runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2017-12-05:
Efter min mening falder forudsætningerne jo fuldstændig væk for meget af det, som ligger i den aftale.
Okay, vi var ikke med i den, for vi synes ikke om det, man lavede.
Det var da, at man i forbindelse med den enkelte kontraktunderskrivelse kunne gøre præcis som i Norge, altså at man underskriver i forskellige puljer.
Det er også derfor, at det jo klart fremgår af aktstykket, at okay, man tager ti i første omgang, fire plus seks, for at dække de to første trancer.
Så ved de næste skal der skrives nye kontrakter, hvor man da må gå ud fra, at Folketinget kommer ind igen – i hvert fald at forligskredsen kommer ind igen – og at man formelt set har mulighed for at trække sig ud på det tidspunkt.
Hvis man f.eks. finder ud af, at der ikke er penge nok til det her, så kan man trække sig ud på dette tidspunkt.
Og at det hele tiden har været en del af, om jeg så må sige, det, man har diskuteret, nemlig at i hvert fald kontraktindgåelsen sker gradvist henad vejen, og at der vil være sådan en løbende diskussion også af det?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2017-12-05:
Først og fremmest vil jeg sige, at vi har indgået en aftale om at anskaffe 27 F-35 fly, og dernæst omhandler aktstykket jo andet end anskaffelsen af selve flyene, bl.a. opbygningen, som jeg sagde, af den samlede kapacitet med vedligeholdelseskoncept, it-system, simulatorer, og hvad der hører med.
Forsvaret kommer derfor til at indgå flere forskellige kontrakter over hele anskaffelsesperioden.
Opbygningen af kapaciteten er tilpasset og dimensioneret efter at kunne løse de politisk fastlagte opgaver.
Det hører jo med i den her diskussion, at der også er en aftale om, hvad det er for nogle opgaver, vi skal kunne løse,
det viste jo den dimensioneringsrapport, der blev udarbejdet.
Den viste jo, at der skulle 27 fly til.
Hvis der nu kun bevilges penge til anskaffelse af 10 fly, så kan vi jo ikke, som jeg sagde før, uddanne piloter, opbygge vedligeholdelseskoncepter m.v. til 27 fly ud fra en forventning om, at Finansudvalget senere vil bevilge penge til resten af flyene.
Jeg mener, det er et rimeligt krav, at forsvaret skal have en sikkerhed for, at de kan løse den her opgave på en hensigtsmæssig måde.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-12-05:
Jeg må sige, at det her svar overrasker mig virkelig meget – det overrasker mig virkelig meget.
Det fremgår da klart af det her aktstykke, at man kun skal købe ti fly i første omgang.
Ifølge aktstykket skal der laves kontrakter for de første ti fly, fire plus seks.
Er det ikke korrekt?
Derfor undrer det mig, at man beder om godt og vel 16 mia. kr., som jo skal dække langt mere end de første ti fly, som man skal skrive kontrakt om her i første omgang.
I den forbindelse vil jeg godt spørge: Hvad er prisen for det enkelte fly, man skal købe her, i den første trance på ti fly?
Hvad har man brug for i første omgang for at kunne underskrive kontrakterne her lige efter nytår?
Og endelig
: Synes ministeren, det er rimeligt, at vi skal behandle et aktstykke her i Folketinget, uden at man kender den helt faktiske kontraktpris formelt set?
Derfor vil jeg godt spørge helt kontant: Hvad er prisen på det enkelte fly?
Louise Schack Elholm (V), 2017-12-05:
Ja, for der findes jo altid noget, som de unge søger hen imod.
Jeg kan huske, at dengang jeg var ung, drak vi Pisang Ambon, og jeg købte vodka og bolcher, som jeg knuste, og lavede så selv små grå.
Så det er ikke et spørgsmål om, hvordan man tilgår alkoholen, og hvad det er for en alkohol, man vælger, men nærmere om der sker en forvridning med hensyn til alkoholforbruget.
Rune Lund (EL), 2017-12-05:
Jeg kan jo konstatere, når jeg ser på statistikkerne, at unge mennesker i dag har et væsentlig mere fornuftigt forhold til alkohol, end vi havde i starten af 1990'erne.
