runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-23:
Tak for det.
Vi har valgt at indkalde til debat her i dag, fordi vi nu i en periode har observeret en bekymrende udvikling i sprogbrugen hos vores offentlige myndigheder, der i enkelte tilfælde er faldet i en grøft, hvor man, ja, imødekommer venstrefløjens ideologer og også videreformidler identitetspolitiske dogmer, der ikke har rod i den konkrete virkelighed.
For nylig kunne flere medier berette, at man i Københavns Kommune havde vedtaget en ny sproglig vejledning til kommunens ansatte.
Her lød det, at ansatte ikke længere bør antage folks køn.
Dette skridt, skønt velmenende, rejser spørgsmål om balancen mellem individuel anerkendelse og fælles sprogbrug.
Både Sexologisk Klinik ved Rigshospitalet og Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd har i forskellige sammenhænge brugt begrebet det ved fødslen tildelte køn, og det fastslås nærmest i begge sammenhænge som en kendsgerning, at køn er noget, vi bliver tildelt ved fødslen.
Men køn bliver ikke tildelt ved fødslen.
Det bliver observeret.
Argumentet for den her sprogbrug er, at der findes en meget, meget lille gruppe, som oplever psykologisk utilpashed med deres biologiske køn.
Dem skal vi naturligvis hjælpe.
Men det er bekymrende, hvis offentlige myndigheder lader den yderste venstrefløj kræve, at alle skal indrette både virkelighed og sprog efter marginale undtagelser i befolkningen og altså hævde, at køn og biologi er separate størrelser.
Derfor har vi indkaldt til forespørgselsdebat i dag for at spørge ministeren og partierne, hvordan de ser på begrebet køn i den offentlige debat og praksis i Danmark.
Er det ministerens holdning, at køn primært er en social konstruktion?
Eller mener ministeren, at køn i udgangspunktet er biologisk funderet?
Hvordan ser ministeren på offentlige institutioners sprogbrug som det ved fødslen tildelte køn?
Fødes vi ikke med et køn, der ved fødslen observeres af læger?
Og ændrer en potentielt afvigende kønsidentitet rent faktisk vores køn?
Og vil ministeren erklære sig enig i, at en kvinde defineres som et voksent menneske af hunkøn?
Tak for ordet.
Marie Bjerre (V), 2024-01-23:
Forespørgselsdebatten, som vi skal have i dag, lægger op til, at vi her i Folketinget skal forholde os til sprogbrug om og opfattelser af køn.
Konkret spørges der til, om det er min holdning, at køn primært er en social konstruktion eller biologisk funderet.
Jeg bliver også spurgt om offentlige institutioners sprogbrug på området, særlig brugen af begrebet det ved fødslen tildelte køn, herunder om en potentiel uoverensstemmelse mellem det faktiske køn og den selvoplevede kønsidentitet ændrer vores køn.
Og endelig bliver jeg spurgt, om jeg vil erklære mig enig i, at en kvinde defineres som et voksent menneske af hunkøn.
Det er min opfattelse, at køn er biologisk funderet, og at der grundlæggende er to køn, en kvinde og en mand.
Til det biologiske køn knytter sig socialt og kulturelt betingede kønsroller, normer og forventninger til henholdsvis piger og drenge, kvinder og mænd.
Jeg er også enig i, at en kvinde defineres som et voksent menneske af hunkøn.
Ifølge befolkningsundersøgelsen SEXUS er det omkring 0,5 pct. af befolkningen.
Spørgeren vil også gerne vide, hvorvidt en potentiel uoverensstemmelse mellem det faktiske køn og den selvoplevede kønsidentitet ændrer vores biologiske køn.
Det mener jeg ikke er tilfældet.
For mig virker det umiddelbart som en besynderlig sprogbrug.
Generelt vil danskerne typisk sige, at der ved fødslen konstateres et køn, pige eller dreng, og det ser jeg sådan set ikke nogen grund til at ændre på.
Sundhedsstyrelsen har oplyst, at betegnelsen beskriver konstateringen af et nyfødt barns køn, hvilket sker på baggrund af de medfødte ydre kønskarakteristika.
Ud fra det opretter jordemoderen et cpr-nummer.
Det er på baggrund af denne konstatering ved fødslen og oprettelsen af cpr-nummeret, at man bruger betegnelsen det ved fødslen tildelte køn.
