runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-28:
Tak for det.
Og tak til ministeren.
Det er jo rigtigt, at det er hypoteser, vi står og diskuterer, og derfor er substansen i den her diskussion ikke så meget et spørgsmål om praktik, fordi for mig at se vil det også være fuldstændig usandsynligt, at et parti, der sidder i Folketinget, systematisk skulle begynde at betale folk for at undlade at afgive vælgererklæringer.
Men det gør jo netop også, at det så bliver en principiel diskussion om, hvordan vi håndterer det her.
Og der ligger da en udfordring i det her, for selv om ministeren siger, at straffen vil være ens for alle, så er det jo ikke helt sådan, for det er ikke den samme sanktion, man bliver ramt af.
Et parti, der sidder i Folketinget, vil få en bøde eller en fængselsstraf, og så er det rigtigt, at vælgernes dom så forhåbentlig vil være hård, men det vil jo ikke være den samme sanktion, som det vil være for et parti, der ikke er opstillingsberettiget endnu, fordi de så ikke har muligheden for at deltage i det næste folketingsvalg.
Så derfor er der jo en forskel på det.
Så rent principielt er der det aspekt, at det også er et spørgsmål om, om vi ikke giver os selv privilegier, altså at de regler, vi vedtager herinde, ikke har den samme konsekvens for os, som de har for andre.
Er ministeren ikke enig i, at der er et dilemma i forhold til det?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-10-28:
Jo, jeg mener, det er vigtigt, at vi hele tiden sørger for ikke at give os selv privilegier, men et privilegie fungerer jo kun på den måde, at det giver en fordel.
Et privilegie, som ikke giver nogen særstillinger, er jo et tomt privilegie; og et privilegie, som handler om at forhindre noget, der, så vidt jeg ved aldrig nogen sinde er sket, og som vi har meget svært ved at forestille os kommer til at ske, mener jeg ikke eksisterer.
Jeg mener, at for at et privilegie kan kaldes for et privilegie, skal man kunne anvise nogle situationer, hvor det privilegie har givet brugeren en fordel.
Hvis ikke det har gjort det, så eksisterer det jo ikke.
Det er der, jeg mener, at vi her er ude i et teoretisk spørgsmål, men vi vil selvfølgelig gerne imødekomme den kritik, der er af, at loven netop rammer forskelligt.
Hvis man forestiller sig, at Enhedslisten får forbud mod at indsamle vælgererklæringer, så kan man sige, at det nok ikke er så stor en straf, og derfor siger vi, at der derfor skal være en ekstra straf, som er skærpet for eksempelvis Enhedslisten, og det er den balance, som vi har forsøgt at ramme her.
Heidi Bank (V), 2021-10-28:
Så det er det, vi har lagt vægt på.
Så kan der sagtens være områder, hvor man kan sige: Der forrykkes balancen den ene eller den anden vej, men samlet set skal balancen være der, og det var det, som vi også under den eksperthøring, der var, fik nogle ret klare udmeldinger om fra de her forskellige interesseorganisationer, der både repræsenterede lejere, udlejere og huslejenævn.
Så ud fra de tilbagemeldinger, vi har fået, tror jeg ikke nogen af os skal bilde os ind, at vi har landet noget, der er perfekt.
Men der er fundet den balance, der gør, at man kan komme videre med den her sammenskrivning, og det skal vi.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-10-28:
Jamen det er jeg helt enig i, og det mener jeg at vi gør med bødestraffen.
Og jeg vil give hr. Peder Hvelplund og Enhedslisten den fuldstændig klokkeklare garanti, at hvis vi oplever, at der begynder at blive stanget bøder ud på baggrund af det her forhold i den demokratiske proces, så skal jeg være den første til at sige, at jeg er klar til at skærpe konsekvensen.
Jeg tror ikke, det kommer til at ske, men hvis det er det, der kommer til at ske, så lover jeg, at jeg vil være den første til at sørge for, at vi skærper straffene, hvilket Enhedslisten jo ikke normalt er fortaler for, men så lige i det her tilfælde alligevel er det.
Den garanti vil jeg gerne give.
Henrik Møller (S), 2021-10-28:
Tak for det.