Det kan man jo se af statistikkerne, men hvorfor skal vi så modarbejde den udvikling, som er så fornuftig, ved at gøre det billigere og mere attraktivt at vælge i særdeleshed den her form for – ja, undskyld mig – børnevenlige alkohol, hvis man må være så uforskammet at kalde det det, som jo er meget, meget nem for unge at vælge, fordi det smager som sodavand?
Louise Schack Elholm (V), 2017-12-05:
Jeg vil også spørge til det her med alkoholsodavand.
Dengang hr. Rune Lund og jeg var unge og gik i gymnasiet, fandtes jo ikke alkoholsodavand, men hvordan har udviklingen i alkoholforbruget så været siden da?
Ved ordføreren, hvordan alkoholforbruget hos de unge, f.eks. de 15-årige, har været, siden dengang vi var unge?
Rune Lund (EL), 2017-12-05:
Altså, det her lovforslag gør det mere attraktivt for unge mennesker at drikke alkohol, og det er den forkerte vej at gå i en situation, hvor danske unge i forvejen er nogle af dem, der drikker mest i Europa.
I forhold til hvor meget afgiften betyder for grænsehandelen, vil jeg sige, at den ikke betyder særlig meget, i forhold til at f.eks. den tyske moms er meget lavere.
Det er der, den væsentligste del af prisforskellen ligger.
Så argumentet om, at afgifterne her har en enorm betydning, mener jeg simpelt hen ikke holder i virkelighedens verden.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-05:
Tak for det, formand.
Det er jo ikke hver gang, man går op på den her talerstol, at man synes, at det lovforslag, der behandles, er lige godt, også selv om man vil stemme ja til det.
Sådan er det jo.
Men det her er bestemt et af de rigtig, rigtig gode lovforslag, som vi i Liberal Alliance er meget, meget glade for.
For der er jo tale om, at man her annullerer nogle af Socialdemokratiets planlagte afgiftsstigninger på chokolade, vin, sukkervarer og på kaffe; at man afskaffer den tudetossede nøddeafgift, som mange politikere på tværs af midten i tidens løb selv har sagt de gerne vil afskaffe, når de har fået stukket en mikrofon op i ansigtet.
Jeg tror, at næsten alle har sagt, at det vil de gerne.
Men nu er der faktisk en regering, som afskaffer den.
Vi får afskaffet emballageafgiften på øl og sodavand.
Vi afskaffer tillægsafgiften på alkoholsodavand, og vi afskaffer afgiften på te.
Og så forlænger vi også forskerskatteordningen fra 5 år til 7 år.
Ikke bare er det her rigtig, rigtig gode afgiftsnedsættelser, men finansieringen er også rigtig god.
Finansieringen består bl.a. af, at vi laver et mere rationelt incitamentssystem for beskæftigelsesindsatsen, så pengene bliver brugt smartere – det er rigtig, rigtig fornuftigt – sådan at vi skaber et incitament til, at jobcentrene iværksætter de initiativer og aktiviteter, som rent faktisk virker, i stedet for bare at se på, hvordan man får den højeste refusion.
Men sænker også erhvervsstøtten, og det synes vi er rigtig fornuftigt.
Erhvervslivet skal ikke have statsstøtte.
Der skal tværtimod lavere skatter og afgifter til.
Alt i alt er der med det her lovforslag jo omkring godt 500 mio. kr. færre til fædrelandets fordærv, så det er et rigtig, rigtig godt lovforslag, som vi bakker varmt op om.
Rune Lund (EL), 2017-12-05:
Tillægsafgiften på alkoholsodavand er en klog afgift, og det er ærgerligt, at den skal afskaffes, for det er jo netop en måde til at gøre det mindre attraktivt for unge at vælge de her alkoholtyper, som smager ligesom sodavand, som smager ligesom Fanta.
Derfor bør de også være dyrere.
Det skal være mindre attraktivt at gå til de typer alkohol, som i særdeleshed kan tiltrække unge, i en situation, hvor vi har et meget, meget højt alkoholforbrug blandt unge mennesker.
Det er simpelt hen grundlæggende den forkerte vej at gå.
I forhold til grænsehandel vil jeg sige, at for det første er grænsehandelen jo faldende.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at sodavandsafgiftens del af en sodavands pris eller afgiftens andel af en vares pris
minder ret meget om, hvad afgiftens andel er i Tyskland.
