runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2017-02-01:
De arbejdsudbudsreformer, som vi planlægger, vil være med til at gøre, at et større arbejdsudbud letter presset på arbejdsmarkedet.
Når der er en situation, hvor vi nærmer os fuld beskæftigelse, som vi heldigvis er på vej til at have i øjeblikket, så risikerer man at tippe over på den anden side, hvor der er det, der rent teknisk hedder et negativt outputgab.
Det kan grundlæggende løses på to måder.
Det kan enten løses ved at tage noget af væksten ud af dansk økonomi, eller ved at man øger arbejdsudbuddet, så der er flere hænder eller flere timer, som bliver stillet til rådighed.
Og hvis man laver arbejdsudbudsreformer, sådan som vi i regeringen i vores regeringsgrundlag har sagt vi vil, og som jeg lige har nævnt et eksempel på med at sænke skatten på arbejde, så betyder det, at der kommer flere ud på arbejdsmarkedet, og at der bliver lagt flere arbejdstimer, og vi mindsker presset og risikoen for flaskehalse. Alternativet til det er at tage vækst ud af dansk økonomi, reducere i den offentlige sektor eller øge skatter og afgifter, og jeg har egentlig ikke et ønske om at gøre nogen af de to ting.
Men vi kan se, at konjunkturerne er sådan, at vi nærmer os det punkt, hvor der er fuld beskæftigelse, og vi risikerer, at flaskehalse bliver udbredt.
Det er allerede startet i byggeriet, og så er det, at man allerede nu skal tage og tænke sig godt om i forhold til, hvordan vi får udvidet arbejdsudbuddet.
I øvrigt præcis sådan, som Poul Nyrup Rasmussen gjorde i sin tid som statsminister i Danmark, hvor han startede de første arbejdsudbudsreformer og havde stor succes med at sætte et langvarigt opsving i gang.
For dengang var Socialdemokratiet af den opfattelse, at man skulle føre en ansvarlig arbejdsmarkedspolitik og sørge for, at der ikke kom flaskehalse.
Den arv håber jeg selvfølgelig de nuværende socialdemokrater vil videreføre i de kommende forhandlinger om udbudsreformer.
Benny Engelbrecht (S), 2017-02-01:
Det giver mig jo en glimrende anledning til at gentage, at Socialdemokratiet meget gerne vil insistere på at lave reformer, som sikrer, at vi har de rigtige, kompetente hænder til de stillinger, der findes på arbejdsmarkedet.
Arbejdsudbudsreformer handler altså ikke nødvendigvis om at øge antallet af hænder.
Det handler lige så meget om at sikre, at vi har de rigtige hænder, man kan kalde det de kloge hænder.
Når jeg fremhæver det, er det på grund af de arbejdsudbudsreformer, som finansministeren taler om her, som enten opnås ved at ændre på tilbagetrækningsalderen, eller ved at give skattelettelser.
Det er reformer som før det første – altså omkring pensionen – jo ikke giver en gevinst i slutningen af 2017, hvilket ministeren har været ude og antyde, altså at der allerede der opstår udfordringer.
Og når vi taler om skattelettelser – som er den anden ting – ja, så er der jo flere økonomer, der peger på, at det i en konjunktursituation som den, vi er i i øjeblikket, ville være uhensigtsmæssigt at lave lempelser i den retning.
Der advares med andre ord imod at hælde benzin på bålet i en tid, hvor der potentielt kan være en situation som den, ministeren antyder man måske havde i midten af nullerne, hvor der blev advaret mod at gentage nogle af de fejl, som skete i Fogh-perioden, herunder at hælde benzin på bålet i form af at give skattelettelser.
Så nu, hvor man har udsat både skattediskussionen og øvrige reformudspil til efteråret, bortset fra boligskat, skal jeg bare høre ministeren: Er det sådan, at ministeren i virkeligheden mener, at der ikke vil være den store udfordring her i slutningen af 2017, hvad ministeren jo faktisk antydede i det interview, som blev bragt i BT i sidste uge?
Kristian Jensen (V), 2017-02-01:
Det ville være rart, hvis der blev responderet på det, jeg siger, og ikke bare gentaget noget, man har forberedt på forhånd.
