runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-04-28:
Nej, det kan det ikke, og det er jo deri, jeg mener misforståelsen ligger.
Den vil bare betyde, at man kan indklage det, hvis ikke den er blevet overholdt, og det er jo det, jeg synes er hele problemet.
Så det er jo ikke sådan, at man kan pege på nogle lande og sige: De her lande i Europa, der har en forvaltningsdomstol, har langt mere fantastiske velfærdssamfund, så se bare, hvordan det har virket – der har de fuldstændig styr på fagligheden i deres socialpolitik, arbejdsmarkedspolitik, handicappolitik osv.
Jeg synes sådan set, vi har et af de bedste velfærdssamfund, der findes.
Der er lang vej til, at jeg synes, det er godt nok, men til det der med at sige, at de andre steder i Europa har en forvaltningsdomstol, og at det derfor skulle være et argument for, at det var en god idé, at vi også havde det her, vil jeg sige: Nej, domstole er jo kun til, for at der kan ske noget, hvis loven ikke er blevet overholdt.
Der, hvor jeg gerne vil hen, er at sørge for, at vi har en lovgivning og et velfærdssamfund, der gør, at folk får den støtte og hjælp, de har behov for, og som de har ret til, og det mener jeg simpelt hen ikke at domstolen i den sammenhæng hjælper yderligere på, i forhold til hvad Ankestyrelsen vil kunne i dag.
Torsten Gejl (ALT), 2023-04-28:
Tak for talen.
Jeg synes, at nogle af ministerens andre taler har givet mere mening.
Altså, vi kæmper jo fra område til område – børneområdet, handicapområdet, sundhedsområdet, beskæftigelsesområdet, socialområdet – og vi hører hinanden sige i interne sammenhænge, at vi er trætte af at lave lovgivning, der ikke bliver overholdt.
Man kunne godt fra område til område prøve at kvalitetssikre det, men man kunne jo også gøre ligesom en stor del af Europa og sige, at vi vil have sikret retssikkerheden, ved at den lovgivning, vi laver, skal overholdes, ikke kun for at holde omgørelsesprocenterne nede, men simpelt hen for at sikre, at det offentlige ikke igen og igen fuldstændig usanktioneret kan gentage fejlagtige afgørelser, som faktisk har en meget, meget ubehagelig indvirkning på borgernes liv.
Så kan ministeren ikke godt se, at det ikke bare er at reparere det på det ene område, men at det her faktisk kunne betyde, at lovgivningen bliver overholdt på en række områder?
Torsten Gejl (ALT), 2023-04-28:
Tak, formand.
Jeg vil kort motivere forslaget om at undersøge muligheden for at indføre en forvaltningsdomstol i Danmark.
Jeg er sikker på, at langt de fleste af os ved, at mange hundred tusinde danskere føler en ret stor mangel på retssikkerhed, og det her forslag går ud på at undersøge, om det at indføre en forvaltningsdomstol kunne være et svar på det problem.
I Alternativet skal vi ikke diktere, hvordan sådan en kan se ud.
Forslaget handler heller ikke om, om vi skal have en eller ej – det handler om, om vi skal bruge kræfter på at undersøge, om en forvaltningsdomstol måske kunne være en model til at genindføre den følelse af retssikkerhed, som jeg tror mange danskere savner.
Sådan en debat som den her kan jo tage mange retninger, og det er ikke min idé med det her at stå og slå de ordførere, der mener, at det her er en dårlig idé, oven i hovedet.
Jeg vil selvfølgelig gerne høre, hvad ordførerne mener om forslaget i forhold til ordførernes partiers tidligere udtalelser, men jeg har en reel nysgerrighed, i forhold til hvor stort et problem ordførerne synes det her er, hvad vi kan gøre ved det og hvad svaret skal være, også hvis man nu synes, en forvaltningsdomstol er en dårlig idé; så kan det være, man har andre gode idéer.
Og så håber jeg selvfølgelig på direkte støtte fra partier, som har modet til at gå ind at støtte det at undersøge, om så stor en systemændring er det, der skal gøre, at mange, mange flere borgere føler, at der er en større retssikkerhed i Danmark.
Tak, formand.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-04-28:
Min dør står altid åben, hvis det er sådan, at der er ting, man gerne vil have drøftet.
