runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-27:
Det var ikke det mest klare svar, jeg har oplevet.
Jeg synes, jeg spurgte ret klart til, hvad ministeren har gjort i forhold til at leve op til den sætning i aftalen, der handler om aktivt at arbejde i EU for at ændre på reglerne.
Og så spurgte jeg, om Socialdemokratiet ville være med til at arbejde for, at vi fik et optjeningsprincip på su-området.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-05-27:
Jamen vi vil meget gerne være med til diskutere, hvad det er inden for den her diskussions rammer, der er det fornuftige at gøre, men jeg synes også, det er vigtigt, inden vi bare siger ja eller nej til ting, at vi får belyst, hvad konsekvensen er for de mennesker, vi har i Danmark.
Derfor var vi også imod eksempelvis at give su alene til danske statsborgere.
For det rammer rigtig, rigtig mange, der føler sig som danske, er født og opvokset i Danmark, men som ikke er danske statsborgere.
Derfor synes jeg, at der hele tiden er behov for at have både for og imod med, når vi diskuterer det her, men diskutere det vil vi gerne.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-27:
Jeg vil også gerne sige tak til ministeren, om end jeg synes, at jeg ikke rigtig har fået svar på det, som forespørgslen egentlig handlede om.
Bare lige for en ordens skyld kan jeg læse op, hvad forespørgslen egentlig handler om: Vil ministeren oplyse, hvad regeringen vil gøre for at leve op til forpligtelserne i su-forliget fra 2013 om det fastsatte udgiftsloft for su til vandrende arbejdstagere?
Jeg har ikke hørt ét eneste bud fra ministeren på, hvad det er, ministeren rent faktisk vil gøre for at leve op til den aftale, som vi i fællesskab indgik i 2013.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-05-27:
Det synes jeg ellers at jeg har givet.
Jeg synes faktisk, at jeg i min indledende tale redegjorde rigtig klart for, at vi selvfølgelig har tænkt os at leve op til den her aftale, men at vi også i lige linje fra mine forgængere følger tallene tæt og løbende overvejer, hvad der kan gøres.
Det, jeg oplever at spørgeren spørger til nu, er, om der er behov for at bygge noget oven på det loft, vi har nu, men rigtig meget i dag har handlet om, om man kan gøre noget andet i stedet for det loft.
Jeg synes, det er to forskellige diskussioner.
De er begge to relevante, men i forhold til om der er behov for at bygge noget oven på det loft, der allerede er indført, vil jeg bare i al stilfærdighed sige, at jeg synes, at vi skylder vores uddannelsesinstitutioner at se effekten af det, vi har indført, inden vi kommer og lægger nye ting ovenpå – især når det nu forlyder fra virkelighedens verden, at de synes, at det, der er indført, nogle steder fungerer temmelig klodset og dumt.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-27:
Nu bliver jeg helt forvirret.
SF's ordfører fremsætte et forslag til vedtagelse også på vegne af regeringen.
Deri står der, at man vil fjerne de værnsinitiativer, som ministeren nu står og siger at man vil se effekten af.
Hvad er formålet med at skulle afvente effekterne af nogle værnsinitiativer, som man vil fjerne?
Kan ministeren ikke lige forklare mig det?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-05-27:
Jeg kan sagtens forklare, at det er to forskellige diskussioner.
Det var lige præcis det, jeg sagde.
Spørgsmålet om, om man kan sætte noget i stedet for det, vi allerede har indført, er en diskussion, som vi startede allerede i forståelsespapiret.
Jeg synes, det er en sund diskussion, især når vi hører derudefra, at det ikke virker optimalt for rigtig mange af vores uddannelsesinstitutioner.
Den har vi ikke set endnu, og det synes jeg da at vi skal afvente, inden vi lægger meget store yderligere ting nedover.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-27:
Men skal det så simpelt hen forstås således, at ordføreren mener, at fordi det er et for dårligt engelsk, der bliver talt på de her uddannelser, vil man altså gerne lave et benhårdt loft, som hverken uddannelserne, de studerende eller erhvervslivet er særlig glade for?
Det mener ordføreren så er hensigtsmæssigt, fordi det er for elendigt engelsk, der bliver talt, eller hvordan skal det forstås?
