runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sikandar Siddique (UFG), 2021-06-02:
Men det er jo præcis det, jeg siger.
Altså, da vores jødiske medborgere oplevede hærværk, var vi jo også ude at sige: Det er ikke i orden.
Men lige nu viser alle undersøgelser, f.eks. den, vi så i Politiken her forleden, at det er muslimske minoriteter, der er særlig udsat for hadforbrydelser.
Det er et simpelt spørgsmål.
Og selvfølgelig skal vi bekæmpe alle slags hadforbrydelser – det er vi enige om.
Inger Støjberg (UFG), 2021-06-02:
Jamen prøv at høre her, hr. Sikandar Siddique: Hadforbrydelser burde slet ikke høre til i Danmark, og det gælder jo begge veje.
Det gælder både den dansker, der overfuser en flygtning eller en indvandrer – det skal ikke finde sted – men det gælder også den anden vej; det skal da heller ikke finde sted den anden vej.
Prøv at spørge, hvor mange skolelærere, togkontrollører, buschauffører og ja, også politikere, der bliver overfuset hver eneste dag.
Det her går begge veje.
Så måske vi skulle bruge det her øjeblik til at blive enige om, at det her ikke skal forekomme – hverken den ene vej eller den anden vej.
Det er bare lidt, som om det har en helt, helt anden klang, hvis man siger, at også danskere bliver udsat for hadforbrydelser af f.eks. flygtninge eller indvandrere.
Men det er bare realiteten.
Prøv at spørge skolelærerne, togkontrollørerne, buschaufførerne og sygeplejerskerne.
Prøv at spørge f.eks. offentligt ansatte om det.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-06-02:
Jeg har et spørgsmål til ordføreren i forhold til hele udlændingedebatten.
Jeg har fremført det flere gange, hvor jeg har sagt, at det, at man kræver, at nogen skal i arbejde – man siger: I skal bidrage – selvfølgelig ikke udelukker, at man også kan lave handlingsplaner, f.eks. mod hadforbrydelser.
Og vi ser jo, at der er en del hadforbrydelser, der kommer frem på de sociale medier, i videoer osv.
Hvad mener ordføreren vi skal gøre ved det?
Mener ordføreren, at der er behov for, at vi politisk sætter initiativer i gang, der sørger for at sikre f.eks. de kvinder, vi ser blive verbalt og fysisk overfaldet, som bliver spyttet på og slået?
Vi har jo set børn, der oplever chikane, og som bliver overfuset på gaden.
Og jeg kan forstå, at ordføreren vil stille krav i forhold til at arbejde og bidrage, men mener ordføreren, at vi også skal sætte ind med konkrete initiativer, der sørger for at sikre, at de her minoriteter, især kvinder, kan føle sig trygge?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-06-02:
Mange tak for det, og også tak til statsministeren.
Jeg talte tidligere i dag om, at coronakrisen desværre har været et lavpunkt for vores demokrati på nogle områder, og jeg fornemmede fra udbruddene og bemærkningerne nede fra regeringens side af salen, at det var man ikke særlig tilfreds med.
Det lader til, at det er man uenig i.
Jeg tror, at en del af grunden til det er, at man måske har vænnet sig for meget til magten og for lidt til ansvaret.
I hvert fald stod statsministeren jo for lidt siden under sin tale her og var sådan nærmest lidt indigneret over, at der er partier, der mener noget andet end regeringen, og sådan slog ud med armene.
Altså, når vi er nogle, der mener, at det er en dårlig idé at lægge et udrejsecenter på Langeland, slår man ud med armene og siger: Hvad skal vi så gøre?
Og så ønsker regeringen ikke at hjælpe de mennesker i Midtjylland, som står med problemet nu.
Når vi mener, at et opholdsforbud for alle mennesker de steder, hvor der er utrygt, er for voldsomt og vi kun ønsker at ramme dem, der skaber problemerne, bliver statsministeren også sur over det.
Lad mig bare nævne ét eksempel, hvor man altså har ramt et demokratisk lavpunkt.
Det er aflivningen af hele minkerhvervet.
Det kostede skatteborgerne 19 mia. kr.
Ovenikøbet var der ikke nogen lovhjemmel, og man fandt også ud af, at den lovhjemmel manglede, og alligevel gjorde man ikke noget.
Synes statsministeren virkelig, at det var et højdepunkt i vores demokrati?
