Orla Østerby (KF), 2019-11-21:
Tak, formand.
Det, lovforslag L 62 egentlig handler om, er jo, at Europa-Kommissionen har godkendt en ændring af det danske landdistriktsprogram, der muliggør, at støtteordningen af den frivillige indsats i den målrettede regulering fra 2020 kan finansieres med landdistriktsstøtte i stedet for den nuværende rent nationale støtte inden for de minimis-forordningens rammer.
Med andre ord: Ved at lægge det over i landdistriktsstøtte, kan vi give økonomisk støtte til landmændene til en målrettet regulering af efterafgrøder.
En støtteordning med landdistriktsstøtte vil normalt blive fastsat med hjemmel i landdistriktsloven, og lovforslaget skal sikre den nødvendige kobling imellem de to regelsæt, så den frivillige ordning om kvælstofreducerende midler kan videreføres fra 2020.
Det er det, ministeren har behov for her i L 62.
Så må jeg sige, at når jeg lytter til nogle af ordførerne her i dag – og det er, fordi man jo hører om regeringens forhandlinger med den røde lejr, med hr. Søren Egge Rasmussen f.eks. – kan man få det indtryk, at den danske natur og vandløb er i en katastrofal stand.
Jeg ville ønske, at de fleste af jer, eller jer alle sammen, i efteråret 2018 havde set en udsendelse fra DR, som jeg tror er den første, jeg nogen sinde har set af positive udsendelser om den danske natur og vandløb.
Man indledte udsendelsen en søndag aften med, at den tidligere miljøminister Christian Christensen stod og sagde, at fuglene er døde, fiskene er døde, det hele er dødt ude ved Ringkøbing Fjord.
Udsendelsen på DR den søndag aften på 10 minutter viste ornitologer og biologer, der gik rundt ved Ringkøbing Fjord og kunne fortælle, at fjorden var i en stand, som den ikke havde været i i mange, mange år, og at der var arter, som man ikke havde set i mange, mange år, og at fjorden havde bundgræs osv., som gjorde, at naturen var tilbage, og at der var arter, man ikke havde set længe.
Sådan er det derude, hvor jeg kommer fra, altså det vestjyske, hvor naturen ikke er i en katastrofal stand.
Vi står ved, at vi jo blev enige om, at vi skulle fjerne 3.500 t med de kollektive virkemidler og 3.500 t med den målrettede regulering ultimo 2021 – altså 7.000 t, så vi var nede på 51.000 t kvælstof.
Så skulle vi efterfølgende fra den 1. januar 2022 og ultimo 2027 yderligere finde 6.200 t, så vi kom ned på 44.800 t.
Det er faktisk det, vi er i gang med.
Så er der nogle mellemregninger, hvor der er nogle, der bliver nervøse for, at vi ikke når det, og derfor skal vi selvfølgelig skærpe interessen for det.
Men jeg bliver nødt til at sige, at når jeg hører debatten her i dag, vil jeg bare slå fast, at dansk landbrug er i verdensklasse.
Dansk landbrug har det laveste CO 2 -aftryk af nogen landbrugslande overhovedet.
Vi kan ikke få for lidt af dansk landbrug, og jeg får kuldegysninger, når jeg hører, at hr. Søren Egge Rasmussen vil skære landbruget ned til en tredjedel.
Og jeg må også sige, at jeg virkelig også får ondt i kassen, altså økonomien, og især for finansministeren, når hr. Søren Egge Rasmussen vil lægge 800.000 ha om til natur, svarende til at vi skal bruge ca. 100 milliarder kr. på det her.
Der er i hvert fald nogle, der skal til at finde nogle penge i kassen, for at det kan lade sig gøre.
Men der blev talt om på daværende tidspunkt, at vi har et beløb, der ligner 12 mia. kr., vi skal finde til det.
Og jeg synes, vi skal række hånden ud til dansk landbrug, så de kan være med til at løse den her opgave.
Det ved jeg de vil.
Jeg ved, at landmændene er professionelle, og at de er parate til at være med, og jeg er lidt bekymret, hvis regeringen sammen med hr. Søren Egge Rasmussen og andre er i gang med at lave en plan, hvor man vil tvinge noget ned over landmændene uden at have en accept fra landmændene af, at det her kan lade sig gøre og nås.
Derfor håber jeg, at regeringen og ministeren her i salen i dag vil komme til os andre og bede os om at være med på det her område.