runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2021-03-17:
Tak for det, formand, og mange tak for en glimrende debat.
Jeg må da sige, at jeg næsten ærgrer mig over, at vi ikke havde nået at koordinere og diskutere drøftelsen med hr. Henrik Dahl, for jeg synes sådan set, det var en fuldstændig formidabel tekst, der dér blev lavet.
Det må vel være det, som vores arbejde handler om.
Og jeg må også sige generelt til debatten her, at jeg sådan set synes, at den meget godt har afspejlet, at der faktisk bredt blandt Folketingets partier er et stort, stort ønske om at passe på det, som vi har, nemlig en stor folkelig opbakning og en efterspørgsel efter at få de vacciner til Danmark.
Det er jo meget få lande, der er i den helt ekstraordinært gode situation, at befolkningen efterspørger vacciner og i den grad vil lade sig vaccinere.
Så vi har her simpelt hen en juvel, som vi skal passe så uendelig meget på, og derfor er det jo så afgørende, at vi bakker vores sundhedsfaglige styrelser op, og at vi gør, hvad vi kan, på alle de fronter, der overhovedet er, for at få skaffet vacciner, der er sikre og er godkendte og virksomme på kort sigt, og at vi også på lang sigt gør, hvad vi kan, og ikke skeler til andet end resultatet.
Det er jo noget af det, som vi skal forberede os på, og igen er det jo helt typisk for coronaen, at man, når det handler om, præcis hvad man skal forberede sig på, præcis hvilken vaccine, præcis hvilken mutation, ikke kan sige det, men at man bare kan sige, at der er nogle usikkerheder derude, hvor man må lægge til grund, at der kommer noget, som bliver svært at håndtere.
Så det, som vi her kan gøre for at forberede os og ruste os til den situation, er virkelig vigtigt for os.
Vi står jo netop nu i den situation, at mange lande i Europa melder ud – mens vi sidder her, bliver det meldt ud fra flere lande – at de befinder sig i eller er på vej til en tredje bølge.
Det er vi ikke i Danmark – det er vi ikke i Danmark – men der er flere lande, både nord for os og syd for os, som nu melder klart ud, at de lukker ned, at de lukker kraftigt ned, også langt kraftigere, end vi har gjort i Danmark indtil nu, altså med udgangsforbud m.m.
Der er også flere lande og flere storbyer i Europa, nord for os og syd for os, hvor de direkte siger til deres befolkninger, at de nu reelt er i en tredje bølge.
Og der er også nogle lande, som registrerer smitterekorder.
Det er den akutte situation, som vi er i, og derfor skal der simpelt hen gøres alt for at skaffe os vacciner, for det er jo den eneste helt sikre vej igennem det, plus selvfølgelig befolkningens opbakning til vores myndigheders anbefalinger, alle de test, al den opsporing, alt det andet, vi også kan gøre i vores samfund, hvor vi altså i Danmark, som det er nu og her, ikke er i en tredje bølge, og lad os sammen kæmpe for, at vi heller ikke skal ind i det.
For vi har været rigelig hårdt ramt, da vi havde de største smittetal og indlæggelsestal i januar måned, og lad os komme sikkert igennem de sidste par måneder her.
Henrik Dahl (LA), 2021-03-17:
Og så må der jo være en eller anden forklaring på, at der så af en eller anden mærkelig grund ikke kan opstå et marked, som jeg så på stående fod ikke kender.
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-17:
En smal sygdom, siger man.
Det er en sygdom, der dræber halvanden million mennesker årligt, en sygdom, som WHO, som Læger uden Grænser, som alle peger på som det største paradoks i forhold til den måde, vi udvikler vacciner på i dag – at der i 90 år ikke er blevet udviklet en vaccine til det, fordi der ikke er nogen økonomisk interesse i forhold til det, ligesom der heller ikke er i forhold til mange typer af antibiotika.
Det er da mere end bare en markedsfejl; det er da en katastrofe, at vi står med sådan en sygdom og vi bevidst lukker øjnene for den og siger: Her har vi ikke noget ansvar – det overlader vi til markedet.
Det siger vi, vel vidende at det løser markedet ikke.
Henrik Dahl (LA), 2021-03-17:
Altså, der bliver jo også udviklet vacciner til smalle sygdomme, havde jeg nær sagt, og det er selvfølgelig typisk i lande, hvor man har et effektivt sundhedsvæsen.
