runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2020-10-22:
Det er jo heldigvis stadig væk Folketinget, der regulerer trafikforholdene, nemlig reglerne på færdselslovens område.
Det her handler om, hvorvidt kommunerne må gøre forskel i deres politik, i forhold til at udlejning af transportmidler kan foregå under bestemte regler og at kommunen så skal have mulighed for at sige: Vi kan ikke lide løbehjulene, fordi de ligger i konkurrence med vores eget bycykelsystem.
Jeg er fuldstændig enig i, at det ville være endnu mere indgribende, hvis kommunen også kunne forbyde andre cykler.
Men det her er dog indgribende, og det har til formål at hindre konkurrence til kommunens egen cykeludlejning.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-10-22:
Tak for det.
Jeg anerkender ikke præmissen i spørgsmålet, nemlig at den regulering af elløbehjulene vil favorisere Københavns egen cykeludlejning; jeg tror, der er en meget svag sammenhæng mellem de dele.
Det er mit indtryk, at de her løbehjul har deres eget marked og deres egne brugere, og at det ikke er en en til en-konkurrencesituation mellem elløbehjul og elcykler fra Københavns Kommunes cykeludlejning.
Jeg ville være mere bekymret for at give Københavns Kommune mulighed for at regulere cykeludlejningsmarkedet, som jeg mener er i mere direkte konkurrence med Københavns Kommunes egen forretning.
For så vidt angår det her med, at man skal levere, når nogen spørger om ret til kompetence – i det her tilfælde, at kommunerne siger, at det her kan de selv regulere fornuftigt – så anerkender jeg det.
Det er jo ikke hvem som helst, jeg ville stille mig sådan til, hvis de kom med et ønske om at få lov til at regulere
Men når kommunerne spørger om lov til at regulere trafikforhold, så siger jeg: Selvfølgelig, lad dem gøre det!
Ole Birk Olesen (LA), 2020-10-22:
Hr. Rasmus Helveg Petersen siger, at det her er en ønsket regulering, og derfor skal den leveres.
Nå, det er da nyt, at Det Radikale Venstre har det synspunkt, at når nogen ønsker regulering, skal den bare leveres af Folketinget.
Alle ved, at der er én kommune, der efterspørger muligheden for at forbyde udlejning af løbehjul – én kommune – og det er Københavns Kommune.
Alle ved, at Københavns Kommune gør det her og ønsker det her, fordi Københavns Kommune har sin egen udlejningsvirksomhed for cykler.
Synes Det Radikale Venstre virkelig, at det er i orden, at Københavns Kommune skal have mulighed for at forbyde konkurrenter, som leverer løbehjul, altså konkurrenter til kommunens egen udlejningsvirksomhed med cykler?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-10-22:
Der er en stribe komponenter, der har været fremhævet af tidligere ordfører, og som heller ikke for os er kontroversielle, såsom reglerne om bortskaffelse af cykler, der har stået stille i lang tid, og biler ligeså.
I forhold til elløbehjul må man jo så sige, at nu skal elløbehjulsoperatører fremover have en aftale med kommunerne, og kommunerne har efterspurgt dette.
Jeg er jo altså en varm tilhænger af elløbehjulene, men jeg anerkender kommunens ret til at bestemme i dette spørgsmål.
Så mit håb er, at kommunerne kan finde en lokal regulering, der passer, så det her marked ikke går i stå eller forsvinder.
Jeg er indstillet på at støtte det.
Jeg anerkender, at der er en diskussion i salen lige nu om, om det her så er en positiv diskrimination for cykeludlejning.
Men jeg anerkender, at det her er en efterspurgt regulering fra kommunernes side af et nyt marked, og den ret synes jeg at vi skal give dem.
Og så er jeg parat til at se på det igen, hvis der opstår tilsvarende ønsker fra kommunernes side omkring at regulere antallet af cykler.
Tak for det.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-10-22:
Derfor rummer store dele af lovforslaget regler om, at kommuner kan stille krav om, at de skal henstilles de rigtige steder, for at operatørerne kan have lov til at være i byen.
Det håndteres af de regler, så kommunerne kan stille krav til operatøren om, at elløbehjulene skal stå bestemte steder og ikke andre steder, som betingelse for, at operatøren kan være i byen.
