runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2021-02-23:
Tak for det.
Rigtig mange danskere både i den private og i den offentlige sektor har under pandemien vist, at de er klar til at yde en ekstra indsats i en ekstraordinær situation for at få Danmark så sikkert gennem pandemien som overhovedet muligt.
Det skylder vi dem en stor tak for.
Det kan vi ikke være bekendt.
De fortjener en kæmpekrammer, men da det jo ikke er tiden, vi giver det i, så i det mindste en virtuel krammer i stedet for en skattehammer, som de jo oplever lige nu. I regeringen har især statsministeren holdt den ene skåltale efter den anden om, hvor taknemlig statsministeren er for vores frontpersonale, men har jo gang på gang afvist at gøre noget ved det.
Så man kunne jo spørge: Hvor er statsministerens samfundssind, når det handler om de mennesker, der har ydet en ekstraordinær indsats i denne tid?
I Venstre finder vi det ønskeligt, at man gør noget ved det, og det er derfor, det her beslutningsforslag er fremsat, og forhåbentlig er der også i Folketinget velvilje til at gøre noget ved sagen og give vores – nu siger jeg ordet, som nogle ikke kan lide – coronahelte den respekt, de fortjener.
Jeg kan i hvert fald konstatere, at efter fremsættelsen af beslutningsforslaget er der jo kommet skub i drøftelserne, og beskæftigelsesministeren har nævnt, at partierne er mødtes for at drøfte, hvordan vi med ekstraordinære redskaber i en ekstraordinær situation kan hjælpe mennesker.
Derfor skal vi også hurtigst muligt sikre, at familier, hvor partneren til enten en førtidspensionist eller en folkepensionist, der under den her coronapandemi har lavet et merarbejde, ikke rammes af en sammensat marginalskat på op til 70 pct. og i nogle tilfælde mere. Hvordan vi helt konkret gør det, tror og håber jeg på at vi finder en løsning på meget snart.
Det er det, jeg lytter mig til at vi kan, og derfor vil jeg sige mange tak for drøftelsen og debatten her i dag.
Jeg konstaterer, at regeringen nu med beskæftigelsesministeren i spidsen støtter hensigten.
Den socialdemokratiske ordfører støtter målet om at følge op på det.
Jeg vil sige tak til Dansk Folkepartis hr. Bent Bøgsted, som ikke bare støttede op omkring beslutningsforslaget, men jo også har været så konkret og har fremsat et konkret forslag, som vi arbejder videre med.
Hr. Karsten Hønge, SF, har besøgt mange familier, og jeg lyttede mig til, at der var opbakning, men det kan godt være, at jeg har hørt forkert, for der var også mange andre ting, som hr. Karsten Hønge kom ind på i ordførertalen.
Tak til Radikale Venstre for at støtte op om hensigten, og tak til hr. Lars Boje Mathiesen fra Nye Borgerlige.
Også tak til De Konservative for at støtte op om hensigten; Konservative kan så ikke støtte de modeller, vi har drøftet som forslag til løsninger, men har andre forslag til løsninger.
Karsten Hønge (SF), 2021-02-23:
Jeg deler jo fuldstændig hr. Hans Andersens ønske om ikke kun at uddele en virtuel krammer til de her mennesker, der gør en ekstra indsats, men også lade det få positive økonomiske konsekvenser for de her familier, så der er vi jo helt enige.
Jeg synes da også, det er godt, at der nu måske er udsigt til, at vi kan vinde et slag i et hjørne på slagmarken ved at kunne være med til at skærme de her mennesker, der gør en ekstra indsats under coronapandemien.
Men jeg bliver nødt til at spørge ind til, hvordan hr. Hans Andersen forestiller sig at man skal kunne gøre den her forskel på mennesker.
Hvor er logikken henne i det?
Hans Andersen (V), 2021-02-23:
Det, vi har talt om i kredsen af partier, er jo, at vi sådan set tror på det enkelte menneske – det gør vi i Venstre – og tror på det, når man laver en tro og love-erklæring på, at man har taget merarbejde i forhold til den ansættelsesaftale, man har, og også får arbejdsgiveren til at skrive under på, at det er merarbejde, der har relation til coronaindsatsen, og så er man omfattet af den her aftale, vi nu laver, hvor vi forhåbentlig kan sikre, at modregningen bliver fjernet.
