runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-04:
Så er jeg jo selvfølgelig nødt til lige at tage ordet igen i forhold til det, jeg nævnte, for jeg tænker ikke, at man skal fælde gamle træer.
Jeg tænker faktisk også, at man skulle sætte ressourcer af til at understøtte gamle træer, som f.eks. er ved at dele sig, og hvor man har brug for at understøtte det.
Så en del af det arbejde kunne jo også være, at man laver en pulje til at hjælpe byer med at reetablere fortove, som skal hæves, fordi rødderne fra træerne gør dem ujævne eller whatever.
Mener ordføreren også, at det kunne være en tanke, at man sætter økonomiske ressourcer af til det?
Mette Gjerskov (S), 2021-05-04:
Jeg synes, det er svært på nuværende tidspunkt at konkludere, hvad det er, der skal være svaret.
Men der er jo balancer i alting, og det kan også være nødvendigt at fælde gamle træer, og det kan ske.
Men jeg synes lige, vi skal afvente analysen, til vi drager endelige konklusioner.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-04:
Der er jo kommuner, der har en decideret træpolitik, f.eks. at man ikke skal fælde træer, men at man, hvis man så alligevel er nødt til at gøre det af en eller anden grund, så skal plante fire nye.
Tænker ordføreren, at det kunne blive et resultat af den der lovgennemgang, som skal laves i løbet af det her år?
Så bliver jeg lidt bekymret igen, for så snakker vi om noget, der er om rigtig lang tid.
Altså, hver gang der bliver fældet et gammelt træ, går der jo rigtig mange år, inden der kommer et nyt gammelt træ.
Men hvis vi nu tænker os til den ideelle situation, hvor det både bliver på private og offentlige arealer, så skal der også økonomi til.
Altså, jeg tænker, at det vil blive dyrt, hvis man tager alle træer med, og det ville jeg gerne have at der kunne findes penge til.
Lea Wermelin (S), 2021-05-04:
Grunden til, at jeg synes, at tilgangen til det her beslutningsforslag fra regeringen er klog, er jo netop, at i stedet for at tage en enkelt sag – nu kender jeg heller ikke lige præcis den sag, som ordføreren henviser til – så går vi mere generelt til værks og spørger: Har vi egentlig de rigtige værktøjer?
Hvordan kan vi sikre, at vi bevarer de træer, vi gerne vil?
Men ligesom med så meget andet gælder det, at der, når man dykker ned i konkrete sager, vil være fordele og ulemper, og dem skal man jo afveje.
Men der er jo allerede måder at passe på træerne på i dag – netop med den livstræskategori, med fredninger, med den naturnære skovdrift.
Så det er jo ikke, fordi der ikke er redskaber i dag, men jeg synes, det er klogt, at vi får kigget på regelgrundlaget – i forhold til både de offentlige arealer og de private arealer.
René Christensen (DF), 2021-05-04:
Jeg kunne forstå, at ministeren var sådan positiv over for forslaget, og at regeringen også selv arbejder med noget, men ikke kan sige ja til det her.
Derfor er jeg også nødt til at spørge lidt ind til København, for tilbage i 2018, da man skulle udvikle Carlsberggrunden, var det jo sådan, at der langs Vesterfælledvej faktisk var en hel del fredede træer, bevaringsværdige træer.
Og der endte det jo sådan set med, at flertallet på Københavns Rådhus valgte at sætte motorsaven på.
Dansk Folkeparti mente jo, at man skulle have bevaret de her træer, og hvis man tager et luftfoto, kan man se, at der nærmest ikke er nogen træer i det område – og alligevel satte man motorsaven på, og det var jo med Alternativet i spidsen.
Er det det, ministeren arbejder for: at eksempelvis sådan nogle bevaringsværdige træer, gamle træer, kunne være blevet stående i Københavns Kommune?
Lea Wermelin (S), 2021-05-04:
Først og fremmest synes jeg, at der i hvert fald er tale om en anden tidsopfattelse, hvis man synes, at det er lang tid til at få et ordentligt analysegrundlag at stå på, inden vi træffer beslutninger.
Det er jo det, der bliver lagt op til at vi skal have her, og det tager nogle gange tid at få kigget det igennem – og også have den interessentinddragelse, som jeg var inde på.
Betyder det så, at der ikke sker noget i mellemtiden?
Nej, det gør det selvfølgelig ikke.
