runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-01:
Tak for det.
Det ved vi alle sammen, og specielt de små partier og de mindre partier har meget, meget svært ved at klare alle opgaver på én gang.
Men jeg må sige, at jeg er umådelig skuffet over at se Folketingssalen i dag, i forhold til at vi behandler to forslag, som har en afgørende betydning for Danmarks fremtid, i hvert fald det første – det andet, vi skal diskutere, kan man sige er mere symbolsk.
Det kan ske, men jeg synes faktisk, at man burde have været mere vedholdende med at diskutere det her forslag i dag.
Det er jeg ærgerlig over.
Det bliver jeg bare nødt til at sige.
Men jeg indledte jo med sådan fiktivt at lade, som om jeg var socialdemokrat og statsminister – jeg kunne godt se, at både hr. Frederik Vad og hr. Kaare Dybvad Bek sprang lidt i stolene – og det er jeg jo slet, slet ikke.
Men jeg gav en undskyldning på vegne af den statsminister, der ikke er her, for jeg synes egentlig, at sådan burde det lyde fra statsministerens side, som jo i mange, mange andre sammenhænge har fundet det passende at gå ud og give en undskyldning til forskellige grupper, der tidligere er blevet skævt behandlet fra samfundets side.
Og i denne sammenhæng må det være mere end passende at give hele Danmark en kæmpestor undskyldning for at have ladet Danmark blive omdannet til et indvandrerland med alle de konsekvenser, som vi efterhånden alle sammen tydeligt lader vores samfund og vores dagligdag påvirke af.
Ghettoer, bandekriminalitet, social ulighed, utryghed, tørklæder, parallelsamfund, religiøse særkrav, halalslagtning, kønsopdeling osv. er alt sammen noget, som var totalt fraværende, før Folketinget i 1983 vedtog verdens mest liberale udlændingelov.
For indvandringen fra de såkaldte MENAPT-lande, altså Mellemøsten, Nordafrika, Pakistan og Tyrkiet, har gjort et indhug i vores land – et indhug i Danmark, i den danske identitet, i vores kultur og ikke mindst i vores sammenhængskraft som folk.
Så en dybfølt undskyldning til danskerne fra statsministeren må være på sin plads, for der er virkelig noget at undskylde for.
Og vær venlig at minde nogle i jeres folketingsgrupper om, at de faktisk ikke helt kunne være bekendt at lade være med at være til stede – og også dem, som I skulle give en forklaring fra.
Steffen Larsen (LA), 2024-02-01:
Mange tak, hr. formand.
Jeg er 40 år gammel, født i 1983.
Man kunne jo, hvis man udelukkende lavede korrelation, mistænke, at det nærmest var min eksistens, man skulle undskylde for her.
Men jeg tror nu, at hvis man går over og kigger på kausaliteten, vil man komme frem til, at det ikke drejer sig om det.
Undskyldninger skal jo komme fra dem, der har begået fejlen.
Jeg er selv nyvalgt i Folketinget, og jeg har vel ikke noget at undskylde for her.
Hvis man bemærker, hvordan jeg fungerer som udlændinge- og integrationsordfører, tror jeg også, at man vil bemærke, at det vil være svært at sige, at det skulle være mig, der har begået de store fejl i udlændingepolitikken.
Så hvis jeg skal stå her og sige, at der er nogen, der skal sige undskyld, så skal jeg til at pålægge andre at komme med en undskyldning.
Hvis der er noget, der er mindre oprigtigt i denne verden, er det, når man har pålagt nogen at komme med en undskyldning.
Jeg har selv tre børn.
De to af dem er i en alder, hvor de engang imellem skal undskylde noget, de har gjort.
Det er ikke altid, at det kommer naturligt fra dem, og så kan far jo godt få lyst til at tvinge dem til at sige undskyld til hinanden, men det er ikke altid, at det virker sådan særlig godt, hvis man skal sige det mildt.
De er ikke særlig interesseret i at sige undskyld, og den undskyldning, de kommer med, er mildest talt ikke særlig oprigtig.
Dermed mister den også betydning.
Det, som den velmenende far kan finde på at gøre ved sine børn, er det, som vi også kan stå over for her, nemlig at sige undskyld for noget, som dem, der skal sige undskyld, ikke mener.