Karsten Hønge (SF), 2021-02-23:
Jo, jo, den tankegang har jeg jo forstået, og til det vil jeg bare sige, at det jo er et monster af korrekt vejledning og efterfølgende kontrol, vi bygger op her.
For hvis vejledningen ikke er meget omfattende og meget præcis, risikerer vi jo at lokke mennesker til at undgå modregning og bagefter blive straffet hårdt, fordi de har lavet noget, der ikke er i orden.
Så jeg går ud fra, at det må blive et kæmpe apparat, der nu skal vejlede mennesker, og det må man jo så finde ud af, og bagefter skal man have et ret stort apparat for at kunne udføre kontrol.
Det, jeg spurgte hr. Hans Andersen om, var faktisk, hvorfor der skal være den her forskel, sådan at en sygeplejerske, der af sig selv beslutter sig for at tage ekstra vagter på et coronarelateret område, ikke vil opleve, at vedkommendes partner bliver modregnet, hvorimod en anden, der måske bliver pålagt overarbejde eller ekstra vagter på grund af den generelle, almindelige personalemangel i en eller anden afdeling, ikke kan gå hjem og sige, at man undgår modregning.
Hvorfor skal der være den der urimelighed?
Hans Andersen (V), 2021-02-23:
Det bliver jo en gentagelse, for spørgsmålet var det samme.
Mit svar vil igen blive, at det, vi forhåbentlig kan lave en aftale om, er ekstraarbejde, merarbejde i relation til corona, hvor man på tro og love skal erklære, at det er det, der er tale om, og arbejdsgiveren skal skrive under på det.
Og så vil jeg bare anholde noget, spørgeren sagde.
Selvfølgelig skal vejledningen være skarp, men det er jo ikke sådan, at vi nu er ved at opbygge et kontrolsystem, der i kroner og øre overstiger det, det koster samfundet at sikre, at de her mennesker, coronaheltene, ikke bliver ramt af en sammensat marginalskat på 70 pct.
Victoria Velasquez (EL), 2021-02-23:
Tak til ordføreren for talen.
Det er jo faktisk indholdet af Venstres beslutningsforslag, som vi diskuterer, og tidligere har Venstre jo også, da I var i regering – VLAK-regeringen – nedsat Seniortænketanken og lavet lempelser på den sammensatte marginalskat.
Jeg synes, det er en god måde at udtrykke det på.
Og jeres formand efterlyste faktisk i partilederdebatten den 19. januar 2021, at det skulle kunne betale sig at arbejde.
Så derfor vil jeg gerne høre Venstre: Kunne I ikke godt se, at der kunne være en sammenhæng her, hvor man tænker, at det skal kunne betale sig at arbejde, og hvor man afskaffer principperne bag gensidig forsørgerpligt?
Så slipper vi også for det administrative bøvl, der kommer med det her beslutningsforslag.
Hans Andersen (V), 2021-02-23:
Jeg er helt med på, at Enhedslisten, fra vi begyndte at drøfte det her beslutningsforslag, sådan set har ment, at det skal handle mere om det kommende beslutningsforslag fra Enhedslisten – med en regning på 1,8 mia. kr., som jeg kan forstå man vil sende til virksomhederne.
Men jeg vil gerne medgive, at det her handler om balancen mellem at sikre, at det skal kunne betale sig at arbejde, mens man stadig væk har en – det har vi i Venstre – grundholdning om, at man også skal forsørge sig selv og sine.
Ja, jeg kan også høre, at Enhedslisten anerkender, at vi i vores regeringstid faktisk har taget forskellige skridt til at sikre, at modregningen ikke er den samme, som den tidligere har været – ja.
Men derfra til at tage skridtet og sige, at så fjerner vi bare den fulde modregning eller fjerner bare den gensidige forsørgerpligt, er der altså rigtig, rigtig langt.
Victoria Velasquez (EL), 2021-02-23:
Bare lige til opklaring vil jeg sige, at det er et skattehul, der bl.a. er blevet brugt af flere multinationale virksomheder til planlægning, sådan at de ikke behøver at betale selskabsskat.
Jeg tror, der fra de fleste, men måske ikke alle, er en rimelig bred konsensus om, at man selvfølgelig skal bidrage og betale skat i Danmark, og det skal multinationale virksomheder og andre virksomheder også.
Men vi er helt med på – og det står også i beslutningsforslaget – at vi kan finde en anden finansiering, hvis der er interesse for det.