Henrik Dahl (LA), 2020-05-27:
Det er korrekt, at jeg synes, at vi generelt respekterer uddannelsesinstitutionernes autonomi for lidt.
Men ikke mindst Dansk Folkeparti har jo rejst en del debatter i årenes løb, og fru Eva Flyvholm har været ordfører på flere af dem, om engelsk sprog på de videregående uddannelser osv.
Hvis man bare talte engelsk på de her uddannelser, som påstås at være engelsksprogede, ville jeg være glad, men man taler jo pidgin på mange af dem, og det er jeg ret skeptisk over for.
Så alle de her pidginuddannelser kan vi for min skyld sagtens undvære.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-27:
Hvornår forventer ordføreren at den sentens, der omtaler engelsksprogede uddannelser i forståelsespapiret, er gennemført?
Astrid Carøe (SF), 2020-05-27:
Jeg håber jo, at vi kan gennemføre det hurtigst muligt, men jeg forventer, at det det her loft bliver afskaffet inden næste valg, som vi har aftalt i forståelsespapiret.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-27:
Hvilket værnsinitiativ forventer ordføreren der kommer i stedet?
Astrid Carøe (SF), 2020-05-27:
Jeg synes faktisk, det er rigtig positivt at høre, at ministeren har rakt ud til institutionerne og sagt: Hvad kan vi gøre?
Hvad tænker I?
Især fordi institutionerne jo tidligere har sagt, at det her loft er uklogt, er det rigtig smart at have dem med i processen.
Så jeg håber, regeringen kommer med noget, vi kan forhandle ud fra i samarbejde med institutionerne, som vel at mærke ved, hvad der foregår derude.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-05-27:
Det er godt at se, at selv erfarne folketingsmedlemmer som fru Eva Flyvholm også stadig har noget at lære herinde.
Jeg synes, jeg lærer noget hver dag.
Med su-forliget i 2013 var vi med til at indføre et loft over su til udenlandske studerende på 440 mio. kr.
Og som det blev nævnt indledningsvis af ministeren, er det her loft blevet overskredet igen og igen.
Vi afventer tallene fra 2019, men det ser også ud, som om det blev overskredet dér.
Så der er jo gået en del år nu, hvor det her ikke rigtig har virket godt nok.
Samtidig er der altså også en gæld fra udenlandske studerende på 623 mio. kr. – det er i hvert fald det tal, jeg er kommet frem til.
Det er jo en del.
Så vi har virkelig en økonomisk udfordring.
Der er ingen tvivl om, at vi har behov for engelsksprogede studerende i Danmark.
Det tror jeg vi alle sammen er enige om.
Vi er alle sammen godt klar over, hvilke studerende der giver et nettobidrag til vores samfundsøkonomi og til at opretholde en vis studiekvalitet, f.eks. på IT-Universitetet.
De kan simpelt hen ikke udbyde deres uddannelser, hvis de ikke har engelsksprogede uddannelser.
Det er jo også enormt vigtigt i forhold til DTU; vi skriger på ingeniører, og så har de samtidig fået tommelskruerne på.
SDU har omlagt flere uddannelser, også til dansk – de har endda måttet afskaffe nogle.
Det er jo bøvlet, at det er sådan, når vi lever i en international og global verden.
Men som økonomisk ansvarlige partier, som passer på skatteborgernes penge, er vi simpelt hen nødt til at finde en løsning nu, hvis vi skal rykke noget som helst andet.
Altså, vi kan ikke bare sige, at vi vil fjerne det loft – det går jo ikke – selv om vi rigtig gerne vil, men vi er nødt til at finde de tiltag, der skal til, for at vi hele tiden kan holde det her loft og forhåbentlig slet ikke have de høje udgifter til udenlandske studerende, altså hvis de ikke bliver her bagefter og yder en indsats.
Så jeg vil i hvert fald sætte meget pris på, at der så hurtigt som muligt – jeg hørte det i januar, og jeg hører det også her nu i snart juni – bliver indkaldt til et møde med ministeren og vores kreds, så vi får drøftet det her seriøst på et, hvad kan man sige, informeret grundlag i forhold til alt det tankegods hos alle dem, der måtte sidde i departementet, så vi har et ordentligt grundlag til at drøfte den situation, vi står i.
For ellers kan vi jo blive ved – vi har stået her før omkring det samme.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-27:
Tak for det.