For det er jo sådan med de lovforslag, der er her, at vi i og for sig udmønter den anden fase af lejelovsforliget fra 2014, og det drejer sig om en teknisk sammenskrivning af lejelovgivningen.
Formålet er at skabe et bedre overblik og selvfølgelig forenkle den lovgivning, som har været.
I Socialdemokratiet er vi glade for, at vi så nu endelig kan få udmøntet den sidste del af forliget fra 2014.
For vi er overbeviste om, at det vil være til gavn for de organisationer, virksomheder og andre, der hver eneste dag beskæftiger sig med lejelovgivningen.
Forliget blev dengang indgået med den daværende regering, Socialdemokratiet og Radikale, samt Venstre, Dansk Folkeparti, SF og Enhedslisten, og formålet var at sikre en forenkling og en modernisering af lejelovgivningen.
Forliget omfatter et forløb bestående af to faser, hvor den første fase blev udmøntet i 2015, altså for 6 år eller snart 7 år siden, mens det nu foreslås at udmønte den anden fase, og det drejer sig som nævnt om en teknisk sammenskrivning af lejelovgivningen.
Der er dog et element om, at det foreslås at styrke fremlejetagernes rettigheder, og her snakker vi typisk om unge mennesker på su, der lejer et værelse i en begrænset periode, og det er jo, fordi vi har set nogle eksempler på, at de her unge mennesker snydes for rigtig store summer af penge, som de ikke får tilbagebetalt af deres depositum, på trods af at de naturligvis har været berettiget til at få det tilbagebetalt.
I Socialdemokratiet støtter vi de tre lovforslag, der er lagt frem.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-28:
Jeg har også deltaget i forløbet, og jeg tror da, at hvis Venstre indimellem var dukket op med færre politikere, ville der måske have været nogle ting, der kunne have forløbet hurtigere, bedre og smidigere.
Nu skal vi jo lande noget, hvor der gerne skal være en afbalancerethed i forhold til lejere og udlejere.
Når nu der er lagt op til, at småhusene kan få en højere husleje – det drejer sig måske om 88.000 boliger – betyder det måske, hvis det her lovforslag vedtages, huslejestigninger på 2 mia. kr. om året, som jo så er noget negativt for lejerne.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ordføreren kan se, at der ikke er balance i de ændringer, man laver, i forhold til plusser for lejerne og plusser for udlejerne, altså at vi her har en stor klump af skævhed, som sådan set bør føre til, at det her lovforslag ikke vedtages i sin nuværende form.
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-28:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at der også ligger en straf i forhold til det med bøde og fængsel, og den hårdeste straf vil jo formentlig og forhåbentlig være vælgernes dom.
Men det er bare for at pointere, at det her jo er en principiel diskussion, i forhold til hvad det er for et signal vi sender, både til os selv, men jo også til befolkningen og de øvrige partier.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-10-28:
Vi vil rigtig gerne fremme udviklingen af fjernkøling, som vi synes har været stedmoderligt behandlet, og det har været svært at udrulle i praksis.
Jeg håber, at vi får et meget stort marked for grøn fjernkøling.
Jeg hilser det også velkommen, at vi her får lavet den korrekte afgrænsning mellem den kommunale rolle og den private rolle i forhold til fjernkøling, og jeg glæder mig i øvrigt hver dag over at se de her fjernkølingsprojekter, bl.a. det, som kommer Christiansborg til gode.
Vi støtter forslaget.
Alexander Grandt (S), 2021-10-29:
Tak for ordet.
Dette lovforslag har til formål at revidere lov om hold af dyr og indebærer to fornuftige ændringer i loven.
Den første del handler om at implementere elementer fra handlingsplanen for bekæmpelse af Salmonella Dublin, der løber fra 2021 og frem, og som også har baggrund i fødevareforlig 4.
Det handler om at ændre de gældende påbudsbestemmelser, så Fødevarestyrelsen får mulighed for både at gribe ind, når en kvægbesætning udgør en særlig smitterisiko i forhold til Salmonella Dublin, og at flere kvægejendomme kan blive påbudt veterinærfaglig rådgivning, end det er tilfældet i dag.
