runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Tak for talen.
Jeg sidder og er lidt nysgerrig, for hvis jeg nu skulle sige, hvad jeg også forventede af en stærk, grøn konservativ stemme, var det, at hele den dér omvendte sociale indignation, vi lige så på talerstolen, blev brugt til fordel for vores miljø, for vores natur, for klimaet, men jeg kan forstå, at man så bare trækker lidt på skuldrene og siger, at det kunne man have håbet var med, men hvad vil man egentlig gøre fra konservativ side, for at vi lever op til vores internationale forpligtelser i den her verden, vi skulle kigge ud i?
Hvad vil man gøre fra konservativ side, for at vi lever op til Parisaftalen, til de nye bæredygtighedsmål, og for, at vi også giver en smuk natur videre til næste generation, hvilket jeg også ved er noget, der optager Konservative?
Er det bare at trække på skuldrene af det, det var så ikke med i planen – surt show?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-10-06:
Så Pia Olsen Dyhr mener, at hvorvidt man er fattig, skal afgøres af, hvilke udgifter man har.
Men så er der jo lige pludselig mange mennesker, der kan have rigtig høje udgifter og dermed være fattige.
Altså, jeg må bede fru Pia Olsen Dyhr svare på spørgsmålet: Er man fattig, når man får udbetalt 17.600 kr., og mener Pia Olsen Dyhr, at hvorvidt man er fattig, afgøres af, hvilke udgifter man har?
For så er der mange, som har en løn – fordi de har et job – som fagbevægelsen har sagt o.k. til i Danmark, som også er fattige, fordi de også har høje udgifter, i forhold til hvad deres løn er.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-10-06:
Det kommer an på, hvad man har af udgifter.
Hvis man f.eks. har en husleje på 10.000 kr., og hvis man har medicinudgifter på 4.000 kr. og man dermed måske ikke har særlig mange penge til mad resten af måneden, så jo, er man fattig.
Jeg vil faktisk foreslå hr. Joachim B. Olsen at gå ind på den facebookside, der hedder »Enlige forsørgere«, for der er rigtig mange oplysninger om kvinder med børn, der er kommet voldsomt i klemme på grund af det her kontanthjælpsloft, som betyder, at de f.eks. ikke kan købe medicin til deres børn.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-10-06:
Jeg vil blot høre, om fru Pia Olsen Dyhr mener, at man er fattig, når man som enlig kontanthjælpsmodtager med et barn får udbetalt 17.600 kr. om måneden.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-10-06:
Men det er jo sådan, at vi skal være ærlige i politik.
Sådan er det ikke længere.
Det er en væsentlig forskel i forhold til den situation, vi står i lige nu.
Det betød, at vi var nødt til at holde igen på de offentlige finanser.
Lige nu er tingene på vej opad, og der skal vi som politikere jo hjælpe med.
Det, der så sker under den her regering, er, at man siger: Vi vil hellere belønne de rigeste; vi giver skatterabatter til dem, der har de dyreste biler; vi giver til dem, der har de dyreste huse.
Og jeg tror, de takker jer.
Der var jo en grund til, at champagnepropperne sprang i Liberal Alliances gruppelokale, da man indgik finanslovsaftalen.
Men det er ikke den rette medicin for at skabe øget vækst i Danmark.
Jacob Jensen (V), 2016-10-06:
Jamen jeg vil virkelig gerne takke for det helt ærlige svar, som jo var en klokkeklar indrømmelse, men det synes jeg også der skal være plads til.
Men jeg takker oprigtigt for det oprigtige og ærlige svar.
Tak for det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-10-06:
Ja, det vil jeg gerne bekræfte.
Hr. Jacob Jensen er jo typen, der har styr på sine fakta, og det er helt korrekt.
I forhold til SU'en var det jo i en forhandling med de borgerlige om, hvordan SU-systemet skulle udvikle sig, og når man indgår kompromiser, indgår man kompromiser.
Når det gælder pædagogerne, så var der for det første færre børn ude i kommunerne og derfor også færre pædagoger.
For det andet var der den halve milliard, som kommunerne fik ud i første omgang i forbindelse med finansloven for 2012.
Den valgte kommunerne desværre ikke at bruge til at ansætte pædagoger, desværre ikke.
De brugte den til andre ting på børneområdet, som sikkert har været fornuftige for den enkelte kommune, men det betød, at man ikke fik flere pædagoger, som vi gerne havde set.