Jeg skal da være den første til at erkende, at der findes markedsfejl, eller hvad man skal sige, fordi man netop har sjældne sygdomme eller folkesygdomme, der ikke interesserer nogen.
Men jeg mener nu helt generelt, at det typisk også er noget, der har at gøre med, at der jo også findes – det har man hørt om – dårlige regeringer, og at det altså er i lande, som er udsat for dårlige regeringer, eller hvor borgerne er udsat for dårlige regeringer, at de her ting sker.
Det, der er sket i de besatte områder i forhold til Israel, er jo også, at selvstyret sådan set har hjemtaget sundhedsvæsenet i selvstyreområderne og ikke har skaffet vaccine til sine egne borgere.
Så der er også noget med dårlig regeringsførelse, som spiller en rolle.
Liselott Blixt (DF), 2021-03-17:
Der bliver vi altså nødt til have et tidsperspektiv, i forhold til hvornår man gjorde hvad, og det håber jeg vi kan få.
Magnus Heunicke (S), 2021-03-17:
Det vil vi sagtens kunne levere.
Også i den her sag har vi haft én interesse og kun en, og det er, at hvis der er noget, vi kan undersøge eller gøre – hvis der er en styrelse, der siger til os, at her er der noget interessant og her kan man gøre noget, eller hvis vi får noget at vide igennem EU eller andre kollegaer eller andre lande – borer vi det ud til bunds og går det igennem.
Vi er altså på alle fronter, og det er vi nødt til at være.
Erfaringen alene med indkøbsstrategien, den danske, igennem EU viser det jo også.
Her har vi sagt ja til alle de tilbud, vi har fået, og slået til, også selv om vi rundede 5 millioner doser, 10 millioner doser, 15 millioner doser og 20 millioner doser.
Danmark har lidt under 6 millioner indbyggere, og man kan spørge, om man virkelig skulle lave forhåndsaftaler om indkøb, og ja, det skulle vi, og det var meget, meget klogt, at vi gjorde det, og at vi ikke, som desværre nogle andre lande jo har gjort, sagde: Lad os lige holde lidt igen.
Det har vi ikke gjort i Danmark, og det viser sig nu at have været utrolig godt, for der er det, vi frygtede, nemlig leveranceproblemer, og derfor skal man altså simpelt hen spille på alle heste, der er i ræset, og man skal også opfinde nogle undervejs, og det er så det, vi er i gang med.
Jeppe Kofod (S), 2021-03-17:
Jeg håber, at spørgeren er enig med mig i, at det at sende et kraftigt signal jo netop er, at man bringer menneskerettighederne op, og at man forbedrer situationen i forhold til menneskerettigheder i de lande, som vi i forvejen er til stede i.
Hvis vi bare trækker os ud og vender ryggen til og lader det hele hensygne i et kaos af menneskerettighedskrænkelser og overgreb, så kan vi i hvert fald kun være sikre på én ting, og det er, at netop de mennesker og de grupper, altså dem, som desperat søger tros- og religionsfriheden, er dem, vi ville svigte.
Så jeg er fuldstændig enig i, at vi skal sige fra, men vi skal også hjælpe de mennesker, som vi siger fra for at hjælpe, og ikke bare vende dem ryggen.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-03-17:
Det handler jo om, hvilket signal det er, vi gerne vil sende med det her.
Vil vi sende et signal, hvor vi siger: Det her er fuldstændig uacceptabelt, og vi vil overhovedet ikke støtte jer, så længe I ikke har styr på de forfulgte kristne, så længe I ikke beskytter kristne bedre, og så længe I ikke har fået styr på det med tros- og religionsfrihed?
Det er jo et stærkt signal at sende, og det er jo ikke første gang, vi har gjort det; hele verdenssamfundet gjorde det jo også, dengang der var apartheid i Sydafrika, hvor man jo også udelukkede dem.
Det er jo noget, vi sagtens kan gøre, altså sende det her stærke signal.
Er ministeren ikke enig i, at det kunne være stærkt, hvis vi var flere lande, der gik sammen om det, især gennem FN's Menneskerettighedsråd?
Jeppe Kofod (S), 2021-03-17:
Jeg vil gerne banke en pæl igennem den idé om, at vi skulle finansiere og legitimere krænkelser i Afghanistan.
Og vi har heldigvis set fremskridt, ikke bare i forhold til den danske indsats, men også i forhold til vores tætte allierede i kampen for bl.a. pigers rettigheder, adgang til at komme i skole, få beskyttelse osv.