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Jeg må sige, at jeg er helt uforstående over for, at man kan kalde en så unikt god krisehåndtering af et helt land et demokratisk lavpunkt: 17 trepartsaftaler, et helt samfund, der har investeret blod, sved og tårer og ikke mindst tid i at få truffet de nødvendige beslutninger, og et Folketing, der har lavet, jeg har knap tal på hvor mange brede aftaler, og indgået i, jeg ved ikke hvor mange forhandlinger.
Ja, der har været uenigheder undervejs, men vi er jo ikke desto mindre lykkedes med at skabe en både balanceret, men også fremadrettet krisehåndtering.
Det er ikke et demokratisk lavpunkt.
Tværtimod har Folketinget vist sin styrke, og folkestyret har vist sin styrke.
I forhold til den desværre nødvendige aflivning af minkene har vi fra regeringens side flere gange beklaget de fejl, der er begået, og det gør jeg gerne igen.
Jeg er ikke så optaget af, i hvilken ramme vi gør det.
Det er næsten lidt uforståeligt, at man kan gå 10 år i skole i Danmark uden at lære det mest grundlæggende, og det kunne jo godt være, fordi der måske var fokus på noget af det, der ikke er det allermest nødvendige.
Der er noget i den måde, vi indretter vores skole og vores uddannelser på, som jeg tror har en stor appel til mange, men man formår tydeligvis ikke at give et ordentligt skoletilbud til nogle af de børn, der har allermest behov for at få det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-06-02:
Jeg tror ikke, der er én knap eller to knapper, vi kan trykke på og løse problemerne i folkeskolen med.
Folkeskolen er der, hvor vi skal møde hinanden, lære hinanden at kende på tværs af sociale skel, baggrunde, kulturer og forståelsesrammer.
Det tror jeg er helt afgørende.
Ellers svigter vi i virkeligheden at løse den opgave, folkeskolen har i vores samfund.
Derfor bliver vi nødt til at kigge på den evaluering, og den siger jo meget klart og tydeligt, at skoledagens længde også betyder noget.
Derudover er SF meget åben for at kigge på andre ting.
Jeg vil bare advare imod, at vi går i gang med en kæmpe skolereform og tror, at det løser problemerne.
Jeg tror egentlig, at vi bliver nødt til at være handson på nogle af de udfordringer, evalueringen peger på, og som vi skal løse.
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Først og fremmest er jeg glad for, at uddannelse og folkeskole er kommet til at fylde.
Jeg ved ikke, hvor meget det har fyldt i debatten, men det er i hvert fald noget, mange har henvendt sig til mig om i løbet af dagen på baggrund af mine indledende ord.
Jeg fornemmer, at vi er flere, der synes, at der er noget, der er galt med vores skole, og jeg er ikke sikker på, at det er en enkelt knap eller to enkelte knapper, vi skal trykke på, for det handler om noget mere grundlæggende.
Hvad er det, den skoletræthed, som man så let kan gøre til det enkelte barns problem, men som jo er et kollektivt problem, kommer af?
Jeg er ikke sikker på, at det er skoledagens længde, der er det mest afgørende.
Jeg tror snarere, at vores udfordring er, at det for rigtig mange børn er rigtig, rigtig svært at vide, hvad det egentlig er, de skal leve op til i deres skoledag.
Det er noget, som børn og folk, mig selv inklusive – jeg kan godt huske, hvordan det var – der måske ikke kommer fra et hjem, der har umiddelbart stærke akademiske traditioner eller andre uddannelsestraditioner, kan genkende.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-06-02:
På lørdag har vi haft et nyt flertal i Danmark i 2 år.
Så derfor vil jeg gerne kigge fremad og se på, hvad det er for nogle udfordringer, vi står med.
En af dem blev åbenbaret i den her uge, nemlig evalueringen af folkeskolen, som jo viser, at vi har klare mangler i forhold til unge, der kan læse og skrive, og i forhold til matematik, men i virkeligheden også udfordringer med, at skoledagen er blevet for lang.
Det siger lærere, elever og forældre, og det går ud over kvaliteten i folkeskolen.
Børnene bliver simpelt hen for trætte til at lære.
En af de ting, vi fra SF's side i hvert fald vil bringe til bordet, både i finanslovsforhandlingerne, men også hos undervisningsministeren, bliver at have et stærkere fokus på kortere skoledage og i virkeligheden også færre elever i klasserne, så man kan få tid til mere læring, så man kan få tid til den enkelte elev.
Jeg er egentlig nysgerrig på, hvorvidt statsministeren mener, at det her også er en af de ting, vi skal begynde at kigge på, når vi skal se på de næste 2 år.