Jeg tror ikke, jeg har tid til at svare på alle de øvrige elementer, men jeg kommer gerne tilbage.
Mette Abildgaard (KF), 2016-10-06:
Det var alligevel en ny grænse for, hvad det her kontanthjælpsloft kan anklages for at bidrage til.
Men der er jo også børn, der ikke får nok søvn om natten, som jeg var inde på tidligere.
En tredjedel af alle børn får ikke nok søvn, halvdelen af alle børn mellem 7 og 9 år.
Det påvirker jo også indlæringen.
Så burde vi ikke bede dem om at sove i skolen?
Og så vil jeg nævne, at de her 250 mio. kr., man vil bruge på det, faktisk kunne lønne mange socialrådgivere.
Hvis man gør det op, er det 744 årsværk.
Det ville i snit give mere end syv pr. kommune.
Tror fru Pia Olsen Dyhr ikke, at det ville være en mere målrettet indsats, hvis man ville gøre noget for at hjælpe de udsatte børn, som nok også har andre problemer, end at de bare ikke får morgenmad med hjemmefra?
Var pengene egentlig ikke bedre brugt på den måde?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-10-06:
Jeg tror, at fru Mette Abildgaard godt ved, at der selvfølgelig er grænser for, hvad samfundet skal blande sig i, men det, der jo er pointen i det her med morgenmad i skolerne, er jo, at vi fra samfundets side har en stor interesse i, at de børn, der kommer i skole, lærer noget, at de ikke skal bruge de første 3-4 timer i løbet af dagen på at have en rumlende mave og ikke kunne lære noget.
Det er simpelt hen en god investering at sørge for, at de godt kan koncentrere sig.
Derudover må vi erkende, at det ikke er alle forældre, der sørger for, at deres børn får mad i maven.
Der er simpelt hen nogle, der med det kontanthjælpsloft, som den her regering har fået indført, faktisk ikke får mad.
Jeg tror, at I undervurderer det.
Måske skyldes det den omgangskreds, I selv har.
7.000 børn bliver sendt ud i fattigdom.
Det er ikke så skidt endda at sørge for, at de også får et eller andet måltid i løbet af dagen.
Det, SF har foreslået, er, at vi ikke skal fortsætte den fastfrysning af ejendomsskatten, som regeringen jo har indført frem til 2020, men at vi i stedet over den kommende 20-årige periode langsomt indfaser den med inflationen og derved også kan holde grundskylden i ro.
For det, der jo er sket, ved at ejendomsskatten er fastfrosset, er, at grundskylden er steget, ja, nærmest til himmels.
Nogle af de pensionister, der sidder i deres egen bolig, føler sig voldsomt presset på deres økonomi.
Vi foreslår en indfasning på 20 år, og som man kan se i vores udspil, forestiller vi os, at det det første år vil være en stigning på ca. 240 kr., hvis du bor i et almindeligt hus til 3-4 mio. kr.
Så er hr. Hans Andersen imod regeringens eget forslag?
Hans Andersen (V), 2016-10-06:
Tak for det.
Vi taler meget om boligskattesystemet i øjeblikket, og vi er optaget af at skabe ro og sikkerhed omkring boligskatterne og dermed for boligejerne.
Men jeg vil gerne høre, om ordføreren måske kunne folde SF's tilgang til det her emne lidt ud.
For det, det handler om her for Venstre, er at skabe maksimal tryghed, og det, jeg lytter mig til at SF foreslår, er ikke ligefrem noget, der skaber tryghed.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-10-06:
Jeg kan ikke forstå, at Det Radikale Venstre er hoppet på den galej med at tro, at vi, hvis vi sparer over for dem, der har det sværest i vores samfund – nogle af dem, der er nedslidte, kontanthjælpsmodtagerne – og på SU'en til de studerende, kan skabe finansieringen til flere pædagoger.
Der er faktisk andre muligheder.
Vi har i vores 2025-plan foreslået, at vi opkræver det, der hedder et velfærdsbidrag, at vi styrker indsatsen over for skattely og skattesnyd, og at vi bruger pengene til bl.a. flere pædagoger, så vi leverer på normeringen.
Det behøver ikke at være de svageste i samfundet, der skal betale for det her.
Vi kan sådan set løse det på en mere solidarisk måde.
Nu ved jeg også godt, at vi er i SF, og at solidaritet måske er noget andet for De Radikale.