Hvorfor skal der ved siden af det være en mulighed for, at Københavns Kommune skal kunne sige: I vores by må der slet ikke udlejes elløbehjul?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-10-22:
Fordi det, som vi kerer os allermest om i det her spørgsmål, er de borgere, der bor i byen, og det selvstyre, som Københavns Kommune er blevet givet af os herindefra til at tage hensyn til de borgere.
Jeg har lyttet meget intensivt til, hvad der er blevet sagt både af vores egne byrødder, men sådan set også af andre partiers byrødder bl.a. i Københavns Kommune, og de efterspørger meget tydeligt et regelsæt og nogle rammer, som gør det lettere for dem.
For jeg har været masser af andre steder i verden, hvor der er elløbehjul, og det lader til at fungere ganske udmærket også uden mange af de foranstaltninger, som vi lægger op til her.
Men jeg forholder mig til virkeligheden, og virkeligheden er, at når jeg kigger ud af vinduet, fungerer det ikke.
Henning Hyllested (EL), 2020-10-22:
Jeg ved ikke, hvad det er, ordføreren har med Enhedslisten, men jeg synes, at ordføreren meget prøver at dæmonisere Enhedslisten som maskinstormere og imod alt nyt.
Jeg synes jo netop, at det her eksempel er meget godt, for vi ønsker nemlig ligestilling mellem cykler og elløbehjul.
Elløbehjul ligger og flyder overalt – det kan man jo konstatere ved at gå rundt i byen.
De flyder overalt, de fylder på fortovene, de ligger og flyder midt på fortovet, så man falder over dem, især hvis man er svagsynet, osv. osv.
Og cyklerne flyder såmænd også overalt – det er jo rigtigt nok.
Jeg oplever jo også, at f.eks. cykelparkeringskældre står tomme, mens cyklerne flyder rundt ovenover, uden for cykelstativer og alt muligt.
Så der er brug for regulering.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-10-22:
Jeg vil gerne udfordre hr. Henning Hyllesteds synspunkt om, at elløbehjul flyder overalt, især i sammenligning med cykler.
Der kan jo ikke anlægges en plads i nærheden af et offentligt transportknudepunkt, uden at den plads bliver lavet til en cykelparkeringsplads, uagtet at det ikke er det, den skal anvendes til.
Cyklerne er over det hele, og den her lovgivning kan faktisk ikke gøre noget ved det, fordi det kræves, at der har været en seddel på cyklen i 4 uger, før man kan fjerne den.
Hvis man tager ud til Vanløse Torv, som ligger lige ved siden af en rigtig fin cykelparkeringskælder, så er der cykler ud over det hele, mens der nede i cykelparkeringskælderen er tomme stativer; det er, fordi der er lidt længere vej at gå fra parkeringskælderen op til metroen, end der er ude fra torvet.
Henning Hyllested (EL), 2020-10-22:
Det giver ikke anledning til så mange kommentarer.
Det er rigtigt nok, at hvis det ikke er seriøst, kan kommunen selvfølgelig afvise det, og det synes jeg også er fornuftigt nok at man kan.
Men der kan lynhurtigt opstå en strid om, om det her er seriøst eller ikke seriøst, og så kræver det jo data, med hensyn til hvor meget der lejes ud, hvor meget der køres, og histop og kom herned.
Det kan hurtigt blive en stor sag, som kommunen skal bruge mange penge og ressourcer på.
Thomas Jensen (S), 2020-10-22:
Jeg vil bare lige holde fast i det med cyklerne.
Hvis man lokalt vurderer, at det ikke er et seriøst selskab, så er der altså en mulighed for, at man kan undlade at indgå en aftale med dem, og derfor er der altså i dag redskaber på kommunalt plan.
Det er bare lige for at sikre, at vi ikke får trukket debatten fuldstændig skæv.
Vi er jo alle sammen enige om det med elløbehjulene, men jeg vil også bare gerne lige opklare det med cyklerne.
Henning Hyllested (EL), 2020-10-22:
Ja, det er jo korrekt, og jeg har også læst det.
Men de egentlige cykeludlejningsbureauer, der gerne vil have lov til at leje en cykel ud, kan man ikke afvise, og det er lige meget om man laver det som udbud, eller hvad man gør – det kan man i bund og grund ikke regulere.
