om at bruge det, det handler om, at vi sender et signal om, at omkostningerne for Putins regime bliver store.
Ikke fordi vi vil bruge dem, men fordi vi vil afskrække andre fra at bruge dem.
Derfor er vi med i dette beslutningsforslag, som giver god mening, bl.a. for den diskussion, man har haft i medier, hvor militære eksperter helt åbent har sagt: Vi bliver nødt til at melde os ud af de konventioner.
Det har Liberal Alliance og vi så taget til efterretning, og derfor har vi så fremsat dette beslutningsforslag, som jeg synes er meget fornuftigt den geopolitiske situation taget i betragtning.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-05:
Nej, sådan er reglerne ikke i Danmark.
En lang række af dem er jo på offentlig forsørgelse i dag.
Det kan vi jo se på statistikkerne, så det er ikke korrekt, og det er det, vi gerne vil gøre op med i Borgernes Parti.
Og når jeg hører ordføreren fra Danmarksdemokraterne, bliver det sådan noget med på den ene side og den anden side.
Jeg tror, danskerne gerne vil have et klart svar på, om Danmarksdemokraterne f.eks. vil stå sammen med Borgernes Parti og sige: Nu er det nok.
Nu skal vi have styr på det her, og offentlige ydelser vil fremover være for danske statsborgere, folk, der har betalt skat i Danmark, folk der lever her, og folk, der har har bygget deres tilværelse her, og at det ikke er for nogen, som kommer hertil et par år og skal være her, og så vil de bare tage hjem igen.
De må arbejde og forsørge sig selv, når de er her.
Men jeg er gevaldig i tvivl om, hvor meget det så også er, når det virkelig kommer til stykket og der skal trykkes på knapperne her i Folketingssalen.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til, om Danmarksdemokraterne vil være med til at sikre, at vi får gjort op med det én gang for alle, så det kun er danske statsborgere – og potentielt EU-statsborgere – som kan få offentlig forsørgelse, altså således at det ikke gælder for alle de mennesker, som er kommet til fra Mellemøsten og Afrika, og som i høj grad suger på lappen, fordi vi har haft et system, som er tilgivende, og som har givet dem nogle ydelser, som de ikke burde have haft.
Ellers bliver det noget smøleri; vi får aldrig nogen sinde gennemgået alle de her sager med tilbagevirkende kraft.
Så vi kan lave en lov, som siger: Offentlige ydelser er kun for dansk statsborger, potentielt EU-statsborgere.
Det vil indkranse de her ting.
Det ville løse det én gang for alle og få rykket tingene op ved nældens rod med det samme, så vi får styr på det her.
Vil Danmarksdemokraterne være med til det?
Charlotte Munch (DD), 2025-12-05:
Ja, det er det.
For som jeg sagde tidligere, synes jeg, at hvis man sidder tilbage som ofre eller som pårørende til det barn, som eventuelt er blevet slået ihjel, så synes jeg, man har en retsfølelse, som jeg faktisk synes vi har pligt til at forstå.
Det er ikke fair.
En førtidspension skal man have, hvis man ikke kan arbejde.
Kan man begå grov kriminalitet, kan man også arbejde, og er det de tilfælde, som ordføreren her nævner, så synes jeg også, det handler om retsfølelsen.
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-05:
Der tales igen om retsfølelsen.
Jeg forstår, at der er mange, der har den retsfølelse, og det synes jeg også er fair nok.
Men jeg har lidt svært ved at forestille mig, at danskerne synes, at det er fair, at en, der har en svær psykisk sygdom, bliver straffet yderligere.
Jeg tror, at de fleste mennesker faktisk godt forstår det her med psykisk sygdom, og at man ikke kan holdes ansvarlig for handlinger.
Det er jo derfor, jeg ønsker, at vi lige undtager den her lille gruppe fra at mærke de her konsekvenser.
Er det helt udelukket, at man er villig til at kigge på en undtagelse?
Charlotte Munch (DD), 2025-12-05:
Det her handler også om en retsfølelse for de ofre, der sidder tilbage, efter at en person måske har slået deres barn ihjel, og der synes jeg simpelt hen ikke man fortsat kan give offentlige ydelser.
Så det er også retsfølelsen hos alle de danske borgere, i forhold til at nogle kan begå meget voldsom kriminalitet, og så kan man derefter se dem modtage offentlige ydelser.
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-05:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg forstår, at det er ordførerens udgangspunkt, at hvis man er frisk nok til at begå noget bandekriminalitet, burde man ikke få førtidspension.
