runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Bach (LA), 2017-11-07:
Tak for ordet.
Lad mig starte med at sige med det samme, at Liberal Alliance ikke støtter beslutningsforslaget.
Den aftale, som Liberal Alliance indgik med den tidligere regering om at hæve borgmestres og regionsrådsformænds vederlag, var en fin aftale, fordi vi rettede op på 23 års skævhed i lønudvikling i forhold til øvrige offentligt ansatte og øvrige kommunalbestyrelsesmedlemmer.
Enhedslisten, som har fremsat det nærværende beslutningsforslag, mener, at vederlag fra eventuelle bijobs bør modregnes i borgmestrenes og regionsrådsformændenes vederlag.
Det kan man jo selvfølgelig godt mene, men jeg selv og Liberal Alliance mener, at man skal have løn for det stykke arbejde, man udfører.
Om de her mennesker så udfører det arbejde, de bliver betalt for, eller endog er kvalificeret til det, ved jeg ikke.
Men jeg mener, at det i langt højere grad burde være kvalifikationer end tilfældige politiske poster, der var udslagsgivende i forhold til udpegningen af bestyrelsesmedlemmerne i f.eks. forsynings- og affaldsselskaberne.
Jeg er desuden, og det er måske ikke så overraskende,
enig i ministerens pointe om, at det ikke giver mening at behandle et enkeltelement i den aftale, der er indgået, i modsætning til at behandle det i sin helhed, og når det ikke engang er et år siden, vi har ændret reglerne, giver det samlet for mig ikke rigtig nogen mening, at vi kaster det hele op i luften allerede nu.
Af de grunde kan Liberal Alliance ikke støtte Enhedslistens beslutningsforslag.
Magnus Heunicke (S), 2017-11-07:
Vi havde en situation, hvor vi i Danmark ikke havde reguleret vederlagsniveauerne for borgmestre og regionsrådsformænd – det må så tidligere have været amtmænd – siden 1994, og det ansvar tog vi på os.
Det var Enhedslisten ikke med til, det syntes man ikke man skulle.
Men det syntes vi vi skulle.
Og uanset hvad vi valgte at gøre, vidste vi, at vi ville få den her debat med Enhedslisten.
Der må jeg sige: Vi står på mål for, at vi indgik den stemmeaftale med det indhold og de konsekvenser, det så har.
Jeg synes, jeg mangler, at Enhedslisten, som er meget optaget af indstillingerne fra Vederlagskommissionen, også står på mål for, at de jo langtfra – så langt fra endda – købte dem en til en.
Henning Hyllested (EL), 2017-11-07:
En af Vederlagskommissionens begrundelser for at foreslå modregning – altså en kraftig forhøjelse af borgmesterlønningerne og herefter modregning i forhold til de vederlag, vi snakker om her: de der dobbeltlønninger, man kan gå og skrabe til sig rundtomkring – var jo, at det skulle sikre en større gennemsigtighed omkring borgmesterlønnen, så borgmesterlønnen ikke var sammensat af ting rundtomkringfra, som man som borgmester direkte er født ind i, men søreme også af ting, som man sådan får handlet af som regel på selve valgnatten.
Er ministeren enig i, at det vil give en større gennemsigtighed omkring aflønning af borgmestre?
Susanne Eilersen (DF), 2017-11-07:
Tak for det, formand.
I dag har vi et beslutningsforslag fra Enhedslisten om vederlag til borgmestre og om at fratrække det i andet erhverv.
I Dansk Folkeparti var vi jo imod nedsættelsen af Vederlagskommissionen, ligesom vi også var imod, at borgmestre skulle stige i løn.
Når det så er sagt, har vi jo den samme opfattelse som Vederlagskommissionen af, at vederlag til borgmestre og regionsrådsformænd, efter at den her vederlagsforhøjelse har været pr. 1. januar 2017, bør være dækkende for samtlige opgaver, der falder ind under hvervet.
Det er jo et beløb, der har ændret sig i forhold til et spænd fra godt 700.000 kr. til omkring 1,2 mio. kr. udbetalt til borgmestre alt efter kommunestørrelse.
, både når vi taler om vederlag, pension, eftervederlag og også om regulering i forhold til bestyrelseshonorar.
For Dansk Folkeparti er det både ærgerligt og undrende, at man som regering vælger at pille anbefalingerne fra hinanden og kun vedtager den del af anbefalingerne, der øger indtægterne markant, og ser bort fra den, man kan sige mere trælse del af aftalen, hvor man kunne pille ved at modregne i borgmestrenes løn.