Jeg vil også bare kvittere for det her med, at de gange, hvor der har været tvivl om, hvad aftalegrundlaget er, er det vanvittig vigtigt, at det i hvert fald ikke er det, der skiller os ad.
Ellers holder aftalerne jo ikke, og derfor synes jeg, det er rigtig vigtigt, at vi får redt de tråde ud.
Så tak for at bringe det op.
Sascha Faxe (ALT), 2023-04-28:
Det var heller ikke i forhold til den konkrete sag.
Det var mere en generel ting.
Og jeg deler den store interesse for det boligsociale område og ser det også som et meget vigtigt aspekt, netop fordi jeg tror, det er vigtigt, at det er forankret lokalt, og jeg har selv været en del af det arbejde.
Så det vil jeg også meget gerne være med til.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-04-28:
Jeg synes jo altid, at det er forfriskende, når der kommer nye bud på, hvad der skal kigges på, og hvad der skal kigges igennem.
Jeg har været meget optaget af det boligsociale arbejde, der er lavet i regi af Landsbyggefonden, faktisk særlig den del, der handler om muligheden for fritidsjob, hvor jeg tror, at boligafdelingerne kan bidrage med noget, som vi fra det kommunale, det statslige eller det regionale system ikke kan levere på samme måde, som når man handson er derude.
Så er jeg enig med ordføreren i, at der hen over årene har været meget diskussion om Landsbyggefonden og om, hvordan midlerne skulle bruges.
Pengene blev brugt direkte på at stabilisere nogle boligafdelinger, der ellers kunne komme i uføre på grund af inflationssituationen, og derfor synes jeg egentlig, det er ret rimeligt, at man kigger på det på den her måde.
Så det er jo ikke et spørgsmål om, at man tager nogle penge op af Landsbyggefonden og så bruger dem på nogle helt andre mennesker, og derfor synes jeg egentlig, at man har ramt et udmærket snit her.
Sascha Faxe (ALT), 2023-04-28:
Nu bliver der hele tiden snakket om, at der er mange nye politikere, og jeg er også en af dem, og jeg synes nogle gange, at der bliver snakket for lidt om den ros, vi også skal give.
Så jeg vil faktisk sige tusind tak til ministeren for at lytte til det her og sige: Hey, lad os snakke om det.
For det er ikke det, jeg har oplevet oftest indtil nu.
Så det gør også bare, at det er en virkelig god en at gå til weekend på, hvor vi siger: Yes, vi tager lige et tag mere her.
Når jeg lytter til det, der sker rundtomkring, tænker jeg også, at loven fra 1989 måske trænger til en gennemgang.
For hvis det er noget, vi ramler ind i igen og igen og har gjort det i årevis, kunne det måske være på tide, at vi kiggede lidt på det, så vi fik nogle klare rammer omkring, hvordan vi bruger Landsbyggefonden, og hvad dens funktion er, sådan at vi måske ikke nødvendigvis kommer til at skulle slå os på det igen og igen.
Jeg er meget et aftalemenneske; hvis vi har klare aftaler, er verden nemmere.
Så det er egentlig en opfordring, ikke blot til ministeren, men til alle i salen, om, at det kunne være, at vi skulle trække i arbejdstøjet med hensyn til Landsbyggefonden.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-04-28:
Men jeg synes jo altid, man skal diskutere de der beregningspraksisser.
Jeg er overbevist om, at havde man stillet spørgsmålet, havde man jo fået tingene lagt frem.
Jeg kan sige, at i 2018, hvor ordføreren ikke var ordfører, fordi ordføreren ikke var valgt endnu, indgik SF også en aftale, der beror på det samme princip, og jeg mener faktisk, at det er fair and square, at når de praksisser er forskellige, alt efter hvad det er, vi beregner, så ligger der en masse teknik til grund for det, som man ikke nødvendigvis kan have været bevidst om, da man sad med det.
Det ændrer bare ikke på, at det er det, der er aftalen, og det vil sige, at det har været den måde, de sidste aftaler på boligområdet har været lavet på.
Ønsker man en anden type af beregninger, er man altid velkommen til at spørge til det.
Men jeg har jo ikke sådan 80 mio. kr. liggende i en eller anden sukkerskål, og det vil sige, at der skal en finansiering til, hvis det er sådan, at man vil ændre på det som en del af aftalen.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-04-28:
Jamen tak for spørgsmålet.