Og det synes vi altså er uheldigt.
For man giver muligheden i forbindelse med elløbehjulene – og jeg ved ikke, om det er, fordi det er blevet så tydeligt, at de der elløbehjul ligger og flyder overalt, og folk falder over dem, handicaporganisationerne har også i deres høringssvar gjort opmærksom på problemet – men for cyklens vedkommende synes man ikke, den mulighed skal være der.
Vi forstår i virkeligheden ikke den forskelsbehandling.
Thomas Jensen (S), 2020-10-22:
Og tak til ordføreren for opbakningen til forslaget.
Jeg vil bare lige berigtige noget, når det handler om cykler og kommunens mulighed for at regulere cykeludlejningen.
Jeg ved ikke, om ordføreren har lovforslaget med på talerstolen, men på side 6, linje 30 står der: »Retten til at placere cyklerne gælder dog kun, hvis der er tale om et egentligt udlejningskoncept.
Er det ikke tilfældet, vil vejmyndighederne ikke være forpligtet til at indgå en aftale med en operatør.«
Der er altså nogle muligheder for de lokale myndigheder i dag.
Det er bare det, jeg gerne lige vil berigtige, for jeg har kunnet høre på debatten her, at den er ved at køre lidt skævt.
Så det var egentlig bare en kommentar til ordføreren.
Henning Hyllested (EL), 2020-10-22:
Vi synes også, at det langt hen ad vejen er et ganske fornuftigt lovforslag, fordi det jo altså sætter ind med en regulering af ikke mindst elløbehjulene.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi sådan helt oprindelig synes, at elløbehjul, segways og hvad det ellers hedder, burde forbydes i den almindelige trafik, og at vi mest anser det for at være noget legetøj, som egentlig hører til på dertil indrettede baner.
Men når det nu ikke kan være sådan – for vi er ret alene med det synspunkt, det er jeg helt med på – så synes jeg, det er godt, at kommunerne, vejmyndigheden, får muligheden for at begrænse brugen af elløbehjul til udlejning, herunder også begrænse antallet.
Det synes vi er rigtig fornuftigt.
Problemet er så, at det samme så ikke gælder for cyklerne.
Nu har vi været igennem en længere debat om det, og jeg synes, at høringssvarene jo er ret entydige her, både fra de kommuner, der har afgivet høringssvar, fra Rådet for Sikker Trafik, fra Cyklistforbundet osv. osv.
Det er jo sådan, hvad jeg også var inde på i et af mine spørgsmål, at man ikke engang kan sige nej til en aftale, hvis der kommer en operatør og vil ind.
Man skal selvfølgelig være med til at udforme det, og man skal være enige om aftalen, men man kan ikke sige nej til at lave en aftale, selv om man egentlig synes, der er rigelig kapacitet i forvejen.
Man kan ikke lave et udbud, hvor der så kommer en ny operatør og siger, at vedkommende også vil have lov, og så afvise den operatør.
Vi synes, det er noget underligt noget, og det er altså at fratage kommunen muligheden for at styre, om jeg så må sige, udviklingen på det her område, styre den kapacitet, der er.
Det er i en vis udstrækning en begrænset kapacitet.
Det er begrænset, hvad der er af cykelstativer.
Vi kender selv problemerne rundtomkring ved stationer og andre trafik- og cykelknudepunkter, i forhold til hvordan de der cykelstativer er proppet med cykler, og cyklerne står endda uden for cykelstativerne osv. osv.
Jeg ved godt, at man får muligheden for at fjerne cykler, men det løser ikke det grundlæggende problem, at man her kan blive påduttet en overkapacitet af cykler, fordi der er en hel masse, der vil ind på markedet og leje cykler ud.
Det synes vi er en rigtig dårlig idé.
Derfor synes vi, man bør lytte til høringssvarene – det synes jeg man skylder dem, også når de er så entydige, som de er – og at man bør lytte til kommunernes ønske om at gøre forholdene ens for løbehjul og for cykler.
Det kan gøres meget simpelt i virkeligheden: Aarhus og Aalborg Kommuner har jo foreslået, at man simpelt hen slår §§ 80 a og 80 b sammen til en ny § 80 b, som så også omfatter cykler.
Så er problemet løst, og så må kommunerne også regulere antallet.
