runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-03-09:
Tak for det.
Det er i virkeligheden fire forslag, der bliver behandlet under det her punkt, og selv om det måske umiddelbart kan virke som nogle mindre og tekniske justeringer, vil jeg alligevel gerne lige slå et slag for et par af de her nye tiltag.
Personer fra Færøerne og fra Grønland, der midlertidigt opholder sig i Danmark, får adgang til vederlagsfri akut og fortsat sygehusbehandling.
Som reglerne er i dag, er det sådan, at personer fra Grønland og Færøerne på midlertidigt ophold kun har ret til vederlagsfri akutbehandling, mens de altså skal opkræves betaling for det, der kaldes fortsat sygehusbehandling.
Vedtager vi det her lovforslag, sikrer vi altså personer fra Færøerne og Grønland samme adgang til akut og fortsat sygehusbehandling under midlertidigt ophold i Danmark, som herboende personer har under midlertidigt ophold på Færøerne og i Grønland.
Det må være et sundt princip.
Jeg er også glad for, at vi med lovforslaget her indfører mulighed for mellemkommunal refusion, når det gælder socialtandpleje, altså sådan at den ordning, vi etablerede sidste år, med gratis tandpleje til socialt udsatte, skal gøre op med et af de mest synlige eksempler på ulighed i sundhed, nemlig vores tandsundhed.
Men der er den hage ved det nuværende forslag, at man skal behandles i opholdskommunen, og det kan altså give udfordringer for hjemløse, men når det bliver muligt for kommuner at lave refusion, slipper de hjemløse for at tænke på kommunegrænser.
Vi sætter med andre ord dem, som hele loven var tiltænkt, i centrum.
Det er også et rigtig fornuftigt og godt princip.
Med forslaget om mellemkommunal refusion for udgifter til færdigbehandlede patienter og patienter, der er indlagt på et hospice, sikrer vi også, at den nuværende betalingsordning mellem kommunerne fastholdes.
Og endelig opdaterer vi sundhedslovens territorialbestemmelser om Færøerne, så den afspejler, at Færøerne har hjemtaget nogle områder på sundhedsområdet.
Der er altså tale om fire gode og fornuftige og rimelige forslag, som Socialdemokratiet naturligvis kan støtte.
Jeg skylder også her til sidst at sige, at jeg har lovet at hilse fra Det Radikale Venstre, som var forhindret i at sende en ordfører, og sige, at de altså også bakker op om det her lovforslag.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-03-09:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, er delt op i fire elementer.
Den første del af lovforslaget handler om, at personer fra Færøerne og Grønland skal have samme adgang til akut og fortsat sygehusbehandling under midlertidigt ophold i Danmark, som danskere har under midlertidigt ophold på Færøerne og i Grønland.
I Venstre mener vi, det er positivt, at vi får lavet ens regler på det her område.
Personer fra Færøerne og Grønland under midlertidigt ophold i Danmark skal ikke stilles dårligere end herboende personer under midlertidigt ophold på Færøerne og i Grønland.
I dag behandler vi også et andet element vedrørende rigsfællesskabet.
I fjerde del af forslaget sikres det, at der skabes en overensstemmelse mellem den danske og den færøske sundhedslovgivning.
Med ændringen kan Færøernes hjemmestyre selv fastsætte regler om sundhedsvæsenets opgaver, ydelser og administration.
Det mener vi i Venstre er positivt, da Færøerne selv skal have mulighed for at sætte rammerne for deres sundhedsvæsen.
De to næste dele af lovforslaget omhandler mellemkommunal refusion.
I den forbindelse foreslås det, at bopælsregionen eller staten fremover sender regningen for udgifter til færdigbehandlede patienter og patienter, der er indlagt på et hospice, til bopælskommunen.
Efterfølgende har bopælskommunen mulighed for mellemkommunal refusion.
Den ændring sker som følge af aftalen om udligningsreformen, som Venstre er en del af.
Vi ser derfor gerne, at denne ændring implementeres, da der i den forbindelse bliver skabt ensartethed på området, og herved bliver der ikke ændret på, hvilken kommune der har betalingsforpligtelsen.
Der skabes med lovforslaget samtidig hjemmel til mellemkommunal refusion for udgifter til socialtandpleje til socialt udsatte borgere, når en anden kommune end bopælskommunen tilbyder tandpleje til borgeren.
