runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Jeg kender hr. René Christensen som en rolig og fornuftig mand, som jeg er helt tryg ved at forhandle finanslov med.
Men hr. René Christensen har jo også partifæller, som jeg vil sige er mere ovre i hedsporesegmentet.
Og disse partifæller er meget fortørnede over, at Liberal Alliance gerne vil have mindst 2,5 mia. kr. til at lette topskatten med.
I lyset af at Dansk Folkeparti netop har været ude med et krav om, at der frem til 2025 skal bruges 35 mia. kr. mere på offentligt forbrug, synes hr. René Christensen så, det er helt vanvittigt af Liberal Alliance at bede om 2,5 mia. kr. til Liberal Alliances mærkesag?
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Man kunne godt bare svare ja, men når nu spørgsmålet bliver stillet så pænt og man synes, det er fuldstændig vanvittigt, så vil jeg sige: Nej, det er ikke fuldstændig vanvittigt, men man må bare sige, når man sidder og kigger på, hvad det er for nogle udfordringer, vi står over for, er det jo ikke er det her, der bliver efterspurgt.
Det er sådan, at når vi kigger på, hvad det er, der skal løses frem mod 2025, vil jeg bare sige: Topskatten står simpelt hen ikke på vores liste.
Det er ikke det, vi ønsker at finansiere.
Så kan man selvfølgelig godt som parti have en mening om det, og jeg ved også, at Liberal Alliance sådan set ønsker helt at fjerne topskatten.
Jeg vil bare sige, at når man kigger på indtægtssiden, kan man se, at det faktisk er sådan, at topskatten bidrager med 18 mia. kr. om året til velfærdssamfundet – topskatten alene.
Og det vil sige, at over en 10-årsperiode er det 180 mia. kr., som topskatten finansierer, og det vil så være dem, man skulle ud at finansiere et andet sted fra.
Så nej, det er ikke fuldstændig ublu.
Sådan er det jo så forskelligt, hvad partierne ønsker, og det er sådan set fair nok.
Vi er forskellige partier.
Men det er ikke noget, som står på vores seddel.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-09-06:
Jeg er helt med på, at Dansk Folkeparti radikalt har ændret politik.
Hvor man ved partiets stiftelse gik ind for en maks.-skat på 30 pct., kan man næsten ikke få nok skat nu.
Der synes jeg man har et forklaringsproblem, men jeg er med på, at det er sket.
Det, jeg spørger om, er: Set i lyset af at Dansk Folkeparti ønsker og kræver 35 mia. kr. mere til offentligt forbrug og man skal sætte sig omkring et forhandlingsbord, hvor der sidder et andet parti, som gerne vil have 2,5 mia. kr. mere til det partis mærkesag, er det så ikke lidt overdrevet at gå ud og sige noget om barnlighed osv., fordi der er et parti, der gerne have 2,5 mia. kr. til sin mærkesag – altså når Dansk Folkeparti samtidig vil have 35 mia. kr. mere til offentligt forbrug?
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Jeg synes ikke, der er noget, der er barnligt i politik.
Jeg synes, partierne kan ønske det, de ønsker.
Men jeg vil bare sige, at den demokratiske proces jo er, at når man går ind i et forhandlingslokale, hedder det et forhandlingslokale.
Og hvis alle stiller sig med armene over kors og siger: Jeg går kun derind, hvis jeg er sikker på resultatet, så er der ikke noget at forhandle om.
Så ender vi i en situation, hvor vi aldrig nogen sinde kan møde hinanden.
Det er det fantastiske ved demokratiet, og det synes jeg at vi skal holde fast i.
Josephine Fock (ALT), 2016-09-06:
Tak til ordføreren.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre Dansk Folkepartis holdning til den del, altså at man gør den sidste del af det lånefinansieret, og til de resultater, der er i Norge, hvor man kan se at de har en væsentlig lavere gennemførelsesprocent, end vi p.t. har i Danmark.
Hvordan forholder ordføreren sig til det?
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Jeg anerkender sådan set, at der også kan være en udfordring med SU'en.
Vi kan se, at der er erhvervsakademier, hvor der er pladser, og hvor det hundrede procent er ikkedanskere, altså hvor det er EU-borgere, der går der.
Derfor mener vi sådan set, det er helt fair også at kaste den bold op og sige: Nu har vi i Danmark et særligt system med SU under uddannelse.
