runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-11-06:
Tak for det.
Vi er meget positive over for, at vi nu sikrer os en måde, hvorpå vi kan identificere os på en sikker måde på tværs af Europa.
Det synes vi er godt for den enkelte borger, og vi synes, det er godt for det indre marked, hvis vi finder nogle løsninger, der kan fungere og gøre livet lettere for både os selv og for vores virksomheder i dagligdagen.
Samtidig er det jo vigtigt, at vi i den digitaliserede tidsalder er herre over vores egen persondata.
Det kræver, at vi opretter løsninger for identifikation, der bunder i beskyttelsen af vores privatlivsrettigheder.
Derfor har dét gennem hele processen med den her nationale identitetstegnebog været en førsteprioritet for os i Venstre.
Det er også vigtigt at fremhæve, at tegnebogen er et frivilligt værktøj, som skal gøre det lettere at vise et legitimations- eller aldersbevis eller andre dokumenter på tværs af Europa på sigt.
Appen er en ny mulighed for danskerne for at vise deres alder anonymt, f.eks. ved online køb af aldersbegrænsede produkter som f.eks. tobak, alkohol eller andre ting.
Selve appen er udviklet med et fundament i privatlivsbeskyttelse, som som sagt har været vigtigt for os.
Digitaliseringsstyrelsen får grundet af appens design ikke mulighed for at samkøre data med de her beviser, og de offentlige myndigheder får heller ikke mulighed for at logge, hvad brugerne anvender deres digitale beviser til, hvilket er med til at beskytte privatlivet.
Den digitale identitetstegnebog og designet af den synes vi hele vejen igennem har haft brugeren og borgerens sikkerhed i centrum.
Når man som dansker bruger de her beviser, er det derfor kun nødvendige informationer, der videregives.
Ved brugen af aldersbeviset oplyses altså hverken dit navn, køn, adresse eller andet til den aktør, der ønsker at aldersverificere dig.
Det er udelukkende alder, der videregives.
Gennem designet opnår vi netop den føromtalte anonymitet.
Når der udvikles sådan nogle løsninger her, vil der helt forståeligt være bekymringer.
Dem deler jeg også, og derfor har vi også interesseret os rigtig meget for tankerne bag den her app, og jeg finder, at man har fundet en rigtig fornuftig og forsvarlig tilgang i forbindelse med det her arbejde.
Vi mener ikke, at der grundet opbygningen af den her tegnebog er grund til at frygte indskrænkende overvågning eller logning, som selvfølgelig heller ikke hører sig til, især ikke i sådan et produkt her, som skal fungere på tværs af Europa.
Også det her med, at det er en frivillig løsning for brugerne, er vigtigt, i forhold til at der ikke er nogen, der føler sig presset til at bruge et produkt, som de ikke er trygge ved.
Med de ord kan vi sige, at vi fra Venstres side bakker op om lovforslaget.
Vi har også lovet at hilse fra Moderaternes ordfører og sige, at de har samme indstilling, hvilket ministeren jo nok også senere kan bekræfte.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Venstre understreger igen og igen, at det er frivilligt, og at man kan , hvis man vil det her.
Men er det ikke korrekt, at hvis man ikke får det her digitale pas, er der forskellige hjemmesider, som man ikke længere kan tilgå?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-11-06:
Der er jo snak i Europa om, at man på sigt vil lave forskellige aldersbegrænsninger.
Men der står i den her forordning, at man ikke må være tvunget til at have den her.
Så de skal have andre måder, hvis der kommer sådan en lovgivning om aldersverificering, hvor man skal kunne bekræfte sin alder, hvis det er der, vi ender.
Hvilke løsninger, de så vælger, hvis de ikke synes, det her er den rigtige, må vi jo så se.
Men der er et privat marked, der jo også vil kunne udbyde andre løsninger, som folk måske er mere trygge ved.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Præcis.
Jeg spurgte før den tidligere ordfører: Kan det her system bruges til at begrænse folk i deres adfærd og folks grundlæggende borgerrettigheder, som vi så man gjorde med coronapas under coronaen?
