runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2023-02-23:
Tak for det, formand.
Det er – tror jeg – ekstremt vigtigt, at man har mulighed for at bringe sådan nogle debatter ind.
Jeg ved faktisk ikke, hvor mange tvillinge- eller trillingeforældre der sidder i Folketinget, men statistisk set er det jo i hvert fald ikke os alle sammen, der har egen erfaring med det.
Jeg har to børn.
De er ikke født på samme tid, og jeg synes sådan set, det var en mundfuld alligevel, så jeg kan godt forstå, at dem, der får flere børn ved samme fødsel, har sagt: Vi synes simpelt hen, at vi står i en udsat position, og vi synes, det er svært at få enderne til at nå sammen.
Jeg tror også – og beskæftigelsesministeren har jo redegjort for det – at det var det, der var en del af baggrunden for, at man, da man sidste år lavede nogle lovændringer på barselsområdet, faktisk også udvidede retten til barsel for dem, som får tre eller flere børn.
For vi kan nok alle sammen sætte os ind i, at det er utrolig glædeligt, men også en utrolig stor opgave at få flere børn ved samme fødsel.
Det er jo rigtigt – som den diskussion, der nu er rejst, handler om – at det også er en stor opgave at få tvillinger.
Jeg tror, det er svært at gradbøje den slags.
Det er nok en særlig stor opgave at få tre eller fire, men det ændrer jo ikke på, at der også er en udfordring ved tvillinger.
Vi drøftede noget i den socialdemokratiske gruppe, da vi diskuterede det her borgerforslag, og altså, jeg tror, at diskussionen efterfølgende skal bredes lidt ud til, at det måske ikke kun handler om barsel.
Der kan også være nogle andre rammevilkår omkring familierne, som faktisk kan gøre, at hverdagen er til at håndtere, og derfor synes jeg egentlig, vi skylder hinanden at få en lidt bredere debat om, hvad udfordringer og eventuelle løsninger kunne være.
Men vi imødeser sådan set den debat med åbne øjne og vil gerne diskutere det.
Jeg har – fuldstændig på linje med beskæftigelsesministeren – også den overvejelse nu, at borgerforslaget her rummer et ønske om at udvide barslen.
Som jeg lige nævnte, er det allerede sket i forbindelse med tre eller flere børn ved samme fødsel, men ikke for tvillinger, og den store forskel er jo, at der ikke er fundet finansiering til det.
Vi har ikke for nuværende en finansiering til det, og derfor kan vi selvfølgelig heller ikke sige ja.
Det er sagt, uden at man skal opfatte det, som om der ikke er stor forståelse for, at det også er en meget stor opgave at få tvillinger, og lad os da fortsætte den debat om, hvad det er for nogle vilkår, man har derude, og hvad der kan være med til at afhjælpe dem, også selv om det ikke kun er et spørgsmål om barsel.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-02-23:
Tak for ordet, formand.
Og tak til de mange initiativtagere, der har stillet borgerforslaget om udvidet orlov til flerlingefamilier.
Jeg vil også gerne takke de folketingsmedlemmer, der har valgt at fremsætte forslaget som et beslutningsforslag.
For mig at se er det et udtryk for en god demokratisk kultur, at vi nu skal diskutere et emne, der ligger rigtig mange borgere på sinde, og som også ligger regeringen på sinde.
Med beslutningsforslaget har en stor gruppe borgere stillet forslag om at udvide orloven for flerlingefamilier med yderligere 26 uger med barselsdagpenge, som forældrene kan dele mellem sig.
Forslagsstillerne fremhæver, at det er en kæmpe opgave for enhver familie at få tvillinger og trillinger, og derfor er der et stort behov for at være to forældre hjemme på barsel i den første tid.
Det er vigtigt, at vi sikrer ordentlige rettigheder til forældre i Danmark, så de og deres børn får den bedst mulige start på deres nye fælles tilværelse.
I marts 2022, for knap et år siden, vedtog Folketinget en ændring af barselsloven, hvor vi ligestillede forældres ret til orlov og øremærkede orlov til mor og far.
Den lovændring skete på baggrund af en bred politisk aftale, som implementerede
EU's orlovsdirektiv.