Det, som i virkeligheden gør forskellen, er jo den tyske moms og lavere omkostninger til f.eks. løn i Tyskland.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-12-05:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg tror egentlig godt, at unge mennesker kan sondre mellem, at hvis de får en alkoholsodavand, som måske er en rom og cola, eller hvad det kan være, der er i, så er der en tillægsafgift, men hvis man nu selv køber en flaske rom og en cola hver for sig og blander dem, så er der ikke en tillægsafgift.
Altså, jeg tror egentlig, de unge mennesker er kloge nok til selv bare at blande det, og så blander de måske noget stærkere op, som gør det endnu mere sundhedsskadeligt.
Så kan Enhedslisten ikke godt se, at det er lidt underligt, at man har en afgift på det, der er blandet, som er højere, end hvis du selv blander det?
Hvis man samtidig kan se, at over halvdelen af forbruget bare hentes syd for grænsen, så er det måske heller ikke lige den bedste måde at adfærdsregulere på.
Så det kan give god mening, at man prøver på at få unge mennesker til at drikke mindre, men den her tillægsafgift er måske bare ikke en god måde at gøre det på.
Der vil jeg egentlig bare spørge, om Enhedslisten ikke godt vil anerkende, at der også kan være afgifter, som i udgangspunktet kunne lyde udmærkede, men at når man så kigger på virkeligheden, ser man, at de bare har nogle skævvridende effekter, som gør, at de måske ikke har den virkning, som man egentlig havde håbet på.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-12-05:
Det er jo fair nok, at man gerne vil gøre noget ved det her, det ville vi også gerne gøre i Dansk Folkeparti, men udfordringen er jo bare, om det så lige er afgiften, der er den bedste måde at regulere det med.
Det synes jeg ikke den er, når jeg ser, at det hele i stedet for bare bliver købt syd for grænsen.
Altså, når stigningen i det samlede alkoholforbrug stort set næsten er uændret, altså på 0,1 pct., så er afgiften bare et dårligt redskab.
Der er så nogle andre ting, man kan kigge på.
Det kunne være markedsføringsloven, hvor der f.eks. er regler om, at man ikke må købe det, hvis man er under 18 år, eller det kunne være, at forældrene tog en snak med deres børn om, hvordan man har et almindeligt alkoholforbrug og måske ikke skal sidde og drikke ti på en aften til en håndboldkamp, det tror jeg nu heller ikke man kan nå på den korte tid, men der er nogle andre parametre, og måske man hellere skulle skrue på dem end tro, at det er afgiftspolitikken alene, der skal være det afgørende.
Når over halvdelen bliver købt syd for grænsen, er det måske ikke afgiften, der er afgørende for, om man køber det.
Det er jeg ikke enig i, for det er altså prisforskellen, der giver incitamentet til at køre syd for grænsen og handle.
Og når danskerne har en tillægsafgift på en Sommersby, en god dansk drik, og tyskerne ikke har, så giver det jo netop en del af prisforskellen, som gør, at man kører ned og handler syd for grænsen.
Jeg er med på, at der også er andre forskelle, men en måde at begrænse det på er jo at fjerne tillægsafgiften, som medfører, at over halvdelen af danskernes forbrug købes syd for grænsen.
Jeg synes jo, det er specielt underligt, at hvis man selv blander sin Captain Morgan og cola, er det uden tillægsafgift, men køber man et produkt noget lignende det, men hvor det er blandet for en, så er det med afgift.
Jeg vil næsten vædde på, at når man selv sidder og blander hjemme i stuerne, kan det nemt blive dobbelt op eller tredobbelt op på alkohol, hvilket er langt mere sundhedsskadeligt, end det er, hvis man køber et produkt, som faktisk har en forholdsvis lav alkoholprocent.
Jeg tænker bare, at Enhedslisten jo kun vil adfærdsregulere på afgiften.
Der kunne være kampagner, der kunne være undervisning i skolen.
Altså, der er jo andre måder end lige afgiftsskruen at gøre det på.
