runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2020-02-07:
Jeg stiller mig stadig væk undrende over Venstres ordførers holdning, for det vil netop være en god ting i forhold til handicap at skrive det ind i selve lovgivningen.
Og der vil ikke ske nogen skade ved det, ud over at det vil gøre Dansk Folkeparti glad at få Venstres opbakning – og en række andre vil blive glade for Venstres opbakning.
Så jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvad det er, der helt præcist afholder Venstre fra at stemme for.
Man siger, at det allerede er sådan, men hvis det er sådan, som ordføreren siger, så kan man jo sagtens stemme for det her forslag.
Jura er jo jura.
Men justitsministeren har jo i et svar til Ligestillingsudvalget bekræftet, at bestemmelsen i straffelovens § 81, nr. 6, ikke omfatter gerninger, der har baggrund i en persons handicap.
Eller med andre ord: Kriminelle handlinger motiveret af offerets handicap er ikke hadforbrydelser i strafferetlig forstand.
Så skal jeg bare lige høre om ordførerens holdning til det svar, for ordføreren sagde jo noget andet fra talerstolen, og vi har også hørt andre sige noget andet fra talerstolen i dag.
Så det må ordføreren gerne uddybe.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-02-07:
Tak for det.
Ja, vi fik lige en svingom her, og den sluttede jo lidt med, at ordføreren kunne se, at ministeren nikkede med hovedet.
Jeg var lige ved at sige, at det var godt, at han ikke kunne høre det, men ministeren har i hvert fald helt ret.
Det er nogle glimrende intentioner, som Dansk Folkeparti har i det her forslag.
Jeg har kun én bemærkning til det, og det er, at det, man ønsker, nemlig at skærpe straffen i tilfælde, hvor den kriminelle handling har baggrund i offerets handicap, allerede er reguleret i straffeloven.
Vi er i § 81, og man har så koncentreret sig om § 81, nr. 6, men så har vi § 81, nr. 11, og der står, at det skal være en skærpende omstændighed, at gerningsmanden har udnyttet forurettedes værgeløse stilling.
Går man ind i bemærkningerne og ser, hvad værgeløs stilling er, så står der, at bestemmelsen navnlig tager sigte på kriminalitet, som begås over for udsatte persongrupper, f.eks. børn, handicappede og ældre.
Det vil altså sige, at det allerede er reguleret i straffelovens § 81 som en strafskærpende omstændighed, så derfor behøver vi ikke stemme for det en gang til.
Jeg er jo helt enig i, at domstolene naturligvis skal tage det her hensyn, men det er allerede reguleret i loven.
Det andet afsnit vedrører afkrydsning, og der kan jeg kun henholde mig til det, justitsministeren sagde, nemlig at vi i videst muligt omfang skal passe på, at politiet ikke kommer til at beskæftige sig med for meget bureaukrati, og det tror jeg desværre at det her vil være et eksempel på.
Jeppe Bruus (S), 2020-02-07:
Jeg kan se, at ministeren nikker, så det henholder jeg mig til.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-02-07:
Jeg trykkede mig også ind lige i sidste øjeblik, så jeg kan godt forstå, at det ikke blev opdaget.
Jeg blev bare lidt nysgerrig på det der med, at ordføreren sagde: Vi kigger på hadforbrydelser lige nu.
Jeg blev bare nysgerrig på, om det omfatter alle hadforbrydelser.
For det synes jeg nemlig er rigtig vigtigt at det gør.
Jeppe Bruus (S), 2020-02-07:
Jeg har ikke det svar på rede hånd her.
Det var bl.a. noget af det, som ministeren også var inde på.
Vi sidder og kigger på initiativer i forhold til hadforbrydelser, og så håber jeg da, at vi sammen kan være med til at kvalificere det.
Kristian Hegaard (RV), 2020-02-07:
Tak, for at ordføreren fuldt ud tilslutter sig, at tal og statistik er noget af det, der er afgørende for at bekæmpe hadforbrydelser.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, hvad Socialdemokraternes forslag er til at indhente relevante tal og relevant statistik til bekæmpelse af hadforbrydelser, så vi når endnu længere, og så vi viser, at det er fuldstændig forkert i et demokratisk samfund i 2020, når man nu ikke synes, at det er politiet, som er tættest på, og som kender forbryderen og måske endda motivet, der skal krydse det af i anmeldelsen.