Den anden del af lovændringen handler om frivillige sundhedsrådgivningsaftaler for besætninger med andre dyrearter end svin og kvæg, og formålet i den del er at præcisere, at ministeren kan fastsætte regler om indgåelse af frivillige sundhedsrådgivningsaftaler – det var et langt ord – for besætninger med andre dyrearter end svin og kvæg.
Det blev ikke videreført, da man i forbindelse med revision af lov om dyrlæger i 2010 flyttede bestemmelsen til lov om hold af dyr, og det er så det, man retter op på nu.
I Socialdemokratiet mener vi, at det er vigtigt, at vi højner sundheden for dyr, og at vi fastholder vores høje fødevarekontrol i Danmark.
Det er helt afgørende for, at forbrugerne trygt kan købe fødevarer og have tillid til, at fødevaresikkerheden er i top.
Det kræver et stærkt vedvarende fokus, og derfor er det godt, at vi med det her lovforslag styrker indsatsen for at bekæmpe Salmonella Dublin.
Derfor kan Socialdemokratiet selvfølgelig også støtte det her lovforslag.
Anni Matthiesen (V), 2021-10-29:
Tak for det, formand.
Lovforslag L 41 er også en del af fødevareforlig 4 og omhandler bekæmpelse af en særlig salmonella kaldet Salmonella Dublin, og det er i forhold til smitterisikoen fra denne salmonella og de frivillige sundhedsrådgivningsaftaler, at vi behandler det nu.
Lovforslagets første initiativ er et påbud om veterinærfaglig rådgivning på ejendomme med kvæg, når der er behov for bekæmpelse af Salmonella Dublin.
Det andet initiativ præciserer hjemmelen for fastsættelse af regler for indgåelse af frivillige sundhedsrådgivningsaftaler for besætninger med andre dyrearter end svin og kvæg.
Venstre kan også støtte dette lovforslag, og igen vil jeg gerne hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de også støtter lovforslaget.
Lise Bech (DF), 2021-10-29:
Tak, formand.
Som det er blevet sagt, er det her lovforslag ligesom det forrige, L 40, en del af fødevareforlig 4.
I januar 2021 godkendte forligskredsen en ny handlingsplan, da den tidligere indsats ikke havde givet det ønskede resultat.
Derfor strammes grebet nu, så flere kvægejendomme end i dag kan blive påbudt veterinærfaglig rådgivning.
Lovforslaget her skal skabe hjemmel til at fastsætte regler om, hvornår kvægejendomme kan påbydes veterinærfaglig rådgivning.
Desuden skal lovforslaget skabe hjemmel til fastsættelse af regler om frivillige sundhedsrådgivningsaftaler for andre dyrebesætninger end svin og kvæg.
Jeg tror aldrig, at jeg har set så få høringssvar til en lovændring og høringssvar, der er så positive og enige i ændringerne, at de ligefrem siger tak.
Det er jeg rigtig glad for, og Dansk Folkeparti kan selvfølgelig støtte det her lovforslag.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-10-29:
Som det er blevet sagt, er det her et lovforslag, der handler om Salmonella Dublin, som er en meget alvorlig sygdom.
Symptomerne er bl.a. hos de dyr, der får det, blødninger i tarmen, infektioner i blodbanerne – og 75 pct. af dem, der bliver smittet med Salmonella Dublin, ender på hospitalet.
Dødeligheden er skræmmende høj og langt højere end ved en normal salmonellainfektion.
Hos de køer, der bliver ramt, er den skyld i sygdomssymptomer, som er meget, meget slemme.
Det er både aborter og høj dødelighed.
Det er med andre ord en sygdom, som vi skal tage virkelig alvorligt, og derfor er vi i SF glade for, at man med det her lovforslag opskalerer indsatsen mod Salmonella Dublin, for når sygdom, der springer mellem dyr og mennesker, får frit spil, kan det gå gruelig galt.
Det er blevet skræmmende klart under de sidste 2 års coronaepidemi.
I Danmark har vi sågar et mål om helt at udrydde salmonella Dublin i 2025.
Det mål satte vi med den handlingsplan, der blev vedtaget sidste år.
Desværre er processen gået lidt langsomt siden, og derfor er vi i SF utrolig glade for, at værktøjskassen nu bliver udvidet og indsatsen bliver skruet i vejret.
