runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-09:
Arh, kære minister, okay, centralistiske krav til dagtilbuddene er godt, mens centralistiske krav til folkeskolerne er noget skidt.
Hold nu op.
Altså, der er også forældrebestyrelser i dagtilbuddene.
De er også isolerede enheder.
Så selvfølgelig kan de jo træffe beslutninger om det, som skolerne kan, ellers har de sandsynligvis i alle institutioner større klynger, og så har de kommunen ovenover.
Så selvfølgelig kan de jo træffe beslutninger om det.
Der er tre-fire lag, inden vi når herind i Folketinget, i forhold til hvem der kan træffe beslutninger, som er tættere på borgeren, end Folketinget er.
Så det ville være klædeligt at sige: Ja, det var så en aftale, som vi lavede der, og så var det bare sådan, det var.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det, ministeren siger med, at det burde forbydes derude.
Skal det ikke være op til den enkelte lærer, hvis læreren synes, at det er brugbart?
Ministeren sagde, at det jo ikke skal diskuteres i starten af hver time.
Nej, selvfølgelig skal det ikke det, men hvis det er en ordentlig lærer, så ved eleverne også godt, hvordan læreren vil have det skal være i den time.
Hvis læreren siger, at de nu må tage dem frem, fordi de skal bruge dem i undervisningen, så tager eleverne dem frem, og hvis de får besked på, at de ikke skal, så lader de være.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-09:
Mange tak.
I Danmarksdemokraterne deler vi sådan set ministerens holdning om, at man ikke skal ud at detailregulere på det her område, heller ikke ude i folkeskolen.
Men hvordan harmonerer den holdning, som ministeren giver udtryk for her, med den aftale, der netop er kommet, og som ministeren har indgået med en lang række partier, om at regulere brugen af skærm i dagtilbud?
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-09:
Det skyldes, at vi jo ikke bare lever i et demokrati i Danmark; vi lever i et folkestyre, hvor magt ikke kun er, når noget forvaltes fra et ministerkontor, men også nedefra, ved at folket selv tager ansvar for forvaltningen af deres liv, og i det her tilfælde af deres børns skole.
Det har den ene positive effekt, at nogle gange bliver forandringer trykket mere hårdt igennem, hvis det også har et lokalt ejerskab.
Lige nu tror jeg at spørgsmålet om mobiltelefoner på masser af danske folkeskoler bliver gennemført på en måde, der har langt større ejerskab, end hvis det var 90 mennesker herinde, der trykkede på knappen.
Men jeg vil medgive, at hvis vi er her om 5-10 år og det hele er rullet tilbage og der er totalt anarki og ligegyldighed, så bliver Folketinget jo nødt til at træde til.
Men lige nu er vi i en positiv vending.
I morgen taler jeg til skoleledernes årsmøde, og der vil jeg også sige: Hvor er det godt, at I er kommet i gang, og til dem af jer, der ikke er i gang, se at få formuleret en restriktiv skærmpolitik.
Hvis den på den måde kan blive lokalt forankret, vil det være virkelig godt, og så synes jeg, det er i Grundtvigs og folkestyrets og alt andet godts ånd.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-11-09:
Rygerbilledet er fantastisk, og det siger jo alt.
Når nu ministeren forstår faren og har den holdning til mobilen, så forstår jeg faktisk ikke, hvorfor han ikke bruger sin magt og sit embede som undervisningsminister til at formulere et forbud, når han er så bekymret, som han er.
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-09:
Jeg vil faktisk sige, at jeg mener, at mobiltelefoner er det værste, der er sket for børn og unge, siden jeg var barn.
Jeg mener, at vi stadig væk kun lige er startet på reguleringen og begrænsningen af børn og unges skærmforbrug, og jeg tror, at vi kommer til at se tilbage på 2023 engang i fremtiden og tage os til hovedet over, hvor naive vi var.
Jeg har et billede derhjemme af min mor, der sidder med mig som lille dreng på skødet, og så holder hun en smøg ud lidt væk fra mig og puster lidt i den anden retning end der, hvor jeg sidder.
Jeg synes, det er sådan et godt billede, fordi det viser, at hun godt ved, at det ikke er helt godt.