Jeg har snakket om, at man kunne sætte skatten ned for at øge motivationen.
Det får spørgeren lavet om til at være stakkelhaderi.
Altså, at lavere skat på arbejde skulle være at hade nogen kan jeg simpelt hen ikke forstå, og jeg tror simpelt hen, at spørgeren startede med en række citater, der skulle fyres af, uanset hvad jeg svarede.
Kernen i det er jo, at jeg ønsker, at vi motiverer flere til at arbejde noget mere, både dem, der er på arbejdsmarkedet, og dem, der er uden for arbejdsmarkedet.
I respekt for de hundredtusindvis af danskere, der står op hver eneste morgen, knokler hårdt, er med til at bidrage til velfærden og sørger for, at hjulene holdes i gang i den private sektor og i den offentlige sektor, vil jeg sige, at det ikke er nogen straf at arbejde.
Det er godt, at der er så mange danskere, der er flittige og arbejder, og jeg vil gerne være med til at motivere til, at flere bliver på arbejdsmarkedet.
Kirsten Brosbøl (S), 2017-02-01:
Jeg er rigtig glad for at se udenrigsministerens begejstring i besvarelsen af det her spørgsmål, for det udspringer simpelt hen af en oprigtig interesse i at forstå, om det her er noget, som ligger ministeren på sinde, al den stund at noget af det, der jo var ganske nyt og banebrydende ved resolution 1325, var, at man sådan gik over til at se kvinder som en ressource i fredsprocessen frem for kun at se kvinder som ofre.
Nogle af de ting, som ministeren listede op her, handler om kvinder som ofre, men der er også nogle af tingene, der handler om at se kvinder som en ressource i fredsprocesser, og det er jeg rigtig glad for.
Vi kunne måske få en status over til Folketinget over de initiativer, der er læst op fra handlingsplanen, for at se, hvad det er, man gerne vil nå – for det er der jo nogle indikatorer på der.
Så det kunne vi måske få på skrift.
Men jeg vil godt høre, om det er noget, ministeren personligt har rejst i nogle af de drøftelser, ministeren i sin tid som udenrigsminister har deltaget i i forbindelse med Syrienspørgsmålet
f.eks. Er det noget, som Danmark jævnligt rejser som et vigtigt element, når man taler om, hvad vi kan gøre for at fremme fredsprocessen i Syrien?
For det er jo, må man sige, et af de spørgsmål, der optager os rigtig meget, og hvor vi kan høre, at vi fra dansk side faktisk har noget at bidrage med på det her punkt.
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-01:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen overvejer ikke kun, regeringen prioriterer rent faktisk arbejdet med at gennemføre FN-resolutionen om kvinder, fred og sikkerhed.
Det gør vi, fordi vi ved, at kvinder spiller en vigtig rolle i fredsarbejde og konfliktløsning.
I den nye udviklingspolitiske og humanitære strategi, som vi netop har vedtaget sammen med et stort flertal her i Folketinget, har vi fokus på at bekæmpe overgreb mod børn, unge piger og kvinder.
Multilateralt arbejder vi også aktivt for at fremme kvinder, fred og sikkerhedsresolutionen, både i internationale forhandlinger i FN New York, i Menneskerettighedsrådet i Genève samt i Bruxelles, hvor den danske NATO-ambassadør har dannet en gruppe af venner af resolution 1325, alt sammen for at styrke kvinder og ligestilling, som er en dansk værdi, vi gerne vil fremme internationalt.
Den danske resolution 1325-handlingsplan implementeres af flere ministerier.
Lad mig nævne nogle konkrete eksempler på det arbejde: I Afghanistan har vi støttet opbygningen af faciliteter til uddannelse af afghanske kvindelige officerskadetter.
Sammen med Norge og Finland har vi været aktive fortalere for rettidig gennemførelse af regeringens National Priority Program for kvinder og resolution 1325.
I Mali har Danmark bidraget til at fremme kvinders lige deltagelse i fredsprocessen, både frem mod indgåelsen af fredsaftalen og i den efterfølgende implementering, helt i tråd med Danmarks nationale resolution 1325-handlingsplan.
