runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Kronborg (S), 2024-10-22:
Det er klart, at forskelsbehandling og diskrimination skal vi til enhver tid bekæmpe og sørge for ikke finder sted.
Men jeg tror, det er en udmærket indikation, at man tager en temperatur på, om man er dygtig nok til at få kvinder og mænd ind i bestyrelser, i øvrigt også folk med andre baggrunde.
Det synes jeg sådan set er helt naturligt.
Men jeg er helt overbevist om, at den debat tager vores ligestillingsordfører med glæde i forbindelse med udvalgsbehandlingen i Ligestillingsudvalget, som det her lovforslag også skal igennem.
Så vil jeg bare glæde mig over noget i forhold til et parti, som jo virkelig har tordnet mod bureaukrati i kommunerne, overimplementering og penge, der bliver brugt forkert, og sige, at det her jo altså også eksisterede, dengang Liberal Alliance sad i ministerkontorerne.
Nu afskaffer vi noget bureaukrati, og det forstår jeg også ordføreren er godt tilfreds med.
Peter Hummelgaard (S), 2024-10-22:
Generelt har jeg jo grundlæggende det synspunkt, at jeg er en meget varm og stor tilhænger af ytringsfriheden, men i modsætning til andre af Folketingets partier mener jeg jo ikke, at ytringsfriheden til enhver tid er eller bør være ubegrænset.
Jeg mener, at der skal være hensyn til fællesskabet, og at der skal være hensyn til, hvad det er for nogle værdier, vi har i vores samfund.
Jeg mener heller ikke, at alle værdier er lige gode eller lige meget værd.
Det er jo også derfor, at vi med det her lovforslag har foreslået at regulere, hvordan man må flage.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-22:
Og tak til ordføreren for talen.
Jeg vil gerne spørge ordføreren fra Venstre om det samme, som jeg spurgte Socialdemokratiets ordfører om: Anerkender Venstre, at der sagtens kan være en arbejdsplads, hvor der er en ligelig kønsfordeling, men hvor der er ligestillingsudfordringer, eller en arbejdsplads, hvor der ikke er en ligelig kønsfordeling, men hvor der er god ligestilling?
Mangler man ligestilling i Venstre?
Og hvis man gør, er det så, fordi der ikke er en ligelig fordeling, eller skal man måle det i forhold til noget andet?
Giver det mening at måle ligestilling i forhold til ligelig fordeling?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-10-22:
Tak for ordet.
Vi snakker ofte om administrative byrder og også om, at der bør bruges mindre tid på administration og på bureaukrati, og nu har vi her et lovforslag, som netop har til formål at mindske nogle administrative krav til kommuner, regioner og statslige institutioner på ligestillingsområdet.
Vi skal være ambitiøse med ligestillingspolitikken, for der er stadig masser af ligestillingsudfordringer at tage fat på, men det giver også mening at se på, om vores eksisterende lovgivning virker efter hensigten.
Med lovforslaget her lægges der op til at afskaffe de ligestillingsredegørelser, der blev et lovkrav for snart 25 år siden.
Siden dengang er der kommet ny lovgivning til, der i vid udstrækning har overflødiggjort redegørelserne, og kommunerne har udtrykt, at de bliver opfattet som en administrativ byrde, og at det også er et stykke arbejde, som faktisk ikke bidrager til reelt at fremme ligestillingen.
Det må man jo sige gør arbejdet til en unødig byrde, særlig når Folketinget siden hen har vedtaget reglerne om måltal og politikker for kønssammensætningen i bestyrelser og ledelser.
Som en del af lovforslaget vil vi samtidig indføre en bagatelgrænse, så statslige institutioner og virksomheder med mindre end 50 medarbejdere undtages fra at udarbejde måltal og politikker for kønssammensætningen i de øverste ledelsesniveauer.
Det vil hovedsagelig komme friskoler, privatskoler og efterskoler til gavn.
Og den årlige indberetning ændres fra at ske hvert år til kun at ske
Alt i alt støtter Venstre lovforslaget.
Tak for ordet.
