runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Olsen (SF), 2025-02-05:
Statsministeren siger det jo meget rigtigt, altså at vi står i en meget usikker verden, hvor der er behov for at lave nogle prioriteringer.
Derfor er jeg også meget enig i det debatindlæg, som den socialdemokratiske ungdomsformand Katrine Evelyn Jensen har skrevet, hvor hun siger, at det nu er på tide, at eliten også løfter et ansvar, og at man konkret kunne rulle alle sænkningerne af topskatten tilbage, hæve aktiebeskatningen og så gøre det, vi nu kommer til, altså aflyse sænkningerne af generationsskifteskatten.
For en retfærdig og solidarisk finansiering af oprustningen er afgørende, ikke bare for økonomien, men også for sammenhængskraften, som jo er noget af det, som jeg – hvis jeg skal sige det med mine egne ord – synes, vi i en tid, der er så usikker, skal forsvare.
Er ordføreren ikke enig i, at det også er nødvendigt at have en økonomisk solidarisk finansiering af de her forsvarsudgifter, og at det nu er lidt underligt, at man tager hul på den her diskussion, samtidig med at man her og nu sænker generationsskifteskatten?
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2025-02-05:
Mig bekendt er det jo ikke nødvendigvis kendetegnende for de partier, der placerer sig til venstre for Socialdemokratiet, at man politisk holder igen med udgiftsdrivende tiltag af sådan et forsigtighedsprincip.
Så jeg kan i hvert fald ikke genkende, at det skulle være noget, som vi ligesom ville kunne mødes om.
Overordnet set kan man sige, at der her har været en zigzagkurs.
Men det har jo været en zigzagkurs, der har udmøntet sig i, at satsen, når der har været en blå regering, har været 5 pct., og at den, når der har været en rød regering, har været 15 pct.
Nu prøver vi ligesom at låse den fast, og det bliver i øvrigt finansieret ved at sanere erhvervsstøtteordninger.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-05:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at man på Læsø fjerner levegrundlaget for mange mennesker, da øens største arbejdsplads er knyttet til fiskeriet og nu er i tilbagegang på grund af en CO 2 -afgift?
Morten Dahlin (V), 2025-02-05:
Jeg og regeringen synes, at fiskeriet er enormt vigtigt.
Det er det for Danmark; det er det for vores landdistrikter; det er det for vores øer, og det er det selvsagt også for Læsø.
Derfor præsenterede regeringen i mandags et udspil til en ny fiskeripolitik, hvor man jo også neutraliserer effekten af CO 2 -afgiften frem til 2030.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-05:
Tak for det.
Nu nævner ministeren udspillet, der kom i mandags.
Jeg ved faktisk ikke, om jeg synes, at det gør det specielt meget bedre.
Det er da rigtigt, at man siger, at frem til 2030 er der nu mulighed for at få refunderet hele sin afgift på brændstof.
Men til gengæld foreslår man jo så lukkeområder i det nordlige Kattegat, og det er lige præcis der, hvor 80 pct. af fiskeriet fra Læsø foregår, og det er fra små både, der ikke har mulighed for at sejle i Skagerrak.
Så man kan sige, at man på den måde måske giver med den ene hånd, men man tager med den anden hånd.
Når vi er inde på det, snakker vi 20-25 pct. af arbejdspladserne på Læsø, og alt efter hvordan folk reagerer, f.eks. hvis de flytter fra øen, kan det få betydning for, om øens eneste skole kan overleve.
Derfor er jeg lidt interesseret i at høre: Hvordan tænker ministeren at vi skal håndtere de udfordringer, der opstår for sådan et øsamfund, hvor man ikke bare har en industriarbejdsplads, man kan tage over til, eller har nemt ved at pendle til en anden arbejdsplads?
Det må da betyde noget, at vi skal sørge for, at man stadig væk kan arbejde på en ø som Læsø og bevare sit samfund.
Morten Dahlin (V), 2025-02-05:
Man vil stadig væk kunne arbejde på en ø som Læsø.
Jeg mener, at vi skal have et Danmark i geografisk balance.
Det betyder, at der skal være gode, velbetalte arbejdspladser, uanset om man befinder sig i det vestlige Jylland, om man befinder sig midt i København, eller om man befinder sig på en af vores smukke øer.
