runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (UFG), 2021-03-03:
Jo, men prøv at høre her, hr. Michael Aastrup Jensen, det var jo slet ikke det, jeg spurgte til.
Jeg spurgte ikke til, om der var nogen, der kunne slippe ud af lejren.
Jeg spurgte til, om hr. Michael Aastrup Jensen som følge af den politik, som jo nu i øvrigt også bliver rost af De Radikale – det er jo stort set ved at blive en daglig vane, at Det Radikale Venstre roser Venstres udlændingepolitik, hvilket jeg i sig selv ville være noget nervøs for – og som følge af, at hr. Michael Aastrup Jensen vil hjælpe til med at få børn hertil i særlige situationer, kan garantere, at deres forældre ikke får nogle rettigheder, der gør, at de kan komme hertil.
Jeg spørger ikke om, hvad hr. Michael Aastrup Jensen ønsker, men om hr. Michael Aastrup kan Jensen garantere det.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-03:
Det synes jeg at jeg har gjort, men jeg kan godt gentage mig selv og så sige: Vi ønsker ikke, at de her forældre kommer hertil som følge af nogen beslutning, som vi tager.
Nu er det jo altså sådan, som fru Inger Støjberg også ved, at der på baggrund af, at man ikke fra regeringens side har sørget for, at lejren har den fornødne sikkerhed, så kan slippe nogen ud af den her lejr.
Det er der allerede andre – ikke danskere, men andre nationaliteter – der har gjort.
Så jeg kan jo ikke garantere for, at der på baggrund af den manglende sikkerhed ikke er nogen, der slipper ud af den her lejr og så på egen hånd rejser til Danmark.
Det er jo præcis derfor, vi fra Venstres side igen og igen igennem mange måneder har talt for, at vi skal have en bedre sikkerhed, f.eks. ved at flytte lejren til et andet sted.
Så det er svært for mig at give en garanti for, at der ikke er nogen danskere, der kommer ud af lejren og så op til Danmark, men det er ikke ved vores beslutning – ikke ved vores beslutning.
Inger Støjberg (UFG), 2021-03-03:
Og så kommer det.
Altså, jeg vil godt sige, at der fra mit synspunkt kun er én side af den her sag, og det er danskernes side og danskernes sikkerheds side.
Derfor må jeg jo altså også bare tilslutte mig hr. Kristian Thulesen Dahl og hr. Rasmus Stoklund, der spørger til, om hr. Michael Aastrup Jensen kan garantere, at der ikke kommer forældre hertil som følge af, at man, som hr. Michael Aastrup Jensen meget åbent siger, vil hjælpe børn hertil i særlige situationer.
Kan hr. Michael Aastrup garantere, at der ikke følger forældre med på et senere tidspunkt?
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-03:
Hvordan man end stiller spørgsmålet, er det jo reelt det samme spørgsmål, nemlig hvordan og hvorledes vi skal håndtere de her enkeltvise, konkrete sager, og der er det altså bare, at jeg hverken har kendskab til de enkelte konkrete sager eller mener, at jeg har de faglige kompetencer til at gå ind og vurdere de konkrete sagsbehandlinger.
Det var præcis derfor, vi i vores regeringstid nedsatte den tværministerielle arbejdsgruppe, og jeg synes ærlig talt, at vi skal lade dem arbejde, og så må vi jo spørge ind til, hvorfor de åbenbart ikke har arbejdet, som det ser ud til – jeg understreger ser ud til – i dagspressen.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-03:
Vi behøver ikke at sagsbehandle her i Folketinget, men vi kan jo godt tale generelt om de forhold, som vi kan læse i medierne eksisterer, og det, som vi hører om, er, at der er sult, at der er brand, at der er sygdom.
Er de ting tilsammen ikke nok for Venstre til, at man skal hjemtage et eller flere danske børn?
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-03:
Det var jo derfor, jeg var rigtig glad for, at der i vores regeringstid blev nedsat den tværministerielle arbejdsgruppe til at håndtere præcis de her følsomme og svære sager.
For jeg mener faktisk ikke, det skal være opgaven her i Folketinget, at vi gør det.
Der er jeg faktisk enig med regeringen i, at vi ikke skal sidde og sagsbehandle hver enkelt sag, men at det er arbejdsgruppen, som gør det, og derfor vil jeg lade den gøre det.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-03:
Tak for en fin ordførertale, hvor jeg også synes der blev sagt mange nuancerede ting, og der blev også sagt nogle rigtige ting, bl.a. at børn er uden skyld.