Hvad har Socialdemokraterne så af ideer til at indsamle tal og statistik?
Jeppe Bruus (S), 2020-02-07:
Jo, der er da kæmpestore mørketal.
Det vil sige, at det er der behov for.
Men som jeg kender den radikale ordfører, er den radikale ordfører også meget optaget af, hvordan vi her på Christiansborg forsøger at overdænge politiet med så lidt bureaukrati som muligt.
Så det er en afvejning mellem på den ene side at sørge for, at vi får det her frem i lyset og frem på bordet, så vi kan behandle det effektivt, og på den anden side at finde ud af at gøre det klogt.
Kristian Hegaard (RV), 2020-02-07:
Tak for det, og tak for ordførerens klare afstandtagen til hadforbrydelser uanset motivet.
Det tror jeg vi alle sammen er enige i.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren er enig i, at noget af det, der særlig vanskeliggør arbejdet med at bekæmpe hadforbrydelser, er fraværet af tal og statistik.
Der er et meget stort mørketal, som ministeren var inde på.
Er ordføreren ikke enig i, at det særlig er tal og statistik, der er en af de store barrierer for virkelig at tage fat på kampen mod hadforbrydelser?
Jeppe Bruus (S), 2020-02-07:
Så beklager jeg – det var ikke for at ironisere over spørgeren eller spørgsmålet, for jeg synes sådan set, det er meget relevant.
Jeg hørte justitsministeren sige, at vi må se på det, og det mener jeg også.
Jeg synes også, det er meget loyalt refereret her af spørgeren, at vi godt kan arbejde med den del, der handler om straffeloven, og hvad angår den anden del vedrørende afkrydsningsskemaet, så indgår det jo også i det arbejde, hvor der bliver set på initiativer.
Vi må se, når vi nu behandler det i Retsudvalget og får set på de ændringsforslag, der kommer.
Karina Adsbøl (DF), 2020-02-07:
Baggrunden for, at jeg spørger, er, at jeg ikke helt forstod justitsministerens svar, altså om man ville bakke op om den del, hvis det kom til afstemning, hvis vi så fjernede den anden del.
Jeppe Bruus (S), 2020-02-07:
Jeg kan bekræfte, at Socialdemokratiet vil lægge sig hundrede procent op ad den vurdering, der kommer fra regeringen, i forhold til eventuelle ændringsforslag.
Og der synes jeg egentlig også, justitsministeren har svaret på det spørgsmål, så det må vi jo tage, når det kommer dertil.
Kristian Hegaard (RV), 2020-02-07:
Tak for det.
Det er selvfølgelig klart, at hvis der er nogle, der overfalder mig, så skal de selvfølgelig have en rigtig hård straf – alene derfor kan jeg støtte forslaget.
Nej, spøg til side.
Eksempelvis skal det efter straffelovens § 81, nr. 6, indgå som skærpende omstændighed, hvis gerningen har baggrund i andres etniske oprindelse, tro, seksuelle orientering eller lignende.
Læser man i Karnov, fremgår det ikke, om eksempelvis handicap er omfattet af begrebet lignende i den bestemmelse, og derfor giver det også god mening.
Selv om der andre steder i § 81 er nævnt, at det er en skærpende omstændighed, hvis eksempelvis gerningsmanden har fået en anden til at medvirke til gerningen ved tvang, svig eller udnyttelse af dennes betydelige personlige vanskeligheder, manglende indsigt eller letsind, som det fremgår af nr. 9, eller som det fremgår af nr. 11, at gerningsmanden har udnyttet forurettedes værgeløse stilling, så anser vi ikke, at de to bestemmelser rammer bredt nok, som hvis man eksempelvis indføjede ordet handicap i § 81, nr. 6.
Jeg betragter eksempelvis ikke mig selv som havende betydelige personlige vanskeligheder, manglende indsigt, være letsindig eller være i en værgeløs stilling.
Nogle ville måske mene det modsatte, når det drejer sig om manglende indsigt, men det må være en politisk vurdering i de sager, hvor det ligesom gør sig gældende.
For der er behov for en egentlig handleplan om hadforbrydelser i det hele taget – altså alle slags hadforbrydelser – fordi forbrydelser af den karakter bunder i en helt, helt forkert forståelse, nemlig at alle ikke er lige.
Hadforbrydelser skal vi tage aktivt afstand fra.