At situationen endnu ikke er særlig god i Afghanistan, er åbenlyst for enhver, men jeg kan garantere spørgeren for, at hvis vi ikke havde været der, havde situationen været endnu værre, og jeg tror, at mange af os med gru husker det Talebanregime, som udførte nogle af de mest brutale menneskerettighedskrænkelser, man kan forestille sig.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-03-17:
Ministeren nævnte også det her med, at hvis vi nu trækker os, altså hvis vi trækker støtten til nogle lande – jeg formoder, at ministeren tænker på ulandsbistanden her, men ministeren nævnte frasen: hvis vi trækker støtten til nogle lande – så kan vi risikere, at det går endnu hårdere ud over de fattige.
Og det, som jo er paradokset her, er, om vi skal trække støtten til f.eks. Afghanistan, der er nr. 2 på listen, og som vi giver 100 mio. kr. om året til i udviklingsbistand.
Skulle vi trække støtten for at sende et kraftigt signal om det?
Eller skulle vi via de 100 mio. kr. være med til at finansiere de krænkelser, der foregår?
Det er jo det, der reelt er dilemmaet.
Jeppe Kofod (S), 2021-03-17:
Tak til fru Mette Hjermind Dencker for spørgsmålet.
F.eks. har Danmark jo stået i spidsen i FN's Menneskerettighedsråd, hvor vi er medlem nu, for et regionalt indlæg om menneskerettighedssituationen i Saudi-Arabien.
Vi fik over 30 andre lande med i et indlæg for netop at påpege menneskerettighedskrænkelser.
Og som vi begge to er fuldstændig opmærksomme på, er religions- og trosfrihed en menneskeret, som skal respekteres.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-03-17:
Tak for det, og stor respekt til regeringen i forhold til indsatsen i Myanmar, hvor der er et lille muslimsk mindretal, der bliver forfulgt.
Det, som vi har oplevet, er jo, at kristne forfulgte fylder mere og mere.
Open Doors har udgivet rapporten »World Watch List 2021«, som viser, at tallet bare er stigende, i forhold til hvor farligt det kan være at være kristen, især i de mellemøstlige lande.
Som ministeren også var inde på, har Danmark jo et medlemskab i FN's Menneskerettighedsråd, hvor vi bl.a. har forpligtet os til at fremme en bedre forståelse og en bedre implementering af tros- og religionsfriheden, og der kan jeg bare sige, at blandt samarbejdslandene har vi Nigeria, som er nr. 12 på listen over lande, hvor det er mest farligt at være kristen – Saudi-Arabien er nr. 13, Tyrkiet er nr. 36.
Set i lyset af det, hvorfor i alverden har ministeren så ikke brugt det medlemskab og de forpligtelser på at sikre, at netop de samarbejdslande, Saudi-Arabien, Nigeria og Tyrkiet, får nogle påtaler eller anbefalinger?
Jeppe Kofod (S), 2021-03-17:
Tak, og tak til spørgeren for spørgsmålet.
Regeringen lægger stor vægt på at forebygge og bekæmpe alvorlige og systematiske brud på menneskerettighederne, og det gælder også, når overgrebene rettes mod religions- og trosfriheden.
Som medlem af FN's Menneskerettighedsråd har vi været med til at påpege alvorlige menneskerettighedskrænkelser, også i samarbejdslande.
I EU's Ministerråd har vi arbejdet for den nylige vedtagelse af sanktioner mod Myanmar.
Vi har også en vigtig dialog om menneskerettigheder med regeringerne i mange af de lande, hvor vi er repræsenteret.
Det er netop ved tilstedeværelse, vi har størst mulighed for at indgå i kritisk dialog, og særlig i de lande, hvor respekten for menneskerettigheder ikke altid overholdes, kan vi på den måde gøre en reel forskel.
I alle vores samarbejdslande har vi en tæt og kritisk dialog med myndighederne om menneskerettigheder, demokrati og religionsfrihed, og i de lande, hvor dialogen med regeringen er svær, går vores udviklingsbistand i vid udstrækning uden om regeringen via støtte til civilsamfundet i landet.
Mange af vores civilsamfundspartnere arbejder aktivt med netop at beskytte menneskerettighederne for udsatte og forfulgte, og derfor nytter det ikke meget at true med at trække i bistanden – det vil primært gå ud over dem, der i forvejen er fattige og udsatte.