Jeg troede egentlig, det foregik den anden vej, men grunden til, at jeg rejser det, er jo netop, at vi ikke synes, at de 80 mio. kr. fra lejerne skal gå ind i statskassen.
Vi mener ikke, at der skal gå inflationshjælp fra lejerne ind i statskassen.
Det er den forståelse, ministeren har af aftalen, men det er bestemt ikke den forståelse, vi har haft af den.
Så må jo jeg bare sige, at hvis det er sådan, at det er praksis for forhandlinger i forbindelse med Landsbyggefonden, så har man reelt økonomitabeller, som ikke er gennemsigtige, og som man ikke kan bruge til at sige, hvad provenuet er ved en samlet aftale.
Det vil sige, at aftalen ikke kan sammenlignes ned igennem det.
Det må jo være en dårlig praksis.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-04-28:
Det er jo det, vi har aftalt med hinanden.
Så jeg kunne jo sådan set stille spørgsmålet den anden vej, og så er jeg klar over, at SF åbenbart ikke har været klar over, at det er det, der er praksis.
Men det er altså det, der er aftalt i et bredt flertal, herunder SF selv.
Så man kan sige, at det ved de hidtidige aftaler, der er lavet om det samme, også har været det princip, der har været gældende.
Men det er altså ikke desto mindre det, som SF den ene gang efter den anden har været med til at aftale.
Katrine Daugaard (LA), 2023-04-28:
Så ministeren mener, at man så gør det ved bare at fjerne lovgivningen.
Det er jeg ikke enig i.
Ministeren taler meget om at spænde bardunerne, men der er jo ikke noget, der sætter ind over for, at lovgivningen ikke overholdes.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-04-28:
Altså, som sagt tror jeg ikke rigtig på de der lidt amerikaniserede løsninger.
Og så bryder jeg mig faktisk generelt ikke om den måde at debattere på, hvor man lægger hinanden ord i munden.
Når ordføreren siger, at så mener ministeren altså, at man løser det ved bare at afskaffe lovgivningen, så er det et udtryk for den måde at debattere på, og det gider jeg faktisk ikke.
Karin Liltorp (M), 2023-04-28:
Nej, det kan jeg af gode grunde selvfølgelig ikke udelukke, men nu er vi jo i gang med at motivforske, hvis jeg kan sige det på den måde.
Jeg tror, de som udgangspunkt har de bedste intentioner, og jeg tror tit, det drejer sig om – og nu ved jeg godt, jeg gentager mig selv – at de faktisk ikke ved, hvordan de skal løse problemet korrekt.
Så jeg har dem ikke på samme måde mistænkt for det, og det er også derfor, jeg bakker op om idéen om, at lovgivningen skal gøres så klar, at de faktisk er helt sikre på, hvordan de håndterer det her rigtigt.
Og det skal selvfølgelig aldrig komme an på økonomiske hensyn, når det drejer sig om udsatte borgere.
Torsten Gejl (ALT), 2023-04-28:
Op til den her debat har jeg siddet og studeret eksempler på, at kommuner har lavet ti forkerte afgørelser omkring én sag, og at sagen er blevet hjemsendt fra Ankestyrelsen tre gange, fem gange.
Altså, jeg betvivler ikke sagsbehandlernes lyst til at gøre det rigtige, men det sker jo ikke.
Det er gang på gang, at de samme sager vurderes forkert.
Vil ordføreren fuldstændig udelukke, at der kan være økonomiske hensyn, der gør, at kommunerne måske laver de forkerte forslag, fordi de kunne have en økonomisk vinding ved det?
Karin Liltorp (M), 2023-04-28:
Nu tror jeg, man kan se forskelligt på det der med problemets rod, og hvordan sanktioner virker.
For vi ved jo allerede i dag, at kommunerne faktisk gør, hvad de kan for at rette op på det, når de har fået besked på, at de har gjort det forkert.
Så om det er sanktioner, der virker, eller ej, skal jeg ikke gøre mig klog på.
Jeg mener bare ikke, det er den rigtige løsning.
For jeg tror, at intentionen fra kommunerne er at gøre det bedst muligt, og jeg tror, at grunden til, at det fejler, er, at de faktisk ikke har den viden, der skal til for at træffe de rigtige afgørelser.
