Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-05-12:
Tak, og tak til Alternativet for at rejse debatten her om at begrænse udenlandske kapitalfondes indflydelse.
Enhedslisten har tidligere stillet spørgsmål sådan løbende om, hvordan det går med udviklingen, og det er også i forbindelse med det, at der sådan set er kommet et notat, der beskriver, at der for et par år siden var 66.500 ha, hvoraf de 16.800 ha var ejet af selskaber.
Så i det der ejerskab af udlændinge er der jo en ret stor klump, som er EU-borgere, som har bosat sig i Danmark og driver et landbrug, og hvor hollændere udgør en pæn andel.
Jeg studser også lidt over nogle tal, hvor det ser ud, som om der er forholdsvis mange fra Norge, som ejer mindre landbrug i Danmark.
Jeg ved ikke, om det hænger sammen med, at det jo som udlænding er utrolig svært at købe et sommerhus i Danmark.
Så kan man jo købe en nedlagt landejendom tæt ved havet og så måske have et fritidshus på den måde.
Jeg ved ikke, om det er det, der ligger bag tallene.
Og er det så slemt?
Ja, i nogle egne af landet kan det jo være bedre, at det hus bliver brugt, frem for at det står og forfalder.
Det her med, at der kommer udenlandske kapitalinteresser til Danmark og køber noget op, giver nogle steder utryghed.
Det er ikke længe siden, at der var et eksempel fra Randersegnen, hvor rygtet lød, at der var nogle tyske kapitalinteresser, der gerne ville købe 1.000 ha op.
Jeg aner ikke, om det lykkedes for dem, men det er jo sådan noget, som kan præge et lokalsamfunds udvikling og begrænse mulighederne for, at unge landmænd kan etablere sig i den del af landet, hvis det er sådan, at der er kapitalejere udefra, som har andre planer.
Og hvilke planer havde de så?
Var det bare at placere kapital i Danmark i jord, eller var det, fordi de ville drive eller dyrke den jord på en eller anden måde?
Så jeg synes, vi skal være meget skeptiske over for det her opkøb fra udlandet.
Hvad er løsningerne, hvad er modsvaret til det?
Det kan jo være noget lovgivning, der forhindrer det.
Det er vi sådan set helt åbne over for, især når det er selskaber.
Jeg er ikke lige der, hvor jeg synes, at man skal forhindre en hollandsk landmand i at bosætte sig i Danmark og drive landbrug her.
Det synes jeg sådan set er okay.
Det er sådan set de der kapitalfonde, vi gerne med lov vil være med til at stække.
Vi ser også muligheden for, at man kan lave nogle statslige jordfonde, som kunne opkøbe jord.
Jeg forudser, at vi kommer ind i en periode, hvor jordpriserne falder, og så kan der jo være kapitalinteresser fra udlandet, der synes, det er attraktivt at købe, og der synes jeg, vi skal være parate til med en statslig jordbrugerfond at opkøbe arealer, så vi kan etablere mere statslig skov, udlægge lavbundsarealer, lave store naturarealer, sætte mere turbo på den økologiske omstilling.
Det kan jeg sagtens se.
Jeg kan også se, at vi kunne lave noget, som kunne være med til at sikre vores drikkevand i nogle områder.
Alternativet har foreslået sådan et arealloft på 375 ha.
Jeg synes egentlig, det vil være mere oplagt at lægge begrænsninger på, hvor mange hektar man kan få landbrugsstøtte til.
Det er sådan set noget, som landene i EU godt selv kan regulere, så der kunne man godt lægge et loft i Danmark for, hvor mange hektar man kunne få landbrugsstøtte til.
Den måde vil jeg hellere begrænse de store landbrug på frem for at sætte en grænse på 375 ha.
Vi står ikke i en situation, hvor vi mangler landmænd, og derfor er det jo også virkeligheden derude, at der er mange landbrug, som er væsentlig større end 375 ha, også nogle af de økologiske landbrug.
Så er det lidt spøjst at tænke tilbage på, at det jo ikke er længe siden, at man ændrede på vilkårene for, i hvilke konstruktioner man kunne drive landbrug, hvor man jo frem til omkring 2005 skulle have det grønne bevis for at købe mere end 20 ha.
Længere skal vi ikke tilbage.
Jeg kan huske, at jeg tog det grønne bevis på Kalø Økologisk Landbrugsskole, hvor der gik en, som skulle overtage en større bedrift fra sin far, og som tog det grønne bevis, fordi reglerne var sådan, og så gik der ikke mere end et halvt år, så kunne hun sådan set have overtaget godset uden at have uddannelsen.
Men jeg tror sådan set, det altid er godt at have uddannelse og bruge den til noget.
Jeg synes også, vi skal have fokus på, at det jo ikke kun er det at eje jorden, der kan være med til at sikre noget fremdrift i noget.
Jeg synes, der skulle langt mere fokus på, at man også kan forpagte jord og dermed drive noget.
Det kan være en lang forpagtningskontrakt, og det kan sådan set sikre, at der er flere, der kommer ind i landbrugserhvervet og er med til at lave omstillingen til mere økologi.