Hun skal nok ikke puste mig, sådan en lille dreng på 2-3 år, i hovedet, men det er alligevel ikke så alvorligt, at hun vil lade være med at ryge med mig på skødet.
Det er lige nøjagtig sådan, jeg tror vi kommer til at se på mobiltelefoner i fremtiden.
Mine egne børn får låst deres mobiltelefoner inde i et skab hver eneste morgen, og det har der også været lidt ballade omkring, men jeg synes, det er det helt rigtige, og jeg har også bakket skolens ledelse op der, for jeg synes, de gør det helt rigtige.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-11-09:
Jeg er lidt skuffet over ministerens og regeringens holdning, selv om jeg også godt kan forstå og respektere den, fordi jeg jo selv har været der, hvor ministeren er, nemlig at det er op til skolen selv eller kommunen selv at definere, hvordan man vil bruge mobiltelefonen, men jeg tror bare, vi er nået dertil, at vi bliver nødt til at gøre noget fra nationalt hold, fordi det haster.
Vi er ved at miste en hel generation af børn, som er på den skærm dagen lang og ikke bare i skolen, men også om eftermiddagen og om aftenen.
Jeg tror, det ville være godt, at de har et frirum, altså et sted, hvor de ikke bruger mobilen, medmindre det er som et led i undervisningen.
Er ministeren ikke enig i, at børn har brug for et frirum og en frihed fra mobilen, så vi fremmer læring og undervisning i skolen?
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-09:
Jeg tror, jeg vil starte med at sige, at jeg faktisk ikke mener, at skærmpolitikken på en skole skal være til forhandling, hver eneste gang der igangsættes et undervisningsforløb.
Og der skal heller ikke være forskel, synes jeg, på, hvordan det er i matematiktimen og i dansktimen.
Jeg synes, at skolens ledelse skal fastlægge en fælles politik med inddragelse af eleverne og skolebestyrelsen selvfølgelig, så der er fastlagt en fælles politik om nogle fælles værdier, der gælder for hele skolen.
Ellers skal det hele til forhandling, hver eneste gang der starter et undervisningsforløb.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-09:
Hvorfor har man ikke den samme tillid til fagligheden hos pædagogerne i dagtilbuddene i forhold til at kunne håndtere det her?
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-09:
Jamen jeg mener som det første, at der er forskel på folkeskolen, som har sin historie og tradition, og så dagtilbud, som har en anden, og særlig på folkeskoleområdet har vi en lang tradition for lokal forankring og for, at skolen også er lokalsamfundets skole.
På dagtilbudsområdet har vi ikke noget så reguleret som en folkeskolelov, men vi har en rammelovgivning på dagtilbudsområdet, der mere sender nogle signaler, og i dag sender lovgivningen på dagtilbudsområdet et signal om, at skærme kan være relevante i det almindelige pædagogiske arbejde.
Vi ønsker at ændre det signal til et signal om, at som udgangspunkt, særlig for de allermindste børn i vuggestuen, er der det klare udgangspunkt, at der ikke skal være skærme i det pædagogiske arbejde med børn.
Også der kan der selvfølgelig være undtagelser, men det klare udgangspunkt vil være, at det er skærmfrit.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-11-09:
Jamen altså, jeg er meget, meget spændt på at se det grønlandske bidrag, og så vil vi jo selvfølgelig initiere drøftelser mellem de udenrigspolitiske ordførere.
Det er ikke, fordi jeg i virkeligheden betragter det som så svær en politisk opgave, altså at formulere en strategi for kongeriget.
Det svære bliver jo at implementere den i en situation, hvor Arktisk Råd er præget af krigen i Ukraine, og hvor man skal takke nordmændene for at have lavet en fornuftig overtagelse af formandskabet, og hvor vi skal håndtere en situation, hvor der jo er en risiko for, at der sker en udvikling, der fører flere risici med sig i Arktis.
Der er en risiko for, at et i virkeligheden svagt Rusland, der er nødt til at åbne sig for Kina, skaber mulighed for en højere grad af kinesisk indflydelse, hvor vi så skal sætte det, som helt sikkert bliver vores strategi og vores ambition, igennem, nemlig at fastholde Arktis som et lavrisikoområde, hvor man også muliggør, kan man sige, det potentiale, der er for lokalbefolkningen, og giver en respektfuld mulighed for også at udnytte naturressourcer og sådan noget og sætte det igennem.