Det ville efter min mening være et mere retvisende billede af et passende lønniveau, samtidig med at det skaber mere gennemsigtighed og mere åbenhed i vederlagssystemet.
Det mener vi i Dansk Folkeparti faktisk heller ikke har en rimelighed, og derfor kan Dansk Folkeparti støtte Enhedslistens forslag.
Anni Matthiesen (V), 2017-11-07:
Jamen jeg anerkender gerne, at Enhedslistens ordfører ikke forstår det valg, der er blevet truffet i forbindelse med indgåelsen af den her stemmeaftale.
Men modsat synes jeg også, det er vigtigt at få sagt her i Folketingssalen i dag, at det var der jo en række partier som var enige om og godt kunne forstå.
Og derfor var der også flertal, da man for et års tid siden indgik den her stemmeaftale, som jo både Radikale Venstre, Socialdemokratiet og regeringspartierne er med i.
Men det er fair nok, at Enhedslisten ikke kan forstå stemmeaftalen.
Først har jeg brug for at understrege – som jeg egentlig også tror at ministeren gjorde – at borgmestrene modtager et borgmestervederlag, som betales af kommunekassen, og med hensyn til de andre hverv, som borgmesteren påtager sig, tages det jo ikke fra kommunekassen.
Når det så er sagt, kan vi her også diskutere, hvornår det er frås, og hvornår det er urimeligt, og jeg tror da, at vi alle sammen kan finde eksempler rundtomkring, hvor vi kan sige, at her synes vi måske personligt, det er frås, eller det er urimeligt.
Men jeg er også sikker på, at der findes rigtig, rigtig mange eksempler, hvor man, hvis man regner timelønnen ud, uanset om det er for regionsrådsformændene eller for den sags skyld for borgmestrene og kommunalbestyrelsesmedlemmerne, vil se, at de måske har en forholdsvis lille timeløn.
Pelle Dragsted (EL), 2017-11-07:
Jeg kan sådan set godt love ordføreren, at uanset om det drejer sig om DR's generaldirektør eller andre offentlige chefer, så er Enhedslisten altid at finde på holdet mod frås og pamperi, og det gælder også i det tilfælde her.
Det er jo sådan, når danskerne går på arbejde, at man får løn én gang.
Det gælder bare ikke lige for borgmestre og regionsformænd.
De får først deres løn på måske 1 mio.-1,2 mio. kr., og når de så skal passe nogle bestyrelsesmøder, i kraft af at de er borgmestre, og som de i nogle tilfælde er født ind i eller har fået tildelt på konstitueringsnatten, så skal de have ekstra løn for det, for at passe deres arbejde.
Hvad er det for et signal at sende til alle andre danskere, specielt også til
mange offentligt ansatte, som jo ikke ligefrem har oplevet de store lønfremgange over det sidste årti, at man giver borgmestrene en lønfremgang på 31 pct., og oven i det – oven i det – kan de så hæve 100.000 kr. på den her bestyrelsespost og 300.000 kr. på den her bestyrelsespost?
Er det en rimelig måde at anvende borgernes penge på?
Anni Matthiesen (V), 2017-11-07:
Jeg tror faktisk ikke, at befolkningen er i tvivl om, at der er forskel i dansk politik, og at der måske også er forskel på hr. Finn Sørensens holdninger og mine holdninger.
Altså, det er jo klart, at man altid kan finde eksempler ude fra virkeligheden og trække dem herind i Folketingssalen og spørge: Er det rimeligt, eller er det urimeligt?
De der eksempler kan vi jo finde alle steder.
Men jeg kan bekræfte ordføreren i, at det ikke er på alle områder, hr. Finn Sørensen og jeg er enige.
Finn Sørensen (EL), 2017-11-07:
Så må jeg bare endnu en gang konstatere, at ordføreren og jeg har en meget, meget forskellig opfattelse af, hvad rimelighed er.
Det er rimeligt at tage op til 40.000 kr., for det er jo det største tab, man som enlig mor på kontanthjælp kan have som følge af kontanthjælpsloftet.
At det er helt rimeligt, og at det i den anden ende også er rimeligt, at statsministeren måske får forhøjet sin løn op på niveau med regionsrådsformand Bent Hansens løn, som ligger på 2 mio. kr., når man lægger det hele sammen, er bare en meget forskellig opfattelse af, hvad rimeligt er.
Så der er forskel i dansk politik.
Tak for det.
Pelle Dragsted (EL), 2017-11-07:
Tusind tak.