I Venstre værner vi om det frie valg, også når det gælder valg af tandpleje.
Borgerne skal selv have mulighed for at vælge, hvor de ønsker at gå til tandpleje, uden at de skal bekymre sig om kommunegrænserne.
Det gælder også vores mest udsatte borgere.
Vi mener derfor, at det er vigtigt, at det ikke er en hindring for borgerne at opholde sig i en anden kommune end bopælskommunen.
Afslutningsvis skal jeg hilse fra hr. Edmund Joensen og Sambandspartiet.
Her glæder man sig over, at der skabes ensartede regler for rigsfællesskabets borgere under midlertidigt ophold i forhold til adgang til sygehusbehandling i rigsfællesskabet.
Sambandspartiet støtter dermed lovforslaget.
Med disse ord støtter Venstre også lovforslaget som fremlagt.
Tak for ordet.
Liselott Blixt (DF), 2021-03-09:
Det er så fantastisk med sådan et forslag, når man kommer som nummer tre, efter de to første ordfører har gennemgået alle fire ting meget nøje, så det behøver jeg ikke.
Så jeg kan måske sådan tage fat i noget af det bagvedliggende, for i Dansk Folkeparti var vi med – og jeg var ordfører – da vi i 2019 ændrede sundhedsloven for akut og fortsat sygehusbehandling.
Det gjorde man nemlig, på grund af at man i 2016 i regionerne havde opgjort, at det kostede 428 mio. kr. at behandle udenlandske borgere på de danske sygehuse.
Det var altså penge, som vi godt selv kunne bruge i vores sundhedsvæsen, som i forvejen både dengang og nu havde svært ved at prioritere midler.
Derfor stillede Dansk Folkeparti et forslag, da vi sad og forhandlede finanslov med den forrige regering, og vi var helt enige med regeringen om, at det her måtte vi gøre noget ved.
Men det har så vist sig, at man åbenbart glemte Grønland og Færøerne.
Det blev der så gjort opmærksom på, altså at man lige pludselig havde en bestemmelse, der sagde, at man skal og ikke bare kan opkræve betaling for fortsat sygehusbehandling, og det vil sige, at der var nogen fra Grønland og Færøerne, der kom i klemme.
Det er noget af det, som den her lovgivning nu retter op på, plus nogle af de andre ting, de andre har været inde på.
Men når vi så taler om, hvad vores sundhedsvæsen begiver sig ud i, så er jeg da ret ked af, at jeg hverken ser Enhedslisten eller Radikale Venstre, som i går mente, at vi skulle tage borgere til landet for at yde dem en behandling som abort, som vi så skulle betale.
For jeg ville da godt have spurgt de ordførere, hvad vi skulle gøre med andre landes kvinder, som ikke kan få en abort i deres hjemland.
Altså, Malta forbyder abort, og vi ved, at der er lande som Spanien og Portugal, som kun yder abort, hvis det ellers ville gå ud over kvinders fysiske eller psykiske tilstand .
Og i forhold til det tilbud tænker jeg: Hold da op, hvor vi så skulle begynde at behandle rigtig mange borgere fra andre lande.
Det er en skam, at de kvinder ikke kan få den ret, som vi andre har i Danmark, men det gør jo ikke, at vi i Danmark skal bruge vores borgeres hårdt tjente penge på det; penge, som vi giver til vores sundhedsvæsen, og som vi faktisk godt kunne bruge flere af til at behandle mange andre.
Så jeg er glad for, at vi fik lavet loven dengang.
Jeg håber, at regionerne bliver bedre til at skrabe pengene sammen, og jeg er glad for, at vi nu retter op på det, så grønlændere og færinger selvfølgelig også kan blive behandlet, når de opholder sig i Danmark.
Så vi støtter forslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-03-09:
Det skal selvfølgelig være sådan, at personer fra Færøerne og Grønland skal have de samme rettigheder i forhold til sygehusbehandling i Danmark, som danskere har i de to lande.
Vi noterer os dog også, at høringssvarene nævner nogle kendte udfordringer på lovområdet.
For opkrævning af betaling for udenlandske patienter har angiveligt medført en hel del bureaukrati.
Det er en både kompliceret og meget ressourcekrævende proces at afgrænse, hvilke patienter der skal opkræves betaling for.
