runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-06:
Tak for det.
Og tak til ordføreren.
Det er – ligesom meget, der kommer fra SF – sådan lidt kortsigtet.
Nu er det det nye grønne, og så skulle vi sætte de her solceller op.
Men ordføreren ved jo godt, at lige nøjagtig solceller som det eneste elektronikprodukt i Europa må indeholde bly.
Ordføreren ved også godt med hensyn til de solceller, vi sætter op, at der ved vi ikke, hvordan vi skiller dem ad, så dem graver vi ned.
Så der er jo bare en kæmpe miljøbombe, som man ikke har forholdt sig til endnu.
Det er jo bekymrende.
Det er også bekymrende at høre, at SF fortsætter.
Jeg køber ind på præmissen, og jeg kan godt lide den grønne omstilling, men vi har jo arbejdspladser, som bliver skabt, ved at vi laver vindmøller.
Nu kommer jeg ikke ind på vingerne, og at vi ikke ved noget om dem endnu, men hvordan forholder SF sig egentlig til det lidt mere langsigtede mål, i forhold til at der er en kæmpe miljøbombe, fordi man bare har tænkt sig at putte 40.000 ha solceller op, som vi så skal grave ned et eller andet sted?
Altså, SF er forhåbentlig også i Folketinget om mange år, og der kommer SF's efterfølgere jo så til at skulle stå og forklare mig – og der er jeg nok 150 år til den tid – om alt det her bly, hvor længe vi skal rense for det, og hvem der skal betale regningen, for det ved SF også godt at vi heller ikke har styr på.
Så er SF slet ikke bekymret for, at man gør noget kortsigtet og bare laver en kæmpe bombe under miljøet?
Claus Jørgensen (SF), 2026-01-06:
Det betyder skam stadig rigtig meget for SF.
Noget af det, som er med i aftalen, er jo også, at vi stadig skal leve op til den EU-lovgivning, der er, og og den EU-lovgivning, der er, er faktisk typisk skrappere end den danske lovgivning.
Så hvis vi lever op til EU-lovgivningen, er vi jo stadig væk rigtig godt på vej.
I forhold til det her med den lokale inddragelse er det, vi snakker om, at man kommer tidligt ind, og at man fra starten af får borgerne med.
Så det handler om en tidlig inddragelse, også meget tidligere, end det er nu.
Vi har i Transportudvalget også haft fokus på det, hvor vi netop har kigget på, at en tidlig inddragelse er meget vigtig.
Susie Jessen (DD), 2026-01-06:
Jeg er ret sikker på, at SF sagde, at der skulle ske en større borgerinddragelse.
Derfor er jeg jo bare nysgerrig efter at høre, om SF egentlig har noget på tapetet i forhold til det, eller om man mener, at det er godt med det, man nu har gjort, med de der småkompensationer, som i øvrigt overhovedet ikke dækker i forhold til det kæmpe værditab, man har på sine huse, når der kommer sådan et stort solcelleanlæg.
Men lige her til sidst på falderebet kunne jeg godt tænke mig at høre SF om noget.
De var jo engang et parti, der gik op i sådan noget med åbeskyttelseslinjer og nogle salamandere, der svømmede rundt osv.
Hvad mener SF egentlig om, at der er så mange dispensationer fra alle de her forskellige åbeskyttelseslinjer, kystbeskyttelseslinjer og naturbeskyttelseslinjer, som engang betød noget for SF?
Claus Jørgensen (SF), 2026-01-06:
Jeg ved ikke, om jeg sagde, at vi ville kigge på mere.
Men det, vi har aftalt med den nye aftale her fra efteråret, er jo, at der skal inddrages tidligere, og at vi skal have et rejsehold ud, som kan hjælpe med de processer, der skal være i forhold til at få det til at glide på den bedst måde.
For der er jo ingen tvivl om, at vi har en buldrende klimakrise, og at vi skal have de her energiparker op at stå.
Så derfor skal vi altså have gjort noget ved det her.
Susie Jessen (DD), 2026-01-06:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg bed lige mærke i, at ordføreren sagde, at SF gerne vil kigge på mere borgerinddragelse.
Hvad har SF helt konkret på tapetet i den henseende?
Claus Jørgensen (SF), 2026-01-06:
Nu skal vi jo ikke kun have solceller op, vi skal også have vindmøller op, og det er vi jo gode til i Danmark.