Det er faktisk et system, som vi også i Dansk Folkeparti er rigtig glade for.
Vi kan bare se, at det bliver undermineret af EU-lovgivning, og derfor synes vi sådan set, at vi gerne vil se på det.
Den model, som regeringen har lagt frem, er vi ikke helt sikre på er den model, vi skal have.
Men diskussionen om optjeningsprincipper for sociale ydelser, for SU og andet er vi sådan set helt med på, også i forhold til den model, der går ud på at sige: Jamen kan man så efterfølgende trække det fra i skat?
For så får vi sådan set også glæde af det, hvis der er en EU-borger, der vælger at tage en uddannelse som sygeplejerske i Danmark, for så kan den EU-borger blive i Danmark i en periode og betale sin skat i Danmark – så får vi det tilbage – og trække sin SU fra i skat, altså trække lånet fra i skat.
Altså, der er nogle positive tanker i det, men den rene form, som regeringen har lagt det frem i, skal der i hvert fald ske nogle justeringer i.
Men vi synes, det er helt fair at tage diskussionen.
Jacob Jensen (V), 2016-09-06:
Det synes jeg er ærlig snak.
Det synes jeg virkelig er ærlig snak, for det må vi jo så snakke om i forhandlingslokalet.
Jeg forestiller mig nok ikke, at vores resultat bliver fuldstændig, som 2025-planen her lægger det frem.
Det tvivler jeg nu nok på.
Men jeg synes, det er ærlig snak og godt for klimaet og forhandlingsforløbet, at vi er enige om målet.
Og så må vi jo diskutere, hvilke redskaber vi skal trække op af værktøjskassen.
For jeg er enig med hr. René Christensen i, at alle de ting, der skal laves – skattelettelser, investeringer i den offentlige velfærd, andre tiltag – skal finansieres.
Det håber jeg også og det ved jeg at Dansk Folkeparti er enig med mig i.
Josephine Fock (ALT), 2016-09-06:
Så det vil sige, at ordføreren ikke ser nogen problemer i det, som man f.eks. ser i Norge, nemlig at der er en væsentlig lavere gennemførelsesprocent.
Jeg tror, den ligger et sted mellem 50 og 60 pct. – 57 pct. gennemfører i Norge, og i Danmark er vi oppe på 81-82 pct., der gennemfører en uddannelse.
Er Dansk Folkeparti ikke bekymret for, at det får den slagside?
Tak for svaret.
Det skal jo ikke være nogen hemmelighed, at Alternativet synes, at vi bør bruge mere ulandsbistand uden for landets grænser, og i virkeligheden lade være med at DAC'e så meget, som det jo er rigtigt det populært hedder, altså at man bruger dem indenlands.
Vil Socialdemokratiet fastholde, at vi fortsat kun bruger 0,7 pct. af BNI, eller er det noget, Socialdemokratiet kunne gå ind i og sige, at nu hæver vi vores udviklingsbistand efter kommende valg?
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
I første omgang mener vi jo, at der er behov for en større grad af nærområdeindsats.
Og på lang sigt er det klart, at det er fornuftigt at lave en målsætning om gradvis at øge udviklingsbistanden.
Men jeg må også understrege, at vi ikke på nuværende tidspunkt kan fremlægge et forslag til det.
Når vi nærmer os et regeringsskifte, og hvis ellers danskerne måtte betro os regeringsmagten, vil vi selvfølgelig også fremlægge en plan for vores samlede prioriteringer – også på det område.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-09-06:
Tak for det.
Jeg kan godt forstå, hvis folk bliver en lille smule forvirrede.
Det er de så åbenbart ikke længere.
Der skal ikke være en større gevinst ved at være i beskæftigelse.
Sådan ser man selvfølgelig anderledes på tingene, når man ikke længere sidder i regeringskontorerne.
Altså, hvis det på nogen måde skal hænge sammen, skal man vist være en meget inkarneret socialdemokrat for at se det.
Jeg synes, det er temmelig sigende, at vi for andet år i træk står med et oppositionsparti, der hverken kan fremlægge et finanslovsudspil eller en samlet plan for den økonomiske politik.
Jeg synes jo, at det, der bliver sagt, er interessant, men jeg vil bare gerne have, at det bliver sagt klart og ærligt og bliver lagt åbent frem.
Vi er med på, at ambitionsniveauet er lavere, og at man har færre penge til rådighed.