Sundhedsstyrelsen har også oplyst, at betegnelsen primært bruges af sundhedsvæsenet og især ved sundhedsfaglig hjælp til kønsidentitetsforhold.
Regeringen har helt generelt og i forhold til sundhedsvæsenet tiltro til, at medarbejderne i den offentlige sektor har den fornødne faglighed til at vurdere, hvilke begreber der bedst anvendes i den enkelte situation.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-23:
Tak til ministeren, som jeg synes i virkeligheden gav et beroligende svar på vores spørgsmål.
Hun svarede dog en lille smule udenom – jeg ved ikke, om det var med vilje – på det her med en uoverensstemmelse mellem biologisk køn og selvoplevet køn.
Kan ministeren bekræfte, at en person, der f.eks. har en uoverensstemmelse mellem sit biologiske køn og sit selvoplevede køn, men altså har et biologisk køn som eksempelvis mand, ikke dermed bliver kvinde; altså at det er en mand med en anden kønsidentitet og selvopfattelse, ganske rigtigt, men at det ikke nødvendigvis gør den person til det køn, som personen oplever sig som?
Marie Bjerre (V), 2024-01-23:
Jeg tror egentlig ikke, vi er så uenige.
Jeg mener, der er to biologiske køn.
Det ændrer jo ikke på, at man er født som et biologisk køn.
Birgitte Vind (S), 2024-01-23:
I officielle systemer opererer vi med biologiske køn: mand, kvinde, dreng og pige.
Det er ganske hensigtsmæssigt med den her opdeling i biologiske køn, og den er til gavn for f.eks. sundhedsvæsenet.
Men det ændrer selvfølgelig heller ikke ved, at folk skal have lov til at identificere sig med det køn, de føler sig som, og det blander vi os som samfund sådan set ikke i.
Det vigtigste er jo, at man som borger oplever at blive anerkendt og set som det menneske, man er.
Det er en af styrkerne ved vores samfund, og det er en af de værdier, der gør os til et frit og lige land.
Tak for ordet.
Katrine Robsøe (RV), 2024-01-23:
Tak for det, hr. formand.
Lovforslaget her handler jo om at nedsætte grænsen for kontantbeløb, som butikker kan tage imod, fra 20.000 kr. til 15.000 kr.
Lovforslaget kommer egentlig som en udløber af, at man har valgt at inddrage 1.000-kronesedlerne igen, og skal ses i forhold til den effekt, man ligesom forventer at det vil have med øget risiko for hvidvask i vores detailbranche.
I Radikale Venstre lytter vi naturligvis også til Nationalbanken og den bekymring, de har i forbindelse med inddragelsen af 1.000-kronesedlen, og de vurderinger, som de i hvert fald har.
Vi vil rigtig gerne fortsætte dialogen med ministeren om, præcis hvilken effekt det er, man forventer at se ved nedsættelsen af den her beløbsgrænse.
Men vi er positive over for lovforslaget og forventer også at støtte det.
Morten Bødskov (S), 2024-01-23:
Som det allerede har været fremme, nedsætter vi kontantforbudsgrænsen fra 20.000 kr. til 15.000 kr. med lovforslaget, og det vil sige, at det maksimale kontantbeløb, som erhvervsdrivende må tage imod som betaling, altså så sænkes fra 20.000 kr. til 15.000 kr.
Som det også har været fremme, har Nationalbanken jo besluttet at indkalde en række ældre pengesedler og 1.000-kronesedlen fra den nuværende seddelserie, og det medfører et øget pres i bl.a. detailhandelen for at tage imod kontanter, inden de ophører med at være lovlige betalingsmidler.
Når vi nedsætter kontantforbudsgrænsen, mindsker vi risikoen for, at den del af de indkaldte pengesedler, der er forbundet med kriminel aktivitet, kommer i cirkulation i detailhandelen.
Det er derfor, vi gør det.
Den foreslåede grænse på 15.000 kr. er valgt, fordi det stadig på den ene side skal være muligt at betale med kontanter i butikkerne og det på den anden side samtidig skal gøres sværere for kriminelle at komme hurtigt af med store beløb gennem detailhandelen.
Det er den balance, som lovforslaget er udtryk for.
Kontanterne forventes i høj grad at blive indløst via bankerne, som er omfattet af hvidvaskloven og har personale, der er uddannet til at håndtere kontantindbetalinger under hensyntagen til det, de jo skal iagttage i dag, altså hvidvaskreglerne.