I Sydsudan støtter vi bl.a. undervisning og kønsbevidst skolegang for tidligere børnesoldater og kapacitetsopbygning af lokale aktører inden for beskyttelse af børn samt forebyggelse af seksuel og kønsbaseret vold.
I Somalia støtter vi bl.a. en konference om ældre, unge og kvinder om bekæmpelse og forebyggelse af voldelig ekstremisme for at øge kvinders involvering i dette arbejde.
I Etiopien har vi støttet uddannelse og træning af afrikanske styrker, der skal indsættes i internationale operationer.
Det omfattede bl.a. et beskyttelse af civile-kursus, der havde et gennemgående fokus på køn, kvinder, børn og andre udsatte dele af befolkninger.
I Kenya støtter vi gennem civilsamfundsorganisationen Act! en række aktiviteter med fokus på at øge kvinders deltagelse i centrale beslutningsprocesser, hvor fred og sikkerhed diskuteres.
Dette er nogle af de aktiviteter, som vi arbejder på løbende for at fremme resolution 1325-dagsordenen.
Det skal og vil vi fortsætte med at gøre.
Marie Krarup (DF), 2017-02-01:
Spørgsmålet lyder: Mener udenrigsministeren, at der er former for misinformation fra andre lande end Rusland, der bør bekæmpes, og hvordan vil ministeren i så fald imødegå en sådan misinformation?
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-01:
Misinformation er et stort problem i vores samfund i dag.
Der foregår misinformation fra mange kilder, både fra dem, der er prokreml, og fra andre, der på denne vis ønsker at varetage særlige interesser.
Løgn forgifter demokratiet, fordi en løgn, som folk tror er sand, får sande konsekvenser.
Tror folk, at løgnen er sand, bliver den opfattet som virkelighed.
Den misinformation, der udgår fra Kreml, udgør dog en særlig udfordring og trussel, som også vestlige efterretningstjenester peger på.
Der er tale om en systematisk brug af misinformation, hvor usandheder spredes i ond tro og med et ønske om en skadelig virkning, hvor misinformation bruges som led i en hybrid krigsførelse, som vi ser det i Ukraine og i Syrien, hvor den bruges til at skabe fjendebilleder, splid og konflikt mellem befolkningsgrupper, hvor fakta og objektivitet søges undermineret, som vi så det efter den modbydelige nedskydning af et malaysisk rutefly og med den uhyrlige falske historie om migranters voldtægt af en 13-årig pige i Berlin.
Der er derfor al mulig grund til at have en særlig opmærksomhed og indsats rettet mod prokremlmisinformation.
Det betyder ikke, at vi ikke også skal være opmærksomme på, at der også udgår misinformation fra andre kilder.
Marie Krarup (DF), 2017-02-01:
I Dansk Folkeparti mener vi, at East StratCom er en uting.
Pressefrihed og kritisk sans er tilstrækkeligt.
Selvfølgelig findes der russisk propaganda, det er der ingen tvivl om, men i mange tilfælde, langt de fleste tilfælde, kan det pilles fra hinanden, ved at man er kritisk og man bruger sin sunde fornuft.
Det retfærdiggør ikke, at EU hænger folk ud på lister.
Det er simpelt hen ikke okay, at man som debattør i Danmark skal hænges ud for at være femte kolonne og arbejde for et fremmed styre.
Det er så modbydeligt, og det er stærkt forkasteligt, at den danske regering støtter en institution, der har gjort det til sit arbejde.
Som om en EU-institution med 11 ansatte kan sidde og afgøre, hvad der er løgn, og hvad der ikke er en løgn; hvad det er okay at have meninger om, og hvad det ikke er okay at have meninger om.
Og det mest bizarre ved det her arbejde er jo, at de sande nyheder ofte kommer fra den ukrainske journalisthøjskole.
Det kan man gå ind og se, hvis man nærlæser brevene her, altså at det er der, man oftest finder de sande ting, som kan imødegå de usande ting.
Og her tager vi altså oplysninger fra et land, der er i krig, og som selvfølgelig har en lige så stor interesse i at føre deres holdning på banen – og fuld respekt for det, men vi er bare grotesk naive, hvis vi tror, at man kan finde sandheden på den måde.