Men hvor meget af det råderum, der er, hvis man ikke gør noget, har Socialdemokraterne allerede forgrebet sig på?
For hvis man skal levere på det, man har sagt, nemlig at man er imod 225-timersreglen, integrationsydelsen, kontanthjælpsreformen og ulandsbistanden, er der jo ikke 40 mia. kr. til det, som Socialdemokraterne vil fremover, for man vil starte med et stort minus, men hvor stort er det?
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
Som vi har sagt mange gange, er det jo sådan, at vi først fremlægger en prioritering for, hvad der måtte ske, når vi skal i regering, forud for et folketingsvalg.
Og det er også sådan, at vi jo kan forvente, at der vil være en række uhyrligheder af forskellige ting, som denne regering måtte indføre, hvis vi socialdemokrater ikke får indflydelse, som der kan være behov for at rette op på.
Derfor kan vi jo ikke vide, hvad den samlede regning til den tid måtte blive.
Det er også derfor, at vi er interesseret i at komme ind i forhandlingslokalet og forhindre eksempelvis en unødvendig skattereform – jeg ved ikke, om hr. Torsten Schack Pedersen måske har tid til at lytte efter, hvad jeg siger – men vi vil gerne ind i det forhandlingslokale, fordi vi selvfølgelig kan se, at der er en anden og bedre vej for Danmark end at give skattelettelser, som der ikke er råd til nu.
For Hanne, der står på fabriksgulvet på Linak, har faktisk ikke lyst til at betale den regning, som Venstre er ved at udskrive, for at få en ret beskeden skattelettelse.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-09-06:
Det bliver mere og mere underligt.
De penge, som Socialdemokratiet taler om, er der jo ikke, for man har været imod tilvejebringelsen af det råderum.
Og så ville det da være ærligt at sige: Okay, hvis vi ikke gør noget, er der nogle penge til rådighed, men der er vi allerede imod.
Men det er jo ikke ærligt at sige, at man har de penge til rådighed, når man på forhånd vil bruge dem til noget andet.
Så hvis man har ambitionerne om at skabe opkvalificering og skabe vækst, er man altså nødt til at være med til at skabe et råderum, der kan give penge til investeringer, skabe vækst og arbejdspladser.
Og så kan man ikke sige, at man ikke vil definere det råderum, som Socialdemokratiet siger at man har.
Man forbeholder sig altså friheden til at være imod alt det, der har skabt råderummet, men man mener, at man kan det samme.
Det er sådan set temmelig uærligt.
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
Nej, det er faktisk helt forkert.
Hvis man læser regeringens eget forslag til 2025-planen, fremgår tallet på de knap 40 mia. kr. ganske tydeligt.
Det, vi så siger, er, at vi synes, at det er uklogt, når regeringen derudover lægger op til at skaffe midler til eksempelvis en skattereform.
Og hvis man ikke gør det, er der knap 40 mia. kr.
Det er jo også blevet bekræftet af andre ordførere.
Så det er ikke et spørgsmål om, at der, hvis man eksempelvis siger nej til en senere tilbagetrækningsalder, ikke er knap 40 mia. kr.
Det er der.
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
Tak for ordførerens tale.
Vores to partier indgår jo sammen med en række andre partier i togfondsforligskredsen, og vi havde en lang dialog tidligere på året for at prøve at hjælpe finansministeren igennem nogle af hans udfordringer.
Vi lavede en aftale den 30. juni, og det, jeg gerne vil bede ordføreren om, er at bekræfte den aftale, som vi indgik, og som jo bl.a. betyder, at der er nogle elementer, der skal indbygges i årets finanslov, men som jeg kan konstatere ikke er med i de elementer, som regeringen har lagt op til.
Altså, der mangler en anerkendelse af togfondsforligskredsens aftale.
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Jeg vil gerne sige, at jeg synes, at togfondsforligspartierne har været meget ansvarsfulde i forhold til dansk økonomi.
Det har vist sig efterfølgende, at den ikke var stor nok.
Derfor er togfondspartierne jo i enighed kommet med et nyt forslag, som faktisk kun udmønter 13,5 mia. kr. af de over 25 mia. kr., der var aftalt.
Det er helt klart, at det står Dansk Folkeparti på mål for, og hvis det ikke bare kommer fra finansministeren til at skrive ind i finansloven, er der ingen tvivl om, at vi bliver nødt til at stille et ændringsforslag her i Folketinget og få det ind.
