runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-09:
Jeg elsker Radikale Venstres arrogante måde at tiltale andre på.
For vi har nemlig spurgt, hvad DMI siger omkring det her, og DMI siger: Ifølge DMI findes der ikke for nærværende en opgørelse over frekvensen af ekstreme vejrfænomener for 1950 og frem til i dag.
Så vi har spurgt DMI.
Stop med den arrogante tilgang!
Vi spørger netop fagfolkene.
Jamen det er, fordi ordføreren for Enhedslisten jo faktisk nu nævner det der med, at der sidder lokale repræsentanter.
Jeg har siddet i Aarhus Vands bestyrelse i 4 år, og jeg har været med til at lave de her planer for kloakseparering og andre vandtilpasninger.
Så der foregår altså en lang række ting, også ting, hvor regningen allerede nu bliver lagt ud på den private forbruger.
Hele kloaksepareringen er en ret stor omkostning for den enkelte parcelhusejer, og det kan være 40.000-50.000-60.000, ja, 70.000-80.000 kr.
Så det er jo ikke således, at der ikke allerede nu bliver lagt en massiv udgift ud over borgerne.
Dernæst vil jeg gerne anholde det argument, når man hele tiden siger, at der er kommet flere ekstreme vejrfænomener.
Så man skal passe på med, at man har en mavefornemmelse omkring de her ting og gør dem til virkelighed.
Det samme gælder, når man siger, at vandstanden stiger markant.
Det er der heller ikke noget evidens for at den er gjort over de sidste 100 år.
Så man skal passe på med de her mavefornemmelser, som man har.
Ida Auken (RV), 2020-01-09:
Så her er et sted, hvor vi godt tør lade den her slags beslutninger komme længere ud i kommunerne i samarbejde med forsyningsselskaberne, og så har vi tillid til, at Forsyningssekretariatet sætter en stopper for det, netop hvis man begynder at overudnytte det som f.eks. ved at betale for store dele af en legeplads.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-01-09:
Så må vi klare det selv.
Jeg vil godt takke De Radikale for opbakningen.
Men når vi snakker om den her økonomi, skal vi også have øje på, at de i kommunerne, hvor man har de her spildevandsselskaber, som kan have forskellige navne, og som kan have forskellige opgaver, har nogle budgetter, som jo normalt godkendes af byrådene – vi har jo sådan set normalt repræsentanter, som er udpeget af byrådene til at sidde i de her spildevandsselskaber.
Så jeg synes, det er en lidt spøjs debat, der er opstået her, om, at det skulle være en stor risiko, hvis det er sådan, at det er de lokale spildevandsselskaber, som skulle stå for hele projekteringen og også hele finansieringen af det.
Jeg kan slet ikke se, at der er nogen, der skulle gå efter at lave projekter, som var for fantasifulde.
Jeg kan sådan set godt se en ulempe i det, hvis man kommer ind i noget, hvor den rekreative værdi på sådan nogle anlæg på overfladen er meget stor, og hvor man selvfølgelig skal holde øje med, hvor mange legeredskaber man vil finansiere ved det, eller om det skal håndteres på anden vis.
Så jeg synes sådan set, at ordføreren har helt ret i, at der er kontrol med det her, hvis man vedtager Enhedslistens forslag.
Ida Auken (RV), 2020-01-09:
Ja, det kan man da ved gud også.
Forsyningsselskaberne kan jo ikke bare køre uden om kommunerne.
Det lyder, som om et forsyningsselskab så bare kan sidde og fyre en masse penge af.
Spørgsmålet er bare, om man kan være med til at finansiere noget af det over vandregningen.
Og er det ikke bedre at bruge 20 kr. om året, som var det, vi regnede ud at ens vandregning i gennemsnit vil stige pr. familie, end 500 kr. i en stigende forsikringspræmie?
Er det ikke klogere, fordi man gør det kollektivt og sammen?
Jeg kan så forstå, at Dansk Folkeparti heller ikke har tænkt sig at tage ansvar for den her sag, og det er selvfølgelig rigtig synd for danskerne, der får oversvømmede hjem.
Pernille Bendixen (DF), 2020-01-09:
Men er fru Ida Auken ikke enig i, at det er godt, at der er noget demokrati, og at der er nogle folkevalgte inde over, som skal stå til ansvar for det her, så det ikke bliver noget, der er meget langt væk fra borgerne, men så man kan stille sine lokale byrødder til ansvar for det, de måtte have gjort eller ikke have gjort i deres kommunalbestyrelse?