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Hvis jeg forstår det ret, er der stillet samrådsspørgsmål både til sundhedsministeren og til justitsministeren, og de skal selvfølgelig besvares efter helt almindelige procedurer.
Som jeg sagde før, var det et meget stærkt politisk ønske, at der skulle testes mere, herunder også ved brug af kviktest, som vi efterfølgende har kunnet se har haft en utrolig positiv effekt.
Og det havde da været ønskeligt, vil jeg i øvrigt gerne sige, hvis myndighederne havde været hurtigere til at tilvejebringe de nødvendige test rundtomkring på alle landets plejehjem.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-06-02:
Nej, altså, statsministeren siger helt konkret, at der skal lyntestes på landets plejehjem.
Hun siger den 5. januar til befolkningen, at sundhedsmyndighederne hurtigst muligt skal sikre, at personale på plejecentre i alle regioner kan hurtigtestes.
Den 10. januar sagde hun: Det har vi meget specifikt bedt myndighederne om at sikre.
Bag ved det er der afdækket fra DR's side en korrespondance, hvor sundhedsmyndighederne har meddelt regionerne undervejs, at de ikke skal hurtigteste.
DR har forsøgt at få statsministeren i tale, og de har forsøgt at få sundhedsministeren i tale, som har henvendt til justitsministeren, som er kommet med et mailsvar.
Jeg synes, at befolkningen har krav på et lidt bedre svar end det, der er kommet indtil nu.
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Altså, det, vi har gjort fra regeringens side – og det vil jeg i øvrigt gerne gentage – er, at vi har udtrykt vores meget klare politiske ønske om, at der skulle testes mere i Danmark.
Det har i øvrigt været et politisk ønske igennem hele håndteringen af epidemien.
Heldigvis kan vi jo også se den meget, meget positive effekt af, at vi i Danmark hen ad vejen er begyndt at teste langt mere aggressivt og nu i dag har en af de mest veludviklede infrastrukturer for test overhovedet.
Så de udtalelser, jeg er kommet med, udtrykker det politiske ønske, der var, og som i øvrigt stadig væk gælder, nemlig at der skal testes så meget som overhovedet muligt i en epidemi.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-06-02:
Tak til statsministeren for besvarelsen foreløbig.
Danmarks Radio har for nylig afdækket et, synes jeg, meget mærkværdigt forløb tilbage i januar, som jeg gerne vil have statsministeren til at forholde sig til.
Regionerne sagde, at de var klar til at gennemføre det, men fik så at vide af Sundhedsministeriet, at de ikke skulle gennemføre lyntest, men fortsætte med pcr-test.
Alligevel gentog statsministeren den 10. januar i en liveudsendelse på TV 2: Jeg synes bestemt, at der skal kviktestes ude på landets plejecentre.
Det har vi meget specifikt bedt myndighederne sikre sker.
Sådan lød svaret fra statsministeren.
Alligevel meddelte regionerne ifølge de oplysninger, DR har, at de ikke kunne forstå det her, fordi de jo havde fået en anden besked.
Derfor blev kviktest først etableret fra den 1. februar.
Hvad er op og ned i alt det her?
Hvad gik galt?
Mette Frederiksen (S), 2021-06-02:
Folketinget har spillet en uhyre vigtig rolle i coronahåndteringen, og jeg vil i øvrigt gerne også sige en særlig tak for de ufattelig mange timer, dag og nat, der er blevet lagt i det her arbejde, hvor der har været skæve arbejdstidspunkter og alt muligt andet.
Så jeg synes, man undervurderer sin egen vigtige rolle i epidemihåndteringen.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-06-02:
Tak for det.
Så lad mig komme med et andet eksempel.
Det handler om epidemiloven.
For det var jo sådan, at i marts måned sidste år rejste et samlet Folketing sig op – det var den måde, vi stemte på, under de restriktioner, som gjaldt – og støttede regeringen i at fjerne den eksisterende epidemilov og komme med en midlertidig.
Det gjorde vi jo, fordi statsministeren havde forsikret os om, at det var nødvendigt, og at man ville håndtere den nye epidemilov ansvarligt.
Det, statsministeren forsømte at fortælle Folketinget på det tidspunkt, var, at man kørte Folketinget ud på et sidespor, og at man traf beslutningerne selv, fordi man kunne, i månedsvis herefter.
Da man så kom med et forslag til en ny epidemilov i efteråret, lagde man op til en fortsættelse, hvor regeringen fuldstændig kunne svinge taktstokken.
