runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2025-04-10:
Tak for ordet, formand.
I dag behandler vi tre beslutningsforslag, der alle vedrører udlændingelovens § 19, stk. 7, den såkaldte voldsbestemmelse.
Forslagene handler kort fortalt om at lempe på de krav, der gælder for familiesammenførte udlændinge, som ønsker at bevare deres opholdstilladelse efter et samlivsbrud, hvis de har været udsat for vold, overgreb eller negativ social kontrol.
Lad mig starte med at slå fast, at det er helt afgørende for os i Venstre, at mennesker, der bliver udsat for vold i nære relationer, får den nødvendige hjælp og beskyttelse, uanset om de er danske statsborgere eller familiesammenførte udlændinge.
Ingen skal føle sig tvunget til at blive i et voldeligt forhold af frygt for at miste deres opholdstilladelse, og vi skal også sikre, at vores udlændingeregler er svære at misbruge.
Der er nu blevet fremsat et lovforslag om at justere reglerne på det her område, så persongruppen udvides, samt at kravet om årsagssammenhæng lempes, og at der indføres et krav om selvforsørgelse 5 år efter bevarelsen af opholdstilladelsen.
Det er nogle fornuftige justeringer af reglerne, og i Venstre ser vi for nuværende ingen grund til yderligere ændringer end dem, der er lagt op til i lovforslaget.
Derfor kan vi ikke støtte de tre beslutningsforslag.
Vi mener fortsat, at det skal være et krav, at man som udlænding skal have udvist vilje og evne til at integrere sig for at kunne bevare sin opholdstilladelse efter et samlivsbrud.
Vi mener grundlæggende, at integration ikke kun er noget, vi håber på; det er noget, vi kan og skal forvente, også når der er tale om personer, der er kommet til Danmark gennem familiesammenføring eller som medfølgende ægtefælle.
Der tages i sagsbehandlingen i dag allerede højde for, at integrationsindsatsen selvfølgelig kan være blevet forhindret af vold, kontrol eller isolation.
Og for så vidt angår B 121, er der med det føromtalte lovforslag, som er på vej, jo lagt op til at justere på kravet om årssagssammenhæng, og vi mener derfor ikke, at kravet helt skal afskaffes.
I forhold til B 122 er det, som også ministeren har gjort rede for, allerede sådan, at man bevarer sin opholdstilladelse, hvis man opfylder betingelserne.
Som sagt kommer Venstre ikke til at stemme for de tre beslutningsforslag.
Og så skal jeg hilse fra Moderaterne, som ikke kan være til stede i dag, og sige, at de heller ikke kan støtte beslutningsforslagene.
Tak for ordet.
Mads Olsen (SF), 2025-04-10:
Tak for ordet.
Det virker, som om vi i øjeblikket modtager et halalforslag cirka hvert år, og at man hvert år ligesom skubber grænsen for, hvor vidtgående de er.
Jeg er ikke hundrede procent sikker på historikken, men jeg mener, at det første forslag var en mærkningsordning, som vi vist ikke støttede, men vi var faktisk rimelig åbne over for, hvordan vi kan skabe bedre forbrugeroplysning.
Det går vi ind for helt generelt.
Så har man foreslået at fjerne fradrag og foreslået et forbud i offentlige institutioner osv. osv. indtil nu, hvor det altså bare er et bredt forbud, man foreslår.
Jeg har sådan set enig med forslagsstillerne et godt stykke hen ad vejen i forhold til de ting, der problematiseres i forslaget, herunder især industrien i forhold til de penge, der går til suspekte islamiske foretagender
Det var også derfor, at daværende integrations- og fødevareordfører hr. Carl Valentin om ikke andet ytrede en forståelse for idéen om en mærkningsordning i sin tid.
Alligevel føler jeg, at alle de forslag, der er fremsat på området, har båret tydelige præg af, at man er mere interesseret i rammen for forslaget, nemlig islam, end konsekvenserne af halalindustrien, og her er hvorfor.
For det første må målet, hvis man er så interesseret i dyrevelfærd, være at lave rammer for god dyrevelfærd, som alle skal overholde, og som halal så også kan falde ind under.
Men vi oplever absolut ikke, at de partier, der fremsætter forslag som dette, altid står side om side med os, når der skal kæmpes for bedre dyrevelfærd ude i landbruget.