Så det bliver nok i virkeligheden sværere end at formulere vores egne ambitioner.
Det skal vi have gjort i god tid, inden vi overtager formandskabet i 2025, og det formandskab skal i øvrigt også afvikles på en måde, hvor vi tager det ned, som fru Aaja Chemnitz også sagde, nemlig at hovedårsagen – med en lille færøsk undtagelse – til, at kongeriget er en arktisk stat, er, at Grønland er et arktisk land.
Anni Matthiesen (V), 2023-11-09:
Jeg kunne bare godt tænke mig at spørge Konservatives ordfører, om man bakker op om det her beslutningsforslag.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-11-09:
Mange tak.
Det er jo efterhånden et par år siden, at vi havde en drøftelse i Folketinget, hvor vi ligesom lagde op til den her arktiske strategi for kongeriget, og derfor tænker jeg, at det kunne være interessant i hvert fald at høre, hvordan man forestiller sig at processen skal være, lige så snart Grønland har sin strategi på plads.
Christian Friis Bach (RV), 2023-11-09:
Tak for det.
Forskellen er jo, at man med en pause forudskikker, at angrebene begynder igen, mens en våbenhvile er skridtet mod en varig fred.
Derfor vil jeg godt igen høre ordføreren: Støtter SF en øjeblikkelig våbenhvile?
Karsten Hønge (SF), 2023-11-09:
Vi risikerer altid komme ud i sådan en diskussion om, hvorvidt det, vi har brug for, er en humanitær pause eller en egentlig våbenhvile.
Og vi ved jo godt, at det med en egentlig våbenhvile, som jo kunne være det, der kunne pege fremad, er der bare intet, der tyder på kan lade sig gøre i øjeblikket, fordi Israel under ingen omstændigheder vil gå med til det.
Så derfor tror jeg, at det, der kunne opnå lidt det samme her og nu i forhold til at afbøde lidelserne i Gaza, kunne være en humanitær pause, hvor man kunne få hjælp ind i Gaza.
Christian Friis Bach (RV), 2023-11-09:
Tak for det, og tak for en god tale.
Jeg vil bare høre, om SF støtter en øjeblikkelig våbenhvile i Gaza.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-09:
Vi skal hele tiden være opmærksomme på, at vi forbedrer dyrevelfærden i vores produktion, og det gælder både den økologiske og konventionelle.
Meget af vores produktion bliver jo eksporteret, og derfor er det et parameter, at vi holder det op imod, hvordan det ser ud i udlandet.
Hvad er de tilsvarende tal for de udenlandske produktioner?
Ligger de på samme niveau?
Ligger de højere?
Er der noget, vi kan lære?
For vi kan ikke kigge på det her isoleret til det nationale, når det meste af det, vi producerer, bliver eksporteret.
Jeg er også nervøs for, at hvis vi hæver produktionsomkostningerne for landbruget, så bliver det væltet over på øgede forbrugerpriser.
Vi har nogle af de højeste eller måske faktisk de højeste fødevarepriser i EU, og derfor skal vi ikke puste til yderligere forhøjelser af forbrugerpriserne.
Så der er en række elementer, som jeg synes først skal belyses, inden man tager de her tiltag og gør dem til lov og pålægger erhvervslivet at følge dem.
Så er jeg bevidst om den nyeste forskning, hvor man kigger på det, der hedder leverfordrejninger.
Her synes jeg også, det er interessant at se, hvad det er i kosten, man kigger på.
Er det proteinet?
Er det den vej, man skal gå, og kan man gøre noget der ved at forbedre kosten?
Men der er det igen sådan, at hvis det danske foder er belagt med høje afgifter, således at man ikke kan lave den rigtige foderblanding, uden at det kommer til at forvride konkurrencen med udlandet, så er det et problem.