Lotte Rod (RV), 2016-10-06:
Der er jo ikke noget parti, der kan få hele deres politik igennem, og den øvelse, vi står over for med 2025-planen, handler både om, hvor vi skal finde pengene henne, og hvad vi gerne vil bruge pengene til.
Og Radikale Venstre går ind i de forhandlinger med et hovedkrav om at ville have flere pædagoger og bedre uddannelse.
Der vil det være en hjælp, hvis SF rent faktisk påtager sig opgaven og gerne vil være med, men jo dermed også være med til at finde noget af finansieringen.
Så skal jeg forstå det sådan, at fru Pia Olsen Dyhr gerne vil være med til at kæmpe for flere pædagoger og bedre uddannelse, men jo dermed også tage et ansvar for at finde finansieringen?
Hans Andersen (V), 2016-10-06:
For Venstre handler det om, at der bliver tryghed omkring, hvad man skal betale i boligskat, og det står ikke lysende klart for mig, hvad SF's forslag her præcist går ud på.
Nu er fru Pia Olsen Dyhr og jeg i et antal år blevet valgt i Nordsjælland, og Nordsjælland er jo meget forskelligartet: Der er nogle, der har nogle dyre boliger, og der er også billigere boliger.
Det her skaber i hvert fald ikke mere tryghed.
Så hvor mange ekstra milliarder vil SF beskatte boligejerne med?
Det er et meget simpelt spørgsmål: Hvor mange ekstra milliarder vil SF beskatte boligejerne med?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-10-06:
SF kommer altid til de forhandlinger, vi bliver inviteret til.
Der skal bestemt være en udstrakt hånd til statsministeren.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at børn er hjerteblod for SF.
Vi ønsker bedre normeringer i både vores vuggestuer og børnehaver.
Det bør være sådan i vores vuggestuer, at der er en pædagog til tre børn, og at der i vores børnehaver er en pædagog til seks børn.
Men det er jo ikke det, regeringen lægger op til i deres 2025-plan, så jeg synes måske, at det er en lille smule blåøjet af Det Radikale Venstre at tro, at man kan sikre minimumsnormeringer gennem besparelser i kontanthjælpen, SU'en og besparelser over for nogle af dem, der har mindst i det her land, samtidig med at der skal gives skatterabatter til de rigeste.
Men hvis vi kan få ændret hele den måde, som regeringen tænker på, skal der ikke være nogen tvivl om, at SF gerne stiller op.
Lotte Rod (RV), 2016-10-06:
I Radikale Venstre glæder vi os til 2025-forhandlingerne, for det er jo en mulighed for at gøre vores politik til virkelighed og for at få flere pædagoger og bedre uddannelse.
Men vi står jo desværre lidt alene med det her ønske om at få flere pædagoger.
Regeringen har jo valgt at skære ned.
Men SF er et af de partier, der også har lavet en plan for at få flere pædagoger.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om SF vil gå med ind og give en hånd med, hvis det rent faktisk lykkes os i forhandlingerne at få flere pædagoger, eller om SF ligesom har afskrevet sig fra forhandlingerne på forhånd.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-10-06:
Jeg er helt enig med hr. Carsten Kudsk i, at det er skammeligt.
To tredjedele af de mennesker, der er på kontanthjælp, er faktisk syge og kan derfor ikke komme i arbejde, men de bliver også ramt af kontanthjælpsloftet.
Det er decideret at piske mennesker, som ikke har en chance.
Det kan Dansk Folkeparti gøre noget ved, eftersom Dansk Folkeparti har lagt stemmer til kontanthjælpsreformen og derfor har mulighed for at sige, at hvis folk er kategoriseret som det, der hedder aktivitetsparate, kan man ude i kommunerne undtage dem.
Der er nogle kommuner, der har valgt at gøre det, det er langtfra alle.
Carsten Kudsk (DF), 2016-10-06:
Hvad vil ordføreren så sige til de rigtig, rigtig mange syge folk, der som sagt venter på at få et fleksjob, fordi det er svært at få et fleksjob?
Oven i det skal de til at konkurrere med lavtlønnede flygtninge i forhold til trepartsaftalen.
Så hvad er ordførerens holdning til det, og hvad vil hun sige til de mennesker, som i dag er syge, og som ikke har et ordentligt levegrundlag?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-10-06:
Nej, det gør vi ikke, fordi selve ideen om førtidspensionsreformen var jo, at man skulle gå væk fra kassetænkningen og så sige: Nu putter vi bare folk, der er syge, over på førtidspension.