Ida Auken (RV), 2020-01-09:
Jamen det er jo noget sludder.
Der er en øvre grænse.
Der er jo et forsyningssekretariat, der er statsligt, og som siger ja eller nej til projekter.
Så det handler jo om, om vi vil have ansvarlige kommuner, der sørger for, at de ting, der er under jorden, også bliver klaret – de ting, som man ikke opdager, før det går galt.
Det handler jo om, at kommunerne kan gå ud og gøre den indsats, for hvad angår det, der står lige for, virker det måske mere oplagt at give folkeskolen penge end at sørge for, at folks hjem ikke bliver oversvømmet.
Men tro mig, når man svømmer rundt i gaderne, så står folk og kigger på kommunen og spørger: Hvorfor gjorde I ikke noget?
For de forventer, at der er ansvarlige kommuner.
Så igen må jeg sige til Dansk Folkeparti: Det er uansvarligt ikke at give de muligheder for, at kloge kommunalbestyrelser sammen med deres forsyningsselskaber kan tage noget af det her over vandprisen, fordi det er så meget billigere, end det er at skulle til at betale for oprydning og højere forsikringspræmier.
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-10:
Jeg er som udgangspunkt enig i, at jo, det bør være det grundlæggende udgangspunkt, at vi ikke på den ene side giver bistand til et land, som på den anden side ikke vil tage imod egne statsborgere.
Det synes jeg er rigtigt som udgangspunkt – et grundlæggende fuldstændig korrekt princip.
Men jeg vil omvendt også sige, at der kan være undtagelser.
Der kan være særlige hensyn.
Der kan være erhvervspolitiske hensyn, der kan være andre samarbejdshensyn.
Der kan være forhandlinger, som jeg ikke kender til, mellem regeringer.
Der kan være andre hensyn på spil, som gør, at noget, der umiddelbart virker skørt, og som ordføreren ikke kan finde et adjektiv som det passer sig at beskrive det med her i Folketingssalen, så alligevel finder sted.
Jeg har ikke noget behov for udadtil eller over for andre at fremstå som værende hård eller kantet eller noget af det andet, ordføreren beskrev.
Det vigtige for mig er, at bundlinjen for Socialdemokratiets politik er, at vi værner om sammenhængskraften, og det hænger bl.a. sammen med, at vi fører en fast udlændingepolitik.
For så at svare lidt mere konkret på spørgsmålet: Jeg mener, at ordføreren rammer forkert her.
Jeg er enig i målet, men jeg mener bare, at han har fundet det forkerte værktøj frem fra værktøjskassen.
Det skyldes, at med den måde, det er på i dag, er det nærmest stort set umuligt at få visum, hvis man kommer fra et af de pågældende lande, og går vi den vej, som ordføreren ønsker, vil konsekvensen jo blot være, at man får visum i et andet Schengenland og så kommer til Danmark alligevel.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-10:
Tak for indlægget.
Det kan selvfølgelig ikke overraske voldsomt.
Nu har man først hørt den socialdemokratiske minister, og nu hører man så den socialdemokratiske ordfører.
Så jeg skal afstå fra at stille det samme spørgsmål en gang til.
Men så vil jeg gøre ordføreren opmærksom på, at det jo ikke bare er sådan, at de her lande vægrer sig ved at tage deres egne afviste, udviste statsborgere tilbage.
Vi er også i den fuldstændig barokke situation, at en stribe af dem modtager dansk bistand.
Altså, vi taler om knap 400 mio. kr., som seks af de lande, som ikke vil tage deres egne statsborgere tilbage, modtager via finansloven.
For mig skriger det fuldstændig til himlen, at vi har at gøre med nogle lande, som modarbejder danske interesser ved ikke at tage deres egne statsborgere tilbage, og samtidig, ja, så sender den danske stat bistandskroner
Jeg tror slet ikke, det adjektiv, jeg vil bruge, er inden for forretningsordenen.
Så derfor vil jeg bare høre, om ikke ordføreren er enig i, at det skal stoppe.
Undskyld mig, hr. Rasmus Stoklund, men det forekommer altså, at vi har at gøre med et Socialdemokrati i en regering, som gerne udadtil, især før folketingsvalget, vil fremstå som værende virkelig hård og konsekvent, som nogle, der virkelig vil slå til søren – i overført forstand.
