runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-11-13:
Jeg laver ikke noget polemik overhovedet.
Hvis man vil tegne et eller andet billede af, at den eneste måde, jeg kan følge med i det her på, er ved at møde op i et eller andet samråd, så tegner man et billede, der går op imod den virkelighed, som man godt kender.
Vi har fulgt den her sag ganske tæt hele vejen igennem, for jeg deler fuldstændig den analyse, at det, vi så med hvidvaskningsskandalen, jo ikke kun er et Danske Bank-problem, det kunne også afledt være et Danmarksproblem, afhængig af hvordan internationale aktører ville respondere på det.
Så det optager mig i sagens natur meget.
Erhvervsministeren har bl.a. spurgt i Finanstilsynet for at få et indspark der, og der kører også de andre sager, der afdækker hændelsesforløbet.
Vi har sådan set en åben tilgang, og det kan meget vel være, at der er brug for mere regulering.
Jeg tror personligt selv, at der er brug for også et stærkere europæisk engagement, og at Danmark aktivt engagerer sig i det, for når vi taler SIFI-institutioner, er det jo rigtigt, at Danske Bank er en meget, meget stor bank i en dansk økonomisk sammenhæng, men den bliver lidt mindre, hvis man ser den i europæisk sammenhæng, og derfor er det jo relevant at spørge sig selv om, hvad der ultimativt er den rigtige tilsynsmyndighed med en bank som denne.
Er det et dansk Finanstilsyn alene og isoleret, eller ville vi stå os stærkere ved at være medlem af Bankunionen?
Det arbejde er også sat i gang, og det tror jeg grundlæggende spørgeren og jeg har en fælles tilgang til.
Men det er også for tidligt at konkludere på.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-11-13:
Forsvarsudvalget har afgivet: Beretning om eksport af dual use-udstyr til lande, der krænker menneskerettighederne alvorligt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-11-13:
SF er helt med på, at man skal bruge omtanke i de her sager, for der er jo ingen grund til at lave yderligere huller eller skabe yderligere problemer for sig selv.
Vi bakkede jo også op om aftalen fra september med øgede bødestraffe.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Det, jeg sådan set er optaget af, er, at vi kommer skridtet videre, at vi både har en diskussion om Finanstilsynets rolle og en styrkelse af Finanstilsynet, og at vi diskuterer, hvad der måske er brug for af yderligere regulering.
SF har jo kaldt statsministeren i samråd, og da statsministeren ikke vil komme i samråd om det her, vælger jeg jo at stille spørgsmålet nede i Folketingssalen, for det er jo altid en mulighed, for vi synes, der er brug for reguleringsmekanismer.
Hvis det skal med i finansloven, tror jeg, jævnfør statsministerens debat med hr. Kristian Thulesen Dahl tidligere, at det er på trapperne.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-11-13:
Tak for det.
Nu har vi virkelig haft en rimelig underholdende debat, ikke mindst efter vi fik at vide, hvem der var statsministerens bedste ven; så er det lige, at alle alarmer går i gang.
Hvor meget venner vi er med hinanden herinde, skal jeg ikke vurdere, men jeg kan i hvert fald sige en ting, og det er, at vi mennesker ikke er særlig gode venner med mange af de medskabninger, som vi bor på planet sammen med.
Så mine spørgsmål, i hvert fald de to første, kommer til at dreje sig om biodiversitet, og hvad vi gør i forhold til tab af biodiversitet.
Det er et emne, som for mange garanteret er både lidt fjernt og lidt abstrakt, men det er det på ingen måde.
Så sent som i den her uge udtalte FN's chef for biodiversitet, Cristiana Pașca Palmer, sig til The Guardian.
Hun sagde bl.a.: Jeg håber ikke, at vi bliver den første art, der kommer til at dokumentere vores egen undergang.
Og hun kaldte ligefrem tabet af biodiversitet den tavse dræber, som står lige ved siden af klimaforandringerne og lige nu ikke har den nødvendige opmærksomhed, i hvert fald ikke så stor en opmærksomhed, som den burde have.
Så det, jeg gerne vil spørge statsministeren om, er, hvad regeringen gør sig af overvejelser i forhold til at forhindre tab af biodiversitet – dvs. af arter og planter, der uddør, alt lige fra store dyr til insekter.