Midlet bør stemme overens med målet, og vi skal derfor være sikre på, at omkostningerne i form af øget bureaukrati og administration ikke overstiger omkostningerne ved at sikre mennesker nødvendig behandling.
Sidst, men ikke mindst, vil jeg også fremhæve lovforslagets del vedrørende mellemkommunal refusion for socialtandpleje.
Som Rådet for Socialt Udsatte pointerer, er det, for at socialtandpleje kan blive en succes, helt afgørende, at målgruppen kan få behandling der, hvor de mest socialt udsatte borgere opholder sig.
Så opsummerende vil jeg sige, at SF stemmer for lovforslaget.
Tak for ordet.
Magnus Heunicke (S), 2021-03-09:
Tak for det, formand, og mange tak for bemærkningerne fra Folketingets partier og den positive modtagelse, det her lovforslag har fået.
Det glæder mig virkelig, at så mange kan støtte op om det her lovforslag.
Det er simpelt hen vigtigt ikke bare for hele Folketinget, men i hvert fald også for de danskere, færinger og grønlændere, der gør det, vi opfordrer til, nemlig interagerer med hinanden og besøger hinandens lande på forskellige måder, at de har lige adgang til og lige vilkår for akut sygehusbehandling og det, der er i lovforslaget kaldes fortsat sygehusbehandling, i hele vores rigsfællesskab.
Personer fra Færøerne og Grønland har i dag adgang til vederlagsfri akut sygehusbehandling, og med det her lovforslag sikres det, at de også har vederlagsfri adgang til fortsat sygehusbehandling.
Der er tale om behandling, der typisk ydes i forlængelse af den akutte sygehusbehandling.
Personer fra Færøerne og Grønland vil således få samme adgang til sygehusbehandling under midlertidige ophold i Danmark, som herboende personer har under midlertidige ophold på Færøerne og i Grønland.
Så det er altså en ligestilling, kan man sige, som vi også indfører der.
Bopælskommunen afholder udgifter forbundet med tilbud om socialtandpleje.
Det har vist sig at være en udfordring, for målgruppen for socialtandplejen er jo de mest socialt udsatte borgere, herunder selvfølgelig også hjemløse.
Med lovforslaget sikres der hjemmel til, at en anden kommune end bopælskommunen kan få refusion fra bopælskommunen, hvis der ydes den her socialtandpleje.
Og som følge af udligningsreformen er oplysninger om betalingskommune jo som bekendt afskaffet i selve udligningssystemet, så det ikke længere er et krav, at betalingskommunen registreres i CPR.
Bopælsregionen eller staten vil derfor fremover sende regningen for udgifter til færdigbehandlede patienter og patienter, der er indlagt på et hospice, til bopælskommunen.
Med lovforslaget får bopælskommunen ret til mellemkommunal refusion.
Det betyder, at den kommune, der har handlepligten til at sikre et tilbud til den færdigbehandlede patient, der fortsat opholder sig på et sygehus, også er den kommune, der betaler for patientens fortsatte sygehusophold.
Endelig foreslås det med lovforslaget at opdatere sundhedslovens territorialbestemmelse for Færøerne.
De foreslåede ændringer medfører i praksis ikke nogen ændring af retstilstanden.
De skal sikre overensstemmelse mellem den danske og den færøske sundhedslovgivning.
Så med de ord tak til Folketinget for opbakningen.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen i de udvalg, der nu vil blande sig og involvere sig i det her arbejde, og jeg vil naturligvis stå til rådighed og svare på alle de spørgsmål og uddybe de enkeltelementer i lovforslaget, som der måtte være behov for.
Marcus Knuth (KF), 2021-03-09:
Jeg er ikke helt sikker på, om der var et spørgsmål.
Men jeg synes nu stadig væk, at det var værd at notere, at det var, lad os sige Radikale Venstre, der så at sige blev tungen på vægtskålen, der gjorde, at der var et flertal, hvorefter vi selvfølgelig er glade for, at det er et enigt Folketing, der har bakket om det her.
Det er jo alt andet lige det vigtigste.
Det er jeg enig i.
Jeppe Bruus (S), 2021-03-09:
Jeg ved egentlig ikke, hvorfor den der kronologi er vigtig.
Jeg synes jo sådan set, at vi har haft et godt og konstruktivt stykke arbejde, også med den konservative kollega Mai Mercado, og det er jo klart, at der er diskussioner i sådan en sammenhæng.