Derfor vil jeg høre, om ordføreren kan beskrive, hvad det er for nogle forhold, der skal til, hvor børnene bliver udsat for noget, der er så rædselsfuldt, at man skal tage et eller flere danske børn hjem.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-03:
Jeg anerkender klart, at forældrene har taget et fuldstændig forfærdeligt valg, som også har en kæmpe betydning i forhold til de børn.
Jeg mener bare, at vi som Folketing her har en, undskyld, jeg siger det, forbandet – må man sige det? – eller i hvert fald en meget vigtig pligt i at sikre så høj en grad af sikkerhed både på den korte og den lange bane.
Det er derfor, der skal være den her balance, der både sikrer, at forældrene bliver retsforfulgt lokalt, og vi samtidig gør alt, hvad vi overhovedet kan, i forhold til børnene.
Og det vil vi altså blive ved med at mene.
Mette Frederiksen (S), 2021-03-03:
Jeg deler grundlæggende både interessen for og også idéen i, at de mennesker, der har begået forbrydelser af den her karakter, skal dømmes, og at en international ramme på den ene eller den anden måde givet er den rigtige.
I forhold til den konkrete snak om forhandlinger vil jeg, som jeg sagde før, henvise til udenrigsministeren eller justitsministeren.
Så er jeg sådan set enig i den første betragtning: At være »fremmedkriger« synes jo umiddelbart at være mindre dramatisk end eksempelvis at være »landsforræder« eller at være »terrorist«, og jeg har ikke nogen problemer med at sige min personlige holdning.
Et er, hvad man kan blive dømt for, og det er selvfølgelig en anden sag, men min personlige holdning er, at der her er tale om landsforræderi, hverken mere eller mindre.
Det er så slemt, som det kan blive.
Så jeg vil meget gerne være med til at diskutere, om ikke vi skal have en sprogbrug, der er mere præcis i forhold til forbrydelsens karakter og omfang.
Rosa Lund (EL), 2021-03-03:
Tak for det, og tak til hr. Kristian Thulesen Dahl for talen.
Nu er det jo sådan, at Center for Terroranalyse, som er en del af PET, skriver i deres analyse på side 16, at det ikke udgør en terrortrussel at hente børnene hjem.
Faktisk siger de, at det udgør en større trussel at lade dem blive der, hvor de er, fordi de kan blive radikaliseret.
Så jeg skal egentlig bare spørge, hr. Kristian Thulesen Dahl: Er der andre af PET's anbefalinger, som Dansk Folkeparti ikke ønsker at følge?
Jeppe Kofod (S), 2021-03-03:
Jeg vil sige til hr. Naser Khader, at det jo er en kompleks situation, og det vil kræve mange ting, hvis man skal evakuere et barn.
Det vil, som jeg nævnte før, kræve moderens samtykke.
Det vil kræve et samarbejde med de kurdiske myndigheder på jorden.
Det vil kræve, at sikkerhedssituationen er i orden for de mennesker, der skal udføre arbejdet.
Og det vil kræve en række andre forhold, f.eks. også hvad angår, hvad opholdsgrundlaget skulle være i Danmark – for at tage et andet eksempel.
Så det er en kompleks ting, og det er derfor, vi forfølger det fra sag til sag og belyser det fra sag til sag.
Der er ikke to sager, der på den måde er ens.
Der er en masse personlige og konkrete omstændigheder, og det er også en konkret vurdering, hvordan vi skal handle i de her sager.
Naser Khader (KF), 2021-03-03:
Tak skal du have.
Og tak til udenrigsministeren for en fin tale.
Nu er vi ikke tilhængere af, at man henter børnene, for så følger forældrene med.
Men hvis vi nu antager, at vi vælger at hente børnene, sådan som regeringens støttepartier ønsker det, kræver det så ikke, at man samarbejder med Assad?
For de to lejre befinder sig inden for Syriens grænser.
Godt nok er der tale om kurdiske områder, men det er jo ikke internationalt anerkendt.
Så kræver det ikke, at man samarbejder med Assad, at få dem ud af Syrien?
Jeppe Kofod (S), 2021-03-03:
Altså, modsat fru Rosa Lund ønsker vi ikke at evakuere børnene og deres forældre til Danmark, sådan som jeg forstår at fru Rosa Lund har ytret flere gange.