Der er allerede omkring 4.000 livstræer i Danmark.
Der er også en naturnær skovdrift.
Så vi arbejder allerede med det.
Mette Gjerskov (S), 2021-05-04:
Tak for det, formand, og tusind tak til forslagsstillerne for lejligheden til at tale om gamle træer, og jeg holder ufattelig meget af træer.
De er levesteder for fugle og insekter og svampe, og de lagrer CO 2 , og de er smukke, og de giver os glæde og ofte en historie.
Jeg kommer til forbeholdene, og dem har ministeren også nævnt, og jeg ved det ikke, men jeg kommer næsten til at blive lidt rørstrømsk, for jeg har gået og tænkt på, hvordan man egentlig kan forklare, hvad det er, der er så vigtigt ved de her træer.
Så jeg vil gerne give et eksempel, og det er lindetræet på min barndoms gårdsplads, og det er jo faktisk ikke kun fra min barndom, for det står der endnu, og jeg vil tro, at det er plantet i forbindelse med udskiftningen af gårdene fra landsbyen, så det vil sige i 1780'erne-1790'erne, hvor bønderne skulle forlade landsbyens trygge fællesskab og flytte helt derud på marken – jeg ville egentlig have sagt noget, men nu tror jeg, at formanden lige er optaget, altså at de skulle flytte langt pokker i vold ud på marken – hele gårde blev møjsommeligt splittet ad, og de blev kørt ud til det nye gårdsted, samlet og lerklinet, nyt strå blev hentet nede fra mosen, og der blev så plantet et træ på gårdspladsen.
Sådan forestiller jeg mig det, og det træ har stået der som vidne til gårdens liv, sorger og glæder i mere end to århundreder.
Og går man tæt på, kan man jo se barken, og hvordan der er levemuligheder for alverdens insekter og mos og lav, og hvad ved jeg, og fugle, der bygger rede, og linden blomstrer, og det er der jo faktisk mange der ikke ved, for man lægger ikke mærke til det, fordi den har lysegrønne blomster.
Men lige pludselig en dag kommer man ud, og man tænker: Men hvad er det for en summen?
Og så er hele lindetræet fuldstændig fuldt af insekter, der bare summer løs og voldæder af blomsterne og samler forråd til næste generation.
Men der er også biodiversitet, og der er vel i mange af os i høj grad også en kærlighed til nogle af de her gamle træer og en tanke om, at de måske også skal stå der om 200 år, altså at det ikke kun var for 200 år siden, men at det også er om 200 år.
Og jeg skulle hilse fra Radikale Venstre og sige, at de er enige og har den samme position.
Lea Wermelin (S), 2021-05-04:
Nu står jeg i den situation, at det er min utrolig dygtige kollega fødevareministeren, som har ansvaret for dyrevelfærden, og som derfor også vil være den konkrete minister, der i så fald skal dispensere, hvor der jo skal stilles vilkår – der er jo netop også blevet lyttet til de høringssvar, der har været, og dermed er der også en sanktionsmulighed, og der er mulighed for at trække dispensationen tilbage.
Så det er ikke, fordi jeg ikke anerkender den bekymring, der er, men jeg synes bare, at vi har hegnet det godt ind.
Mette Gjerskov (S), 2021-05-04:
Jamen kommunerne kan allerede i dag give tilladelse til broerne, til de mindre indretninger, til gelændere og badetrapper, til alt det, som man grundlæggende har brug for, for at komme fra land til vand på en ordentlig måde.
Det er det, som vi har besluttet her i Folketinget.
Jeg ønsker ikke, at vi skal give tilladelse til alt muligt andet, og derfor beder vi Kystdirektoratet om at have en meget, meget restriktiv stillingtagen til det.
Og der er vi måske så bare uenige.
Birgitte Bergman (KF), 2021-05-04:
Jeg lytter mig lidt til, at det her beslutningsforslag bliver tolket og misforstået, og det er jeg rigtig ked af.
For det, som det handler om, er jo i virkeligheden den store installation, altså det at opføre en badebro, hvilket jo i dag ligger hos kommunerne.
Det er kommunerne, der afgør det, og det er det store.
Så når der her fra både ministeren og fra ordførerens side bliver indikeret det med de store byggerier, der skal være på en badebro, må jeg sige, at det slet ikke er det, som vi snakker om.