Diskussionen om bundtrawl ved jeg at spørgeren er inviteret til et møde om i Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri, og derfor vil jeg foreslå, at man tager drøftelsen om bundtrawl med ministeren for fødevarer, fiskeri og landbrug, som man jo så også er blevet tilbudt at spørge i dag.
For det er den rigtige minister at rette spørgsmål omkring bundtrawl til.
I forhold til arbejdspladser vil jeg sige, at regeringen og jeg har en ambition om, at der skal være gode, velbetalte job i alle egne af vores land.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-05:
Jeg møder selvfølgelig op i Fiskeriministeriet i morgen til en forhåbentlig ganske god snak om fremtidens fiskeri.
Men sidder ministeren og måske ministerens folk og kigger på, hvad der vil ske, hvis og såfremt at det her får de alvorlige konsekvenser; hvis man beslutter det her og man mister så mange arbejdspladser?
Er man så ved at kigge på, hvordan man så håndterer den situation for at hjælpe Læsø videre, så de forhåbentlig stadig væk kan blive ved med at fungere som samfund?
Morten Dahlin (V), 2025-02-05:
Vi arbejder altid på at skabe de bedste betingelser for udvikling, også af nye arbejdspladser i vores landdistrikter.
Én ting er jo at gøre, hvad man kan, for at holde fast i dem, der er.
Noget andet er at udvikle nye typer af arbejdspladser, og det gør vi altid kontinuerligt, både i mit ministerium, men også på tværs, for det er en prioritet både for mig og for regeringen, at der skal være gode, velbetalte job.
Det skal ikke kun være noget, der findes i hovedstadsområdet eller i det østlige Jylland, som er de områder, der vækster mest i Danmark.
Det skal også være der, hvor der er længere mellem husene, herunder også på vores øer, som jo har nogle øsamfund, som naturligvis er påvirkelige over for at tabe arbejdspladser og også tabe arbejdspladser, i et omfang der i en storby ikke ville lyde af mange, men som er mange på vores små øer.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-05:
Tak, og tak til ministeren for at komme ned og svare i dag.
Det er nemlig rigtigt, at når man ser på antallet af arbejdspladser og sætter tal på, kan det måske virke, som om det er ubetydeligt, specielt hvis man kigger på det i forhold til store byer.
Men når man så også ser på det i procenter, håber jeg da, at ministeren vil være enig med mig i, at hvis 20-25 pct. af arbejdspladserne pludselig forsvandt i f.eks. Køge Kommune, Greve Kommune eller Ringkøbing-Skjern Kommune, så ville man stå i en situation, hvor man virkelig var bekymret og havde nogle udfordringer, der måske ville kræve ekstraordinær hjælp fra ministeriet i forhold til at sige: Hvad gør vi så?
Morten Dahlin (V), 2025-02-05:
Jeg og regeringen har en ambition om, at der skal være flere arbejdspladser, ikke færre arbejdspladser.
Men jeg vil meget gerne sige meget klart på vegne af regeringen, at udviklingen af vores landdistrikter og vores øer selvfølgelig kræver private arbejdspladser.
Det vil vi gerne lægge os i selen for, og det gør vi i øvrigt gerne i et samarbejde med Folketingets partier.
Jesper Petersen (S), 2025-02-05:
Jordens ressourcer er begrænsede, og vi skal bruge dem med omtanke.
Det har vi hver især mulighed for at tænke over og gøre, og politisk betyder rammerne for markeder og krav til produkter og krav til gennemsigtighed meget for, at vi kan komme i retning af et mindre belastende forbrug.
Med en voksende befolkning på verdensplan og fortsat økonomisk vækst bliver cirkulær økonomi kun mere vigtigt.
Ved at bruge færre ressourcer, ved at bruge ressourcer mere effektivt og i øvrigt genbruge mere kan vi begrænse vores forbrug af Jordens ressourcer.
Den europæiske ecodesignforordning har netop til formål at understøtte mere bæredygtige produkter og give klar information om produkters miljøbelastning og energiforbrug.
På den måde skal det også blive lettere at træffe grønne valg og påvirke forbruget af ressourcer i vores samfund.
Der bliver også bedre muligheder for at stille krav om mærkning, mulighed for at fastsætte krav om grønne og offentlige udbud og forbud mod destruktion af usolgte tekstiler og sko.