I forhold til belysning af de her sager har vi en myndighedsgruppe, med de relevante myndigheder; Udenrigsministeriet, Justitsministeriet, Udlændinge- og Integrationsministeriet og andre relevante myndigheder inddrages for at belyse de her sager, og det gør vi selvfølgelig, når der er grund til det.
Og der kan være den grund, som jeg også oplyste om, at i helt særlige tilfælde, hvis der er en humanitær situation for et barn, altså en alvorlig sundhedssituation, der ikke kan behandles lokalt, og som også ubehandlet kan gå hen og give alvorlige permanente, varige men, så kan vi sætte ind og belyse den sag med de forskellige relevante myndigheder og så se på, hvad der kan gøres, og om en evakuering kan finde sted – alt sammen med moderens samtykke osv.
Det har jeg oplyst om mange gange.
For vi er selvfølgelig optaget af i det omfang, man kan, at hjælpe de børn, der er sårbare.
Rosa Lund (EL), 2021-03-03:
Tak for det.
Jeg forstår sådan set godt, at udenrigsministeren intet har tilovers for de her forældre; det har jeg heller ikke.
For vi får jo i svar på svar fra udenrigsministeren at vide, at der er nedsat en myndighedsgruppe, som arbejder med det her, men så kan man alligevel læse i Berlingske og i Ekstra Bladet i weekenden, at den her myndighedsgruppe ikke har holdt noget møde siden den 28. august 2019.
Så jeg skal egentlig bare spørge udenrigsministeren: Hvordan hjælper man de her børn, de her syge børn, med at komme hjem?
Jeppe Kofod (S), 2021-03-03:
Jeg kan ikke gå ind i konkrete sager fra talerstolen, men jeg kan sige generelt, at det for mig er fuldstændig uforståeligt, at nogle forældre vælger at bringe deres børn ned til Islamisk Stat og deltage i det volds- og terrororgie, som har fundet sted der, og i øvrigt også at skabe familie dernede.
Det er uforståeligt, ubegribeligt.
Og derfor har jeg selvfølgelig også ondt af de børn, der er blevet ramt af den situation.
Det er derfor, at vi i helt ekstraordinære tilfælde, hvis der er en sundhedsmæssig situation, kan gå ind og se på, hvordan vi kan hjælpe de pågældende børn.
Det er også derfor, at Danmark i forhold til den humanitære situation i området, både i lejrene og i det nordøstlige Syrien, bidrager med humanitær bistand, bl.a. via forskellige ngo'er og forskellige humanitære organisationer, altså for at hjælpe i den ulykkelige situation, der er, ikke mindst for børnene og uskyldige civile.
Men jeg har intet tilovers for de forældre, der har valgt at tage derned og dermed forråde alt, hvad Danmark står for.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-03:
Tak for det.
Og tak til ministeren for at møde op igen.
Det er lidt under 13 timer siden, vi var her sidst; der var det lidt mørkere, og det viser jo, at Radikale Venstre kæmper nat og dag for at få de her børn hjem; det skal der slet ikke være nogen tvivl om.
Jeg havde håbet, at ministeren tog nogle lidt andre talepapirer med, for de har ikke ændret sig så meget i de sidste 13 timer.
Men derfor vil jeg alligevel spørge ministeren: Når man hører om en 4-årig dansk pige med ptsd; når man hører om brand i de her lejre; når man hører om ringe madforsyninger, mener ministeren så, at Danmark i videst muligt omfang sikrer de her børns overlevelse og udvikling?
Jeppe Kofod (S), 2021-03-03:
Jeg tror, at det, vi har at gøre med her, er nogle mennesker, som har vendt Danmark ryggen, altså de har fravalgt Danmark, de har valgt at tilslutte sig Islamisk Stat – en helt anden stat, et helt andet liv.
Det er der, de har valgt at deres tilværelse skal være og deres familie skal leve.
Det er nogle mennesker, som i mine øjne og også statsministerens øjne i virkeligheden har begået landsforræderi, og derfor er de mennesker også uønskede i Danmark.