For det andet er metoden, hvis det handler om at begrænse de pengestrømme, der går de forkerte steder hen, som hr. Kristian Bøgsted citerede fru Pia Kjærsgaard for, vel ikke et forbud mod halal, men at indstifte metoder til at imødegå de pengestrømme.
Er der nogle argumenter for at gøre det, som er gode?
Ja, er metoden, der benyttes her, fornuftig?
Så afgjort nej.
Derfor kan SF ikke støtte beslutningsforslaget.
Inden jeg stopper, vil jeg også gøre opmærksom på, at det her jo er endnu et beslutningsforslag fra Dansk Folkepartis side, som man selv anerkender kommer til at ramme dansk økonomi sådan rimelig hårdt – det gjorde hr. Morten Messerschmidt i hvert fald – men alligevel har man ikke skrevet ind, hvor meget det drejer sig om, hvad man tænker konsekvenserne bliver, hvordan man skal stoppe de konsekvenser, eller hvad man vil pege på af finansiering for at imødegå de økonomiske tab, der vil være som følge af det her.
Det må vi jo bare føje til listen.
Jeg synes, at det er en smule ærgerligt.
Jeg skal også hilse fra Enhedslisten og sige, at de heller ikke vil stemme for.
Nu vil jeg så sige tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2025-04-10:
Mange tak, fru formand.
Det frie marked er godt og sundt.
Det leverer de varer, der efterspørges, det giver goder, det gør os mere velstående, og det er oftest kun en sag for staten at gribe ind af sikkerhedsmæssige hensyn, i det fald det bliver nødvendigt for borgernes sikkerhed at gøre noget.
Så vi går ikke som sådan ind for et forbud mod halalvarer.
Et stykke kyllingebryst kan være både sundt, nærende og alt muligt andet, uanset hvordan kyllingen blev slagtet og metoden dertil.
Det synes vi er en ganske udmærket ting.
Det gør markedet mere gennemsigtigt og gør også, at man kan se, hvad det egentlig er, man er ved at lægge i kurven og bruger sine penge på, og det synes vi jo sådan set er en fornuftig ting, for så kan markedet jo fungere mere optimalt.
Men vi føler på samme tid også, at der er et behov for, at man også ser på de her pengestrømme.
Det kan være ganske udmærket at undersøge.
Men vi kan ikke støtte det her forslag, da et decideret forbud mod halalvarer ikke rigtig understøtter den tænkning, vi har på området.
Jeg skal hilse fra Konservative og sige, at de ligeledes heller ikke kan støtte forslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-10:
Tak for det.
Halal er ikke bare et ord.
Det er ikke bare en måde at slagte et dyr på.
Det er en islamisk praksis, som er en del af en større religiøs dagsorden.
Når halalvarer bliver normen, bliver det i praksis islamiske normer, der dikterer vilkårene i vores eget land.
Vi har i årevis i Dansk Folkeparti advaret mod udviklingen.
Hvad har vi set i mellemtiden?
En voksende halalindustri, hvor virksomheder ansætter imamer, der afsiger islamiske bønner over dyr og produkter, og betaler afgifter, der i sidste ende kan kanaliseres til moskéer og islamiske organisationer.
Mange danske forbrugere aner intet om det.
Det handler om en hel industri, der breder sig langt ind i vores dagligdag, ofte uden at vi aner det.
Tandpasta, kosmetik, slik, shampoo, ja, selv helt almindelige dagligvarer som Colgatetandpasta, Hariboslik og Nestléprodukter findes i halalcertificerede versioner.
Der er ingen mærkning, ingen gennemsigtighed og dermed heller ingen reel mulighed for at sige nej.
Og nej, det handler ikke om religionsfrihed.
Religionsfrihed betyder ikke, at man har krav på at indrette hele samfundet efter egne religiøse regler.
Det betyder ikke, at danskerne skal betale for eller uforvarende støtte udbredelsen af islamisk praksis.
Grundlovens § 68 er krystalklar: »Ingen er pligtig at yde personlige bidrag til nogen anden gudsdyrkelse end den, som er hans egen.«
Når halalafgifter støtter moskéer og imamer, krænker det netop dette princip.
I Dansk Folkeparti bringer vi derfor dette forslag til bordet.
Vi siger derfor helt klart: Halal hører ikke hjemme i Danmark.
Det er ikke en del af vores tradition, vores kultur eller vores værdier.
Vi ønsker ikke at tilpasse os islam.