Det, som partierne bag Togfonden DK har gjort, er meget ansvarligt – ingen tvivl om det.
Benny Engelbrecht (S), 2016-09-06:
Tak, formand.
Jeg vil blot bekræfte, at vi selvfølgelig også er interesseret i at fremsætte et ændringsforslag til finansloven, som sikrer, at togfondsforligskredsens aftale kan implementeres.
Jeg hører også det, som hr. René Christensen siger sådan, at det er Dansk Folkeparti også parat til.
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Ja, det er vi helt klart.
Jeg synes faktisk også – ja, man skal passe på med sådan bare at rose sig selv, men der er jo mange partier med i Togfonden DK – at man har taget hånd om udfordringerne, også med hensyn til anlægsudgifterne, frem mod 2025.
Så jeg synes, det er meget ansvarligt, og at Venstre og regeringen også burde kvittere for, at togfondspartierne har været så medgørlige – for at sige det sådan – for man kunne jo også have stillet sig på bagbenene og sagt, at det her drejer sig om 25 mia. kr., og at det holder man fast i, men det har man ikke valgt at gøre.
Man har faktisk valgt at tilpasse det efter de konjunkturer, som man arbejder under.
Jacob Jensen (V), 2016-09-06:
Jeg vil gerne rose ordføreren for talen og også kvittere for den modtagelse, som Dansk Folkeparti har givet både vores finanslovsudspil, men selvfølgelig også helhedsplanen, 2025-planen.
Det bliver også bekræftet her ved, at ordføreren siger, at de fra Dansk Folkepartis side går til forhandlingerne med et åbent sind.
Det synes jeg er meget prisværdigt.
For vi er selvfølgelig ikke enige om alting.
Derfor er vi også to forskellige partier, og vi har ligesom andre partier her i Folketinget hver vores position og hver vores prioriteringer.
Sådan er det jo.
Men at gå ind i forhandlingslokalet med et åbent sind og give en positiv modtagelse af det, der bliver lagt frem fra regeringens side, synes jeg godt vi kan kvittere for, når muligheden byder sig.
Jeg vil spørge, om ordføreren ikke finder noget lidt påfaldende.
Jeg ved godt, at det snart er længe siden, at man reelt repræsenterede arbejderne, lønmodtagerne, men undrer det alligevel ikke Dansk Folkeparti, at Socialdemokraterne har den position?
Jeg vil spørge, om ikke Dansk Folkeparti er enige med os i, at det faktisk bedre skal kunne betale sig at arbejde, og at det at give en håndsrækning og en skattelettelse til hårdtarbejdende lønmodtagere i lavtlønsklassen er en god ting.
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Det kan godt gå hen og blive et sådant uldent svar, for jeg er sådan set enig i, at skattelettelser jo ikke er af det onde.
Skattelettelser skal man jo give, når man har finansieringen til det.
Og når man læser finansieringsforslagene, også i forhold til 2025-planen, kommer en stor del af finansieringen jo via omlægninger, altså hvor man finder provenuet et andet sted.
Det er nok der, uenigheden mellem regeringen og Dansk Folkeparti ligger.
Det er sådan set ikke målet, vi er uenige om.
Det skal man selvfølgelig være åben omkring.
Der er nogle ret store tidsler, som vi ikke synes er ret interessante i forhold til at finansiere bl.a. skattelettelserne.
Nu må man jo ikke stille spørgsmål herfra, men man kunne stille det modsatte spørgsmål: Er det ikke et problem, at vi har klasser, hvor vi bruger danske skattekroner på at uddanne nogle unge mennesker – det er rigtig godt, de består, det er et godt uddannelsessystem, vi har – som fra dag et rejser ud i verden og bruger deres uddannelse der?
Altså, det vil sige, at Danmark ikke får gevinsten af, at vi har uddannet de mennesker.
Altså, når man har fået en uddannelse, får vi jo også noget tilbage, og den uddannelse bliver så brugt i Danmark.
Og den diskussion er vi helt åbne over for at tage.
Man skal selvfølgelig tage faldgruberne med, men diskussionen om at få en gevinst af de uddannelser, som er i Danmark, vil vi gerne være en del af.
Jesper Petersen (S), 2016-09-06:
Jeg er meget glad for den bekræftelse, det er et meget klart svar på spørgsmålet om, om man er villig til at lave topskattelettelser, og om det er svaret på udfordringen.
