runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-11:
Jeg er helt enig i, at det har været godt at bruge Landsbyggefondens midler til at renovere almennyttige boliger for.
Jeg har som boligordfører for Liberal Alliance selv været med til at indgå to aftaler om det siden 2011.
Så det kan man jo se at jeg også mente dengang, jeg var boligordfører for Liberal Alliance.
Angående spørgsmålet om, om jeg er enig i, at man har iværksat opførelse af billigere boligere, er jeg faktisk ikke enig.
Vi ser, at de almennyttige boliger, der bliver bygget, bliver dyrere og dyrere på kvadratmeterprisen.
Så det har man ikke gjort noget ved, heller ikke under den foregående regering.
Men den her regering har en plan om at gøre noget ved det, og det er forventningen, at det vil virke.
Ja, måske i teorien, men der ser jeg dog nogle praktiske problemer.
Der er jo tale om en betydelig forsinkelsesmekanisme – altså, hvis der er problemer med de børn, der går i vuggestue eller børnehave på det tidspunkt, vil det her kriterie først kunne afsløre problemerne i det øjeblik, de går ud af folkeskolen og skal ind på en ungdomsuddannelse eller ikke kommer ind på en ungdomsuddannelse.
Jeg ved det ikke, men der kunne sikkert også være nogle boligområder, hvor folk flytter til i højere grad med børn i en bestemt aldersgruppe, som snart skal starte i en ungdomsuddannelse, og de børns problemer ville så ikke være skabt af det boligområde, men ville måske være skabt som et delvist resultat af det boligområde, de boede i, før de flyttede dertil.
Så der er nogle forsinkelseshensyn der, som jeg tror måske ville vanskeliggøre at have det som et kriterie.
Nej, jeg tror da, at der vil være nogle områder, hvor jeg med opbakning fra et flertal i Folketinget vil kunne føre en anden politik.
Men når det handler om sådan noget helt afgørende som spørgsmålet om, om der skal være offentlig støtte til de almennyttige boligselskaber, er det ikke regeringens politik, og det er i hvert fald heller ikke noget, som regeringen, selv om regeringen måtte mene det, vil kunne finde flertal for i Folketinget.
Men det er i sig selv ikke regeringens politik.
Altså, Liberal Alliance ønskede også at få løst de boligsociale problemer.
Partiet gjorde sig bare nogle overvejelser om, om det kunne gøres på en anden måde end ved altid at inddrage de almennyttige boligselskaber: Kunne man måske bruge nogle af pengene på at betale private udlejere for også at løse boligsociale problemer, så man fik spredt de boligsociale problemer?
Men ønsket om at få løst de boligsociale problemer var også i Liberal Alliances boligpolitik.
Benny Engelbrecht (S), 2017-01-11:
Det blev så ikke i dag, vi fik et svar til de mange 3F'ere, FOA-folk og andre gode mennesker på arbejdsmarkedet om, hvorvidt det er 1, 2 eller 3 år, de skal blive længere – i hvert fald ifølge regeringens planer, men det er jo ikke nødvendigvis sådan, at regeringen har flertal for sin politik.
Men så bliver jeg nødt til at spørge om noget andet, nemlig om ministeren er enig med overvismanden i, at dansk økonomi er overholdbar i det lange perspektiv, og at det altså med andre ord ikke er sådan, at der er en brændende platform, der kræver, at vi hæver pensionsalderen.
Kristian Jensen (V), 2017-01-11:
Jeg er rigtig glad for, at de reformer, der blev lavet primært med velfærdsaftalen, med skatteaftalen i 2009 og med dagpengereformen, har gjort, at dansk økonomi i øjeblikket er holdbar, og at vi ikke har en brændende platform, der gør, at hvis ikke vi gør noget, kan dansk økonomi ikke hænge sammen.
Der er ikke mulighed for at tilvejebringe tilstrækkelig arbejdskraft til de virksomheder, der har behov for det – vi ser allerede flaskehalse nu – hvis ikke vi øger arbejdsstyrken, både på kort og på lang sigt.
Troels Ravn (S), 2017-01-11:
Men det er en vigtig debat, som vi får lejlighed til at tage her Folketingssalen i dag, når vi spørger den ansvarlige minister på området, boligministeren, om, hvordan ministeren forholder sig til de her problemstillinger, og om, hvilke holdninger der ligger bag.