Det er noget, som vi i regeringen er meget optaget af, og derfor har vi bl.a. også givet mulighed for, at man kan fratage de her personer statsborgerskabet, ligesom vi også inden for mit område kan fratage dem muligheden for, at de kan få konsulær hjælp fra Udenrigsministeriet, og det synes vi er helt naturligt, når man tænker på karakteren af det, de har gjort, og hvad de står for.
Karsten Hønge (SF), 2021-03-03:
Noget af det, der definerer en nationalstat, er jo statsborgerskabet og retten til at bestemme, hvem der er en del af vores nation.
Det giver jo nogle forpligtelser, og det giver også nogle rettigheder.
Jeg tror overhovedet ikke, vi er uenige om bedømmelsen af den dårlige karakter af de mennesker, der er taget ned for at kæmpe for et diktatur som Islamisk Stat, men jeg kunne godt tænke mig at høre udenrigsministeren lige sætte lidt flere ord på, hvad det her med det danske statsborgerskab betyder.
Er der andre forbrydelser, som ligger i pipelinen for ikke at skulle kunne modtage opmærksomhed fra Danmark?
Jeg kunne nævne mordere, pædofile, narkoforbrydere, som også sidder fængslet i udlandet, som er danske statsborgere.
Jeppe Kofod (S), 2021-03-03:
Tak til hr. Michael Aastrup Jensen.
Regeringen tager det her spørgsmål om lokal retsforfølgelse meget alvorligt.
Vi arbejder, som jeg også har nævnt, fortsat på, at fremmedkrigere kan retsforfølges i regionen, hvor de har begået deres forbrydelser.
Det er ikke nogen simpel opgave.
Jeg tror, at alle kan sætte sig ind i, at det er komplekst.
Vi har et tæt samarbejde med ligesindede lande, der jo alle står over for de samme udfordringer som os i Danmark.
Det er også et emne, der jævnligt drøftes i Det Udenrigspolitiske Nævn.
Jeg vil også sige, at jeg på grund af oplysningernes fortrolige karakter vil afholde mig fra at gå ned i detaljerne fra talerstolen her i dag, men henviser til Nævnets drøftelse.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-03:
Tak for det.
Jeg vil også gentage et spørgsmål, som jeg ikke bare har stillet statsministeren, men som vi faktisk også kredsede om i gårsdagens debat, nemlig om den her internationale retsforfølgelse, som jo er noget, der ligger i hvert fald rigtig mange partier på sinde.
Derfor bliver vi også nødsaget til at få noget mere håndgribeligt fra regeringen om, hvordan det arbejde så at sige går.
For hvis vi ikke snart får den her internationale domstol, er der altså en risiko for, at vidnerne glemmer, og materiale kan forsvinde, for det er jo en aktiv konfliktzone, vi taler om.
Derfor håber jeg på et godt svar på, hvordan det går med at søge den her opbakning til, at vi kan få sådan en internationalt anerkendt domstol – og ikke mindst et fængsel derefter.
Jeppe Kofod (S), 2021-03-03:
Med fare for en gentagelse må jeg bare understrege og sætte en tyk streg under, at der ikke findes en generel retlig forpligtelse til at tage forældre til evakuerede børn til Danmark.
Det vil under alle omstændigheder afhænge af en konkret vurdering fra sag til sag, og når man har med de her sager at gøre, er kompleksiteten og variationen i sagerne enorm, og derfor kan man ikke sige noget mere generelt om det spørgsmål end det, jeg har sagt nu.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-03-03:
Statsministeren overleverede i virkeligheden mit tidligere spørgsmål til besvarelse af udenrigsministeren.
Udenrigsministeren og statsministeren taler om det her med, i hvilken grad man er aktivt forpligtet til at gå ned og hente en forælder til Danmark, altså evakuere vedkommende.
Men noget andet er jo, om der kan skabes en yderligere retlig mulighed for selvstændigt at komme til Danmark, hvis ens barn først er kommet til Danmark.
Det gælder jo også i de situationer, hvor det har været muligt at tage et statsborgerskab fra en, der har haft dobbelt statsborgerskab, og hvad er udenrigsministerens vurdering af den situation?
Giver det en ringere position for Danmark i forhold til at afvise de her mennesker, hvis først barnet er kommet til Danmark, eller ej?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-03-03:
Jamen jeg kan ikke udelukke, at det kan lade sig gøre at hente et 4-årigt barn til Danmark og sørge for, at vedkommende vokser op i en god dansk familie med nogle gode værdier og udvikler nogle rigtig sunde holdninger til fremtiden – det kan jeg slet ikke udelukke.