Hr. Ole Birk Olesen gjorde sig jo for lidt siden sådan lidt munter på bekostning af dele af hr. René Christensens parti.
Jeg vil nu egentlig bare spørge, om ordføreren er enig med mig i, at vi kan henføre både hr. Ole Birk Olesen, hr. Anders Samuelsen og hr. Joachim B. Olsen til at være i hedsporesegmentet, når det kommer til det med at gå op i at få lettet topskatten.
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Jeg tror ikke, jeg skal sætte nogen i bås, men jeg kan i hvert fald bekræfte, at jeg ikke er i tvivl om, hvad Liberal Alliances ønske er i forhold til forhandlingerne om skat.
Rune Lund (EL), 2016-09-06:
Det er jo sådan, at der i de tyndtbefolkede områder på landet er forholdsvis flest familier med mere end fire børn, og derfor er der dér flest familier, som vil blive ramt, hvis 2025-planen bliver ført ud i livet, som den ligger, hvad angår forringelse af børnechecken.
Det er jo også i de tyndtbefolkede områder, der er færrest, der vil få glæde af en sænkning af topskatten.
Det, jeg hører på ordføreren her fra talerstolen, er sådan set, at Dansk Folkeparti ikke afviser at gå med til en sænkning af topskatten, og at Dansk Folkeparti ikke afviser at gå med til at forringe børnechecken.
Men kan ordføreren så ikke bekræfte, at hvis man gør de to ting samtidig, rammer man med meget stor præcision lige præcis de mennesker, som får mindst ud af en sænkning af topskatten, og som samtidig bor ude på landet?
René Christensen (DF), 2016-09-06:
For det første vil jeg gerne sige, at Dansk Folkeparti ikke har givet udtryk for, at vi ønsker, at topskatten skal sænkes.
Så vil jeg også sige, at billedet simpelt hen er forkert.
Hvis der var et råderum og man brugte det til at sænke topskatten med, ville det jo ikke gå ud over dem, der har mindst; de ville bare ikke få glæde af det, men det ville jo ikke gå ud over dem, for de ville have det råderum, de sådan set også havde i går, og som de også vil have i morgen.
Det, der er udfordringen i planen her, er, at man finder finansieringen på nogle andre områder.
Man finder den bl.a. ved at hæve pensionsalderen, og så er det jo indirekte pensionisterne, der kommer til at betale for at sænke topskatten.
Så det mener jeg ikke man kan sige, altså at det, fordi man sænker topskatten, går ud over dem, der har mindst.
Det gør det bestemt ikke, for det kommer an på, hvordan man finansierer det.
I forbindelse med børnechecken vil vi bare gerne diskutere det, og vi vil selvfølgelig også spørge ind til det her, men vi står ikke og siger, at børnechecken ikke kan røres.
Vi siger, at den diskussion vil vi gerne tage.
Vi har selvfølgelig masser af spørgsmål til det i forhold til at lave noget i forbindelse med det.
Vi kan i hvert fald se nogle familier rundtomkring, for hvem det er uhensigtsmæssigt at have den model, som vi har i dag.
Rune Lund (EL), 2016-09-06:
Hvis man har en pose penge og vælger at bruge de penge på at sænke topskatten, kan de penge jo ikke bruges på andre ting.
Det vil sige, at de penge f.eks. ikke vil kunne komme velfærden til gode i de landkommuner, hvor der er et meget desperat behov for at forbedre servicen.
Det kan være kommuner ude på landet, hvor vi ser, at der er en høj kommunal skatteprocent, men hvor man også har et lavt udgiftsniveau, hvis man sammenligner med, hvordan udgiftsniveauet, altså serviceniveauet, er i resten af landet.
Derfor bliver man jo nødt til at se på, at hvis man bruger penge på at sænke topskatten, er der simpelt hen nogle andre ting, der ikke er penge til.
I den forstand er det jo sådan, at hvis man bruger penge på topskattesænkninger, kan de jo ikke bruges på noget andet.
På den måde hænger tingene sammen.
Det er også derfor, jeg bliver bekymret, når jeg ikke hører en meget kategorisk afvisning fra Dansk Folkepartis side i forhold til at sige, at der simpelt hen ikke er råd til en sænkning af topskatten, og at man under ingen omstændigheder vil være med til det.
Pengene skal bruges på velfærd.