Jeg mener, det er vigtigt at få understreget, at hvis huslejereguleringen, som lægger loft over, hvor meget huslejen i private udlejningsboliger kan stige, ophæves som ønsket af Liberal Alliance, vil det betyde, at huslejen fordobles for mere end 100.000 lejere alene i København.
Det vil få uanede konsekvenser med eksplosive huslejestigninger for lejerne i den almene sektor, hvis huslejen her så skulle følge en markedsbestemt husleje.
En markedsbestemt husleje kan betyde, at mennesker uden store indtægter bliver tvunget ud af deres boliger, og kan ministeren så forstå, at man hos Lejernes Landsorganisation, LLO, ikke er begejstret for ministerens holdninger?
LLO udtaler, at det vil få voldsomme konsekvenser for lejerne i de større byer, og Realdanias Boligøkonomisk Videnscenter vurderer, at huslejen kan stige med mere end 60 pct.
Og uanset hvad der er ministerens holdning og regeringens politik, gør sådanne tal ikke indtryk på ministeren?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-11:
Regeringens boligpolitik kan findes i regeringsgrundlaget, og Liberal Alliances boligpolitik i partiets boligudspil.
Når flere partier går i regering, bliver man som bekendt enige om en fælles politik, men det betyder jo ikke, at man dermed nødvendigvis har ændret holdning i de enkelte partier.
Det tror jeg også er en erfaring, Socialdemokratiet har gjort sig.
Men regeringens politik er altså det, man bliver enige om og nedskriver i bl.a. regeringsgrundlaget.
Troels Ravn (S), 2017-01-11:
Det er selvsagt vigtigt at få bekræftet, at ministeren ikke har ændret holdning.
Det her er jo et emne, hvor vi må sige at vi drøner lige ind i folks kernevelfærd.
Kernevelfærd omhandler ordentlige boligforhold, en god bolig og en bolig, der er til at betale.
Det har stor betydning for mennesker at vide, hvad der er ministerens holdning, og hvad der er regeringens politik på området.
Så mener ministeren også fortsat, at der ikke længere skal indbetales penge til Landsbyggefonden, som det fremgår af Liberal Alliances boligudspil fra 2012?
I så fald vil det også være relevant at bede ministeren redegøre for, hvilke hensyn der lå bag forslagene om at fjerne støtten til almene boliger, indføre markedsbestemt husleje og altså stoppe indbetalingerne til Landsbyggefonden.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-11:
Jeg synes, at det er et rigtig godt princip, at hvis man gerne vil høre Liberal Alliance om Liberal Alliances boligpolitik, spørger man Liberal Alliances boligordfører.
Det er ikke længere mig.
Jeg er transport-, bygnings- og boligminister for en regering bestående af Venstre, LA og Konservative, og i den egenskab står jeg her, og i den egenskab fremlægger jeg regeringens boligpolitik.
Det, som hr. Troels Ravn her taler om, er ikke regeringens boligpolitik.
Troels Ravn (S), 2017-01-11:
Det er korrekt.
Mener ministeren fortsat, at almene boligselskaber skal kunne opkræve en markedsbestemt husleje, som det fremgår af Liberal Alliances boligudspil fra 2012?
Morten Bødskov (S), 2017-01-11:
Så ministerens svar er, at de bare skal tage det roligt.
Det er jo folk, som knokler en vis del ud af bukserne, har slidt og slæbt, stået ved siden af store industriopvaskemaskiner og fået ondt i ørerne af det, slæbt på tage og byggepladser og været på arbejdsmarkedet igennem rigtig, rigtig mange år.
De skal bare tage det roligt.
Der kommer et forslag her, må man gå ud fra.
Når det holder op med at regne og sne sludsne her uden for vinduerne, kommer regeringen med et udspil.
Det er det, der er svaret.
Vi har forsøgt at få svar fra statsministeren.
Vi spurgte: Er det 1, 2, 3, eller er det 4 år?
Statsministeren kunne bekræfte, at det ikke var 4 år.
Hvad kan finansministeren sige?
