runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2018-02-06:
Jeg synes ikke, det er så mærkeligt, at jeg spørger til økonomien i det.
Det er ikke Enhedslisten, der har fastsat det sparemål.
Det har SF sammen med de andre forligspartier, og det er et klart sparemål.
Det fremgår jo af aftalen, af forliget i sin tid, og det fremgår af lovforslaget.
Der er ingen tvivl om, at der skal spares de her mange milliarder kroner.
Og så er det vel naturligt nok, når nu jeg hører SF's ordfører komme med nogle rigtig positive tilbagemeldinger på næsten alle kravene, at jeg så spørger, om der nu er plads til det inden for den økonomiske ramme, der er i forliget.
Karsten Hønge (SF), 2018-02-06:
Det kan jeg ikke se at der skulle gøre.
Det, at man giver borgerne nogle rettigheder, skulle ikke nødvendigvis koste en masse penge.
Men så vil jeg sige, at i en anden rolle er jeg transportordfører.
Der diskuterer vi eksempelvis hastighedsbegrænsningerne på vores veje.
Det gør vi jo, fordi vi ønsker redde liv og sørge for, at der ikke er så mange mennesker, der kommer til skade, og så indsætter vi hastighedskontroller rundtomkring.
Se, når man gør det, giver det også penge i kassen, og det bliver så opført på statsbudgettet, og så er der nogle mennesker, der siger: Nu gør I det, fordi I vil have penge i kassen.
Det gjorde vi altså ikke.
Vi gjorde det for at undgå, at folk kørte sig ihjel og kom til skade.
Torsten Gejl (ALT), 2018-02-06:
Jeg synes altså også godt, man kan tillade sig diskutere og spørge ind til de sparemål, som SF selv været med til at lave.
Karsten Hønge (SF), 2018-02-06:
Der går da ikke noget af mig, fordi jeg skal gentage det.
For SF er det her ikke en øvelse i at spare.
Det er en øvelse i at række syge, sårbare og udsatte mennesker en hjælpende hånd, ved at de kommer ind på arbejdsmarkedet.
Derfor er det for SF en succes, at vi har fået mange minifleksjob.
For SF er det en succes, at folk kan få et alternativ til at være på førtidspension.
Det her handler om at give borgerne nogle rettigheder.
Det handler også om, at kommunerne simpelt hen skal rette ind og behandle borgerne mere lige og mere ens.
Nu kan jeg jo se, at et andet medlem af Folketinget på et tidspunkt sagde, at man ikke ville påtage sig borgmesterposten i København, fordi man ikke ville tvinges til at piske de arbejdsløse og sende dem ud og rydde Amager Fælled for pileurt.
Det er en meget, synes jeg, begrænset måde at se politik på.
Jeg ser det som en mulighed for, at man også i kommunerne har mulighed for netop at komme borgerne i møde og hjælpe folk.
Det handler ikke om at spare penge.
Laura Lindahl (LA), 2018-02-06:
I forhold til det sidste vil jeg sige, at det jo ikke var sådan en stålsathed om, at man ikke vil tale retskrav.
Jeg sagde faktisk, at jeg synes, at de forslag om retskrav er svære.
For jeg kan godt se, at når man oplever kommuner, der ikke lever op til lovgivning igen og igen, får man lyst til at snakke om, at det jo så kan være, at vi herindefra er nødt til at tale om retskrav, for så føler vi os mere sikre på, at de borgere, som ikke kan arbejde, kan få en førtidspension, når de skal.
Men jeg synes ikke, det er ligetil i forhold til de forslag, der ligger.
Men jeg synes ikke, det er uinteressant at drøfte, og det tror jeg vi vil gøre, når vi når dertil.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-06:
Det vil jeg vil faktisk gerne takke ordføreren for.
Og jeg vil også bare sige, at det ikke er første gang, jeg oplever det, altså at ordføreren faktisk er i stand til, selv om ordføreren er med i en eller anden forligskreds, at forholde sig nogenlunde selvstændigt til de forslag, der ligger.
Så stopper rosen jo så, når jeg hører, hvad det er, ordføreren siger om de forskellige forslag.