Og så må vi påpege, at da det jo er mere end 40 år siden, er nogle af dem, der burde sige undskyld, formodentlig heller ikke iblandt os længere.
Dermed bliver det problematisk.
Så kan man sige, at det skal være institutionen, der siger undskyld.
Jo, det kan meget vel være, men igen fornemmer jeg, at Folketinget jo heller ikke har været enige på det her punkt igennem tiderne, altså om, hvordan udlændingepolitikken skulle være.
Dermed er det jo et spørgsmål om, om institutionen også skal undskylde på vegne af dem, som har haft den rigtige mening.
Skal institutionen undskylde på vegne af fru Pia Kjærsgaard, som jeg har stor veneration for på det her område?
Det tvivler jeg på.
Så i sidste ende må jeg sige, at jeg ikke kan støtte det her forslag.
Jeg ser det som værende problematisk i sin natur og også i den moral, som det anlægger.
Det kan jeg ikke stå bag.
Mohammad Rona (M), 2024-02-01:
Tak for det, formand.
Vi står her i dag, fordi forslagsstillerne mener, at vi og i særdeleshed statsministeren skal sige undskyld til den danske befolkning for 40 års forfejlet udlændingepolitik.
Udlændingeloven trådte i kraft den 8. juni 1983.
Lovens vigtigste nyskabelse var en stærkt forbedret retsstilling for asylansøgere.
Den liberale udlændingelov fra 1983 er siden midten af 1980'erne blevet strammet i sådan en grad, at Danmark siden 2002 er blevet betegnet som et af de mest restriktive lande i Europa på området.
Jeg kan også godt tilføje, at reglerne jo har gjort det, at mine forældre og deres to drenge kunne vokse op her og starte et nyt liv.
Tak til Danmark for at tage ansvar.
Vi fik et liv, som vi aldrig nogen sinde kunne drømme om.
Vi skylder Danmark alt.
Ud over at sige tak til Danmark vil jeg også gerne sige undskyld her i dag.
Jeg vil nemlig gerne sige undskyld til de udlændinge, der kommer hertil eller er kommet til Danmark med håb, ambitioner og drømme om at blive en integreret del af samfundet, men som desværre mødes af bureaukratiske processer og regler, som i sidste ende spænder ben for helt almindelige familier og virksomheder.
Rigtig mange lykkes med det i dag, og en lille andel gør ikke.
Det er nemlig ikke kun et spørgsmål om love og regler, men også om vores indstilling og tilgang til dem, der ønsker at blive en del af vores samfund og vores fælles fremtid.
Det gør vi heldigvis også op med nu.
Vi må ikke, og vi skal ikke skræmme borgere væk, som vil vores samfund.
Det skal ikke føles som en kamp at finde sin plads her, men derimod være en glidende overgang.
Vi skal arbejde på at nedbryde barrierer og skabe et system, der understøtter integration snarere end vanskeliggør den.
Vi skal huske på, at vi kommer fra forskellige baggrunde.
Når vi først er her, deler vi en fælles fremtid.
Vores danske værdier og levemåde og vores demokrati og ytringsfrihed er også noget unikt, og det er også vigtigt for mig at understrege, at det vil vi og skal vi ikke gå på kompromis med.
Derfor håber jeg også, at vi i fremtiden kan skabe et Danmark, der er præget af tolerance, inklusion og fællesskab, og hvor dem, der vil og kan, kan komme, og hvor de føler, at de er velkomne, og hvor de føler, at de er værdsat og på den måde har lyst til at bidrage til det danske samfund.
Moderaterne støtter ikke op om forslaget.
Carl Valentin (SF), 2024-02-01:
Vi har en sådan lidt stram opdeling i SF, hvor jeg tager udlændingeområdet, og så tager min kollega integrationsområdet.
Så det er ikke noget, jeg har været meget nede i, men jeg kan da sagtens forestille mig, at der kan være tilfælde, hvor det handler om en misforstået tolerance, og at man også godt kan være bange for at blive beskyldt for at være diskriminerende.
Jeg vil så sige, at der også foregår ting i hele vores erhvervsliv og i samfundet, som er meget diskriminerende, og det skal man også være opmærksom på.
Frederik Vad (S), 2024-02-01:
Der var et samråd i Folketinget, hvor ministeren også gjorde klart, at det kigger vi selvfølgelig på.
Men vi har jo eksempler på det, jeg taler om, og vi har også tal på det.