Nogle mennesker kan faktisk arbejde og vil det rigtig gerne, og der er det jo meget vigtigt at kigge på den enkelte.
Det, vi så er kede af, er det, der er sket, og det tror jeg vi og Dansk Folkeparti er helt enige om, nemlig at man har valgt at bruge de her arbejdsprøvninger i forhold til alle, som skal testes til førtidspension, og at det sker, på trods af at der er lægeerklæringer om, at nogle ikke kan klare et arbejde – folk, der er sengeliggende, kommer i arbejdsprøvning.
Det synes vi er urimeligt.
Og på den måde har vi sagt, at vi er villige til at kigge på reformen, vi er villige til at ændre den, vi vil gerne forhandle, og det har vi stillet krav om skal ske her i efteråret.
Mette Abildgaard (KF), 2016-10-06:
Tak for det.
Det er vi imod i Det Konservative Folkeparti, for vi mener ikke, at forældreansvaret ophører, i det øjeblik man afleverer sine børn i skole.
Derfor er vi også imod tvungne lektiecafeer osv. Jeg kunne så godt tænke mig at høre fru Pia Olsen Dyhr, om hendes parti mener, som der står skrevet i avisen i et indlæg af SF's gruppeformand, at alle børn er samfundets ansvar.
I den forbindelse er der jo også nogle forældre, der heller ikke formår at børste deres børns tænder ordentligt, faktisk får 14 pct. af alle danske børn kun børstet tænder en gang om dagen, så jeg har taget en tandbørste med, og så vil jeg høre fru Pia Olsen Dyhr, om hun ønsker, at alle børn også skal til at have børstet tænder i skolen.
Og faktisk får hvert tredje barn for lidt søvn i skolen , så jeg kunne også tænke mig at høre fru Pia Olsen Dyhr: Skal børnene også til at sove i skolen?
Og hvis der nu er nogle forældre, der ikke sørger for, at deres børn får nok søvn, bør alle forældre så ikke straffes for det?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-10-06:
Jeg synes, det er en ufattelig arrogance, hr. Jan E. Jørgensen lægger for dagen.
Netop med de her styrkede positioner og med en meget målrettet indsats har vi jo været med til at skabe flere arbejdspladser.
Et eksempel er jo i Beijing, hvor vi har lagt et energicenter, som betyder, at kineserne er ved at udvikle en energipolitik, som gør dem afhængige af vedvarende energi, bl.a. baseret på en dansk indsats, som sikrer, at vi leverer bl.a. dansk teknologi til Kina.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-10-06:
Så skal jeg bare høre, om forklaringen var, at fru Pia Olsen Dyhr simpelt hen havde så travlt med at ryge fra ministerium til ministerium og sætte sig ind i tingene og finde ud, hvor kaffemaskinen stod, og hvad sekretæren hed osv., at hun slet ikke nåede at få gennemført noget af sin politik.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-10-06:
Jeg fornemmer, at vi er ude i et quiztema nu, og jeg vil da gerne svare på begge spørgsmål.
Jo, jeg erindrer bestemt, hvem statsministeren var – det var Helle Thorning-Schmidt, der var socialdemokrat.
Og jo, jeg var minister.
Jeg havde faktisk fire ministerposter i den tidligere regering.
Jeg har været handels- og investeringsminister, miljøminister, sundhedsminister og transportminister.
Det, vi vil gøre, er at sige, at den fastfrysning, vi har, af ejendomsskatten over en 20-årig periode langsomt skal lettes.
Vi skal følge inflationen og langsomt indtrappe det, og i starten vil det ikke engang være, hvad der svarer til 5 pct.
Det er for en almindelig boligejer ca. 240-400 kr. om året.
Det kan lade sig gøre.
Og læg mærke til, at jeg sagde procent, jeg sagde ikke procentpoint.
Det tror jeg er rigtig vigtigt, for der har været mange misforståelser, og det kan også godt være lidt svært nogle gange at kende forskel på procent og procentpoint.
Hr. Henrik Dahl.
Det første spørgsmål, der blev stillet, var: Hvad skal Danmark leve af?
Og så tillod hr. Henrik Dahl sig at svare, at Danmark skal leve af offentlige udgifter.
Derfor synes jeg, at det var på sin plads at fortælle, at det ikke var det, SF ønskede.
Det var svar på den ene del.