Men tak for, at der kommer nogle klare meldinger, og det er jo så der, hvor mine nakkehår rejser sig lidt, fordi Liberal Alliance er med i forligskredsen.
Og det vil sige, at Liberal Alliance faktisk har muligheden for at blokere for de forslag, hvortil ordføreren sagde: Det kan I godt glemme.
Det var det med at hæve ressourceforløbsydelsen.
Det sidste forslag handler om at give fagforeningerne den rolle tilbage, de mistede, da man lavede reformen.
For der skete jo det, at man skrev fagforeningerne ud af loven.
Fagforeningerne havde jo forhandlingsret på fleksjobbernes vegne i den gamle ordning – det blev skrevet ud.
Laura Lindahl (LA), 2018-02-06:
Jamen, altså, det er jo fuldstændig rigtigt, at det, der formentlig er vigtigst for os at kæmpe imod, er, at størrelsen på ressourceforløbsydelsen skal op på sygedagpengeniveau.
Det er jo relativt nemt at komme i ressourceforløb, og vi mener ikke, at det skal være relativt nemt at få en af de allerallerhøjeste ydelser, vi har i vores system.
Så der er ingen tvivl om, at af de forslag, der ligger her, er det det forslag, som stikker mest i øjnene på Liberal Alliance.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-06:
Så kan jeg jo kun håbe på en ting, og det er, at det går lige så dårligt med Liberal Alliances vetoret i det her spørgsmål, som det er gået i så mange andre spørgsmål, for ellers har vi jo fået udstillet vanskelighederne ved at være medlem af den her forligskreds, hvis man gerne vil i den retning, som de her faglige organisationer gerne vil.
Der sidder nemlig i hvert fald et parti, der melder klart ud, at de vil blokere for, at man forbedrer ressourceforløbsydelsen.
Jeg er ked af at høre, at det er standpunktet, men desværre er det jo en realitet i den forligskreds.
Laura Lindahl (LA), 2018-02-06:
Jamen det er en realitet, det er fuldstændig rigtigt.
Christian Juhl (EL), 2018-02-06:
Tak for det.
Jamen der var også to klare meldinger.
Den ene har hr. Finn Sørensen lige nævnt.
Jeg har selv i en årrække været aktiv i fagforeningen, hvor vi forhandlede forholdene for fleksjobbere.
Jeg vil sige, at det har været det område, jeg har arbejdet med som professionel fagforeningsperson, hvor vi har haft de mest fleksible og de bedste dialoger med arbejdsgiveren om, hvordan vi får det her til at fungere.
Hvordan tager vi det hensyn, der er nødvendigt, til en fleksjobber?
Hvordan indretter vi lønnen, så den ikke gør fleksjobberen mere syg og den slags ting?
Og så sagde vi selvfølgelig også: Hvordan finder vi ud af, at lønnen så passer til overenskomstsystemet?
Det var faktisk et meget mere dynamisk og fleksibelt system, end hvis vi nu ovenfra stift skal sige, at det skal vi fra lovgivers side nok bestemme.
Jeg kan bestemt anbefale en decentralisering af de her ting til de lokale fagforeninger.
Det er en kæmpe fordel, når man skal etablere pladserne.
Laura Lindahl (LA), 2018-02-06:
Jeg hørte ikke et konkret spørgsmål, men en opfordring til, at man respekterer arbejdsmarkedets parter i den model, vi kender.
Christian Juhl (EL), 2018-02-06:
Jeg er stor tilhænger af, at det er en kort bemærkning, man får, og det betyder, at man giver en bemærkning og får en bemærkning, så der også er en dialog her.
Det er faktisk i overensstemmelse med det, jeg prøvede at beskrive før, nemlig at hvis man overlader det til de lokale kræfter, arbejdsgiverne og fagforeningerne lokalt, og prøver at finde løsninger, så får man nogle rigtig gode løsninger.
Og det er ikke stift, som ordføreren siger, tværtimod.
Det er det mest dynamiske system, man overhovedet kan tænke sig på det her område, og det giver mange, mange flere succeser, hvad angår placering af mennesker i fleksjob – mange, mange flere.