Vi ønsker, at dem, der vælger at bo i Danmark, tilpasser sig det danske samfund, vores værdier, vores regler og vores måde at leve på.
Derfor har vi fremsat dette beslutningsforslag, og vi håber, at Folketinget tør træffe en beslutning, der sætter Danmark først.
Tak for ordet.
Mads Olsen (SF), 2025-04-10:
Tak for talen.
Ordføreren og jeg er jo åbenlyst uenige om det her spørgsmål, men lad det ligge.
Jeg har jo fornøjelsen af at stå hernede i Folketingssalen på baggrund af beslutningsforslag fra hr. Mikkel Bjørn rigtig tit, og jeg værdsætter de debatter, vi har, men jeg synes, der er noget i, at man gentagne gange ikke skriver ind, hvor økonomien skal komme fra, selv om det er meget dyre forslag.
Hvorfor er det, at Dansk Folkeparti principielt aldrig skriver økonomiske overvejelser ind i deres forslag?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-10:
Jamen den beregning ville ikke kunne laves på forhånd, for det afhænger jo helt af, hvordan man indretter det system i fremtiden.
Er det et system, hvor vi har forbudt halalproduktion og halalcertificering i Danmark, men at de produkter eventuelt, når de er blevet eksporteret, stadig kan halalcertificeres i det udland, der importerer dem?
Jeg skal ikke kunne afgøre, hvordan det helt præcis skal gøre sig gældende, men det afgørende for Dansk Folkeparti er, at vi ikke i Danmark, når vi går ned og køber produkter fra køledisken eller hylden i supermarkedet, er med til at understøtte og finansiere islamiske organisationer, der betaler penge til moskéopførelser og andet i Danmark og andre europæiske lande.
Vi mener ikke, at danskerne uforvarende skal tvangsindlægges til at betale til islams udbredelse i Danmark og i Europa, og det er derfor, vi har fremsat det her beslutningsforslag.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-10:
Jeg er bare nødt til at stå heroppe og sige, at jeg også troede, at det vigtigste for Dansk Folkeparti var, at pengene ikke gik til islamisering – ikke så meget, hvordan det blev produceret.
Og bare for at understrege, hvorfor jeg troede, at det her var vigtigt for Dansk Folkeparti, så vil jeg gerne have lov til nu at citere fru Pia Kjærsgaard fra debatten tilbage i 2023: »Jeg er også fuldstændig ligeglad med, hvad folk spiser – om vi spiser frikadeller, flæskesteg, hakkebøf, vegetarmad, thaimad eller kebab.
Jeg er helt ligeglad.
Jeg ønsker bare ikke, at pengene skal gå til Islamisk Trossamfund.«
Mads Olsen (SF), 2025-04-10:
Vi deler jo de intentioner et stykke hen ad vejen i forhold til de her problematiske pengestrømme, der er til nogle trossamfund; det vil vi godt være med til at kigge på.
Jeg går også ind for mere forbrugeroplysning generelt.
Nu har man lavet en samlet hjemsendelsespolitik, og kunne man forestille sig en eller anden samlet økonomisk politik fra DF, der skal finansiere de her nogle gange milliarddyre forslag?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-10:
Jeg tror, det bredt gælder oppositionens partier, at det er sværere for en opposition end for en regering at finde fuldtonede økonomiske beregninger for de forslag, man fremsætter.
Altså, SF har lige for en halv times tid siden stået her i Folketinget og tilkendegivet opbakning til tre af Enhedslistens udlændingepolitiske forslag, som vil lempe udlændingepolitikken markant i Danmark.
Der var heller ikke nogen økonomisk beregning på, hvad det ville koste.
Og det tror jeg godt jeg tør love hr. Mads Olsen vil blive markant dyrere, men SF tilkendegav jo alligevel, at man blindt ville bakke op.
Så jeg tror egentlig ikke, at det er så forskelligt på det område.
Frederik Vad (S), 2025-04-10:
Tak for det.
Jeg tager egentlig ikke ordet for at botanisere så meget i det konkrete beslutningsforslag her, men bare for at spørge ordføreren – for han er jo en flittig gæst i Folketingssalen, ligesom jeg selv er, når det handler om udlændingeområdet – om ordføreren også ser den samme tendens, som jeg gør, nemlig at en større og større del af Folketingets partier ikke rigtig interesserer sig for behandlingerne på udlændingeområdet her i salen.