Hvis man kan gøre noget der afgiftsmæssigt og sikre sig, at dansk landbrug har bedre råd til at give den rigtige kost til søerne, således at vi ikke oplever de leverfordrejninger – jeg tror, det var 42 pct. af dødsfaldene, de målte til at skyldes leverfordrejninger – så ville det jo også være at foretrække.
Derfor ser jeg frem til at få en diskussion om disse elementer.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-09:
Folk, der arbejder med dyr, skal have en viden om dyrevelfærd.
Der er også noget, jeg er stødt på, og som er kulturelt betinget.
Mange, der er ansat i landbruget nu, er ukrainere og polakker osv., som har en helt anden tilgang til dyr, og der skal danske landmænd forsøge at lære dem noget.
Jeg mener ikke, at vi som parti i udgangspunktet er imod, at man indfører en eller anden form for uddannelse inden for dyrevelfærd til de mennesker, der håndterer dyr.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-09:
Nu var ordføreren inde på det der med, at management og uddannelse faktisk kunne have en betydning.
Det er jo ikke, fordi jeg siger, at alle, der arbejder i en stald, skal have en lang uddannelse, men det kunne jo være, at man tog nogle korte kurser, som man sådan set kunne få gavn af, og hvor man fik noget mere viden om dyrevelfærd, så man i højere grad ved, hvad det er, man ikke skal gøre i stalden, og hvad det er, man skal gøre.
Jeg er sådan set helt bevidst om, at der er nogle mennesker, der er bedre til at passe dyr end andre.
Det er vel derfor, at der er nogle, der søger hen i staldene og finder deres plads der.
Men vi bør hjælpe dem med noget efteruddannelse, sådan at vi kan højne den her dyrevelfærd.
Er ordføreren enig i det?
Karsten Hønge (SF), 2023-11-09:
Gid det dog havde nogen som helst betydning, hvad SF kunne mene, i forhold til om det skulle være en humanitær pause eller en våbenhvile.
Det vigtigste for os er, at vi her og nu måske kan opnå det eneste realistiske, og det vil være en humanitær pause.
Vi så da gerne en våbenhvile, men det er der jo ikke noget der tyder på.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-11-09:
Tak for det, og også tak for talen til hr. Karsten Hønge.
Mit spørgsmål handler også om den pågående konflikt eller krig, eller hvad man vil kalde det, i Mellemøsten lige nu.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om SF's ordfører mener, at det, Israel gør lige nu i sit modsvar mod det bestialske terrorangreb, overholder krigens love og er et proportionalt svar på det angreb, der var på Israel.
Jeg ved ikke, hvor meget hr. Lars Boje Mathiesen husker fra Thorningregeringen.
Det er jo rigtigt, at man som parlamentarisk grundlag har en vis mængde indflydelse på en regering.
Der er også steder, hvor man som parlamentarisk grundlag kan være uenig med den regering, man er parlamentarisk grundlag for, og Enhedslisten har aldrig syntes, at det var en god idé med den oprustning, der er i gang, inklusive det 2-procentsmål, som NATO har.
Så til spørgsmålet om Hamas som en aktør i Palæstina: Jeg har intet tilovers for højreekstreme terrororganisationer, om det er Hamas, Islamisk Jihad eller nogen andre, og jeg mener ikke, at de gør noget som helst godt for udviklingen af et demokrati eller udviklingen af rettigheder.
Jeg tror til gengæld også, at det, der er vigtigt at forstå, er, at hvis man skal skabe varig fred mellem Israel og palæstinenserne, kræver det det, der er virkelig svært, nemlig fredsforhandlinger, der leder frem til en tostatsløsning eller en statslig løsning, hvor alle har lige rettigheder.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-09:
Det kan godt være, at Enhedslisten var imod, men det var jo under Thorning, som Enhedslisten var parlamentarisk grundlag for, at man i 2014 lavede den aftale om, at man skulle bidrage med de 2 pct. Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om noget: Tror ordføreren, at palæstinenserne, som bor i Gaza, nogen sinde kan blive frie, få et bedre samfund, få en bedre struktur dernede, hvis Hamas stadig væk findes på jordens overflade og Hamas stadig væk er styrende i Gaza?