Der skal f.eks. mange gange flere underretninger til at fjerne et barn med muslimsk baggrund kontra et barn med en anden etnisk baggrund.
Hvad skyldes det?
Hvad er det, der er på spil dér,
tror ordføreren?
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-01:
Bare lige for at sørge for, at alting er rigtigt, vil jeg sige: Vi ønsker ikke at bryde konventionerne, for det ville være utidigt.
Men vi ønsker et opgør med konventionerne, altså at man tager fat, og at man f.eks. i sådan en sag som den med piraten siger: Lad det komme an på en prøve.
For nej, det er en dum idé at bryde noget.
Vi skal finde ud af, hvordan man kan gøre det.
Men under alle omstændigheder er det jo så slapt, at vi ikke er kommet længere i forhold til konventionerne, for det er altid dem, der begrænser os, hver evig eneste gang vi diskuterer noget.
Susie Jessen (DD), 2024-02-01:
Hvis ministeren gerne vil have et spørgsmål, skal han da få det.
Der har været 40 års forfejlet udlændingepolitik.
Det er bl.a. også Socialdemokratiets fortjeneste, at det er gået, som det er gået.
Der er ting, vi kan gøre.
Socialdemokratiet har en vane med at sætte nogle store udspil op lige før et valg.
Ved sidste valg var det Kommissionen for den glemte kvindekamp, man nedsatte.
Hvad mener ministeren egentlig?
Vil man gerne være med til at gennedsætte Kommissionen for den glemte kvindekamp, så vi kan få et opgør med den sociale kontrol, som vi ser i muslimske kredse?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-01:
Det har jeg respekt for, og jeg har respekt for at tage diskussionen.
Jeg kan jo se, at der andre ordførere her i salen, f.eks. fru Susie Jessen, som kun snakker om mig, når jeg ikke er på talerstolen, sådan at jeg ikke kan svare.
Fru Pia Kjærsgaard tager altid konfrontationen med åben pande, og det har jeg respekt for.
Jeg har også respekt for Dansk Folkepartis arbejde i Udlændinge- og Integrationsudvalget.
Så der er ingen som helst tvivl om, at hvis vi vil drive det fremad og fortsat sørge for, at vi har styr på situationen her i Danmark, så hjælper det ikke noget at hvile på laurbærrene.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-01:
Jeg ønsker bare at foregribe begivenhedernes gang.
Det kan jo meget vel være, at man står her på et tidspunkt, som man gjorde ved de andre undskyldninger, og virkelig synes, at det er gået så langt over stregen, at man er nødt til at give den danske befolkning en undskyldning.
Jeg synes, at man allerede kunne gøre det nu.
For det begyndte netop i 1983.
Det var jo der, det begyndte.
Det er 40 år siden, at det hele gik skævt og Folketinget overhovedet ikke tænkte sig om.
De lod sig voldføre og vildføre, og det har så medført alle de problemer, som vi har i dag.
Derfor ønsker jeg bare at foregribe begivenhedernes gang.
Det var sådan set også derfor, at jeg fremsatte det forslag, som jeg var ordfører på lige før.
Men det fik jeg jo heller ikke rigtig opbakning til.
Så jeg forsøger bare.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-01:
Jeg var helt bange for, at det var en socialdemokrat, der havde sagt det, der blev læst op, og at jeg så skulle svare på, hvem det var, og om jeg var enig osv.
Men det var det jo så ikke; det var trods alt et fiktivt citat.
Jeg er enig i, at udlændingeloven af 1983 var en katastrofal lov, som havde præcis de voldsomme følger, som kritikerne af den også forudsagde på det tidspunkt.
Så den var på alle måder ødelæggende, den byggede på forkerte forudsætninger og blev implementeret på en måde, hvor forventningerne til, hvor stort et antal der ville komme til Danmark, i løbet af meget få år blev langt overgået, altså i forhold til hvad man var blevet stillet i udsigt.
Den var ikke god for Danmark, det kan der ikke være nogen som helst tvivl om, men jeg mener ikke, at vores opgave som folketingspolitikere, hvis vi ser, der er noget, der ikke fungerer, er at sige undskyld.
Opgaven er jo at lave det om.
Altså, de undskyldninger, der bliver nævnt fra fru Pia Kjærsgaards side, er jo undskyldninger for noget, som for længst er ændret.