Kan man reelt set fratage folk deres digitale pas eller deres digitale kørekort via det her system, så man begrænser folk i deres adfærd?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-11-06:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg synes, det er helt okay, at man er bekymret.
Men jeg vil så spørge ordføreren, om Danmarksdemokraterne mener, at vi skal lukke for de digitale løsninger, der er lavet i forhold til muligheden for, at man kan have sit kørekort og sit sundhedskort på sin telefon.
Det er jo de samme myndigheder, som ordføreren har meget stor mistillid til, der har udviklet de løsninger.
Er Danmarksdemokraternes holdning, at de skal lukkes, eller er man af en eller anden grund ikke så bekymret for dem?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
Nej, men når man bliver ramt i Venstre, forsøger man at tage det ud af konteksten.
Jeg siger, at det, der blev argumenteret med fra regeringspartiernes side, er, at der ikke bliver logget nogen form for data på det her, men at det er anonymiseret, og det vil sige, at der ikke er noget, man viser.
Det gør man på det digitale kørekort; der viser du bare en digital kopi af dit eksisterende kørekort.
Så det er lidt det samme – der har man bare taget billedet og kørt ind på computeren.
Her siger man jo, at der ikke bliver logget noget.
Det bliver frit for alle, og der kommer bare et ja eller et nej op: Må Kim køre 110 km/t her gennem byzonen, ja eller nej?
Det er det, jeg siger er galt her.
Man påstår, at det er anonymiseret, men det er ikke anonymiseret.
Det digitale kørekort er jo ikke anonymiseret.
Det er bare en digital version af det kort, du ellers har i din tegnebog eller lomme, eller hvor du har det.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Jeg vil sige, at jeg rigtig meget deler Danmarksdemokraternes bekymring omkring det her lovforslag.
Men jeg vil bare lige til historieskrivningen spørge, om det ikke er korrekt, at Inger Støjberg faktisk støttede indførelsen af coronapasset.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
Der bliver jeg simpelt hen svar skyldig, men jeg kender jo hr. Lars Boje Matthiesen, så det har fru Inger Støjberg sikkert gjort.
Jeg mener også, at hr. Lars Boje Mathiesen og mit tidligere parti stod herude på græsplanen i starten.
Så én ting er de gode intentioner, noget andet er jo, hvordan det bliver udnyttet, og du ved jo, at brændt barn skyer ilden, og at det ikke er dumt at brænde fingrene én gang, men at det er dumt at gøre det to gange.
Det er jo det, jeg står heroppe og siger i dag.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Absolut, og det er jeg glad for.
Det skal jo så siges, at det parti, vi begge to var medlem af, ikke stemte for coronapasset.
For det var jeg ordfører på, og jeg sad og sikrede, at vi ikke gjorde det, og jeg tog da også lidt slagsmålet internt.
Men det lykkedes da, at vi ikke stemte for det her coronapas.
Bekymringen i forhold til det her lovforslag, som vi har i Borgernes Parti, er, at man vil gå fra »kan« til »skal«.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
I forhold til det der med ikke at brænde fingrene to gange kunne vi jo se, at noget, vi påstod var frivilligt og ikke var begrænsende, men bare var information, blev begrænsende, når vi taler om coronapasset, og jeg er bekymret for, at det her bliver til »skal«, og det er jeg især set i lyset af, at Venstre har ladet Socialdemokraterne slippe af sted med at gøre, som de gør, fordi de sad i en ministerbil.
Så er jeg også bekymret for, at det eneste, de kræver, er, at du kan tælle til 90 herinde, og så har borgerne ingen mulighed eller rettighed.
Det er jo det, det nu er vores pligt at råbe op over for, så vi er sikre på, at det har de fremadrettet.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Det er jeg enig i.
Når jeg læser lovforslaget, synes jeg ikke, det er rammet godt nok ind.
Den beskyttelse ser jeg ikke.
Jeg ser, at nu lister man det her igennem, og så går man om 2 eller 3 år ned af det næste trin på den der stige.
Hvis det ikke bliver bedre rammest ind end sådan, som det står på nuværende tidspunkt i det her lovforslag, vil SF så kunne stemme for lovforslaget?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-11-06:
Som jeg også sagde til Socialdemokratiets ordfører, synes jeg egentlig, det er ret vildt, at man har et helt lovforslag omkring det her.