Det eneste, vi, der er i Folketinget, egentlig sådan skal lave, er jo at være i Folketingssalen eller til udvalgsmøder eller et eller andet.
Det er jo faktisk det eneste, vi skal, men det er, som om der er færre og færre partier, der møder op til behandlingerne på udlændingeområdet.
Jeg vil bare høre, om ordføreren også ser den tendens.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-10:
Jeg er enig, og jeg synes, det er en mildest talt meget, meget ærgerlig tendens.
Udlændingeområdet er et af de vigtigste områder for Danmarks fremtid, og vi har en lang række partier, der ikke er mødt op i dag.
Moderaterne er ikke mødt op, Radikale Venstre er ikke mødt op, og Enhedslisten er ikke mødt op.
En ting er, at man ikke møder op til en enkelt behandling, det kan der jo være gode grunde til, men hvis man mere systematisk ser, at der er partier, der generelt og meget ofte er fraværende i centrale og vigtige udlændingepolitiske debatter, så synes jeg, det er udtryk for en bekymrende mødekultur.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-10:
Jeg vil bare sige, at jeg tror, at hr. Mikkel Bjørn skal se det som et kæmpe adelsmærke, at det netop er sådan, siden han tog sæde i det her ting, at de, som på den mest skændige vis har svigtet deres fædreland, ikke tør stille op og få den fuldstændig adækvate afklapsning, som hr. Mikkel Bjørn er i stand til at give dem.
Så se det endelig som et adelsmærke, at dem, der har svigtet historisk, ikke engang tør møde op for at blive konfronteret med det svigt, de har gennemført.
Tillykke med det!
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-10:
Jeg tager det bestemt som et adelsmærke.
Jeg synes måske bare, at debatten nogle gange bliver lidt kedeligt, hvis man står og debatterer med sig selv, men jeg tager det bestemt som positive ting for mit vedkommende.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-04-10:
Dette beslutningsforslag handler om at skrive miljø- og klimahensyn ind i det mandat, som Nationalbanken har.
Nationalbankens arbejde er fastsat i en lov om Nationalbanken, og derfor er det sådan, at hvis man ønsker sig, at de skal arbejde anderledes politisk, så skal man ændre i loven om Nationalbanken.
Det er der andre lande der har gjort.
Eksempelvis har Storbritanniens nationalbank et klimamandat.
Så kunne det jo godt lyde, som om det her er det rendyrket klimaforslag, altså at man ønsker sig mere klimahandling og bedre klimahandling, det gør vi også fra SF's side, men det er faktisk ikke det, der er formålet med det her beslutningsforslag.
Det handler om økonomi og om økonomisk stabilitet.
Det handler om risikoen for det, man kalder strandede aktiver, simpelt hen økonomiske konsekvenser af vilde vejrfænomener eller ændringer i klimaet eller politiske beslutninger, der bliver truffet, eksempelvis forbud mod fossilbiler eller andet.
Der har vi brug for en Nationalbank, som også, når de skal overvåge økonomien og den økonomiske sundhed i vores land, hele tiden har blik for de her økonomiske risici, der er ved et ændret klima og ved klimapolitiske konsekvenser.
Det er et forslag, vi har fremsat før.
Nu fremsætter vi det igen.
Vi synes, det er afgørende for vores økonomiske stabilitet, at der kommer et større fokus på det her.
Det er simpelt hen bare for at sige, at jeg regner med, at der er flere, der vil sige, at det her er et klimapolitisk forslag.
Det er det ikke.
Det er et økonomisk-politisk forslag.
Hans Andersen (V), 2025-04-10:
Så der er den her mulighed for, at forbrugeren kan få information om det.
Og så synes jeg, vi skal sætte ind der, hvor jeg tror vi enige, altså at der ikke skal kanaliseres penge fra halalproducenter til f.eks. moskéer.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-10:
Venstres ordfører nævner ligesom andre ordførere slagtemetoder, og det er selvfølgelig en mindre del af halal, men det her handler jo helt generelt om, at danskerne ikke skal tvangsindlægges til at finansiere islams udbredelse i Danmark eller andre steder rundt i Europa ved at være tvunget til at betale penge til islams udbredelse.
Der synes jeg jo, det stikker lidt i hver sin retning, når Venstres ordfører står og siger, at vi skal have frit valg, og at forbrugerne skal have mulighed for at træffe oplyste beslutninger osv.
