Kaare Dybvad Bek (S), 2024-12-05:
Tak for det, formand.
Det her forslag lægger op til, at regeringen indkalder til forhandlinger med Folketingets partier med henblik på at fremsætte et lovforslag om at sænke beløbsgrænsen for den supplerende beløbsordning, udvide faggrupperne på positivlisten og indføre en ny positivliste med en lavere beløbsgrænse for lande uden for EU, som Danmark har stærke handelsmæssige forbindelser til.
Regeringen anerkender, at international arbejdskraft spiller en vigtig rolle for danske virksomheder og det danske arbejdsmarked.
Derfor skal danske virksomheder også have mulighed for at rekruttere de medarbejdere, der er behov for, på tværs af landegrænser.
Så langt er jeg sådan set enig med forslagsstillerne.
Netop derfor har regeringen, siden den tiltrådte for snart 2 år siden, gennemført en række ændringer på området for international arbejdskraft, som netop har til formål at lette virksomhedernes rekruttering.
Vi har indført en supplerende beløbsordning med en lavere beløbsgrænse på 393.000 kr.
Vi har styrket fasttrackordningen ved at nedsætte kravet om antallet af fuldtidsansatte fra 20 til 10 ansatte.
Regeringen har udvidet positivlisterne og indført en ny erhvervsordning for særligt efterspurgte sundhedspersoner, for at nævne nogen.
Vi har også indført en særlig adgang for tøjmodeller, hvis man er i den lidt mere kuriøse afdeling, og for computerspillere.
Så jeg synes, vi har været godt rundt i landskabet.
Jeg er ikke enig i forslagsstillernes grundforudsætning om, at der i forhold til international arbejdskraft stadig er mange benspænd eller overflødige regler eller lang sagsbehandling.
Ud over de eksempler, jeg har nævnt, synes jeg, det er vigtigt at påpege, at Styrelsen for International Rekruttering og Integrations sagsbehandlingstider er faldet markant de senere år og ligger på et fornuftigt niveau.
I 2024 er den gennemsnitlige sagsbehandlingstid på erhvervsområdet 37 dage.
Til sammenligning lå den i 2021 på 75 dage, og ser man specifikt på fasttrackordningen, som er den største ordning eller den, der kommer flest mennesker ind på, så har det i år været 24 dage i gennemsnit.
Derudover fremgår det af regeringsgrundlaget, at regeringen vil indføre en ny ordning for lavere beløbsgrænser for certificerede virksomheder, der er omfattet af ordnede løn- og arbejdsvilkår.
Og hvis vi skal åbne op for mere udenlandsk arbejdskraft, skal rekrutteringen for mig at se foregå på en klog og ansvarlig måde, og det synes jeg ikke er afspejlet i det her beslutningsforslag.
Jeg mener, vi allerede har rimelige forhold for rekruttering af international arbejdskraft.
Dels er der for alle EU-lande åben adgang til udenlandsk arbejdskraft, dels er der beløbsordninger og fasttrackordninger, som i vid udstrækning møder det behov, der er.
Jeg må også bare sige – for nu har os, der har haft udlændingedebatten, været i gang her i salen i godt og vel 4½ time – at jeg synes, det er lidt spøjst, at Det Konservative Folkeparti sidste år spiller ud med, at man skal kunne komme til landet uden at have arbejdstilladelse, altså at man siger: Uanset hvad man bliver ansat som, skal virksomheden kunne få en til landet, før man overhovedet har fået lov til at være i landet.
Det diskuterede jeg med den daværende konservative ordfører.
Jeg synes, det var en ekstremt mærkværdig måde at gå til rekruttering på.
Jeg ved ikke, om det er det, man mener også med det her forslag.
Det står lidt uklart.
Men det var i hvert fald tydeligt dengang, at man sagde: Hvis man forestiller sig, at man f.eks. har et pizzeria, som gerne vil ansætte en medarbejder fra Tyrkiet, så kan vedkommende komme til Danmark, og når han sætter fod på dansk jord, så kan man sende en ansøgning til Styrelsen for International Rekruttering og Integration.
Det kan jo hurtigt tage lang tid at sagsbehandle.
Der kan mangle papirer i sådan en ansøgning.
Man kan sende en ufuldstændig ansøgning.
Så kan der blive bedt om yderligere oplysninger.
Så kan der måske gå et års tid, før man får sagsbehandlet, og i hele det her år skal man kunne arbejde lovligt på det danske arbejdsmarked i eksempelvis et pizzeria.
Og hvis så folk efterfølgende mister deres opholdstilladelse, og hvis nu de f.eks. er fra Iran, så kan vi ikke sende dem tilbage til det land.
Det er altså Det Konservative Folkepartis indstilling i forhold til udenlandsk arbejdskraft.
Det er, at man uden papirer, uden tilladelser, uden noget som helst skal kunne sætte fod på dansk jord, så længe man bare har et hvilket som helst cvr-nummer og har sagt: Dig vil vi gerne ansætte som arbejdskraft her.
Og så må man håbe på, at det bliver sagsbehandlet hurtigt.
Nu har jeg jo lyttet til debatten her i dag også.
Og det er jo sjældent, man sådan tror på det, man selv har sagt.
Så jeg citerer bare her fra det, som den tidligere konservative formand sagde: »Vi ønsker en model, hvor langt flere virksomheder end i dag kan tiltrække medarbejdere og have dem ansat, mens sagsbehandlingen pågår.« Citat slut.
Og det blev altså til: Virksomheder skal kunne få udenlandsk arbejdskraft til landet, før myndighederne har givet dem grønt lys.