Der står rigtig meget om det tekniske.
Der står ikke ét ord om det dataetiske aspekt i det.
Så er der heldigvis et godt samarbejde med Dataetisk Råd, som jo også skrevet et godt høringssvar omkring nogle af de her ting.
Men jeg synes, det skal være fuldstændig centralt, når vi tager så vidtgående skridt, som det her er – og i min optik også med mange gode effekter – at det skal fremstå krystalklart, at der er det princip, og det har jeg også tænkt mig at spørge ministeren om.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
Hvis Danmarksdemokraternes ordfører nogen sinde går på talerstolen og siger, at det her lovforslag bare er rigtig godt, det bedste nogen sinde, og er hegnet fuldstændig ind, og at der ingenting er at sætte en finger på, og så samtidig stemmer nej, så skal ordføreren komme til mig, for det kommer vi nok ikke til.
Men i forhold til at sige, hvor meget det skal være hegnet ind, så vi er sikre på, at det er helt i orden, og så vi kan stå her og sige, at Danmarksdemokraterne stemmer ja, så er det svært.
Men jeg synes virkelig, at vi skal have kigget på det her igen, for jeg synes ikke, at det er klart til at blive en lov.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-11-06:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det er jo nemt at se, hvordan det her enten bevidst eller ubevidst kunne blive misbrugt og gå galt og alt muligt.
Det er meget nemt at se.
Derfor er det også rigtig vigtigt – som der jo også står, men det kommer jeg også selv til at bore lidt i – at det skal være frivilligt.
Vi må ikke pålægge folk at skulle bruge den her løsning.
Så det er bare for at sige, at jeg sådan set er enig i bekymringerne, men jeg vil bare gerne have afklaret, hvor I står, hvis man nu får hegnet det ind og får nogen til at sige, at den faktisk er god nok.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-11-06:
Jeg tror, vi skal snakke lidt sammen om, hvad der er op og ned i det her.
Nu er det jo indtil videre ikke blevet sagt, hvordan ens kørekort skal være, men min forestilling er, at det også bliver lagt ind, ligesom det er i vores kørekortløsning i dag, men bare på en måde, der er ensartet på tværs af Europa.
Så jeg tror ikke, ordføreren behøver at være så bekymret.
Jeg vil sige, at hvis han har tillid til de myndigheder, der har lavet de her løsninger, tror jeg også, at han med ro i maven kan have tillid til det, de myndigheder siger, når det gælder den her løsning.
Men lad os fortsætte diskussionen.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
Nu har hr. Alexander Ryle jo tidligere rettet mig i forhold til datoer, så hr. Alexander Ryle kan lige minde mig om, hvornår statsministeren slap for ministeransvarlighedsloven nu her, for det bekræfter mig nok i forhold til min tillid til den siddende regering, og det burde Venstre nok tage ad notam, altså at det ikke altid er sådan.
Man burde kunne have tillid til myndighederne i Danmark, men det er ikke min opfattelse som hr. Kim Edberg Andersen fra Nordjylland, at man altid kan have det.
Det ved jeg ikke om man kan, hvis man har mistet sit kørekort – at man så kan blive tilbudt et lædersæde et andet sted.
Birgitte Vind (S), 2025-11-06:
Tak for talen til ordføreren, som jo altid er meget sådan polemisk, meget farverig og meget snakkende – der er mange ord.
Nu kan jeg ikke huske, om ordføreren har deltaget i de møder i ministeriet, hvor vi som ordførere fik gennemgået, hvordan den her app fungerer.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
Jeg ved ikke, om jeg fik en reprimande dér om, at jeg skal sige min mening i lukkede lokaler og ikke fra Folketingets talerstol.
Altså, det er jo nu engang min ret at sige det her.
Og jo, jeg har deltaget i det, og jeg så det godt dengang, altså hvordan skærmen kunne vise ens alder – jo, det så jeg godt.
Men det er jo ikke kun det, det her handler om.
Så kan det godt være, at jeg er polemisk, men jeg mener ikke, at ordføreren svarede på spørgsmålene omkring de her problemstillinger.