De specifikke krav til de enkelte produktkategorier bliver fastsat gennem retsakter på europæisk niveau og ikke i dansk lovgivning.
Det er sådan set ikke det, vi behandler i dag, men relationen til den her ecodesignforordning er, at det jo er medlemsstaternes ansvar at sikre, at forordningen og de tilhørende retsakter, der udvirkes undervejs, kan håndhæves.
Det skal vi selvfølgelig også kunne og gøre i Danmark.
Det er det, lovforslaget her gør, altså fastsætter de supplerende bestemmelser, der skal til, og giver de bemyndigelser, der skal til, som altså gør, at forordningen og dens krav kan håndhæves i Danmark.
Det støtter Socialdemokratiet, og derfor støtter vi lovforslaget.
Christian Friis Bach (V), 2025-02-05:
Tak for det.
Det her lovforslag har jo til formål at fastsætte supplerende regler til EU's ecodesignforordning i dansk lovgivning, som så kan udgøre den juridiske ramme for senere vedtagelser af EU-krav om miljø, energi og klima for produkter på det europæiske marked.
Man vil gerne have et A, A+, A++, eller hvad der ellers er af ordninger derude.
Sådan nogle bæredygtighedskrav bliver nu udbredt til stort set alle produkter på det indre marked.
Derudover oprettes der også et digitalt produktpas, og det betyder, at det så bliver meget nemmere og mere tilgængeligt for forbrugerne, og det er jo vigtigt for, at man kan sikre bæredygtigheden på tværs af virksomheder og forsyningskæder.
Der bliver mulighed for at stille krav om mærkning og krav til grønne offentlige udbud, og med bedre produkter får vi også mindre restaffald, fordi produkterne vil kunne repareres og genanvendes.
Nu kan vi give Sikkerhedsstyrelsen bemyndigelse til at ændre eller fjerne indhold på en online markedsplads, hvis det henviser til et produkt, der ikke overholder reglerne.
Hvis ikke det kan efterleves, kan man endda blokere hjemmesiden, så vi sikrer bedre konkurrencevilkår for danske virksomheder over for de her online platforme.
I Venstre har vi også noteret os, at der ikke umiddelbart her er større administrative byrder derude.
Men det giver dem en bedre mulighed for at vise, hvad de kan, og vise de energivenlige produkter, som de har.
Det er vigtigt, også for at sikre et velfungerende indre marked, som kan blive en motor for den bæredygtige omstilling.
Af de grunde stemmer vi for lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-02-05:
Tak for det.
Som nævnt handler det her forslag om ecodesignforordningen, der erstatter ecodesigndirektivet.
Den erstatter det efter de samme principper, men bare med et udvidet anvendelsesområde.
Det vil sige, at den skulle gælde for stort set alle produktgrupper, dog ikke foder, fødevarer og lægemidler.
Det kan jo lyde ret omfangsrigt at skulle fastsætte det ved lov, men det kommer først senere, hvad det er for nogle produktkategorier, og hvordan det så skal udmøntes, f.eks. hvordan produkterne bedre kan blive genanvendt eller repareres eller andre ting.
Vi synes egentlig grundlæggende, det er positivt, at man får sikret, at produkterne i højere grad kan være en del af en cirkulær økonomi, altså at man laver produkter, der ikke bare tilsiger, at man skal have et køb og smid væk-samfund, men at man faktisk sikrer, at der kan være en bæredygtighed, og at man måske kan forlænge produkters levetid.
Det synes vi da er ganske fornuftigt, så derfor kommer vi til at støtte det her lovforslag.
Det er jo også noget, der ligger i forlængelse af, at vi i Europaudvalget tidligere har støttet, at man gik ned og forhandlede efter det mandat i regeringen.
Lars Aagaard (M), 2025-02-05:
Generelt bliver jeg som minister gladest, når de oplysninger, jeg får, også fra mit eget ministerium, viser sig at være korrekte.
Men det er ikke ukendt i forbindelse med større anlægsprojekter, at der kan ske forudsætningsskred, der gør, at selv om man vurderer priserne efter det bedst mulige grundlag, kan det udvikle sig anderledes.
Det er altid træls, men det er jo ikke ukendt ved store anlægsprojekter.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-05:
Vi har jo andre projekter, hvor man skal etablere rørinfrastruktur.