Jeg regner med, at vi, alt efter hvordan udvalgsbehandlingen foregår, vil stille det som ændringsforslag til lovforslaget ved andenbehandlingen.
Og så kan vi i øvrigt også støtte forslaget om, at man kan fjerne køretøjer, som har fået en parkeringsafgift for den samme forseelse tre gange.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-10-22:
Det synes jeg egentlig at jeg har svaret på.
For hvis man som kommune har det behov og ens borgere har det behov, synes jeg, det er noget, vi skal give mulighed for at man efterkommer.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-10-22:
Jeg synes jeg ikke, det er irriterende, at vi skal give kommunerne mulighed for at regulere, hvor elløbehjulene skal sættes.
Det synes jeg er helt rigtigt.
Den mulighed skal kommunerne have.
De skal kunne sige til operatører, der ikke har styr på, hvor elløbehjulene står: I får ikke lov til at være i vores by, for I har ikke styr på, hvor elløbehjulene står.
Det synes jeg er rigtig godt.
Det, jeg spørger SF's ordfører om, er: Hvorfor skal vi ved siden af de regler give Københavns Kommune mulighed for helt at forbyde udlejning af elløbehjul, når nu de andre regler giver mulighed for at få styr på elløbehjulene?
Peter Skaarup (DF), 2020-10-22:
Prøv lige at høre: Er det for sjov, at vi har L 53 på bordet i dag?
Er det bare et blålys?
Er der ingenting i det, eller er der faktisk noget i det?
Og er anledningen til, at vi har L 53, altså den her kommission, ikke lige præcis det, som fru Rosa Lund anfører at vi har hørt om man skal undersøge?
Det går jeg ud fra det er.
Så er det bare, jeg siger: Det går jo ikke, at alt bliver lagt frem i offentligheden, for så ved dem, vi gerne vil overvåge, dem, vi gerne vil forhindre i f.eks. at udføre terror mod skolelærere i Danmark, at de bliver overvåget.
Rosa Lund (EL), 2020-10-22:
Selvfølgelig er der nødt til at være en vis grad af fortrolighed, men det, vi taler om her, er jo ikke et spørgsmål om at lægge ting frem i aviserne, i medierne eller i folketingssvar.
Det, vi taler om her, er, at vi står i en situation, hvor vi ikke engang ved, hvad det er for nogen af tilsynets kritikpunkter, som man har taget med her.
Det synes jeg da som minimum Folketinget har krav på at vide, men det får vi ikke at vide i dag.
Jeg har meget svært ved at forstå, at et parti som Dansk Folkeparti, som ellers taler vidt og bredt om både vores ytringsfrihed og vores demokrati, går med til det.
Altså, hr. Peter Skaarup ved jo godt, at forudsætningen for et reelt demokrati er, at der er åbenhed.
Jeg synes, at hr. Peter Skaarup laver nogle meget falske modsætninger i den her debat.
Peter Skaarup (DF), 2020-10-22:
Altså, jeg har ikke nogen lyst til at stå bag noget, der er ulovligt.
Det er jo også derfor, at vi har den kommission, der skal kigge på nogle af de her ting.
Men for mig at se er det altså en tryghed og en sikkerhed, vi kan have, ved at have nogle stærke efterretningstjenester, som samarbejder med eksempelvis USA og England, som har to stærke efterretningstjenester, der kan hjælpe os med at undgå terror.
Det er vi meget optaget af i Dansk Folkeparti.
Jeg ved ikke, om Enhedslisten er så optaget af det, siden man vil lægge det hele åbent frem; hvis man vil kigge alle i kortene; hvis vi i Folketinget skal stille spørgsmål og have kommentarer om fortrolige forhold.
Derfor skal vi lige være skarpe på det her.
Hvis man skal overvåge terrorister, er det jo altså ikke en sag, vi skal sidde og diskutere i Folketinget.
Så skal man bare gøre det og hjælpe danskerne mod terror.
Det er Enhedslisten altså også nødt til at forstå.
Det kræver et hemmeligt arbejde, hvor man kan holde øje med dem, så de ikke ved, at der bliver holdt øje med dem, ikke sandt?
Rosa Lund (EL), 2020-10-22:
Tak for det.