Nye Borgerlige er jo imod su til udlændinge, og det hører jeg også at der er flere andre partier som er.
Og om ikke alle, så mener langt de fleste i hvert fald, at vi skal overholde det loft, vi har, og dermed, at vi udbetaler for meget su til udlændinge.
Så vi udbetaler su til udlændinge, selv om vi ikke ønsker det, og det gør vi jo, fordi det er EU, der pålægger os det.
Det tal kan godt gå ned, hvis man ser på den præcedens, der ellers har været i andre sager.
Så hvis der bliver lagt en sag an, kan man godt forestille sig, at man kan komme ned på 4-5 timers arbejde og så stadig væk have ret til su i Danmark.
Og det giver jo slet ikke nogen mening.
Det er jo problematisk, at vi ikke selv har mulighed for at bestemme den lovgivning, vi ønsker at have i Danmark, og så bliver vi jo nødt til at lave sådan nogle bagvendte ting, fordi vi i virkeligheden ikke kan gøre det, vi gerne vil, på grund af EU.
Så gør man så det, som man har gjort her med at sætte loft over engelsksprogede uddannelser, selv om der ikke er noget ønske om det.
Den socialdemokratiske ordfører kaldte det for kluntet.
Så er diskussionen i dag ellers gået på, hvordan vi overholder loftet på de 442 mio. kr., samtidig med at der er et ønske om at afskaffe loftet over engelsksprogede uddannelser.
Der er ingen grund til, at jeg nævner det, som mange andre ordførere også har sagt.
Jeg synes ikke rigtigt, vi har fået noget svar på, hvordan de to ting hænger sammen, eller hvad der skal erstatte dem.
Men det ser jeg frem til at vi måske får svar på på et tidspunkt.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-27:
Og der må jeg jo sige, at jeg nok føler mig lidt som storken Annika, som jo også i lang tid har boet trygt og godt i den samme rede, men nu er blevet jaget ud af et helt uvedkommende storkepar, som har overtaget magten i stakkels Annikas storkerede.
Det er en frygtelig situation at være i, og jeg har stor medfølelse med storken Annika.
Men lad os grave lidt ned i den her sag.
Vi skal holde su til studerende fra de øvrige EU-lande under en grænse, som dengang var på cirka 200 mio. kr., som nu er blevet til 442 mio. kr.
Ifølge aftalen fra 2013 skal Danmark i alle relevante EU-fora arbejde for, at forudsætningerne for det eksisterende system opretholdes, og hvis det ikke kan lade sig gøre, og så citerer jeg fra aftalen fra 2013: så forpligter partierne sig om nødvendigt til at omlægge su-systemet.
Vi er jo, som jeg lige har sagt, en del af den her aftale, som har stået ved magt i over 7 år, og derfor har vi for det første en forventning om, at en hvilken som helst regering, der er med i su-forliget, giver forliget forrang for alle mulige andre delaftaler, ikke mindst i det tilfælde, hvor det er en delaftale, som berører su, og som er indgået med partier, der ikke er med i aftalen fra 2013.
Om regeringen faktisk overholder det princip, er jeg ikke ganske overbevist om, selv om ordføreren fra S bedyrer, at det forholder sig sådan.
For det andet forventer vi, at der meget snart bliver indkaldt til forhandlinger med udgangspunkt i den oprindelige aftale, som er ganske klar.
Hvad er der gjort i EU, og hvordan kan systemet omlægges eller forsvares på en eller anden måde, som aftalepartierne kan blive enige om?
Det er jo nogle forhandlinger, som vi bestemt ser frem til at blive indbudt til, fordi vi helt naturligt går ud fra, at den nuværende regering vil holde den aftale, den var med til at indgå i 2013.
Vi er glade for det forslag til vedtagelse, som vi er med i, og som allerede er blevet læst op, og vi er selvfølgelig glade for at få rejst den her vigtige debat.
Og med den bemærkning takker jeg for ordet.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-27:
Jeg vil da gerne kvittere for det dramatiske billede med storken.
Naturen kan jo være både hård og fantastisk.
Nu har vi jo også haft fornøjelsen af at være uddannelsesordførere samtidig tidligere, og der mener jeg at kunne erindre, at ordføreren faktisk på mange områder holdt fast i det her med, at uddannelsesinstitutionerne også selv skal have lov til at bestemme langt mere, og at man ikke skal have lige så meget statslig styring af alting.