Vi har så ikke været så gode til at sætte dem op de sidste par år, men måske skulle vi til at komme i gang igen med nogle flere vindmøller.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-06:
Som jeg er orienteret, har man i Lejre Kommune undersøgt det i forhold til offentlige tage.
Men der findes jo andet end offentlige tage i Lejre Kommune, man også kunne kigge på, så man får det svar, man ønsker at få, når man laver så åndssvag en undersøgelse.
Men man nævner, at sikkerhed er vigtigt for SF.
Er det ikke meget usikkert at gøre sig afhængig af klimaet og af industri fra Kina, og er det derfor, hvis man har et sikkerhedspolitisk perspektiv på sin energiinfrastruktur, ikke fuldstændig tåbeligt at opstille solceller, der kommer med et statstilskud, fra Kina?
Claus Jørgensen (SF), 2026-01-06:
Jeg tror generelt, at der stadig er opbakning til den grønne omstilling i den danske befolkning.
Derfor skal vi selvfølgelig også bruge noget af den jord, vi har, til at sætte solceller og andre vedvarende energialæg op.
Der er ingen tvivl om, at det er grønnest, billigst og mest sikkert, hvis vi stiller det op på land, fordi vi der har styr på det.
Havvindmøllerne, som vi også er med i, og som vi selvfølgelig også skal have, kan jo blive udsat for f.eks. kabeltrækkeri hen over havbunden, sådan som vi har set det rundtomkring.
Jeg ved, at vi i min egen kommune, Lejre Kommune, har undersøgt, om man kan sætte solceller op på tage i kommunen, og om det kan dække vores mål i forhold til at blive CO 2 -neutrale og til at producere mere grøn strøm, og det har vi fundet ud af at vi ikke kan.
Nu er det heldigvis sådan, at vi har producentansvar på mange områder, og det skal vi selvfølgelig også have her, sådan at det er dem, der sætter solcellerne op, der skal sikre sig, at de bliver behandlet forsvarligt, når de skal tages ned igen.
I Lejre Kommune – for at vende tilbage til min egen kommune – er det sådan, at vi i forhold til solcellerne har et krav om, at det skal sikres, hvordan de bliver pillet ned, når de ikke længere skal anvendes, og hvordan de bliver bortskaffet.
Så det er selvfølgelig producenten, der har ansvaret for det.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-06:
Tak for indlægget.
Kan ordføreren ikke forklare mig, hvorfor man ikke producerer grøn strøm der, hvor folk gerne vil have at man producerer grøn strøm, nemlig på tagene og på havet?
Hvorfor skal det produceres der, hvor der er folk, der lokalt ikke ønsker det?
Hvorfor skal man køre hen over dem?
Er der ikke hos SF en tanke om, at at man bør producere den grønne strøm der, hvor der er en folkelig opbakning til den?
Risikerer vi ikke at miste hele den folkelige opbakning til den grønne omstilling, hvis vi laver en grøn omstilling på den her facon?
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-06:
Jeg synes, det er noget vissevasse, for vi bliver ikke plastret til med vedvarende energi, fordi det er byrådene, der beslutter, om der skal udbygges vedvarende energi på land.
Det er byrådene, der gør det.
Vi synes, der er masser af ting, som man kan gøre.
Vi vil gerne have en højere teknologineutralitet.
Vi har indgået aftaler om bedre kompensation til naboer og om, at vi skal kigge på batterier.
Vi er åbne for at lave rigtig mange gode ting.
Jeg kan ikke se, at vi har et problem.
Jeg forstår ikke, hvad det er for et problem, som Danmarksdemokraterne forsøger at løse.
Vi ved, hvad det er for en energi, vi har brug for.
Det kan vi se i klimafremskrivningerne.
Der er ikke nogen udbygning af VE på land, fordi der er ikke et marked for det.
Og hvis det er sådan, at landdistrikterne ikke vil have den vedvarende energi, så kan de sige nej.
Susie Jessen (DD), 2026-01-06:
Det var ikke meningen, jeg ville tage ordet, men nu er jeg nødt til at følge op på noget af det, som hr. Mads Fuglede spørger om.
Hvis man lader markedsvilkårene råde, bliver den grønne energi produceret i landdistrikterne, fordi det er der, de store marker er, det er der, det er billigst, det er der, det kan gå allerhurtigst.