Jeg kan da godt blive lidt bekymret, når jeg ser sådan en projektering her, som hovedsagelig har været hen over landbrugsjord og er gennemført på relativt kort tid, og hvor man så alligevel ender med noget, der er blevet dobbelt så dyrt.
Det gør mig da lidt betænkelig.
Det er ikke, fordi jeg på det grundlag vil sige nej til alle mulige gravearbejder i forbindelse med infrastruktur, men det er jo ikke tillidsvækkende, når man har projekter som det her.
Kan ministeren ikke se det?
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-02-05:
Danmarksdemokraterne har jo været imod passagerafgiften hele vejen igennem, og vi har også længe advaret om, at det kommer til at gå ud over både passagerer og ansatte i lufthavnen.
Transportministeren og flere andre ministre burde jo have set det her komme, også set i lyset af at flybranchen selv har advaret imod det her i rigtig, rigtig lang tid.
Derudover ser vi jo, at vores naboland Sverige, som jo havde en flyafgift – det var bl.a. en af begrundelserne for at indføre den i Danmark – nu sløjfer den.
Norge sænker den væsentligt.
Så jeg var lige ved at sige: Begrundelsen, at der skulle være lige konkurrence i de skandinaviske lande, er ikke længere til stede.
Og faktum er bare, at uanset om det er 30 kr. eller 50 kr., eller det er baseomkostninger, så er det jo de 30 kr., der har været medvirkende årsag til, at Ryanair har vurderet, at de ikke kan flyve.
De lukker samtlige ruter til Aalborg.
De har lukket basen i Billund.
Og noget tyder på, at de muligvis også lukker alle ruterne fra Billund.
Det har voldsomt store konsekvenser, især set fra den vestlige del af landet, altså Jylland, som jo bliver dem, der taber på det her.
Jeg havde faktisk håbet, at ministeren ville have sagt, at vi sløjfer det igen, og at vi tager ved lære af vores nabolande, som har testet det af og konkluderet, at det ikke var nogen god idé.
Vi anser jo passagerafgiften som noget, der fra starten har været et fupnummer.
Den blev præsenteret som en afgift, der skulle sikre grøn omstilling af luftfarten.
Indtil videre har den kun medført tab af arbejdspladser.
Thomas Danielsen (V), 2025-02-05:
Jeg hørte ikke lige noget spørgsmål.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-02-05:
Jeg har hørt ministeren ved et par lejligheder sige, at det jo ikke er et spørgsmål om, at man ønsker at forhindre folk i at flyve.
Det er jeg sådan set glad ved, for det kan ikke være målet i sig selv.
Ønsket var, at man skulle betale for sin klimabelastning.
Samtidig skulle de samme penge gå til at hjælpe med at omstille, så vi kan flyve uden klimabelastning.
Mener ministeren stadig væk, at det er en rigtig god idé, at man har trukket ca. 50-60 pct. af beløbet ud og givet det til de ældre frem for at lade det blive i branchen, så man kunne hjælpe branchen med den grønne omstilling og vi egentlig kom ud over, at det var nødvendigt at straffe folk med, at de skulle betale ekstra penge?
Thomas Danielsen (V), 2025-02-05:
Jeg står stadig væk ved den aftale, som vi har indgået, om passagerafgiften.
Det er rigtigt, at formålet ikke er, at folk skal flyve mindre.
Hvis man kigger på de midler, vi bruger, og på, om man kunne have brugt dem på større CO 2 -reduktioner i sig selv, er svaret jo ja.
Vi kunne bare have iblandet 1½ pct. mere eller et eller andet i samtlige flyvninger.
Men det er ikke det, der har været formålet på noget tidspunkt.
Formålet har været at kunne bevise, at så snart det bliver lovligt at flyve 100 pct. grønt, vil vi gerne være foregangsland og ligestille det og også give den grønne indenrigsflyvning et bedre image som kollektiv transport, som det jo er.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-05:
Mener ministeren, at det var en god beslutning at bygge en gasledning til Lolland, set i lyset af at etableringen blev langt dyrere, end da beslutningen blev taget af den tidligere minister, og det viser sig, at tilslutningen er langt dyrere for gaskunder, så det kun er sukkerfabrikken, der er tilsluttet?
