Fie Hækkerup (S), 2024-01-16:
Tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for forslaget.
Jeg mener, at forslaget her sætter fokus på noget rigtig, rigtig vigtigt, og jeg læser sådan set den underliggende præmis for forslaget som følgende: Hvordan sikrer vi den mest tillidsfulde og den tryggest mulige ældrepleje?
Det spørgsmål åbner jo så en række elementer, der alle sammen kan bidrage til at sikre gode rammer for en tryg ældrepleje.
For mig og for Socialdemokratiet er det helt afgørende, at vi sikrer en tryg og værdig og omsorgsfuld ældrepleje.
I sidste uge kom regeringen derfor også med det her social- og sundhedsuddannelsesudspil, som ministeren også har været inde på, og som adresserer flere af de her problematikker.
Det handler bl.a. om, hvordan vi sikrer ordentlige danskkundskaber blandt social- og sundhedshjælpere og -assistenter.
Det gør vi konkret i udspillet ved bl.a. at prioritere varige midler til sprogscreening og sprogstøtte for de elever, der har sproglige udfordringer af den ene eller den anden art.
Støtten skal følge den enkelte elev både i skolen og i oplæringen, så eleven får et sammenhængende sprogstøtteforløb.
Det styrker både elevens muligheder for at følge med i undervisningen og gennemføre uddannelsen og oplæringen, samtidig med at det klæder dem på til at kunne have en god kommunikation med og skabe en god relation til de ældre borgere, som de skal ud og hjælpe i plejen.
Samtidig skal udspillet være med til generelt at understøtte flere kolleger til de medarbejdere, der er i ældreplejen i dag, og som løber stærkt for at klare arbejdsopgaverne.
Det skal det, ved at vi løfter kvaliteten af uddannelsen gennem et økonomisk løft og med initiativer, som skal understøtte, at flere søger ind på uddannelsen, men også initiativer, som skal understøtte, at flere gennemfører uddannelsen.
For sandheden er jo også den, at en af ældreplejens absolut største udfordringer er manglen på arbejdskraft.
Bare i 2035 bliver vi op imod 200.000 flere ældre og står til at mangle over 15.000 social- og sundhedsmedarbejdere.
Vi lever længere og længere, og det er fantastisk.
Det betyder også, at der kommer flere ældre, som f.eks. har kroniske sygdomme, og som har brug for pleje.
Det skal vi være forberedt på.
Men kvalitetsløftet er en del af svaret, som skal ses i sammenhæng med en række andre tiltag fra regeringens side på forskellige fronter.
Herunder kan nævnes trepartsaftalen om lønløft og arbejdsvilkår, hvor der blev prioriteret 1,9 mia. kr. til lønløft i sundheds- og ældreplejen.
Der kan nævnes permanentgørelsen af retten til uddannelsesløft på 110 pct.s dagpenge i brancher med mangel på arbejdskraft, herunder social- og sundhedsområdet, og ikke mindst 2030-planen, hvor vi har afsat 32 mia. kr. til velfærden frem mod 2030.
Og så præsenterer regeringen snart det længe ventede udspil til en ny ældrereform.
Det skal ruste ældreplejen til fremtidens demografi, for at bruge det noget tørre, men dog rammende ord.
Med en ny ældrelov ønsker regeringen at gøre op med det bureaukrati og minuttyranni og den detailstyring, som i årevis har gjort, at vores medarbejdere i ældreplejen flytter sig længere og længere væk fra kerneopgaven, nemlig at yde en pleje og omsorg og et nærvær til de ældre.
Når man skal stå med hovedet i iPadden og bruge tid på endeløse registreringer, dokumentation og kontrol, er det bare tid, der går væk fra borgerne.
Derfor mener vi i Socialdemokratiet heller ikke, at løsningen er at sikre tryghed i ældreplejen ved at indføre mere detailstyring fra Christiansborgs side i form af f.eks. nationale standarder.
Og af den grund kan vi ikke støtte forslaget, om end vi er enige i intentionen, såfremt jeg forstår den korrekt, og ikke mindst ser vi frem til de videre drøftelser, vi i den kommende tid skal have, om, hvordan vi sikrer en tryg og tillidsfuld ældrepleje.