Og så skal vi selvfølgelig have blik for, at bistanden også kommer mindretallene til gavn.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-03-17:
Mange tak, formand.
Vil udenrigsministeren arbejde for, at alvorlige og systematiske brud på menneskerettighederne, herunder religionsfriheden, vil få konsekvenser for vores samarbejdslande?
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-17:
Så lykkedes det alligevel, hr. Henrik Dahl.
Jeg havde bestemt mig for, at nu ville jeg ikke stille flere spørgsmål i dag, men det her var alligevel så klar en opfordring til at få en lille ideologisk diskussion, at jeg ikke kunne lade være.
Så på den måde er missionen jo nok lykkedes for hr. Henrik Dahl.
Det er i forhold til det med, at man skal overlade det hele til markedet og sige, at det er bedst bare at overlade det til eksperter.
Nu er det sådan, at der dør halvanden million mennesker årligt af en sygdom, der hedder tuberkulose – en sygdom, som reelt kan kureres, og som der jo faktisk findes en vaccine mod, der blev udviklet for 90 år siden, altså Calmettevaccinen.
I dag er det sådan, at hvis man får multiresistent tuberkulose, skal man tage 12 piller, tror jeg det er, igennem et år, og en af bivirkningerne er, at man bliver blind af det – det er sådan set en velkendt bivirkning.
Og grunden til, at der ikke er udviklet nogen ny vaccine, er, at det jo er fattige mennesker, der dør af tuberkulose.
Det er folk, der bor syd for Sahara, det er folk, der bor i Østeuropa, det er et ikkekøbestærkt publikum, og derfor er der ikke nogen interesse i at udvikle en vaccine.
Mener hr. Henrik Dahl ikke, at der ligger en eller anden forpligtigelse, i forhold til at man også skal sikre ud fra et politisk synspunkt, at de mennesker også kan tilbydes en vaccine?
Og hvordan skulle markedet løse det, hvis der ikke er et købestærkt publikum?
Henrik Dahl (LA), 2021-03-17:
Tak for ordet.
Nogle gange tror jeg, det er meget godt, at partierne træder et skridt tilbage og spørger sig selv: Hvorfor eksisterer vi?
Det gjorde jeg i hvert fald selv, da jeg så indkaldelsen til den her forespørgselsdebat, og jeg syntes, det var en rigtig god øvelse.
Den var afklarende, oplysende, i hvert fald for mig selv.
Liberal Alliance eksisterer først og fremmest for at beskytte borgerne mod politik og politikere.
Vi mener selvfølgelig, at der skal være lov og orden, og vi mener, der skal være fornuftig regulering i mange tilfælde.
Vi mener, der skal være offentlig service, der nogenlunde står på mål med den service, vi har i dag.
Men vi mener også, at Folketinget på nogle punkter er kommet ud af kontrol.
Fra 1989 til 2019 voksede mængden af regler i Danmark fra 7,2 millioner ord til 20,9 millioner ord.
Det er en stigning på næsten 200 pct., 189 pct. for at være helt nøjagtig.
Det får jo mængden af ansatte, der skal administrere reglerne, til at vokse.
Det forpester tilværelsen for borgerne, og der er nogle amerikanske forskningsresultater, som antyder, at det også lægger en dæmper på den økonomiske vækst – altså at det gør samfundet fattigere.
Derfor skal Folketinget, og jeg havde nær sagt for alt i verden ikke blande sig i, hvordan der produceres vacciner, eller hvordan de bliver fordelt.
Han sagde: En kamel er et forsøg på at tegne en hest udført af en forligskreds.
Det er jo meget, meget vise ord: En kamel er et forsøg på at tegne en hest udført af en forligskreds.
Hvis Folketinget skulle producere og fordele vaccine, ville det meget hurtigt komme til at ligne infrastrukturpolitikken: Kunne det ikke være en god idé med en jernbane i min valgkreds eller en omfartsvej i min valgkreds eller en bugt på landevejen, så den kom tættere på den by, hvor jeg bor?
Eller også bliver det ligesom socialpolitikken: De interessegrupper, der har de højeste stemmer, får den største opmærksomhed, og de interessegrupper, der lider i stilhed eller savner venner her i huset, får lov til at fortsætte med at lide i stilhed.
Derfor nytter det ikke noget, hvis vaccinepolitikken ligner transportpolitikken, og det nytter heller ikke noget, hvis den ligner socialpolitikken, men det vil helt sikkert ske, hvis Folketinget begynder at blande sig alt for meget.