Altså, hvem logger de her data?
Skal det ligge på min enhed, og hvordan sikrer man så, at min enhed ikke bliver udsat for kriminalitet?
Eller skal det ligge hos det offentlige?
Og hvordan forklarer man så det, når man som regeringn har sagt, at der ikke er noget, der bliver lagret?
Så det kan godt være, at man mener, at jeg er polemisk, men så skal man lytte til det, jeg siger mellem linjerne.
For i polemikken er der jo helt faktuelle spørgsmål, og jeg er meget mere bekymret for, at staten får endnu mere magt, især hvis det bliver Socialdemokraterne igen, for det kan jeg jo se erfaringsmæssigt ikke altid er for det gode.
Birgitte Vind (S), 2025-11-06:
Jamen så vil jeg gå tilbage og stille det samme spørgsmål, som hr. Christoffer Aagaard Melson stillede.
For jeg kan så forstå, at ordføreren har været til stede, og så ved ordføreren jo sådan set også godt, at det er MitID, der ligger til grund for, at man opretter sig inde i den her wallet.
Så jeg vil bare lige gentage spørgsmålet, som hr. Christoffer Aagaard Melson stillede: Har ordføreren ikke tillid til MitID og de andre offentlige apps, som vi har på vores telefoner i dag?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
Jamen hvis ordføreren så har fulgt med medtidligere , vil hun vide, at jeg jo også er ordfører på andre områder, og at jeg også tidligere har stillet problematikker op i forhold til MitID, som ikke er blevet løst endnu, altså i forhold til dem, som ikke er med på det digitale.
Det er flot af et regeringsparti – det synes jeg det er!
Har jeg tillid til MitID?
Har jeg fuldstændig tillid til, at staten ikke misbruger mine informationer eller begrænser min bevægelsesfrihed?
Nej, det har jeg bestemt ikke, for det har staten gjort med ordførerens parti i spidsen.
Og så fik de et stort klap på skulderen af Venstre lige op til valget, hvis de bare lige fik lov til at få ministerbiler.
Så nej, jeg har ikke et hundrede procent tillid til staten, og det har jeg slet ikke, når man ikke oppe fra talerstolen kan svare på mine spørgsmål om, hvad man gør med de her ting, der løber ud automatisk, og hvem der skal have tingene logget.
For påstanden har været, at der ikke var noget, der blev logget, men det skal der være, for ellers kommer systemet ikke til at fungere.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-11-06:
Tak til ordføreren for en altid engageret tale.
Det er nok svært at lave en anonymiseret udgave af et kørekort – i sagens natur, fordi du ligesom skal dokumentere, hvem du er, med det.
Men i forhold til den her løsning er der utrolig mange gode spørgsmål og gode bekymringer fra talerstolen, som jeg sådan set deler til fulde.
Så mit spørgsmål er egentlig bare: Hvad nu, hvis man får nogle eksperter til at sætte sig ned og kigge på den løsning, der er blevet lagt frem – en ting er, hvad der står i teksten, noget andet er, hvordan kildekoden rent faktisk ser ud – og hvis de kan bekræfte, at ja, den er faktisk lavet på en måde, som beskytter privatlivet, og som sikrer, at det ikke kan misbruges og ikke bliver lagret centralt?
Man skal ikke spørge regeringspartierne eller myndighederne, men vi får nogle eksterne eksperter til at kigge på det.
Hvis man kan sikre alle de ting, vil ordføreren så være villig til at bakke op om den her løsning?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
Ja, bare man sørger for at stoppe det i dag, så man får gjort det her færdigt.
Det var også det, jeg sagde til hr. Alexander Ryle.
Jeg tænker, at den i hvert fald skal en tur igennem værkstedet igen.
Så er der alt det med kildekoden.
Det skal jeg ikke gøre mig klog på, for det bliver meget kompliceret, og jeg er heldigvis bare en helt almindelig nordjyde.
Men virkeligheden er jo bare, at hvis ikke det bliver lagret centralt, bliver det lagret decentralt.
Og hvordan sikrer man så, at det ikke kan misbruges ved f.eks. simpel hackning?
Altså, det er hele min samlede pakke, og det er det, der bekymrer mig.