Dem skal vi ikke tolerere i et demokratisk samfund i år 2020, og vi må iværksætte alle demokratiske virkemidler for at undgå dem.
Det her er et af dem.
Det haster – og kan kun gå for langsomt.
Så tak til Dansk Folkeparti for forslaget.
Man kan godt mærke, at det er en god, løssluppen fredag her inden vinterferien, når Dansk Folkeparti og Radikale Venstre sådan finder fælles fodslag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-02-07:
Jeg kan jo så fortsætte, hvor den radikale ordfører slap, for jeg er nemlig meget enig med Dansk Folkeparti i det her forslag, der ligger.
Jeg synes, vi skal følge anbefalingerne fra Institut for Menneskerettigheder om at tilføje hadforbrydelser til straffeloven med udgangspunkt i offerets handicap og gøre det til en skærpende omstændighed, og vi skal da også have et afkrydsningsfelt, så vi kan blive klogere på omfanget af det.
På mange måder ligner det her forslag netop det forslag, som SF i 00'erne kæmpede for.
Dengang handlede det om homoseksuelle.
Der havde vi simpelt hen ikke særlig meget viden om lige præcis det, så vi ville også dengang have det gjort til en skærpende omstændighed, og vi ønskede et afkrydsningsfelt, så vi kunne blive klogere på, hvad omfanget af det er.
Det var også en lille smule op ad bakke dengang, men som bekendt lykkedes det jo på et tidspunkt, og i dag ved vi fra de årlige rapporter, der laves på området, at der faktisk er et problem.
Nu kan vi dokumentere det, og det betyder også, at vi kan handle på det.
Så selvfølgelig skal vi gøre det samme, når det handler om forbrydelser med udgangspunkt i offerets handicap.
Man tror jo, det er løgn, at der er nogen, der kan begå den her slags ting mod mennesker med handicap, men desværre sker der jo en forråelse i visse miljøer, og vi ved også, at for hjemløse er det et stigende problem; man sparker på dem, slår på dem, tisser på dem, når de ligger på gaden.
Man tror, det er løgn, men det er det ikke.
Ifølge Institut for Menneskerettigheder oplever 15 pct. af personer med større handicap, at de måske eller helt sikkert har været udsat for chikane eller forbrydelse med had som motiv, og samtidig er en langt større del af de her mennesker udsat for fysisk, psykisk og seksuel vold end gennemsnitsbefolkningen.
Det synes jeg da er uacceptabelt, og derfor giver forslaget her mening.
Vi siger ja til en bedre beskyttelse af mennesker med handicap.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-07:
Så jeg har, med al respekt, lidt svært ved at forstå den her diskussion.
Karina Adsbøl (DF), 2020-02-07:
Og der er forskel, for det vil være sådan, at forbrydelser, som er motiveret af en persons handicap, ikke vil være omfattet, hvis det er en person med et handicap, som ikke er værgeløs.
Så der er forskel.
For det er altså to forskellige punkter, og det er jo derfor, det står i straffeloven, som det gør.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-07:
Tak for ordet.
Hadforbrydelser hører til den type af forbrydelser, man kan kalde forbrydelser med anden etisk baggrund, og det er jo nogle særlig alvorlige forbrydelser, og hadforbrydelser mod handicappede er selvfølgelig også meget alvorlige.
De er jo så alvorlige, som vi har hørt i den debat, der er gået forud, at de allerede er forbudt ved § 81, nr. 11, og der tilslutter vi os altså de argumenter, der er kommet fra regeringen og fra Venstre, hvor man siger, at det er overflødigt at forbyde de samme ting to gange.
Tilbage står så spørgsmålet om bureaukrati, og der er vi sådan set også enige i, at bureaukratiet skal vi prøve at begrænse.
Det er i forvejen et problem, at offentlige myndigheder, herunder politiet, skal bruge så meget tid på registrering og så lidt tid på kerneopgaver, og det skal vi ikke gøre værre.
Så alvorligheden i det problem, som Dansk Folkeparti rejser, viser sig jo i, at det allerede er forbudt, så derfor er der absolut ikke noget i vejen med intentionen, men vi kan altså ikke bakke det her stykke lovgivningsmæssige dobbeltkonfekt op.
Tak for ordet.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-07:
Det er jo derfor, vi kan sidde med tal fra ministeriet om det ene og det andet.