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Jeg tror, det er vigtigt at sige, at vi også skal passe på ikke at tale velfærdssamfundet fuldstændig ned, for Danmark ser altså ikke ud på den måde, at børnene, hvis man bor vest for Valby Bakke, går grædende i seng hver eneste aften, og der ikke er lys i vinduerne derude.
Tag det nu roligt!
Det fungerer faktisk ret fornuftigt, men så er der nogle ting, der trænger til at blive rettet op nogle steder.
Det er også derfor, vi siger, at der er behov for en lille, moderat vækst.
Hvad angår den her diskussion om skattelettelser eller det andet, vil jeg sige, at det kommer an på, hvor finansieringen kommer fra.
Og det, der er udfordringen med regeringens plan, er, at rigtig mange af de her skattelettelser kommer med omfordeling, og det er der, vi har diskussionen.
Hvis det var således, at olieprisen var steget markant og det så ud til, at det væltede ind med nye friske penge, så vil jeg bare fra Dansk Folkepartis side sige, at vi sådan set ikke har noget imod, at man, hvis man står op hver morgen og kører ud med pakker eller man står op hver morgen og går ned i Netto og sætter sig i kassen og passer det, får lidt mere ud af det.
Det har vi sådan set ikke noget imod.
Der er desværre bare ikke råderum til det i øjeblikket, når vi kigger på skattelettelser.
Annette Lind (S), 2016-09-06:
Tak for det.
Før sagde ordføreren, at han ikke kunne støtte finansieringen af de skattelettelser, som regeringen har.
Det er nu engang sådan, at det er børnefamilierne, dem, der skal på SU, og så pensionisterne, som kommer til at betale den her regning.
Er det sådan, at ordføreren for Dansk Folkeparti kan støtte en 2025-plan?
Det kan vi fra Socialdemokraternes side ikke.
Så vil ordføreren bekræfte, at I ikke kan støtte en 2025-plan, hvor det kommer til at gå ud over pensionisterne, og hvor man skal være ½ år længere på arbejdsmarkedet?
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Vi har sagt meget tydeligt, at bl.a. de finansieringskilder, som bliver nævnt her, ønsker vi ikke – dem er vi sådan set imod.
Men vi anerkender fuldt ud, at det er godt, at vi skal diskutere en 2025-plan – altså: Hvor skal Danmark være henne om 10 år?
Det er sådan set helt legitimt, at man gør det som regering, og det er også fornuftigt at gøre.
Så skal vi have den politiske proces frem mod det.
Men der er ingen tvivl om, at finansieringskilder til noget, som vi faktisk ikke mener at der er behov for, ønsker vi ikke.
Vi har ikke set, at samfundet skriger på, at der skal være skattelettelser.
Vi har ikke set, at dem, som betaler topskat, har stået og sagt: Det er nu, vi skal have gjort noget ved topskatten.
Det, vi har set, er, at der er nogle, der har sagt, at det faktisk er svært at få kvalificeret arbejdskraft, særlig til lavtlønsjobbene, fordi forskellen på at være på passiv forsørgelse og selvforsørgelse er så lille.
Så hvis der var et råderum – det ser vi ikke, og det sagde vi også før sommer, og det siger vi også nu – hvis der var råd til skattelettelser, så skulle det være brugt i bunden og ikke i toppen.
Annette Lind (S), 2016-09-06:
Nu er det jo sådan, at der er beregnet et råderum på 40 mia. kr., og det er trods alt nogle penge.
Det er sådan, at hvis man hæver pensionsalderen, kommer det til at gå ud over de ufaglærte, og det kommer også til at gå ud over de fattige.
Nu kalder ordføreren planen for et idékatalog.
Er det sådan, at Dansk Folkeparti vil trække det her ud af idékataloget, i forhold til at de, der har været længst på arbejdsmarkedet, ikke skal arbejde det her halve år længere?
René Christensen (DF), 2016-09-06:
Ja, det er helt klart vores mål.
Og når man trækker det ud, trækker man også noget af finansieringen ud, og så er der også nogle andre ting, der ikke kan lade sig gøre.
Så har vi selvfølgelig nogle tanker om bl.a. ikkevestlig indvandring, altså hvordan vi får mindsket udgifterne til det, når vi har en beskæftigelsesgrad, der er så lav.
Altså, det koster bare rigtig, rigtig mange penge.
Det sidste tal, vi har, bare i forhold til integrationsindsatsen, er på over 16 mia. kr. om året.
Og så kommer alt det andet selvfølgelig oveni.