Den mulighed er der jo ikke i dag, og derfor er den logiske konsekvens jo enten, som Dansk Folkeparti foreslår her, at forbyde halal eller alternativt at sikre en mærkningsordning.
Mig bekendt går Venstre ikke ind for nogen af delene, og derfor bliver den her tale om et frit valg jo i virkeligheden meget, meget hul.
Hans Andersen (V), 2025-04-10:
Jeg er sådan set tryg ved, at myndighederne sætter ind over for det.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-10:
Hvad er det, myndighederne skal sætte ind over for?
Det er jo noget, der ikke er ulovligt.
Det er jo derfor, Dansk Folkeparti fremsætter det her forslag.
Det er jo, fordi vi ikke ønsker, at danskerne skal tvangsindlægges – heller ikke inden for lovens rammer – til at bidrage til islams eller islamiske organisationers udbredelse i verden.
Så hvad er det helt præcis, myndighederne skal skride ind over for?
Man er jo nødt til at komme med nogle lovgivningsmæssige initiativer, der giver myndighederne værktøjerne til at kunne skride ind over for det her, og de lovgivningsmæssige værktøjer har jeg ikke hørt Venstre ytre ønske om skal implementeres.
Hans Andersen (V), 2025-04-10:
Men vi har jo værktøjer.
Hvis der kanaliseres penge f.eks. til organisationer, der understøtter terrorisme, er der jo sådan set allerede i dag lovgivning, der sikrer, at man kan gribe ind over for det, og det har jeg tillid til at myndighederne gør.
For vi ønsker ikke, at der skal kanaliseres penge fra halalproduktion eller salg af halalvarer til at understøtte terrorisme hverken i Danmark eller i resten af verden.
Så det har jeg sådan set tillid til at man gør fra myndighedernes side.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-10:
Hvad er det helt præcis, Danmarksdemokraterne forestiller sig?
Er det, at de her store mastodonter, de her kæmpestore islamiske organisationer, hvis eneste formål er at udbrede islam i verden, og som har solomandat på at udstede de her halalcertifikater, på baggrund af en henvendelse fra hr. Kristian Bøgsted og Danmarksdemokraterne pludselig stopper med at udbrede islamisme i verden?
Det kan næsten ikke blive mere naivt.
Hvad er det for en løsning, som Danmarksdemokraterne forestiller sig der skulle kunne fastholde halal i Danmark, uden at det bidrager til en islamisering af Danmark og andre europæiske lande?
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-10:
Tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for det her beslutningsforslag.
Vi behandler i dag et beslutningsforslag, der har til formål at pålægge regeringen at udarbejde et lovforslag, som forbyder virksomheder at producere, indføre og sælge halalvarer i Danmark.
Det er ikke første gang, vi har den her debat i Folketingssalen om halalvarer i Danmark, og det er vigtigt, at vi har debatten, fordi den berører problemstillingen, vi har med, at islam fylder i indkøbskurven nede i supermarkedet.
I Danmarksdemokraterne er vi ikke tilhængere af halal og halalslagtning, og vi er meget kritiske over for, at vi ser, at halalcertificeringer i forbindelse med salg af halalvarer går til at finansiere islamiske organisationer.
Nogle af dem er muligvis organisationer, der modarbejder danske værdier og fremmer islamiseringen af Danmark.
Derfor mener vi også, at vi skal have undersøgt, hvor pengestrømmene fra salg af halalprodukter ender, så vi kan sætte hårdt og konsekvent ind over for det, hvis de havner i de forkerte lommer, for det hører ikke hjemme i Danmark.
Men når vi ikke kan støtte beslutningsforslaget, er der flere grunde til det.
For det første mener vi ikke, at det er Christiansborgs opgave at bestemme, hvad man serverer derhjemme i spisestuerne.
Det ønsker jeg ikke som politiker at begive mig ud i at lovgive om.
For det andet kan et dansk forbud mod produktion af halalvarer i Danmark være meget indgribende over for danske virksomheder og dansk landbrug, der i dag producerer og eksporterer halalprodukter på et internationalt marked, hvor halalprodukter er normen.
Et direkte forbud mod produktion af halalvarer i Danmark kan medføre mindre eksport af danske fødevarer, ikke kun til lande i Sydøstasien eller Mellemøsten, men også i Europa, hvor danskproduceret oksekød og kylling blot vil blive erstattet af eksport fra andre lande.