Er det 1, 2 eller 3 år, der er på tale, når regeringen skriver, at man vil hæve pensionsalderen
Kristian Jensen (V), 2017-01-11:
Jeg anerkender fuldt ud, at politik både er holdninger og skuespil, og derfor går jeg da gerne med i det her skuespil, som spørgeren og medspørgeren gerne vil have.
Spørgeren er jo en erfaren politiker og selv tidligere minister og ved derfor godt, at når en regering skriver, at man over en periode vil komme med et oplæg, så er det, når det oplæg er klart, at man præsenterer elementerne.
Derfor er det jo lidt et skuespil at stå her og igen udspørge, på præcis samme måde, som det var ved tredjebehandlingen, om, hvor meget aldersændringen så vil være i regeringens udspil.
Hvis man kigger ud af de her smukke vinduer, vil man, i hvert fald indtil for få øjeblikke siden, kunne se store snefnug dale ned, og det tyder på, at der nok er et stykke tid til, at foråret kommer.
Derfor er mit budskab både til hr. Morten Bødskov og til 3F og de andre: Ro på.
Der kommer til foråret et oplæg, og jeg kan godt garantere her, at et forslag om at ændre pensionsalderen vil have et rimelig langt tilløb ligesom tidligere, fordi vi ved, at pensionsalder er noget af det, som folk indretter sig efter, og derfor skal ændring af pensionsalderen også have en rimelig tid, sådan at man kan indrette sig efter ændringen.
Thyra Frank (LA), 2017-01-11:
Det er efterhånden en del år siden, jeg var forstander på Lotte, og nu står jeg her som ældreminister.
I min tid som forstander på Lotte brugte jeg hvert år de penge, jeg havde til rådighed, med det klare mål at få mest muligt ud af pengene til gavn for beboerne.
Det tror jeg faktisk at enhver ansvarlig forstander ville have gjort.
Astrid Krag (S), 2017-01-11:
Det kører jo lidt i ring henset til, at ministeren ikke vil forholde sig til, om det er ministerens ambition, at alle plejehjem i Danmark skal kunne have den standard, som man havde på plejehjemmet Lotte.
Jeg synes ikke, at det er et meget indviklet spørgsmål.
Altså, anerkender ministeren, at ministeren som forstander havde et driftsbudget, der var 20 pct. højere end det, de andre plejehjem i kommunen havde?
Og har ministeren på vegne af alle landets plejehjem den ambition, at man skal kunne have det gode liv, som beboerne havde på plejehjemmet Lotte?
Det er et meget enkelt spørgsmål.
Altså, vil ministeren arbejde konkret for, at de driftsbudgetter, som der var på Lotte, vil være nogle, som man også vil kunne kigge på for landets andre plejehjem?
Thyra Frank (LA), 2017-01-11:
Nu har jeg aldrig nogen sinde haft en ambition om, at alle plejehjem skulle være som Lotte, for jeg elsker simpelt hen mangfoldighed, og jeg synes, det er så vigtigt, at vi har forskellighed hele vejen rundt, og at man kan vælge den forskellighed til, efterhånden som man bliver gammel.
Men når nu spørgeren bliver ved med kun at gøre ældreplejen til et spørgsmål om penge, er jeg da rigtig, rigtig glad for, at netop den her regering prioriterer ældreområdet meget højt.
Jeg er taknemlig over at skulle ud og få nogle af de penge til at arbejde ude i kommunerne i hverdagen.
Astrid Krag (S), 2017-01-11:
Det, ministeren siger om en værdighedsmilliard, er jo meget godt.
Da vi havde regeringsmagten, hed det en ældremilliard, og klippekortet var jo sådan set noget, der blev introduceret, da vi havde magten.
Jeg er glad for, at det er blevet udvidet.
Vi har alle sammen hørt meget om, hvor dejligt der var på plejehjemmet Lotte, som ministeren jo var forstander for.
Man kunne tage på sommerferie i udlandet, man kunne holde store julefester, og man kunne sende medarbejdere ud at købe de første friske jordbær, når de var at finde i byens butikker.
Mener ministeren, at man ville kunne have gjort det samme uden de 20 pct. ekstra på driftsbudgettet, som man jo havde på plejehjemmet Lotte?
Jeg kan jo så bare læse højt her til at starte med: Vil ministeren arbejde konkret for, at alle plejehjem i Danmark kan forhøje deres forplejningsudgifter med 50 pct.?