Det er rigtigt, at jeg netop anerkender de skridt, man har taget tidligere, og det er også derfor, jeg er nysgerrig på det næste skridt, Venstre gerne vil tage.
Er det det her, eller er der lidt mere krudt i Venstre og i ordføreren til, at vi kan gå længere?
Og i så fald
: Hvor langt vil Venstre gerne gå for at få afskaffet principperne bag gensidig forsørgerpligt?
Lars Løkke Rasmussen (UFG), 2021-02-23:
Tak for det.
Da ordføreren roste det her ændringsforslag, som der indtil i går øjensynlig også var flertal for, om en påtvungen revision til efteråret, hvad jeg også selv synes ville være klogt, skulle vi så forstå det sådan, at hvis der havde været flertal for det ændringsforslag, ville man være parat til at støtte lovforslaget her i dag, i lyset af at den lovgivning, der alt andet lige bliver vedtaget her i dag, trods alt er bedre end den hastelov, der findes, eller hvordan skulle det forstås?
Det er jeg fuldstændig enig i, og stor ros for indsatsen der.
Så mere forudsigeligt er det så heller ikke, hvordan jeg ville slutte.
Det, som jeg egentlig spørger til, er, om man, når man oplever den egenrådighed, som nu også sætter sig i den arrogance, der har været udvist her i dag, så ikke gør sig en refleksion over, om man – og nu siger jeg det på dansk – skulle have spillet det lidt hårdere og sagt: Kære regering, hvis vi skal være med til at tage ansvaret for den her epidemilov, som stadig rummer nogle udfordringer, en række udestående spørgsmål og en betydelig kompetence til den minister, som vi har oplevet med tavshed her i dag, så har vi altså den betingelse, som er ufravigelig, nemlig at vi skal have den her sag tilbage i Folketingssalen til efteråret.
Min egen overvejelse ville jo nok være, at regeringen stillet over for et sådant krav ville sige, at man sådan set gerne vil have, at det er et bredt flertal i Folketinget, der tager ansvaret for den her lovgivning, og altså hårdt mod hårdt havde bøjet sig for det.
Der er jo ikke noget, der tyder på, at venlige henstillinger til den her regering virker, medmindre ministeren overrasker lige om lidt ved at bede om ordet.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-02-23:
Jeg tror faktisk ikke, at forretningsordenen tillader mig at bøje ting i neon, og jeg er heller ikke sikker på, at jeg ville kunne finde ud af det.
Men kort fortalt skal vi betale et budget til EU fordelt på EU's 27 medlemslande, og det har en størrelse, som vi er blevet enige om.
Spørgsmålet om ikkegenanvendt plast handler så udelukkende om, hvordan vi fordeler det imellem os, sådan at de lande, der er dygtige til at genanvende plast, slipper med et lidt mindre bidrag, end de ellers ville skulle have betalt, og de lande, der er knap så gode til det, skal betale et lidt større bidrag.
Men den samlede kage bliver altså hverken større eller mindre som følge af det her.
Søren Søndergaard (EL), 2021-02-23:
Nej, jeg tror ikke, der er nogen, der har påstået, at den blev større eller mindre.
Men det ændrer jo ikke på, om det er en afgift eller ej.
Det ændrer jo ikke på lige præcis det forhold, at det er forskelligt fra land til land, og at det kan ændre sig.
Det er jo lige præcis det, der gør, at det er en indtægt, der ikke er fastlagt i forbindelse med en forhandling om, hvad budgettet er.
Er det ikke korrekt?
Jan E. Jørgensen (V), 2021-02-23:
Altså, det er en indtægt, som indgår i den samlede pulje for det, der skal betales.
Så det er rigtigt, at hvis landene er rigtig, rigtig dårlige til at genanvende plast, vil der blive opkrævet lidt mindre som bni-bidrag, hvorimod hvis landene er rigtig gode til at genanvende plast, vil der blive opkrævet mere i bni-bidrag.
Men vores kontingent, om jeg så må sige, til EU er det samme, hvad enten det her bliver vedtaget, eller det ikke bliver vedtaget.
Det handler udelukkende om at fremme miljøet, fremme genanvendelsen af plast, som jeg egentlig troede at Enhedslisten syntes var en god ting.
Men der må jeg så revidere min opfattelse.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-02-23:
Tak for det.
Jeg har lovet at sige et par ord for vores EU-ordfører, som desværre ikke kan være til stede i salen her til aften, i forhold til det her forslag, som jo handler om at ratificere aftalen om et nyt retsgrundlag til EU's budget og genopretningsinstrument, som blev aftalt på EU-topmødet i december.