Så hvis man ikke sætter nogle rammer op inde fra Christiansborgs side af, ender det med, at alt bliver placeret i landdistrikterne, og det er jo derfor, at vi i Danmarksdemokraterne bl.a. har lavet et udspil på det her område, nemlig for at sikre, at der kommer mere grøn energi op andre steder end ude i vores landsbysamfund.
Så det var egentlig bare for at forklare det lidt ydeligere.
Hvad er så Konservatives holdning til det?
Skal vi ikke gøre yderligere herindefra for at skabe en god balance på den grønne energi?
Skal vi bare lade markedet råde?
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-06:
Igen vil jeg sige, at jeg altså ikke forstår, hvor ordføreren får det her fra.
Vi har ikke nogen synderlig udbygning af vedvarende energi på land.
Den er gået i stå.
Vi udbygger tre havvindmølleparker.
Der er ikke nogen efterspørgsel efter mere energi.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-06:
Så lad mig svare på spørgsmålet.
Det er sådan, det vil være, hvis man bare lader markedet råde.
Det vil sige, at den kommer til at være der, hvor man kan fortrænge folk billigst, og det kan man i vores landdistrikter.
Så hvis man følger Konservatives energipolitik, er det vores landdistrikter, altså på land, ikke andre steder, hvor man gerne vil have den grønne omstilling, men på land, hvor man kommer til at lægge ryg til hele den grønne omstilling.
Det er konsekvensen af De Konservatives politik, åbenbart med åbne øjne.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-06:
Jeg tror simpelt hen ikke, jeg forstår spørgsmålet, fordi det, der ligger i beslutningsforslaget, er, at man skal vente og se, hvad efterspørgslen er, før man vil lave mere.
Vi ved præcis, hvad efterspørgslen er, og der bliver ikke lavet mere.
Den grønne omstilling, udbygningen af vedvarende energi på land, er jo gået i stå.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-06:
Mit første spørgsmål til ordføreren er dette: Hvis man bare lader markedsvilkårene råde, hvor kommer hele den grønne omstilling så til at foregå?
Steffen W. Frølund (LA), 2026-01-06:
Tak for det, formand.
Det vil også være vores position i dag.
Problemet opstår for os, når lokale borgere bliver kørt over, hvilket mange føler at de gør.
Når det så er sagt, er dele af den danske energipolitik i vores øjne indstillet forkert.
Man kunne nemt undgå behovet for at plastre landet til med VE-projekter, og det ville endda have mange andre markante positive sideeffekter.
Energiformers densitet, tætheden, altså hvor stort et areal en stabilt leveret megawatt kræver, er et underprioriteret hensyn.
Vi kunne frigive arealer på størrelse med Samsø til natur alene ved at bakke tilbage i forhold til VE på land-planerne og i stedet kigge på små modulære kernekraftværker.
Det ville ovenikøbet også redde baltiske og brasilianske skove i forhold til vores ekstremt store biomasseforbrug til at dække de huller, hvor vores VE-anlæg ikke producerer grundet vejret.
Det betyder dog ikke, at LA synes, at alle VE-planer skal standses alle vegne.
Det kræver en lidt finere sigte end den, vi synes forslaget her giver.
Noget VE på land har sin berettigelse og har opbakning og positive sider, og andre projekter skal vi undgå og redde borgere fra.
Liberal Alliance kan derfor ikke stemme for de ellers gode grundtanker her i forslaget.
Claus Jørgensen (SF), 2026-01-06:
Som jeg også sagde før, skal vi jo stadig leve op til EU-lovgivningen, og der er mange af de her bilag IV-arter, som hører under den.
Det skal vi selvfølgelig have styr på.
Man kan sige, at hvis vi udskifter nogle af vores pesticidmarker med solcellemarker, får vi, som ordføreren for Socialdemokratiet, tror jeg det var, sagde, mere biodiversitet, og det betyder, at det faktisk er bedre for det lokale miljø.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-06:
Jo jo, men bortskaffelse betyder bare, at man kører dem hen til det hul, hvor man så graver dem ned, for det er den mulighed, man har.
Altså, vi kan jo ikke skille dem ad nu, og det ved ordføreren også godt.
Det kan være, at man i fremtiden får nogle dele, så man kan skille dem ad.
SF lever med den del, og det er så fint, og så finder vi en løsning på det om 30 år.
Men virkeligheden er jo så, at man må spørge: Hvad så med dyrene?