Der er jo mange ting i det her, som er gode, bl.a. at man ikke kan få en gentagelse af det, som den daværende borgerlige regering gjorde, altså at man så bare nedlægger en kommission, fordi man er uenig i indholdet, sådan som man gjorde med krigskommissionen, og sådan kunne vi jo blive ved med den slags bemærkninger.
Jeppe Bruus (S), 2021-03-09:
Det er egentlig blot et spørgsmål eller en kommentar til det om lovforslagets afgrænsning osv.
Jeg skal bare bede ordføreren om at bekræfte, at det her lovforslag en til en er identisk med det, vi lavede i fællesskab i Udvalget for Forretningsordenen før jul.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-09:
Det, jeg har givet her, er sådan set kun en præcisering af, hvordan vi forstår den her tekst.
Så hr. Jeppe Bruus skal ikke tage det som en krigserklæring, men derimod som en udstrakt venskabelig hånd, således at vi som parlamentarikere kan vandre igennem livet og i fællesskab holde øje med den til enhver tid siddende regering.
Det føler jeg mig helt forvisset om at hr. Jeppe Bruus er enig med mig i.
Jeppe Bruus (S), 2021-03-09:
Absolut.
Der er nok nogle andre, jeg foretrækker at vandre hånd i hånd med gennem livet med, og det er også smukt.
Men jeg er sådan set enig i det øvrige.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-09:
Jeg tror nu alligevel, at når hr. Jeppe Bruus skal kigge indad, er han forhåbentlig folketingsmedlem før socialdemokrat.
Man kunne jo godt forestille sig, at der en dag – nogle drømmer nok mere om det end andre – igen måtte være en borgerlig regering her i landet.
Man kunne også godt forestille sig – det er så en lidt mindre hed drøm – en borgerlig regering uden Dansk Folkeparti.
Men hvis vi nu forestiller os den sådan lidt lunkne drøm, kunne det jo godt være, at hr. Jeppe Bruus og jeg dér kunne vandre sammen, og det kunne godt være, at det ikke skulle være hånd i hånd.
Der er sikkert stadig værnemidler til den tid.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-03-09:
I dag behandler vi noget, som er et lille stykke demokrati, nemlig et nyt redskab i den parlamentariske værktøjskasse, for det her forslag kommer jo til at introducere en helt ny undersøgelsesform, men med samme grad af retssikkerhed og muligheder som en almindelig kommission.
Den skal bare kunne arbejde hurtigere, og så er der en helt anden styring fra Folketingets side, for det er Folketinget, der nedsætter de her kommissioner og definerer kommissoriet.
I dag er det som bekendt Justitsministeriet, der tager sig af den del.
Det synes vi er rigtig godt.
Vi var jo selv med til at lave den beretning om granskningskommissionen i Udvalget for Forretningsordenen, som danner baggrunden for forslaget her i dag.
Lovforslaget lukker samtidig det hul, at en justitsminister eller en regering alene kan lukke en kommission, bare formålet er sagligt.
Vi synes egentlig, det er rimeligt nok, at man spørger Folketinget, inden man lukker en kommission.
Og sådan bliver det jo så fremover.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi især i SF var ærgerlige over Irakkommissionen, som jo blev lukket af en Venstreledet regering.
Det er jo ikke sikkert, det var gået anderledes, hvis man havde spurgt Folketinget om det, men det havde dog været mest demokratisk, om man havde gjort det.
Vi synes jo stadig væk i SF, at den kommission var vigtig.
Med det in mente kan vi bakke forslaget op her i dag.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-03-09:
Tak for det.
Tak til de ordførere, der har været på talerstolen, og tak på forhånd til alle Folketingets partier for det her udmærkede lovforslag, som vi fra radikal side ganske længe har ønsket.
Vi har altid ønsket os et smidigt og mindre vidtgående værktøj til at undersøge sager, der vedrører regeringens regeringsførelse.
Vi synes, det skal være forankret i Folketinget, når man laver den type undersøgelser.
Vi kan se i dag, at det tager lang tid, endda meget lang tid, at nedsætte og gennemføre en undersøgelseskommission, og så sker det endda i regi af regeringen, og det synes vi ikke er den rigtige måde at gøre det på.
Så vi vil meget gerne med en fremstrakt hånd til f.eks. hr. Morten Messerschmidt og de øvrige ordførere gennemføre det her redskab, der bemyndiger Folketinget til at stå for de her ting.