Lars Aagaard (M), 2025-02-05:
Og tak for spørgsmålet.
Beslutningen om at etablere gasledningen blev truffet før min tid af den tidligere regering i 2021, og derfor var projektet allerede så fremskredent, da jeg tiltrådte som minister, at det ikke var rimeligt at stoppe det.
Jeg glæder mig så over det, jeg har fået oplyst fra Evida, nemlig at der er biogasproducenter, der udviser interesse for at udnytte gasledningen, og i den forbindelse kan jeg sige, at Evida har oplyst, at der er indgået aftaler med to nye biogasproducenter i slutningen af 2024.
Samtidig har Evida også oplyst, at der pågår dialog med yderligere biogasproducenter og aftagere, som ønsker tilknytning til den nye gasinfrastruktur.
Det er glædeligt, men vi kan godt være enige om, at det er ærgerligt, at projektet er blevet dyrere end det var planlagt, da den tidligere regering traf beslutningen.
For mig er det selvsagt vigtigste styrende mål her, at den gas, vi forbruger i Danmark, bliver grøn i fremtiden.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-05:
Hvis man kigger tilbage på planlægningen af projektet, så lød det, da projektet blev godkendt, at det ville koste knap 800 mio. kr., og det endte så med at blive 1,5 mia. kr. i stedet for.
Det er jo et beløb, der kommer til at blive betalt over taksterne.
Både de knap 300.000 privatkunder og de 38.000 virksomheder, som modtager gas, kommer jo til at betale en højere tarif, for at Nordic Sugar kan få sin gasleverance.
Det er jo en af konsekvenserne af det her.
Det er den finansieringsmodel, der er, og som jeg synes er helt skæv, nemlig at det er alle gasforbrugerne, der kommer til at betale for én kunde på Lolland.
Så er det jo et spørgsmål om, hvad det koster at blive tilsluttet, og der har jeg kunnet læse mig til, at den pris, som man skal give, hvis man skal tilsluttes som gasforbruger, altså som virksomhed, er fem gange den pris, der tidligere har været skitseret.
Så vi står altså med en gasledning, der er blevet langt dyrere end planlagt, og som bliver betalt alle gasforbrugere, og så har vi en tilslutningspris, som er blevet meget højere end det, der tidligere er blevet luftet.
Ifølge de tal, vi tidligere hørt, var det 15-25 virksomheder, som havde vist interesse.
Der har også tidligere været indgået kontrakter på et andet grundlag.
Så jeg synes, at vi her har at gøre med en infrastruktur, som er blevet anlagt på et grundlag, som jeg ikke synes at man kan stå inde for det.
Nu glæder ministeren sig over, at der er nogle bioproducenter, der gerne vil kobles på om et par år, men det var jo ikke det, der var årsagen til, at man byggede det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ministeren, om han kan se problemstillingen i, at man siger ja til et anlægsprojekt, som så bliver dobbelt så dyrt som planlagt, selv om det blev gennemført rimelig hurtigt, og at man så står med en tilslutningspris for gaskunder i erhvervslivet, som er fem gange så høj som det, der har været skitseret for ganske kort tid siden.
Lars Aagaard (M), 2025-02-05:
På vej herover gik jeg faktisk og funderede lidt over, hvad spørgerens intention med spørgsmålet i dag egentlig var.
Jeg vil bare lige erindre om, at spørgerens parti var støtteparti, da den her beslutning blev truffet.
Spørgerens parti var godt nok modstander af det, men I lod det ske.
Så jeg synes, det ville være klædeligt, hvis spørgeren tog ansvar for at have ladet beslutningen blive truffet i stedet for at bede mig som minister, der er kommet til senere, om at redegøre for de beslutninger, der er truffet før min tid.
Det var spørgerens parti, der var parlamentarisk grundlag.
I blokerede ikke for beslutningen.
Dermed kan man godt tage en diskussion om historikken, men den involverer altså, at Enhedslisten på trods af kritik lod det ske.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-05:
Vi kunne jo sådan set ikke blokere for det, for når samfundet skal give tilladelse til den her type infrastruktur, er det jo op til ministeren, og så skal Klima-, Energi- og Forsyningsudvalget bare orienteres.
Ja, vi blev helt sikkert orienteret, men hvad skulle vi så have gjort?
