runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Liltorp (ALT), 2025-04-25:
Tak for det.
Nu har jeg jo allerede fra talerstolen udtrykt min store begejstring for den første del af det her lovforslag.
Jeg synes, der er et kæmpe, kæmpe potentiale i den her datadeling.
Men jeg kan også se, at det er her, der kan opstå misforståelser, og nu blev jeg lidt anklaget for at sige, at alle vores sundhedsjournaler nu skulle ligge ude på nettet.
Jeg vil bare sige, at det bestemt ikke var det, jeg sagde.
Jeg snakker om fuld anonymisering, men jeg ved, at det er her, besværlighederne kan opstå.
Jeg vil bare stille et konkret spørgsmål.
Hvis jeg nu f.eks. går til lægen og jeg har en eller anden spændende form for hudkræft og giver en vævsprøve og siger, at den vil jeg gerne have alle får adgang til, så vil jeg jo være lidt ked af, at det er en eller anden dataanalytiker inden for det her, der i forbindelse med nogle andre skal sidde at vurdere, hvem der må få adgang til det.
For vi ved jo ikke, hvem der kunne bruge det her data til noget.
Altså, jeg mener jo også, det er en del af selvbestemmelsen at sige, at man har sagt, at alle må bruge det, og så vil man jo være ked af, at det bliver stoppet et eller andet sted, når man faktisk har været interesseret i fuld åbenhed om det.
Hvordan vil ministeren forholde sig til sådan et dilemma?
Sophie Løhde (V), 2025-04-25:
Et af elementerne i lovforslaget handler jo netop om, at det skal være nemmere for patienter at registrere sig i Vævsanvendelsesregisteret, hvor man dermed jo også kan fravælge, at ens biologiske materiale og genomiske data kan anvendes til forskning.
Karin Liltorp (ALT), 2025-04-25:
Det er jo det, jeg synes giver det store potentiale.
Men der, hvor det kunne risikere at strande, er, hvis det så at sige bliver et bureaukratisk helvede at få adgang til det her data og man siger, at det kun er de her specifikke personer, der må det, i stedet for at det er muligt at sige: Jeg har faktisk sagt ja til, at alle må bruge det.
Så ville jeg jo ønske, at man på den måde kunne opdele det, så man faktisk sørger for, at der er reel adgang til alle dem, der kunne have en interesse i det, og ikke begrænser det til større private virksomheder, der har de ressourcer, der skal til for at søge om det osv., men at det faktisk kan være lille hr. Olsen, der har en nichegesjæft, men er meget interesseret i de her vævsprøver.
Sophie Løhde (V), 2025-04-25:
Det er jo derfor, vi nu siger, at med det her lovforslag vil vi i en ny retning, hvor vi bruger vores sundhedsvæsen eller vores data i sundhedsvæsenet klogt og ansvarligt til gavn for patienterne, men jo også i fuld respekt for borgernes tillid og individets rettigheder.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-04-25:
Tak for det.
Tak for talen, og tak for lovforslaget.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til to elementer, for der er den her meget omtalte ene indgang, altså en løsning, som skal gøre det muligt at gå ét sted hen, og så behøver du ikke at finde hver eneste lille dør bagved, for det er der nogen der hjælper dig med.
Og så er der den her analyseplatform.
Jeg vil blot høre, hvordan ministeren ser på koblingen mellem de to.
Sophie Løhde (V), 2025-04-25:
Lovforslaget her handler jo bl.a. om, at vi skal sørge for også at lette ansøgningsprocesserne, skabe bedre overblik over tilgængelige sundhedsdata og øge fleksibiliteten i forhold til adgangen til data, men vi sigter jo også med udmøntningen af lovforslaget efter at forbedre forbindelsen imellem datakilder og give nemmere adgang til brug af data til gavn for forskning og udvikling af fremtidens medicin og patientbehandling i øvrigt.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-04-25:
Ja, og det er der en kæmpe værdi i.
Mit spørgsmål gik mere på, om det stadig væk er muligt at bruge sit eget system, om man så må sige, til at lave analyserne med – selvfølgelig skal der være krav til sikkerhed, og det er der jo også i forvejen – eller om man skal bruge en eller anden statslig computer til at lave analyserne med efterfølgende.
I dag får du jo adgang til data.