Og så vil jeg gerne sige, at jeg er meget, meget skuffet over, at man ikke engang kan give folk, der er udsatte, et retskrav, altså en rettighed.
Karsten Hønge (SF), 2018-02-06:
Jamen jeg har da forklaret mange gange, at for SF er det ikke afgørende med den økonomiske ramme.
Vi er da i den grad socialpolitisk og på alle mulige andre måder interesserede i også at tilføre det her flere penge.
Det ligger bare ikke i det forlig.
Men hr. Torsten Gejl kunne da, næste gang han får ordet, prøve at forklare mig, om et eneste sygt menneske her i landet vil få det bedre af, at SF trådte ud af forligskredsen.
Det der er noget – ja, undskyld, jeg siger det – politisk gejl.
Det hører ingen steder hjemme.
For det flytter intet ude i virkeligheden.
Det kunne flytte ude i virkeligheden, hvis Alternativet i København måske havde så meget politisk mod, at man påtog sig borgmesterposten, så man kunne være med til at gøre livet lettere for de syge og sårbare i stedet for sidde og beskæftige sig med ting, der ligger helt ude på kanten af det, man ellers forsøger at profilere sig på.
Christian Juhl (EL), 2018-02-06:
Nu er det jo et temperamentsspørgsmål, hvornår man siger fra og går ind i en forligskreds.
Sådan er der så mange ting.
Det er fysisk umuligt, og sådan er det.
Jeg vil gerne høre SF's ordfører, om det ikke gør et ret voldsomt indtryk, at hele 59 forbund og organisationer, en række spontant opståede bevægelser faktisk har brugt ufattelig meget energi på netop at sige, at her er noget, der centralt skal laves om.
Det er sjældent, vi oplever det på det her område, fordi folk bliver apatiske, for det er, som om systemet er så hårdt, at man næsten ikke kan gå op imod det.
Her er der trods alt nogle, der har arbejdet systematisk med at sige: Kunne vi ikke få det lavet om?
Gør det også indtryk på en mangeårig fagforeningsmand, at så mange har keret sig om et så vigtigt område som det her?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-02-06:
Ja, det kan meget vel være, og det er jo så også derfor, vi kommer til at drøfte det her, og jeg sagde faktisk til hr. Christian Juhl – eller det var til hr. Finn Sørensen, for det, jeg fik sagt før, var meget indforstået – i min besvarelse, at jeg tog hatten af for det arbejde, der var lavet.
Jeg synes, det er et seriøst arbejde, det vil jeg gerne sige, og jeg synes også, det er et arbejde, der fortjener både politisk opmærksomhed og anerkendelse.
Men at det er Enhedslisten, der skal beslutte, hvornår vi skal beslutte os for, hvilke initiativer vi ønsker at forholde os til, kan man ikke sige.
Dertil er vi jo trods alt ikke kommet endnu.
Enhedslisten har endnu ikke 90 mandater, og jeg vil også arbejde, til jeg måtte dø, for, at det ikke sker.
Bent Bøgsted (DF), 2018-02-06:
Jeg vil egentlig bare spørge ministeren, om det er muligt, at ministeren vil få lavet en beregning over, hvad de her seks forslag egentlig koster, hvis de skal gennemføres, som det er foreslået her i de seks udspil, der er kommet fra foreningerne.
Vi er klar over, at de ikke alle sammen er helt billige.
Der er lidt forskel her.
Men er det muligt, at ministeren vil få lavet en beregning på, hvad de seks forslag koster, og så sende den over til udvalget?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-02-06:
Ja, det tænker jeg er en god idé, for ellers kunne man bare stille det skriftligt.
Så nu har vi taget fornuften i det ned, og jeg har sagt, at ja, det vil jeg gerne svare på, så det gør jeg selvfølgelig.
Christian Juhl (EL), 2018-02-06:
Tak for det.
Jeg mener bare, at jeg nu var ved at nævne et eksempel på, at man da ikke behøver at vente på en evaluering af det.
Her har vi med en central styring af det hele skubbet dem væk, som kan være med til at formidle et godt stykke arbejde.
Så det er da bare med at komme i gang, og jeg tror endda, der er penge at tjene på det.