Skulle vi har stillet et mistillidsvotum til Dan Jørgensen, som var minister?
Er det den måde, man skal styre landet på?
Det er interessant nok.
Det ville ministeren have gjort, hvis han havde været medlem af Folketinget på daværende tidspunkt.
Jeg synes, at det, jeg egentlig har spurgt ind til her, er ministerens holdning til det.
Hvad er ministerens holdning til, at vi har at gøre med en anlægsinvestering, som bliver dobbelt så dyr som planlagt?
Er det ikke dårlig planlægning?
Lars Aagaard (M), 2025-02-05:
Som støtteparti til en mindretalsregering havde spørgerens parti da bestemt mulighed for at presse sådan en mindretalsregering.
Det konstaterer jeg så at man ikke gjorde.
I stedet for køber man en fribillet til at stå og kritisere beslutninger i fortiden uden at tage sin del af medansvaret for, at man lod det passere.
Det synes jeg bare er vigtigt at få med.
Der er to ting: Jeg lever livet ud ad forruden, og jeg kan ikke ændre fortiden.
Jeg ønsker da, hver gang vi laver energiinvesteringer, at de kommer til at blive realiseret på forudsætningerne eller noget, der er bedre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-05:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om SF har fået øje på, om der er noget, vi kan stramme op på her, så man ikke udelukkende laver minimumsimplementering, men kunne vælge at implementere det her på et højere niveau, så det havde en miljømæssig konsekvens, som var større end det, der er lagt op til.
Marianne Bigum (SF), 2025-02-05:
Vi har jo ikke rigtig set, hvad der kommer til at være af krav til de produktgrupper, der bliver omfattet af det her.
Det er en lidt blank boks, hvad der kommer til at ligge i det her.
Nej, jeg har ikke umiddelbart set noget.
Jeg bed bare mærke i, at der var en opfordring i høringssvarene til, at man ikke minimumsimplementerede det her, men rent faktisk investerede i den grønne del af det danske erhvervsliv med den.
Men det, jeg kan se kunne være et issue, er kontrollen.
Hvis vi minimumsimplementerer på den del, så der ikke kommer nok ressourcer med til at sikre, at der er en ordentlig kontrol af det her område, så risikerer vi netop bare, at danske virksomheder bruger en masse kræfter på at investere i det her, og så kan forbrugerne importere produkter fra onlinemarkedspladser, som ikke gør sig den samme umage.
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2025-02-05:
Socialdemokratiet har en interesse i, at der er gode vilkår for erhvervslivet i Danmark, som sikrer god beskæftigelse og i det her tilfælde jo i særlig grad uden for de store byer.
Derfor mener jeg også, at det er det rigtige at gøre, når man rækker hen over midten og sørger for, at der ikke fortsat skal være en zigzagkurs på det her område, men at der kommer til at være en langsigtet løsning, som virksomheder kan planlægge ud fra.
Det mener jeg er et sundt kompromis at indgå, og det er jo et kompromis, for jeg står fuldt ud på mål for, at vi har haft hævet den her afgiftssats til 15 pct. tidligere.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-02-05:
Tak for det.
Nu sagde ordføreren her i svaret på spørgsmålet fra Danmarksdemokraterne, at det var et sundt kompromis, og at det var godt at række hen over midten på det her område.
Jeg synes, det er svært at se, hvad det er, Socialdemokratiet har fået i det kompromis.
Hvad er det gode for Socialdemokratiet i det, der ligger her?
Det er jo politik, som Socialdemokratiet har talt imod ad flere omgange i flere år.
Jeg var tilbage og kigge i det socialdemokratiske udspil, der hedder »Danmark er for lille til store forskelle«, og der foreslog man det præcis modsatte af det her.
Så hvad er det, Socialdemokratiet har fået i kompromiset?
Så siger ordføreren godt nok, at man godt ved, at det her rammer nogle af landets rigeste familier.
Det, man bruger 900 mio. kr. på her, rammer jo kun de absolut rigeste.
Tabellerne, der ligger på det her, svarene fra Skatteministeriet viser, at det ikke rammer andre procenter end den rigeste procent.
Hvad er det for en socialdemokratisk politik?
Er det en ny socialdemokratisk politik at øge uligheden, fordi arv bedre skal kunne betale sig for den rigeste procent?