Thyra Frank (LA), 2017-01-11:
Ældreplejen er en grundsten i vores velfærdssamfund, som vi skal værne om og blive ved med at udvikle, og som jeg har sagt lige før, er ældreområdet højt prioriteret i finansloven for 2016 og nu igen i 2017.
Det er jeg glad for, og det betyder, at kommunerne samlet set bruger flere penge på ældreområdet nu under denne regering end under den socialdemokratisk ledede regering.
I forhold til forplejningen, som der spørges til, er det ingen hemmelighed, at jeg mener, at det er vigtigt med god mad på plejehjemmene.
Mad og ernæring er en afgørende kilde til trivsel og velvære hos den enkelte ældre, det er veldokumenteret.
Derfor er ældres madkvalitet også en helt central del af prioriteringen i finansloven for 2017.
De afsatte penge skal bl.a. bruges til, at der kan etableres eller genetableres køkkener på plejehjemmene.
Det er glædeligt, for et plejehjem er et hjem, og for mig er køkkenet hjemmets hjerte.
Astrid Krag (S), 2017-01-11:
Det her er jo virkelighedens omvendte udgave af talemåden »som man råber i skoven, får man svar«.
Der var 50 pct. højere forplejningsudgifter på plejehjemmet Lotte – vil ministeren arbejde for, at man får de samme muligheder på landets andre plejehjem?
Nu, hvor hun er blevet minister, er det så ministerens ambition, er det noget, ministeren vil arbejde for, er det noget, ministeren synes ville være en god idé, eller er det lige meget og noget pjat?
Vil ministeren arbejde konkret for, at alle plejehjem i Danmark kan forhøje deres forplejningsudgifter med 50 pct.?
Thyra Frank (LA), 2017-01-11:
Forslag om urealistiske forhøjelser af forplejningsudgifter opfatter jeg som politisk drilleri og ikke som forslag, jeg kan tage seriøst.
Derimod vil jeg gerne understrege, at regeringen tager ældres ernæring og madkvalitet ude på plejehjemmene og i ældreplejen meget seriøst.
Derfor er mad og ernæring et af de fem punkter, som kommunerne skal beskrive i deres værdighedspolitikker, og derfor er ældres madkvalitet også en helt central del af prioriteringen i den seneste finanslovsaftale, hvor vi har afsat 450 mio. kr. til bedre ældremad i 2017.
Så jeg kan glæde spørgeren med, at vi i regeringen er helt opmærksomme på de ældres mad, og at vi har tilført ekstra midler til området.
Susanne Eilersen (DF), 2017-01-11:
Jeg er rigtig glad for ministerens svar.
Det vil så også sige, at ministeren ser meget skeptisk på, at en kommune ikke overholder lovgivningen, og heller ikke går ind for, at der sådan set sker en ekstra brugerbetaling.
Jeg vil i hvert fald kunne sende ministeren de materialer, jeg har fået tilsendt fra den pågældende kommune, og så håber jeg og går ud fra, at ministeren også vil indskærpe over for den her kommune, at lovgivningen skal følges.
For hvis det er sådan, at der er et andet regelsæt om, at man kalder et storkøkken for et resultatcenter, så vil jeg i hvert fald gerne have oplyst, hvor der er lovhjemmel til det, og hvor jeg kan finde de ting.
For det har jeg ikke kunnet finde.
Så jeg håber, at jeg, hvis jeg sender ministeren de her materialer, jeg har, også får et skriftligt svar på, at der er blevet gjort noget over for den pågældende kommune.
Thyra Frank (LA), 2017-01-11:
Hvis man ikke oplever, at en kommune overholder reglerne, kan man både som borger, politiker, fagperson eller andet henvende sig til statsforvaltningen, der herefter overvejer, om der er tilstrækkeligt grundlag for at rejse en sag.
Susanne Eilersen (DF), 2017-01-11:
Jeg siger tak.
Thyra Frank (LA), 2017-01-11:
Som jeg sagde før, er jeg meget glad for, at regeringen prioriterer det her ældreområde højt.
Værdighedsmilliarden betyder, at vi nu kan se, at 66 pct. af midlerne er blevet brugt på varme hænder.
Og så synes jeg faktisk også, at det, når vi taler om klippekort, er fantastisk, at vi får lov til at kunne give vores plejehjemsbeboere en mulighed for at prioritere noget, der har betydning for dem.