Det fik vi da gudskelov stukket en kæp i hjulet for.
Mener statsministeren i ramme alvor, at det ikke er et demokratisk lavpunkt, at man kører Folketinget – ingen over og ingen ved siden af – ud på et sidespor?
Christian Juhl (EL), 2021-06-02:
Ja, men der var jo et konkret tilbud om, at det sikkerheds- og udenrigspolitiske samarbejde skulle øges.
Det var derfor, jeg tænkte på, på hvilke områder grønlænderne mon ønsker det.
Jeg kan godt forstå ønsket om et øget parlamentarisk samarbejde.
Man kunne vel også godt have en parlamentarisk forsamling i rigsfællesskabet, som flere kræfter jo har nævnt som en mulighed, når vi har diskuteret Grønland og Arktis.
Karsten Hønge (SF), 2021-06-02:
Hr. Sjúrður Skaale beskrev nogle af dilemmaerne i sin tale i forhold til eksporten til Rusland, og det er jo åbenlyst et dilemma, at vi i Europa forsøger at have sanktioner mod Rusland, og så at Færøerne samtidig eksporterer.
Til gengæld beskrev hr. Sjúrður Skaale også lige eller antydede i hvert fald de historiske betingelser, der var for, hvorfor vi er endt i den situation.
Hvordan kommer vi ud af den?
Altså, hvad skal der til, for at man enten åbner europæiske markeder for færøsk fisk, eller vi selvfølgelig på anden vis kompenserer for den manglende eksport, hvis Færøerne skal stoppe med at eksportere til Rusland?
Sjúrður Skaale (JF), 2021-06-02:
Tak for det.
Bloktilskuddet er i øjeblikket på ca. 640 mio. kr., og der er nogle, der argumenterer for at reducere det.
For hvis man tager det samlede billede af de økonomiske relationer mellem Danmark og Færøerne, så er der nok mange, der vil mene, at det er Danmark, der tjener mere på det end Færøerne.
For vi importerer jo alt igennem Danmark, og vi eksporterer gennem Danmark, agenturerne ligger jo i Danmark, og der er mange penge, der strømmer til Danmark på grund af den konstellation, som vi har.
Men det er en diskussion, som er løbende på Færøerne.
Christian Juhl (EL), 2021-06-02:
I øjeblikket har vi et stort økonomisk problem i Danmark.
Statsministeren siger godt nok, at vi har en sund økonomi, men vi har i hvert fald ikke rigtig penge til en human flygtninge- og indvandrerpolitik, så det kunne jo være et rigtig godt beløb at få ned i det hul i Danmarks kasse, og hvis den politiske vilje i regeringen så også kunne ændre sig, ville det være rigtig, rigtig godt.
Men jeg ser frem til, at det går godt i Færøerne også i de kommende år både økonomisk, men også politisk og moralsk.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-06-02:
Fra et vist politisk hold er der planer om det.
Der var et landsmøde forleden, hvor et parti erklærede, at de ønskede at reducere bloktilskuddet kraftigt i den næste valgperiode, hvis de kom til magten.
Historien er, at man på Færøerne på eget initiativ for 20 år siden valgte at reducere bloktilskuddet med en tredjedel og fastfryse det nominelt, og det har jo sparet statskassen for ca. 20 mia. kr. i den periode, der er gået.
Jeg synes, det er sundt, jeg synes, det er vigtigt, at man ikke er afhængig af ydelser udefra.
Det skaber et mere dynamisk erhvervsliv, og det er jo ikke sundt for et politisk system, at der er nogle, der byder sig til og siger, at stem på os, så sikrer vi, at pengene fra danskerne fortsætter, og man siger, at stem på de andre, og så må I selv tjene til dagen og vejen.
Det er selvfølgelig et mål, at vi skal have bloktilskuddet helt væk.
Hvor hurtigt det skal gå, ved jeg ikke, men som spørgeren sagde, bliver det jo hvert eneste år reduceret en lille smule, fordi det er fastfrosset.
Christian Juhl (EL), 2021-06-02:
Tak for det.
Det var jo en ret spændende proces med Rusland, og det understregede da min kritiske tilgang til EU's tåbelige måde at arbejde på, men det var noget andet, jeg gerne ville spørge om.
Jeg kan huske, at vi engang fik skældud i Folketinget, fordi vi var kommet til at pristalsregulere bloktilskuddet til Færøerne, og de havde udtrykkeligt bedt om ikke at få pristalsreguleret deres bloktilskud, fordi det skulle låses fast.