Det skulle være ordene fra min side, og jeg besvarer selvfølgelig hjertens gerne spørgsmål i udvalgsbehandlingen vedrørende det her forslag.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-23:
Tag ikke fejl.
Der er en trist og skræmmende udvikling på vej hen imod et kontantløst samfund, og det sker desværre med opbakning fra store dele af Christiansborg.
De politiske magthavere og eliten vil sige, at de gør det for vores bedste, de vil sige, at det bliver meget lettere, men det handler i bund og grund om kontrol – kontrol over os som borgere og en styring af os som befolkning.
Den her gang vil man så sænke beløbsgrænsen for kontante betalinger endnu mere, fordi man vil afskaffe 1.000-kronesedlen, og der tales også om, at butikker skal kunne undlade at tage imod kontanter.
Det er en meget, meget skidt udvikling, og jeg vil kæmpe imod den.
Jeg vil kæmpe for at bevare kontanter, både sedler og mønter, og det er der en række årsager til.
Først vil jeg sige, at staten, myndighederne og bankerne ikke skal kunne kigge folk over skulderen, i forhold til hvad de bruger deres penge til.
Privatlivets fred er vigtig, også når det kommer til, hvad du bruger dine penge på.
Kontanter har også for mig en historisk og kulturelt vigtig værdi.
De er med til at tegne fortællingen om vores smukke land, og det skal vi værne om.
Når først kontanterne er forsvundet fra det danske samfund, bliver omstillingen til euroen også lettere at pådutte danskerne.
Derudover er der ældre mennesker, som stadig væk bruger kontanter som betalingsmiddel, og man gør nu deres liv vanskeligere.
Det skaber mindre frihed for borgerne, da adgangen til midler kontrolleres mere, og det skaber en hundrede procent afhængighed af digital valuta, hvilket kan være farligt, hvis vi bliver udsat for et cyberangreb, eller hvis vi oplever strømnedbrud eller andre ting, hvor folk så står uden betalingsmuligheder.
Jeg anerkender til fulde, at for nogle virksomheder og små butikker kan det være vanskeligt at komme af med de her penge.
Løsningen er ikke at fratage danskerne muligheden for at købe og handle frit, uden at staten og myndighederne kan kigge en over skulderen i alt, hvad man laver.
Jeg ser det som et skridt mod det kontantløse samfund.
Jeg ser det sådan, at der er stærke politiske kræfter, der ønsker kontant styring.
Vi kan kigge på regimer som Kina, hvor der bliver lukket ned, hvis du ikke køber, som de vil.
Du får en social score, alt efter hvad du handler.
Der bliver i visse kredse i EU og andre kredse også talt om, at man skal have et CO 2 -budget, en CO 2 -kvote, for hver borger, og at hvis vi opbruger den, kan vi ikke rejse; så må vi ikke noget.
Men det kan man kun, hvis man samtidig kan kontrollere og tjekke, hvad du rent faktisk bruger penge på, og det kan man, hvis man fjerner kontanterne.
Så har de fuldstændig kontrol over, hvad pengene bliver brugt på, og så kan de derefter sige: Hov, dit forbrug har et for stort CO 2 -aftryk.
Det er en elitær tankegang, som fører til, at man kan begynde at handle med CO 2 -kvoter, for har du opbrugt din CO 2 -kvote på dit kreditkort, kan det være, at du kan købe nogle, hvis der er nogle andre, der vil sælge, og at det så bliver en handelsvare.
Det er en forkert retning at gå i samfundet.
Derfor skal vi beskytte borgernes frihed, og det gør vi ved at bevare kontanterne.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-23:
Tak for det.
Vi behandler et forslag om nedsættelse af kontantforbudsgrænsen fra 20.000 kr. til 15.000 kr.
Danmark har i mange år gennemgået en digital udvikling.
Det gælder fra NemID og e-Boks til kortbetalinger.
Selv om det bestemt er et gode, at vi som samfund bliver digitaliseret, skal vi også huske, at ikke alle foretrækker den digitale vej.
Derfor har Dansk Folkeparti også gentaget og fastholdt, at der altid bør være valgfrihed, når det kommer til de digitale muligheder.
Det bør nemlig være sådan, at alle borgere, ung som gammel, selv skal have mulighed for at vælge den rette løsning.
Det er nemlig udbredt i dag, at mange ikke føler sig trygge ved digitaliseringen.