Vil SF være villige til at sige, at vi skal være sikre på, at vi ikke generer bilag IV-arter, når vi sætter de her gigantiske jernmarker op rundtomkring?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2026-01-06:
Jeg mener, det er rigtig godt, at det er op til kommunerne, hvor man skal sætte VE på land op, og også hvor man skal udpege de her energiparker.
Det er kommunerne, der er tættest på borgerne; det er dem, som kender lokalområderne.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-06:
Mange af de her projekter inddrager god agerjord – ikke bare god agerjord, også agerjord, der er god til at fastholde kvælstof, altså god agerjord, som man kan bruge i landbruget, og god agerjord, som kan sørge for, at landbruget lever op til, at man ikke udvasker så meget kvælstof.
Synes Venstre, at det er godt, at man inddrager god agerjord til de her nationale energiparker?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2026-01-06:
Tak for ordet.
Beslutningsforslaget blev også behandlet sidste folketingsår, og ordføreren vil derfor nok bemærke, at Venstres position ikke har ændret sig siden da.
For Venstre er Danmarks grønne omstilling en bunden opgave.
Vi skal væk fra fossile brændsler, og energien skal være grøn.
I årets klimastatus og -fremskrivning skønnes det, at Danmarks behov for import af elektricitet vil stige frem mod 2050.
Det understreger pointen om, at vi skal have produceret noget mere grøn strøm i Danmark.
Her spiller vedvarende energi-anlæg på land en vigtig rolle i samspil med bl.a. havvind og biogas.
Men det er klart, at udbygningen skal ske på en fornuftig måde.
I Venstre er vi meget optaget af særlig to ting: Der skal være lokal opbakning til VE-projekterne, og vi skal sikre en ordentlig kompensation til de berørte naboer og lokalsamfund.
Heldigvis har vi jo også et stort fokus på begge dele.
For det første kan en energipark slet ikke udrulles, hvis der ikke er lokal opbakning til projektet.
Det er jo lidt sjovt, at vi kalder det for en statslig energipark, for der kan kun udpeges en energipark fra statslig side, hvis kommunalbestyrelsen har givet sin tilslutning til projektet.
Det er også kommunerne, der har mulighed for at indmelde arealer til potentielle energiparker.
Det mener Venstre både er vigtigt og også fornuftigt, for selvfølgelig skal der være lokal opbakning til sådan et projekt.
For det andet har Venstre og regeringen haft et konsekvent fokus på at øge kompensationen til de lokalsamfund, der tager et stort grønt ansvar.
Senest indgik vi i oktober en bred politisk aftale om større kompensation til naboer, hvor vi bl.a. sikrede en fordobling af kompensationen til naboer til solceller, sikrede mulighed for salg af billig strøm til naboer og sikrede midler til at understøtte bedre borgerinddragelse i VE-projekter.
Til sidst vil jeg nævne, at vi i Venstre deler Danmarksdemokraternes synspunkt om, at vi skal udnytte tage og havet til vedvarende energi.
Fra i år fjerner vi det her med selskabsudskillelse, som var det, som kommunerne har peget på som en stor barriere for at sætte solceller på offentlige bygninger.
Derudover har vi sikret, at kommunerne fremover kan stille krav i lokalplanerne til, at nybyggeri skal gøres klar til etablering af solceller.
Det vil mere end fordoble den danske produktion af havvind, hvis alt går vel.
Vi er fortrøstningsfulde omkring, at der er private aktører, som er interesserede i at byde denne gang.
Alt i alt står Venstre helt på mål for regeringens energipolitik, og vi støtter derfor ikke beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Jesper Petersen (S), 2026-01-06:
Nej, det mener jeg nu ikke er den rigtige måde at fremstille det på.
Der er jo flere ting, der skal gå op på samme tid her.
Det sker jo f.eks. ved, at elafgiften nu er praktisk talt ingenting, og at vi vælger nogle løsninger nu, som er hurtigere end de andre, der er i spil, for at komme til at gavne danskernes hverdagsøkonomi.
Men vi har samtidig en balance, der handler om vores miljø, vores vandmiljø, hvor vi jo også arbejder med at kunne bruge vores arealer til nogle andre ting end alene at dyrke dem.
Jeg synes, vi skal blive ved med at være et landbrugsland, men vi skal også dyrke Danmark mindre intensivt og bruge vores areal til energiproduktion i noget omfang.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-06:
Tak for det.