Rent økonomisk kan jeg jo så også sige, at jeg vil gå ud og kigge på, hvordan det ser ud med regler og love.
Der er, som spørgeren også ved, rigtig mange af medarbejderne derude, som føler, at de bruger for meget tid på dokumentation, og som gerne vil ind at have med beboerne at gøre, og derfor vil vi også kigge på de her afbureaukratiseringsregler.
Astrid Krag (S), 2017-01-11:
Jeg skal læse mit spørgsmål højt, og det lyder: Vil ministeren arbejde konkret for, at alle plejehjem i Danmark kan forhøje deres driftsudgifter med 20 pct.?
Thyra Frank (LA), 2017-01-11:
Tak til spørgeren for spørgsmålet.
Lad mig begynde med at slå fast, at alle plejehjemsbeboere skal have en ordentlig og værdig pleje.
Det er det, jeg som ældreminister vil arbejde for.
Derfor er jeg også glad for, at trekløverpartierne og Dansk Folkeparti i de to sidste finanslove har prioriteret og løftet ældreområdet med ekstra midler.
Senest afsatte vi i dette års finanslov 2 mia. kr. over de følgende 4 år til en bedre ældrepleje, heraf er 380 mio. kr. årligt fra 2017 afsat til et klippekort, der skal give alle plejehjemsbeboere en halv times ekstra hjælp om ugen, som de selv bestemmer hvad skal anvendes til.
Beboerne på plejehjemmene skal nemlig have størst mulig mulighed for selv at bestemme, hvad de gerne vil bruge noget af deres tid til, og med klippekortet kan de så selv vælge, om de vil på en lille tur eller de vil have styr på et fotoalbum eller andet.
Derudover er der afsat en pulje på 450 mio. kr. i 2017 til bedre mad til ældre.
Det giver kommunerne mulighed for at få køkkenerne og duften af mad tættere på de ældre.
Alle disse penge kommer så oven i værdighedsmilliarden på finansloven for 2016.
Astrid Krag (S), 2017-01-11:
Tak for svaret, minister.
Men alle de ting, ministeren opremser her, er jo midler, der er blevet afsat, før ministeren blev minister.
Det, jeg spørger til, er jo sådan set, om ministeren vil arbejde for 20 pct. flere midler til plejehjemmenes driftsbudgetter, og det fik jeg ikke noget svar på.
Vil ministeren arbejde konkret for, at alle plejehjem i Danmark kan forhøje deres driftsudgifter med 20 pct.?
Sophie Løhde (V), 2017-01-11:
Som jeg indledte med at sige, har vi jo lavet en analyse fra Finansministeriets side sammen med en række andre ministerier, hvor man er gået ind og har lavet en vurdering af, hvor det giver mening eventuelt at hjemtage flere opgaver, og hvor det giver mening at konkurrenceudsætte en række opgaver.
Der har vi så identificeret opgaver svarende til ca. 55 mio. kr., for så vidt angår den nuværende aftale med Kammeradvokaten.
Når vi ser på de områder i staten, hvor vi med fordel enten kan hjemtage eller konkurrenceudsætte, så vil vi også have fokus på mulighederne for at kunne udbyde kontrakter med flere leverandører og dermed også lave flere geografisk opdelte kontrakter.
Derfor er det også min forventning, at vi ved at konkurrenceudsætte flere sager i staten, hvilket jeg gerne positivt vil kvittere for at spørgeren roser regeringen for – det er ikke altid, spørgerens parti gør det – vil det også samtidig give adgang til, at flere leverandører på tværs af hele landet kan komme til at løse de statslige opgaver.
Bjarne Laustsen (S), 2017-01-11:
Jeg tror, det er artikel 346, der handler om forsvarsmateriel.
Man behøver slet ikke at sende det i udbud.
Alligevel siger ministeren, at man vil spare på det arbejde, som Kammeradvokaten laver, bl.a. for forsvaret.
Der er brugt 234 mio. kr., siden ministerens kollega i 2011 traf den beslutning – 55 mio. kr. alene i 2015.
Det er jo derfor, jeg gerne vil have vide, hvad det er, ministeren vil spare på.