Jeg kan jo kun være enig med hr. Peter Skaarup i, at der findes kræfter i verden, som truer ytringsfriheden, som truer åbne, stærke demokratier.
Det, der undrer mig, er, at hr. Peter Skaarup, som jo i andre sammenhænge står side om side med Enhedslisten om, at der skal være mere åbenhed i offentlighedsloven, ikke i den her sammenhæng vil være med til, at borgerne i Danmark får lidt flere oplysninger om, hvad det egentlig er, der foregår.
Det kommer meget, meget bag på mig.
Det, jeg egentlig vil spørge om, er, om Dansk Folkeparti kan acceptere det, hvis der foregår en masseovervågning af borgerne i Danmark, som er ulovlig?
Peter Skaarup (DF), 2020-10-22:
Jeg forstår egentlig ikke, hvorfor der er så stor en optagethed af den tidligere forsvarsminister, hr. Claus Hjort Frederiksen, men lad os sige, at det er der, og så kan jeg så bare sige for vores vedkommende, at vi er fuldstændig liberale, i forhold til hvad kommissionen måtte beslutte her.
Hvis kommissionen vurderer, at der er brug for at tale med den tidligere forsvarsminister, jamen så beslutter kommissionen det, og så har den frie hænder til det, og det ville da sikkert være meget fornuftigt.
Men det er jo ikke os, der skal bestemme, hvem der skal tales med, og det er egentlig svaret på spørgsmålet.
Altså, kommissionen har nogle muligheder her, og der skal være noget fortrolighed omkring arbejdet, det må være soleklart, af hensyn til vores land, af hensyn til at beskytte os imod de onde kræfter, der er derude.
Jeg ved ikke, om Enhedslisten nogle gange kan se dem, jeg er sådan lidt i tvivl om det, men jeg kan godt se Islamisk Stat, jeg kan godt se al-Qaeda, jeg kan godt se kræfter, som vil den danske mentalitet til livs og vores værdier til livs – bare se til Frankrig, hvor en stakkels lærer, der underviser lidt i Muhammedtegningerne, bliver likvideret.
Forfærdeligt!
Eva Flyvholm (EL), 2020-10-22:
Nu er der jo en lang række andre kritikpunkter end lige præcis det her, som man peger på, men det får vi rig lejlighed til at vende tilbage til, vil jeg sige.
Vi stiller også en række ændringsforslag for at forsøge at rette op på det.
Men der er noget andet, jeg gerne vil spørge til.
Det er jo også nødvendigt, at vi har nogle partier, som går ud og siger: Ja, vi skal faktisk aktivt have kigget på de ministre, der har været ansvarlige.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren om.
Synes man, at det er hensigtsmæssigt, at hr. Claus Hjort Frederiksen bliver afhørt her?
Og skal vi også se på det spørgsmål, der handler om, hvorvidt der foregår en ulovlig masseovervågning af borgerne eller ej?
Er det noget, der bør undersøges – det synes jeg er ret vitalt?
Peter Skaarup (DF), 2020-10-22:
Kommissionen har jo frie hænder på den front.
Når det kommer til selve sammensætningen af kommissionen, er det rigtigt, at f.eks. Dommerforeningen har været fremme med kritik af, at Vestre Landsret ikke hundrede procent selv udpeger de tre medvirkende.
Men der må man så også sige, at når regeringen siger, at det er vigtigt, at man kan sikkerhedsgodkende dem, der skal stå bag undersøgelsen, må vi også tro på, at det er vigtigt; og at der kan være nogle af dem, Vestre Landsret måtte pege på, som ikke er sikkerhedsgodkendt, og at regeringen så må afvise de pågældende.
Altså, det vil formentlig være sådan, at hvis man ikke rammer det første gang med tre sikkerhedsgodkendte, gør man det anden gang eller tredje gang, og dermed får vi altså en situation, hvor vi kan have tiltro til, at dem, der står bag undersøgelsen, bliver udpeget på den rigtige måde, og at de vil kunne være så tilstrækkeligt objektive og grundige, som der er brug for.
Eva Flyvholm (EL), 2020-10-22:
Tak for det.