Vi snakker for det første overhovedet ikke om, at der skal laves om i lovgivningen, men vi snakker om, at det er kommunerne, fordi de er tætte på deres borgere, de er tætte på kysterne, og de kender hver en krog, hver en lille drejning, der er på kysten, og de har i øvrigt også ansvaret for kystsikringen.
Så kan det virkelig passe, at Socialdemokratiet mener, at staten er bedre end kommunerne til at passe på vores natur og vores kyster?
Mette Gjerskov (S), 2021-05-04:
Jo, men altså, uanset hvor mange gange ordføreren siger, at det her handler om gelændere, så vil jeg bare sige, at som bekendtgørelsen er i dag, så kan kommunerne allerede give tilladelse til mindre indretninger, f.eks. gelændere og badetrapper
Så kan vi jo ændre bekendtgørelsen nok så meget, men det står der jo i forvejen.
Så jeg forstår ikke, at vi skal blive ved med at diskutere det.
Det står sort på hvidt, og hvis det sorte er bogstaverne, og det hvide er papiret, så kan vi vel blive enige.
Birgitte Bergman (KF), 2021-05-04:
Jeg vil godt understrege, at jeg også rigtig gerne vil passe på vores kyster.
Så det her handler overhovedet ikke om, at vi skal plastre alting til, men det her handler bare om den sidste lille afgørelse, altså de små ting på en badebro.
Det handler ikke om at etablere en eller anden sauna ude på en badebro eller noget andet, men det handler om en lettere tilgængelighed for ældre borgere, men også for badelav.
Så det handler ikke om at etablere store huse eller noget i den stil, og jeg kan altså bare sige, at der i dag er en forvirring i den lovgivning, der er mellem de to myndigheder.
Det fungerer simpelt hen ikke i praksis, og der er det bare, jeg appellerer til, at Socialdemokratiet og regeringen også vil kigge noget mere på, at vi kan arbejde med det i udvalgsarbejdet.
Mette Gjerskov (S), 2021-05-04:
Jeg forstår ikke, hvad problemet er, for kommunerne administrerer det jo i forvejen – det er netop gelændere og badetrapper.
Det har kommunerne jo mulighed for.
Det er, som om forslagsstillerne gør virkeligheden til noget andet end det, der står i reglerne.
Reglerne er jo, at kommunerne godt kan administrere i forhold til gelændere og badetrapper.
Det er jo kun, når det kommer til større anlæg, når det kommer til at stille bænke, huse, saunaer og andre spændende ting ud på at broerne, at det begynder at blive en statslig opgave.
Erling Bonnesen (V), 2021-05-04:
Tak for det.
Når forslaget bliver fremsat, er det, fordi der er problemer derude i virkeligheden.
Som borger oplever man jo lige præcis det her bøvl, og de opfatter det jo egentlig også som nogle små ting, som man plejer at sige bare skal ordnes, og at det skal bare være nu, så man ligesom kan komme videre.
Og det er jo da egentlig også i den – med al respekt – lidt lille afdeling, når man taler om gelændere til bådebroer osv. osv., så derfor undrer det mig da lidt, at den socialdemokratiske ordfører midt i sin ordførertale siger, at man er nødt til at sikre, at det er staten, der administrerer det her, fordi det skal være ens over hele landet.
Så er det bare, jeg tænker, at når man siger det om badebroer, gelændere osv., så frygter jeg næsten for det næste, der skal komme, for så skal man vel nærmest nedlægge kommunerne og overtage resten.
Der vil jeg lige opfordre ordføreren til lige at vende sine overvejelser om det en gang til og så begynde at vise kommunerne lidt mere tillid, for de kan sagtens administrere det her.
Vi skal fastsætte reglerne og så lade kommunerne administrere det.
Mette Gjerskov (S), 2021-05-04:
Tak for det, formand.
Jeg holder uendelig meget af vores kyster, og det tror jeg vi er rigtig mange der gør.
Med det her beslutningsforslag mener forslagsstillerne, at man skal ændre på kompetencen, så kommunerne i højere grad skal give tilladelser til f.eks. bænke på broer og bådlifte og den slags.
Man kan sige, at det da egentlig lyder meget fornuftigt, men der er jo faktisk grunde til, at myndighedskompetencen er fordelt, som den er i dag – gode grunde.
For helt grundlæggende varetager staten jo hensynet til de mange interesser, der er i vores kystzoner.