Jeg synes bare, at vi her har et godt eksempel på, at når det hele stort set bare bliver grænsehandel i stedet for, er det måske ikke det bedste sted at adfærdsregulere.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-05:
Jeg hører jo tit fra hr. Joachim B. Olsen, at erhvervslivet ikke skal have statsstøtte eller støtteordninger.
Det kunne jo være, at der kunne være et nyt Ny Alliance bestående af Liberal Alliance og SF, der kiggede de mange, mange støtteordninger igennem, der er for erhvervslivet, og de adskillige statsbanker, kan man jo godt kalde det, der også er på området.
Men i forhold til det her konkrete lovforslag vil jeg bare høre, om hr. Joachim B. Olsen ikke ser netop forskerskatten som en erhvervsstøtte.
René Gade (ALT), 2017-12-05:
Jeg tror, at de konkrete tilfælde her gør vores diskussion meget forståelig, og jeg synes også, at det er interessant at kigge på, hvad det er, at den enkelte har forbrugt tidligere, men om man har introduceret alkoholsodavand eller vin, eller om der kommer et nyt, spændende produkt på markedet, som man kan drikke, er ikke det, jeg er interesseret i.
Jeg er interesseret i, hvilken retning vi sætter, og der vil jeg bare sige, at vi ikke vil sænke afgifter på alkohol, og at vi ikke vil sænke afgifter på cigaretter.
Det er at gå i den forkerte retning for os.
Vi har ikke noget imod, at folk ryger eller drikker, men vi ser simpelt hen ingen grund til at tilskynde til det gennem afgiftsnedsættelser.
Louise Schack Elholm (V), 2017-12-05:
Jamen se, dengang jeg var ung, købte man så i stedet for Pisang Ambon, vodka og alt muligt andet, man selv blandede op, og det var jo ikke sundere.
Det er blevet dokumenteret, at alkoholforbruget siden 2002, altså i løbet af de sidste 15 år, har været faldende for unge mennesker, og det til trods for at alkoholsodavanden blev introduceret i 2006.
Så gør det trods alt ikke indtryk, at ikke engang introduktionen af alkoholsodavand har fået forbruget til at stige, heller ikke selv om man ikke tidligere havde en tillægsafgift?
René Gade (ALT), 2017-12-05:
Det bliver jeg nødt til at medgive, og det er heller ikke mit sigte.
Så havde jeg også bestemt mig for, at jeg skulle sige Malibu heroppefra talerstolen i dag.
Der har været så mange andre drikkevarer i spil fra den tid.
Malibu kunne også være en ingrediens, man blandede op med alt muligt andet.
Og nej, der er ikke noget ønske fra Alternativets side om at gøre noget alkohol billigere end andet.
Det er bare vores tanke, at når man laver alkoholsodavand, som alt andet lige er målrettet en gruppe, der ikke nødvendigvis er glad for alkoholsmagen, så rimer det tit på, at der er nogle yngre mennesker, der begynder at tage noget for givet – altså, man drikker bare alkohol, som om det var sodavand.
Den tendens synes jeg er forkert. Vi tror ikke, at vi kan stoppe dem ved at hæve afgifterne, men vi synes bare, det er en forkert retning at gå i at sige, at vi gerne vil sænke afgiften på alkoholsodavand.
Alene ordlyden er noget galimatias for mig.
Man er velkommen til at drikke det, men man kan på samme måde se, at der i skolerne er børn, der er begyndt at købe energidrikke, fordi de kan se, at de voksne drikker dem hele tiden, og det er i mine øjne en meget, meget usund tendens, at børn bliver vænnet til at drikke koffeinholdige drikke, fordi de er tilgængelige.
Og det er det samme med alkoholsodavand.
Hvis det bliver noget, man bare køber fra en meget tidlig alder, hvor man egentlig ikke kan lide alkohol, er det ikke noget, vi ønsker at understøtte.
Jeg siger ikke, at folkesundheden kommer til at falde drastisk med det her.
Jeg siger bare, at det er en retning, vi ikke ønsker at motivere at man bevæger sig i gennem en sænkning af afgifterne.
Louise Schack Elholm (V), 2017-12-05:
Jeg synes også, det er positivt, at folk lever sundt, men antagelsen om, at det her lovforslag skulle gøre, at folk ville leve mere usundt, er jeg ikke enig i.