Men når det så kommer til stykket, har man lige lavet en finanslov, og når der er de her forslag, som vi stiller, så stemmer man nej, og så gør man ikke det, man gerne vil.
Kan hr. Rasmus Stoklund ikke godt forstå, at der måske sidder nogle og formodentlig en voksende gruppe uden for den her sal og undrer sig over den vattethed, som præger regeringen?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-10:
Jeg vil starte med at sige, at det koster mindst 300.000 kr. om året pr. person i udsendelsesposition, og det understreger jo bare, hvorfor det her er en relevant og vigtig diskussion.
Og hvis jeg troede på, at det ville være lettere at få de lande til at modtage deres egne statsborgere, hvis man helt nægtede dem visum, ville jeg også synes, det var en overvejelse værd.
Det tror jeg bare ikke på.
Jeg tror, at den eneste effekt af det her ville være, at vi skød os selv i foden.
Et af de lande, hr. Morten Messerschmidt nævner, og som også er et af de lande, vi virkelig har udsendelsesvanskeligheder med, nemlig Iran, er også et land, vi har samhandel med.
Og derfor synes jeg også, vi lige skal overveje, hvad det ville få af konsekvenser, hvis vi sagde: Ingen iraner kan under nogen omstændigheder komme på et besøgsvisum til Danmark.
Og når jeg så ikke engang tror på, at det ville hjælpe i forhold til at få udsendt folk, synes jeg ikke, det er en god idé.
Jamen jeg vil da starte med at bekræfte, at ja, det martrer også mig.
Det gjorde det før valget, og det gør det stadig væk, for jeg synes, det er uholdbart.
Jeg vil også bare sige, at i dag skal der, hvis man står i hovedgruppe 5, ret meget til, før der bliver udstedt et visum – altså, det sker ikke, fordi man skal til en børnefødselsdag i Danmark.
Det gælder begravelse eller virkelig alvorlig sygdom, og ellers skal det være erhvervsfolk, hvor vi er ret sikre på, at de ikke hopper af og søger asyl, men hvor de netop tager hjem igen.
Det er meget få mennesker, der får visum på den måde.
Og jeg tror, vi skal spørge os selv, om ikke det er i vores lands interesse, at der er de undtagelsesmuligheder, selv om man er placeret i hovedgruppe 5.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-10:
Jeg er helt med på, at man kan have en forestilling om, hvordan noget virker og ikke virker, men her har vi at gøre med noget, som jo har martret regeringer gennem længere tid.
Og jeg formoder også, at det martrer ministeren, at der er mennesker, som ikke har dansk statsborgerskab, og som nægter at rejse ud, og at der er lande, som nægter at tage deres egne statsborgere tilbage.
Set i det lys kunne man så ikke forsøge at sige: Nu gør vi det her i en periode, og lad os måle på det om 5 år eller om 7 år?
Og hvis ikke det har den fornødne effekt, må vi jo sige, at så er vi blevet klogere.
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-10:
Det tør jeg ikke lige sætte tal på, men jeg kan sige, at vi har omkring 1.100 mennesker i udsendelsesposition i Danmark.
De koster omkring 300.000 kr. om året, og det er selvfølgelig frustrerende, fordi det ud over at være økonomisk dyrt også er noget, der er med til at undergrave tilliden til flygtningesystemet, og det er også med til at udgøre en sikkerhedsrisiko.
Så jeg er helt med på, at vi har et politisk problem her.
Jeg er bare lidt nervøs for at forsøge at løse det på den måde, for jeg tror reelt ikke på, at det vil løse det, men bare skade dansk erhvervsliv, dansk idrætsliv og også dansk forskning.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-10:
Tak for ordet.
Som ministeren siger, er der 1.100, som vi ikke kan komme af med, til 300.000 kr. pr. næse, må man forstå.
Med det massive pres, der har været i mange år,
med den store debat, der har været i samfundet, om, hvor svært det er at få sendt de her mennesker tilbage, og med den situation, at regering efter regering har forsøgt at komme af med udviste udlændinge, og hvor det ikke er lykkedes, så bruger man argumentet, at idrætsudøvere og enkelte erhvervsfolk fra de her lande, som mig bekendt ikke er dem, der producerer flest af dem, der rejser hertil med stor viden i bagagen, som en modvægt til, at vi kan sende folk ud, som vi ikke vil have i landet.