Men når der er mørketal, er der jo det der med, hvad der er årsagen til forbrydelsen.
Nu havde vi tidligere hr. Kristian Hegaard på talerstolen, som spøgte med, at vi skulle lave lovgivningen, alene fordi han er handicappet og han ikke vil udsættes for en forbrydelse, og en anden kunne sige, at han bliver udsat for en forbrydelse, fordi han er mand, en tredje kunne sige, at han bliver udsat for en forbrydelse, fordi han er en hvid mand, og en fjerde kunne sige, at han bliver udsat for en forbrydelse, fordi det er politisk motiveret.
Altså, hvad er årsagen?
Det kan der jo være mange årsager til.
Men det må jo være sådan, at politiet har og bruger de redskaber, de mener er de rigtige, og når vi har en lovgivning, hvor det eksplicit står, så synes jeg, det lidt er at skyde gråspurve med kanoner.
Rosa Lund (EL), 2020-02-07:
Jeg er jo fuldstændig enig i, at der kan være forskellige årsager til, at vi her har mørketal, og at der er en situation omkring jøder.
Der er også en særlig situation omkring kønsudtryk, altså mennesker, som bliver overfaldet på baggrund af deres seksualitet, og der er en særlig situation omkring mennesker, som bliver overfaldet på baggrund af deres tro, som ikke nødvendigvis er jødedom, og så er der handicap, som vi diskuterer i dag.
Der er det bare, det undrer mig, at Nye Borgerlige, hvis man kerer sig så meget om, at nogen ikke skal kunne blive overfaldet på baggrund af køn, handicap eller seksualitet, så ikke kan bakke op om, at vi giver politiet og ikke mindst ofrene de redskaber, der skal til, for at vi kan få de rigtige tal i forhold til det her, så vi kan løse problemerne.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-07:
Vi ved, at det jødiske mindretal har det svært med og stramt med at skulle se sig selv som ofre, selv når der bliver begået reelle forbrydelser imod dem.
Derfor er mørketallet i forhold til antisemitisme et helt specifikt mørketal, som handler om, at der er mennesker, der ikke går til myndighederne, når der begås en forbrydelse mod dem, og det skal man jo bekæmpe.
Det kan jo ikke være sådan, at man, uanset om det er på grund af et handicap, ens tro, ens hudfarve, ens køn eller ens seksualitet, ikke tør sige, at man er blevet udsat for noget, og at man indirekte føler, at man – hvad skal man sige – offergør sig selv, fordi man mener, at gerningsmanden på en eller anden måde har en berettigelse til det, som vedkommende gør.
Det er aldrig i orden at begå forbrydelser mod andre mennesker, uanset hvilken baggrund de har.
Men jeg tror ikke, at man kan sammenligne de to ting.
Rosa Lund (EL), 2020-02-07:
Jeg har bare et enkelt spørgsmål til Nye Borgerlige om hadforbrydelser.
Det er jo ikke så lang tid siden, at vi havde en debat herinde, som handlede om antisemitisme, og hvordan vi kommer det til livs, og jeg tænker bare, at det også i den her sammenhæng ville være meget relevant for politiet at have nogle redskaber, som gør, at vi kommer uden om de her mørketal, som vi har snakket lidt om i den her debat.
Derfor skal jeg bare høre, om Nye Borgerlige ikke bakker op om, at vi laver de her redskaber til politiet, altså de her afkrydsningsfelter.
For jeg er nemlig ikke som fru Pernille Vermund overbevist om, at det vil skabe mere bureaukrati for politiet.
Jeg tror faktisk, at det vil skabe en situation, hvor vi får et bedre overblik, og hvor de mennesker, som bliver udsat for hadforbrydelser af den ene eller den anden grund, vil føle sig mere trygge.
Karina Adsbøl (DF), 2020-02-07:
Tak for det.
Justitsministeren sagde jo også, at der er et stort mørketal på det her område – man har ikke noget overblik over det.
Så derfor vil det jo give rigtig god mening at lave et afkrydsningsfelt til registrering af hadforbrydelser også.
Men kan ordføreren så bekræfte, at man, når man nu ikke vil have den del, men godt kan bakke op om den anden del, så der bliver lavet et ændringsforslag til straffelovens § 81, så handicap bliver tilføjet, så vil bakke op om det?
Nu ved man jo ikke, hvilken effekt det vil have.