Du søger, og du kan få lov til at lave analyserne, og du kan jo gøre det hos dig selv, om man så må sige, på dit universitet, eller hvor du nu er henne.
Der kan være undtagelser.
Så det er blot for at forstå koblingen her.
Sophie Løhde (V), 2025-04-25:
Det vil man jo fortsat kunne.
Hvis jeg skal sige det meget, meget simpelt, handler det her med Ét Kontaktpunkt jo om, at vi skal sikre, at der ikke er 10.000 forskellige døre, hvor man ikke ved, hvad det er for en dør, man skal ind ad og hvornår.
Der skal være én dør, Ét Kontaktpunkt, uden at der så åbner sig 10.000 andre døre bagved, man skal begynde at forholde sig til.
Der skal vi have et effektivt system, så vi også sikrer, at vi bruger den guldgrube af data, vi har i vores sundhedsvæsen, meget mere aktivt i forhold til at forbedre vores sundhedsvæsen og forbedre behandlingen til gavn for patienterne.
Og der er det her et kæmpestort fremskridt.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Tak for det.
Og tak til ministeren for talen.
Nu føler jeg mig næsten kaldet til bare lige at få ministeren til at bekræfte, at der stadig væk vil være en vurdering af de forskningsformål, som data kan tilgå, altså at de videnskabsetiske komitéer stadig væk vil lave en vurdering, så det ikke bare er hvem som helst, der kan gå ind og trække på de meget værdifulde sundhedsdata, vi har.
Jeg deler sådan set ministerens begejstring for, at vi kan få fjernet nogle bureaukratiske barrierer, men ud over det gav jeg også udtryk for, at jeg synes, at intentionen i lovforslaget sådan set er rigtig fornuftig.
Men den bekymring, der er, er i forhold til, hvad der præcis ligger i EHDS i forhold til definitionen af sundhedsdata, hvilke data det er, der kan tilgås, og hvem det er, der kan tilgå de data.
Det er i hvert fald stadig væk for mig lidt uklart, også fordi EHDS-forordningen er forholdsvis ny.
Derfor vil jeg bare gerne spørge ministeren, om vi kan få en teknisk gennemgang i ministeriet i forhold til de direkte konsekvenser af EHDS-forordningen, og hvad det har af betydning for både samtykke og transparens med hensyn til de data, der ligger der.
Sophie Løhde (V), 2025-04-25:
Først til den første del: Jeg kan bekræfte, at vores stærke videnskabsetiske komitésystem, som vi har i Danmark, som hidtil vil skulle udfylde den vigtige rolle, som de har i forhold til godkendelse af forskningsprojekter.
Det kan jeg bekræfte.
Så vidt så godt.
Og så bistår jeg naturligvis gerne med, at ordføreren kan få mulighed for at komme over i ministeriet, hvor vi kan gå i dybden med nogle af de ting, som ordføreren har behov for en yderligere opklaring og forståelse af i forhold til lovforslagets forskellige elementer.
Det vil jeg meget gerne give tilsagn om.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Tak for det.
Jeg er glad for bekræftelsen af, at de videnskabsetiske komitéer fortsat kommer til at virke, så det ikke bare bliver sådan, at hvem som helst kan gå ind og trække på de her data, uanset med hvilket formål.
Så tak for det.
Frederik Vad (S), 2025-04-25:
Jo, men det er jo ikke vores ansvar at sørge for, at de beslutningsforslag, oppositionen lægger nede i salen, er gode.
Det er jo oppositionens ansvar.
Altså, hvorfor skulle vi bruge vores tid på det?
Det er jo oppositionen, der gerne vil tvinge regeringen til at fremlægge noget politik.
Jeg sagde, at alle de partier, som tilhører den familie, der gerne vil have, at vi fører udlændingepolitik på baggrund af beslutningsforslag, gør sig skyldig i det, jeg sagde før om sjusk.
Jeg ved godt, at det var Danmarksdemokraternes beslutningsforslag, som sagde, at der slet ikke måtte være nogen studenterpræster overhovedet på universiteterne.
Og når man henviser til, at man kan bruge statsborgerretskonventionens bestemmelse om statsborgerskab tilvejebragt via urigtige oplysninger eller svig, er det bare forkert, for det er ikke det, der kom til syne i »Den sorte svane«.