Det gælder både muligheden for at udfolde fritidsaktiviteter og hensynet til at passe godt på naturen langs kysterne, som vi har gjort siden Staunings tid, for at undgå, at kysterne og kystområderne bliver ødelagt.
Derfor er det også vigtigt, at de regler, vi har, bliver forvaltet ens på tværs af hele landet, og det sikrer vi jo faktisk ved, at kompetencen ligger hos staten.
Jeg kan godt forstå, at Dansk Folkepartis ordfører f.eks. siger: Det er jo bare lidt her og så lidt der.
Ja, så er der lige lidt her og lidt der og lige lidt mere.
Nej, siger jeg, for så kører rumlen.
Og jeg synes også, at det er vigtigt at understrege ministerens pointe i den sammenhæng, nemlig at vi ikke er interesserede i, at badebroer og bådebroer langs vores kyster bliver opholdssteder, hvor man flytter opholdet fra land til vand.
Men der er altså også forskel på en badetrappe og en bådlift i forhold til udseendet af kystlandskabet; det er det, der følger med.
Jeg synes måske også lige, at vi skal have understreget, at bare fordi man ændrer myndighedskompetencen, ændrer man jo ikke nødvendigvis grundlaget, altså den administration af reglerne, der er.
Jeg synes, at det, jeg læser i forslaget, er, at forslagsstillernes hensigt er, at de faktisk gerne vil have ændret lidt på administrationen af reglerne.
Det mener jeg ikke vi skal.
Vi skal have en skrap overholdelse af reglerne, og det er det, vi beder Kystdirektoratet om, og det er vi fra Socialdemokratiets side enig i.
Derfor kan vi ikke bakke op om det her beslutningsforslag.
Og så skulle jeg i øvrigt hilse fra gode venner i Radikale Venstre og Enhedslisten og sige, at de er enige i den position.
Erling Bonnesen (V), 2021-05-04:
Jeg har forstået, at Socialdemokratiet ikke vil give sig på det her område, og sådan er det jo, men det er jo fint nok, at vi diskuterer det.
For hvis det at tage stilling til gelændere og flytning af en låge, som blev nævnt som et eksempel før, pludselig bliver gjort til store, voldsomme ting, som man i hvert fald ikke tør overlade til kommunerne, så synes jeg godt nok, at det er kommet godt og grundigt ud af balance, og det er derfor, jeg opfordrer til at få set på det her en gang til.
Og når det her bliver bragt op, er det jo, fordi man oplever problemerne ude i virkeligheden.
Det er jo derfor, vi kommer med det.
Så kære ordfører: Tænk lige over det en gang til.
Ministeren vil se på bekendtgørelsen – lad os få alle de her problemer på bordet, så vi kan få det ordnet.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-05-04:
Jeg håber da så inderligt, at vi snart også kan få havnaturnationalparker i det her land, og jeg har i hvert fald flere gange nævnt det over for ministeren, og jeg ved da, at hun har noteret det.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-04:
Nogle gange, når man får et beslutningsforslag på bordet, sidder man lidt og tænker: Hvad vil dem, der har fremsat det her forslag, med det – hvad er meningen med det?
Og jeg må indrømme, at jeg ikke er blevet klogere.
Nogle gange bliver man klogere, når man sidder her til førstebehandlingen og hører de forskellige ordføreres taler, men det har faktisk ikke hjulpet mig den her gang, for man bliver ved med at spørge ind til noget med et gelænder og en trappe ned fra en badebro.
Og som jeg kan se det, er der allerede bemyndigelse hos kommunerne til det.
Det er stadig væk et spørgsmål fra min side.
Hvis det handler om yderligere ting end det, mener vi sådan set, det er godt, at det ligger et andet sted end hos kommunerne.
Nogle gange er der behov for et blik udefra og oppefra, når man ser på de her ting, og det er ikke nødvendigvis altid bedst helt lokalt at tage beslutninger om sådan noget her.
For det handler også om, hvordan vores samlede kyst ser ud.
Så der skal nogle gange et blik på det udefra, og vi mener egentlig, det er meget fornuftigt fordelt, som det er nu.
Som forslaget ligger her, kan vi ikke støtte det.
Og jeg glæder mig egentlig til i udvalgsbehandlingen at blive klogere på, hvilke intentioner der ligger bag, for jeg synes, det står uklart.