Det kan Nye Borgerlige jo ikke sige, for der er et kæmpe mørketal på det her område.
Så det vil da i hvert fald betyde, at man, hvis man registrerer det, i hvert fald kan holde øje med det, i forhold til hvor mange der kommer ind.
Men i forhold til det at få skrevet ordet handicap ind, skal jeg bare lige høre, om Nye Borgerlige støtter det.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-07:
Nye Borgerlige støtter intentionen.
Og det her bliver jo et spørgsmål om jura.
I nr. 11 står der, at det er en skærpende omstændighed, hvis gerningsmanden har udnyttet forurettedes værgeløse stilling.
Det er klart, at hvis ministeren – eller dem, der skriver ministerens papirer, og dermed ministeren – med forslaget mener, at man gerne vil have nr. 11 over at stå under nr. 6, så det er helt eksplicit, altså det, som så står som en note til nr. 11, så bakker vi op om det.
Men hvis det betyder, at man vil skabe yderligere, hvad skal man sige, detailregulering af, hvordan politiet udfører deres arbejde derude, og at vi vil have kontrolskemaer og afkrydsningsskemaer, som ikke har en reel effekt, men som bare optager politiets ressourcer, så er vi ikke klar til det.
Karina Adsbøl (DF), 2020-02-07:
Jeg forstod bare ikke helt, hvad Nye Borgerlige egentlig mener om det her, for som jeg sagde tidligere, har justitsministeren jo i et svar til Ligestillingsudvalget bekræftet, at bestemmelsen i straffelovens § 81, nr. 6, ikke omfatter gerninger, der har baggrund i en persons handicap, eller med andre ord, at kriminelle handlinger motiveret af offerets handicap ikke er en hadforbrydelse i strafferetlig forstand.
Så tænker Nye Borgerlige ikke, at det ville være fint at få handicap præciseret i straffeloven?
Og støtter Nye Borgerlige forslaget?
Pernille Vermund (NB), 2020-02-07:
Tak for ordet.
Intentionen bag beslutningsforslaget er god.
Det fremgår allerede af straffeloven, at det er en skærpende omstændighed, at man udnytter forurettedes værgeløse stilling, og at det, at der er tale om en handicappet, er en skærpende omstændighed, hvis man begår den her form for forbrydelse.
Så set fra Nye Borgerliges synspunkt er det jo et spørgsmål om, om der overhovedet er behov for mere lovgivning på det her område, eller om det bare skaber mere bureaukrati.
Hvis det alene handler om, at vi skal have flere afkrydsningsfelter hos politiet og mere bureaukrati, siger vi nej.
Men den bestemmelse, der i forvejen er i lovgivningen, er vi glade for, og kan den blive skærpet, så det er så tydeligt, at man ikke behøver at lovbehandle det igen, bakker vi selvfølgelig også op om det.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-02-07:
Tak for ordet.
Vi har haft en debat om emnet, og vi er kommet godt omkring forslaget, så jeg vælger ikke at læse hele talen op, men bare sige, at vi i Alternativet synes, det er et godt forslag, men på linje med Enhedslisten synes vi også, at forslaget skal indeholde noget om kønsidentitet, kønsudtryk og seksualitet.
Og derfor ser vi frem til udvalgsarbejdet, således at vi kan gøre forslaget endnu bedre.
Naser Khader (KF), 2020-02-07:
Tak for ordet.
Det er fuldstændig uacceptabelt, at handicappede bliver udsat for hadforbrydelser motiveret af deres handicap.
Derfor skal man selvfølgelig straffes hårdt for at begå den slags forbrydelser.
Ifølge dansk lovgivning er det en skærpende omstændighed, at gerningsmanden begår sin forbrydelse med baggrund i bl.a. etnisk oprindelse, seksuel orientering eller tro, og derfor er det kun rimeligt, at straffen også skærpes over for gerningsmænd, der begår hadforbrydelser mod personer med et handicap.
Vi skal slå hårdt ned over for de personer, der mener, det er okay at begå kriminalitet mod personer, fordi de eksempelvis er udviklingshæmmede eller har en anden form for funktionsnedsættelse.
Det Konservative Folkeparti bakker op om forslaget.
Rosa Lund (EL), 2020-02-07:
Det forslag, som vi nu skal behandle, fra Dansk Folkeparti har to elementer.