Jeg vil bare sige til ordføreren, at hvis vi politisk skal reagere på »Den sorte svane« og den tredje erkendelse, er det at tage førtidspensionen fra folk, så er det at stramme straffene og give højere straffe, så er det at gøre det sværere at få et statsborgerskab, så er det at gøre noget ved trossamfundene og friskolerne – alt det der.
Det er vejen at gå.
Men det kan ikke være op til dokumentarholdet på TV 2 at beslutte, hvilke statsborgerskabssager der skal herned i salen igen.
Det går ikke.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-25:
Nu er det ikke op til dokumentarholdet på TV 2, men det er op til Folketinget.
Hver gang vi tildeler et statsborgerskab, er det op til Folketinget, og lige så vel kan det være op til Folketinget, hvis man ønsker at fratage et statsborgerskab.
Jeg forstår ikke, hvorfor Socialdemokratiet har så ondt af Fasar, at man tænker: Vi kan ikke tage statsborgerskabet fra Fasar.
Det er en mand, der har truet med at sprætte børn op, og som har pisket en direktør med gummistropper og presset en brølende boremaskine mod hans ben.
Frederik Vad (S), 2025-04-25:
Det er jo direkte usandt, når det bliver påstået, at Socialdemokratiet har ondt af det pågældende menneske.
Det er fuldstændig forkert.
Og der kan ikke komme nogen facebookvideo ud af det her.
Socialdemokratiet har intet som helst tilovers for de kriminelle typer, som kom til syne i »Den sorte svane« – intet.
Og fra den første dag, den dokumentar blev sendt, sagde vi: Vi vil tage overførselsindkomsterne fra sådan nogle folk, og de skal i fængsel, hvis det kan dokumenteres, at de har begået de forbrydelser, de er sigtet for.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-25:
Jeg ville egentlig ikke tage ordet, fordi jeg egentlig ikke havde nogen spørgsmål, indtil hr. Frederik Vad begynder at tage en debat op, som vi havde i Folketingssalen natten mellem tirsdag og onsdag eller i hvert fald meget sent tirsdag.
Det var en debat, som ordføreren slet ikke var en del af, og jeg bliver derfor en lille smule irriteret, når ordføreren står og siger noget, der faktisk ikke er korrekt.
For hr. Frederik Vad står på talerstolen lige nu og siger, at der decideret i beslutningsforslaget omkring bederum stod, at studenterpræster var en del af det forbud, som Danmarksdemokraterne ønskede.
Der blev jeg simpelt hen nødt til at korrigere ordføreren.
Der stod ikke »studenterpræster« nogen steder.
Det ville ordføreren også vide, hvis ordføreren rent faktisk havde læst det beslutningsforslag.
Derudover blev det præciseret meget nøje, at det ikke var tiltænkt.
Så jeg vil egentlig bare høre, om hr. Frederik Vad har læst det beslutningsforslag fra Danmarksdemokraterne, og om ordføreren så ikke kan fortælle, hvor det er, der står »studenterpræster« henne?
Frederik Vad (S), 2025-04-25:
Det var konsekvensen , hvis man vedtog det beslutningsforslag, for der stod »al religion«.
Der stod »religion«, altså at der slet ikke skal foregå noget, der har med religion at gøre på de institutioner.
Og så siger jeg, at konsekvensen af det er, at studenterpræsterne bliver smidt ud.
Jeg brugte det sådan set bare til at eksemplificere det problem, der er med kvaliteten af de udlændingepolitiske beslutningsforslag, der kommer fra oppositionen.
Det er ligesom, at man stort set i alle beslutningsforslag skriver, sådan var det i hvert fald en periode, at man pålægger regeringen at lave lovgivning på det her område i indeværende folketingsår, dvs. ingen prioritering i noget som helst; det hele skal foregå i indeværende folketingsår, sådan at vi kan lave nogle lovbehandlinger, der er sjuskede, dårligt forberedte og så videre.
Selvfølgelig har læst det der beslutningsforslag, og konsekvensen af det ville være, at al religion stort set blev skåret over en kam.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-25:
Jeg er glad for, at hr. Frederik Vad rent faktisk har læst beslutningsforslaget og han også tager ordene i sig, altså at det ikke stod direkte i det.
At det så var konsekvensen, var vi egentlig også meget tydelige omkring i den debat, vi havde.
Selvfølgelig skulle det ikke være konsekvensen.