Er det rigtigt forstået?
Jeg kan forstå på ordføreren, at det er, fordi det her er et forkert værktøj, men at man er enig i målet.
Det er jo i forlængelse af, hvad ministeren sagde før, så det er glædeligt.
Men jeg synes stadig, man mangler, når man er Socialdemokratiet, som sidder med regeringsmagten, at fortælle, hvad man så vil gøre i stedet.
For situationen er jo den, at vi indtil nu, det seneste halve år, har fået udmeldinger om, at man vil tage kvoteflygtninge igen.
Det vil sige, at flere skal komme hertil.
Men man er ikke villig til at stemme for det her, og man har heller ikke fremlagt andre initiativer, som skal gøre det lettere for Danmark at komme af med de mennesker, som er kommet hertil og ikke længere har ret til at være her.
Var det ikke rimeligt, at man så fra regeringens side bød ind med nogle konkrete bud på, hvordan vi får løst det, så vi når det mål, som vi er enige om?
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-10:
Forslaget her lægger op til, at vi fra dansk side arbejder for helt at nægte visum til borgere fra visumpligtige lande, der nægter at modtage egne statsborgere.
I Socialdemokratiet er vi enige i hensigten med beslutningsforslaget, nemlig at der skal lægges pres på lande, som systematisk ikke vil modtage f.eks. afviste asylansøgere og kriminelle udlændinge på tålt ophold.
Men når Socialdemokratiet alligevel ikke kan støtte beslutningsforslaget, er det, fordi vi mener, at der i hver visumsag skal foretages en konkret og individuel vurdering, ligesom man gør i dag.
I dag er det allerede sådan, at der som udgangspunkt kun gives visum i helt ekstraordinære situationer, hvis vedkommende kommer fra et land, der ikke udviser vilje til at modtage egne statsborgere.
Der kan være helt særlige tilfælde, f.eks. et nært familiemedlem, der er dødeligt syg.
Kommissionen skal med jævne mellemrum vurdere landes samarbejde om at modtage egne statsborgere, og hvis et land ikke samarbejder, kan der bl.a. pålægges et øget visumgebyr eller en længere sagsbehandlingstid for visumbehandlingen.
På den baggrund skal jeg gentage, at Socialdemokratiet ikke kan støtte forslaget, og jeg skal også på vegne af SF meddele, at SF ikke kan støtte forslaget.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-10:
En valgperiode er som bekendt på maks. 4 år – og den kan være kortere.
Er Socialdemokratiet indstillet på – hvis ikke man kommer videre ad de øvrige spor, som vi så ikke kender til på nuværende tidspunkt, men som mest lyder som varm luft – igen at se mere nøje på forslag som det her eller forslag om, at man trækker ulandsbistanden fra lande, der ikke vil hjemtage deres egne borgere?
Inger Støjberg (V), 2020-01-10:
Altså, jeg tror, man må sige, at lige præcis på det her felt er verden relativt nuanceret, og man skal bare passe på med, i tilfælde hvor man tager ulandsbistand fra nogle lande, at det så ikke kommer til at gå ud over en gruppe, som det slet ikke har været tilsigtet at det skulle gå ud over, men som simpelt hen får skylden for det i det pågældende land.
Det vil jeg være meget, meget påpasselig med at gøre.
Men jeg vil omvendt sige, at nogle gange kan ulandsbistand netop godt være et godt redskab at presse med, altså at sige, at vi simpelt hen fratager en del af det.
Så det er bestemt ikke nogen afvisning af at bruge det som redskab, instrument, men jeg tror også bare, man skal passe på med at sige, at man skal gøre det hver eneste gang.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-10:
Men vil der ikke altid i de her lande, vi taler om, være grupper, som er undertrykt?
Altså, det er jo netop derfor, mennesker flygter derfra og ikke vil være der.
Der vil altid være mennesker, der bliver undertrykt, og dermed altid, hvis man siger, at alle borgere er lige meget værd at beskytte for det danske Folketing, være noget, der vejer så meget i vægtskålen, at man åbenbart må forstå, at der er danskere, der skal ofres på den bekostning.
Jeg tænker, om man ikke i højere grad bør sige: Det pres, der skal lægges på, må vi lægge på hundrede procent for at få dem til at tage deres egne borgere hjem.