Anders Kronborg (S), 2024-10-22:
Jeg er ikke i tvivl om, at der er enormt mange kvalificerede mænd og der er enormt mange kvalificerede kvinder, men mangfoldighed går altså fløjten, hvis man har bestyrelser udelukkende med mænd eller udelukkende med kvinder.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-10-22:
Nu står jeg her som nummer tre – jeg er faktisk rykket lidt op i rækkefølgen – og havde så håbet på, at jeg kunne sige lidt om lovforslaget, som ikke var blevet nævnt i forvejen.
Man skal åbenbart være nummer et eller to for at få den mulighed.
Formålet med lovforslaget er på den ene side at udvide offentlighedens adgang til aktindsigt i domme med henblik på at sikre den størst mulige åbenhed og indsigt i domstolenes arbejde i Grønland og på den anden side at forbedre politiets efterforskningsmuligheder for at sikre en effektiv bekæmpelse af alvorlig og mere organiseret kriminalitet samt at forbedre beskyttelsen af vidner.
Som det er blevet nævnt, indeholder det i denne forbindelse en række elementer, hvoraf jeg vil fremhæve nogle få stykker.
Der skal det jo bemærkes, at begrænsningen i forslaget går på at beskytte vidner, i særdeleshed på at beskytte vidner, og så også at efterforske alvorlig organiseret kriminalitet, af forsvareren for øvrigt.
Adgangen til aktindsigt kan begrænses på den måde, når det drejer sig om oplysning om identiteten på en meddeler eller som nævnt et vidne, som ønsker at være anonym.
Det her blev for øvrigt ændret i Danmark for mere end 20 år siden, og nu bliver forslaget så moderniseret i forhold til grønlandsk retspleje.
Derudover bliver det nævnt i forslaget, at underretning af afsluttede tvangsindgreb også skal kunne udsættes eller undlades, hvis hensynet til verserende efterforskning af en anden særlig grov lovovertrædelse eller hensynet til beskyttelse af fortrolige oplysninger om politiets efterforskningsmetoder taler for det.
Ikke mindst er der et forslag om politiets anvendelse af agenter som led i efterforskningen af lovovertrædelser med henblik på at styrke Grønlands politis muligheder for efterforskning af lovovertrædelser, herunder narkotikakriminalitet, organiseret kriminalitet og kriminalitet på internettet.
Overordnet set
støtter Danmarksdemokraterne forslaget.
Det er mange rigtig gode tiltag, og jeg ser frem til forhandlingerne i udvalget.
Susie Jessen (DD), 2024-10-22:
Vi er jo også med på at få ryddet op i administrationen, men det, vi også gerne vil have en diskussion af her i dag, er, om man ikke godt kan gå længere endnu end det, man lægger op til her.
Det, der er vores pointe her, er jo, at det er unødvendigt at have de her måltal.
Det, vi mener, er, at det er unødvendigt at have de her ligestillingsredegørelser, som man skal sidde og indberette hele tiden.
Det er jo det, som vi siger simpelt hen er helt tosset, altså at man skal sidde og indberette ude i kommunerne.
Jeg kunne godt lige tænke mig at spørge ordføreren igen: Kan måltal ikke ende med, at man vælger den forkerte til stillingen, simpelt hen fordi man har det her kønsfokus, som overskygger alt andet?
Anders Kronborg (S), 2024-10-22:
Det synes jeg bare er meget relevant lige at tage med i debatten.
Jeg synes sådan set, at når vi har et samfund, er det meget vigtigt sådan helt generelt, at man tilstræber og man arbejder på, at de repræsentative organisationer også afspejler den befolkning, som de repræsenterer.
Der skal både være mænd og kvinder, der skal være unge som gamle, og der skal også gerne være nogen med en anden etnisk baggrund end dansk.
Det synes jeg sådan set ikke der er noget galt i at man tilstræber.
Jeg hører jo også, at ordføreren er enig i synspunktet fra den anden spørger, nemlig i spørgsmålet om diskrimination.
Der må jeg bare sige, at diskrimination, racisme, antisemitisme skal vi bekæmpe, det skal vi tage afstand fra, og vi skal sørge for, at der er nogle miljøer og en kultur, hvor alle føler sig velkomne.