Der er andre, der fører en voldsom propaganda, som EU åbenbart ikke synes det er nødvendigt at lave statsinstitutioner til at bekæmpe.
Islamisk Stat har publikationer, der hedder Dabiq og Rumiyah, som er internetsider og lækre, glittede engelsksprogede blade, som i den grad har appel til unge mennesker i Vesten, der tager til Syrien og kæmper hellig krig.
Kunne EU ikke interessere sig for sådan noget i stedet for?
Mener udenrigsministeren, at der er former for misinformation fra andre lande end Rusland, der bør bekæmpes, og hvordan vil ministeren i så fald imødegå en sådan misinformation?
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-01:
Men der er da mange ting, som man kan forestille sig at EU kunne interessere sig for, og som den danske stat kunne interessere sig for, og vi har også diskussioner i Folketinget om, hvorvidt man skal lave særlige lister over særlige forkyndere osv.
Og det er jo en løbende diskussion.
Jeg har forstået, at spørgeren er meget utilfreds med East StratCom-taskforcen.
Det synspunkt er der blevet gjort rede for, og det er forstået.
Jeg er ikke enig i, at det er et udtryk for, at man, som det vel antydes, uberettiget hænger folk ud for at fratage dem deres troværdighed eller andet.
Man påpeger bare, at her er nogle fakta, som ikke har hold i virkeligheden.
Marie Krarup (DF), 2017-02-01:
Men det er så ikke rigtigt, for det er ikke det, man gør.
Man siger, at forskellige artikler eller holdningsindlæg indgår i et narrativ, som kommer fra Kreml, og det er jo direkte forkert.
Så det er ikke rigtigt, hvad udenrigsministeren siger.
Det er simpelt hen nødvendigt for udenrigsministeren at se nærmere på det her.
Det er en principielt forkert argumentation at sige, at demokratiet skal forsvares, ved at man har statsstyrede propagandainstitutioner, som lister, hvad man må sige, og hvad man ikke må sige.
Det lyder i hvert fald meget som et orwellsk demokrati fra 1984, og det troede jeg ikke var den form for demokrati, som en – tidligere liberal – udenrigsminister gik ind for.
Er det udenrigsministeren, jeg ser som et spøgelse?
For det kunne man måske godt være enig i.
På en eller anden måde er det jo lidt uhyggeligt, at vi har en udenrigsminister, som kommer fra et erklæret liberalt parti, som nu står og siger, at demokrati skal forsvares ved, at man laver lister over holdninger, som ikke er okay, og at man udpeger folk som femte kolonne-personer og femte kolonne-holdninger.
Det synes jeg er så uhyggeligt.
Så hvis udenrigsministeren mener, at han selv er skræmmende og dermed et spøgelse, er jeg fuldstændig enig.
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-01:
Der skal stilles nogle billeder op om, hvor onde og forfærdelige vi andre er, og vi er også bare ude på at hænge folk fuldstændig urimeligt og uskyldigt ud med henblik på i sidste ende at ville fratage dem ytringsfriheden eller forhindre dem i at deltage i den offentlige debat eller andet.
Det er overhovedet ikke tilfældet.
Der er ingen, der er blevet frataget deres ytringsfrihed, ikke det, der ligner – ikke det, der ligner.
Der findes ikke en sort liste med navne på, det gør der ikke.
Jamen, der står ingen navne på den liste.
Nej, det gør der ikke.
Der står ingen navne på den liste.
Det her er jo et eksempel på, hvordan der bliver manipuleret fra spørgerens side, og det er da problematisk.
Marie Krarup (DF), 2017-02-01:
Mener udenrigsministeren, at Danmark fortsat bør bakke op om EU’s taskforce East Stratcom for at bekæmpe russisk misinformation?
Spørgsmålet lyder: Mener udenrigsministeren, at Danmark fortsat bør bakke op om EU’s taskforce East Stratcom for at bekæmpe russisk misinformation?
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-01:
Lad mig slå fast, at pro Kreml-misinformation udgør en alvorlig udfordring for vores åbne og vestlige samfund og vores demokratiske debat.
Vores efterretningstjenester advarer herom, herunder Forsvarets Efterretningstjeneste, og det lytter jeg til.