Eller er det en forudsætning, at Hamas bliver fjernet fra magten i Gazastriben, for at det palæstinensiske folk kan få en opblomstring dernede?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-11-09:
Først vil jeg sige, at jeg tror, det er en god idé for hr. Karsten Hønge at gå tilbage og læse lidt på, hvordan NATO har udviklet sig, og hvad strukturerne er omkring det sammenlignet med en fagforening.
Man vil nok opdage, at fagforeningen ligger tættere på hr. Karsten Hønges hjerte i forhold til organisering.
Når det så er sagt, vil jeg sige: Nej, ordføreren kan ikke konkludere, at Enhedslisten er tilhængere af et dansk medlemskab af NATO.
Vi er stærkt kritiske over for det, men vi erkender også, at det er den sikkerhedsorden, der er lige nu, og hvor det giver mening for Danmark at være, samtidig med at vi jo arbejder på og håber på at få flere gode venstreorienterede kræfter med til at skabe en sikkerhedsarkitektur, som i virkeligheden hviler mere på forsvar og fælles sikkerhed end angrebskrige.
Karsten Hønge (SF), 2023-11-09:
Jeg synes sådan set, at det er et spændende udgangspunkt, for vi slår nu fast, at Enhedslisten er tilhængere af, at Danmark er i NATO.
Men det svarer lidt til, at jeg går ned i min fagforening og siger: Jeg vil gerne være medlem af fagforeningen, for der har vi sådan en fælles beskyttelse; jeg synes bare, I har besluttet noget helt forkert om kontingentet, og jeg vil kun betale det halve.
Så siger de andre, at de har besluttet på generalforsamlingen, at det er kontingentet, og så siger jeg bare: Det tror jeg ikke på er det, I har besluttet, og jeg synes, I skal beslutte noget andet, og midlertidigt vil jeg gerne være medlem.
Altså, er det eneste regulære ikke, at man – hvis man, som jeg kan forstå på det, efter hårde processer nu er nået frem til, at man i hvert fald synes, at Danmark midlertidigt skal være medlem af NATO – så i hvert fald i den periode, hvor man er medlem, også betaler det, som man har besluttet skal være billetten for at være med?
Eller er det bare sådan, at man gerne vil have det hele for det halve?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-11-09:
I betragtning af, at hr. Karsten Hønge havde svært ved at gætte, hvad mit svar ville være, så synes jeg, at hr. Karsten Hønges kendskab til Enhedslistens principprogram er ganske detaljeret.
Men vi håber på og arbejder for en alternativ sikkerhedspolitisk struktur i Europa.
Vi mener ikke, at det der 2-procentskrav er et kontingent.
Jeg er godt klar over, at det retorisk fungerer rigtig godt, men det er jo en diskussion, der er pågået siden midten af 00'erne om, hvor meget det var, man skulle betale, og vi køber simpelt hen ikke den præmis.
Karsten Hønge (SF), 2023-11-09:
Spørgsmålet er: Støtter Enhedslisten et dansk medlemskab af NATO?
Og støtter man også, at vi betaler det kontingent, som klubben har besluttet der skal betales?
Uden her helt at kunne regne ud, hvad ordføreren måtte svare,
Eller vil man fra Enhedslistens side bare være med på en badebillet?
Karsten Hønge (SF), 2023-11-09:
Jeg må sige, at jeg vil mene, at det ville være decideret useriøst, hvis jeg herfra skulle vurdere, hvorvidt det er proportionalt.
Det, jeg kan se, er, at det er ekstremt voldsomt, hvad der sker.
Det ser ud, som om Israel svarer tilbage med en voldsom kraft.
Jeg synes til gengæld, at det, Israel gør, virker meget voldsomt, men om det er proportionalt er jeg ikke i stand til at sige, og jeg tror ikke, nogen i dag ville være i stand til at vurdere det.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-11-09:
Det sidste, ordføreren siger, er jo i virkeligheden hele hovedpointen her, altså at man må stille sig på de civiles side, uanset hvilken side i den pågældende konflikt de er på.
Uden at vi skal begynde at gøre os til eksperter i folkeretten og konklusionerne, kunne jeg stadig væk godt tænke mig igen at stille et spørgsmål i forhold til det, som vi ser fra Gaza, og det, vi hører fra FN-organisationer og internationale organisationer, herunder Amnesty International, Human Rights Watch osv.
