Katrine Daugaard (LA), 2023-05-25:
Jeg vil forhånd advare om, at det bliver lidt langt, men det er, fordi jeg har stor interesse og entusiasme på området.
Kulturen spiller en helt afgørende rolle for vores samfund og for danskernes liv.
Det er kulturen, der binder os sammen og giver os et fælles ståsted i verden.
Kulturen er også med til at fremme værdier som demokrati, frihed og tolerance, der er centrale for vores samfund.
Kunst skaber et dybere bånd til vores historie og får os til at fokusere på det, der er større end os selv.
Et godt kulturliv er en forudsætning for, at vi kan have et stærkt nationalt fællesskab og få et bedre kendskab til vores værdier.
Der gives for mange støttekroner til kunstnere, som sagtens kunne klare sig på markedsvilkår og egenfinansiering, mens eliten og vækstlagene ikke prioriteres højt nok.
Dem, der kan klare sig på markedsvilkår, skal ikke have støtte fra det offentlige.
Kulturbranchen er mestre i at råbe højt om, hvor hårdt den har det, at den får for lidt, at den fylder for lidt, at den bliver brugt for lidt og i det hele taget har svære vilkår.
Der opridses problematikker uden evidens og bevisførelse for, at forskellene skyldes uretfærdighed og ikke bare skyldes, at kvinder og mænd i Danmark er frie til at vælge og prioritere forskelligt.
Desværre stilles der på flere områder af kulturlivet nu politiske krav til, at institutionerne skal bruge tid og penge på at opgøre kønsregnskaber, som tager fokus væk fra kunsten, fra kvaliteten og fra den kunstneriske frihed.
Det er penge, der går fra kunstnerne og kunsten for i stedet for at blive brugt på mere bureaukrati og administration.
Fokus kan hurtigt blive negativt, og politikernes lyst til at regulere kan synes endeløs.
Derfor er det vigtigt at sprede konklusionen, som den kulturpolitiske redegørelse jo netop kommer med, nemlig at det danske kulturliv på trods af covid-19 og inflation har det supergodt.
Ni ud af ti danskere ser, læser eller lytter til nyheder i løbet af en uge, folkebibliotekerne havde 37 millioner fysiske besøg i 2019, 2,7 millioner danskere er medlem af en idrætsorganisation, teatrene blev i sæsonen 2021-2022 besøgt af 2½ millioner danskere, biograferne har de sidste 15 år tiltrukket mellem 12 og 14 millioner besøgende om året, eksporten går forrygende og er støt stigende.
Dansk film og tv har aldrig haft bedre muligheder for at blive set i hele verden, og selv om der diskuteres heftigt om repræsentationen foran og bag kameraet, har den altså heller aldrig været bedre.
TV 2 viser os, at man ikke behøver at skyde 4,8 mia. kr. i en tv-station, for at danskerne får kvalitets-tv, som de rent faktisk også hellere vil se.
For målt i forhold til den samlede tv-sening, havde TV 2's hovedkanal i 2022 en seerandel på 29 pct., hvorimod DR stod for 22,6 pct.
Dog skal der nytænkning til, da gennemsnitsalderen for de to mest sete kanaler er på henholdsvis 64 og 62 år.
Ganske vist fremhæver redegørelsen bekymringen over, at børn og unge bruger alt for meget tid på YouTube, Netflix og Disney+, men det er da samtidig rammende, at vores tv-stationer ikke formår at lave tv-kanaler, som børn og unge gider at se.
Gennemsnitsalderen for DR's børnekanal, Ramasjang, er på hele 25 år, og TV 2's ungekanal, Echo, har en gennemsnitsalder på 53 år.
Det skriger da til himlen.
Vi politikere bør stille krav til mørketal og data, som tv-stationerne ligger inde med.
Desuden bør alle tal, vi præsenteres for, vises i kategorien 60+ holdt op imod generation X, da dette vil give os et mere retvisende billede af det paradigmeskifte, vi står over for.