Derfor kunne jeg helt ærligt godt tænke mig at spørge om det her meget, meget rigide loft over de engelsksprogede uddannelser: Synes ordføreren virkelig, at det er sådan en super god idé helt indholdsmæssigt?
Er det hensigtsmæssigt for vores studiemiljø og erhvervsliv i Danmark, at det ser sådan her ud?
Nicolai Wammen (S), 2020-05-27:
Jeg synes, jeg meget klart har sagt, hvad det er, regeringen vil arbejde for.
Og det er en løsning, hvor vi viser solidaritet med de lande, der er hårdest ramt, men hvor vi også er meget påpasselige med pengene.
Og at vi samtidig siger, at udgangspunktet set med vores øjne må være, at hvis vi kan hjælpe de lande med at låne dem på mere favorable vilkår, end de ville kunne selv, så er det også et godt udgangspunkt, at det pågældende land selv betaler gælden tilbage.
Det er vi nogle lande der kæmper stenhårdt for, og jeg håber da også, at Dansk Folkeparti vil bakke op om det synspunkt.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-27:
Ja, det er klart, hvad regeringen gerne vil.
Men det er ikke så klart, hvad regeringen vil gøre, når nu tingene bare går i den diametralt modsatte retning.
Vi har fået et udspil i dag fra Kommissionen, som er markant værre end det, som vi havde tidligere, hvor man vil bruge flere penge, hvor man vil have hæftelse, hvor man nu vil til at opkræve skatter osv., altså mere EU.
Det er jo, tror jeg, præcis det modsatte, danskerne vil.
Det er i hvert fald det modsatte, vi i Dansk Folkeparti vil.
Det er det modsatte, regeringen siger, men regeringen er bare ikke villig til at sige det magiske ord, der kan sikre det, nemlig at Danmark siger: veto.
Hvorfor kan vi ikke få et klart svar på det?
Nicolai Wammen (S), 2020-05-27:
Jeg har givet et meget klart svar på, hvad det er, Danmark kæmper for.
Det er jo ikke sådan, at Danmark her står alene.
Sverige, Holland og Østrig er også med, og vi vil jo bruge alle vores kræfter på at bevæge EU i den retning, som vi synes er fornuftig, hvor vi på den ene side udviser solidaritet med de lande, der har det sværest, men også passer godt på pengene i forhold til EU's budget og har et sundt princip om, at dem, som låner penge – også selv om vi kan hjælpe dem til mere favorable vilkår – også selv må betale dem tilbage.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-27:
Tak, formand.
Er det ministerens hensigt at genåbne trepartsforhandlingerne, så virksomhederne kan imødese større fleksibilitet i forhold til anvendelse af deres medarbejdere parallelt med den gradvise genåbning af Danmark, eller ønsker ministeren fortsat at lade virksomhederne være bundet af reglen om 30 pct.s afskedigelse og hjemsendelse af minimum 50 personer, før der kan opnås lønkompensation?
Nicolai Wammen (S), 2020-05-27:
Jeg forventer på baggrund af den rapport, der er kommet fra tre førende økonomer i dag, at skulle mødes med arbejdsmarkedets parter omkring den lønkompensationsordning, der er indgået aftale om i fællesskab, og der jo se på, hvordan man kan lave en udfasning på den mest fornuftige måde.
Og hvis der i den forbindelse er ønsker fra nogle af parterne om at lave ændringer, må vi jo diskutere dem der.
Men man skal bare huske på, at det jo vil kræve enighed, ikke alene mellem to af parterne, men mellem alle tre parter.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-27:
Tak for det.
Men det er jo et par uger siden, omkring 2 uger, at man havde forhandlinger om den overordnede genåbning af Danmark, så hvorfor lavede man ikke trepartsforhandlingerne dengang?
Nu kunne vi jo høre ministeren på pressemødet i går fortælle, hvor meget de her hjælpepakker koster det danske samfund – jeg tror, at det er 20 mia. kr. om måneden.
Altså, det er jo mange penge hver dag.
Så hvorfor indkaldte man ikke til forhandlingerne for 2 uger siden og dermed skabte større fleksibilitet for virksomhederne?