Vi kan heller ikke afvise, at vi på et tidspunkt kan blive nødt til at tage endnu skrappere midler i brug, hvis den indsats, vi nu vedtager, viser sig at være utilstrækkelig.
Derfor vil vi ligesom ministeriet holde et meget vågent øje med udviklingen, så vi sikrer os, at man når målet om, at Danmark skal være Salmonella Dublin-fri om 4 år, både for folkesundhedens og dyrenes skyld.
Med de ord bakker jeg på vegne af SF op om lovforslaget, og jeg skulle hilse fra både Radikale Venstre og Enhedslisten og sige, at de også bakker op.
Tak for ordet.
Jens Rohde (KD), 2021-10-29:
Det er jo ejendommeligt, at man skal udsættes for et karaktermord fra formanden, når man fremfører en kritik, som formanden i øvrigt selv har rettet mod andre partier for at sende ...
Så skal formanden selv lade være med at diskutere og gøre sig til arbejdsgiver over for Folketingets øvrige partier.
... og man må i hvert fald forholde sig substantielt til den kritik, der kommer, i stedet for at tale om folketingsmedlemmers åndelige habitus.
Det hører ingen steder hjemme.
Man kan sige, at den eneste kritik, man burde fremføre, er, at det her i virkeligheden burde have været noget, man havde gjort for længe siden.
KD støtter det.
Rasmus Prehn (S), 2021-10-29:
Igen mange tak til ordførerne for jeres indlæg og for en god og konstruktiv debat og bred opbakning til det her forslag.
Jeg kan heller ikke lade være med som minister at være glad over den meget brede opbakning, der er til forslaget her, og at vi har kunnet lave så godt et forlig.
Som fru Lise Bech fra Dansk Folkeparti var inde på, er det meget begrænset, hvad der er af høringssvar, og dem, der er, er positive, og det gør jo også igen, at vi må glæde os over dygtige embedsfolk, som virkelig har lavet et flot stykke arbejde, også i en presset tid, og det er rart, at vi kan samarbejde i Folketinget.
Det er det samarbejdende folkestyre, når det er bedst, når vi kan finde sammen om at lave gode ting som det her.
Den første ændring giver Fødevarestyrelsen mulighed for både at gribe tidligere ind, når en kvægbesætning udgør en særlig smitterisiko i forhold til Salmonella Dublin, og det bliver også muligt at gribe ind i andre tilfælde, end der er mulighed for i dag.
Den anden ændring genetablerer en tydelig lovhjemmel til, at ministeren kan fastsætte regler om indgåelse af frivillige sundhedsrådgivningsaftaler for besætninger med andre dyrearter end svin og kvæg.
Formålet med den del af lovforslaget, som vedrører Salmonella Dublin, er, at flere kvægejendomme kan blive påbudt veterinærfaglig rådgivning, end tilfældet er i dag, altså et skridt i den rigtige retning.
Lovforslaget bemyndiger ministeren til at definere, hvornår ejendomme med kvæg udgør en særlig risiko for smitte med Salmonella Dublin.
Det giver jo mulighed for at tilpasse definitionen, i takt med at vi får ny viden om Salmonella Dublin.
Jeg vil også knytte et par ord til den del af lovforslaget, der handler om frivillige sundhedsrådgivningsaftaler.
Hjemmelen til at fastsætte regler om indgåelse af sundhedsrådgivningsaftaler for husdyrbesætninger blev ved lovrevision i 2010 overført fra lov om dyrlæger til lov om hold af dyr.
Det fremgår tydeligt af forarbejderne til ændringsloven, at det var hensigten at videreføre den eksisterende hjemmel i forhold til fastsættelse af regler om både obligatoriske og frivillige sundhedsrådgivningsaftaler.
Når vi nærlæser selve lovbestemmelsen, kan vi imidlertid se, at den er blevet udformet for snævert i forhold til hensigten, og så må der jo handling til, og der har vi vakse medarbejdere, som løser opgaven.
Jeg foreslår derfor med dette lovforslag, at vi genetablerer en tydelig lovhjemmel.
Hjemmelen vil ikke være begrænset til specifikke dyrearter, men det er indtil videre hensigten, at den skal sikre, at der er en klar hjemmel fra bekendtgørelsen om sundhedsrådgivningsaftaler for henholdsvis fåre- og gedebesætninger samt akvakulturanlæg.