Så vaccinepolitik skal helst tilrettelægges af rationelle og professionelle mennesker, og derfor er det nødvendigt, at vi beskytter borgerne imod Folketinget, havde jeg nær sagt.
Det mener jeg selvfølgelig ikke, det er at stramme den, men når vaccinepolitikken skal tilrettelægges af rationelle og professionelle mennesker, er det bedst, at vi har nogle eksperter til at tilrettelægge den, og fra det politiske niveau kommer vi så og stiller spørgsmål til eksperterne og godkender til sidst resultatet af det.
Vi har vores eget forslag til vedtagelse.
Jeg har ikke koordineret det med Socialdemokratiet, men man er velkommen til at tilslutte sig det, og det vil jeg læse op nu: Forslag til vedtagelse
Danmark skal have adgang til så mange vacciner som muligt så hurtigt som muligt, indtil befolkningen er vaccineret.
Tak for ordet.
Martin Geertsen (V), 2021-03-17:
På rekordtid har man udviklet vacciner på markedet, det har man da, og det er da ikke til diskussion, for det har man gjort på rekordtid.
Det er bare for at sige, at det her måske meget udmærket illustrerer, at Enhedslisten og Venstre ikke har nogen på forhånd nedskrevet aftale om, hvor endemålet skal være for det her.
Det kan jeg bare sige.
Christian Juhl (EL), 2021-03-17:
Det var da et gedigent udenomssvar af en liberal politiker.
Vi har fra starten af foreslået, at der skal meget større kapacitet til, at vi skal ophæve patenterne osv. for at få knald på den her produktion.
Nej, nej, det skal dem, der er blevet sat til det, og som har fået lov til at producere de her ting, nok klare.
Hvad står vi nu i?
En gedigen krise.
Så er det vel okay at kritisere dem, der er vilde markedstilhængere, og spørge dem, om de helt ærligt synes, at markedet klarer det her godt.
Jeg kan godt forstå, at ordføreren kommer med en lang udenomsforklaring, men hvis ikke ordføreren selv vil sige det, vil jeg sige det kort og klart: Nej, det her har markedet ikke klaret.
Martin Geertsen (V), 2021-03-17:
Det er jo et mærkeligt spørgsmål, hr. Christian Juhl stiller der, for det vil jo kræve en stor samfundsanalyse, hvor man kunne opstille et alternativ.
Det kunne man godt spekulere i.
Vi kommer aldrig til at stille den måde, vaccinen er blevet produceret på i den aktuelle situation, op imod Artillerivejløsningen, som hr. Christian Juhl og venstrefløjen forestiller sig, altså at det ligesom var det, der skulle løse Danmarks vaccineudfordringer.
Den samfundsvidenskabelige analyse får vi aldrig nogen sinde.
Men inden vi kommer til at bevæge os for langt ned ad det der spor med, at alting er galt, vil jeg sige, at det jo er på rekordtid, man har været i stand til i offentlig-privat samarbejde, må man retfærdigvis sige, at udvikle en lang række vacciner.
Det er jo gået ekstremt stærkt.
Så kan man diskutere alle mulige ting med, at der er nogle, der ikke har holdt det, de lovede, eller at der er nogle, der ikke har læst det med småt i kontrakterne, eller hvad ved jeg, men det er da på rekordtid, man har udviklet vaccinerne.
Det må enhver da erkende, uanset hvilken politisk fløj man tilhører.
Christian Juhl (EL), 2021-03-17:
Nu synes jeg da ikke, at virkeligheden har presset venstrefløjen op mod muren.
Helt ærligt, synes ordføreren, at markedet har klaret den her opgave særlig godt?
Med fri forskning, som kan bruges til at profitere på, hvis man vil, så kan man ikke engang levere det, som vi har brug for i samfundet.
Og det er da ikke venstrefløjen, der roser, at markedet altid kan finde løsningerne.
Synes ordføreren som liberal, hånden på hjertet, at markedet har klaret den her opgave godt?
Martin Geertsen (V), 2021-03-17:
Må jeg ikke bare sige helt overordnet: Jeg synes i virkeligheden, at det er den politiske venstrefløj, der har malet sig fuldkommen op i et hjørne og sagt, at der kun er én løsning, der duer, og det er, hvis vi får etableret en statslig vaccineproduktion på Artillerivej ude på Amager, og så kører det derudad, venner.