Bare for at give to eksempler på det kan jeg nævne, at 75 pct. af alle flyvende insekter i Tyskland er forsvundet i løbet af de sidste 25 år, og at antallet af vilde dyr er reduceret til halvdelen siden 1970.
Så det er et massivt tab af biodiversitet.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-11-13:
Altså, den ene tanke er jo international, og det er så hele debatten om klimaforandringer og omstilling og bæredygtighed, som skal løftes med større styrke internationalt.
Det er også i det lys, vi selv har taget danske initiativer og tilbudt FN's generalsekretær at prøve at skabe et netværk omkring finansieringsinstrumenter til at trække den omstilling, og det var derfor, vi lavede P4G osv.; der er en international dimension.
Så er der selvfølgelig også en hjemlig dimension, og det er bl.a. baggrunden for, at den her regering har haft højere ambitioner, end nogen tidligere regering i Danmark har haft, omkring urørt skov.
Det er også derfor, at vi på en trist baggrund, nemlig tørken, i den tørkepakke, der er lavet, sådan set også har et perspektiv omkring jordfordeling, som altså ideelt set også kan føre til, at man over tid tager de jorder med dårlig bonitet ud og får samlet landbrugsjorderne mere driftsoptimalt og derfor kan lade andre arealer ligge.
Altså, det er jo bl.a. den vej, vi skal gå.
Med det, vi laver – og jeg kan ikke huske hektarer og alle tal i hovedet, slet ikke hernede, for siger man det forkerte, har man ført Folketinget bag lyset, og det har jeg ingen ambitioner om – har vi altså løftet amtionen med hensyn til urørt skov ganske, ganske dramatisk i forhold til det, vi har set før.
Og det er et bidrag direkte ind i at fremme mere diversitet.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-11-13:
Jeg står ikke her og skal eksaminere statsministeren i procentdele, altså hvor meget vi fordeler som urørt skov af vores statsskove, men det er bare for at understrege, at vi jo har underskrevet FN-aftalen om, at vi skal stoppe tabet af biodiversitet inden 2020.
Derfor er det helt magtpåliggende for os alle sammen at leve op til den underskrift.
Danmark er et af de mest dyrkede lande overhovedet.
Vi er også et af de lande, som har det største klimaaftryk pr. indbygger, og vi bliver ved med at bruge gifte og pesticider, der gør, at vi presser naturens dyreog planteliv.
For så at komme med et konkret forslag til, hvad vi bl.a. kunne gøre, så kunne vi udlægge egentlige naturzoner.
I Alternativet kom vi jo med et stort udspil i 2016, hvor vi sagde, at vi gerne vil udlægge op til 20 pct. af vores areal til naturzoner.
Så mit spørgsmål til statsministeren er: Er det en ambition, som regeringen kan se sig selv i?
Og hvis ja, hvordan kan vi så tage det første skridt?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-11-13:
Jeg kan sagtens se regeringen i at forfølge et spor, hvor vi fremmer mere ægte natur, og jeg mener sådan set også, at vi er på det spor ved at være mere præcise i, hvordan vi definerer Natura 2000-områder, ved som sagt at prioritere urørt skov og ved at have et lidt skarpere blik på, hvilke dele af vores jorde vi dyrker intensivt, og hvilke gør vi ikke.
Alt det her skal jo så balanceres op imod mange andre ting, og det må man jo så tage en snak om.
Det er ikke sikkert, at vi vil lægge vores lodder fuldstændig ens i de vægtskåle i forhold til, hvordan vi også sikrer, at der er produktion og rationelt skovbrug og rationel landbrugsdrift.
For vi har jo faktisk – sammenlignet med verden derude – et landbrug, som producerer med et lettere og lettere CO2-aftryk, og – by far – gør vi det også miljømæssigt godt sammenlignet med andre lande, der minder om vores eget.
Det perspektiv er der jo også, når vi snakker CO2.
Vi kan selvfølgelig godt vælge at lukke ned for al dansk landbrugsjord, og så kan vi jo flytte produktionen ud af landet til nogle vilkår, som er dårligere for det globale miljø, end det er tilfældet her, så det skal jo balanceres.
Men det er jo det, vi har forhandlinger til – finanslovsforhandlinger og andet – og vi deltager gerne i den dialog, også fremadrettet, med Alternativet.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-11-13:
Altså, CO2-diskussionen og diskussionen om klimaforandringer er jo selvfølgelig helt afgørende diskussioner, men de har bare i princippet ikke noget at gøre med det, jeg har spurgt om i dag, nemlig biodiversiteten.