Sådan som jeg læser det, og det, som jeg også hører, er, at det jo også er andre installationer end det, man allerede kan fra kommunernes side, og så er det, jeg bliver bekymret for, hvor store installationer det er.
Er det borde og bænke-sæt ude på broerne, som man begynder at få ind i indretningen?
Er det omklædningsfaciliteter osv. osv.?
Og det mener vi ikke er kommunerne der skal tage stilling til.
René Christensen (DF), 2021-05-04:
Vi oplever jo desværre tit, at lovgivningen – som også den socialdemokratiske ordfører sagde – skal være stram.
Og vi skal passe på kysterne.
Ja, det er vi enige i, men vi skal også have en lovgivning, der fungerer, både i forhold til at vi passer på, men jo også sådan at det virker i forhold til det initiativ, som vi kan se vokser ude i befolkningen.
Birgitte Bergman (KF), 2021-05-04:
Jeg vil også bare sige tak til ordføreren og tak til Dansk Folkeparti for at støtte forslaget og ikke mindst for at belyse og sætte spot på lige præcis de lokale udfordringer, der er rundtomkring.
For det her handler jo ikke om at ændre i lovgivningen, men det handler om at give kommunerne den mulighed for at kunne udføre deres arbejde lokalt sammen med borgerne.
Som ivrig vinterbader kan jeg bare sige, at jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at lysten til at kunne komme ud og komme til vandet jo er steget eksplosivt under corona.
Det giver bare en glæde, og jeg håber, at flere kan få lov at opleve den glæde at komme i vandet, også når man er over 80 år og må støtte sig til gelænderet.
Mette Gjerskov (S), 2021-05-04:
Jeg tænker, at vi, hvis der er nogen, der har misforstået noget om, hvordan reglerne og sådan noget er derude, jo så må få det udredt.
Selvfølgelig skal vi udrede alt, hvad udredes kan, og det har jeg ikke noget problem med.
Tværtimod, det kan jo kun være i vores alle sammens interesse.
Men det ændrer jo stadig væk ikke ved, at kommunerne har kompetencen til broerne, til gelænderne, til badetrappen, men nej, de har ikke kompetencen til bådelifte og større anlæg eller bænke og borde-bænke-sæt og den slags.
Nej, det har de ikke, og det er med vilje.
Erling Bonnesen (V), 2021-05-04:
Velbekomme.
Og tænk, at der kan gå så meget snak og bureaukrati bare i et gelænder til en badebro.
Birgitte Bergman (KF), 2021-05-04:
Jeg vil bare sige tak til ordføreren og til Venstre for at støtte op om forslaget og være med til at sørge for, at vi kan få afbureaukratiseret netop sådan en lille ting, som det her er, så vi kan komme tættere på borgerne og give det lokale demokrati en større stemme.
Så tak for det.
Erling Bonnesen (V), 2021-05-04:
Tak for det.
Tænk sig, at gelændere kan få en sådan diskussion op at stå, men det må vi jo så have sendt i udvalg, eller hvad det nu kan blive til.
I hvert fald tak for ordene, og i Venstre kan vi selvfølgelig støtte det her forslag.
I Danmark kan vi mange ting.
Udadtil er vi kendt for at være tillidsfulde og være et land med en lav korruption, og vi er blandt de allerbedste til digitalisering og grøn omstilling, men så er vi desværre også kendt for bureaukrati, og det er sådan set det sidstnævnte, som det her også kommer til at handle en hel del om.
Jeg tror, at alene ordet bureaukrati for de fleste sådan leder tankerne hen på papirstakke og indviklede processer med lange ventetider og ikke rigtig nogen klarhed, og det er jo det scenarie, som vi kan sige at vi må beklage, og det er så desværre ikke helt fremmed for mange danskere, sågar heller ikke i den her situation omkring badebroer m.v.
Borgere med ejendomme, som støder ud til kysterne, oplever i hvert fald det her tæt på i for mange situationer.
De bliver mødt af en masse regler og procedurer, når de eksempelvis ønsker at etablere en bådebro eller foretage ændringer på en allerede etableret bade- eller bådebro, og det skal jeg komme tilbage til.
Efter de gældende regler er det helt rigtigt, at det er kommunerne, der skal give tilladelsen, og som har kompetencen til det, men når det så kommer til ændringerne af det, så er det, at der nogle gange går alvorligt bureaukrati i den, og det er det, som vi skal have set nærmere på.