Af den grund tror jeg ikke, at sanktioner eller domme vil hjælpe dem i den rigtige retning.
Torsten Gejl (ALT), 2023-04-28:
Vi deler i hvert fald interessen for at løse problemet ved problemets rod, og det er det, jeg synes vi prøver at gøre.
Hvis vi igen ser på de her 500.000 klager, er der måske 100.000 omgørelser som følge af de klager, der har været i løbet af de sidste 10 år.
Problemet er, at selv om Ankestyrelsen i teorien kan sanktionere kommunerne, gør den det ikke.
Man kunne lave skærpet tilsyn, og man kunne lave økonomiske sanktioner, men ikke i en eneste af 500.000 sager er der en kommune, der er blevet sanktioneret.
Det vil sige, at hvis kommunerne blev sanktioneret, ville der være en ret stor chance for, at de holdt op med at træffe forkerte afgørelser, som er til ulempe for borgerne.
Så var det jo netop, at man angreb det ved problemets rod, for problemet er jo de forkerte afgørelser.
Kan ordføreren ikke godt se, at på den her måde og ved at gøre det sådan, at kommunernes fejlbarlige afgørelser får konsekvenser, er der en stor chance for, at de holder op med at lave dem, og at så løser man det ved problemets rod?
Karin Liltorp (M), 2023-04-28:
Tak for ordet.
Det er jo selvfølgelig helt afgørende, at de mest udsatte borgere i vores samfund får hjælp hurtigst muligt, og endnu vigtigere er det selvfølgelig, at de får den rigtige hjælp.
Det skal vi her i Folketinget lægge nogle kræfter i her de kommende år, for det er nødvendigt, og det har det været længe.
Derfor forstår vi i Moderaterne også intentionerne bag beslutningsforslaget og vil meget gerne anerkende Alternativet for at sætte fokus på området igen.
Men vi er ikke enige i midlet, og det er vi ikke, fordi vi ikke ser en forvaltningsdomstol som en løsning på de grundlæggende problemer, der er på området.
Men selvfølgelig skal vi se på løsninger sammen herinde i salen og i ministeriet, og vi skal finde de bedste, for der er problemer i dag.
Bag de 40 pct. gemmer der sig nemlig udsatte borgere og handicappede børn og voksne, der har brugt deres sparsomme kræfter på at få den rigtige hjælp, og sådan skal selvfølgelig ikke være.
I et velfærdssamfund som vores skal maskerne i vores sikkerhedsnet være tætte og helst uden huller.
Vi mener dog, at løsningerne skal findes ved at styrke kommunerne, så de har de rigtige ressourcer og rette forudsætninger for at hjælpe børn og unge med sociale vanskeligheder.
Det skal også siges, at når Ankestyrelsen omgør en afgørelse, viser tallene, at kommunerne faktisk lytter.
Det er ikke den del af processen, der fejler.
Kommunerne vil gerne gøre det rigtige.
Vi skal derfor fokusere energien et andet sted, så borgeren slet ikke når dertil, hvor det er nødvendigt at klage, og det er hos kommunerne, der træffer afgørelsen i første omgang.
Derfor synes vi, at løsningen er at hjælpe kommunerne med at opnå den højt specialiserede viden, der skal til for at træffe komplekse sociale afgørelser.
Derfor ser vi også meget frem til arbejdet med planlægningen af det specialiserede socialområde.
Det absolut vigtigste i den her debat er selvfølgelig, at vores udsatte medborgere skal have den rigtige hjælp hurtigst muligt.
For os er det altså ikke et spørgsmål om domstole, men et spørgsmål om viden og specialisering, og af den grund støtter vi ikke forslaget.
Heidi Bank (V), 2023-04-28:
Der, hvor vi jo skal gøre noget, er, at vi skal undgå, at vi for pokker kommer til overhovedet at stå i den her situation.
Det skal jo starte ude i kommunerne.
Derfor mener jeg faktisk, at ministeren har fat i den lange ende, når det bliver italesat, at man er nødt til at se på lovgivningen og man er nødt til at se på vejledningen og alle de her ting for at prøve at tilsikre, at de her fejl ikke sker i første omgang.
For jeg er ret sikker på, at det vel også er det, som ordføreren for Alternativet i virkeligheden gerne vil, nemlig undgå, at de her mennesker overhovedet kommer i klemme.