På mange måder har vi som samfund indstillet os på, at det at have kontanter betyder, at det er sorte penge.
Men det er bare sådan, at en række mennesker i Danmark foretrækker ikke at være digitale.
Lovforslaget er derfor med til at skabe flere udfordringer for dem, der foretrækker kontanter og de fysiske papirer, og derfor er vi i Dansk Folkeparti grundlæggende imod det her forslag.
Vi ser det som en del af den glidebane, der er i forhold til mistænkeliggørelsen af helt almindelige mennesker.
Argumentet for at nedsætte grænsen er efter sigende bekæmpelse af hvidvask, og jeg citerer fra bemærkningerne til forslaget: »Nedsættelse af kontantforbudsgrænsen kan således medvirke til, at de omfattede pengesedler i højere grad indleveres i pengeinstitutterne, der er forpligtede til at følge hvidvasklovens regler om kundekendskabsprocedure m.v.«
Derfor er jeg nødt til at spørge, om det virkelig er ministerens forståelse, at kriminelle, fordi man nedsætter den her kontantforbudsgrænse, i stedet for kommer til at indlevere sedlerne i banken.
Altså, tror ministeren, at kriminelle nu vil blive lovlydige borgere, fordi vi nedsætter grænsen for betaling med kontanter?
Det virker en smule naivt.
Det er klart, at der er et omfattende problem i samfundet med særlig kriminelle udlændinge, der hvidvasker penge, og der er meget, vi kunne gøre for at komme af med de her personer.
Det har vi i Dansk Folkeparti gentagne gange fremført løsninger på.
Men jeg anser det for naivt at tro, at de her personer ikke bare finder en ny vej til sorte penge og hvidvask.
I stedet vil forslaget så ramme de personer, der er lovlydige og blot foretrækker at hæve deres løn, pension og andre indkomstkilder i kontanter, men som endnu en gang bliver mistænkeliggjort.
Derfor er vi i Dansk Folkeparti imod det her lovforslag.
Tak for ordet.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-23:
Ej, jeg bliver simpelt hen nødt til at sige, at det ikke er korrekt, at man ikke kan komme af med pengene.
Det kan godt være, at det er besværligt at komme af med pengene, men der har jeg jo nok den indstilling, at hvis man er erhvervsdrivende og gerne vil tjene penge på sine kunder, er man også nogle gange nødt til at tage noget af det sure arbejde.
Så alt andet lige kan de godt komme af med deres penge i deres pengeinstitutter.
At det kan være besværligt, er en anden sag.
Victoria Velasquez (EL), 2024-01-23:
Det er jo helt åbent og ærligt, hvis Moderaterne synes, at det fungerer fint, som det gør i dag.
Det er netop vigtigt, at vi ikke får et kontantløst samfund.
Det gør sig også gældende for psykisk sårbare, for ældre og for mange andre, som har brug for kontanter, eller for folk, som ikke ønsker at blive overvåget eller andet.
Det er et problem, og jeg vil meget gerne sende det til ordføreren, hvis ordføreren ikke anerkender det.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-23:
Jeg har et meget simpelt spørgsmål til ordføreren, som jeg tænker også burde være meget simpelt at besvare, nemlig: Hvad er en kvinde?
Susie Jessen (DD), 2024-01-23:
Nej, nu var det ikke regeringens holdning, jeg spurgte til, men det var Venstres holdning, jeg spurgte til, altså hvad Venstre mener om juridisk kønsskifte for børn under 18 år.
Nu spørger jeg lige igen, og det er Venstres holdning, jeg spørger til, og det er Venstres ordfører, der er på talerstolen.
Birgitte Vind (S), 2024-01-23:
Det, der sker, når vi bliver født i det her land, er jo, at sundhedspersonalet iagttager barnet og konstaterer, om det er en pige eller en dreng.
Den betegnelse tager vi med os resten af livet, og der kan jo være nogle, som ikke oplever sig som det tildelte køn ved fødslen, og vi er så som samfund åbne for at hjælpe de mennesker.
Victoria Velasquez (EL), 2024-01-23:
Jo, det er bl.a. folk, som har caféer, som har restauranter, eller som har små butikker, hvor de får mange kontanter; der er mange små erhvervsdrivende.
Foreningen Danske Soloselvstændige har også sat fokus på det.
