Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-05-15:
Og tak til hr. Søren Søndergaard for at sætte fokus på den her problematik.
For den er alvorlig og omsiggribende, og der er mange ofre for de falske annoncer, både de, der bliver snydt af de falske annoncer, og også de, hvis identitet bliver misbrugt i forsøget på at snyde andre.
Derfor er det en problemstilling, vi skal tage alvorligt.
Selv om mange kan gennemskue, at der er tale om falske annoncer, kan faresignalerne under de forkerte omstændigheder overses, eller kildekritikken glemmes, og så er skaden sket.
Derudover må vi også sige, at annoncerne hele tiden bliver mere sofistikerede, bl.a. på grund af svindlernes adgang til AI, så det i mange tilfælde kan være svært at se forskellen.
Som nævnt er der også en række eksempler på falske artikler om kendte, der tilsyneladende fortæller om deres hemmeligheder inden for alt fra kryptovaluta til effektive slankemidler, og det er jo også et overgreb, der i sig selv gør, at vi bliver nødt til at tage det her alvorligt.
Derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at medier som Facebook, X, Snapchat osv. tager ansvar, og derfor er det også helt på sin plads at diskutere, om vi har de rette værktøjer til at straffe svindlerne og håndhæve de regler, som allerede er der.
I forhold til værktøjerne har vi jo fået nogle nye regler, som vi i første omgang fra Venstres side mener at det rigtige er at prøve at fokusere kræfterne på at håndhæve.
I 2021 blev der som tidligere nævnt også vedtaget nye, skærpede nationale bøder for vildledende markedsføring, som Forbrugerombudsmanden håndhæver, og som ligger under Erhvervsministeriets ressort, og hvor der er et potentiale for, at vi kan gøre mere.
Med EU-forordningen om digitale tjenester blev der desuden i februar 2024 indført krav for sociale mediers deling af reklamer.
Det betyder, at der nu er kommet lovkrav om, at alle onlineplatforme skal have en procedure for klager og for hurtigt at få nedtaget ulovligt indhold såsom falske og vildledende annoncer, og i yderste konsekvens kan selskaberne så pålægges de her bøder på helt op til 6 pct. af deres globale omsætning.
Det er ikke kun, hvis ulovlige reklamer ikke tages ned, at virksomhederne kan straffes.
De kan også straffes, hvis de burde vide, at annoncerne var ulovlige.
Det kan f.eks. være, hvis de allerede har gjort opmærksom på, at en annoncør tidligere har lavet falske annoncer.
I første omgang har ministeren meldt ud, at der skal kigges på, om vi håndhæver reglerne i DSA-forordningen i tilstrækkelig grad.
Det synes vi fra Venstres side er det rigtige sted at starte på at tage fat på den her problemstilling, og hvis vi ikke kan komme langt nok ved at håndhæve de nye regler, hvilket vi bestemt ikke er i mål med, er vi også, som ministeren nævnte, åbne for at diskutere nye tiltag.
Vores udgangspunkt er dog, at det giver langt mest mening at diskutere initiativer på EU-niveau, da rigtig mange af de falske annoncer jo stammer fra andre lande end Danmark, og fordi vi i fællesskab via EU har langt større gennemslagskraft over for techgiganterne, end hvis vi gør tingene selv.
Derudover vil jeg sige, at selv om jeg synes, at det er et sympatisk forslag, og jeg rent intuitivt jo egentlig er enig i, at man så burde tilbagebetale de penge, man har tjent, når man bliver gjort opmærksom på, at man har haft en falsk annonce liggende, så tror vi ikke, at det er den rigtige vej at gå.
Det er netop på grund af de udfordringer, som også bare i forhold til Forbrugerombudsmanden i Danmark har vist sig med at gøre op, hvad man har tjent på en enkelt annonce.
Jeg tror også, at beløbene i høj grad vil være ret små og ikke stå mål med håndhævelsesindsatsen.
Derimod tror jeg, at vi får langt mere effekt for de penge, vi har at lægge i myndighedshåndhævelse, ved at gå efter at håndhæve DSA'en, hvor vi kan få indført, kan man sige, en ny norm, hvor de her ting rent faktisk bliver taget ned hurtigt, og hvor vi så også inden for de regler, der er, kan give dem nogle rigtig, rigtig store bøder, som de rent faktisk kan mærke, når de ikke håndhæver de regler, der rent faktisk er skabt enighed om i EU.
Så jeg kan egentlig godt forstå intentionen.
Jeg tror bare, at vi bruger vores kræfter og penge bedre på f.eks. at få styrket DSA-tilsynet i stedet for at begynde at trække energi ud og væk fra vores myndigheder til at indføre nye regler på nuværende tidspunkt.
Så for at opsummere deler vi til fulde forslagsstillernes intention om at bekæmpe falske annoncer.
Vi mener dog lige nu, at vi skal fokusere på rent faktisk at få håndhævet og set effekten af de muligheder og de regler, vi allerede har fået vedtaget, før vi går videre med ny regulering, og så kigge på, om det er nødvendigt.
Jeg har det generelt sådan, at vi her i Folketinget er for dårlige til rent faktisk at få implementeret det, vi allerede har besluttet, inden vi kaster os over nye skinnende objekter, så jeg synes, vi skal starte med i fællesskab at diskutere, hvordan det er, vi kan få håndhævet de regler, vi allerede har.
Tak for ordet.