Senere på foråret vedtog Folketinget en forbedring af orlovsrettighederne for forældre, der får tre eller flere børn ved samme fødsel, så forældrene fra den 1. januar 2023, altså her for knap 2 måneder siden, har fået ret til 26 ugers ekstra orlov med dagpengeret, som de selv kan fordele.
Folketinget har derfor allerede vedtaget dele af det borgerforslag, som vi i dag skal behandle.
Og jeg er sikker på, at det vil gøre en stor forskel for trillinge- og flerlingefamilier.
Der er tale om en vigtig vilkårsforbedring for familier, der får tre eller flere børn ved samme fødsel.
For det er da vanskeligt for én forælder at passe alle børnene alene i den første tid.
Der er ganske enkelt ikke hænder nok til at tage sig af tre eller flere spædbørn.
Derfor er jeg også glad for, at den daværende regering med et bredt flertal her i Folketinget kunne gøre en forskel for de familier, der står i den helt ekstraordinære situation at skulle tage vare på tre eller flere helt små børn.
Tvillingefamilierne indgik ikke i det daværende lovforslag.
Det skyldes ikke mangel på forståelse for tvillingeforældres situation, men at der dengang ikke var fundet den nødvendige finansiering.
Men det er ikke uden omkostninger at give ret til 26 ugers ekstra orlov med barselsdagpenge til de ca. 1.000 forældre, der hvert år får tvillinger.
Til sammenligning fødes der mellem tre og ti sæt trillinger om året.
Uanset at regeringen anerkender, at det også er livsomvæltende at blive forældre til tvillinger, er der ikke finansiering til at udvide målgruppen for familier, der har ekstra ret til orlov.
På den baggrund indstiller regeringen forslaget til forkastelse.
Tak for ordet.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-02-23:
Tak for det, og tak på deres vegne også.
Jeg kan kun tilslutte mig, hvad der er blevet sagt her til forslaget.
Selvfølgelig skal det være rart at komme på arbejde.
Selvfølgelig skal man have det godt på sin arbejdsplads.
Og selvfølgelig bakker vi op om, at vi får lavet nogle regler, hvor det bliver understøttet.
Det, som jeg også synes er vigtigt, er, at vi kigger på, hvordan det her er kommet i stand.
Det er via en trepartsaftale, og det tror jeg rammer rigtig godt ind i, hvad der reelt skal til.
Der bliver snakket, ikke kun fra talerstolen her, men arbejdsgiverne og lønmodtagerne imellem, og det er også det, der skal til.
En paragraf i en lov gør det ikke alene.
Vi bakker fuldt op i Liberal Alliance og tilslutter os, hvad der allerede er sagt.
Charlotte Munch (DD), 2023-02-23:
Formålet er at styrke indsatsen mod seksuel chikane og gøre op med den kultur, der findes på arbejdspladserne.
Først og fremmest vil jeg gerne understrege, at seksuel chikane er et samfundsproblem, som må og skal bekæmpes.
For lad os være ærlige: Det skal selvfølgelig have konsekvenser, når man opfører sig upassende og hensynsløst.
Vi må ikke underkende det faktum, at nogle brancher har en anden kultur end andre, men kulturen må aldrig blive et argument for en uacceptabel opførsel.
Med forslaget sikrer vi en bedre retsstilling for de elever og lærlinge, der måtte opleve seksuel chikane under deres uddannelsesforløb.
Det foreslås bl.a., at reglen om frist for ophævelse af uddannelsesaftaler i sager om seksuel chikane lempes.
Hvis uddannelsen ikke udbydes med skoleoplæring, får eleverne og lærlingene endvidere ret til at begynde i skoleoplæring eller alternativt at blive optaget i skoledelen, når der verserer en sag i Tvistighedsnævnet om seksuel chikane.
Seksuel chikane må aldrig få lov at underminere fagligheden eller trivslen på de enkelte erhvervsuddannelser.
Det samme gælder selvfølgelig også andre dele af både arbejdsmarkeds- og uddannelsessektoren.
Hvis vi kan øge incitamentet til at tage en erhvervsuddannelse ved direkte at bekæmpe seksuel chikane, mener jeg, det er givet rigtig godt ud.
Det er soleklart, at hvis det skal være attraktivt at tage en erhvervsuddannelse, skal der også herske et godt miljø på uddannelserne.