Forslagsstillerne var faktisk også villige til, at vi gik ind og korrigerede i det tekstnære, hvis det så gjorde, at Socialdemokratiet kunne stemme for, men det kunne Socialdemokratiet desværre ikke.
Det leder mig lidt hen til noget andet.
Har regeringen aldrig ændringsforslag, altså korrekturer, fordi man i lovforslaget skriver noget, som rent faktisk betyder noget helt andet, og man så bliver nødt til at korrigere teksten, efter det har været til førstebehandling?
Mads Olsen (SF), 2025-04-25:
Jeg er faktisk meget enig i det, ordføreren siger her i dag.
Men der er alligevel noget, jeg lige studser over, nemlig det her, ordføreren siger, med, at vi jo ikke kan så tvivl om en persons statsborgerskab, baseret på hvad vedkommende har sagt i en dokumentar – at det ikke er en god nok proces.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg hører det så også bare lidt som en erkendelse af det skæve i den proces, man havde tilbage i december, hvor man såede tvivl om tre personers statsborgerskab ved at invitere dem ind til samtaler i Indfødsretsudvalget på baggrund af nogle ytringer, som en tredjepart, der ikke har nogen relation til nogen ministerier eller nogen styrelser, bare havde fundet på internettet; en person, som jo har vakt meget debat her i Folketingssalen, og hvis motiver man godt kan så tvivl om.
Det synes jeg også var en helt, helt skæv proces.
Er hr. Frederik Vad enig i det?
Frederik Vad (S), 2025-04-25:
Den æstetiske udførelse kan man diskutere, det er jeg meget enig i.
Men nej, altså, det er jo noget andet.
Det, vi taler om der, er jo den proces, der leder op til, at man giver statsborgerskaber, og der er mange lande i verden eller flere lande i verden, som har nogle samtalelignende processer.
Det har man så afsøgt i Indfødsretsudvalget – jeg har ikke selv været en del af den diskussion, det er vores ordfører, som jeg i øvrigt erstatter i dag, hr. Anders Kronborg, som har været en del af den proces.
Men det har jo været for at afsøge, om man kunne gøre det endnu sværere for islamister at få et statsborgerskab, og det arbejde fortsætter.
Der er jo kloge mennesker, som er i gang med at se på, hvordan vi kan lave en model, der hænger sammen.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-25:
Tak for det, og tak for talen.
Når jeg tager ordet, er det, fordi hr. Frederik Vad snakker meget om, at så kommer der et beslutningsforslag, og det har nogle konsekvenser, som ordføreren mener at man ikke har taget højde for.
Så vil jeg egentlig bare høre: Mener hr. Frederik Vad så ikke, at når regeringen kommer med beslutningsforslag eller lovforslag på udlændingeområdet og det bliver påpeget adskillige steder fra, at selv om intentionen måske er god for en lille del, så har det bare en konsekvens, der lemper markant på udlændingeområdet andre steder, så skal regeringen og ordføreren også være bedre til rent faktisk at tage højde for de konsekvenser i stedet for bare at brokke sig over andre forslag, der kommer i salen?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-25:
Indledningsvis vil jeg sige, at jeg tror, hr. Frederik Vad måske skulle sætte sig lidt bedre ind i tingene, inden han stiller sig op på Folketingets talerstol og udbreder sig om debatter, vi havde den anden dag om beslutningsforslag, der slet ikke var Dansk Folkepartis.
Jo, det var præcis det, ordføreren sagde
Men når ordføreren så siger, at vi ikke kan stå og debattere enkeltpersoners forhold, vil jeg sige, at det er det, vi gør hver eneste gang – hver eneste gang – Socialdemokratiet går herned i Folketingssalen og op på talerstolen og tildeler tusindvis af statsborgerskaber til mennesker, som man har meget ringe indsigt i om egentlig fortjener det danske statsborgerskab.
Det må være den logiske konsekvens af grundlovens § 44 der siger, at det er Folketinget, der tildeler statsborgerskab ved lov, og når vi laver love i Folketinget, kan vi fjerne de love igen på et senere tidspunkt, hvis de har utilsigtede konsekvenser.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-25:
Tak for svaret.
Jeg ved ikke, om ministeren kan blive mere konkret, i forhold til at ministeren fortæller, at han gerne vil kunne frakende statsborgerskab for flere, der har lavet en eller anden form for kriminalitet.