Jeg synes simpelt hen, det er en alt for unuanceret måde at kigge på det her på, for det handler dybest set om, at vi får de der forskellige ting i spil fra henholdsvis den offentlige og den private sektor.
Vil fru Kirsten Normann Andersen være villig til – det er bare et enkelt modspørgsmål, og så skal jeg nok stille det senere, når fru Kirsten Normann Andersen kommer på talerstolen – at stille den kapital, som private stiller til rådighed, til rådighed i form af skattekroner?
Det tror jeg simpelt hen ikke på.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-03-17:
Jeg antager, at det var et nej.
Nu bygger medicinalindustrien jo altså også på rigtig meget offentlig knowhow, og nu kigger vi på situationen, som den er, og ordføreren står og appellerer til, at vi skal have en politisk strategi for, hvordan vi kan få fordelt vacciner.
Det er altså vacciner, som vi ikke har, for vi har ingen – som i ingen – indflydelse på, hvordan industrien vælger at producere vacciner, og hvem de vælger at sælge dem til.
Så hvad er egentlig vores muligheder for at påvirke, hvordan vi sikrer vacciner nok til Danmark og vacciner nok til verden, når vi ikke selv har en aktie i produktionen, altså ud over at have penge nok?
Martin Geertsen (V), 2021-03-17:
Jeg tror faktisk, det var tanker, som den regering, der var der, før vi havde regeringsmagten, allerede gik og syslede lidt med.
Det var jo en socialdemokratisk ledet regering.
Men vi tager jo gerne ansvaret for det.
Og svaret bliver sådan set det samme som til hr. Peder Hvelplund.
Jeg synes, at det, som venstrefløjen her argumenterer for, har karakter af et quickfix – altså at bare vi får nogle bygninger på dansk grund, vi kan kalde dansk vaccineproduktion, så er den hellige grav vel forvaret.
Det er simpelt hen noget snak.
Altså, jeg tror på, at det, som det offentlige kan stille til rådighed, er det, som vi kender af knowhow ude fra sundhedsvæsenet og fra vores højere læreanstalter, og det, som den private del, altså lægemiddelindustrien, kan stille til rådighed, er jo også en kæmpe knowhow, som bygger oven på alle mulige andre udviklinger, alle mulige andre vacciner og lægemidler plus den risikovillige kapital.
Jeg må sige – ikke af ideologiske grunde, men også af praktiske grunde – at jeg simpelt hen tror, at det der med, at bare vi får etableret nogle bygninger ude på Amager, så har vi reddet dansk vaccineproduktion, altså er noget snak.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-03-17:
15 mio. kr. var den sølle pris, som vi fik i mål for at sælge vaccineproduktionen til det, der nu hedder AJ Vaccines.
Det var den tidligere regering, som ligesom foranledigede det her salg, og jeg vil egentlig bare høre Venstre, om det set i bagklogskabens ulidelig klare lys med en coronapandemi og et helt år på bagen ikke var en fejl, at vi solgte statens vaccineproduktion.
Martin Geertsen (V), 2021-03-17:
Jamen det er jo klart, at hvis man laver et eller andet strategisk partnerskab mellem på den ene side det offentlige og på den anden side det private, aftaler man sig jo – altså, hvis jeg sådan skal være en lille smule lavpraktisk – frem til, hvor det egentlig er, grænsen skal gå, i forhold til hvem der leverer hvad, og hvilke krav man stiller til hinanden.
Altså, det er jo helt naturligt, når man laver et partnerskab i mange af livets forhold, at man ligesom finder ud af, hvor det er, grænsen går.
Men det er bare svært for mig at stå her og sige meget præcist, hr. Peder Hvelplund, hvor det er, grænserne går, og hvad er det for nogen ydelser, man i givet fald ville kunne kræve af hinanden.
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-17:
Nu sagde fru Liselott Blixt her til sidst, at man var glad for Israel, og jeg skal bare spørge ordføreren, om hun ikke er bekymret for at skulle indlede et samarbejde med et land, som ikke lever op til sine folkeretlige forpligtelser til at sikre vacciner til de 5 millioner palæstinensere, som bor i de besatte områder, og som ikke har adgang til vacciner.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-03-17:
Det har vi jo så også fået lejlighed til i dag, kan man sige.
Det tror jeg så godt kunne gøre sig gældende her, hvor man faktisk har postet rigtig mange milliarder kroner i forskning og i produktion.