På den baggrund støtter Danmarksdemokraterne forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-02-23:
Nej, det er vi altså overhovedet ikke.
SF's ordfører nævnte lige før, at der er et potentiale med de energimærker, der er på huse og kommunale bygninger, og at man sådan set godt ved, at der er steder, hvor man burde forbedre bygningerne.
Og så er det altså ikke bare godt udelukkende at spare.
Altså, vi står over for, at nogle af de fattigste i Danmark kan komme til at bo i boliger, hvor der er skimmelsvamp i hjørnerne, fordi man sparer for meget på energien.
Så god oplysning om, hvor meget man skal spare, er sådan set også en del af det hele, hvis man lægger en strategi.
Og det handler altså ikke bare om at have en bolig, der er så kold som muligt for at spare mest muligt.
Så jeg mener sådan set, der er noget forbrugeroplysning, som kan lægges ind i sådan en god plan.
Lise Bech (DD), 2023-02-23:
Jeg tror bare, virkeligheden overhaler det her forslag, for vi har jo lavet hjælpepakker, der allerede forsøger at hjælpe danskere.
Og på grund af alt det, der er sket, med krigen og russisk gas osv., sparer danskerne i forvejen rigtig meget på energien og finder ud af: Hvad er det, jeg kan gøre her?
Så det er ikke her, vi ligesom skal sætte ind, for på en eller anden måde er vi jo lidt forbi det her punkt, som Enhedslisten kommer med.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-02-23:
Så Danmarksdemokraterne vil ikke hjælpe danskerne.
Det er jo lidt sørgeligt at høre, for hvis man laver en strategi for energibesparelser og energieffektiviseringer, kan man være med til at synliggøre, hvad det er for nogle boligforbedringer, man bør lave, hvis man tænker på, at ens omkostninger skal bringes ned.
Og det er ikke et spørgsmål om at lave en strategi, der er helt nede på husstandsniveau, diktere, hvad man skal, eller diktere noget for den enkelte virksomhed.
Men man kan jo sådan set med en strategi være med til at sætte fokus på nogle mål og være behjælpelig med små regneark og deslige til, hvad det er, der skal til for at komme videre.
Så jeg mener sådan set sagtens, at en god plan for det her kan laves på en menneskelig måde, sådan at man faktisk hjælper danskerne.
Så jeg synes godt nok, at ordføreren har taget nejhatten helt ned over øjnene.
Det er altså slet ikke det, der er intentionen.
Det burde Danmarksdemokraterne da være med på.
Lise Bech (DD), 2023-02-23:
Tak, formand.
Det her forslag, B 7, som Enhedslisten har fremsat, er virkelig et sympatisk forslag.
Sådan en strategi er jo ikke en dårlig idé, for både vores borgere og virksomheder og vores klima vil jo have gavn af, at vi bliver mere energieffektive.
Men uden finansiering og uden en plan for, hvordan man kan implementere en energieffektiviseringsstrategi, og uden at borgerne risikerer at gå fra hus og hjem, og uden at virksomhederne må dreje nøglen om eller flytte ud af landet, kan vi jo altså ikke støtte forslaget.
Bekymringen kan jo være, at den lokale butik, købmanden, må kaste håndklædet i ringen, hvis der fra statens side pludselig bliver stillet store krav til investeringer i energieffektiviseringer, som små butikker ikke har råd til.
Og hvis de lokale butikker lukker, er vores landsbyer for alvor i fare for at blive affolket.
Vi har jo lige lavet sådan en hjælpepakke, der ligesom forsøger at hjælpe, så der er råd til, at de der små butikker på landet kan overleve, for lige nu er det virkelig dyrt at være en lille købmand på landet.
Vi kan risikere at skubbe de energitunge virksomheder ud af landet, hvis vi tvinger sådan nogle strenge energieffektiviseringskrav ned over dem; krav, som er strengere end dem, vi møder i EU.
Det kan koste arbejdspladser, og det kan gøre stor skade på lokalområderne omkring de der store produktionsvirksomheder.
Og det kan være dem, der bor på landet i gamle huse, hvor det kan være svært at få råd til at energieffektivisere.
Altså, det er, som om tingene skal gøres i en anden rækkefølge.
Skal vi udskifte vinduer, isolere?
Det kan være dyrt.