Og det kan jeg se at det har været i forbindelse med de sidste tre-fire finanslove, og det er det faste beløb på godt 600 mio. kr., og nu, hvor Færøerne jo i disse år har haft en bedre bni pr. indbygger, end danskerne har haft, vil jeg spørge: Er der planer om, at man helt vil droppe det?
For jeg kan huske, at en af repræsentanterne fra dengang sagde: Penge, vi ikke selv har tjent, er ikke gode penge.
Og der henviste vedkommende færing til: Vi vil helst selv tjene pengene, og så må I beholde jeres i Danmark.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-06-02:
Tak for spørgsmålet.
Det drejer sig om at give hinanden plads.
Når det gælder handlen med f.eks. Rusland, var der visse kræfter i Danmark, både politikere og fra pressen, som ønskede, at Danmark skulle gribe ind og standse vores eksport til Rusland, men man sagde fra regeringens side: Det er handelspolitik; det lader vi Færøerne bestemme selv.
Således kan vi leve i et fællesskab, men forfølge de interesser, vi hver især har.
Det ville være forfærdelig kostbart for Færøerne, hvis vi skulle stoppe med at sælge til Rusland, som jo er et så vigtigt marked.
Så det drejer sig om, at vi giver hinanden plads og ikke lægger os ind over hinanden, og når sikkerhedspolitik bliver mere omfattende, og når handelspolitik og fiskeripolitik kan få sikkerhedspolitiske aspekter, er det meget vigtigt, at man ikke fra dansk side tromler hen over det og siger, at nu bestemmer vi det her, og ligesom trækker områderne tilbage.
Det må foregå i en meget tæt dialog.
Tanja Larsson (S), 2021-06-02:
Ordføreren nævner til sidst i sin tale, at vi i rigsfællesskabet står over for nogle store fælles udfordringer, som kan risikere at splitte os ad, hvis ikke vi håndterer dem ordentligt.
Jeg og Socialdemokratiet deler ønsket om at sikre et tættere, bedre og mere ligeværdigt samarbejde mellem Danmark og Færøerne i fremtiden.
Hvilke udfordringer har ordføreren særlig i tankerne, og hvordan mener ordføreren vi kan styrke vores samarbejde om at imødegå dem i fællesskab?
Sjúrður Skaale (JF), 2021-06-02:
Tak for spørgsmålet.
Når det gælder handlen med Rusland, vil jeg først og fremmest sige, at alle europæiske lande sælger alt det til Rusland, som Rusland vil købe af dem.
Det gør Danmark også.
Man sælger ikke madvarer til Rusland, fordi Rusland ikke vil købe madvarer fra europæiske lande, bortset fra fra Færøerne, fordi vi ikke er med i de gensidige sanktioner, der er.
Men jeg er selvfølgelig ikke glad for, at vi er så økonomisk afhængige af Rusland, som vi er nu – slet ikke.
Det er meget vigtigt, og jeg håber, at den danske regering, som jo er med i EU, vil være med til at bane vejen for, at vi kan få bedre adgang for vores produkter til det europæiske marked.
Det ville være gavnligt økonomisk og strategisk.
Tanja Larsson (S), 2021-06-02:
Forleden havde vi den traditionsrige og årlige drøftelse af rigsfællesskabets muligheder og udfordringer.
Ordføreren var jo desværre sygemeldt på det tidspunkt, så velkommen tilbage.
Det er godt at se, at hr. Sjúrður Skaale har det godt igen.
Ordførerens stedfortræder rejste en vigtig og spændende debat om Færøernes handel med omverdenen, herunder afhængighedsforholdet til Rusland og ønsket om at handle mere med EU.
Statsministeren nævnte jo i sin tale tidligere i dag behovet for, at vi i rigsfællesskabet står sammen om vores fælles værdier som værn mod dem, der ikke deler dem.
Hvordan ser ordføreren på sagen, og hvordan mener ordføreren at vi kan bruge rigsfællesskabet til at fremme Færøernes handel med EU og omverdenen?
Karsten Hønge (SF), 2021-06-02:
Der kan vi jo ikke komme uden om, at det nærmest var det, der foregik.
Så det, der er interessant nu, er vel, hvordan man får rykket Færøerne ud af bjørnens klør derovre.
Altså, hvad skal der til, og hvilke processer ser hr. Sjúrður Skaale for sig, hvor vi får rettet op på det der underlige med, at Færøerne eksporterer, mens resten af Europa sanktionerer?