Vi samler al offentlig dokumentation på én app, og hvad nu, hvis man kan få tilgang til den?
Hvad åbner det så af muligheder for usikkerhed i forhold til borgeren?
Og de her problematikker har man jo slet ikke forholdt sig til.
Det har man heller ikke forholdt sig til.
Det er bare det her digitale tog, der bare kører derudad.
Jeg er bare nødt til at sige, at min bekymring er, at staten på et eller andet tidspunkt har alle informationer.
Hvis de er lidt klogere, end jeg er, kan de også finde ud af, hvor jeg er, og hvad jeg handler ind og sådan noget, for det er også på sigt mine betalingsmidler, der skal ligge der.
Det er store skridt, vi tager, og derfor kræver det, at loven er ordentlig, inden vi vedtager den.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Man udstedte passet som et digitalt bevis, folk skulle vise, for at de kunne færdes rundt i samfundet.
Her kan man lave digitale pas, hvor man så siger, at hvis du ikke opfylder de og de krav, kan vi fra myndighedernes side slette dig, således at du ikke kan bevæge dig frit.
Det er jo det, som det her system kan.
Så der er jo rig mulighed for at bruge det her system til at begrænse folks adfærd, og hvor de kan gå henne.
Så står ordføreren og siger, at det kan man ikke forestille sig at det kan bruges til.
Man har lavet noget lignende noget i 2021, hvor man netop på fuldstændig horrible vilkår begrænsede folks mulighed for at bevæge sig rundt.
Så kan ordføreren ikke bare svare klart: Kan det her system bruges til at begrænse folks adfærd?
Birgitte Vind (S), 2025-11-06:
Formålet med det her lovforslag er jo at leve op til EU's forordning om den her e-Wallet, som alle EU-lande skal indføre.
Det handler jo dybest set om, at vi som borgere skal have mulighed for at kunne identificere os, også på tværs af landegrænser i hele EU, og om en sikkerhed for, at vi kan identificere os som dem, vi er.
Vi har fuld ret over det, vi lægger på den her e-Wallet, hvilke dokumenter vi lægger i den, hvem vi deler dem med, og hvem vi viser den til, og det er jo det, der er hele grundtanken i det.
Derfor kan det være svært at se, hvordan det skal kunne bruges i den sammenhæng, hr. Lars Boje Mathiesen spørger om.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
Nu kan jeg ikke huske i detaljer, hvorfor vi stemte nej.
Fru Lisbeth Bech-Nielsen ved jo godt, at SF og Danmarksdemokraterne kan være enige, og så er der ofte en detalje eller to, som måske kan gøre, at vi ikke sådan lige får stemt det igennem.
Men i forhold til om staten skal have lov til alting over for borgerne, synes jeg der har været tiltagende beviser på, at det synes magthaverne, især hvis de kan tælle til 90, er en rigtig god idé.
Administrativ rekurs er jo en fuldstændig rimelig forudsætning for, at man som borger eller virksomhed, hvis en offentlig myndighed træffer en beslutning, har mulighed for helt simpelt at tage fat i den offentlige myndighed og sige: Hov, er I helt sikre på, at det her er, som det skal være?
Det kan simpelt hen ikke passe, at borgere og virksomheder skal ud og have advokater og bruge vores retssystem på det – på nær hvis man, som regering med 90 mandater, tror, at man altid har ret, og at man aldrig laver fejl.
Jeg kan mindes, at der har været i hvert fald et sådan ret højtstående medlem af regeringen, der har sagt, at der vil blive begået fejl, og når man nu ved og har den her erkendelse af, at man vil begå fejl, synes jeg da også man skal indrømme, at når man så laver en offentlig myndighed, kan der også risikere muligvis at snige sig en enkelt fejl ind, som naturligvis bare skal rettes hurtigst muligt og ikke så dyrt som muligt.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-11-06:
Men der synes jeg, vi skal have et stærkere sprogbrug end en vurdering.
Der bliver man altså nødt til at være ret sikker.
For jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at det her handler om borgernes retssikkerhed, og der er rigtig mange, der er afskåret fra at gå rettens vej, fordi det er dyrt i det her land, og ventetiderne er enorme.