Men jeg tror ikke, ordføreren blev overrasket over, at mit spørgsmål går lidt i en anden retning.
Det handler jo om dem, som vi er blevet enige om i virkeligheden ikke burde kunne retsforfølges, fordi de er svært psykisk syge, altså nogle, der har begået kriminalitet under en svær psykose.
Det er nogle gange rigtig grim kriminaitet; de har måske angrebet deres børn eller deres forældre, eller hvad ved jeg, fordi de har været i en psykose, og det er meget skamfuldt.
Jeg ville jo ønske, vi kunne blive enige om at lave en undtagelse for den her gruppe mennesker og sige, at de ikke skal rammes af den her lov.
Hvad tænker ordføreren om det?
Jeg går ikke ud fra, at det drejer sig om ret mange mennesker, for målgruppen i sig selv er ikke så stor.
Kunne ordføreren være med på, at vi så på en lille undtagelse?
Charlotte Munch (DD), 2025-12-05:
Lovforslaget her udmønter aftalen om at frakende førtidspension, seniorpension og tidlig pension for personer, der begår rocker- og banderelateret kriminalitet, visse former for særlig grov økonomisk kriminalitet, grov narkokriminalitet og visse typer af kriminalitet relateret til fremmedkrigere, samt at udvide de eksisterende karantæneordninger.
I Danmarksdemokraterne mener vi, at hvis man kan begå bandekriminalitet, er man også rask nok til at arbejde.
Derfor er vi tilfredse med, at reglerne nu strammes, så førtidspension kan fratages dybt kriminelle bandemedlemmer, ikke fordi de ikke kan arbejde, men fordi de begår kriminalitet og ikke vil bidrage til samfundet.
Men vi vil ikke lægge skjul på, at vi gerne ville være gået endnu længere med denne aftale i kampen for frakende førtidspension for kriminelle.
Vi havde gerne strammet loven yderligere, så den ikke kun gælder for rockere og bandemedlemmer, der fremadrettet bliver dømt.
For aftalen tager nemlig ikke førtidspension for en mand som Fasar.
Han er dybt kriminel, men fordi han endnu ikke er dømt for en ny forbrydelse, så kan han stadig hæve sin førtidspension.
I Danmarksdemokraterne ville vi gerne frakende førtidspension, seniorpension og tidlig pension for alle, der er registreret i politiets register over rockere og bandemedlemmer, uanset om de er dømte eller ej.
Det ønsker vi for at sikre, at man ikke kan nyde godt af offentlige pensioner, mens man begår grov og organiseret kriminalitet.
Men selv om vi i Danmarksdemokraterne gerne ville være gået længere, kan vi naturligvis støtte den aftale, vi er en del af, og derfor støtter vi også dette forslag.
Kim Valentin (V), 2025-12-05:
Det kan jo sagtens være motivet for at begå noget kriminalitet, der bedømmes af anderledes, når man begår kriminalitet med en psykisk sygdom, end hvis man ikke har en psykisk sygdom.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-05:
Ja, men det er vel en vurdering af lovovertrædelsen og ikke af personens sociale situation, der er afgørende for det, altså hvilken paragraf det falder ind under.
Kim Valentin (V), 2025-12-05:
Nej, det mente jeg ikke.
Der har ordføreren fuldstændig ret.
Men det er jo dommeren, der bestemmer, om straffen skal være så hård, at man kommer ind under det, der betegnes som hård kriminalitet og alt det her, jeg læste op i min tale.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-05:
Jeg var lige lidt i tvivl om, om jeg skulle tage ordet, men jeg gjorde det alligevel.
Så blev jeg i tvivl, i forhold til hvordan jeg læser det her lovforslag, og det kan være, jeg har taget fejl, men omfatter det her lovforslag ikke også strafferetslige behandlingsdomme?
Der står jo her, at det handler om folk, der er idømt ubetinget fængselsstraf eller anden strafferetslig retsforfølgelse af frihedsberøvende karakter.
Det vil sådan en dommer, der vurderer en tvungen strafferetslig behandlingsdom, jo så også være.
Det er derfor, jeg undrer mig.
Mener ordføreren, at dommerne har mulighed for ikke at fratage dem deres førtidspension i forhold til det her, hvis de vælger en behandlingsdom?
Det virkede sådan på taleren.
Kim Valentin (V), 2025-12-05:
Det er jo ikke det eneste sted, vi gør det her; det findes rigtig mange steder i vores retssystem.