Det er ikke sådan, at den dag, fru Mette Frederiksen som statsminister sagde undskyld til godhavnsdrengene, var ved afslutningen af børnehjemmet Godhavns mishandling af børn; det var jo adskillige årtier efter.
Det, som vores opgave er her i Folketingssalen, er da at ændre udlændingepolitikken, og det er der da flere, bl.a. forslagsstillerne selv, der har været med til.
Eller har vi haft 18 års fejlslagen udlændingepolitik?
I år har vi det næstlaveste antal af spontane asylansøgere i Vesteuropa.
Vi har det femtelaveste i hele EU.
Vores svar herfra er da ikke at stå og sige undskyld med en tåre i øjet og højtidelighed osv.
Vores svar er da at lave politikken om, altså at sørge for, at der ikke kommer flere hertil, end vi kan integrere; at sørge for, at afviste asylansøgere, som ikke har lov at være her, vender hjem.
Det er da det, vi skal bruge tiden på her – i stedet for at sidde og give undskyldninger og komme med pæne ord, patos osv. til en stor ceremoni.
Det kunne jeg såmænd nok godt gøre, hvis det var, men jeg tror ikke, det ville ændre noget som helst i forhold til vores udlændingepolitik, og det er vel det, det handler om.
Det handler vel ikke om at stå og sige undskyld for noget, der skete i 1983, året før jeg blev født.
Det handler vel om, at vi har en ændring, som gør, at vi har styr på vores udlændingepolitik, og at det er sådan, at det hænger sammen, så vi står vagt om, at der ikke skal komme flere til landet end dem, som vi kan integrere.
Og det gør der heldigvis ikke i øjeblikket.
Der er kontrol med tilstrømningen.
Derfor synes jeg, at vi honorerer de mennesker, som burde have en undskyldning, på den allerbedste måde, ved at vi laver politikken om og sørger for, at der er styr på udlændingepolitikken.
Og det er det, som den her regering står for, ligesom den forrige regering stod for det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-01:
Tak for ordet.
Igen må jeg sige, at jeg er lidt ked af – det er jeg virkelig – at der er så få til stede.
Uanset hvad må jeg sige, at det virkelig er en debat, og det sagde jeg også under mit tidligere forslag, som er utrolig vigtig, og som jeg synes at langt flere politikere burde engagere sig i, også her i Folketingssalen.
Sådan er det jo desværre i disse tider.
Det er ikke så godt, som det var i gamle dage, men det er der jo så mange ting der ikke er.
Men nu tilbage til ordførertalen.
Det er en undskyldning for nu gennem 40 år at have tilladt en ukontrollabel og ødelæggende indvandring fra islamiske lande, som for altid vil forandre Danmark.
Det er en undskyldning, som særlig mit parti, Socialdemokraterne, har stået i spidsen for.
Sådan bør det lyde fra landets statsminister.
Landets statsminister er jo rigtig god til at give undskyldninger og holde gode taler, både retorisk og alt muligt.
Det har vi jo set så sent som tirsdag.
Sådan er det bare ikke.
I mange sammenhænge har statsministeren fundet det meget passende at give en undskyldning til forskellige grupper, der tidligere er blevet behandlet helt skævt fra samfundets side, og i denne sammenhæng må det være mere passende at give hele Danmark en kæmpe undskyldning for at have ladet Danmark blive omdannet til et indvandrerland med alle de konsekvenser, vi efterhånden alle sammen så tydeligt lader vores samfund og dagligdag påvirke af.
Det er derfor, vi har fremsat det her forslag.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan de tilbageblevne ordførere og selvfølgelig ministeren har tænkt sig at forholde sig til det.
Der er også den løsning, som vi har foreslået, og som jeg har stået og talt om hele dagen i dag, nemlig at man fjerner alle de her krav, at man siger til dem: Hvis I kommer til Danmark, er I i Danmark, så skal I være danskere.
Altså, gør som os andre.
Vær glad for folkestyret.
Vær glad for demokratiet.
Vær glad for kvinders ligestilling.
Tag imod det!
Men det er jo det, der er det store problem, og det er det, man i mange tilfælde ikke gør.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-01:
Det er jo, fordi det for mig handler om – og det var også det, jeg kredsede om i mit svar til hr. Frederik Vad – om man mener, at det er noget, man rent faktisk kan løse, altså at det er et problem, man kan løse, og at man kan lave integrationstiltag, som slår ned på social kontrol, som slår ned på radikalisering osv. osv.