Hele Europa oplever lige nu nedlukning, og nogle lande står endda på kanten af den tredje nedlukning.
Covid-19-pandemien har sat dybe spor i den europæiske økonomi.
Alt for mange har mistet arbejde, og samtlige lande i EU er hårdt ramt med virksomhedslukninger, faldende vækst og stigende ledighed.
Vores økonomier er jo tæt forbundet med hinanden i EU.
Det er bl.a. det, der giver os alle sammen handel og fremgang, og som også giver fred på tværs af grænser og forskelligheder, men vores tætte forbindelser betyder jo også, at hvis Italiens økonomi kollapser, kan tyskerne ikke afsætte deres varer til Italien.
Hvis Tysklands økonomi går i slowmotion, ja, så kan vi ikke afsætte vores varer til tyskerne, og det kan ende med at koste rigtig mange arbejdspladser i Danmark.
Så vi står i en ny situation, som kræver nye værktøjer.
Med EU's genopretningsfacilitet, som vi så tiltræder i dag, har vi en historisk mulighed for at trække EU i en solidarisk og grøn retning og på den måde komme godt ud af krisen.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at en af de finansieringskilder, som vi på lidt længere sigt håber på kan komme i spil, er en europæisk finansskat.
Det kunne vi godt tænke os i SF, og vi håber jo også på, at regeringen i hvert fald på et tidspunkt vil gå konstruktivt ind i det arbejde, som nu ser ud til at komme op i fart igen.
Hvis vi bruger pengene i genopretningsfaciliteten rigtigt, vil vi på lidt længere sigt kunne se et løft i EU's økonomi på 1½ pct.
Det lyder måske ikke af så meget, men alt andet lige vil det betyde rigtig meget for de mange mennesker, som går fra et liv uden arbejde og til at være i job.
Så det er nu, vi skal vise solidaritet og vise, at vi passer på vores klode til gavn for de næste generationer.
Vi skal række ud og hjælpe de lande, som er allerhårdest ramt af covid-19.
Det hedder solidaritet, og det er der brug for.
Så i SF støtter vi forslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2021-02-23:
Jeg har fuld respekt for, at det ikke er ordførerens normale område, og ordføreren skal bare sige, hvis det går ud over det.
Men det, jeg studsede over, var, da ordføreren nævnte det, som ordføreren kaldte en finansskat, og der jeg vil høre, om det, ordføreren mente med det, var skat på finansielle transaktioner.
For det var jo netop en skat, som var opfundet for at hjælpe den fattige del af verden og ikke os selv, den rige del af verden.
Altså, vi vil også meget gerne være solidariske, men vi siger jo også, at der er nogle, der har mere brug for solidaritet end andre, og derfor vil jeg bare høre, om den finansskat, som man snakker om fra SF's side, er en finansskat til os eller til andre.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-02-23:
Det er jeg ikke sikker på at jeg kan svare fuldstændig fyldestgørende på, men jeg tænker, at vi i SF er meget åbne over for, hvordan vi indretter den på en fornuftig måde, så vi både hjælper os selv, men også hjælper andre lande, og det er jo det, det i virkeligheden handler om: at få nogle af dem, som lægger meget få skatteindtægter, til rent faktisk at lægge nogle indtægter.
Jeg synes i hvert fald, det vigtige med det her forslag jo er, at vi får holdt hånden under nogle arbejdspladser i EU, fordi det betyder rigtig meget for de mennesker, som bliver ramt af det her.
Søren Søndergaard (EL), 2021-02-23:
Jeg vil bare høre, om der er en eneste krone af de penge, der er bevilget fra genopretningsfaciliteten på nuværende tidspunkt, som er bundet op på spørgsmålet om retsstatsprincipper.
Henrik Vinther (RV), 2021-02-23:
Det er der ikke, nej, men det er også den samlede ramme 7 år frem, vi kigger på.
Så det handler jo om Europas samlede økonomiske muskler og hvad vi kan gøre med de penge, vi bruger fremadrettet.
Søren Søndergaard (EL), 2021-02-23:
Jeg er rigtig ked af, at hr. Jan E. Jørgensen ikke lavede det der neonshow.
Jeg tror virkelig, det kunne have løftet stemningen, hvis hr. Jan E. Jørgensen havde optrådt med det.