Ida Auken (S), 2021-06-02:
Man kan jo så spørge, om det ville give omgående reduktioner.
Det kan man i hvert fald sætte spørgsmålstegn ved.
Selv hvis vi indførte en CO 2 -afgift lige nu, ville den næppe give omgående reduktioner.
Men så vil jeg spørge ordføreren, hvordan man lige nu vil halvere den animalske produktion.
Vil man bare gå ud og ekspropriere?
Har Frie Grønne bare lige sådan 200 mia. kr. til at gå ud og tage folks værk og liv fra dem og sige, at det er lige meget med landdistrikterne og med landbruget, for nu går vi bare ud og eksproprierer?
Er det sådan nogle tanker, man gør sig?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-06-02:
Ja, vi vil have en CO 2 -afgift lige nu, vi vil have halveret den animalske produktion lige nu – som i lige nu – og så vil vi gerne have en klimalov 2.0 vedtaget lige nu.
Ida Auken (S), 2021-06-02:
Jeg blev nysgerrig efter at høre, om ordføreren, hr. Sikandar Siddique, bare lige ville komme med tre gode forslag, der giver omgående reduktioner.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-06-02:
Der sker noget, men der sker ikke nok.
Jeg var selv med i boligaftalen, og der kan vi jo godt forhandle om, hvordan Landsbyggefonden skal se ud, men vi kan ikke forhandle om fysikkens love, vi kan ikke forhandle om naturens love.
Hvis ikke vi reagerer og sørger for omgående reduktioner, sådan som FN har sagt siden 2017, bliver det for sent.
Vi bliver nødt til at anerkende den præmis.
Klimakrisen er ikke en krise, vi kan arbejde med, som vi plejer at gøre, ligesom vi heller ikke kunne med coronakrisen.
Vi skal handle lige nu, og det er den præmis, som vi udfordrer.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-06-02:
Jeg er helt enig i, at vi kan gøre mere, og jeg er også tit meget utålmodig.
Vi har sådan et rotationsprincip i Enhedslisten, så vi skal ud af Folketinget igen – vi vil gerne nå at udrette noget, mens vi er her.
Og de her landbrugsforhandlinger kører alt for langsomt.
Men jeg synes altså også, at vi i Danmark har fået vedtaget en klimalov, og at vi faktisk har lavet noget, som sætter en retning, og som presser regeringen.
Og som statsministeren også måtte indrømme i sin tale i dag, fik vi faktisk med det forståelsespapir, vi lavede, presset regeringen.
Vi har faktisk opnået noget, og det synes jeg egentlig at ordføreren skulle anerkende – altså at der faktisk sker noget.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-06-02:
Det er jo det, der er problemet i hele klimadebatten.
Præmissen for det er altid arbejdspladser og vækst.
Det har vi lagt rigtig meget vægt på i dag.
Der tøver vi overhovedet ikke; det må gerne koste vækst, og det må gerne koste arbejdspladser.
Det handler om vores eksistensgrundlag, så det må det gerne gøre.
Det lægger vi overhovedet ikke skjul på.
For os at se er det netop væksten, der har gjort, at vi er kommet hertil i forhold til klimaet.
Så vi lægger overhovedet ikke skjul på det.
Det må gerne koste arbejdspladser, og det må gerne koste vækst.
Klimakrisen er det absolutte og det vigtigste, som vi skal tage fat i som folketingspolitikere og som lovgivende forsamling.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-06-02:
Tak for talen.
Jeg har også lidt på fornemmelsen nogle gange, at der lugter lidt for meget af svovl i Folketingssalen.
Så jeg deler den der forventning om, at det kan blive bedre fremadrettet, og at der kan komme en anden tone, i forhold til hvordan vi omtaler folk med en flygtninge-/indvandrerbaggrund.
Nu hørte jeg ordførerens vedtagelsestekst, hvor ordføreren siger, at endnu et år er spildt på klimadagsordenen.
Det synes jeg ikke er rigtigt.
Jeg synes også, at det, at vi landede en aftale om at renovere de almene boliger og afskaffe den der renoveringskø på 17 mia. kr., altså er noget, som giver et plus klimamæssigt.
Jeg synes, at der har været mange opfølgninger på den energiaftale, vi har lavet, som faktisk trækker i den rigtige retning.
Så kan ordføreren ikke se, at vi ikke udelukkende har spildt året, men at der faktisk er nogle ting, der går i den rigtige retning?