Vi får den her mulighed for at nedsætte granskningskommissioner i forlængelse af debatten om, hvad der skete i starten af coronaepidemien med hensyn til minkene.
Det giver god mening, at Folketinget er udspring for denne type undersøgelser, og det er også parallelt med det, der foregår i andre lande.
Marcus Knuth (KF), 2021-03-09:
Tak, formand.
Det her lovforslag udmønter den fælles beretning, som Folketinget vedtog i december 2020.
Et nyt parlamentarisk instrument kommer nu til verden, et mere fleksibelt og et mindre tungt instrument, men stadig væk i form af en kommission.
For langt hen ad vejen ligner granskningskommissionen det almindelige og kendte redskab, en undersøgelseskommission, men en undersøgelseskommission er typisk meget langsomt arbejdende og tager lang tid.
Den her såkaldte granskningskommission er hurtigt arbejdende og skal have et kommissorium, der lader sig undersøge inden for 1 år.
Det stiller store krav til folketingsmedlemmerne i forhold til begrænsningens kunst, og vi har haft mange drøftelser i Udvalget for Forretningsordenen – min gode kollega fru Mai Mercado har i hvert fald – om vi skulle udvide kommissoriet, efter at det var vedtaget, fordi der kom naturligt interessante vinkler op, som også kunne være interessante.
Den anden forskel er selvfølgelig, at redskabet her er forankret i Folketinget og ikke i Justitsministeriet, og det er udtryk for, at Folketinget og folkestyret får en større rolle at spille.
Granskningskommissionen får sit ophæng i Folketinget og ikke i Justitsministeriet.
Reelt vil det i dag afhænge af et flertal i Folketinget, men det er godt at få uformelle processer formaliseret.
Lighederne mellem de to redskaber er mange, men det vigtigste er, at begge instrumenter får embedsfolk i tale.
Undervejs i drøftelserne om et nyt redskab var der politiske drøftelser om, hvorvidt man kunne bøje principperne i forhold til retssikkerhedsgarantier, når det gjaldt om at få embedsfolk i tale, og der stod vi konservative vagt op om princippet for retssikkerhed hele vejen.
Undervejs i arbejdet med beretningen drøftede vi instrumenterne med en række interessenter, herunder Djøf og Dommerforeningen, der gjorde os både klogere og gav anledning til god refleksion i forhold til at bevare de vigtige retsgarantier for embedsværket.
Vi er enige i, at behovet for at få konkretiseret forsigtighedsprincippet for granskningskommissioner er præcis det samme som for undersøgelseskommissioner, og spørgsmålet om forsigtighedsprincippet er meget, meget vigtigt for os konservative.
Den indeholder en meget skarpt afgrænset problemstilling, som knytter sig til regeringens beslutning om at slå alle mink i Danmark ihjel og om lovligheden, eller rettere ulovligheden, bag denne beslutning.
Og konstaterer granskningskommission, at der er begået lovbrud, forventer vi selvfølgelig, at udkommet af kommissionen bliver en rigsretssag præcis ligesom den rigsretssag, som vi har skullet stemme om i januar måned.
Kort sagt: Der er lige standarder for alle.
Det glæder mig, at det er et enigt Folketing, der i dag bakker det her lovforslag op.
Det er jo rigtig, rigtig godt.
Men hvis det er sådan, at det i historien hedder sig, at det var et enigt Folketing, der indførte det her nye parlamentariske redskab, så håber jeg, at vi husker kronologien: at det var Radikale Venstre, der var med til at skabe flertallet, og derefter rykkede det hele sig.
Så særlig tak til Radikale Venstre for deres rolle i arbejdet med den nye undersøgelsesform.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-03-09:
Jeg vil gerne takke ordføreren for de venlige ord, men det er jo netop et enigt Folketing, der gennemfører det her.
Og det er det vigtigste for os – det er såmænd ikke, hvem æren tilkommer, men mere, at vi får et effektivt og grundigt redskab.
Så jeg takker for de venlige ord, men jeg må dele dem med det samlede Folketing.
Marcus Knuth (KF), 2021-03-09:
Det er selvfølgelig en god pointe, men kronologien er dog værd lige at nævne, synes vi i hvert fald herfra.
