Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-11-15:
Tak for det.
Vi behandler i dag lovforslag L 63, lov om ændring af lov om arbejdsløshedsforsikring vedrørende tidspunkter for skift af dagpengesats for unge under 25 og ph.d.-studerendes ret til arbejdsløshedsdagpenge.
Jeg vil tale om de ph.d.-studerende først.
Det er muligt, fordi afslutningen af ph.d.-uddannelsen efter nærmere aftale med uddannelsesinstitutionen kan tilrettelægges som et deltidsstudium, og at det efter dagpengereglerne netop er muligt at følge et deltidsstudium, samtidig med at man modtager dagpenge.
Det er ikke i overensstemmelse med intentionen i dagpengesystemet, men en utilsigtet konsekvens af, at ph.d.-studiet er overgået fra at være en SU-berettiget uddannelse til at være et egentligt ansættelsesforhold med mulighed for optjening af dagpengeret.
Dermed er ph.d.-studiet på deltid utilsigtet blevet omfattet af de undtagelsesregler, der gælder for uddannelse i dagpengesystemet, hvor man kan deltage i undervisning, hvis varigheden er under 20 timer ugentligt og den pågældende uddannelse ikke er SU-berettiget, i det omfang den udbydes som fuldtidsuddannelse.
Men hvis man ikke er lykkedes med at færdiggøre afhandlingen på normeret tid, kan man pludselig kalde fuldtidsarbejde for et deltidsstudium og dermed modtage dagpenge.
Regeringen foreslår på den baggrund at ændre reglerne, så det ikke længere skal være muligt at modtage dagpenge under et ph.d.-studium på deltid.
Der er som sagt tale om en utilsigtet konsekvens af tidligere regelændringer, og det har efter regeringens opfattelse aldrig været meningen med dagpengesystemet, at det skulle virke som en uddannelsesstøtte- eller forskerstøtteordning.
Formålet med den del af lovforslaget, der vedrører ph.d.-studiet, er således at ophæve muligheden for at modtage arbejdsløshedsdagpenge samtidig med deltagelse i en ph.d.-uddannelse.
Fremover kan et ph.d.-forløb ikke færdiggøres som et deltidsstudium samtidig med modtagelse af dagpenge.
En ph.d.-studerende, der ikke har afsluttet uddannelsen inden ph.d.-stipendiets udløb, og som har meldt sig ledig i a-kassen og modtager dagpenge, kan dog i sin fritid og uden for normal arbejdstid i helt begrænset omfang fortsat arbejde på at færdiggøre sin afhandling.
Vedkommende skal dog stå fuldt til rådighed for arbejdsmarkedet, og det vil være op til en konkret vurdering i a-kassen, hvorvidt medlemmet faktisk står til rådighed.
Det skal i den forbindelse for god ordens skyld bemærkes, at man fortsat kan deltage i visse former for uddannelse, mens man modtager dagpenge.
Man kan således f.eks. fortsat deltage i et AMU-kursus, og ufaglærte vil fortsat kunne følge undervisning svarende til folkeskolens 8.-10. klassetrin.
For så vidt angår den del af lovforslaget, der handler om tidspunktet for ændring i dagpengesatsen,
vedrører denne del alene medlemmer af a-kasserne under 25 år.
Der er tale om en teknisk ændring, der vil betyde, at ændringer i dagpengesatsen for denne gruppe fremover skal ske ved et månedsskifte og ikke midt i måneden.
Baggrunden er, at a-kasserne og AK-Samvirke i forbindelse med den administrative udmøntning af dagpengereformen har peget på, at ændring af satsen midt i en måned er uhensigtsmæssigt, og derfor ændres reglerne.
Fremover vil det være sådan, at når dagpengesatsens størrelse til ledige under 25 år skal ændres, så ændres den fra den første i den efterfølgende måned.
Med disse bemærkninger og idet jeg i øvrigt henviser til lovforslaget og de bemærkninger, der ledsager det, skal jeg anbefale forslaget til Tingets velvillige behandling, ligesom jeg ser frem til en god udvalgsbehandling.
Der er stillet to spørgsmål.
Til Sofie Carsten Nielsen vil jeg sige, at jeg vil sørge for, at universiteterne og de højere læreanstalter bliver gjort opmærksom på de ændringer, når de bliver vedtaget, så man kan indrette sig på det, og til hr. Rasmus Jarlovs spørgsmål vil jeg sige, at det er regeringens tanke, at det provenu, der opstår her, skal holdes inden for dagpengesystemet.
Der udestår stadig en dagpengereform for selvstændige, honorarlønnede og den tredje gruppe, og vort mål er at holde provenuet reserveret til de udgifter, der måtte komme som følge af disse ændringer.