Dels skal det være en strafskærpende omstændighed, hvis en hadforbrydelse har baggrund i offerets handicap, dels skal der være en afkrydsningsrubrik på politiets anmeldelsesskema, så der kan krydses af, hvis den forbrydelse, der anmeldes, er en hadforbrydelse.
Første del af forslaget bygger på en anbefaling fra Institut for Menneskerettigheder, og jeg kan jo ikke lade være med at benytte lejligheden til at glæde mig over, at forslagsstillerne fra Dansk Folkeparti nu endelig lytter til de anbefalinger, som kommer fra Institut for Menneskerettigheder, og det synes jeg klæder Dansk Folkeparti, for vi har jo på andre områder set, at Dansk Folkeparti ikke lytter til Institut for Menneskerettigheder.
Så tusind tak til Dansk Folkeparti, fordi I nu lytter til Institut for Menneskerettigheder – det synes jeg er dejligt.
I bemærkningerne til forslaget fra Dansk Folkeparti refereres der til et temamøde i Retsudvalget og i Ligestillingsudvalget regi for knap et år siden.
Institut for Menneskerettigheder dokumenterede, at hadforbrydelser på baggrund af handicap er et problem og anbefalede, at handicap optages som et kriterie for strafskærpelse i straffelovens § 81, nr. 6, på linje med race, etnicitet, religion og seksuel orientering.
Instituttet anbefalede ved samme lejlighed, at kønsidentitet og kønsudtryk på samme måde blev nævnt i straffelovsbestemmelsen.
Det har Dansk Folkeparti så ikke stillet forslag om, men det har Enhedslisten så til gengæld i sidste samling.
Vi håber, at Dansk Folkeparti vil hjælpe os med at bringe det frem endnu en gang.
Men måske skal det også ses i sammenhæng med, at den tidligere partileder, fru Pia Kjærsgaard, i et tweet i maj 2019 skrev en kommentar til Det Europæiske Melodi Grand Prix, hvor hun skrev – og jeg citerer: Alt for meget bøsse, drag og gejl i Eurovision.
Anden del af beslutningsforslaget her handler om en afkrydsningsrubrik på politiets anmeldelsesformular, så der kan markeres, at der er tale om en hadforbrydelse.
Det er faktisk et forslag, som Enhedslisten også har været ude med tidligere, så det bakker vi naturligvis også op.
Vi mener, det er vigtigt, at de politifolk, som modtager anmeldelsen på den måde får skærpet opmærksomheden på, at der altså her er tale om en hadforbrydelse.
Det er sådan, at politiet i dag har en systemnøgle, en søgenøgle, de kan bruge, men det er ikke sådan, at offerets vurdering af, om der er tale om en hadforbrydelse her, bliver taget med ind i politiets afgørelse af de her ting, og derfor er det faktisk rigtig fornuftigt, at der både er en afkrydsningsrubrik for politiet, men også for offeret.
Jeg ved så ikke, om det er, fordi det er fredag, eller om det er, fordi det er vinterferie lige om lidt, men det er anden gang i dag, at Enhedslisten kan støtte et retspolitisk forslag fra Dansk Folkeparti.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-07:
Det står sådan set allerede i loven.
Der står: Denne bestemmelse tager navnlig sigte på kriminalitet, som begås over for udsatte persongrupper, f.eks. børn, handicappede – handicappede – og ældre personer.
Men jeg tænker, der enten må være nogle embedsmænd, som har givet et svar, som ikke er helt tæt på sandheden, eller også kan forslaget måske skærpes, så vi ved præcis, hvad det er for en forskel, forslaget vil gøre i forhold til den nuværende lovgivning.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-02-07:
Jeg kan ikke gøre for, hvad andre siger, men jeg kan gøre for, hvad jeg selv siger og har sagt.
Jeg bemærker da også, at så vidt jeg lige kunne høre – og det står jo også i selve forslaget – er det, justitsministeren har udtalt sig om, hvorvidt bestemmelsen i § 81, nr. 6, omfatter de her handicap, og det gør den ikke – det har ministeren helt ret i.
Det, jeg siger, er, at det er beskrevet allerede i § 81, nr. 11, i noterne til den bestemmelse.
Så der er allerede reguleret for det.
Hvis vi stemmer for det her forslag, så ville det være det samme som at fremsætte et forslag, der forbyder at køre over for rødt.
Det ved vi også godt i forvejen.