Regeringen tager det meget alvorligt, når Forsvarets Efterretningstjeneste advarer om russiske påvirkningskampagner, herunder gennem medier.
Vi bliver nødt til at tage ansvar og reagere på denne udfordring, og der er ingen nemme løsninger.
For mig og denne regering vil en løsning aldrig kunne gå ud på at gå på kompromis med ytringsfriheden.
Den skal vi værne om.
Der har i den danske debat været mange misforståelser om, hvordan taskforcen arbejder med misinformation.
Lad mig gøre det klart: Der findes ikke en sortliste eller anden registrering af debattører eller propagandister.
Der udføres ikke censur eller sanktionering.
Ingen har fået indskrænket deres ytringsfrihed.
Taskforcen er ikke et EU-holdningpoliti, og det skal den heller ikke blive til.
Taskforcen har en række vigtige kommunikationsopgaver.
En af dem er at henlede opmærksomheden på russisk misinformation.
Det har til formål at oplyse og øge bevidstheden om den misinformation, der finder sted, og om, hvordan Rusland bruger forskellige kilder.
Det arbejde bør fortsætte, for det er vigtigt.
Men vi skal da være åbne over for at se på formen, så der ikke kan herske tvivl om, hvordan taskforcen arbejder.
Derfor har jeg også taget initiativ til, at mine embedsmænd nu er i dialog med taskforcen for at se på, om der er noget ved formen på taskforcens produkter, der kan justeres for at imødegå tvivl om dens arbejde og hensigter.
Det vil jeg gerne vende tilbage til, og en anledning er bl.a. de kommende udvalgsspørgsmål fra samme spørger om samme sag til skriftlig besvarelse.
Regeringen finder fortsat, at taskforcen gør et vigtigt stykke arbejde.
Nu synes jeg måske lige, at vi skal lade pulsen falde en anelse ned.
Der bliver brugt meget skarpe ord her fra spørgerens side.
Det lægger ligesom op til, at man skal skabe et billede af, at EU begrænser ytringsfriheden og hænger folk ud og gør, hvad ved jeg, og at vi er på vej til også at gøre det samme i staten.
Det er ikke det, vi taler om.
Jeg bliver nødt til at understrege her, at det, der er sagen, er: Der er ingen, hvis ytringsfrihed er blevet begrænset – ingen!
Hvis det skulle være tilfældet, at der er nogle, der har fået frataget deres ytringsfrihed, vil jeg gerne have eksempler på det.
Det er ikke det, der er tilfældet.
Det er helt banalt et spørgsmål om, at man lægger nogle fakta på bordet, nogle eksempler på bordet, og man kan så tage diskussionen derfra.
Og jeg har sagt, at jeg helt er med på åbent at kigge på, om der er nogle af de eksempler, som ligger uden for.
Det er det, der er sagen.
Marie Krarup (DF), 2017-02-01:
Man kan selvfølgelig diskutere, om det er en tabel eller en liste, men det er i hvert fald et sted, hvor der står, hvad man anser for holdninger, som ikke er okay, fordi man anser dem for at være inspireret af Rusland, selv om det drejer sig om kritik af EU og kritik af islamisk indvandring.
Udenrigsministeren påstår, at Dansk Folkeparti ikke respekterer FE's risikovurderinger.
Det er jo ikke rigtigt, og det har vi udtalt adskillige gange.
Jeg står med analysen her i hånden.
Vi synes, det er en fremragende analyse.
Vi har kritiseret, at der har været tale om en prioritering af forskellige trusler.
FE har efterfølgende forklaret, at der ikke er tale om en prioritering.
Derfor er vi fuldstændig enige med FE.
Vi er også enige i det, som FE skriver, nemlig at der foregår en påvirkningskampagne gennem russiske statskontrollerede medier.
Det, vi sætter spørgsmålstegn ved, er, om EU-taskforcen gør et ordentligt arbejde, og det gør den ikke.
Det er ikke okay at liste holdninger, som er kritiske over for EU eller islamisk indvandring, og mistænkeliggøre de personer, der har holdningerne.