Svaret på den anden del, altså i forhold til hvor stort det offentlige forbrug skal være, er, at jeg ikke er tilhænger af, at det offentlige forbrug nødvendigvis skal vokse, for jeg synes jo også, at det private forbrug skal vokse, og at vi skal have en balance mellem den private sektor og den offentlige sektor.
Vi kan ikke leve alene af en offentlig sektor, vi er også nødt til at styrke den private sektor.
Hvad styrker den?
Jamen det gør, at vi har stærke offentlige investeringer, som f.eks. hvis vi kunne få et Måbjergværk ovre ved Holstebro – det ville skabe tusindvis af arbejdspladser.
Undskyld, formand.
Henrik Dahl (LA), 2016-10-06:
Tak for det.
Det var bare ikke det, jeg spurgte om.
Det, som var spørgsmålet, var: Hvor stort skal det offentlige forbrug være?
Bare angivet i hele procenter.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-10-06:
Jeg tænker, at hr. Henrik Dahl kan få en kopi af min tale bagefter.
For det er tydeligt, at hr. Henrik Dahl ikke fik det hele med.
Det, vi foreslår at Danmark skal leve af, er det, vi har levet af gennem de sidste mange år, nemlig viden og opkvalificering af folk, bl.a. fra ufaglært til faglært.
Vi ved, at vi får alt for mange ufaglærte i 2020, og derfor er vi allerede nu nødt til at uddanne dem til faglærte.
Derudover må man erkende, at vi ikke kommer til at have råstoffer.
Vi har en lille smule olie lige nu, men det har vi jo ikke i forhold til vores store regnskab, og derfor skal vi satse på forskning og på vores kreativitet.
Det er det, Danmark skal leve af.
Så skal man ikke være i tvivl om, at noget af det, der skaber muligheden for, at folk kan være kreative og produktive, er, at de har tryghed i hverdagen; at de ved, at de kan aflevere deres børn i daginstitutioner uden at være bekymrede for, om der er én pædagog til 18 børn, eller for den sags skyld, at deres ældre, måske deres forældre, bliver passet, og at der faktisk er tid til dem, også i dagligdagen.
Det hedder livskvalitet.
Det tror jeg er vigtigt, for at man også er produktiv.
Henrik Dahl (LA), 2016-10-06:
Tak for ordførertalen.
Den blev jo holdt for over en time siden, så hvis jeg skal samle op på den, lader det til, at ifølge SF's opfattelse er det, Danmark skal leve af i fremtiden, sine udgifter.
Siden 1960 er det offentlige forbrug vokset konstant.
Det var knap 10 pct. af BNP dengang, og i dag er det knap 30 pct.
Nedskæringer i den samlede ramme er en myte.
Der har aldrig nogen sinde været permanente nedskæringer i det offentlige forbrug.
Derfor er mit spørgsmål: Kan fru Pia Olsen Dyhr fortælle mig, hvornår det offentlige forbrug er højt nok?
Skal det være 35 pct. af BNP?
Eller skal det være 40, eller skal det være 50, eller skal det være et helt andet tal?
Jan E. Jørgensen (V), 2016-10-06:
Det er nemlig korrekt.
Jeg vil bare spørge fru Pia Olsen Dyhr fra SF, Socialistisk Folkeparti, om hun kan huske tilbage i historien.
Vi skal langt tilbage, vi skal længere end et år tilbage, nemlig til dengang, vi havde valg.
Kan fru Pia Olsen Dyhr huske, hvem der var statsminister dengang?
Og kan fru Pia Olsen Dyhr ovenikøbet huske, at hun selv var medlem af den regering, som altså sad indtil for lidt over et år siden, og frivilligt valgte at trække sig fra den regering?
For når man hørte talen, var det jo lidt svært ikke at sidde og undre sig over, hvorfor man ikke gennemførte bare nogle af de mange ting, som blev nævnt i ordførerens tale.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-10-06:
Vi er jo ikke begyndt at forhandle endnu, og vi har noget at tale om – det mener jeg da bestemt vi har.
Når jeg brugte tid på min indignation over diskussionen om velfærden, er det, fordi der er så mange, der taler modsat det synspunkt, jeg kommer med.
Jeg synes, at der på et tidspunkt skal være nogle, der rækker hånden op og siger: Er det virkelig så uretfærdigt et system, vi har, bl.a. med kontanthjælpsloftet?
Om det grønne mener jeg da, at vi har en forpligtelse til at se, hvordan vi kan få endnu mere over på el.