Lad os nu igen tage den her alkoholsodavand.
Det vil sige, at det bedre kan betale sig for to unge piger, der skal til fest, at købe en Pisang Ambon, end det kan at købe nogle alkoholsodavand.
Det er ikke nødvendigvis sundere for dem at drikke Pisang Ambon.
Det kan faktisk godt være mere usundt, fordi procenterne er højere.
Derfor mener jeg, at det er en forkert antagelse, som ordføreren gør, og derfor vil jeg gerne høre ordførerens kommentar til, om det er en god idé at forvride forbruget hen imod stærkere alkohol i stedet for alkoholsodavand.
René Gade (ALT), 2017-12-05:
Jeg mener i hvert fald godt, at man med ret stor sikkerhed kan sige, at empirien, i forhold til at grænsehandelen simpelt hen vil have den her ketchupeffekt, som også Finansministeriet en gang imellem har været ude at tale om i forbindelse med at hæve eller sænke afgifterne voldsomt, viser, at den er ikketilstedeværende.
Det er en antagelse, at der vil være en ketchupeffekt: Hvis man hæver afgifterne rigtig meget, vil adfærden ændre sig fuldstændig.
Det er jeg ikke enig i, og det er heller ikke det, jeg hører ordføreren sige.
Men det er bare for at sætte det fundament, at der er noget af det, der har at gøre med adfærden, at der er noget af det, der har at gøre med vaner, og så er der helt afgjort noget af det, der har at gøre med prisen.
Folk tager derned og køber det, fordi det er billigere – og så er der andre, der tager derned for at få en tur ud af det.
Det, vi siger i Alternativet, er, at vi ikke vil ligge under for, at fordi der er nogle, der tager ned og handler ved grænsen, fordi de sparer nogle penge, skal vi ikke i Danmark sætte den rigtige retning og gøre de i vores og i mange sundhedsfaglige kredses øjne gode fødevarer billigere.
De gode fødevarer vil vi gerne gøre billigere.
Men i det her forslag tager man noget fra fælleskassen for at gøre nogle fødevarer, som vi ikke mener er gode for sundheden, billigere.
Det vil vi ikke stå på mål for.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-05:
Det kan du synes, og det kan jeg også synes.
Summa summarum er bare, at når man lægger høje afgifter på det, der er usundt, hvis man får for meget af det, og det har vi gjort i Danmark, er det dem med de laveste indkomster, som får sværere ved det.
Og jeg tror, at de, der reagerer allermindst på afgiftsstigninger, fordi de bare prioriterer det, er de mennesker med de høje indkomster, som gennemsnitligt lever sundere end dem med de lave indkomster.
Og det tyder jo ikke på, at de reagerer – hvad skal man sige – særlig meget på, at der er afgifter.
Jeg vil tværtimod mene, at afgifterne kan gøre, at man lever mere usundt.
Jeg tror i hvert fald, at mange kender det, at hvis man kører ned til grænsen, køber man en hel masse ind.
Og man forbruger simpelt hen meget mere af de produkter, fordi man køber ind i store mængder.
Hvis afgifterne derimod var lidt lavere og man købte det her i Danmark, ville man nok også købe lidt mindre.
Det er der faktisk også undersøgelser der viser.
Så jeg tror, at hele præmissen er forkert.
René Gade (ALT), 2017-12-05:
Jeg har haft mange spændende diskussioner om det her og også med Liberal Alliance, hvor jeg jo altid siger, at jeg tror, at vi er meget enige om, at man skal have det frie og gode liv, og at vi skal give folk mulighed for selv at bestemme.
Men ligesom vi har fartgrænser, der hjælper til at definere, hvordan man skal agere i trafikken, og ligesom vi har regler for skolegang og det ene og det andet, som vi synes er formålstjenligt, for at børnene kan komme ud og være klar til samfundet, vil vi også gerne fra Alternativets side i forhold til at have en sund kost sige – man kan huske det her billede, som man, da man gik i skole, lå og så på hos tandlægen, når man lå og kiggede op i loftet, med kostpyramiden og det ene og det andet – at det jo ikke bare er det rene galskab, at der er nogen, der har fundet på, at der er noget, der er sundere at spise end andet.