Det er heller ikke okay, at udenrigsministeren ikke har ønsket at give en evaluering af East Stratcom, især ikke eftersom der nu foreligger en fortrolig vurdering af det, som jeg jo desværre ikke kan inddrage offentligheden i, fordi den er blevet klassificeret.
Men Udenrigsministeriet har udarbejdet en sådan.
Hvordan kan det være, at man ikke tør gå ud i det åbne med en evaluering af East Stratcom?
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-01:
Som jeg sagde i mit indledende svar, vender jeg gerne tilbage til sagen i forbindelse med besvarelsen af de yderligere spørgsmål, som kommer fra Marie Krarup, og der skal jeg nok også vende tilbage til en yderligere vurdering af, hvorvidt den arbejdsmåde og de metoder, som der bliver taget i anvendelse, er rigtige eller ikke er rigtige, altså om der er noget at udsætte på det.
Det er ikke min umiddelbare vurdering, at der grundlæggende set er noget som helst at udsætte på det her.
Der er ikke tale om sortlister – det er der ikke.
Der er ikke noget med, at der er nogle debattører, som har fået indskrænket deres frihed, fordi det er det, der ligger i at begynde at tale om sortlister.
Jeg kan godt se det papir, jeg kender udmærket det stykke papir.
Marie Krarup (DF), 2017-02-01:
Det synes vi ikke i Dansk Folkeparti.
I Dansk Folkeparti ønsker vi en fri debat, hvor man ikke sviner folk til, hvor man går efter folk med saglige og faglige argumenter.
Vi mener, at ytringsfriheden og pressefriheden er tilstrækkeligt til at gendrive propaganda – og selvfølgelig er der russisk propaganda, det er der jo ingen tvivl om.
Men hvis man har en god sag og man fører sandheden frem, så er det fuldt tilstrækkeligt.
Redaktioner, journalister, almindelige læsere er udstyret med sund fornuft og kritisk sans.
Derfor bør staten eller EU ikke gå ind og lave de her lister over ting, som vi skal se bort fra, eller som vi skal være bange for.
Man skal hellere tage den åbne debat.
Anders Samuelsen (LA), 2017-02-01:
Jeg synes da bestemt, at man skal tage den åbne debat på alle måder.
Hvordan agerer så det bløde demokrati?
Det gør det jo bl.a. ved, at vi har Forsvarets Efterretningstjeneste og Politiets Efterretningstjeneste osv.
Der kan også være nogle steder, f.eks. i det her tilfælde, hvor man kan have det synspunkt, som spørgeren har, at den her måde med at fremlægge eksempler på misinformation på skal EU eller staten holde sig for god til; det skal man lade være med, det skal rent overlades til den åbne debat.
Jeg mener sådan set, det er okay, at man lægger de her ting åbent frem, og så kan man tage diskussionen efterfølgende ud fra de eksempler, som der er.
Så kan man da tage den åbne debat.
Og det vil jo ikke være sådan, at man rammer et hundrede procent inden for skiven hver gang; det kan godt være, at der er nogle enkelte eksempler på, at det er på kanten.
Jeg mener ikke, at jeg konkret har set nogle eksempler, som jeg ikke synes har været udtryk for misinformation.
Men det kan være, at spørgeren har nogle helt konkrete eksempler, hvor det ikke er udtryk for misinformation – så lad os da diskutere dem.
Det er da fint, så har vi jo et sted at starte diskussionen.
Marie Krarup (DF), 2017-02-01:
Jeg er endnu en gang rystet over udenrigsministerens svar.
Der er masser af eksempler på, at holdninger bliver skitseret som russisk misinformation, som f.eks. at der er mange no-go areas i Sverige, eller at der er få flygtninge, der får job i Tyskland.
Øh, er det misinformation?
Det er vist nok i overensstemmelse med fakta.
Så er der EU-kritik og islamkritik – det er også russisk misinformation.
Det er uhyggeligt at høre udenrigsministeren sige, at demokratiet ikke kan forsvare sig selv med ytringsfrihed.
Hvad så?
Skal vi så til at lave dansk statspropaganda for at forsvare demokratiet?
Jeg er ikke sikker på, at det er et demokrati, som jeg har lyst til at forsvare.