Jeg skal forsøge at huske det, selv om det er svært, når der bliver lavet om på tingene.
Men til fru Anni Matthiesen: Det er nok lige at trække den for langt.
Altså, min borgmester ude på Frederiksberg har en samlet indkomst på over 1,5 mio. kr. om året
, så selv om han arbejder til de sene timer, har han en timeløn, der ligger betydeligt over, hvad almindelige danskere nogen sinde kommer i nærheden af at tjene.
Jeg synes, at det, der er så specielt ved de her situationer, jo er, at vi lovgiver om vores egen løn eller i det her tilfælde om vores kollegaer ude i det kommunale landskabs løn.
Når man gør det, synes jeg altså, at vi har et ekstra ansvar for at udvise mådehold, for at udvise beskedenhed og for at være opmærksomme på det.
Og det er derfor, at jeg ikke forstår det valg, man har taget i det her tilfælde.
Finn Sørensen (EL), 2017-11-07:
Mange tak.
Nu ved jeg, at ordføreren og ordførerens parti går meget, meget op i rimelighed.
F.eks. synes man, det er rimeligt, at en kontanthjælpsmodtager, en enlig mor med to børn, skal miste over 35.000 kr. eller deromkring om året i rådighedsbeløb, fordi hun skal rammes af et kontanthjælpsloft, sådan at det kan betale sig for hende at arbejde.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren: Synes ordføreren, det er rimeligt, at der er fire borgmestre og en regionsrådsformand, der tjener væsentlig mere end ordførerens partifælle, nemlig statsministeren?
Er det rimeligt?
Anni Matthiesen (V), 2017-11-07:
Enhedslistens ordfører har fuldstændig ret i, at i Venstre går vi rigtig meget ind for rimelighed, og jeg må sige, at jeg faktisk også synes, det er rimeligt, at hvis man påtager sig yderligere hverv, får man også vederlag for det.
Med hensyn til de eksempler, som ordføreren fremfører, er det jo klart, at man altid kan finde nogle eksempler på, at der så er nogle borgmestre, ja, der har påtaget sig yderligere hverv.
Og man kunne måske også have lyst til at vende spørgsmålet og spørge: Er det måske ensbetydende med, at statsministerens vederlag er for lavt?
Susanne Eilersen (DF), 2017-11-07:
Tak for det.
Det er jo rent gætteri, hvem der kommer til at sidde på borgmesterposterne her efter den 21. november.
I Dansk Folkeparti håber vi selvfølgelig, at der godt kunne blive et par stykker til vores fordel.
Jeg vil bede borgmestrene om at følge den lovgivning, der er, og jeg kan ikke som folketingsmedlem pålægge borgmestrene at gøre noget.
Finn Sørensen (EL), 2017-11-07:
Sådan har vi det også i Enhedslisten.
Vi kunne ikke finde på, når der er en lovgivning, at forsøge på at bestemme, at hvis – når – der kommer Enhedslistenborgmestre rundtom, skal de gøre det på en bestemt måde.
Det er ikke noget, vi i folketingsgruppen ville forsøge på at bestemme.
Men derfor kan man jo godt have en holdning.
Og det må vel være logisk nok, at hvis man har den holdning, som ordføreren har, som stemmer helt overens med Enhedslistens og med Vederlagskommissionens, så mener man også, at borgmestre også bør følge de regler – altså »bør«, der står jo ikke »skal«, for det kan man ikke tvinge folk til.
Jeg synes da, at jeg under alle omstændigheder ville benytte lejligheden til at takke ordføreren for støtten til beslutningsforslaget.
Der er noget, der tyder på, at det kan blive svært at komme igennem med det.
Jeg har en fornemmelse af, hvad den næste ordfører vil sige, og så ryger den mulighed jo.
Det spørgsmål, der kan melde sig, er: Er det så sådan, at Dansk Folkeparti som parti mener, at borgmestre burde følge Thomas Kastrup-Larsens eksempel fra Aalborg?
Altså, er det så en holdning hos Dansk Folkeparti som en naturlig konsekvens af den udmelding, vi nu har fået, at de nyvalgte borgmestre, der måtte være medlemmer af Dansk Folkeparti – dem håber man jo på at der kommer nogle stykker af – så også bør følge eksemplet fra borgmesteren i Aalborg, hvor han siger, at det er okay, og at de i praksis følger det, som Vederlagskommissionen og nu Enhedslisten foreslår her.