Når det så er gjort, kan man igen se på, hvordan man kan indføre andre visumregler eller eventuelt hjælpe til at udvikle lande.
Inger Støjberg (V), 2020-01-10:
Nej, det vil vi ikke sådan helt generelt set, for nogle gange kan man komme til at straffe de forkerte i sådan nogle tilfælde.
Altså, hvis vi nu tager sådan noget som ulandsbistand, kan jeg f.eks. huske, at jeg på et tidspunkt selv var i Uganda.
Der har været nogle problemer, må man sige, sådan helt generelt, og hvis man havde frataget ulandsbistanden til Uganda på daværende tidspunkt, ville der rent faktisk have været en risiko for, at det ville have gået ud over f.eks. homoseksuelle i Uganda, som i forvejen er mildt sagt udskammet og undertrykte, og det ville jo dermed komme til at skabe, kan man sige, en meget uheldig situation og være helt i modstrid med det, vi egentlig ønsker.
Så derfor er det et redskab, men det er ikke et redskab, man altid kan bruge.
Det har jeg i øvrigt også selv gjort i min tid som minister, når jeg har talt med ministre fra de pågældende lande, som har fået ulandsbistand fra os, men som ikke har villet tage egne statsborgere tilbage.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-10:
Jeg forestiller mig ikke, at det her er et middel, som betyder, at de lande, som man gerne vil lægge et pres på, for evigt er i den her kategori 6.
Altså, når man fremsætter et forslag som det her, er det jo for at få landene til at tage deres statsborgere hjem, og derfor vil det forhåbentlig også, hvis det virker, betyde, at kategori 6 stille og roligt bliver udtømt for lande, fordi landene begynder at tage deres egne borgere hjem og så kan ryge tilbage i de andre kategorier.
Jeg har fuld respekt for, at det ikke er Venstres politik, at man vil bruge andre midler, så lad mig gå videre til det, som ordføreren siger nu i forhold til bistandsmidler.
Vil Venstre være med til at fremsætte et beslutningsforslag eller et lovforslag – nu har man jo måske lidt større kompetencer i Venstre og flere midler til at udfærdige det, så det kan blive et egentligt lovforslag – om, at man fratager ulandsbistand fra lande, der ikke vil tage deres egne statsborgere tilbage?
Inger Støjberg (V), 2020-01-10:
Jeg synes sådan set, at det er ret vigtigt, at vi giver regeringen et råderum til netop at forhandle med andre EU-lande på det her område, og derfor vil vi være ret kede af at komme til at binde regeringen alt for meget på hænder og fødder, for det kan være ret svært at sidde lige præcis i Folketinget og se, hvordan debatterne i f.eks. RIA-rådet vil foregå.
Men dermed også være sagt, at vi bakker fuldt og helt op om, at man netop skal bruge visumpolitik.
Lad mig så i øvrigt sige, at jeg tror, at det kunne være dagbladet Politiken, som hr. Messerschmidt har læst det her i – og jeg tager det som regel altid med et gran salt, hvad der står der.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-10:
Jeg skal i den grad tilstå, at det er noget, jeg har læst i dagspressen, og det betyder jo ikke nødvendigvis, at tingene er sande – det medgiver jeg meget gerne.
Men jeg forstår så stadig væk ikke, hvorfor Venstre ikke kan støtte det her forslag.
Fru Støjberg siger, at det handler om at løfte på EU-niveau.
Jamen forslaget her løfter på EU-niveau.
Det er en opfordring, der pålægger regeringen at rejse det her på EU-niveau, så vi får lavet en særlig gruppe 6 inden for visumreglerne, hvor de lande, der vælger ikke at tage imod deres egne statsborgere, så vælger at sige, at så er visum bare udelukket.
Hvad er det dårlige i det?
Inger Støjberg (V), 2020-01-10:
Vi vil tage alle midler i brug, herunder jo visumpolitik.
Det er bare nødvendigt, at man gør det lige præcis på EU-niveau, og det var også derfor, at vi arbejdede ret intensivt på det i min tid som minister.
Med hensyn til aftaler med andre lande er det reelt set ikke noget, man ofte kan sige noget om offentligt, og derfor kommer det heller ikke til offentlighedens kendskab, hvad der egentlig måtte være indgået af aftaler, eller hvordan det nu kan være, i forhold til andre lande.