Det er ikke alle, der får en opdragelse, der gør, at man er bevidst om det.
Det er ikke os alle forundt – heller ikke som voksne – at leve drønsundt hele tiden, i hvert fald ikke mig selv.
Men vi vil godt motivere til, at man spiser så sundt, som man nu har lyst til, og som det er muligt, ved at sænke afgifterne på det, der er sundt, og øge afgifterne på det, der faktisk er direkte sundhedsskadeligt, og som derfor også belaster vores sundhedssystem.
Men man må jo godt købe alt det, man har lyst til, af de usunde varer.
Det skal man da have lov til.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-05:
Tak for det.
Jeg synes egentlig, det er et interessant syn på tingene, som Alternativet her lægger for dagen.
René Gade siger godt nok – og jeg takker –
Det synes jeg jo trods alt er meget stort, at vi altså er frie mennesker, som selv bestemmer, hvad vi gerne må købe – at vi er voksne, selvstændige mennesker, sådan skulle det vel gerne være.
Det kan jeg forstå at man trods alt også er med på.
Men der bliver sådan brugt en argumentation omkring sundhedssystemet – at der er noget, der bliver dyrere, og så bliver folk måske lidt mere usunde, og så stiger sundhedsudgifterne.
Jeg synes i virkeligheden, at det er en meget ubehagelig måde at se på mennesker på, og jeg synes, det siger noget om velfærdsstaten, som ikke er særlig godt.
Altså, man beslutter på et eller andet tidspunkt, at vi skal have fri adgang til sundhedssystemet, at det skal være skattefinansieret, og at alle skal have adgang til det.
Men deraf følger det så åbenbart logisk, at vi også gerne må bestemme, hvordan folk skal leve deres liv.
Så lægger vi afgifter på ting, som vi ikke kan lide at voksne mennesker drikker og spiser.
Så det, at vi har det ene, betyder åbenbart, at vi herinde skal bestemme over voksne mennesker og bestemme, hvordan de skal leve, og vi skal prøve at få dem i den retning, som vi synes er den rigtige.
Der er vi bare uenige.
Det bryder jeg mig ikke om.
De her afgifter rammer jo ikke ordføreren og mig, som har høje lønninger og indtægter.
De rammer jo folk med lave indtægter, som så ikke har råd eller får sværere ved at få råd til at leve det, som de selv mener er det gode liv.
Det skal de vel have lov til selv at definere.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-05:
Måske skulle man kalde det noget andet, men en fodboldklub er jo også en erhvervsvirksomhed, og dem, man tiltrækker, er også højt kvalificerede mennesker.
Men vi kan sige, at hvis man er en højt kvalificeret fodboldspiller, er det jo også en kvalifikation, og det er også noget, der er efterspurgt.
Det er også erhvervsvirksomheder.
Så det er jeg måske ikke enig i.
Men jeg er da enig i det der med, og det tror jeg de fleste danskere tænker, at vi kalder det for en forskerskatteordning.
Selvfølgelig har det der med at spille fodbold ikke meget at gøre med at være forsker, men det handler om kvalificeret arbejdskraft og om vores evne til at tiltrække den, og der er det altså sådan, at der også på venstrefløjen er en anerkendelse af, at vores skattetryk i Danmark simpelt hen er højt, og at vi derfor må sætte skatten ned for bestemte mennesker.
Men det rigtige svar er selvfølgelig at sætte den ned for danskere.
Danskerne skal betale mindre i skat.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-05:
Jeg er glad for ordførerens klare svar, for det drejer sig jo netop om højtlønnede mennesker.
Ordføreren har ret i, at hvis det var meget lavtlønnede mennesker – nogle af de tilfælde, vi ser med social dumping – så havde det været, kan man sige, det modsatte problem.
Men her er det jo tit til industrier og brancher, hvor lønningerne er høje, og det er de også her.
For du skal trods alt op at tjene over 65.000 kr. for at være på forskerskatteordningen.
Uagtet den her lidt pragmatiske tilgang til forskerskatteordningen, mener ordføreren så ikke, at den altså i det mindste burde indsnævres til det, som folk vel tænker på, når de hører ordet forskerskatteordning, og ikke sportsstjerner og alt muligt andet?
Man burde vel kalde det ved dets rette navn.