Vi har heller ikke brug for at belaste vores retssystem med flere sager, der kunne være ordnet i mindelighed.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
Men er det ikke så skønt, at vi har formandskabet for EU lige nu?
Der kunne vi jo egentlig bare gå ned og sige: Hov, vi har set, at for at behandle vores borgere bedst muligt skal vi i hvert fald have en mulighed for administrativ rekurs.
Man kunne jo tænke, at de havde taget det op i stedet for krampagtigt at bruge det meste af tiden på at indføre en chatkontrol, som de så er løbet fra nu, fordi der heldigvis var regeringer i andre europæiske lande, som sagde, det var en dum idé.
Så jeg håber da, at regeringen bruger deres formandskab – vi har det indtil 1. januar – til lige at tage ned og sige: Vi kan se, at der er en umulighed.
Eller også kan man, som vi også synes om i Danmarksdemokraterne, tage magten hjem til Folketinget og sige, at det accepterer vi ikke; der skal selvfølgelig være en administrativ rekurs, når en offentlig myndighed træffer en beslutning.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-11-06:
Det er jo dejligt at høre hr. Kim Edberg Andersens bemærkninger.
Det havde også været dejligt, hvis hr. Kim Edberg Andersens parti havde stemt for det forslag, jeg havde i salen på vegne af SF for et stykke tid siden, om, at vi bliver nødt til at have reel armslængde imellem de myndigheder, der også skal kontrollere staten og regeringen osv.
Vi er et land med enorme mængder data i hænderne på det offentlige.
Derfor er jeg faktisk fuldstændig enig med hr. Kim Edberg Andersen i, at vi både skal beskytte borgerne mod ublu omgang med deres data fra virksomheder og techgiganters side, men da også fra det offentliges side.
Der tror jeg faktisk vi er enige.
Når man endnu en gang lægger den magt i hænderne på Digitaliseringsstyrelsen, som jo er en forlænget arm af Digitaliseringsministeriet, synes jeg, det er en uskik, og det er noget, man ikke gør i mange andre lande, hvor man har reel armslængde i forhold til også at kunne kontrollere magthaverne over for borgerne.
Det, jeg ville spørge om helt konkret, er: I Forsikring & Pensions høringssvar kommer de netop ind på det her med administrativ rekurs, som ordføreren også er inde på, og der skriver Digitaliseringsministeriet i svaret, at de vurderer, at det er nødvendigt at afskære administrativ rekurs.
Jeg synes virkelig, ordføreren skulle få en omgang til på, om den vurdering er stensikker.
Alexander Ryle (LA), 2025-11-06:
Tak til hr. Kim Edberg Andersen for en fin og som altid underholdende tale.
Jeg vil bare høre ordføreren, om han måske lige kan fortælle, hvornår dataforordningen trådte i kraft.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
Mine papirer ligger nede på min plads, men jeg er sikker på, at hr. Alexander Ryle kan gøre mig klog på det.
Nej, det var en stramning.
Så det er fuldstændig korrekt, hr. Alexander Ryle.
Men jeg er sikker på, at han lige om lidt kan give mig svaret på, hvad årstallet og datoen er.
Alexander Ryle (LA), 2025-11-06:
Det vil jeg gerne.
Jeg har lige kigget papirerne igennem, og jeg mener, at det var den 12. september 2025, så det er ikke, fordi vi har ventet i mange år, fra den trådte i kraft, til man nu vil føre tilsyn med den.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
I forhold til forordningen har ordføreren som altid fuldstændig ret.
Virkeligheden er jo bare, at vi længe har haft en diskussion om at få lavet et tilsyn med vores data herhjemme, også inden september.
Men jeg anerkender fuldstændig korrigeringen fra en meget, meget dygtig ordfører, som sad med papirerne foran sig.
Så det er fuldstændig rigtigt, at det ikke er flere år, vi har ventet på forordningen; det er fuldstændig korrekt, hr. Alexander Ryle.
Jeg håber ikke, at det tog brodden af min ellers meget velmente kritik af, at staten på den her måde får meget mere magt og gør det meget mere besværligt at være borger og virksomhed i Danmark.