Men jeg kan derimod sige, at hvis det, at vi henter et 4-årigt barn til Danmark, betyder, at der kommer en radikaliseret mor eller eventuelt en radikaliseret far til Danmark efterfølgende, så udgør det en risiko for Danmark, og den risiko mener vi i Dansk Folkeparti ikke vi skal løbe.
Rosa Lund (EL), 2021-03-03:
Nu er der sådan set ikke kun tale om en 4-årig pige, men i hvert fald 19 børn.
Men det er sådan set ikke det, jeg spørger om.
Det, jeg spørger om, er, om der er andre af Politiets Efterretningstjenestes anbefalinger, som Dansk Folkeparti ikke vil følge.
Man vil ikke følge den her anbefaling, som PET kommer med, og så synes jeg da bare, det ville være fornuftigt, hvis Dansk Folkeparti ville klargøre for os andre, om der er andre af de ting, som PET siger, som man sådan trækker lidt på skuldrene af, fordi man har en anden holdning.
Det synes jeg er en sindssyg relevant diskussion at tage.
Nu har vi så parkeret vores regning nede hos kurderne, nemlig de danske kriminelle.
Ville det ikke være mest fair, og ville det ikke være mest sikkert at hente de her mennesker til Danmark, så vi kunne være sikre på, at de får en straf?
Det er vi jo ikke sikre på dér, hvor de er nu.
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-03:
Jeg mener, det er en misvisende måde, hr. Peter Skaarup fremstiller sagen på.
Det er faktuelt sådan, at et spædbarn, der blev forældreløst, er blevet evakueret, og der var en dreng, der blev evakueret, fordi han var hårdt såret og måske ville have været død, hvis han ikke var blevet evakueret og fået medicinsk behandling, og moren indvilligede i at blive i Syrien.
Altså at gøre det til eksempler på, at regeringen bringer fremmedkrigere til Danmark, mener jeg er misvisende og faktuelt forkert.
Peter Skaarup (DF), 2021-03-03:
Men prøv at høre.
Man har jo sat en gruppe i gang med at vurdere, hvordan man vil kunne tage børn til Danmark.
Statsministeren sagde for et øjeblik siden i sine indledende bemærkninger, at der er undtagelser – at der er undtagelser, hvor vi gerne vil tage børn og dermed juridisk set deres forældre til Danmark.
Så kan Socialdemokraterne ikke her i Folketingssalen over for Folketinget, det parlamentariske grundlag og alle mulige andre i den danske befolkning give en garanti for, at der er overensstemmelse mellem det, man siger, og det, man gør?
Altså, man siger, at man ikke vil have syrienskrigere til Danmark.
For det gør de jo i øjeblikket.
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-03:
Jeg mener, at hr. Peter Skaarup blander tingene lidt sammen her, for der er jo forskel på, at Danmark tager ud og evakuerer landsforrædere, og at landsforrædere selv tropper op i Københavns Lufthavn, hvis de af den ene eller den anden årsag har været i stand til at flygte eller slippe fri fra den kurdiske kontrol, de har været underlagt.
Hvis der dukker en person op i Københavns Lufthavn, der har et rødbedefarvet pas og er dansk statsborger, vil det mig bekendt – og det siger jeg med det forbehold, at jeg ikke er jurist – være et grundlovsbrud, hvis man nægter vedkommende adgang til Danmark, uden at der har været en rettergang forinden.
Men der er en forskel på det, hr. Peter Skaarup nævner, og så det her, for det ikke er det samme, som at vi selv skal tage ned og hente dem.
Vi mener jo, at de skal retsforfølges i området.
Peter Skaarup (DF), 2021-03-03:
Jeg synes, Socialdemokraterne taler med to tunger.
Statsministeren skriver facebookopslag, hvor hun fortæller danskerne, at vi ikke tager nogen syrienskrigere til Danmark, og at vi ikke under nogen omstændigheder skal tage syrienskrigere til Danmark, og samtidig fragtes den første ind i Københavns Lufthavn og er her i Danmark.
Det er godt, men hvad sker der så, når Socialdemokraterne alligevel tager børn – og det sagde statsministeren også – og juridisk set deres forældre, der kommer direkte fra den her krigszone, til Danmark?
Hvad sker der for Socialdemokraterne?
Er det ikke at tale med to tunger?