Jeg synes også, det er ekstremt vigtigt, at vi værner om vores demokrati og vores retssamfund her i Danmark, og for at vi kan gøre det, kræver det også, at borgerne i det her land skal kunne have tillid til, hvad vi render rundt og laver som magthavere, hvad skiftende regeringer har gjort, og at man, hvis der måske er foregået nogle ulovligheder i administrationen, kan være sikker på, at der bliver lavet en ordentlig undersøgelse.
Jeg kan godt være bekymret for, om den her undersøgelse kommer til at få det nok frem i lyset.
Det er heller ikke bare mig, der er bekymret for det.
Det er også Institut for Menneskerettigheder, Djøf, Dommerforeningen og en række andre aktører, der er noget bekymrede for det her.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, da en af de tidligere forsvarsministre, nemlig hr. Claus Hjort Frederiksen, vi har set være en del fremme i medierne, har fortalt ret meget her, og han har siddet en lang periode, som nogle af de her forhold sandsynligvis stammer fra: Skal hans rolle undersøges, hvis det står til Dansk Folkeparti?
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-22:
Tak for det.
I forlængelse af de tidligere spørgere vil jeg sige, at der er temmelig langt fra at sige, at alt bliver lagt frem, til det, vi ser her, med L 53.
Jeg skulle lige hilse og sige, at der er spændet temmelig stort.
For det, vi taler om her, er jo en ret tandløs mulighed for at se, hvad der foregår i efterretningstjenesterne.
Derfor skal jeg bare spørge hr. Peter Skaarup, om han ikke er enig i, at det er sådan, at når man har en efterretningstjeneste, så er det også nødvendigt at have en form for kontrol med, at det, der foregår, foregår inden for lovgivningens rammer, så danske statsborgere f.eks. ikke risikerer at blive udsat for en ulovlig overvågning, ved at enten danske efterretningstjenester eller udenlandske efterretningstjenester får adgang til at foretage overvågning af danske statsborgere.
Er det ikke en valid bekymring at have i den her situation?
Peter Skaarup (DF), 2020-10-22:
Men prøv at høre: Nu er det jo den regering, som Enhedslisten har peget på, der har fremsat det her forslag.
Det er den regering, der har vægtet frem og tilbage, hvor den synes det rigtige snit skal ligge.
Og der må man gå ud fra, at hvis der er kæmpe store problemer for Enhedslisten i det, der ligger på bordet her, så er det jo en sag mellem Socialdemokraterne og Enhedslisten og nogle af de andre støttepartier; for man er jo beredvillig nok med hensyn til at støtte regeringen.
Jeg går selvsagt ud fra, at regeringen sørger for, at de ting, som er relevante at få undersøgt, bliver undersøgt i den her kommission.
Så tillader jeg mig at sige – og jeg vil godt erkende, at Enhedslisten ikke har været med på den vogn – at det altså er vigtigt, at vi har nogle efterretningstjenester, der kan arbejde, og som kan modtage advarsler om potentielle terrorhandlinger i Danmark, inden det er for sent.
Og hvis vi skal kunne det, nytter det ikke noget, at det hele bliver lagt frem i Folketingssalen, for så har vi ligesom skudt os så gevaldig i foden, at vi ikke kan have det samarbejde, som beskytter danskerne mod terror.
Eva Flyvholm (EL), 2020-10-22:
Altså, vi er jo fra Enhedslistens side fuldstændig enige i, at der skal være en stærkere kontrol med efterretningstjenesterne, og at tilsynet skal styrkes.
Det er i øvrigt også derfor, vi oprindeligt ikke stemte for den her model.
Det er, fordi den model, vi arbejder med i dag, allerede er grundlæggende dybt utilstrækkelig.
Men det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er: Hvordan kan SF være med til at stemme for en undersøgelse af den her dybt alvorlige sag, der handler om potentiel masseovervågning af danske statsborgere, der handler om, hvorvidt efterretningstjenesten har løjet for og vildledt det tilsyn, der skulle holde øje med dem?
Hvordan kan SF være med til at stemme for en undersøgelse, hvor vi ikke engang ved, hvad kommissoriet indeholder, hvor vi faktisk ikke ved, om de helt centrale spørgsmål bliver behandlet?
Er det ikke en kende for optimistisk, må man sige, eller tillidsfuldt, at man bare regner med, at det bliver ekspederet, når vi faktisk ikke har nogen som helst klare forsikringer om det?