Altså, hvordan kan vi få el ind i transportsektoren, hvordan kan vi få el ind i vores varmesystem?
Der produceres jo en god og masse grøn strøm, det skal vi da bruge på at få el ind langt flere steder.
Det kræver også, at vi kigger på vores afgiftssystemer, og der synes jeg da vi har en udfordring.
Det havde jeg da faktisk håbet at have adresseret i en plan, der rækker 9 år frem, men altså, vi har jo ikke lavet nogen aftale endnu, så jeg håber da, at vi får en god snak om det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Det er da sjovt, at man slet ikke er gået i gang med at forhandle endnu.
Det var da en nyhed.
Jeg troede, at man i det mindste talte sammen om den her plan, der er præsenteret for uger siden, men nu ved vi så, at den her 2025-plan sammen med alle de andre ting, der er lavet fra regeringens hånd, betyder, at vi får et betydelig større CO2-udslip, og her bare en opfordring til, at Konservative måske finder den der, som jeg vil kalde for omvendt social indignation, frem, som man lige præsterede her til fordel for vores klima, til fordel for vores næste generationer, som vi i den grad svigter lige nu, hvis vi kun sidder og snakker om det, der står i den 2025-plan, fordi så er der ikke noget at give videre.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-10-06:
Tak for de pæne ord.
Jeg havde troet, at vi nu skulle have en rigtig lang diskussion om bl.a. kontanthjælpsloftet, og så bliver det en lang række spørgsmål om miljøpolitiske tiltag.
Det er også godt, det er også godt – men jeg håber, at der også kommer nogle og spørger mig om det andet.
Men om finansieringskilderne vil jeg sige, at det er klart, at man kan stole på, at vi til enhver tid vil komme med forslag, hvor tingene hænger sammen.
Altså, bl.a. kan vi jo godt diskutere, hvor stor en offentlig sektor vi i det hele taget skal have i Danmark for at finansiere det her.
Hvad er det, vi gør for erhvervslivet for at skabe et endnu stærkere Danmark?
Vi har sådan set en pose med rigtig mange forslag, som vi har tænkt os at tage med i venstre eller højre hånd, om, hvordan vi skaber et endnu stærkere Danmark.
Jacob Jensen (V), 2016-10-06:
Jamen det er da i orden.
Jeg tror, alle ved, hvad Venstre er for et parti – så selvfølgelig.
Man kunne mærke energien, man kunne mærke oprigtigheden, og man kunne mærke, at der her var en person, som mente det, han sagde, og ville gøre en forskel.
Så synes jeg også, den havde en anden positiv ting, og det var, at den fokuserede på at finde nogle løsninger: Man var konstruktiv, man skældte ikke bare ud over alle de andres fejl og mangler.
Så rigtig stor tak for det.
Så vil jeg spørge om noget, for at det ikke skal blive alt for mikrofonholderagtigt over for vores ven i Det Konservative Folkeparti.
Det hørte jeg også i talen.
Kan hr. Søren Pape Poulsen måske løfte sløret for eller komme lidt tættere ind på de finansieringskilder, som hr. Søren Pape Poulsen gerne så at vi gik længere ned i?
For der er rigeligt med partier herinde, der gerne vil bruge penge, men jeg er sikker på, jeg ved, at hr. Søren Pape Poulsens parti er et af de partier, som også gerne vil se, at pengene findes, tjenes og leveres, før de bliver brugt.
Så hvilke finansieringskilder vil hr. Søren Pape Poulsen og Konservative prioritere, når vi skal forhandle yderligere om 2025-planen i den kommende tid?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-10-06:
Er hr. Thomas Jensen virkelig i tvivl om, hvad Det Konservative Folkepartis politik er inden for den grønne omstilling?
Det er grøn politik med sund fornuft, som vi sådan set fører frem.
Det vil vi gå ind og kæmpe for.
Så ved jeg godt, at vi kan have en lang diskussion, som især er interessant i det her lokale, om, om man kan garantere, om man kan love, om man måske kan sige, og hvis der sker det og det på en sommeraften eller en sommerdag, så ender det sådan og sådan.
Jeg har redegjort for, hvad vores holdning er.
Vi mener faktisk, at man burde stå ved aftalen om de kystnære møller, fordi det er en aftale, man har lavet.
Industrien skal kunne regne med den, de lokale skal kunne regne med den.
Derfor står vi, hvor vi står, og det er også vores udgangspunkt i forhandlingerne.