Jeg har ikke set i Enhedslistens forslag, at der lægges op til at afsætte økonomi til det forslag.
For os er det afgørende, at vi ikke sætter en strategi i søen uden at afsætte midler til en implementering, der ikke tvinger borgerne og virksomhederne i knæ.
Så har der jo i dag været talt mere om EU, og generelt mener vi ikke, at vi skal gå videre end EU her.
EU har jo i forvejen store ambitioner på medlemslandenes vegne.
Så der er ingen grund til, at vi gør langt mere, end EU kræver – særligt ikke, hvis det er den almindelige dansker, der skal betale for det.
Så Danmarksdemokraterne støtter ikke forslaget, fordi vi ikke vil risikere at pålægge borgere og virksomheder strengere og dyrere krav uden først at have sikret os, at der er penge til at finansiere det.
Vi ønsker ikke at stille danskerne og danske virksomheder dårligere end andre EU-borgere og -virksomheder.
Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-02-23:
Tak for ordet, formand.
Den energi, vi ikke bruger, er nu engang den billigste, og det er også den grønneste.
Det tror jeg vi alle sammen hurtigt kan blive enige om.
Vi skal selvfølgelig spare på energien, fordi det er godt for klimaet og for pengepungen.
Det har vi arbejdet for i SF i flere år, altså at vi får større fokus på energieffektiviseringer og på energibesparelser.
Der er kommet flere penge til området – det er godt – men potentialet er stort og stadig væsentlig større, og derfor er vi enige med Enhedslisten i det her beslutningsforslag, nemlig at der også er behov for at kigge samlet på en strategisk plan for området.
Vi er i forhold til energieffektiviseringer ikke i førertrøjen i Danmark, vi er i midterfeltet i Europa.
Så der er altså et stort potentiale for, at vi løfter energieffektiviteten både i de private boliger og i de offentlige boliger.
Den grønne omstilling kræver store investeringer; det gør den på tværs af sektorer, energiproduktion og også i forhold til energieffektiviseringer.
Men nogle af de billigere investeringer er på energieffektiviseringer – og det er også nogle af dem med stor klimaeffekt.
Jeg hørte ministeren tidligere sige, at det er vigtigt, at der også er samfundsøkonomi i den grønne omstilling og i energieffektiviseringerne – den ambition deler vi – men det vigtige er jo også, at der er klimafornuft i det, og det må være det vigtigste.
Et overset argument i den her debat, vi bare vil bringe ind i forhold til samfundsøkonomien, er betydningen for indeklimaet.
Energieffektiviseringer har en betydelig effekt på indeklimaet både i offentlige og private bygninger.
Vi har skoler, daginstitutioner, plejehjem og private boliger, hvor indeklimaet er dårligt i Danmark, og hvor flere forskere peger på, at der er et stort økonomisk potentiale i at forbedre indeklimaet.
Det er altså også en del af den samlede samfundsøkonomi i at investere i energieffektiviseringer.
Argumenterne for energieffektiviseringer er mange.
Derfor er vi også enige med Enhedslisten i det her beslutningsforslag om, at vi bør komme på banen og få lavet en strategi hurtigst muligt.
Tak for ordet.
Karin Liltorp (M), 2023-02-23:
Altså, hvis der er noget, jeg hader, så er det at spilde tiden, så der deler jeg helt sikkert bekymringen.
Men jeg synes heller ikke, der er nogen, der spilder tiden her, overhovedet.
Og så risikerer vi at have spildt alt arbejdet, vi har gjort, i stedet for lige at vente her de næste par måneder, indtil forslaget kommer.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-02-23:
Jo, men jeg kan da godt blive bekymret, når man spilder tid, og det er jo det, som vi bl.a. har oplevet her – at der var en valgkamp, og så skulle der være en regeringsforhandling, og så skulle man lige ind på kontoret.
Altså, vi har jo sådan set klima- og energimæssigt tabt 4-5 måneder, og det er jo det, der gør, at jeg er sådan lidt utålmodig og fremsætter sådan nogle beslutningsforslag her.
Så jeg vil godt høre, om ordføreren ikke er enig i, at vi bør komme frem til noget, hvor vi gør mere, end EU som minimum kræver.
Karin Liltorp (M), 2023-02-23:
Tak for det.