Det vil resultere i mindre eksport, og vi kan i værste fald også risikere, at landbrug og slagterier kan lukke ned med tab af arbejdspladser til følge.
Det ønsker vi ikke i Danmarksdemokraterne.
På den baggrund stemmer Danmarksdemokraterne gult til forslaget, men vi takker Dansk Folkeparti for debatten.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-10:
Jeg tror, at hr. Kristian Bøgsted har fuldstændig fat i noget.
Det kan sagtens føre til mindre eksport.
Det er der slet ikke nogen tvivl om.
Så man kan sige, at vi står i et valg med det her forslag: Hvad er vigtigst – eksporten eller islamiseringen?
Der kunne jeg bare godt tænke mig at høre, om hr. Kristian Bøgsted måske kunne sætte nogle tal på.
Altså, jeg fornemmer, at ingen af os ønsker islamiseringen.
Men så ønsker Danmarksdemokraterne det måske alligevel lidt, hvis det bliver for dyrt at undgå.
Så hvad er prisen for, at Danmarksdemokraterne sådan kan acceptere lidt islamisering?
Hvor stort skal tabet af eksport være, for at man ligesom bøjer sig i forhold til islamiseringen?
Er det 1 mia. kr., 5 mia. kr., 10 mia. kr., 100 mia. kr.?
Altså, kan vi komme det lidt nærmere?
For det er tydeligt, at for Danmarksdemokraterne er det bare et spørgsmål om, hvor meget man kan tjene på det.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-10:
Vi går ikke ind for islamiseringen af Danmark, og vi går ikke ind for, at pengene bag de her landemærker går til at understøtte, at der kommer mere islamisering.
Men vi tænker også videre ud af boksen og ser, hvordan det så rent faktisk også påvirker ude i landdistrikterne og arbejdspladser og eksportmarkedet der.
Det tager vi bare med i beregningen.
Men som jeg siger: Vi er glade for at få debatten, fordi det er vigtigt, at vi får kigget på det her, i forhold til hvor pengene så går hen, for de skal ikke gå til at understøtte islamiseringen af Danmark.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-10:
Nej, men det gør de jo så.
Altså, det er jo ligesom at sige: Jeg er imod regnvejr.
Nogle gange regner det.
Sådan er det bare.
Det her går til islamiseringen af Danmark.
Altså, man betaler for varer, der er halalcertificerede.
Man ved ikke, hvornår man gør det, for der er ikke nogen mærkning.
De penge går så til muslimske organisationer, som sender dem ud til moskéerne, der så bruger det til udbredelse af islam.
Det er det, og det synes Danmarksdemokraterne er helt fint, hvis det ellers har en pris.
Så spørger jeg bare: Hvor stor er prisen?
Altså, hvor meget skal Danmarksdemokraterne ligesom have for, at man kan leve med den her islamisering af Danmark?
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-10:
Det er jo lige præcis det.
Det behøver jo ikke at være sådan, at pengene fra et halalmærke går til islamisering.
Det er derfor, vi siger, at vi godt kan bevare dansk landbrug, eksportmarkedet og arbejdspladser, men samtidig følge op på, hvor pengene ryger hen, og stramme op over for det.
Det er netop, så vi ikke får pengene sendt ud til islamisering.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-10:
Nej, det kan faktisk ikke lade sig gøre at have halal, uden at pengene bliver brugt på certificering, fordi de her organisationer, som er de eneste, der har mandat til at udstede halalcertifikaterne, bruger pengene på islamisering.
Så medmindre hr. Kristian Bøgsted har en særlig kontakt hos de her islamiske organisationer, hvis eneste formål er at udbrede islam i verden, og på den kant kan kommunikere til dem og bede dem stoppe med at udbrede islam i verden og ovenikøbet også få dem til at stoppe med at udbrede islam i verden, ja, så kan det faktisk ikke lade sig gøre at fastholde halalproduktion i Danmark og samtidig sige, at man ikke bidrager til islamisering af Danmark og andre europæiske lande.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-10:
Jeg synes, at Dansk Folkeparti nu bliver meget ensporet, i forhold til at man ikke kan stramme op på certificering omkring halal.
Selvfølgelig kan man det, hvis det er det, man ønsker.
Vi vil gerne være med til at kigge på, hvordan vi får strammet mere op på det, sådan at pengene ikke ryger ud til Islamisk Trossamfund, der underløber det danske samfund.
Det vil vi meget gerne være med til at kigge på.