Er det ikke problematisk, at man bliver ved med at plastre landbrugsjord til, når man nu har en statsminister, der i sin nytårstale – som noget af det eneste, hun sagde, som set med mine øjne bare var lidt fornuftigt – sagde, at fødevarerne var blevet for dyre?
Er det ikke problematisk, at vi så har en regering, som bliver ved med at tage dansk landbrugsjord ud og bliver ved med at sige, at vi skal producere endnu mere grøn energi?
For vi kan jo producere det ude på havet, vi kan sætte det op på tagene.
Der er jo andre løsninger, sådan at man kan gøre både-og.
For det bliver jo også sikkerhedspolitik lige pludselig.
Det bliver jo forsyningssikkerhed i forhold til os selv – om vi kan forsørge os selv – og hver gang vi sætter en solcelle op, kan vi forsørge os selv mindre.
Er det ikke bare fuldstændig korrekt?
Claus Jørgensen (SF), 2026-01-06:
Tak for det, formand.
SF er en del af rammeaftalen om at sikre rammevilkår for den samlede elproduktion, for at sol- og vindenergi på land kan firedobles mod 2030.
Vi er også en del af den opfølgende aftale om større energiparker på land og mere kompensation til naboer til både solceller og vindmølleparker.
Det er to aftaler, som vi i SF mener er vigtige, hvis vi skal nå klimamålene og nå i mål med produktionen af den grønne energi.
Vi er derfor ikke enige i Danmarksdemokraternes ønske om at stikke en kæp i hjulet på de her aftaler.
Det er helt legitimt, at nogle lokalsamfund og borgere har store bekymringer og gør indsigelser, når det kommer til etablering af energiparker.
Derfor mener SF også, at tidlig inddragelse af borgerne i lokalsamfundene fremover skal spille en langt større rolle i forbindelse med projekter vedrørende vedvarende energi.
Borgerinddragelse er vigtigt, og derfor fik vi også skrevet det ind i den seneste aftale om sol og vind på land fra oktober 2025.
Vi erkender til fulde, at der også kan være gener ved at have en energipark nær sin husstand, og det kan være rigtig svært at opnå fuld enighed mellem borgere og kommuner, i forhold til hvor energiparkerne skal etableres.
Det er også derfor, at vi med de seneste aftaler har arbejdet for at sikre bedre kompensation for de borgere, der bor tæt på energiparkerne.
Når det er sagt, er det vigtigt, at vi i fremtiden planlægger energiprojekter, og at vi i højere grad har fokus på tidlig inddragelse af borgerne.
Vores fælles forpligtelse til at sikre en grøn energiforsyning skal ikke opleves som noget, der bliver presset ned over borgerne; det skal være en proces, hvor vi har fokus på at træffe de rigtige beslutninger.
I SF er vi også enige i, at hustage og vindmøller på havet fortsat skal udnyttes til opsætning af vedvarende energi, og vi er også med i den brede aftale, der blev indgået i efteråret, der netop har til formål at gøre det nemmere at opstille solceller og vindmøller i Danmark.
Heri ligger, at kommuner og regioner vil få markant lettere ved at sætte solceller op på tage og bygninger.
Men der er ingen tvivl om, at det er billigere at sætte solceller op i energiparker end på kommunale tage, og jeg forestiller mig heller ikke, at Danmarksdemokraterne er klar til at øge skatten med henblik på at betale folk for at opsætte solceller på tagene frem for på landbrugsjord.
Grundlæggende sætter Danmarksdemokraterne i dette forslag spørgsmålstegn ved, om der fortsat er brug for en målrettet udbygning af vedvarende energi.
Her må vi dog forholde os til realiteterne.
Som det allerede er blevet nævnt, er der i den seneste klimafremskrivning skrevet, at Danmark står til at blive nettoimportør af strøm mange år ud i fremtiden, og det finder vi er problematisk.
Derfor er svaret helt klart fra SF: Ja, den fortsatte udbygning af grøn energi er helt afgørende, og aftalen om energiparker er fortsat en væsentlig del af den nødvendige omstilling af vores energiforsyning.
Derfor kan vi igen ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Jesper Petersen (S), 2026-01-06:
Vi skal jo fortsat bruge mere strøm i Danmark, og det synes jeg er godt kommer fra grønne kilder.