Susanne Eilersen (DF), 2017-11-07:
Jamen nu er reglerne jo sådan, at borgmestrene kan få et hverv, som giver et honorar, et eller andet sted, og det er jo ikke ulovligt på nogen som helst måde.
Men det er demokratiets flertal, der så bestemmer, og derved er det jo igen, at borgmestrene følger lovgivningen, og jeg vil ikke pålægge nogen borgmester at gøre noget.
Anni Matthiesen (V), 2017-11-07:
Tak for det, formand.
I forbindelse med at vi i dag behandler B 2, kan jeg starte med at meddele, at Venstre stemmer imod.
Tilbage i maj og oktober sidste år indgik vores daværende Venstreregering en stemmeaftale med et bredt flertal i Folketinget om ændringer af fuldtidspolitikeres vederlag, som en opfølgning på Vederlagskommissionens anbefaling.
Venstre mener, at vi dengang kom frem til en god og holdbar samlet løsning på vederlaget til borgmestre og regionsrådsformænd.
Med det beslutningsforslag, som vi står med her i dag, fremfører Enhedslisten så et forslag om håndteringen af spørgsmålet om vederlag.
I Venstre mener vi ikke, at man blot kan se på et enkelt element af vederlagsspørgsmålet.
Vi mener desuden, at dette beslutningsforslag ikke tager tilstrækkelig højde for, når f.eks. en borgmester eller regionsrådsformand påtager sig flere politiske hverv.
Det betyder jo, at de så også påtager sig et øget ansvar og mere arbejde.
Og det mener vi simpelt hen også er rimeligt at de kompenseres for.
På baggrund af det kan jeg sige, at Venstre stemmer imod beslutningsforslaget.
Kaare Dybvad (S), 2017-11-08:
Tak for det, fru formand.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-08:
Jeg har fået stillet spørgsmålet skriftligt, og jeg gentager det.
Det lyder sådan her: Hvad mener ministeren om, at ngo'ere oplever, at flere og flere får svært ved at betale huslejen.
Der er ikke givet nogen begrundelse for spørgsmålet.
Der er heller ikke henvist til en undersøgelse, en artikel eller lignende.
Jeg og mit ministerium har ikke kunnet finde data, som dokumenterer, at flere har svært ved at betale huslejen, og derfor har jeg ikke yderligere at tilføje.
Kaare Dybvad (S), 2017-11-08:
Tak for det indledende svar.
Det er sådan, at hvis man læser Fagbladet Boligen, har man kunnet se, at der har været en rundspørge blandt 20 af deres medlemsorganisationer, som har redegjort for, hvor mange problemer der er med at betale husleje, efter at kontanthjælpsloftet er blevet indført.
Der kan man så læse fra Mødrehjælpen, at folk har svært ved at betale rykkerne.
Og så lykkes de måske til sidst med at betale deres husleje, fordi de får et børnebidrag.
Man kan se, at 58 pct. af dem, der ansøger om julehjælp, er folk, der er ramt af kontanthjælpsloftet osv.
Det er altså en redegørelse for, at folk oplever en stigende vanskelighed mange steder rundtomkring, specielt i den almene sektor, med at betale deres husleje.
Det er jo ikke noget, som egentlig behøver nogen stor forberedelse at svare på.
Det er jo bare et spørgsmål om, om man synes det et problem, at vi som følge af kontanthjælpsloftet og den udvikling, der har været på boligmarkedet, oplever ngo'ere tage imod folk, der ikke kan betale deres husleje, i større og større omfang.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-08:
Ja, jeg bliver jo nødt til at oplyse folk, der følger den her debat, om, at det her er en gentagelse.
Hr. Kaare Dybvad stiller nemlig et spørgsmål, hvor han ikke oplyser, hvad det er, jeg egentlig skal forholde mig til.
Så jeg gætter i blinde på, hvad det er, han gerne vil have svar på.
I det andet spørgsmål, som jeg ikke har fået før, får jeg at vide, at det er en bestemt artikel et eller andet sted, som jeg skulle have forholdt mig til.
Men den artikel har jeg ikke set.
Jeg har ledt efter, hvor oplysningen kom fra, men jeg har ikke set den artikel.
Så hvis hr. Kaare Dybvad ønskede mit svar på det, der står i den artikel, skulle hr. Kaare Dybvad jo i sit spørgsmål til mig have sagt, at det er den artikel, han ønsker en kommentar til.
Kaare Dybvad (S), 2017-11-08:
Nu kan det godt være, at det er den officielle procedure, men jeg synes nu alligevel, det er et ret nemt spørgsmål for en minister for en regering at svare på.