Jeg kunne godt tænke mig, at Socialdemokraterne her i dag gav en garanti for, at der ikke kommer nogen børn og at der ikke kommer flere syrienskrigere tilbage til Danmark.
For det er jo det, der fortsat gør, samtidig med at ordføreren står her og siger, at det skal vi ikke have.
Kan vi få en garanti for, at nu kommer der ikke flere syrienskrigere til Danmark?
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-03:
Jeg deler ikke den omsorg for seriepædofile eller andre danskere, der rundtomkring i verden måtte sidde i fængsel et sted, og jeg nærer ikke noget ønske om, at den danske udenrigstjeneste så skulle bruge store kræfter på at forsøge at få de mennesker tilbage til Danmark.
Det er ikke et ønske, jeg deler, og det må hr. Karsten Hønge jo så bare erkende er en uenighed mellem hr. Karsten Hønge og undertegnede.
For det, at man er dansk statsborger, er jo ikke det samme som, at man har ret til, at den danske stat kommer en til undsætning, uanset hvilke forbrydelser man har begået.
Karsten Hønge (SF), 2021-03-03:
Jeg vil gerne høre hr. Rasmus Stoklund, om han har andre forbrydere i tankerne, der ikke skal modtage hjælp.
Altså, vi har jo seriepædofile, der er fængslet i udlandet.
Hvad er tanken om at tage sådan nogle tilbage til Danmark?
Har de ikke forbrudt sig mod alt?
Eller hvad med mordere eller narkoforbrydere, der kan være skyld i mange menneskers død og ulykke?
Altså, er der andre grupper, hvor man med hr. Rasmus Stoklunds synspunkt kan sige, at her har man simpelt hen vendt alle de værdier, som Danmark står på, ryggen, hvorfor de selvfølgelig ikke har noget at gøre her, og hvorfor de ikke skal modtage nogen hjælp?
Altså, hvem er det ellers, der er i spil udover de her?
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-03:
Jeg synes måske, det er en lidt forsimplet udlægning.
Hvis der er nogen, der begår en forbrydelse i Danmark, og vedkommende kommer fra et andet land, forventer vi jo ikke, at det andet land tager personen tilbage og gennemfører retssagen i det land, vedkommende kommer fra.
Det er sådan set også af hensyn til kurderne, yazidierne, irakerne og syrerne og andre kristne minoriteter, at de her mennesker skal retsforfølges i det område, hvor de har begået deres forbrydelser.
Så kommer de til Danmark, og så slipper de alt for billigt.
Den situation ønsker vi ikke at ende i.
Man kan jo se det eksempel, der er beskrevet på forsiden af Politiken i dag.
Hun var i starten varetægtsfængslet, men hun er løsladt nu.
Det er det scenarie, vi skal undgå sker i Danmark, altså at vi får folk hertil, som så godt nok retsforfølges, men alt for hurtigt kommer til at gå rundt på gader og stræder i Danmark til fare for den danske befolkning.
En af de primære årsager til, at vi diskuterer det her emne i dag er vel netop, at der er danske statsborgere, som har bidraget til de her forbrydelser mod menneskeheden.
Det er jo derfor, at det er relevant for et dansk parlament at tage stilling til, hvordan vi vil forholde os til de her mennesker.
Og spørgsmålet går jo så på, at der nogle, der har et ønske om, at vi tager ned og henter de her terrorister, fordi de har fået et dansk statsborgerskab på et tidspunkt eller har haft det, hvis de er konverteret til islam senere, eller hvad ved jeg; der er jo forskellige historier.
Der er det jo så heldigvis regeringens og et bredt flertal i Folketingets linje, at vi ikke tager ned og henter terrorister til Danmark, som med stor sandsynlighed vil udgøre en stor terrortrussel mod den danske befolkning.
Karsten Hønge (SF), 2021-03-03:
Da vores nuværende forsvarsminister var Socialdemokratiets retsordfører, sagde hun i en diskussion om de her temaer: »Det er klart, at der er meget forskel på nogen, der er danske statsborgere, og nogen der ikke er«.
Altså, skelner hr. Rasmus Stoklund slet ikke imellem, om man er fremmedkriger og har begået de her forbrydelser, og om man, som det er i den her situation, faktisk er dansk statsborger?
Eller er det helt lige meget, om man har opnået et dansk statsborgerskab?