Jeg tror, at de med glæde vil sende ordføreren noget materiale, og så kan det være, at Moderaterne også vil hjælpe med at få det ind i forhandlingerne om iværksætteri.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-01-23:
Altså, ministeren repræsenterer jo også Venstres holdninger.
Kommer ministeren på igen?
Ja, det er fint, og det håber jeg bliver et spørgsmål, vi kan rette til ministeren.
Jo, jeg mener, det er vigtigt, at den offentlige sektor er neutral, og jeg opfatter også det her udtryk som rimelig neutralt.
Jeg opfatter det ikke som politiserende.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-23:
At bruge debatten i udlandet som et argument for, at der ikke er noget galt her, synes jeg er lidt bekymrende.
Så det synes jeg er en lidt bekymrende argumentation.
Men jeg vil bare høre ordføreren, om ordføreren ikke mener, det er vigtigt, at vores offentlige myndigheder benytter en meget neutral, objektiv og realitetsbaseret sprogbrug i deres tiltale af borgerne.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-01-23:
Sundhedsstyrelsen har jo oplyst os, at det er et sundhedsfagligt udtryk.
Det er et udtryk, som dækker over den konstatering, der sker i forbindelse med tildelingen af et cpr-nummer, når et barn bliver født.
De har også oplyst, at det lægger sig op ad den internationale sprogbrug på det her område.
Så jeg mener ikke, at det er politiserende.
Jeg vil sige, at min egen oplevelse på en fødegang heller ikke var, at det var noget, som der var større overvejelser omkring, men at det var en konstatering.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-23:
Ordføreren siger, at hun ikke opfatter begrebet det ved fødslen tildelte køn som politiserende, men det er politiserende, fordi køn jo ikke er noget, vi tildeler folk.
Altså, det er ikke sådan noget, vi langer over disken
, alt efter hvad folk selv har lyst til.
Det er et biologisk faktum, at man fødes med enten det ene eller det andet køn.
Derfor vil jeg godt spørge ordføreren i lighed med den socialdemokratiske ordfører: Findes der kvinder med mandlige kønsorganer – ja eller nej?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-01-23:
Tak for det.
Jeg er her som vikar for vores ligestillingsordfører, hr. Kim Valentin, som er på rejse.
Vi fødes alle med et biologisk køn, og her findes der grundlæggende to biologiske køn.
Det ser jeg ikke noget kontroversielt i at sige.
Selvfølgelig anerkender jeg, at der er en lille del af befolkningen, som er født med variationer i deres kønskarakteristika, der gør, at det biologiske køn ikke er lige så entydigt som hos andre, ligesom jeg anerkender, at ikke alle oplever overensstemmelse mellem deres biologiske køn og det køn, som de opfatter sig som.
Med det biologiske køn følger jo også socialt og kulturelt betingede kønsroller, normer og forventninger, som hele tiden udvikler sig.
Det er vigtigt, at vi som samfund også kan rumme de mennesker, og her går der ikke noget af mig ved at omtale en transmand som »han« eller en transkvinde som »hun«, hvis det er hans eller hendes ønske.
Forespørgselsdebatten i dag handler også om begrebet køn i den offentlige debat og i den offentlige sprogbrug, og her må jeg sige, at jeg ikke mener, det er Folketingets opgave at diktere, hvordan folk taler, i al almindelighed.
Det gælder også for medarbejderne i den offentlige sektor og i offentlige institutioner.
Udtrykket det ved fødslen tildelte køn opfatter jeg ikke selv som politiserende; det beskriver konstateringen af et barns køn ved fødslen.
Og her deler jeg fuldt ud ministerens tiltro til den offentlige sektor og deres faglighed.
Tak for ordet.
Birgitte Vind (S), 2024-01-23:
Vi ved jo fra bl.a. SEXUS-undersøgelsen, som ordføreren refererede til, at ca. 1,1 pct. af danskerne fødes med en variation i f.eks. kønshormoner og andet, og at nogle af disse mennesker kan opleve sig som tilhørende et andet køn.
Det er ikke sikkert, at de gør det, men det kan de gøre.
Så derfor kan der godt være forskel på kønsorganerne.
Og man kan måske også nogle gange – i meget, meget få tilfælde – opleve tvivl.
Jeg er ikke lægefagligt uddannet, men jeg har rigtig stor tillid til, at det lægefaglige personale træffer de rigtige beslutninger.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-23:
Jeg skal bare forstå, hvad der menes med at være åbne for at hjælpe de mennesker.