Der er da i hvert fald kvalitet at tjene på det.
Kvaliteten af fleksjobbene bliver bedre, hvis man inddrager de lokale parter på arbejdsmarkedet.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-02-06:
Det skader jo aldrig for bureaukratiets skyld også at sende det skriftligt, men fordi vi nu er der, hvor vi er, synes jeg godt, at man kan nøjes med bare at tage mit svar for gode varer, nemlig at jeg vender tilbage med en økonomisk beregning ud fra de initiativer, der er linet op her, altså de seks forslag.
Hans Andersen (V), 2018-02-06:
Den praksisændring, som jeg nævnte at disse præciseringer ville føre med sig, vil jo betyde, at en mindre andel af førtidspensionister vil få tildelt deres førtidspension på et tidligere tidspunkt, end der er praksis for i dag.
Det betyder jo dermed sagt også, at lidt færre vil være i et ressourceforløb, end hvad vi har set de senere år.
Bent Bøgsted (DF), 2018-02-06:
Jeg skal bare lige være helt klar over det.
Skal vi sende et spørgsmål skriftligt fra udvalget, eller er det nok, at jeg har spurgt ministeren her i dag?
Det er bare lige for ikke at misforstå noget.
Karsten Hønge (SF), 2018-02-06:
Jeg håber da virkelig, det gør indtryk på alle mulige mennesker, også uanset deres baggrund.
Jeg har selv meget tæt kontakt med både de faglige organisationer, men også de der sociale bevægelser, som jo langt hen ad vejen har både min støtte og min opbakning – og jeg deltager i deres arrangementer.
Jeg synes, det er godt at se folk sætte sig til modværge.
Det er klart, at når man bliver udsat for et pres, er det godt at opleve, at man kan organisere sig og sige fra.
Det er jo på alle mulige måder godt.
Det, jeg prøvede at lave en sammenligning med før, var det her med, at SF som en del af et forlig hellere vil være inde og forsøge at påvirke det – det er i hvert fald det, der er min erfaring.
Og det gælder, lige fra at man påtager sig en borgmesterplads i en kommune for at holde hånden under i stedet for bare at sidde og fløjte en sang fra de varme lande inde på et kontor ved siden af – at man faktisk påtager sig ansvaret – til at SF påtager sig ansvaret ved at være en del af den her forligskreds.
Og i dag har vi præsenteret konkrete ændringer i tre lovparagraffer, som gør livet lettere og stiller den svagt stillede stærkere.
Christian Juhl (EL), 2018-02-06:
Og nu er København jo ikke det eneste sted, der sker noget.
Det gør der jo faktisk rigtig, rigtig mange steder – og jeg vil gerne fremhæve min egen kommune, Silkeborg Kommune, hvor Enhedslisten og den øvrige venstrefløj har været med til at lave nogle rigtig, rigtig gode løsninger.
Det er vel lige så vigtigt, at vi fremhæver det.
Så vil jeg gerne spørge: Hvordan har ordføreren tænkt sig at vi efter et valg sikrer, at den her forligskreds kan blive brudt op, så SF og andre kan bruge det flertal, der sandsynligvis også vil være med en ny regering, i stedet for at holde fast i en forligskreds, som stort set ikke vil rokke sig ud af stedet?
Karsten Hønge (SF), 2018-02-06:
Nu er det bare lige sådan, at det er København, der er en af de værste kommuner i forhold til at behandle deres syge og sårbare borgere ordentligt, og netop den kommune, hvor både Enhedslisten og Alternativet i den grad profilerer sig på det, men hvor man den dag, hvor man skal til at overtage ansvaret, pludselig har noget andet at lave i nabolokalet i stedet for at påtage sig ansvaret.
Det hænger lidt sammen med det med forligskredsen.
Hvad i alverden skulle det dog forandre, hvis SF trådte ud af den?
Det ændrer da ikke noget som helst.
Mindretallet mod forliget bliver bare en lille smule større, ved at SF træder ud.
Det ændrer da ikke noget som helst.
Apropos min fortid: Jeg ser tværtimod SF som tillidsrepræsentant for de syge og de sårbare inde ved forhandlingsbordet.