For som jeg i hvert fald får det forklaret og oplever det, så er det, når der skal til at ske ændringer, at man skal have de statslige myndigheder og Kystdirektoratet ind over til at sige, at hov, hov, nej, den går så ikke.
Og det er denne kompetencefordeling mellem – kan vi sige – det statslige niveau, Kystdirektoratet, og det kommunale niveau, som mildt sagt ikke er optimal.
Det bliver simpelt hen for rigidt og for bøvlet, og det mener vi skal kunne gøres bedre, og det kan gøres bedre.
Kommunerne ved, hvor det er, skoen lokalt trykker, og de har også kompetencerne til det, og hvis man har tillid til det lokale selvstyre, er jeg også helt sikker på, at de kan håndtere det her.
Blandt forslagsstillerne ønsker vi os derfor, at beslutningskompetencerne rykker helt tættere på borgerne, og det vil være den lokale kommune, og det vil sige at få den del, der så i øjeblikket ligger i Kystdirektoratet, flyttet over til kommunerne.
Men tak til initiativtagerne til forslaget og for samarbejdet om at få det op at stå, og vi kan som sagt støtte det og håber, at vi kan påvirke det i den efterfølgende behandling hos ministeren.
René Christensen (DF), 2021-05-04:
Og tak til ministeren for ikke bare sådan at feje det helt af bordet, men sige, at man egentlig gerne lige vil give det en gennemgang for at se, hvad det er for nogle udfordringer, der er.
Jeg forstår egentlig godt, at vi får den her sådan lidt blandede debat.
Og det er nok heller ikke helt forkert, for det er nok sådan en kombination af begge dele – en frustration over, at tingene ikke kan lade sig gøre, og en frustration over, at der skal bruges mange kræfter på noget, der egentlig også godt kan lade sig gøre, når det i den sidste ende alligevel sker.
Altså, kommunerne skal selv have lange skrivelser og skal bruge meget tid på at kommunikere med Kystdirektoratet, før det kan lade sig gøre eksempelvis at lave nogle mindre tilretninger eller tilbehør i forbindelse med bade- og bådebroer.
Og derfor har vi jo lavet det her forslag.
Det er jo ikke som udgangspunkt for at klistre hele Danmark til med bade- og bådebroer.
Det tror jeg ikke der er nogen der ønsker, og det ønsker vi selvfølgelig heller ikke i Dansk Folkeparti.
Men vi ønsker jo trods alt alligevel, at der ikke bare – hvad skal jeg sige – er status quo i forhold til det, vi ser i dag.
Altså, som jeg sagde i mit spørgsmål til miljøministeren, må man jo bare sige, at der har været stort fokus på bevægelse, der har været stort fokus på at bruge naturen.
Vi har lige haft en lang debat på to timer om naturnationalparker – hvorfor har vi det?
Det er jo, fordi det også er noget, der optager befolkningen.
Befolkningen vil gerne komme ud, befolkningen vil gerne ud at røre sig, befolkningen vil gerne ud i naturen, og befolkningen vil også gerne bruge vandet.
Derfor tror jeg altså bare, at man skal indstille sig på, at der vil komme flere ansøgninger om badebroer fremadrettet, og så er det jo bare ærgerligt, at man med det frie, gode initiativ om at lave en badeforening og andet oplever det her voldsomme bureaukrati for at få sine ting igennem.
Der tror vi bare på, at der skulle være én instans, som ligesom skulle afgøre det.
Vi tror bare, at der er sådan et momentum nu, hvor det der gode gamle Foreningsdanmark er vågnet op her under corona, og så er det lidt ærgerligt, at det sådan er stat og kommune, der skal slå det ned igen.
Så tak til ministeren for ikke bare at bagatellisere det, men egentlig også at tage det fornuftigt ned.
Det håber vi så der kan komme noget ud af.
Men kig på sagsbehandlingstider, kig på det bureaukrati, der er; og prøv også at kigge på nogle af de sager, hvor projektet reelt er gået igennem, og se, hvor lang tid der er gået med at skrive frem og tilbage, før projektet alligevel lykkes.
Der skal man altså være standhaftig, hvis man er almindelig borger eller foreningsmand.
Mona Juul (KF), 2021-05-04:
Selv tak.