Men hvor går grænsen for regeringen?
Og er det noget, man decideret arbejder på?
Regeringen har jo ansat en konventionsambassadør, desværre bare på deltid, så det giver jo lidt et billede af, hvor seriøs regeringen er i forhold til det her spørgsmål.
Det er for os i Liberal Alliance rigtig, rigtig vigtigt.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-25:
Altså, jeg tror, at det, som måler seriøsiteten af regeringens arbejde, også handler om, hvem det er, der drager ud med de her diskussioner.
Det er bl.a. vores statsminister, som løfter de diskussioner, og som samler andre statsministre i Europa om at få lavet om på vores konventioner, så vi først og fremmest kan udvise flere kriminelle, men jo også fratage et statsborgerskab, som er givet.
Nu spørger fru Sandra Elisabeth Skalvig til, hvilke områder det kunne være.
Jamen det kunne f.eks. være, at man havde en bredere fortolkning af, hvad der er landsskadelig virksomhed i forhold til f.eks. bandekriminalitet.
Peter Kofod (DF), 2025-04-25:
Er det ikke, minister, en total blindgyde at begynde at tale om objektive kriterier ved tildeling eller frakendelse af statsborgerskaber?
Det er nogle kriterier, der handler om, om man kan blive en af os, om man har i Danmark i hjertet, om man betragter det her land som sit hjem, om man vil gå i krig for Danmark, om man selv vil sende sine børn i krig for Danmark og om, at det her skal være et fædreland.
Det kan man jo ikke gøre ud fra objektive kriterier, hvor man sætter små krydser i et regneark.
Det er jo derfor, Folketinget løbende diskuterer de her sager.
Det er også derfor, Folketinget tager sig den frihed – det gør vi i hvert fald i Dansk Folkeparti – og diskuterer enkeltpersoner.
Vi synes jo så bare i den her sag – det kan sagtens være, at der er objektive kriterier, der taler for noget andet – at der må være subjektive kriterier, der siger, den her person ikke er en af os; han skal ikke have vores pas og statsborgerskab.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-25:
Først vil jeg sige, at der ikke er noget odiøst i at lægge objektive kriterier til grund for også en vurdering af, om man er dansk, altså det, om man taler dansk.
Det har jo ret stor betydning for, hvor dansk man er.
Det, at man har en viden om danske samfundsforhold, som man afprøver ved statsborgerskabsprøven, er også noget, som jeg mener har en stor indikation på, hvor dansk man er.
Det, at man kan leve i vores samfund uden at begå kriminalitet, mener jeg også er en stor indikation på det.
Nu er hr. Peter Kofod jo på besøg i den her diskussion, men jeg kan jo oplyse om, at det har været praksis i mange år, at man har objektive kriterier.
Og så er der i folketingsudvalget en række sager, hvor der er en subjektiv vurdering.
Men den største del af dem, der får indfødsret, får det på objektive kriterier.
Peter Kofod (DF), 2025-04-25:
Udlændingeministeren er jo en kompetent og klog mand, og derfor vil udlændingeministeren også vide, at de argumenter, han lige har brugt, kommer til kort mod de argumenter, som jeg synes er rigtige, og som hr. Frederik Vad jo har rejst om den tredje erkendelse; for der vil jo være masser af islamister, der aldrig nogen sinde bliver danske i hjertet, som fint kan leve op til alle ministerens objektive kriterier, som taler et formfuldendt, perfekt dansk, som har lange videregående uddannelser, der måske ikke engang har begået kriminalitet, og som på rigtig mange måder kan leve op til alle de kriterier.
Det er jo så dem, der lever op til de objektive kriterier.
Der siger vi bare, at der også må være nogle subjektive kriterier for, hvem vi vil betragte som danske, som børn af dette land.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-25:
Jeg vil gerne frakende flere statsborgerskaber, end hvad vi har gjort.
Jeg har selv taget initiativ til en række sager, som så også efterfølgende har været underlagt domstolsprøvelse.
Det er jo det, som jeg egentlig også tror, at fru Sandra Elisabeth Skalvig er enig i, nemlig at det er den måde, det skal foregå på, og at vi altså fra myndighedernes side siger: Dem her forestiller vi os, at man kan frakende.
Og at der så efterfølgende selvfølgelig er mulighed for, at man kan prøve den sag ved landsretten, eller hvor det så end er henne.