Torsten Gejl (ALT), 2023-04-28:
Tak for den bekymring, for når vi taler hundredtusinder og måske millioner, er det jo en udpræget mangel på retssikkerhed.
Hvad tænker ordføreren man så kan gøre?
Et eller andet er vi jo nødt til at gøre, for det har meget, meget store konsekvenser, for det er ofte udsatte borgere, syge borgere, borgere med handicap og ledige borgere, som rammes af, at der bliver truffet forkerte afgørelser i deres sager.
Heidi Bank (V), 2023-04-28:
Vi har også stor sympati for, at ordføreren for Alternativet løfter den her dagsorden, for vi er jo godt klar over, at det her bunder i den desperation, som mange borgere, der bliver klemt i systemerne, oplever.
Men samtidig må vi jo også se på, hvad det så er, hvis man kigger helt ind, der er udfordringen, og det er jo, at der sker alt for mange fejl derude.
Men jeg anerkender fuldt ud, at det her er et område, hvor man har forsøgt sig med rigtig mange tiltag, og der er ikke sket nok på det her område.
Så vi deler i høj grad den bekymring, som jeg også lyttede mig til er grunden til og forudsætningen for forslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2023-04-28:
Tak for talen.
Jeg står her med en artikel fra Altinget den 18. juni 2018: »V-forslag om domstol for socialt udsatte har medvind i Folketinget«.
»Venstre vil styrke retssikkerheden for socialt udsatte og ydelsesmodtagere.
Partier på tværs af Folketinget er positivt stemt ...«
»Det kniber med retssikkerheden for udsatte borgere og ydelsesmodtagere.
Det mener Venstre, som foreslår en forvaltningsdomstol, som skal hjælpe borgere i opgør med systemet.«
Ydermere bliver der skrevet: »Venstres forslag blev fremsat af Hans Andersen og socialordfører Carl Holst i forbindelse med grundlovsdag.
Carl Holst bekræfter over for Altinget, at Venstre lige nu forsøger at sælge forslaget til resten af regeringen.
»Vi skal have et sted, hvor borgere kan gå hen, når de bliver klemt i systemet.
Vi kommer til at konkretisere det umiddelbart efter sommerferien,« siger han.
Heidi Bank (V), 2023-04-28:
Tak for det.
Da Venstres ordfører desværre ikke kan være til stede i Folketingssalen i dag, har jeg lovet at læse talen op.
Jeg tror, vi alle kan blive enige om, at retssikkerhed er en hovedprioritet.
Hvis vi ikke har tillid til vores retssystem, har vi problemer med en af grundsøjlerne i vores samfund.
Derfor er det vigtigt, at vi italesætter det, når vi ser, at retssikkerheden halter.
Jeg kan heraf kun anerkende baggrunden for beslutningsforslaget, der jo bunder i, at vi har problemer med retssikkerheden på socialområdet.
Der er altså gode grunde til, at vi ikke har oprettet en forvaltningsdomstol.
Vi ser forvaltningsdomstole i mange af vores nabolande, f.eks. Sverige og Tyskland, men det er ikke ensbetydende med, at det vil give mening at oprette dem her i Danmark.
Som ministeren netop har redegjort for, er der ingen garanti for, at en forvaltningsdomstol vil forbedre retssikkerheden, og sagsbehandlingstiden vil ikke nødvendigvis blive kortere.
Mødet med myndighederne kan ofte være svært for socialt udsatte borgere.
Vi oplever ikke på nuværende tidspunkt, at der er problemer med, at kommunerne ikke efterlever Ankestyrelsens afgørelser, men Ankestyrelsens omgørelsesprocenter på socialområdet er for høje.
I 2021 var andelen af omgjorte sager 31,8 pct. på socialområdet
, så selvfølgelig skal vi kigge ind i det her problem, så vores borgere oplever tryghed og de får den rette behandling i det offentlige.
Men vi skal sætte ind med andre greb end en forvaltningsdomstol for at forbedre retssikkerheden.
Derfor glæder det mig også, at ministeren netop har tilkendegivet, at man i ministeriet vil se på mulige initiativer.
I Venstre mener vi, at det enkelte menneske i alle henseender skal sikres retssikkerheden ved lovgivningsmagten og den offentlige administration.