Er det et problem, når man laver en lovgivning som den om kontanthjælpsloftet f.eks., at man oplever, at flere bliver sat ud af deres lejligheder og har svært ved at betale husleje?
Vil ministeren se det som en indikator på et problem, hvis man oplever, at flere f.eks. bliver sat ud af deres lejligheder?
Tak for det.
Jeg har jo ikke påstået, at der er flere, der bliver sat ud efter kontanthjælpsloftet.
Jeg spørger bare ministeren ærligt og redeligt: Mener ministeren, at det er en god indikator på, at kontanthjælpsloftet gør, at folk har svært ved at betale deres husleje, om der bliver udsat flere mennesker eller om der ikke bliver udsat flere mennesker af deres boliger?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-08:
Antallet af udsættelser er afhængigt af flere ting, og primært er det afhængigt af, hvor godt det går i økonomien.
Altså, er der arbejdsløshed, eller er der ikke arbejdsløshed?
Er folk i stand til at supplere deres indkomst med arbejdsindkomst, hvis de har problemer med at få økonomien til at løbe rundt osv.?
Det er det primære.
Derfor kan man ikke nødvendigvis udlede af de her tal, at det er kontanthjælpsloftet, der er årsag til, hvordan det udvikler sig.
Men det er dog den bedste indikator, vi har.
Den der leg, hvor man i første spørgsmål ikke stiller det spørgsmål, som jeg i virkeligheden skal svare på, tror jeg ikke jeg vil deltage så meget i længere.
Kaare Dybvad (S), 2017-11-08:
Hvad mener ministeren om manglen på socialt blandede boligområder, der eksempelvis resulterer i, at antallet af overklasseskoler og underklasseskoler ifølge Arbejdernes Erhvervsråd er steget markant siden 2007?
Tak for det, formand.
Hvad mener ministeren om manglen på socialt blandede boligområder, der eksempelvis resulterer i, at antallet af overklasseskoler og underklasseskoler ifølge Arbejderbevægelsens Erhvervsråd er steget markant siden 2007?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-08:
Jeg mener grundlæggende, at folk må bosætte sig, hvor de vil.
Men jeg mener også, at det er et kommunalpolitisk ansvar og anliggende at beslutte, hvordan byerne skal indrettes, både i forhold til boligområder og i forhold til skoledistrikter.
Det er desværre for sent at stille op til kommunalvalget den 21. november.
Det havde ellers været en god mulighed for hr. Kaare Dybvad til at gå aktivt ind i kommunalpolitik.
Her i Folketinget har vi det overordnede ansvar for at sikre, at der er de rigtige redskaber til rådighed for kommunerne.
I forhold til boligpolitikken, som jeg har ansvaret for, mener jeg, at kommunerne har gode redskaber til rådighed, hvis de f.eks. vil bryde problemramte boligområders isolation og skabe mere blandede by- og boligområder.
Kommunerne har en række redskaber, som de, hvis de vil, kan bruge til at nedbringe andelen af almene boliger i udsatte boligområder via salg eller via nedrivning og nybyggeri.
Der er økonomisk støtte at hente i Landsbyggefonden til renovering, ny infrastruktur og boligsociale indsatser, og der er som bekendt udlejningsregler, som kan bruges til at understøtte en blandet beboersammensætning.
Nu er jeg jo ikke minister for kontanthjælpsloftet.
Jeg er ikke beskæftigelsesminister, der har med kontanthjælpsloftet at gøre.
Så hvis hr. Kaare Dybvad ønsker at stille spørgsmål om kontanthjælpsloftet, er det jo beskæftigelsesministeren, han skal spørge. Jeg kan forholde mig til de tal, der er, for udsættelser, og de viser ikke det, som hr. Kaare Dybvad påstår.
Vi har igennem en periode fra 2002 til 2010-11-stykker oplevet, at der kom mange flere udsættelser.
Fra 2011 og til i dag er der kommet meget færre udsættelser – meget færre udsættelser, altså det modsatte af, hvad hr. Kaare Dybvad påstår i sit spørgsmål.
Så derfor: Hvis man gerne vil noget andet end de tal, må man oplyse om, hvad det er for nogle tal, jeg skal forholde mig til.
Rasmus Prehn (S), 2017-11-08:
Først og fremmest mange tak til ministeren for svaret her, også for, at ministeren anerkender, at der er et behov på det her område.