Jeg kunne da godt tænke mig, at der var flere kriminalitetsformer, som vi kunne frakende statsborgerskab på baggrund af, end der er i dag.
Jeg kunne også godt tænke mig, at der var flere sager, vi kunne rejse.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-25:
Vi følger jo med ret stor interesse den her diskussion omkring muligheden for at kunne fratage flere deres statsborgerskab.
Man kan sige, at det måske heller ikke er så alvorligt, hvis man har dobbelt statsborgerskab og indfødsret i et andet land.
Men jeg skal bare spørge – og der tror jeg vi er enige om, at uanset om vi bryder os om det eller ej, er der nogle konventioner, der på en eller anden måde er nogle bander i det her – om man inden for konventionerne vil kunne fratage en person et dansk statsborgerskab, hvis personen derved bliver statsløs?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-25:
Nej, efter min bedste overbevisning kan man ikke tage et statsborgerskab fra en statsløs person.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-25:
Ikke fra en statsløs person, for det er jo så en dansk statsborger, men fra en, som ikke har et statsborgerskab at falde tilbage på.
Det kan jo enten være, fordi man oprindelig var statsløs og så er blevet dansker, eller det kan være, fordi man har opgivet sit gamle statsborgerskab og derved kun har dansk indfødsret.
For som jeg sagde før, er det måske ikke så alvorligt, hvis man har et andet statsborgerskab at falde tilbage på; men bare vi ikke ender i en situation, hvor vi pludselig gør folk statsløse.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-25:
Man er selvfølgelig ikke statsløs, hvis man er dansk statsborger.
Men der er nogle meget klare begrænsninger for at fratage folk, der har søgt, og som var statsløse, da de søgte, eller som har opgivet et statsborgerskab, deres statsborgerskab.
Jeg mener f.eks., at indfødsretsprøven er et billede på noget, der tager højde for det problem, der handler om værdier.
Og vi kan jo se helt tydeligt på resultaterne fra indfødsretsprøven, at der er en meget høj andel af borgere fra EU-lande, som søger statsborgerskab, der består den, fordi de har en forståelse af danske værdier, måske endda i vid udstrækning bakker op om dem, mens der er en meget lav andel af borgere fra Mellemøsten og Nordafrika, som består indfødsretsprøven.
Sophie Løhde (V), 2025-04-25:
Det er et tilsagn, jeg gerne vil, for det er ikke en hemmelighed, at demensområdet er et område, som også står mit hjerte meget nær.
Jeg mener, at hele demensområdet i for mange år har været klemt og glemt, og det var jo også baggrunden for, at vi i sin tid, da jeg var sundheds- og ældreminister tidligere, iværksatte den nationale handlingsplan.
Nu er der jo så en del af det her område, som falder uden for mit ressort som indenrigs- og sundhedsminister, men vi har en rigtig vigtig opgave på hele sundhedsområdet, fordi det kræver en samlet indsats, også på tværs af demensudredning, til behandling, til pleje, i forhold til at komme nogle af de udfordringer på området til livs, som vi har.
Bl.a. ventetiderne i forhold til udredning er noget af det, vi her senest også arbejder målrettet med at skulle få nedbragt.
Peter Kofod (DF), 2025-04-25:
Det er jeg glad for.
Jeg er glad for, at regeringen vil fastholde det fokus.
Vi er jo ikke en del af den ældrelov, som også er ret relevant, kan man sige, for hele det her spørgsmål om, hvordan vi behandler, og hvordan vi sørger for, at ældre danskere eller danskere, der har demens, stadig væk har et godt liv og selvfølgelig ikke skal overmedicineres med alle mulige former for medicin, der i virkeligheden i mange tilfælde kan risikere at gøre dem mere syge, end de er i forvejen.
Når jeg tager ordet for den anden korte bemærkning, er det, fordi jeg bare vil anspore regeringen til at blive ved med at holde et fokus på lige præcis det område, der handler om demensramte.
Hvis man skal gøre Dansk Folkeparti glad en eller anden dag i fremtiden, og det håber jeg da regeringen vil bestræbe sig på, så kunne man godt tænke på det her vigtige tema og tænke: Okay, hvis vi skal lægge noget i salen, hvor der i hvert fald er 7, der klapper i hænderne, så skal vi gøre noget rigtig godt for de danskere her.