For det er rigtigt, at vi skal gøre alt muligt i forhold til at bremse CO2-udledningen, men faldet i biodiversitet er det, som referencen til FN's biodiversitschef siger er den tavse dræber.
En rig biodiversitet er hele forudsætningen for, at vi overhovedet har liv, og den falder fuldstændig direkte.
Altså, det står rigtig dårligt til i Danmark.
Og en start kunne jo være f.eks. at udlægge vores statsskove til egentlig urørt skov.
Det ville være et hurtigt og godt startpunkt, hvis det stod til Alternativet.
Men det sidste spørgsmål kommer fra vores medlemmer, og nu skal jeg gøre det hurtigt.
I forlængelse af det, som fru Mette Frederiksen også var inde på, nemlig den svindel med udbytteskat, hvidvaskningssager etc. etc., som vi har oplevet – jeg skal ikke gentage alle de gode argumenter, som Mette Frederiksen kom med her, bl.a. et forslag om samfundsrepræsentanter i bankerne, som var et fantastisk godt forslag – kunne statsministeren så overveje at opsplitte bankerne, så finans- og banksektoren deles op i to separate sektorer, altså en sektor med almindelige forretningsbanker, og en sektor med øvrige finansielle institutioner?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-11-13:
Må jeg ikke lige sige omkring det med offentlige repræsentanter, for jeg fik jo heller aldrig svaret fru Mette Frederiksen på det, at det jo lyder godt, og hvis man så studerer historien, vil man se, at vi altså også har haft andre bankskandaler og kæmpe kriser i den finansielle sektor.
Og derfor må man vel bare sådan helt praktisk spørge: Er det lige præcis det, der garanterer, at vi vælger samfundsrepræsentanter?
Eller er det noget med lidt symbolik, hvor man i virkeligheden bedre når sine resultater ved et skærpet tilsyn eller ved nogle andre strukturelle forandringer?
Det er i hvert fald en diskussion, jeg synes man skal tage med en vis grundighed.
Må jeg ikke sige til tanken om at dele bankerne op, at jeg ikke forestiller mig, at vi kører med særlige danske regler omkring, hvordan man strukturerer den finansielle sektor – det tror jeg vi kommer skidt afsted med.
I den økonomi, vi lever i, og med et Europa og et indre marked, hvor jeg jo sådan set har rejst en debat om, hvorvidt vi skulle være med i bankunionen, så tror jeg ikke, det er vejen frem, at vi indretter den danske banksektor efter et helt andet sæt spilleregler end det, man ser i sammenlignelige lande.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-11-13:
Tak, formand.
Ja, jeg er den sidste, og jeg vil gerne hjælpe statsministeren. Jeg vil egentlig i forlængelse af hr. Uffe Elbæk komme ind på det med bankerne, for som fru Mette Frederiksen sagde tidligere, er der jo ingen tvivl om, at skandalerne, som har stået i kø i den seneste tid, i bankog finanssektoren i virkeligheden har chokeret danskerne og os politikere i stor stil.
Hvidvaskning, rådgivning om skattely, skatteoptimering, ja, listen er desværre rigtig lang, og mange af de her eksempler på aktiviteter skaber jo ingen værdi for samfundet, snarere det modsatte.
I dag er en række banker så store, at de reelt er too big to fail.
Det betyder, at skatteyderne kommer til at hænge på regningen, hvis de såkaldte SIFI'er, som disse banker også hedder, får finansielle problemer, men også, at disse banker faktisk kan finansiere sig billigere end andre banker på grund af den indirekte bankgaranti fra staten.
Tænketanken Kraka har tidligere opgjort den værdi til 10-17 mia. kr. årligt for de fire største danske SIFI'er.
Det har stor betydning for det danske samfund, hvordan bank- og finanssektoren opfører sig, og det er her, hvor vi politikere har en rolle at spille, nemlig via regulering og opstilling af spilleregler, der virker til gavn for fællesskabet og ikke kun de få.
Trods disse mange skandaler fyldte det ingenting i statsministerens åbningstale i Folketinget i år.