Maria Durhuus (S), 2023-04-28:
Læringen er jo, at vi stopper med at tale om tal og procenter, men taler om indhold.
Jeg er ikke bekendt med kommuner, der ikke efterlever Ankestyrelsens omgørelser.
I den kommune, hvor jeg selv har siddet som lokalpolitiker, har vi i hvert fald altid efterkommet omgørelserne.
Men som politiker har jeg aldrig set andet end et tal.
Jeg har aldrig set, hvad der lå bag den her omgørelse.
Jeg har set et tal på, hvor mange omgørelser vi havde, og det lærer man ikke noget af.
Torsten Gejl (ALT), 2023-04-28:
Det er jeg jo helt enig i.
Vi skal ikke skyde på sagsbehandlere.
Jeg mener, at det her er en soleklar strukturfejl.
Ordføreren nævner læring, som jeg også ser som et utrolig centralt tema her.
Der har været 500.000 klager til Ankestyrelsen på 10 år, og der har været en masse omgørelser, men der har ud af de 500.000 klager og alle de omgørelsessager ikke været en eneste sanktion mod kommunerne.
Det vil sige, at de kan lave præcis den samme fejl næste gang, at de kan lave ti fejl dagen efter, og at de kan lave hundrede af dem dagen efter igen.
Hvad er læringen i det?
Maria Durhuus (S), 2023-04-28:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil mene, at specialeplanlægning og uddannelse er noget af vejen frem, og jeg vil mene, at det er noget med, at vi lærer af omgørelsesprocenterne, og at vi lærer af de fejl, der bliver begået, når vi sidder og laver love.
For noget af ansvaret ligger også hos os som politikere, der kan lave myriader af love, bekendtgørelser, retningslinjer m.m., der fylder, og hvor der tit og ofte er en forventning om, at det er one size fits all derude, uden at man sidder med en specialviden, og uden at man sidder med kompetencerne, i nogle virkelig, virkelig svære sager, der vedrører menneskers liv.
Jeg er meget uenig i, at vi som politikere skal skyde på dem, der sidder derude og forvalter lovene, og at vi ikke er interesserede i, hvorfor fejlene sker, uden at vi så vil lave endnu flere retningslinjer og love.
Torsten Gejl (ALT), 2023-04-28:
Tak for talen.
Nu laver vi f.eks. i Socialministeriet barnets lov, og dem, som er allermest kritiske, er de organisationer, der forsvarer retssikkerheden, menneskerettighederne osv. osv., og som igen er bange for, at det, selv om det ser fint nok ud, ikke bliver overholdt.
Hvad tænker ordføreren vi kan gøre, for at vi ikke længere, når vi sidder og laver store lovgivningskomplekser, i virkeligheden godt ved, at meget af den lovgivning, vi laver, aldrig bliver overholdt?
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-04-28:
Med lovforslaget ønskes det at prioritere midler fra Landsbyggefonden til ekstraordinær huslejenedsættelse i almene boligafdelinger med akutte problemer.
Udlejerne skal, efter at de har fået tilsagn om tilskud, sætte huslejen tilsvarende ned.
Jeg vil gerne slå fast, at vi i Liberal Alliance har stor forståelse for danskere, der har svært ved at få økonomien til at løbe rundt.
Heldigvis er inflationen faldende, selv om den stadig væk er ret høj.
Men inflationen er ikke den eneste årsag til, at danskere har en presset økonomi.
Vi har nemlig et meget højt skatte- og afgiftstryk i Danmark.
I 2021 var skattetrykket på 46,9 pct.
Det var det højeste blandt alle landene i OECD.
Faktisk har Danmark siden år 2002 haft det højeste skattetryk i OECD på nær i 2017 og 2018.
Grundlæggende mener vi i Liberal Alliance ikke, at det er den rette løsning at uddele checks til højre og venstre til udvalgte dele af befolkningen.
Lovforslaget er dog en del af finanslovsaftalen for 2023, som vi er en del af, og det er også derfor, vi kommer til at stemme for lovforslaget.
Vi er med i finanslovsaftalen, da vi har sat flere liberale fingeraftryk på den, bl.a. et personfradrag for personer under 18 år, ekstra orlov til forældre med tvillinger og muligheden for indbetaling på aktiesparekontoen.
Liberal Alliance støtter lovforslaget, da det er en del af finansloven.