For pakken er jo i høj grad en nedlukningspakke, så hvis man kunne have indkaldt for 2 uger siden og givet virksomhederne mere fleksibilitet, tror jeg, at man kunne have sparet rigtig meget de seneste 2 uger.
Nicolai Wammen (S), 2020-05-27:
Jamen vi har jo oprindelig lavet lønkompensationsordningen med arbejdsmarkedets parter.
Den er senere blevet revideret og gjort mere attraktiv, også set med arbejdsgiverøjne.
Man har også løbende set på, hvordan man kan gøre den fleksibel.
Der er sådan set ikke nogen, der har andet ønske, end at det her skal være til gavn for både arbejdsgiverne og lønmodtagerne.
Så jeg kan ikke genkende billedet af, at vi ikke har foretaget os noget, for at det her skal være en effektiv ordning.
Og man skal også bare huske på, at der er mere end 200.000 danske lønmodtagere, der har haft glæde af den her ordning, og rigtig, rigtig mange virksomheder.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-27:
Tak for det.
Hvis vi prøver at kigge på det fremadrettet, så anbefaler økonomerne, at man udfaser hjælpepakkerne pr. 8. juli, men det er jo ikke besluttet endnu, så hvis vi forlænger lønkompensationspakken i et eller andet omfang, vil regeringen så arbejde for øget fleksibilitet for de virksomheder, der bruger den, så f.eks. nogle af de hjemsendte medarbejdere ikke bare sidder derhjemme og laver ingenting, men kan tage videreuddannelse eller hjælpe med vedligeholdelse eller et eller andet for at maksimere de skattekroner, vi trods alt bruger på lønkompensationen?
Peter Skaarup (DF), 2020-05-27:
Men, undskyld mig: Det synes jeg vi har hørt en gang før, altså det, der er blevet sagt her under spørgetiden om, hvad det er, regeringen gerne vil.
Vil vi se det?
Hr. Morten Messerschmidt spurgte om det før.
Jeg vil gerne spørge om det igen: Vil regeringen her nedlægge veto mod milde gaver til Sydeuropa?
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-27:
Jeg vil bare sådan lige for en ordens skyld sige mange tak for debatten til Folketingets partier.
Jeg startede med i motivationen for debatten her at understrege, at jeg helst havde været debatten foruden, fordi det for mig handler om manglende svar fra ministeren på, hvordan regeringen vil leve op til den su-aftale, som vi indgik tilbage i 2013.
Nu har vi så diskuteret i knap 2 timer, og jeg har i hvert fald for mit vedkommende ikke fået svar på, hvordan regeringen har tænkt sig at efterleve aftalen fra 2013.
Dog har vi jo heldigvis fået en garanti fra ministeren for – og nu citerer jeg fra hukommelsen – at regeringen ikke vil gennemføre forståelsespapirets ordlyd om afskaffelse af loftet over engelsksprogede uddannelser, førend der findes et alternativ, der kan træde i stedet for.
Det synes jeg er godt.
Så vidt, så godt.
Det hænger i mit hoved slet ikke sammen.
Jeg har ikke fået lejlighed til at se det på skrift, men jeg hørte SF's ordfører understrege i forslaget til vedtagelse, at man ønsker at afskaffe begrænsningen af engelsksprogede uddannelser, uden at man altså har noget som helst alternativ, men samtidig har ministeren her i en ordveksling med mig netop understreget, at man vil se effekterne af det, man vil have afskaffet.
Forvirringen er – i hvert fald for mit vedkommende – total.
Jeg skal for en ordens skyld understrege, at når ministeren nu kommer med hokuspokusløsningen, er vi bestemt parat til at se på det fra Venstres side.
Vi har indført værnsinitiativer i henhold til den aftale, som vi har indgået med Folketingets partier, med henblik på at efterleve den aftale, vi havde indgået.
Det var det bedste, som vi kunne finde frem til, og nu her efter snart 2 timers debat er det ikke, på trods af at jeg har efterlyst det, lykkedes mig at få nogen som helst tilkendegivelse af, hvad der så skal erstatte de værnsinitiativer, som den tidligere regering indførte.
Men skulle det ske, eller når det sker, at ministeren kommer med det, så er vi selvfølgelig parate til at drøfte det fra Venstres side.
