Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
Det fremgår af lovforslaget, at afgiften skal fordobles, men jeg går ud fra, at det er en tredobling, vi snakker om, for det er det, der fremgår af finanslovforslaget.
Jeg vil egentlig starte med bare at kommentere, at vi havde en valgkamp, hvor man jo fik at vide af Socialdemokraterne, at man kunne være sikker på, at det ikke kom til at være ganske almindelige danskere, der kom til at få skatte- og afgiftsstigninger, det var kun de 5 pct. rigeste.
Jeg vil bare sige, at mig bekendt er det altså ganske almindelige danskere, der køber poser, når de handler nede i Brugsen eller i REMA 1000 eller i Netto, eller hvad de nu gør.
Så det er endnu et løfte, som ikke holdt.
Men jeg vil også kritisere det her lovforslag for, at det sådan set ikke rammer målrettet, for det rammer jo også poser af genbrugsplast f.eks. Og poser af genbrugsplast er typisk tungere end almindelige nye plastikposer.
Så man står tilbage med, at det her ikke understøtter et cirkulært brug af materialer: det giver ikke noget incitament til, at man skal lave genbrugsplastikposer og så bruge dem i stedet for.
Så er det i øvrigt også sådan, at hvis man kigger på, hvad man så skal bruge i stedet for plastikposer, så kunne det være en stofpose, og den er afgiftsfri.
Så jeg synes jo også, det egentlig var ret befriende, at den radikale ordfører i en kort bemærkning sagde, at det her havde en minimal grøn effekt.
Det her handler jo slet ikke om miljøet; det handler om finansiering.
Og det kunne man jo bare sige ærligt.
Så er der en del om engangsservice, som også får tredoblet afgiften med finanslovsforslaget, og her er det også en afgift, som er vægtbaseret.
Og det er jo lidt den samme problemstilling, for der er faktisk blevet udviklet en masse bionedbrydeligt engangsservice – altså noget, der måske er lavet af bambus eller palmeblade eller andre ting, altså ting, man i princippet, ikke fordi jeg anbefaler det, kan smide i naturen, og så forgår de faktisk af sig selv – men det vejer typisk mere end det af plast.
Så de bliver ramt forholdsmæssigt hårdere af en tredobling af afgiften, så det er jo heller ikke ligefrem noget, der fremmer en grøn omstilling, når det engangsservice, som så faktisk er grønt og ikke er et problem, så også skal beskattes ikke bare lidt, men at afgiften skal tredobles.
Så bare i forlængelse af debatten i går om alle de gakkede afgifter vil jeg sige, at det jo er sådan, at hvis man får sådan en paptallerken, man får med en pølse på nede i pølsevognen, så er der afgift på den, og den bliver så tredoblet.
Men har tallerkenen en længde eller diameter på over 33 cm, er der ingen afgift på, for så er det et fad.
Lad mig forudsige, at når vi om lidt går ned til pølsevognen, kommer vi til at få små pølser på kæmpefade, for så er der ikke en tredobling af afgiften.
Det er jo lovsjusk.
Går man ned og køber engangsting, f.eks. en burgerindpakning på McDonald's eller Burger King, så er den ikke pålagt afgift.
Men pølsebakken er et miljøsvineri, dem skal folk ikke have!
Dem skal vi holde op med.
Tager man pindemadspinde eller sugerør, er der ingen afgift på dem, men drinkspinde er noget griseri.
De skal tredobles i afgiften.
Ispinde, som sidder oppe i en is, og som man holder ved, er der ingen afgift på.
Det er jo noget sjusk, at vi nu sidder med en tredobling, og igen sidder man jo tilbage med en følelse af, at det her ingen miljøeffekt har.
Det handler om penge.
For samtidig med at man sidder og fordobler afgiften, har EU et engangsplastdirektiv, som gør, at vi i 2021 faktisk får et forbud mod den engangsservice, som er lavet af plast, altså plastbestik, hvilket betyder, at langt størstedelen af de produkter, som man gerne vil have, at vi bruger mindre af, faktisk bliver forbudt.
Det virker jo umiddelbart en smule desperat, at man bare for at finde finansiering, faktisk finder en finansiering, som så ikke engang giver mening, fordi den er reguleret på en anden måde.
Jeg vil sige, at hvis man endelig så skulle gøre det, kunne man da trods alt have lavet en deling af det, så der var en eller anden ordning, så produkter, der var lavet af bionedbrydelige materialer, var undtaget.
Man kunne lave sådan en certificeringsordning, så hvis noget var komposterbart, var der en lavere afgift eller ingen afgift på det, og så var der en højere afgift på det, der var lavet af f.eks. plastmaterialer.
Men det er der sådan set ikke i det her.
Det bliver ramt ens.
Så det handler ikke om miljøet; det handler sådan set om, at danskerne bare skal betale højere skatter og afgifter.
Så er der forhøjelsen af afgiften på tobak og cigaretter, som jo også stiger meget.
Det vil medføre massiv grænsehandel.
I lovforslaget siger man selv, at den bliver fordoblet med hensyn til cigaretter, og så er der jo ikke engang indregnet en eneste krone fra andre produkter.
Altså, når folk kører til grænsen og køber cigaretter, skulle der være en chance for, at de også købte en sodavand eller øl eller noget slik med hjem.
Men der er så en effekt på nul.
Det vil også give øget illegal handel.
Det har vi jo set med slikafgiften, som er høj i Danmark, men nul i Sverige og i Tyskland.
Så der er megameget illegal handel.
Så når vi laver højere afgifter på cigaretter i Danmark, kommer der altså mere illegal handel.
Men vigtigst af alt rammer det her jo de ældre, som ryger, forholdsmæssigt hårdere.
Sådan er det jo typisk med afgifter: De rammer hårdest på dem, som har de laveste indkomster, og det er jo ældre, eller folk, der ikke har ret mange penge, som man også ved typisk oftere ryger.
Og det er altså et løftebrud fra Socialdemokraterne, som havde lovet, at de ville lave en differentieret afgift, og nu kom den så ikke.
I øvrigt har man med hensyn til de andre ting i finanslovsforslaget sådan sagt, at man skulle have mere lighed i Danmark, men ser man så på ligheden i cigaretdelen, så svarer den til en forøgelse af Ginikoefficienten på 0,2.
Det lyder ikke af meget, men det svarer altså til at sænke topskatten med 3 procentpoint.