Det her er ikke et omfattende lovforslag, men de foreslåede ændringer er vigtige i arbejdet med at højne sundheden for mennesker og for dyr.
Vi kan skabe store forandringer ved at tage små, men rigtige skridt i forhold til bekæmpelse af Salmonella Dublin.
Med disse ord vil jeg se frem til udvalgets behandling af lovforslaget og sige tak for opbakningen og for en god og konstruktiv debat.
Jens Rohde (KD), 2021-10-29:
Jeg skal beklage, at jeg ikke nåede herned, i forhold til hvornår jeg skulle holde ordførertale, men der er jeg bare nødt til at sige, at når næsten samtlige partier sender hilsner, så har vi jo ikke nogen chance for at time det – og især ikke de små partier, der sådan set i forvejen er rigelig pressede, i forhold til at vi skal være mange steder på en gang.
Det synes jeg jo godt at Præsidiet kan tænke lidt over.
Når det er sagt, støtter vi naturligvis lovforslaget.
Vi synes, det er en rigtig god idé, at man laver målrettet kontrol, og jeg ville ønske, at det var noget, man sådan tog med ind i andre dele af regeringen og andre dele af myndighedernes kontrolapparat.
Og jeg vil håbe, at ministeren vil tage en hilsen med til justitsministeren og spørge, om det ikke var på tide, at man i forhold til logningsdirektivet indførte samme praksis, som man gør nu her i Fødevareministeriet.
Alexander Grandt (S), 2021-10-29:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget indebærer tre ændringer af fødevareloven:
For det første skal lovforslaget modernisere fødevarelovens hjemmel til indhentning og behandling og samkøring af oplysninger fra myndigheder og virksomheder og organisationer.
Denne ændring har til formål at sikre bedst muligt grundlag for datadreven fødevarekontrol.
For det andet skal lovforslaget præcisere bestemmelsen om offentliggørelse, så der bliver hjemmel til at fastsætte krav om, at fødevarevirksomheder skal offentliggøre kontrolrapporter ved bl.a. markedsføring på sociale platforme og andre elektroniske medier.
Lovforslaget indebærer også en ændring af smileyordningen, så der fremover kun vil være tre smileysymboler frem for de fire, der er i dag.
For det tredje ajourføres fødevarelovens gebyrbestemmelser ved at overføre de gældende gebyrtakster fra tekstanmærkningen på finansloven.
Det kan vi bl.a. sikre med dette lovforslag, der vil give bedre mulighed for datadreven fødevarekontrol og på den måde udnytte potentialerne i digitalisering og teknologi.
Det vil sikre en mere effektiv kontrol til gavn for både fødevarevirksomhederne og forbrugerne.
Vi mener også, at det skal være lettere for forbrugerne at finde fødevarevirksomhedernes kontrolrapporter på diverse elektroniske platforme, hvor virksomhederne markedsfører sig.
Det er kun fornuftigt i en tid, hvor mange forbrugere anvender sociale medier til Facebook og andre digitale platforme som Just Eat til at finde og bestille deres mad; en tendens, vi ser er vokset særligt her under corona.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2021-10-29:
Tak for det, formand.
Det skal blive lettere at behandle, men også samkøre oplysninger fra myndigheder, virksomheder og organisationer.
Dermed fokuserer vi nu kontrollen på de virksomheder, der har vanskeligt ved at overholde reglerne, og så gør vi livet nemmere for de fødevarevirksomheder, hvor der ikke er problemer.
I Venstre støtter vi, at fødevarevirksomheder, som overholder reglerne, ikke udsættes for unødigt bureaukrati og unødig kontrol, og modsat, at vi fokuserer kontrollen de steder, hvor der er brodne kar.
Alt i alt kan man sige, at vi gør det lettere og mere funktionelt at kontrollere fremadrettet, og det er klart, at det er noget, som vi i Venstre bakker rigtig meget op om, og derfor støtter vi også dette lovforslag.
Samtidig skulle jeg hilse fra De Konservative og sige, at de også bakker op om lovforslaget.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-10-29:
Tak for ordet.