Betyder det også, at vi som samfund skal imødekomme den selvopfattelse?
Altså, hvis jeg skal formulere spørgsmålet lidt kortere: Findes der eksempelvis kvinder med mandlige kønsorganer?
Og jeg kunne også spørge: Er ordføreren enig med Copenhagen Pride i, at transkvinder og kvinder er det samme?
Louise Elholm (V), 2024-01-23:
Tak for ordet.
Min forgænger her på talerstolen, ordføreren for Socialdemokraterne, hr. Kim Aas, forklarede meget godt, hvad lovforslaget går ud på, nemlig at sænke kontantforbudsgrænsen fra 20.000 kr. til 15.000 kr., og det drejer sig om, hvad erhvervsdrivende tager imod af penge fra private.
Det skyldes, at man mener, at man dermed bedre kan modvirke hvidvask.
Hvidvask er jo en udfordring; vi må sige, at det har været brugt til mange ting.
Det kan bruges til terrorfinansiering og alt muligt andet, så der er vel ingen af os, der ønsker, at vi har hvidvask i Danmark.
Derfor bakker vi også op om den her anbefaling, som er kommet fra Nationalbanken.
I forbindelse med at de fjernede 1.000-kronesedlen, anbefalede de at sænke grænsen fra 20.000 kr. til 15.000 kr.
Det bakker vi op om, da vi i Venstre også bakker op om at modvirke hvidvask.
Tak for ordet.
Carl Valentin (SF), 2024-01-23:
Tak for det.
Jeg har lovet at tage sagen for vores ordfører på området, fru Lisbeth Bech-Nielsen, der desværre ikke kunne være her.
Jeg kan sige, at SF støtter op om lovforslaget.
Vi mener, det er vigtigt at bekæmpe hvidvask, især i en tid, hvor økonomisk kriminalitet bliver mere og mere udbredt.
Desuden hæfter SF sig ved, at der er grupper i samfundet, som stadig har behov for at bruge kontanter, såsom socialt udsatte og ældre.
Derfor anerkender SF lovforslagets indvirkning på hvidvask, men vil gerne understrege vigtigheden af, at vi ikke skaber et kontantløst samfund.
Dog ser vi beløbsgrænsen på 15.000 kr. som balanceret og kan derfor støtte forslaget.
Louise Elholm (V), 2024-01-23:
Jeg ved ikke, om ordføreren har læst lovforslaget.
Det handler kun om én ting: at sænke kontantforbudsgrænsen fra 20.000 kr. til 15.000 kr.
Det har faktisk intet at gøre med euroforbeholdet.
Selv om jeg gerne vil diskutere EU med ordføreren, er det her ikke det rette forum, og derfor vil jeg bare gerne holde fast i, at jeg synes, det er vigtigt, at vi følger de anbefalinger, der er.
I Venstre ønsker vi at modvirke hvidvask, og derfor støtter vi lovforslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-23:
Nu sagde jeg ikke noget om, at Nationalbanken ikke vil Danmark det bedste; jeg sagde, at Nationalbanken ikke er dem, der tager stilling til, hvilke rammer vi sætter helt generelt i samfundet for at få det bedste samfund.
Det er derfor, jeg synes, det er en ansvarsfralæggelse.
Men jo, vi diskuterer faktisk forbeholdene i dag i den forstand, at hvis man ønsker at afskaffe forbeholdene og indføre en 3.600-kroneseddel, ønsker man jo noget, der går i den stik modsatte retning af det, man i dag står og argumenterer for.
Det er bare det, jeg beder ordføreren om at redegøre for: Hvordan giver det nogen som helst form for mening?
Louise Elholm (V), 2024-01-23:
Nu diskuterer vi ikke EU-forbehold i dag; vi diskuterer et lovforslag, der tager udgangspunkt i en anbefaling fra Nationalbanken.
Jeg må sige, at jeg er af den overbevisning, at Nationalbanken gør deres bedste for at passe på danskernes penge og sikre, at vi har en stærk og fast pengepolitik, der er med til at hjælpe os med at holde inflationen nede.
Derfor lytter jeg til dem.
Jeg tror på, at Nationalbanken ønsker Danmark det bedste, og derfor lytter jeg også til de anbefalinger, de har.
De er nogle af vores eksperter i pengepolitik og valutapolitik i Danmark.