Vil fru Pia Kjærsgaard gerne være med til at se på den type forslag, eller er der ifølge fru Pia Kjærsgaard kun to løsninger, og det er enten at spærre folk inde eller smide dem ud?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-01:
Jeg er da glad for at kunne få lov at svare.
Jeg synes, at det er sådan lidt en væselmanér, at man stiller spørgsmål, når andre ordførere er på, som egentlig burde gå til mig som minister eller en anden en, der står her.
Så jeg er glad for, at vi kan have diskussionen åbent.
Jeg synes, at Kommissionen for den glemte kvindekamp gjorde et fantastisk stykke arbejde, og jeg glæder mig til og håber på, at vi kan få den gennedsat.
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at der var behov for det arbejde, som de lavede dengang.
Den dag, hvor vi kommer herned i Folketingssalen og beslutter, hvad der skal gøres med det beslutningsforslag, som fru Susie Jessen har fremsat, glæder jeg mig til at tage den diskussion.
Susie Jessen (DD), 2024-02-01:
Det, jeg egentlig håber jeg hører her fra ministeren, er, at Socialdemokratiet vil stemme for det beslutningsforslag, vi har nede i salen, om en gennedsættelse af Kommissionen for den glemte kvindekamp.
Frederik Vad (S), 2024-02-01:
Jeg har sådan set ikke noget problem med, at man kritiserer os for at overholde konventionerne.
Man kan som parti have et åbenlyst ønske om at træde ud af konventionerne.
Udfordringen er, at det har Danmarksdemokraterne ikke, og alt det, Danmarksdemokraterne siger at den her regering bør gøre, gør den her regering.
Det er det, Socialdemokratiet står på mål for.
Det er en meget, meget stram politik, som er førende i Europa, og vi har endda skrevet i regeringsgrundlaget, at vi kommer til at fortsætte med at bruge tid på det her konventionsspor, fordi vi ikke er tilfredse med, at der er ting, vi ikke kan foretage os i forhold til at beskytte befolkningen og sikre en ordentlig retsfølelse på det her område.
Så jeg synes sådan set, at vi siger meget klart, at vi gør det så stramt, vi kan inden for de rammer, der er.
Vi har ikke noget ønske om at træde ud af konventionerne.
Hvis man har det ønske, kan man godt kritisere os.
Hvis ikke man har det, er det lidt hult at kritisere os.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-01:
Jeg må bare sige, at jeg sidder og lytter meget til hr. Frederik Vad og til, hvad der bliver sagt.
Og jeg giver hr. Frederik Vad ret i mange af de ting, der bliver sagt fra talerstolen, og også i, at der da er sket noget fra Socialdemokratiets side – det er der da.
Det er da ikke, som det var engang,
men det er langtfra godt nok.
Og det, jeg bare siger, er, at undskyldningen skal være i forhold til det, der er sket.
Man siger jo hver gang, at der er færre osv. osv., men i forhold til fordums dumheder vil jeg sige, at de jo er i landet, og det er dem, vi har så store problemer med.
Så kan jeg bare konstatere, at Socialdemokratiet og Danmarksdemokraterne står samme sted i forhold til konventionerne.
Man vil godt gå lige til kanten.
Det gør man så aldrig.
Det kunne man jo have gjort i forhold til piraten; der kunne man have ladet det komme an på en prøve, men det gjorde hverken Socialdemokratiet eller Danmarksdemokraterne.
Der stemte Dansk Folkeparti imod.
Vi er meget ene om det, men vi tror, at der er en del derude, som er med os.
Frederik Vad (S), 2024-02-01:
Fru Inger Støjberg afleverede 1.200 på udrejsecentre.
Det antal har to socialdemokratiske udlændingeministre halveret.
Den her regering har skrevet i sit regeringsgrundlag, at vi skal udnævne en ambassadør, der kan være med til at kigge på at gøre noget ved de her konventioner.
Socialdemokratiet ønsker at gå til kanten af konventionerne.
Det er vores faste politik.
Den politik, der bliver ført nu, er den strammeste politik, vi har haft på det her område i danmarkshistorien.
Fru Susie Jessen gør regning uden vært.