Susie Jessen (DD), 2024-10-22:
Tak for det.
I Danmarksdemokraterne er vi selvfølgelig også store tilhængere af at få ryddet op i tung administration, hvilket det her lægger op til.
Vi vil også meget gerne ligesom Liberal Alliance gå længere i det her.
Vi synes, at bl.a. måltal er noget gøgl, hvis jeg skal sige det helt ærligt.
Men jeg bider lige mærke i, at hr. Anders Kronborg siger, at der sådan set er ligestilling – det er det, jeg hører – i Socialdemokratiet, men det er, uden at der er en lige fordeling imellem mænd og kvinder.
Men spørgsmålet er så: Hvad er de her redegørelser til for?
Hvad er de her måltal egentlig til for, hvis det ikke er målet i sig selv, at man vil have lighed mellem mænd og kvinder?
Hvad skal det til for at lave de her måltal?
Og ender man ikke med at stå i en situation, hvor det er, at der er en kvinde, der kan blive valgt til på bekostning af en mand, som måske var bedre kvalificeret til jobbet, fordi man skal opfylde et eller andet måltal?
Anders Kronborg (S), 2024-10-22:
Jeg synes, Socialdemokratiet, når man ser på det lange stræk i historien, er gået foran, når det gælder ligestilling og gælder, at kvinder kan komme til tops.
Vi var det parti, der præsterede at få ikke bare Danmarks første kvindelige minister, men verdens første kvindelige minister, Nina Bang, i Staunings regering fra 1924-1926.
Vi præsterede også som parti at få landets første kvindelige statsminister med Helle Thorning-Schmidt.
Vi har præsteret for anden gang i Mette Frederiksens periode at sætte en kvinde som formand for Socialdemokratiet og for den sags skyld også som statsminister i Danmark.
Det synes jeg er rigtig, rigtig flot, og det vil jeg gerne måles på.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-22:
Jeg fik ikke et svar på det.
Én ting er, at man kan være god til at rekruttere mænd, kvinder og folk med andet ophav, eller hvad man tænker er relevant.
Selvfølgelig skal vi være gode til det, men det kan man sagtens være god til, selv om der ikke er en lige fordeling.
F.eks. har I i Socialdemokratiets folketingsgruppe ikke en fifty-fifty-fordeling.
Betyder det, at I ikke har ligestilling i jeres folketingsgruppe?
Bjørn Brandenborg (S), 2024-10-22:
Jamen det afhænger nok lidt af, hvordan man ser det.
Altså, jeg har sådan set bare stadig væk fuld tillid til, at det tilsyn, som Datatilsynet i øvrigt fører med behandling af personoplysninger, er grundigt og effektivt, så man undgår de ting, som ordføreren også er inde på her.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-10-22:
Så det, man må forstå, er, at hovedidéen er at spare nogle penge, men at det er lidt mindre vigtigt med hensynet til dem, som ender med at stå i sådan et register.
Jeg kan så også forstå, for det skriver man jo i lovforslaget, at det egentlig bare kan fikses, ved at Datatilsynet har et bagudrettet tilsyn, altså holder lidt øje med de her virksomheder.
Men mit gode spørgsmål vil så være: Hvordan i alverden kan man holde øje med et register, som man ikke ved bliver oprettet?
For med det her forslag vil alle og enhver kunne oprette sådan et advarselsregister i fremtiden.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-10-22:
Tak for spørgsmålet.
Det er selvfølgelig også en drøftelse, som jeg i hvert fald kan sige vi som parti har haft med fagbevægelsen.
Jeg tror heller ikke, man skal lægge skjul på, at det, der har været formålet med at ophæve databeskyttelseslovens § 26, som det handler om, er at opnå en besparelse.
Når det så er sagt, er vurderingen i dag, at Datatilsynets opgave med at administrere ordningen er en af de opgaver, som kan bortfalde.
Derfor er jeg jo med på, at det kan rejse nogle spørgsmål og nogle dilemmaer, men jeg er egentlig ret tryg ved den model, som vi er landet på her.