Måske skyldes det, at statsministerens fokus er et helt andet, for i regeringsgrundlaget tilbage i november 2016 kan man læse følgende: »Regeringen vil igangsætte et eftersyn af den finansielle regulering med henblik på at afdække, om der er en fornuftig balance mellem de administrative byrder og de samfundsøkonomiske gevinster.«
Og i marts 2017, altså efter de første historier om hvidvaskningskandaler, fastholdt den daværende erhvervsminister, Brian Mikkelsen, at mobberiet af bankerne burde stoppe, og sagde dengang direkte i TV 2, og jeg citerer: Vi er kommet med masser af regulering.
Vi har plastret dem til med regulering.
Der er løbet en del vand i åen siden da, selvfølgelig, og det skal også tale til statsministerens forsvar.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren, hvor statsministeren står i dag.
Mener statsministeren, at der er brug for mindre regulering af bank- og finanssektoren, som der står i regeringsgrundlaget?
Eller mener statsministeren ligesom SF, at der i den grad er brug for – ja, med Brian Mikkelsens ord – at mobbe bankerne og plastre dem til med regulering, så de tjener samfundets interesser og ikke de fås interesser?
Pernille Skipper (EL), 2018-11-13:
Det var jo ikke sådan, at før man indførte en minimumsstraf på 14 dage for at tigge, eller før man sagde, at utryghedsskabende lejre, som også gælder få mennesker, der sover sammen på Strøget – en enkelt mand er også blevet dømt for at være en utryghedsskabende lejr, når han sov alene – så kunne man ingenting gøre, og så kunne alle bare slå sig ned midt på Strøget og begynde at stjæle løs.
Den virkelighed eksisterede jo ikke.
Selvfølgelig skal man gøre noget, man skal bare gøre det rigtige.
Og realiteten er jo, at der er mennesker nu, som får bøder og opholdsforbud i hele Københavns Kommune, hvor de sælger Hus Forbi, og hvor de har deres venner, fordi de har sovet på Strøget.
Det er jo realiteten; det er den virkelighed, som statsministeren må forholde sig til.
Man kan ikke straffe sig ud af hjemløshed eller fattigdom, og det nytter ikke noget med bøder – man bliver ikke mindre hjemløs af en bøde på 1.000 kr.
Selvfølgelig skal vi gøre noget omkring hjemløshed: herbergspladser, transitrum til udenlandske hjemløse, så man kan hjælpe dem hjem, ordentlige boliger, en kontanthjælp til at leve af.
Men statsministeren må jo have et svar til de hjemløse nu, som ikke kan opholde sig i Københavns Kommune.
Hvad skal de gøre?
Det kan være ingenting – det kan sagtens være statsministerens svar.
Statsministerens svar kan også være: Flere billige boliger eller flere herbergspladser eller afskaffelse af lejrloven.
Thomas Danielsen (V), 2018-11-13:
Tak for det, formand, og tak for ordet.
Dette lovforslag handler primært om at øge Danmarks Grundforskningsfonds årlige uddelingsramme med ca. 10 mio. kr.
Det skal skabe rammerne for, at der kan etableres forskningsenheder med særligt fokus på videnskabelige gennembrud og transformativ forskning.
De penge synes vi er rigtig godt givet ud.
Lovforslaget indeholder også enkelte andre punkter såsom krav om anvendelse af digital selvbetjening, formkrav til ansøgninger og andre administrative hensyn.
Jeg vil ikke gå i detaljer med dem, men blot sige, at vi naturligvis støtter de dele af forslaget.
Det vigtigste her er ønsket om at få etableret forskningsenheder med særligt fokus på videnskabelige gennembrud og transformativ forskning.
Det ser vi som et vigtigt led.
Derfor støtter Venstre forslaget, og jeg skulle hilse fra De Konservative og sige, at de gør det samme.
Rosa Lund (EL), 2018-11-13:
I Enhedslisten støtter vi også lovforslagets formål om fleksibilitet og fokus på fremragende forskningsmiljøer.
Det er måske også to ting, som er svære at være uenig i.
Vi deler dog i Enhedslisten Danske Regioners bekymring og mener, at det er vigtigt, at der fortsat skal være rum til at støtte dansk grundforskning, der har vanskeligt ved selv at skaffe finansiering.
Grundforskningen er jo fuldstændig afgørende for, at vi rykker forskningsmiljøerne fremad i Danmark.
Vi deler også Københavns Universitets bekymring, der handler om, at vi ikke skal trække midler væk fra fagområder, der ikke kan ventes at være på nobelprismodtagerniveau.