Det er rigtigt, at der er sket tiltag i form af, ja, i første omgang jo etablering af en lægeuddannelse i Aalborg og så også flere pladser på lægestudiet.
Det er rigtig, rigtig positivt, og vi har også store forventninger til, hvordan det kommer til at afhjælpe det her problem.
Det, vi konkret oplever, er, at der er mange af vores sygehuse i Nordjylland, hvor man jo, fordi man ikke har kunnet få danske læger, har ansat læger fra andre lande.
Det er sådan set enormt positivt, at der er læger andre steder fra, der gerne vil løfte den opgave og rejse her til Danmark for at hjælpe os.
Det er vi både glade og taknemmelige over.
Altså, vi ved alle sammen, hvor vigtig kommunikation er i sundhed, og hvis ikke man forstår sin læge – og det kan man jo have problemer med selv med en læge, der taler dansk – så kan man måske ikke få det optimale ud af sin behandling, eller man kan måske gøre noget, der direkte er kontraproduktivt i forhold til ens eget helbred.
Der er det altså problematisk, at der er læger, der ikke taler dansk.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre, er, om det er tilfredsstillende, når nu vi står med tal fra Sundhedsstyrelsen, der viser, at 20 pct. af lægerne bare i Nordjylland kommer fra lande uden for Danmark, og om ministeren har ideer til, hvad vi kan gøre ekstra for at sikre, at dem, der så er her, også får den sprogundervisning, der skal til, eller om vi er nødt til at optage endnu flere for at sikre, at der er danske læger nok.
Kaare Dybvad (S), 2017-11-08:
Tak for det.
Mener regeringen sådan helt grundlæggende, det er et problem?
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-11-08:
Tak for det.
Her får vi i hvert fald slået fast, at regeringen ikke vil have mere brugerbetaling, og at regeringen ikke ønsker en skærpet og større ulighed i sundheden, hverken socialt eller geografisk.
Der kan vi godt enes om tingene.
Jeg vil blot sige, at der, hvor ministeren forsøger at lave lidt polemisk tale, i forhold til hvad der skete under den sidste regering, Socialdemokratiet stod i spidsen for, er jeg i hvert fald helt overbevist om, at ministeren, når ministeren skal lægge ærlighed for dagen, godt ved, at det her ikke var et spørgsmål om at indføre mere brugerbetaling.
Det her var et spørgsmål om at lave nogle reguleringer, som simpelt hen var nødvendige for at få mest sundhed for pengene, fordi der var nogle, der skummede fløden fuldstændig urimeligt, så det var ren overbetaling.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-11-08:
Man kan sige, at uanset om man er borger i Region Midtjylland eller man er borger i Region Sjælland, kan man være helt sikker på, at den her regering kæmper for flere og bedre rettigheder og et stærkere sundhedsvæsen.
Og dermed kan man også være helt betrygget ved de løfter, som vi både gav før valget, og som vi har nedfældet i vores regeringsprogram, nemlig at vi ikke ønsker at indføre ny brugerbetaling.
Det kommer ikke til at ske.
Det står i skærende kontrast til, hvad spørgerens eget parti gjorde, da man sad i regering og øgede egenbetalingen på en lang række områder på sundhedsområdet, hvilket betød, at danskerne skulle betale mere.
Der ved man hvad man har, når man har Venstre ved roret, nemlig ikke mere øget brugerbetaling på sundhedsområdet.
Rasmus Prehn (S), 2017-11-08:
Tak, formand.
Og jeg vil læse mit spørgsmål op: Mener ministeren, at der er behov for nationale tiltag, herunder optag af flere danske medicinstuderende, for at løse problemerne med manglende sprogkvalifikationer på danske sygehuse?
Kaare Dybvad (S), 2017-11-08:
Hvad mener ministeren om, at ngo’ere oplever, at flere og flere får svært ved at betale huslejen?
Rasmus Prehn (S), 2017-11-08:
Tak igen for besvarelsen.
Skal jeg forstå sundhedsministeren derhen, at ministeren er enig med mig i, at det naturligvis er uacceptabelt, hvis en patient oplever at blive mødt af en læge, der ikke taler et tilstrækkeligt dansk?
Hun har simpelt hen svært ved at forstå lægen, og da hun gør det til et problem, får hun at vide: Jamen du må da kunne forstå det, for det er på svensk.
Altså, der er også en arrogance forbundet med det her.
Det er jo ikke alle, der har lige godt sprogøre.
Er ministeren enig i, at det er uacceptabelt, når man byder patienter sådan nogle situationer?