Tak for det.
Baggrunden for det lovforslag, vi nu skal behandle, er, at samtlige partier for snart et lille år siden indgik en rigtig god aftale om domstolenes økonomi for 2024-2027.
Nogle ændringer er allerede gennemført, og nu lægges der med det her lovforslag op til yderligere ændringer, som kan bidrage til at nedbringe de lange ventetider ved vores domstole.
Med det her lovforslag får vi en yderligere opnormering med syv dommere til byretterne og to landsdommere til Østre Landsret oven i de ekstra dommere, der allerede er kommet til.
Det kan vi selvfølgelig kun bifalde.
Lovforslaget indeholder desuden en række andre mere tekniske ændringer, som skal forenkle og smidiggøre vores retspleje.
Bl.a. foreslås der en række justeringer af reglerne om Advokatsamfundets organer og øvrige ændringer på advokatområdet, og så forbedres retssikkerheden for mindreårige i retssager, hvor barnets værge har anlagt sag, idet det nu vil være muligt for domstolene at beslutte, at værgen og ikke barnet skal betale sagens omkostninger.
Desuden indeholder lovforslaget ændringer af dødsboskifteloven og arveloven, der bidrager til det omfattende projekt med at modernisere og digitalisere behandlingen af dødsboskiftesager.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2024-10-22:
Nu ved jeg ikke, om det var det, hr. Morten Messerschmidt forsøgte at sige, men jeg vil i hvert fald gerne have mig frabedt at blive lagt ord i munden om, at jeg mener, at der var nogen, der skulle bære en stolthed over den tid, hvor store dele af Syd- og Sønderjylland var underlagt Tyskland.
Det hverken sagde jeg eller mener jeg.
Men det ændrer jo ikke ved, at det siden genforeningen er lykkedes at leve i fred og fordragelighed med det tyske mindretal i Danmark, navnlig efter anden verdenskrig.
Vi mener, at det her også i historiens lys ud over at imødekomme det tyske mindretal er en milepæl i de dansk-tyske relationer.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-10-22:
Jeg deler ikke ministerens historieopfattelse.
De år, hvor Sønderjylland var tysk, var mørke år.
Det var år, som jeg ikke kender nogen danskere der er stolte af – det skulle da lige være Det Radikale Venstre, som aktivt modarbejdede genforeningen i 1920.
Men derudover kender jeg ingen, som er stolte af den del af danmarkshistorien.
Og det tyske flag symboliserer statsmagten.
Det er et helt andet flag.
Man ser det ikke i lagkager eller på juletræer, selv om juletræet kommer fra Tyskland.
Det er statsmagten.
Hvis man skulle bruge noget, som repræsenterede historien, så skulle det være det slesvigske flag eller til nød det holstenske flag, selv om det så ikke er en del af Danmark for tiden, men da ikke det tyske flag.
Peter Hummelgaard (S), 2024-10-22:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg føler mig ret sikker på, og det er igen med forbehold for at blive irettesat, at vi i Socialdemokratiet i sin tid bakkede op om, at Dannebrog skulle være til stede her i Folketingssalen.
Helt tilbage i tidernes morgen var det helt naturligt, at Dannebrog var med sammen med de røde faner, når man marcherede ind på vores kongresser i øvrigt – bare til historiefortællingen.
Når vi har valgt at tage et særligt hensyn til det tyske mindretal, er det jo også en erkendelse af den udvikling, der har været mellem de to folk, og jeg synes faktisk, hr. Søren Espersen meget fint listede det op i sin tale.
Det tyske mindretal i Danmark er på godt og ondt, som hr. Søren Espersen også sagde, en del af Danmarks historie, og der bor nogle i Danmark, som vil være rigtig glade for at have den her mulighed, og det er den mulighed, vi nu giver, og det synes jeg egentlig at der er noget historisk smukt ved, når man ser på de lange spor af i øvrigt også konflikter mellem Danmark og Tyskland.
Louise Elholm (V), 2024-10-22:
Tak for ordet.
Igen i dag står vi med et lovforslag på retsområdet for Grønland.