Men på trods af de her bekymringer forholder vi os meget positivt til lovforslaget i Enhedslisten og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-13:
Tak for ordet.
I Danmark anerkender og tilskynder vi ikke talent og fremragende forskning i tilstrækkelig grad.
Hvad der kan være årsagen til det, er svært at sige, men det er måske ikke helt tilfældigt, at vi kommer fra et land, hvor det er Klods-Hans, der er en helt, og hans to dygtige og flittige brødre, der er nogle fjolser.
Det var den gamle tankegang i Danmark, og det er nok den, der måske i et eller andet omfang har forplantet sig til vores tænkning i vore dage.
Derfor vil jeg selvfølgelig rose ministeren for nu at gøre noget for Klods-Hans' brødre ved at tage initiativ til at prioritere den såkaldte transformative forskning, altså forskning, som har potentiale til grundlæggende at forandre forskningsfeltet og det fag, der forskes i.
Skønt konkurrencen om Nobelpriserne er hård og vi ikke har fået nogen siden 1997, og ham, der fik den i vore dage, formentlig ville være blevet fyret, inden han havde fået den, så kunne det jo godt være, at det kastede en Nobelpris af sig alligevel.
Jeg synes, at det er positivt, at centrene bliver etableret i samarbejde med private fonde, så vi altså også anerkender ikke bare den offentlige, men også den private forskning.
Det er helt naturligt, at der er et samarbejde her.
Det håber jeg selvfølgelig at vi får meget mere af i fremtiden, men lovforslaget er rigtig godt, og det er selvfølgelig noget, vi bakker op i Liberal Alliance.
Tak for ordet.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-11-13:
Det er svært at være imod, at vi skal have fremragende forskning i Danmark, og derfor er vi også positive over for det her lovforslag.
Jeg har også bemærket i høringssvarene, at det noteres, at de nye centre skal fuldfinansieres, og at der er et behov for, at det adresseres i lovforslaget, ligesom Socialdemokratiets ordfører nævnte i sin ordførertale, at det er vigtigt at få set på finansieringen af det, som bliver nævnt i lovforslaget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-11-13:
Tak for det.
Vi kan også støtte det her lovforslag i Radikale Venstre.
Jeg synes, det er klogt af regeringen og ministeren at have kaldt det pionercentre og en satsning, og at man er gået væk fra den misvisende Nobeltitel.
Vi ved alle sammen, at det ikke er noget, man kan styre politisk, tværtimod.
Det, jeg er optaget af, er, at Grundforskningsfonden har et stærkt politisk mandat bag sig, en stærk opbakning til at gøre sit arbejde, og det får den jo så mulighed for at lave en ekstra indsats på nu med den her satsning, som jeg synes har alt godt for sig.
Det, som er vigtigt jo, er, at vi fik fyldt Grundforskningsfonden op; det er jo helt afgørende, for ellers ville den jo slet ikke kunne gøre det her.
I vores regeringstid – en tid, som jo var noget hårdere økonomisk spændt for – fik vi faktisk fyldt Grundforskningsfonden op med 2 milliarder, så den kan gøre det arbejde, den er sat i verden for.
Grundforskningscentrene er jo dem, der kommer senere i tragten, og derfor er det så fuldstændig afgørende, som også flere ordførere var inde på, at den brede ende af tragten også har noget at arbejde med, for ellers er der ikke noget at drive excellence på og absolut toptalent senere hen.
Så tipper det, og så får vi slet ikke nogen ned i den ende af tragten, hvor vi gerne vil dyrke det allerypperste talent, som den her satsning handler om.
Så vi kan ikke gøre det her, hvis ikke vi også fylder op i fødekæden, også på den offentlige side.
Nu er vi kommet et lillebitte skridt i den retning, men det er helt afgørende, at der sker mere dér i de kommende år, ellers kan dette risikere at være spildt.
Men vi bakker selvfølgelig op om lovforslaget på nuværende tidspunkt
Jacob Mark (SF), 2018-11-13:
Tak for det.
Forskning gør os alle sammen rigere, det gør vores land rigere, og forskning er uendelig vigtigt for vores samfund.
Resultater fra forskning bidrager til at skabe nye og innovative løsninger på udfordringer, vi alle sammen har.