Susie Jessen (DD), 2024-02-01:
Men vi vil gerne presse konventionerne til det yderste, og det er præcis – præcis! – det, Socialdemokratiet har sagt i 2018.
Vi vil gerne arbejde inden for konventionerne, men vi vil gerne presse dem til det yderste.
Det er jo sådan set det, vi siger, og det er ikke meget anderledes end det, som Socialdemokratiet tidligere har været ude at sige.
Vi har masser af forslag.
Altså, vi har et beslutningsforslag om Kommissionen for den glemte kvindekamp.
Vi har masser af ting.
Vi har en høring på vej om social kontrol.
Hvad gør Socialdemokratiet? Ingenting!
Tak for talen – måske ikke så meget for starten af den.
Et popparti og en karrierepolitiker tror jeg jeg hørte vi blev kaldt.
Jeg er for første gang i mit liv blevet valgt som folkevalgt som 38-årig.
Så jeg tror måske, at ordføreren har haft lidt mere karriere som politiker i hele sit liv, end undertegnede har.
Det, jeg egentlig beder om her – og det kan da sagtens være, at hr. Frederik Vad også har det her i hjertet; det er jeg fuldstændig overbevist om at hr. Frederik Vad faktisk har – er, at Socialdemokratiet praktiserer lidt mere af det, som Socialdemokratiet prædiker, for det er jo ikke det, der sker.
Det, som Socialdemokratiet gør, er, at man har nogle store, flotte interviews om, at der er nogle områder i vores land, hvor det går galt, hvor der er herskermentalitet, hvor der er det ene og det andet og det tredje, men hvor er det konkrete henne?
Og når jeg beder hr. Frederik Vad om at forholde sig til, hvad hr. Frederik Vad gør ved de her problemer, så er svaret: Det tænker vi lige lidt over.
Kunne Socialdemokratiet ikke se at komme i gang med nogle flere udlændingestramninger i stedet for at tale og tale?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-01:
Nogle gange er man jo i et større samarbejde.
Men det er vores holdning, og jeg glæder mig til, at vi skal diskutere det.
Så meget kan jeg sige.
Jeg tror ikke, at det er datosat endnu, hvornår det skal være; det kan godt være, at det er det.
Frederik Vad (S), 2024-02-01:
Jamen så kom med nogle forslag, fru Susie Jessen!
Jeg har intet sagt om, at fru Susie Jessen er karrierepolitiker.
Jeg ved ikke noget om fru Susie Jessen.
Hun ved ikke noget om mig, selv om hun har udtalt sig om mig flere gange.
Det, jeg har sagt, er, at Danmarksdemokraterne bygger på en gruppe mennesker, der troede, at Dansk Folkeparti var på vej ned i lokummet og på vej ud af Folketinget og derfor skiftede hest, som så mange andre gør.
Vi har jo aldrig haft så mange løsgængere, som vi har nu.
Det tog jeg op, fordi jeg syntes, det var en lidt ufin måde, fru Susie Jessen introducerede mig på i sin samtale med fru Pia Kjærsgaard heroppe på talerstolen, hvor jeg ikke kunne svare.
Jeg synes, at Danmarksdemokraterne taler med to tunger.
Vi havde i sidste uge eller i forrige uge en debat hernede om den etbenede pirat Lucky, som både Dansk Folkeparti og Danmarksdemokraterne gerne ville have smidt ud.
Dansk Folkeparti sagde: Lad os få ham ud ved at bryde konventionerne.
Det er et fair synspunkt at have: Man vil gerne ud af konventionerne.
Danmarksdemokraterne sagde: Han skal smides ud.
Men de konventioner, der gør, at han er her i landet, vil Danmarksdemokraterne gerne tilslutte sig.
Så det er tvetunget tale.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-01:
Jeg bliver bare nødt til at sige noget, når nu Moderaternes ordfører siger, at det sådan set er i orden, at de kan komme ud at svømme imellem kl. 18.00 og 19.00, og det vil så sige, at imellem kl. 18.00 og 19.00 er der lukket for mænd i svømmehallen, mens muslimske kvinder kan svømme rundt, mange gange i deres uklædelige badedragter.
Det må jeg sige er jeg fuldstændig uenig i.
Altså, det er igen det der med, at man lukker danskerne ude, lukker muslimerne ind.
Det er særkrav.
Det er sådan set det, vi med det her forslag skal gøre op med.