– listen er jo lang over organisationer, som råber vagt i gevær og siger, at de faktisk mener, at det, der foregår, kan være regulære krigsforbrydelser.
Så er jeg med på, at der skal være en proces med al juraen, men det politiske spørgsmål er, hr. Karsten Hønge: Er det SF's opfattelse, at det, der foregår lige nu, er proportionalt med det, der er sket?
Karsten Hønge (SF), 2023-11-09:
Gad vide, om andre har det.
Det, der er vigtigt for SF, er, at Israel har ubetinget ret til at forsvare sig selv.
Hamas er fjenden, der starter krigen.
Det er indlysende, at Israel skal overholde krigens love, og det er indlysende, at Israel skal lave et svar, der er proportionalt, så man ikke rammer uskyldige civile.
Selvfølgelig skal de ting overholdes.
Hvorvidt man i dag gør det, vil jeg påstå er umuligt at vurdere.
Jeg synes, det ser fuldstændig dramatisk ud, og jeg føler lige meget med civile israelere og civile palæstinensere, der dør i konflikten.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-09:
Jo, for søren.
Selvfølgelig skal man gå efter, at færrest mulige smågrise dør.
Jeg har stadig væk ikke fundet den økolog, der lige går ind til en løsgående gris, der har født.
Det er ikke det klogeste træk, man kan lave her i verden, at gå ind til sådan en.
Men der er ingen tvivl om – den artikel har jeg også læst – at skift af griserace, altså avl, har gjort, at dødeligheden tilsyneladende er faldende, og det tror jeg også de konventionelle kommer til at kigge ind i.
De skal selvfølgelig sørge for, at kødprocenten er den ønskelige osv., men jeg tror, at det er rigtigt at se på avlsarbejdet, for det kan ikke være et mål i sig selv, at tallet er 29 pct. for de økologiske eller 23 pct. for de konventionelle.
Det er ganske enkelt dårlig økonomi.
Derudover er det heller ikke et udtryk for, at man som landmand kerer sig mere om tegnebogen end dyrene, man har.
Det tror jeg heller ikke at de gør, men man bliver selvfølgelig nødt til i enhver virksomhed at sørge for, at det også kan løbe rundt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-09:
Jeg glæder mig til sidstebehandlingen og til at se, hvor mange der vil stemme for.
Tak for modtagelsen og karakteristikken af intentionen i Enhedslistens forslag.
Jeg synes jo, det er vigtigt, at vi diskuterer ud fra de korrekte tal.
Ordføreren har ret i, at hvis man ser på økologernes pattegrisdødelighed i 2014-2015, var den høj.
Procentvis lå den i slutningen af 20'erne.
Det har gjort, at økologerne har valgt hovedsagelig at have en anden type gris, hvilket har gjort, at deres sodødelighed er gået ned, og at deres pattegrisdødelighed er gået ned.
Så jeg ser frem til, at der kommer nogle officielle tal, så vi kan have en debat baseret på fakta om, hvad der stadig er aktuelt.
Jeg har hørt avlere, som siger, at den er under 20 pct., og det ville jo sådan set være rigtig flot, hvis man kan gå fra 29 pct. til ned under 20 pct., ved at man vælger en anden gris.
Så har vi så det konventionelle landbrug, der pisker derudad og forsøger at få det til at hænge sammen med en smågrisdødelighed på 23 pct.
Det er jo ikke noget at stræbe efter, så kan ordføreren ikke se, at der er et avlsarbejde der, som bør justeres?
Det med medarbejdere, som tager hånd om produktionen på den rigtige måde, er jo rigtigt, og der havde vi et større slagsmål, da vi havde lovforslaget om ændring af dyrevelfærdsloven, hvor vi sagde, at vi er nødt til at have flere ansatte i staldene, som er uddannet til det, de laver, så man ikke bare har en driftsleder, der har det formelle ansvar.
Det var umuligt at få igennem, og det var under en tidligere regering.
Så Folketinget har haft chancen for at lave noget, der er bedre, og nu står vi så med noget, hvor flere og flere partier godt kan se, at uddannelse faktisk er vigtigt.