Jeg tror bestemt, det stadig væk er ambitionen, at Danmark skal sørge for at være den grønne ledestjerne, vi snakker om.
Men jeg tror, at forskellen på vores tilgang til det i virkeligheden er, at mens Enhedslisten måske i højere grad mener, det er vigtigt, at vi i Danmark siger – og nu bliver det lidt karikeret – at det er vigtigt, at vi får karakteren 12 med pil opad, så er det for Moderaterne vigtigere, at vi sørger for at hæve gennemsnittet for hele EU, for at det skal have en reel effekt på klimaet.
Og det er jo derfor, vi afventer initiativet.
Men der er bestemt ingen, der sidder på hænderne, for alle er bevidste om, at der skal gøres noget.
Så jeg er ikke på nogen måde bekymret for, at Danmark ikke vil leve op til den førerposition, vi allerede har.
Lise Bech (DD), 2023-02-23:
Det er jeg helt enig i.
Men det behøver ikke at komme igennem sådan en strategi, for vi kan jo allerede i dag lave sådan nogle oplysningskampagner.
Altså, det behøver vi ikke at have den her strategi for.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-02-23:
Tak for det, formand.
Jeg ville faktisk bare lige imødekomme beslutningsforslagsstillerens tommelfingertest og sige, at den prøvede vi ihærdigt at komme uden om på Liberal Alliances gruppemøde, da vi forholdt os til beslutningsforslaget her den anden dag.
Så vi blev enige med os selv om, at vi nok også hellere måtte finde nogle argumenter for, hvorfor vi ikke vil støtte forslaget.
Så det vil jeg alligevel frembringe her.
Det væsentligste argument er selvfølgelig det her, som allerede er frembragt på talerstolen her i dag i forhandlingen, og det er, at EU vil komme med en større plan.
Så det er sådan lidt med de tidsforskydninger, som der allerede er blevet redegjort for.
Et andet argument er, at vi egentlig hellere ser en masse handling frem for en masse planer.
Det tror jeg også er en intention, mange af os deler, men jeg tror ikke, at vi nødvendigvis behøver at kigge så meget mere på planer.
Jeg synes, der er rigtig mange ting, der bare skal ud at blive gjort.
Så det var en anden årsag.
Der synes vi, at prisen skal være det, der taler, og det har vi jo også kunnet se, altså at som priserne har svunget, har forbruget derude også ændret sig dramatisk.
Ja, det var argumenterne.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-02-23:
Mange tak.
Jeg har fået lov til at afløse vores sædvanlige ordfører i dag, så det vil jeg prøve at gøre så godt, som jeg kan.
I SF er vi rigtig glade for det øgede fokus på at forebygge seksuel chikane på arbejdspladsen, så tak til regeringen og til arbejdsmarkedets parter for det.
For det er vigtigt, at man som medarbejder, elev eller lærling kan være tryg, når man møder ind på jobbet, og der er rigtig mange gode tiltag i den her trepartsaftale.
Det skulle vi måske i virkeligheden gøre noget mere af.
Det er vigtigt, fordi det i sig selv kan være svært at tale om krænkelser, og den person, der bliver udsat for krænkelser eller chikane, skal selvfølgelig høres.
Det er også positivt, at godtgørelsen bliver forhøjet i grove sager, for seksuel chikane har store konsekvenser for den person, som det går ud over.
Penge i sig selv kan selvfølgelig ikke få det skete til at forsvinde, så derfor er det også vigtigt med nogle gode løsninger som f.eks. at give mulighed for behandling og bare tid til at blive rask.
Det kan jeg så bare sige at vi har prøvet at sætte fokus på i rigtig mange år.
Så er vi i SF også rigtig glade for, at der i aftalen mod seksuel chikane på jobbet også er fokus på elever og lærlinge, som vi jo ved er ekstra udsatte.
Derfor er det godt, at lovforslaget styrker muligheden for, at elever og lærlinge, der udsættes for krænkelser i deres læretid, kan fortsætte deres uddannelse i skoleoplæring i stedet for.
For de skal selvfølgelig ikke tvinges til at måtte stoppe deres uddannelsesforløb, bare fordi en anden person har voldt dem skade.