Jeg tror så, det vil være rigtigt at få flere af de solceller, der kommer, på tagene, og jeg synes, det er rigtigt, at vi holder fast i det princip, at der skal være kommunal opbakning, hvis man skal gennemføre sådan et projekt, herunder hvis man vil have en statslig energipark.
Så det vil også kun være, hvis det faktisk fortsat er rentabelt at gøre.
Der ved jeg jo, at Danmarksdemokraterne er godt tilfredse med, at vi har lavet den aftale om havvind, fordi der så kommer meget mere strøm derfra.
Det kan jo så også være, at det har en påvirkning på, hvordan priserne vil være – om der bliver produceret tilstrækkelig strøm, når de snurrer en dag.
Det glæder jeg mig til at de gør.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-06:
Tak for det, og tak til ordføreren for en god tale.
Den her grønne omstilling skulle jo gå stærkt, fordi vi havde ordførerens egen formand, der var ude at sige, at vi skal frigøre os fra russernes gas osv.
Og det må vi jo sige at vi er: Danskerne har ikke brugt russisk gas længe, og Europa har lavet en løsning for det også.
Så tænker jeg, at det næste, der kommer, jo er hastighed på andre områder.
Det kunne f.eks. være på, at fødevarepriser bliver lavere, for det hørte jeg at ordførerens formand bekymrede sig meget om her i nytårstalen.
Hvorfor er det så, man bliver ved med at plastre dansk landbrugsjord til med solceller?
For det er udbud og efterspørgsel.
Nu er hr. Søren Egge Rasmussen gået, men på 40.000 ha med solceller kunne der gå en økologisk ko pr. hektar.
Det er 11.000 tons eller sådan noget, ikke?
Der kunne blive rigtig meget oksekød til danskerne, billigt oksekød og noget spaghetti bolognese, man kunne betale.
Så hvorfor er det, man bliver ved med at ødelægge dansk landbrugsjord med at blive ved med at udrulle det her, når vi ved, at det er det, der sker?
Ministeren siger selv, at lige om lidt bliver det billigt nok at sætte dem på tagene, så hvorfor ikke lige tage proppen ud og sikre, at vi stadig væk har landbrugsjord?
For problemet er, at når vi får 40.000 ha solceller, så er det i hvert fald i 30 år, at der ikke kommer til at gå kødkvæg på de her marker.
Det er jo helt sikkert.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-06:
Jeg hørte svaret derhen, at hvis man som kommune mener, at man skal inddrage agerjord, så gør man bare det, og det sker med åbne øjne ifølge Venstre.
Det tager vi selvfølgelig ad notam.
I Ringkøbing-Skjern Kommune har man godkendt et projekt om solceller ved Stenmose.
Det ligger i en ådal , der er habitatsområde for oddere.
Man bruger god agerjord.
Det ligger direkte op ad en å.
Mange andre steder ville man opfatte åer som fredede, men her skal man nu udlægge solceller med Venstres stemmer.
Det er sådan nogle projekter, som Venstre ønsker man skal bruge flere af, bl.a. til nationale energiparker i fremtiden.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-06:
Undskyld, det er, fordi der er, jeg tror, det er en brandalarm, der går bag ved mig, altså ude i gangen.
Så det var derfor, jeg var lidt uopmærksom.
Men for at vende tilbage til det der med at blive ved med at plastre dansk landbrugsjord til, er det så ikke problematisk ...
[En folketingsbetjent kommer ind med en meddelelse til formanden og sekretæren.
Lyd af sirener udefra.]
Linea Søgaard-Lidell (V), 2026-01-06:
Jeg kan kun gentage mig selv.
De konkrete projekter, som lokale Venstrefolk har været en del af, kender jeg ikke detaljerne i, men jeg synes, det er rigtigt, at det er dem, som er tættest på arealerne, som træffer de beslutninger.
Der var mange kommentarer i det også.
I forhold til hvornår man kan trække sit ønske om en energipark tilbage, tror jeg sådan set, at vi vil se, at der vil være nogle her efter kommunalvalget, som ikke er interesseret i mere VE på land rundtomkring i kommunerne.
Men de konkrete vurderinger af, om de her fem energiparker, som er udpeget, kan trækkes tilbage, må du hellere få et svar fra landdistriktsministeren på.
Det er jeg ikke den rette til at stå og juridisk vurdere.
I forhold til din kommentar tidligere om by og land vil jeg sige, at der jo sker en markant udbygning af solceller på tagene, og det er jo i byområder.