Lovforslaget møder heldigvis opbakning i Grønland, hvor det er færdigbehandlet, og det er noget, vi lægger stor vægt på i Venstre.
Det er vigtigt med et stærkt og godt samarbejde på tværs af rigsfællesskabet, også på retsområdet.
Derfor er vi grundlæggende positive over for det her lovforslag.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, har forskellige elementer.
Jeg vil ikke gennemgå dem alle, men grundlæggende synes jeg, de kan koges ned til en overskrift om, at det vil give bedre mulighed for at efterforske kriminalitet og sikre anonymitet for vidner og meddelere og mere åbenhed gennem bedre mulighed for aktindsigt.
Så det kommer bredt omkring, og med bl.a. forslag om, som det tidligere er blevet nævnt, mulighed for digital forkyndelse, får man bedre mulighed for at udnytte de muligheder, der allerede er i dag, for at udnytte den digitale udvikling.
Der bliver også mulighed for at bruge agenter, og det bliver selvfølgelig spændende at se, hvordan det kommer til at fungere, men ikke desto mindre er det positivt, at muligheden er der, og så må vi vurdere, hvordan man bruger det bedst.
I Venstre støtter vi lovforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-10-22:
Der er sagt mange lovord om Dannebrog, og det er der jo god grund til.
Det sætter jo i virkeligheden hele den her debat i perspektiv, for det er ikke mange år siden, at det var dybt kontroversielt, da Dansk Folkeparti eksempelvis foreslog at få Dannebrog hængt op i Folketingssalen.
Man må sige, at der virkelig er sket noget i debatten, og det mener jeg på den allermest positive måde.
Dannebrog har jo ikke bare en særstilling i Danmark, men også i Norden, og danner forlæg for alle de andre korsflag.
Sverige gik først over til sit korsflag i 1600-tallet.
Vi kender det norske flag, som jo er direkte inspireret af Dannebrog ligesom selvfølgelig det færøske og det grønlandske flag med farverne osv.
Derfor er det også naturligt, at det lovforslag, regeringen fremsætter, giver en særstilling til de nordiske flag.
Det, der til gengæld ikke er naturligt, er, at regeringen også lægger op til, at det tyske flag, som jo har en fuldstændig anden karakter, og som repræsenterer statsmagten, mens de nordiske flag repræsenterer folkeligheden, også kan være undtaget, sådan at man kan se trikoloren – jeg ved ikke, hvad det hedder på tysk, die drei Farben? – rundtomkring i hele det ganske land uden tilladelse.
Altså, det kræver ikke tilladelse fremadrettet.
Hvad er det for en forståelse af ytringsfriheden, at man nu i Danmark skal til at se tyske flag?
Preben Bang Henriksen (V), 2024-10-22:
Tak for det.
Forslaget, som vi behandler i dag, indeholder mange forskellige elementer.
Vi har jo i den grad over de senere år været plaget af meget lange ventetider hos domstolene.
Et af elementerne i forslaget her går ud på, at der skal ansættes flere dommere.
Det er noget, Folketinget sørger for, om jeg så må sige, og derfor er det også nævnt her i loven.
Ud over flere dommere forenkler vi den civile retspleje på forskellige måder.
Der vil være nogle sager, der kan afgøres uden egentligt fysisk fremmøde i retten.
Der er hovedforhandlinger, der kan fortsættes i fortsættelse af et forberedende retsmøde.
Det bliver meget indviklet, men alt sammen er det noget, der sparer domstolene for tid.
Forslaget indeholder også nogle mere tekniske regler om valg til Advokatnævnet, altså advokaternes domstol.
Dem skal jeg springe over i den her gennemgang.
Dem, der er interesseret i det, kan gennemgå det i loven.
Det, der efter min opfattelse er mest interessant i loven, er reglen omkring værgers hæftelse for umyndiges sagsanlæg eller rettere sagt for umyndiges sagsomkostninger, altså situationen, hvor værgen for den umyndige anlægger en retssag på vegne af den umyndige og den umyndige taber sagen.
Der vil man i dag som umyndig skulle betale sagsomkostninger for en retssag, som man måske overhovedet slet ikke har haft personlig interesse i, og som man dårligt nok har vidst blev gennemført osv.