Men det, man jo ikke skal være blind for, er, at i det øjeblik, man kunne indgå en aftale med et tredjeland om netop at tage imod x antal statsborgere, så stopper det også meget ofte strømmen til Danmark fra det pågældende land.
Jeg vil igen sige, at jeg jo synes, at man skal tage alle midler i brug, herunder også bistandspolitik, for der er noget meget, meget skævt i, at vi på den ene side giver bistand til nogle af de her lande, og på den anden side vil de ikke tage imod deres egne borgere, som de ellers er forpligtet til.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-10:
Jamen fru Støjberg, det her forslag handler jo om EU-niveau.
Altså, hvis jeg må citere forslaget, som fru Støjberg lige har talt over, så pålægger det »regeringen at søge tilslutning i kredsen af Schengenlande til, at schengenreglerne for visum til Danmark og resten af Schengenområdet ændres, så visum nægtes til personer, der er statsborgere i lande, der nægter at modtage egne statsborgere«.
Så det er jo et forslag, der retter sig mod hele EU-området.
Men det vil man så ikke fra Venstres side.
Hvad vil man så?
Altså, det synes jeg da kunne være rart at høre.
Det er jo rigtigt, som fru Støjberg nævner, at indtil for nylig havde hun ansvaret for det her område.
Jeg mindes, at fru Støjberg lavede en aftale med bl.a. Somalia om at sende 12 mennesker hjem om året – nu kan ministeren sikkert tallene bedre end jeg – men jeg mener, at der er 800 somaliere i Danmark, der afviser at rejse hjem.
Det vil sige, at med den plan, fru Støjberg senest fremlagde, er vi så i mål om 66 år.
Der kan jeg godt sige, at vi fra Dansk Folkepartis side nok er lidt mere utålmodige.
Så når nu Venstre ikke kan støtte det forslag, vi har fremlagt her – godt nok med andre argumenter, går jeg jo ud fra, end dem, man selv bruger – hvad vil man så i stedet for?
Inger Støjberg (V), 2020-01-10:
Tak for det.
I Venstre er vi helt på linje med Dansk Folkeparti, for det er selvfølgelig fuldstændig uacceptabelt, at der er lande, som Danmark ikke kan tvangsudsende uønskede udlændinge til.
Det var også derfor, at vi i den tidligere, borgerlige regering strammede op på den her uholdbare situation, og det er også derfor, at EU's visumpolitik er blevet styrket igennem de seneste år.
Der er jo netop en række lande, der gerne vil have fordelen, men ikke ønsker at give noget til gengæld.
Når et land som f.eks. Iran nægter at tage imod egne statsborgere, bør det altså også have en konsekvens.
Men det er bare ikke et skridt, vi kan tage alene; det er et skridt, som vi i høj grad skal tage sammen med andre EU-lande, hvis det skal virke effektivt.
Derfor vil jeg også sige, at der er rigtig gode takter i det her forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat og vi behandler i dag, og vi er fuldstændig enige i målet, nemlig at lande, som nægter at modtage deres egne statsborgere, i fremtiden selvfølgelig skal gøre det.
Men midlet til at opnå det er vi måske ikke er helt enige i.
Det vil nemlig, som andre også tidligere har været inde på, kunne få nogle negative konsekvenser.
Det kan f.eks. utilsigtet komme til at gå ud over danske virksomheder, som rent faktisk driver forretning i nogle af de her lande, eller forskningsinstitutioner, som kunne være afhængige af udveksling af eksperter.
Derfor vil det kunne lægge hindringer i vejen, ligesom man kan sige, at vores udenrigstjeneste også ville kunne blive hindret i deres arbejde.
I Venstre synes vi med andre ord, at visumpolitik skal bruges som en mere aktiv del over for de her lande, ligesom vi også tidligere har sagt, og det står vi naturligvis ved, nemlig at også bistandspolitik skal tages i brug i nogle tilfælde over for lande, der ikke tager imod deres egne statsborgere, så der netop også i fremtiden f.eks. kan nægtes visum.
Men det er et område, hvor vi mener at vi står langt, langt stærkest, hvis det er på EU-niveau, vi gør det.
Derfor skal der selvfølgelig også lyde en opfordring til den nuværende regering om, at de fortsætter det arbejde, som den tidligere borgerlige regering satte i gang på det her meget, meget vigtige område.