Som det jo rigtigt nok er nævnt, er det en udløber af »Fødevareforlig 4«, som vi i SF og et bredt flertal i Folketinget har været med til at vedtage, og derfor er vi også glade for lovforslaget.
En mere målrettet og smartere fødevarekontrol er en god ting, og på den måde sikrer vi jo, at vi kan skrue bissen på over for dem, der gang efter gang har problemer, når fødevarekontrollen er på besøg, samtidig med at vi kan lade alle de gode og lovlydige virksomheder være lidt mere i fred.
Det er en smart manøvre, og det støtter SF varmt op om.
Men det kræver jo også, at vi udnytter det potentiale, som digital dataindsamling og andre digitale virkemidler giver os.
Derfor opdaterer vi jo lovgivningen nu, så vi har en større digital redskabskasse.
Vi opdaterer smileyordningen, så den passer bedre til en virkelighed, hvor fødevarekontrollen er mere individuel og målrettet, og det er jo en logisk konsekvens af en smart fødevarekontrol.
Jeg vil også gerne fremhæve skærpelsen af reglerne for digital markedsføring.
For det, vi jo gør nu, er, at vi simpelt hen kræver af virksomhederne, som det også er nævnt tidligere, at hvis de vil være til stede på sociale medier, skal deres kontrolrapport også være det.
Det er en sejr for forbrugerne.
På den måde kan en virksomhed ikke føre sig frem på Facebook eller Instagram og skrive, at de f.eks. har et køkken i topklasse, samtidig med at de gemmer deres sure smileys langt væk bagtil.
Alt i alt er det et rigtig glimrende lovforslag, som bringer fødevarekontrol ind i en mere digital tidsalder, og det bakker SF varmt op om.
Og så skulle jeg hilse fra både Radikale Venstre og Enhedslisten og sige, at de også støtter lovforslaget.
Rasmus Prehn (S), 2021-10-29:
Mange tak, formand.
Og ja, vi ønsker jo altid størst mulig deltagelse ved vores folketingsdebatter, men en gang imellem kan man jo have forberedt sit lovarbejde så godt, at der ikke er så meget at indvende, og det er jo så en stor tak til vores dygtige embedsfolk, der sidder herovre i embedsmandslogen.
Tak til ordførerne for de indlæg, der har været i debatten.
Tak for en god og konstruktiv debat om lovforslaget, og selvfølgelig først og fremmest tak for et godt forlig, som jo viser, at der er enighed i Folketinget på det her felt.
Forslaget er et led i implementeringen af »Fødevareforlig 4«, der består af tre elementer.
De to første elementer er ændringer af fødevareloven, som er nødvendige for at kunne udvikle den datadrevne fødevarekontrol og modernisere smileyordningen.
Ændringerne er en del af den løbende udvikling ...
Ændringerne er en del af den løbende udvikling af fødevarekontrollen, så der fastholdes et højt niveau af fødevaresikkerhed.
Udviklingen af ny teknologi og digitaliseringen af brug af data giver således mulighed for både virksomheder og myndigheder.
Det potentiale skal vi udnytte i en fremtidig datadreven fødevareregulering og fødevarekontrol, så kontrollen bliver målrettet yderligere.
På den baggrund er det nødvendigt at modernisere fødevarelovens bestemmelser om indhentning og samkøring af oplysninger.
Bestemmelsen om samkøring giver mulighed for at indhente oplysninger hos andre offentlige myndigheder, der er nødvendige for at kontrollere, at fødevarelovgivningen overholdes.
Det tredje og sidste element er en rent lovteknisk justering, der flytter gebyrsatser til fødevarelovens gebyrbestemmelser.
Gebyrsatserne har imidlertid været fastlagt i en tekstanmærkning til finansloven.
Som nævnt har de to substantielle dele af lovforslaget baggrund i det brede fødevareforlig, som blev indgået i oktober 2018.
Lovforslaget afspejler den brede enighed, der er her i Folketinget til, at vi hele tiden udvikler fødevarekontrollen, så der fastholdes et højt niveau af fødevaresikkerhed til gavn for både erhvervet og forbrugeren.
Med disse ord vil jeg se frem til udvalgsbehandlingen af lovforslaget og endnu en gang takke for debatten og for den brede opbakning til det her lovforslag.