Der bliver reglen nu, at der bliver en mulighed for, at retten kan pålægge værgen, der anlagde sagen, at betale de her sagsomkostninger, alt sammen under forudsætning af, at det på forhånd var en efter omstændighederne rimelig håbløs sag.
Man kan sige, at det så måske gør det mindre spændende at være værge, men det tror jeg nu ikke.
Vi har via Justitsministeriet gennemgået værgelovgivningen her over det sidste halve år, og der er, skal jeg sige, plads til forbedring.
Der er værger, der har 120 værgemål og dermed også en millionindtægt som professionel værge.
Jeg fatter ikke, hvordan man så kan have en rimelig kontakt til den umyndige.
Det er bare for at tage det som et eksempel, men det er et af de eksempler, som Justitsministeriet arbejder på for øjeblikket omkring værgelovgivning.
Jeg kom ind på det sidespor, fordi den her lov vi behandler i dag, har lidt med værger at gøre, nemlig at værger kan være ansvarlige, hvis de anlægger en udsigtsløs sag.
Det lovforslag, der ligger foran Folketinget, kan Venstre støtte i dets helhed.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-10-22:
Tak for det.
Jeg vil gerne lige starte med en lille kritik, nemlig at det her er endnu et af de her samlelovforslag, og samlelovforslag har jo lidt en tendens til at skabe nogle udfordringer i vores lovgivningsproces.
Når vi samler så mange forskellige ændringer i én pakke, risikerer vi jo, at der er nogle vigtige områder, som ikke får den opmærksomhed og grundige behandling, som de fortjener.
Det her forslag spænder jo over alt fra opnormering af dommere og ændringer af Advokatsamfundet til digitalisering af dødsboskifter og ændringer i databeskyttelsesloven.
Det kunne godt være områder, som hver især kunne kræve en grundig debat.
Når det så er sagt, vil jeg selvfølgelig gerne lige fremhæve nogle positive elementer i lovforslaget.
I Danmarksdemokraterne synes vi, det er positivt, at der nu bliver ansat flere byretsdommere og landsdommere på baggrund af den flerårsaftale, som vi indgik med regeringen.
Vi ser selvfølgelig frem til, at ventetiderne hos domstolene bliver reduceret.
Så støtter vi naturligvis også, at der bliver sikret flere advokater inden for det familieretlige og strafferetlige område, som kan opnå møderet for landsretten.
I folketingsåret 2022-23 fremsatte vi i Danmarksdemokraterne beslutningsforslag B 96, der netop problematiserede, at mindreårige kunne ende med en regning for sagsomkostninger på flere hundrede tusinde kroner, hvis deres værge anlagde en retssag på deres vegne.
Det er derfor dejligt, at der nu bliver taget initiativ til, at en dommer fremadrettet kan beslutte, at det er værgen, som har anlagt sagen for den mindreårige, der også skal betale sagsomkostningerne.
Men – for der er et lillebitte men – der står jo kun »kan« i lovforslaget, og det ser jeg ikke helt som en retssikkerhed, i forhold til at den mindreårige ikke ender med en regning, og det kunne jeg godt tænke mig at vi fik drøftet under udvalgsbehandlingen.
Derudover er der jo en bekymring for de mindreårige, som allerede står med en regning, og her kan jeg så nævne den såkaldte Bomsag, som også var baggrunden for vores beslutningsforslag.
Her blev tre døtre i Hjørring fjernet efter en falsk anmeldelse, og de står nu med en regning hver på 55.000 kr.
Det synes jeg ikke er fair, og jeg vil også gerne have, at vi kommer til at drøfte det under udvalgsbehandlingen.
En anden ting, som jeg også gerne vil have at vi tager med i udvalgsbehandlingen, er mulighederne for fri proces og samarbejde med Familieretshuset.
Hr. Preben Bang Henriksen roste da også vores beslutningsforslag, da vi havde det fremme, og han sagde i øvrigt også, at det eneste, der var galt med forslaget, var, at det ikke var Venstre, der havde fremsat det.