Det må da være muligt på en eller anden måde at kunne få det oplyst – ellers synes jeg også, det må være svært at lave nogle sparemål, hvis ikke man ved, hvor meget der er brugt på opgaven.
Sophie Løhde (V), 2017-01-11:
Jeg vil gerne endnu en gang understrege, at der ikke er tale om en besparelse på ca. 55 mio. kr., som spørgeren fejlagtigt anfører i sit spørgsmål.
De 55 mio. kr. vedrører det beløb, som regeringen konkret foreslår at udtage fra den nuværende aftale med Kammeradvokaten.
Heri ligger det, at vi på en række områder hjemtager opgaverne – det gælder bl.a. på Forsvarsministeriets område – og på en række andre områder foreslår vi at konkurrenceudsætte det.
Bjarne Laustsen (S), 2017-01-11:
Det må jo betyde noget, at man melder ud som en af sine første gerninger, at der kan spares noget på de voldsomme beløb, man bruger på Kammeradvokaten.
Det synes jeg jo selvsagt er godt.
Der er også et spørgsmål i det her: Vil det sige, at man har haft folk til at sidde i styrelser og departementer, der har sendt ting i udbud, og så har man haft et andet system, hvor man så har overgivet det til Kammeradvokaten for blot et ekstra tjek?
Eller hvordan er det foregået?
Det håber jeg ministeren forstår.
Det her er altså rigtig vigtigt i forhold til Produktionsdanmark.
Når man skal ud at sælge noget i den store verden, er det vigtigt for virksomhederne at kunne sige, at man også leverer til hjemmemarkedet.
Det er ikke mindst vores vindmølleindustri et godt eksempel på.
Det et svært at sælge et produkt til andre, man ikke selv vil have eller bruge.
Så derfor vil jeg jo gerne sige til ministeren: Når det drejer sig om, at det offentlige køber ind for mange, mange penge hver eneste år, så må man også prioritere.
Selvfølgelig skal der være en konkurrencesituation, men man skal også prioritere danske arbejdspladser.
Det er det, der gør, at der kommer skattekroner i kassen, og at der kan blive ansat lærlinge og medarbejdere på de virksomheder, der leverer til det offentlige.
Det håber jeg ministeren er enig i.
Morten Bødskov (S), 2017-01-11:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet er jo allerede optrykt, så jeg læser det op: Hvor meget mener ministeren at pensionsalderen skal hæves, for at regeringen kan indfri sit ambitionsniveau om et øget arbejdsudbud på 55.000 personer?
Kristian Jensen (V), 2017-01-11:
Vi lægger op til, at de, der kan, skal blive lidt længere på arbejdsmarkedet.
Regeringen vil med afsæt i den tidligere regerings udspil »DK2025 – Et stærkere Danmark« komme med et nyt oplæg til tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet.
Det niveau har folkepensionsalderen haft før, nemlig tilbage i 2004, inden den blev sat ned dengang til 65 år.
Det er først fra 2023, at folkepensionsalderen igen er oppe på det, den var for nu 13 år siden.
Da folkepensionsalderen sidst var 67, kunne en 60-årig forvente at blive 81 år, altså 14 år ud over pensionsalderen.
I dag er forskellen mellem middellevetiden for en 60-årig og folkepensionsalderen steget til 18½ år som følge af den lavere folkepensionsalder og stigninger i levetiden.
Så selv når folkepensionsalderen igen er 67 år, vil de betydelige stigninger i levetiden have medført, at middellevetiden for en 60-årig vil overstige folkepensionsalderen med 17½ år.
Det er meget mere, end det var i 2004, da pensionsalderen sidst var 67 år, og det er væsentlig mere end de 14½ år, som et bredt flertal i Folketinget, herunder Socialdemokratiet, ved velfærdsaftalen i 2006 blev enige om skulle være det fremtidige mål.
En stigning i folkepensionsalderen i 2025 vil altså bringe os tættere på en mere fair fordeling af pensionsalderen på tværs af generationerne.
Siden 2004 er den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder steget med 2 år.
Når det er sagt, vil jeg også sige, at jeg på ingen måde forestiller mig, at det alene er et spørgsmål om en senere pensionsalder, der skal indfri ambitionen om 55.000-60.000 yderligere i arbejdsudbuddet i 2025 – det vil være helt urealistisk.