Jesper Petersen (S), 2018-11-22:
Lovforslaget har nogle forskellige elementer i sig, men har som det primære at undgå udvanding af selskabsskattebasen i EU-landene, og at sikre, at selskabers overskud ikke kan flyttes til skattelylande.
Lovforslaget udmønter nogle anbefalinger fra OECD om at indføre forskellige EU-tiltag imod skatteundgåelse.
For det første er der altså skatteundgåelsesdirektivet, som skal implementeres ved lovforslaget, for det andet et direktiv om skattetvistbilæggelse og endelig et fælles regelsæt om moms på vouchere.
Det er helt centralt for Socialdemokratiet, at vi som land og som en del af EU hele tiden arbejder for at sikre, at der bliver betalt korrekt skat, og at det ikke er muligt at flytte sine overskud til lavskattelande eller til skattely.
CFC-reglerne – altså Controlled Foreign Company Rules – som indgår i loven, skal hindre underminering af selskabsskattebasen.
Et eksempel kan være tilfælde, hvor udenlandske kapitalfonde opkøber danske koncerner og derefter placerer låneomkostningerne i Danmark, hvor der kan opnås fradrag, og placerer indtægterne fra lånet i et lavskatteland.
Reglerne om, hvornår der beskattes efter CFC-reglerne, bliver skærpet med lovforslaget, således at der sker CFC-beskatning, når en tredjedel og ikke – som hidtil – halvdelen af indkomsten er CFC-indkomst.
Forslaget indeholder også en generel omgåelsesklausul, hvor skattemyndighederne kan se bort fra arrangementer, de ikke mener er reelle, men alene handler om at undgå skattebetaling.
Og det vil nok fortsætte som en del af dialogen i forbindelse med behandlingen af lovforslaget.
Der er kommet forskellige spørgsmål og kritikpunkter forud for behandlingen her fra danske virksomheder, der bl.a. påpeger det her problem med retsusikkerhed ved nogle af tiltagene.
Og samtidig vil ændringerne af CFC-reglerne muligvis betyde en højere skat for nogle virksomheder.
Vi har også haft en teknisk gennemgang af lovforslaget i Skatteudvalget og har jo også kunnet følge, hvordan Skatteministeriet har ført dialog med forskellige af de berørte virksomheder.
Det er måske også derfor, at lovbehandlingen er blevet udskudt ad et par omgange.
Der er sket forskellige præciseringer og indrømmelser, og vi vil opfordre til, at dialogen med erhvervslivet bliver fortsat i den videre lovproces.
Vi er politisk enig med regeringen om at gennemføre lovforslaget.
Og i forhold til den her meget faglige og meget tekniske diskussion, der pågår, må jeg også sige, at det er komplekst stof, og at vi må læne os op ad de informationer og vurderinger, der kommer fra Skatteministeriet.
Vi vil gerne bidrage til, at spørgsmål og indvendinger fra erhvervslivet kommer frem i udvalgsbehandlingen, men vi vil som udgangspunkt støtte de snit og vurderinger, Skatteministeriets eksperter når frem til – altså med det formål at sørge for, at loven omsættes i praksis på en måde, der overholder direktiverne og samtidig giver så sikre og forudsigelige forhold for virksomhederne som muligt.
En del af forslaget handler om spørgsmål vedrørende moms på vouchere, f.eks. på hotelovernatninger.
Og igen har jeg i nogle af høringssvarene – bl.a. fra Dansk Erhverv – modtaget nogle ret kraftige indsigelser i forhold til forslagene og deres ikrafttrædelse.
Det er også noget, som vi må se nærmere på i udvalgsbehandlingen, altså hvordan det kan håndteres, og om der er behov for at ændre ikrafttrædelsesdatoen for det.
Men opsummerende vil jeg sige, at Socialdemokratiet kan støtte lovforslaget.
Og så må vi se, om udvalgsbehandlingen og dialogen med erhvervslivet giver anledning til justeringer inden tredje behandling.
Det vil vi være åbne over for.