Det er der, tingene flyttes, og der er SF.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-02-06:
Tak for det.
I den første tale, som jeg helt sikkert tror hr. Christian Juhl hørte, for den var god, noterede jeg mig i min besvarelse af hr. Finn Sørensens spørgsmål, at jeg sådan set også var interesseret i at drøfte hele det her tema.
Så det, som hr. Christian Juhl nu begynder at postulere her, altså at jeg slet ikke vil forholde mig til noget eller gøre noget som helst, kommer lidt som en overraskelse for mig.
For det blev sådan set adresseret dér.
Men lad det nu være.
Jeg er sådan set helt enig i, at der da er nogle af de her punkter, som er ganske udmærkede, og som fortjener en politisk diskussion.
Men jeg ved jo også, at hr. Christian Juhl om nogen er drevet af, at man, hvis man har dokumentation og bevis for noget, så også skal rykke videre frem på pladen, og nu er det altså få uger, før der kommer en evaluering, som vil gøre os væsentlig klogere, end vi er i dag.
Så undrer det mig, at man ikke bare kan vente nogle få uger, inden man kan forholde sig til det samlede billede.
Det er sådan set bare det, jeg synes er lidt mærkeligt.
For på mange områder er det, hr. Christian Juhl kommer til at sige, jo ikke altid helt skævt.
Torsten Gejl (ALT), 2018-02-06:
Jamen jeg vil gerne kvittere for, at tidspunktet for den lovgivning, der kommer som konsekvens af den store evaluering, nu er fremrykket til 1. januar 2019, sådan som jeg forstår det.
Venstres ordfører, hr. Hans Andersen, sagde, det blev i efteråret 2019.
Det betyder jo uendelig meget for rigtig, rigtig mange mennesker.
Så føler jeg da, vi har fået lidt ud af dagen.
Tak for det.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-02-06:
Der var jo ikke noget nyt i det, jeg sagde nu, i forhold til hvad jeg sagde under sidste runde, vil jeg bare lige sige, hvis der er nogen, der tænker: Gik jeg glip af noget?
Og jeg kan se herfra, at hr. Finn Sørensen sidder og ser meget mistroisk ud.
Nej, der er ikke nogen, der er gået glip af noget.
Så er det min klare forventning og forhåbning, at vi kan fremsætte et lovforslag i oktober, som kan vedtages i efteråret 2018, og som kan træde i kraft den 1. januar 2019.
Det er det, vi går efter, og det er der overhovedet intet nyt i.
Men det er da også klart, at hr. Hans Andersen ikke aner noget som helst om, hvordan de forhandlinger kommer til at foregå blandt forligspartierne.
Jeg afslører ikke nogen hemmelighed ved at sige, at jeg tror, at der er forskellige holdninger.
Det er jo det – kan man sige – hr. Finn Sørensen gerne vil have offentligt til diskussion her i dag – og respekt for det – og hr. Finn Sørensen vil gerne have forligsforhandlingerne herned i Folketingssalen, og hr. Karsten Hønge har ét forslag, fru Laura Lindahl har et andet, og hr. Hans Andersen har et tredje.
Men jeg er helt overbevist om, at forligskredsen selvfølgelig bliver enige om de initiativer, som der måtte være brug for, og som kan træde i kraft pr. årsskiftet 2018-19.
Christian Juhl (EL), 2018-02-06:
Tak for det.
På et andet område – på arbejdsmiljøområdet – blev der nedsat et ekspertudvalg, og jeg ved ikke, om det er sådan, at man, når man bliver halvgammel, synes: Skal man da virkelig opfinde den dybe tallerken, hver eneste gang man skal lave en forandring?
Det sagde jeg også på det tidspunkt, men jeg lyttede også til ministeren, og han sagde: Vi kan godt lave noget undervejs af det, vi ved fungerer, vi behøver ikke at vente på et ekspertudvalg.
Jeg tror, det var sådan, ministeren sagde det, og det syntes jeg var positivt.
For det er da også blevet til, at vi har flyttet lidt undervejs.
Men på det her område er det, ligesom om der er ting, som er helt oplagte i det her forslag fra så mange organisationer.