Pause Pause (Pause), 2020-05-27:
Mødet er udsat.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-27:
Hvad er ministerens holdning til, at Frankrig og Tyskland vil lave en genopretningsfond på 500 mia. euro i kølvandet på coronakrisen, og kan den danske regering garantere, at Danmark ikke kommer til at hæfte for det lån, som skal finansiere fonden?
Nicolai Wammen (S), 2020-05-27:
Tak for det.
Det fransk-tyske udspil flugter på flere områder med danske ønsker, mens det på andre områder afviger fra vores ønsker.
Vi er f.eks. enige i behovet for, at vi fokuserer hjælpen på dem, der er hårdest ramt, at der er tale om midlertidige og helt ekstraordinære tiltag, og at vi bliver nødt til at forhandle om den fulde regning samlet, når vi skal blive enige om MFF'en.
Det fransk-tyske udspil indeholder også fornuftige tanker om, at vi skal være bedre forberedt på en eventuel ny sundhedskrise på europæisk niveau, og det ligger også i forlængelse af det udspil, som statsministeren har været med i.
Det er positivt, at man i Frankrig og Tyskland deler de danske ønsker om, at genopretningsplanen skal bidrage til den grønne og den digitale omstilling.
Omvendt er det ikke nogen hemmelighed, at Danmark, Sverige, Østrig og Nederlandene ikke går ind for fælles gældsstiftelse med overførsel mellem landene.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-27:
Men hvad betyder det, finansminister?
For nu har vi set den her dans om den varme grød, igennem jeg ved ikke hvor lang tid, hvor regeringen har markeret sig og fået taget billeder sammen med de tre andre landes ledere osv. Det er rigtig, rigtig flot, men hvad betyder det?
Jeg kan også læse i tyske medier, at Europa-Kommissionen vil finansiere det ved at lave en ny virksomhedsskat.
Altså, EU skal ikke bare leve af bidrag direkte fra medlemslandene, som vi trods alt kan debattere og videresende her fra Folketinget, men man vil have mulighed for direkte at opkræve skat.
Der har jeg bare en forventning om, finansminister, at regeringen leverer mere end ord, og at man også sætter handling bag, nemlig ved at Danmark siger fra.
Jeg kan huske, at statsministeren på et tidligere tidspunkt, da der var et mindre ambitiøst forslag end det, vi har fået fremlagt i dag, kaldte det for gak.
Altså, det mindste, man kunne forvente, var da så, at vi i dag havde hørt en statsminister kaldte det for gakgak, for det er jo kun blevet værre.
Eller ender det i et eller andet mudret kompromis, hvor man kommer hjem med slipset hængende halvt nede om brystet og siger: Ja, vi kæmpede for sagen, men ...?
Vi har brug for et klart svar, især i dag, efter at Kommissionen er kommet med et endnu vildere forslag.
Nu er det ikke – i gåseøjne – bare 500 mia. euro, som det Frankrig og Tyskland foreslog.
Næh, nu er det altså 750 mia. euro, dvs. 5.600 mia. kr., som man igen vil sende sydover.
Nicolai Wammen (S), 2020-05-27:
Jamen regeringen har været meget klar: Vi står sammen med Sverige, Østrig og Holland som de budgetrestriktive.
Man skal jo huske på, at de penge, vi bruger i EU-budgettet, skal bruges fornuftigt – bl.a. til grøn omstilling – og der er bestemt plads til forbedring, når man ser på, hvordan nogle ting foregår i EU.
Hvis man skal bruge flere penge på budgettet, er det jo så penge, vi ikke kan bruge herhjemme.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-27:
Nu er det jo ikke første gang, man prøver med en hjælpepakke over for Sydeuropa.
Det er jo blevet sådan en fast vane inden for euroen, at de nordeuropæiske lande og Tyskland – og Danmark har jo også via EU-budgettet nogle gange gjort det – skal sende penge sydover.
Men når det hele tiden er nødvendigt, er der jo noget, der tyder på, at det ikke er den rigtige kur.
Så hvordan kan finansministeren overhovedet være sikker på, at det hjælper den her gang, bare fordi der er kommet flere nuller på checken?
Altså, problemet er jo grundlæggende, at de sydeuropæiske lande er fanget i en eurokonstruktion, hvor de ikke passer ind.
Og derfor er man nødt til enten at gøre kort proces eller sige til de danske skatteydere: Skal vi betale, eller skal vi ikke betale?