Derfor er det også godt, at man fremover kan tilbagekalde praktikvirksomheders godkendelse i tilfælde af udøvelse af seksuel chikane, så andre elever eller lærlinge ikke risikerer at blive udsat for en lignende behandling.
Så alt i alt er det en rigtig god aftale.
Dog vil jeg også gerne understrege det, som flere af høringsparterne også undrer sig over, nemlig at der er to forskellige definitioner på seksuel chikane.
Mens ligebehandlingsloven understreger, at seksuel chikane er enhver form for uønsket verbal, ikkeverbal eller fysisk adfærd med seksuelle undertoner, så står der i arbejdsmiljøloven, at der kun er tale om seksuel chikane, hvis den er grov eller gentagen.
Det mener vi ikke er hensigtsmæssigt, for ud over forvirringen om de to forskellige definitioner, kan vi egentlig heller ikke være bekendt over for den krænkede part, at der først skal reageres på chikanen ved gentagen eller meget grov chikane.
Det skal selvfølgelig ske med det samme.
Derfor håber jeg også, at ministeren vil overveje at ændre definitionen i bekendtgørelsen om psykisk arbejdsmiljø, så den stemmer overens med den mere brede og efter vores mening bedre definition, der er i ligebehandlingsloven.
Men SF stemmer for forslaget.
Jeppe Søe (M), 2023-02-23:
Tak for det.
Det kan ikke understreges nok, og det her lovforslag tydeliggør gældende praksis på en måde, der sikrer det, nemlig at alle skal kunne udføre deres arbejde i et chikanefrit miljø.
Det er arbejdsgivernes ansvar og en pligt, man har, som vi med lovforslaget her skaber endnu tydeligere rammer for, så vi fortsat tager hensigtsmæssigt vare på den kulturændring, der i nogle år har været i en meningsfyldt bevægelse.
Ingen kan længere være ansvarshavende på arbejdsmarkedet uden at bidrage bevidst til et sundt medarbejdermiljø, også når det handler om seksuel chikane.
Ingen kan være i tvivl om, hvordan rammerne for sådan et miljø tager sig ud.
Ansatte og arbejdsgivere er gensidigt forpligtet på at bidrage til et sundt fysisk og psykisk arbejdsmiljø.
Det er også et medarbejderansvar, og det skal vi give politisk plads til at tage.
Det her er en fælles løsning, en trepartsaftale, der forankrer forandringerne i virkelighedens verden, ikke på papiret, men i praksis.
Det håber jeg vi kan stå bag – det gør vi i hvert fald i Moderaterne.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-23:
Tak for ordet.
Det er godt, at der i hele samfundet på tværs af brancher er et øget fokus på netop denne problemstilling, som i mange år har været for tabubelagt.
I Venstre er vi altid gået ind for flere og lige muligheder for både kvinder og mænd.
Derfor er vi glade for, at vi med dette lovforslag tydeliggør og præciserer, hvad der er gældende ret på området i dag, så der ikke er tvivl om arbejdsgivernes forpligtelser i sager med seksuel chikane.
Vi er også glade for, at retsfølelsen hos og muligheden for erstatning for den krænkede styrkes gennem en række nye tiltag.
Det er grundlæggende et personligt ansvar at opføre sig ordentligt og respektfuldt over for hinanden, men vi må også bare sige, at der de seneste år har været en række sager, der har vist, at der mange steder har været tale om en kultur, som det også påhviler arbejdspladsen et stort ansvar at tage hånd om.
I forhold til de øvrige dele af lovforslaget vil jeg fremhæve, at det er positivt med fokus på, at elevers og lærlinges første oplevelse med arbejdsmarkedet er god.
Det er vigtigt, både i forhold til at de kan færdiggøre deres uddannelsesforløb, men også vigtigt for deres fremtidige færd på arbejdsmarkedet.
Det samme gør sig gældende for forlængelsen af Arbejdstilsynets smileyordning, som er et vigtigt redskab for at kunne følge med i, hvordan det går med en virksomheds arbejdsmiljø.
Afsluttende vil jeg også glæde mig over, at det her er et godt eksempel på fordelene ved den danske model, hvor man i en trepartsforhandling kan sætte sig ned og i fællesskab blive enige med hinanden om nogle løsninger, der er smidige og giver mening ude på den enkelte arbejdsplads.
Tak for ordet.