Kan vi eventuelt få det en anden gang?
Indtil vi får det, vil jeg bare lige høre: Hvordan kan det, der ikke er en skat og ikke er en afgift – for begge dele er Venstre imod – alligevel føre til, at EU får flere penge?
Og er det nogle penge, der er fastlagt på forhånd i en aftale i forbindelse med budgettet om, at hvert enkelt land betaler det og det?
Jan E. Jørgensen (V), 2021-02-23:
Nej, Venstre går ikke ind for afgiftsstigninger, og i øvrigt medfører det budget, vi har vedtaget her, at det råderum, vi har at lege med her i Folketingssalen, bliver større, end det var forventet – større end forventet – fordi vores samlede bidrag til EU ikke bliver så højt, som det var forventet.
Det er klart, at når man tager det i 7-årsperioder, vil der jo komme en stigning.
Det er der jo i alt.
Men der er ikke tale om skatte- og afgiftsstigninger.
Jeg tror simpelt hen ikke, at taletiden gør det muligt for mig at få hr. Alex Ahrendtsen til at forstå det, men det kan være, at vi i de kommende år, hvor vi har fornøjelsen af at sidde sammen i udvalget, kan nå frem til en eller anden fælles forståelse om, hvad der er op og ned, så vi kan diskutere på et sagligt grundlag.
Jens Joel (S), 2021-02-23:
Jeg hører i virkeligheden to spørgsmål: Hvad med de næste forslag, der kommer, og hvordan vil man forholde sig til dem?
Og der vil jeg sige, at det kan jeg ikke sige på forhånd, for i sagen om den afgift eller, hvad skal man sige, det bidrag baseret på plastaffaldet valgte vi jo at sige, at det var en fornuftig indretning.
Men det er klart, at det er en national enekompetence at opkræve skat, og derfor vil vi selvfølgelig, ligesom vi gjorde i den her sammenhæng, insistere på, at det forbliver en national enekompetence at opkræve skat.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-02-23:
Jeg synes jo, at hr. Jens Joel taler udenom og ikke rigtig svarer på hr. Søren Søndergaards rimelige og meget præcise spørgsmål.
For en stat, der har egenindtægter, fører jo frem til en form for statsdannelse, og det er derfor, Den Europæiske Union skal have sine egne indtægter.
Om man kalder dem skatter, afgifter eller noget andet, er det jo en egenindtægt, som bliver pålagt borgerne i sidste ende.
Er Socialdemokratiet og ordføreren enig i, at der skal betales mere, hvis de her egenindtægter ikke kan dække den her voldsomme gældsætning?
Jens Joel (S), 2021-02-23:
Altså, alt, hvad EU, om man så må sige, har, er jo penge, som er betalt af medlemmerne i klubben, altså alle landene.
Nu vil der så være noget af det bidrag, man betaler, som er baseret på den her plast, altså hvor meget ikkegenanvendeligt plastaffald, man har.
Men det ændrer ikke på, at der jo ikke er andre til at betale end dem, der er med i klubben, og derfor kan man selvfølgelig sige, at hvis man aftaler at fordele regningen på en anden måde fremadrettet, kan det godt ændre på, præcis hvad det danske bidrag bliver.
Jeg vil, uden at have tal på det her, tro, at det stiller os udmærket, hvis man lader mere af det afhænge af, hvor langt man er fremme på den grønne omstilling, for vi er nået langt på det område.
Så man kan ikke hundrede procent sige, hvordan det udspiller sig.
Men det er jo vigtigt for os, at det er bidrag, vi yder til den fælles indsats, vi gør i EU, og ikke en skat, EU opkræver.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-02-23:
Det er jo kun to tredjedele af EU's budget, som medlemsbidraget fra landene udgør.
Og der står her i dette beslutningsforslag, som ordføreren er fortaler for, at hvis pengene ikke rækker til at betale lånet på genopretningsplanen tilbage, skal medlemslandene bidrage mere, det vil sige, at medlemsbidraget skal stige og Danmark kommer til at betale mere.
Synes ordføreren, at det er en god idé, at Danmark skal betale mere til EU?
Jens Joel (S), 2021-02-23:
Altså, ordføreren synes, at det er en god idé, at de problemer, vi ikke kan løse alene, løser vi sammen i EU, og det kan jo så være klimaudfordringen eller andre ting, man skal håndtere.