Det skaber jobs, det gør os klogere, det hjælper os, og – hvad der jo er meget vigtigt for regeringen og sådan set også for SF – det gør os alle sammen rigere og friere.
Derfor ser SF også gerne, at man investerer mere i forskning, og derfor har SF også været så arrig en modstander af, at man har skåret så markant ned på forskningen i den her regeringsperiode.
Vi deler regeringens målsætning om, at dansk forskning skal være af international kvalitet og den højeste af slagsen.
Derfor støtter vi også det her forslag om at etablere forskningsenheder med særlig fokus på transformativ forskning og videnskabelige gennembrud.
Vi støtter også, at grundforskningens årlige uddelingsramme øges.
Vi synes, det er vigtigt, at vi styrker vores eliteforskningsmiljøer, såfremt der fortsat også er plads til den forskning, der har svært ved at finansiere sig selv.
Så har jeg det fint med, at regeringen til forskel fra på mange andre områder har indset, at etableringen af nye tiltag – i det her tilfælde forskningsenheder – kræver flere midler, hvis de nuværende aktiviteter samtidig skal videreføres.
Nu havde vi jo en lang debat om omprioriteringsbidraget i sidste uge, så jeg vil ikke fokusere så meget på det, men det understreger i virkeligheden den pointe, som vi også havde der, nemlig at hvis man vil sætte noget nyt i gang, hvis man har nogle ambitioner for et område, så koster det, og så går det ikke, at man sparer samtidig.
Det er heldigvis ikke logikken i det her lovforslag, så derfor støtter SF det.
Thomas Danielsen (V), 2018-11-13:
Tak for det, formand.
Det er jo, som I ved, L 88, vi behandler i dag.
Det er et lovforslag, som har til formål at skabe den nødvendige hjemmel til at kunne sammenlægge flere tilbagebetalingskrav i forbindelse med uretsmæssigt udbetalt su.
Jeg synes ikke, det er hensigtsmæssigt, at jeg gentager, hvad lovforslaget indeholder i sin helhed, men jeg vil blot naturligvis sige, at Venstre jo stemmer for forslaget.
Og jeg skal hilse fra De Konservative og oplyse, at de gør det samme.
Rosa Lund (EL), 2018-11-13:
Jeg skal gøre det kort.
Jeg er enig i lovforslagets både formål og indhold, der gør det muligt at samle tilbagebetalingskrav om su.
Lovforslaget retter op på en fejl, og ministeriet foreslår nu at indsætte en bestemmelse, der lovliggør deres nuværende praksis.
Og der må jeg sige, at jeg også sætter pris på, at ministeriet i fremtiden har tænkt sig at have hjemmel til sin forvaltningsvirksomhed.
Og så synes jeg, det er meget rimeligt, at vores kommende transportbetjente ikke stilles i en situation, hvor deres fribeløb altid vil blive overskredet.
Så Enhedslisten kan bakke op om lovforslaget.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-13:
Jamen jeg skal heller ikke spilde forsamlingens tid unødigt.
Der er allerede blevet gjort rede for, hvad lovforslaget går ud på, så det skal jeg ikke gentage.
Jeg vil bare nævne, at jeg jo egentlig synes, det er positivt, at vi her har noget – ganske vist hjemmelløs – administration, der fungerer rigtig godt.
Og i stedet for at insistere på, at der skal administreres tungere og mere bureaukratisk, bliver der nu skaffet en hjemmel til at lave en fornuftig administration.
Jeg er selvfølgelig også enig i, at det er godt, at forholdene for transportbetjente nu bliver ordnet.
Så derfor bakker vi op om lovforslaget.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-11-13:
Jeg vil også gøre det kort, og jeg vil sige, at i Alternativet går vi ind for sund fornuft, ligesom ordføreren for Dansk Folkeparti sagde.
Vi er fuldstændig enige på det punkt, så derfor synes vi også, at det er sund fornuft at sige ja til det her, da det er en lovfæstelse af en nuværende praksis, som ikke sådan vil medføre nogen ændringer andet end faktisk at gøre det nemmere.
Og det var også godt at høre, at fru Mette Reissmann gennemgik det punkt, der var i et høringssvar fra de danske studerende, om, at der ikke skal ske forringelser i forhold til fristen.
Og også det andet punkt, altså at vi har den her nyoprettede uddannelse, og selvfølgelig skal vi tage højde for realiteterne omkring den.