For vi må vel sige, at selv om man måske har været minister i mange år og i mange forskellige ministerier, er det ikke så tit, man oplever, at så mange interesseorganisationer og så mange spontane bevægelser reagerer på noget, man laver.
Det må da gøre et vist indtryk, selv om man vel bliver hærdet gennem årene, at så mange reagerer.
Jeg mener: Hvorfor kan der på det her område ikke laves noget af det, vi ved der virker, f.eks. det at inddrage fagforeningerne i at etablere de lokale fleksjob?
Det er jo et element, som er en tjeneste for alle ...
Troels Lund Poulsen (V), 2018-02-06:
Tak for det.
Ved starten af debatten gjorde jeg jo sådan set rede for de synspunkter, jeg har.
Men her efter mange timers god debat føler jeg nu alligevel, at man bør kvittere til hr. Finn Sørensen – og for den sags skyld også hr. Bent Bøgsted – for at have sat den her vigtige diskussion på dagsordenen her i Folketinget.
Jeg synes, det smukke ved det parlamentariske arbejde er, at vi i Danmark har det sådan, at nogle af dem, der bliver berørt af de reformer, vi vedtager, faktisk også har mulighed for at komme til orde, sådan at det ikke kun er gennem politikere, man kan det.
Så fik man jo indtrykket af, at der kun er en tillidsmand for de syge til stede i forligskredsen, og den fejl, som jeg tror var en ubevidst fejl fra hr. Karsten Hønges side, vil jeg gerne rette.
Jeg opfatter nu alle de partier, der sidder i forligskredsen, som dybt ansvarlige.
Og derfor vil jeg også igen i dag gerne kvittere for et godt samarbejde.
Jeg har ikke brug for at sige, at der er nogle, der er bedre end andre, men det er klart, at der er forskellige politiske holdninger til det.
Der var vel også en årsag til, at den daværende socialdemokratisk ledede regering ønskede at lave en bred politisk aftale.
Det kan man jo mene meget om.
Jeg synes, det var klogt, at fru Mette Frederiksen lavede en bred politisk aftale.
Det tror jeg faktisk gør det rigtig, rigtig holdbart.
Og generelt er det gode svar, når man skal lave længerevarende aftaler, at lave brede aftaler.
Og det vil jeg også gerne i dag kvittere for, ligesom jeg vil sige tak til Socialdemokratiet for et godt samarbejde om det her tema, som bestemt er vanskeligt, og hvor vi jo også tit oplever, at der er svære diskussioner.
Under den sidste debat var hr. Torsten Gejl meget bekymret for, om der overhovedet nogen sinde kom til at ske noget i det her samfund vedrørende hele det her reformspørgsmål.
Og jeg kan se herfra – ikke høre, men se – at hr. Torsten Gejl tager pænt imod det, jeg siger, forstået på den måde, at jeg jo har lagt op til, at den store evaluering, som finder sted lige om lidt, skal føre til ændringer og præciseringer, som så kan fremsættes i næste folketingssamling.
Og det er ikke med henblik på, at det først skal træde i kraft i midten af 2019 eller i slutningen af 2019, det er med henblik på, at det kan træde i kraft den 1. januar 2019.
Så derfor er der heller ikke nogen forsinkelse fra min side i det her.
Man fik det indtryk, da hr. Torsten Gejl havde holdt indlægget, at vi sidder på hænderne, at vi er fuldstændig argumentresistente; vi forstår ingenting, det vælter ind med råstegte duer på vores bord, og hvorfor spiser vi så ikke?
Fordi vi faktisk – vil jeg sige til hr. Torsten Gejl – nu har bestræbt os på at få et oplyst grundlag, som er noget, hr. Torsten Gejl normalt, når han holder større indlæg og deltager i politiske møder med mig, sætter stor pris på.
Og derfor må jeg faktisk sige, at jeg var lidt chokeret over, at hr. Torsten Gejl så lige præcis på det her punkt siger, at nu må man skride til handling, her få uger før vi har den endelige evaluering.
Men lad det være; det vender vi jo tilbage til.
Men herfra skal der lyde en tak for en fin debat.