Så tak igen til Radikale Venstre.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-03-09:
Jamen også tak for det, og jeg håber, at vi kan bruge redskabet sammen i den gode ånd, det er blevet udviklet i, nemlig som et redskab til at varetage vores kontrol med den til enhver tid siddende regering.
Marcus Knuth (KF), 2021-03-09:
Jamen jeg ville sige tak, men jeg tror, at vi har takket hinanden nok.
Orla Hav (S), 2021-03-09:
Tak for det, formand.
L 175 er måske nok teknisk, men er også en opfølgning på en af de mere oversete danske sejre i EU-samarbejdet.
Oven på finanskrisen i 2007-2008 satte EU fokus på, hvor det gik galt, og nåede frem til, at der skulle stilles højere krav til sikkerheden i den finansielle sektor.
Det var sådan set fornuftigt, fordi finanskrisen direkte var skabt af for små og for lemfældige krav til sikkerheden, hvilket gav uansvarlige finansfolk og ditto politikere alt for store muligheder for at skabe en spekulationsboble, der jo som bekendt revnede med et brag til skade for borgere og samfund.
EU kastede sit blik på obligationer som et finansielt aktiv.
Problemet var, at danske obligationer har og havde rødder i en ærlig værdifastsættelse grundet dækning i reelle værdier, nemlig bygninger og skibe.
Dansk realkredits historie er rig på tilpasninger til samfundsudviklingen gennem de mere end 200 år, realkreditten har eksisteret, men det har været karakteristisk, at den har hvilet på det bundsolide, snusfornuftige princip, at der skal være reel dækning for obligationerne i form af materielle aktiver.
EU's ønske om at tilpasse efter finanskrisen var ved at antage en helt uantagelig dimension set med danske øjne, og derfor har de skiftende regeringer kastet sig ind i en benhård kamp for at sikre, at dansk realkredit vurderes som reelle aktiver og ikke som luftige papirpenge.
Heldigvis sejrede dansk realkredits måde at værdifastsætte og belåne på, som det udtrykkes i ministerens fremsættelsestale: »Dansk realkredit er kendetegnet ved en meget høj grad af sikkerhed.
Det var en dansk prioritet under forhandlingerne af EU-reglerne, at kerneelementerne i det danske realkreditsystem kunne bevares inden for EU-rammen, og at forslaget byggede på velfungerende modeller som den danske.«
Naturligvis bygger direktivet på velfungerende markeder, hvilket er helt i tråd med det danske realkreditsystem, når det gælder finansiering af både bygninger og skibe, fordi dansk realkredit er kendetegnet ved en meget høj grad af sikkerhed.
Der stilles krav om yderligere sikkerhed i form af minimumsoverdækning og likviditetskrav, hvilket er ganske fornuftigt.
Endelig stilles der krav om information til investorer, således at de kan vurdere risici ved deres investering.
Fra socialdemokratisk side støtter vi lovforslaget og vover ovenikøbet at rose det for at værne om den danske realkreditmodel.
Erling Bonnesen (V), 2021-03-09:
Tak for det.
Der er fremkommet nye oplysninger i sagen, og der er også stillet nogle spørgsmål om det, og det vil vi gerne have lejlighed til at få drøftet i udvalget.
Det har jeg også drøftet med en bred kreds af partier.
Så på det grundlag anmoder jeg om, at behandlingen standses her i salen, og at sagen sendes tilbage til fornyet udvalgsbehandling.
Victoria Velasquez (EL), 2021-03-09:
Tak for det.
Egentlig bakkede vi jo i Enhedslisten op om, at man kunne få delt forslaget, men der er noget, jeg ikke forstår i det, ordføreren har sagt, og det er, hvorfor Dansk Folkeparti har tænkt sig at stemme imod den del, der handler om 225-timersreglen.
Første gang vi skulle stemme om det, sagde ordføreren fra talerstolen, at det formentlig ville se lysere ud, og at vi ikke ville stå med det her problem, der ville gøre, at vi havde brug for at suspendere 225-timersreglen.
Vi kan nu se, at det desværre ikke har været rigtigt – corona er her stadig væk, og vi har i flere omgange måttet suspendere beskæftigelsesindsatsen og andre tiltag.
Mener ordføreren ikke, at det giver enormt god mening at suspendere 225-timersreglen, og overvejer Dansk Folkeparti ikke faktisk at stemme for forslaget?