Og ja, med det her budget havde vi bl.a. den udfordring, at Storbritannien, som var en anden stor bidragsyder, forlod samarbejdet, og det er klart, at den øvrige udfordring, vi har i EU, eksempelvis klimaet, ikke nødvendigvis bliver lige så meget mindre af, at Storbritannien forsvinder, og derfor vil der jo stadig væk være en opgave for os at finansiere, og der er ikke andre end medlemslandene.
Men vi har ikke noget ønske om, at Danmark skal betale mere til EU bare for at betale mere, selvfølgelig ikke.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-02-23:
Tak for ordet, og tak til finansministeren for at bede om Folketingets samtykke til at ratificere ordningen for EU's egne indtægter, som vi i Venstre med glæde giver.
Forhandlingerne om den flerårige finansielle ramme og genopretningsfonden har været lange og seje både herhjemme, men jo også i EU.
Vi vil alle gerne have mest muligt for pengene – det er klart – og jeg synes også, at vi er landet et rigtig fint sted.
Hvor vi herhjemme normalt budgetterer for 1 år ad gangen og i øvrigt kan nøjes med et flertal, bliver EU-budgettet så lagt for 7 år ad gangen og kræver enstemmighed blandt alle EU-landene.
Der er altså mange interesser, der skal tages højde for, og mens de fleste lande har kunnet blive enige om, at der skal bruges flere penge på migration, sikkerhed, uddannelse og klima, så står vi denne gang med et stort hul efter brexit, som selvfølgelig skal lukkes.
Det havde mange nok troet ville blive et af de helt store stridspunkter, men så kom der lige en coronaepidemi og vendte alt på hovedet.
Men nu handler et budget jo ikke kun om de udgiftsmæssige prioriteringer og fordelingen af dem.
Det handler så sandelig også om finansieringen af dem.
Og i den forbindelse har jeg jo bemærket, at indædte EU-modstandere har travlt med at sprede fake news, som det hedder.
De fleste her i salen har helt sikkert hørt om de misinformationer, jeg tænker på; nogle har måske endda sågar været med til at sprede dem.
Det handler selvfølgelig om, hvorvidt EU er begyndt at opkræve skatter.
Så sent som i forgårs fik jeg et brev; eller det var et åbent brev til regeringen og alle Folketingets medlemmer, så I andre har måske også haft fornøjelsen af at læse det.
Brevets forfattere ville gerne advare os forud for dagens debat om ordningen for EU's egne indtægter, da de mener, at formuleringen EU's egne indtægter i virkeligheden giver EU tilladelse til at opkræve skatter.
Forfatterne henviser her til den nye indtægtskilde, som er baseret på mængden af ikkegenanvendt plastikemballage genereret i medlemslandene.
Men det er altså lodret forkert, at der skulle være tale om en EU-skat, og jeg vil derfor gerne her fra Folketingets talerstol understrege noget – havde jeg haft et stykke pap, tror jeg, at jeg havde skåret det ud i pap, og havde jeg haft noget neon, var jeg begyndt at bøje det.
Men lad mig sige det så klart, som det er mig muligt: EU kan ikke opkræve skatter.
Det ville være traktatstridigt, og der er derfor ikke tale om en ny skjult skat pakket ind i ikkegenanvendt plastikemballage.
Det drejer sig derimod om en ændret fordeling af bidraget, som er fuldstændig på linje med vores moms- og bni-bidrag til EU-budgettet.
Det er forskellige måder at opgøre bidraget på, og det her er bare en ny tilføjelse, som i øvrigt vil gavne Danmark, vil gavne klimaet og vil gavne miljøet, fordi vi er et af de lande, der er bedre end gennemsnittet til at genanvende plast.
Så der er en klimapolitisk gevinst ved den her måde at opkræve bidrag på, hvilket der jo ikke er ved de andre nationale bidrag, og så kan jeg vist ikke sige det meget tydeligere, så jeg vil sige tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-02-23:
Jeg kan jo forstå på Venstre, at man som parti er imod skatte- og afgiftsstigninger i Danmark, senest i forbindelse med politireformen eller politiaftalen.
Der stod man udenfor, fordi en del af den blev finansieret ved hjælp af en afgiftsstigning.
Ud over på plast, der ikke kan genanvendes, drejer sig også om CO 2 -udledning og digital skat og afgifter på luft- og søfart og finansielle transaktioner.
Så jeg skal lige forstå, om Venstre går ind for afgifter på EU-plan, mens man er imod dem i Danmark.