runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Mikkelsen (LA), 2019-03-28:
Tak for det.
Så det siger jeg ingenting om.
Derimod siger jeg – også fordi jeg jo så gå i rette med min egen minister – at der sådan set er alle odds imod at sige noget andet end fuld tilslutning til den række af partier, der stod sammen om det her, som disse 40 mennesker så bliver begejstret for.
Så hermed en hilsen til de samme 40 herfra, om at vi bakker op.
Henning Hyllested (EL), 2019-03-28:
Tak for det.
Lovforslaget udmønter jo, som det er sagt, den aftale om justering af tilskudsordningerne til nedsættelse af færgetaksterne, som alle Folketingets partier, herunder Enhedslisten – det er helt sjovt at stå her og sige »herunder Enhedslisten« i stedet for »undtagen Enhedslisten« – indgik i begyndelsen af november sidste år.
Og det er dejligt at konstatere, at ordningerne om nedsættelse af færgetaksterne på passager- og godsområdet i det store og hele fungerer efter deres hensigt, og at det jo derfor også har ført til øget turisme på øerne og et deraf følgende grundlag for et godt erhvervsliv, et godt handelsliv – i sidste ende jo i virkeligheden et bedre grundlag for øget bosætning eller i hvert fald, som det mindste, en mindre afvandring.
Den fremrykkede evaluering, som udmøntede sig i den politiske aftale fra november 2018 og nu det her lovforslag, var altså en rigtig god idé, kan vi konstatere, fordi den også justerer på det oprindelige lovforslag på en række punkter, som jo altså ifølge høringssvarene er blevet rigtig godt modtaget.
I den forbindelse er det godt, at vi tilfører aftalen 5,3 mio. kr., så ingen kommune/færgefart mister noget i tilskud til nedsættelse af taksterne.
Ros til regeringen og indenrigsministeren – og det skal man jo passe på med fra Enhedslistens side her op til et valg – men også til alle partierne bag aftalen for den meget brede tilslutning, vi har og fortsat holder fast i.
Så er det klart, at når man nu bor i Esbjerg Kommune og endog er valgt samme sted, kan man jo ikke lade være med at glæde sig ekstra meget over, at Mandø nu kommer med på vognen sammen med de andre småøer, hvad angår etablering af en fælles godsordning, endda med et tilskud på 91.000 kr.
Enhedslisten støtter lovforslaget.
Thomas Danielsen (V), 2019-03-28:
Tak for det, formand.
Vi behandler L 198, og der har allerede været en meget fin gennemgang af de forskellige initiativer i forslaget.
Det, det drejer sig om, er helt kort, at vi fortsætter og udvider vores færgetilskud til de små øer.
Øerne kan sågar selv prioritere nu, hvilke uger – dog inden for maks. 46 uger – de vil prioritere.
Og det synes jeg da er fremragende.
Det, der sker med det her lovforslag, er jo, at vi fortsætter med at sikre en ligestilling af øerne i forhold til fastlandet, både i forhold til erhvervsudvikling, i forhold til bosætning og alt det, vi ønsker at fremme som en del af et Danmark i balance.
Og vi kan jo se historisk, at det allerede har båret frugt, at vi lavede de her takstnedsættelser – det er virkelig noget, der batter ude på øerne.
Så tak for det gode samarbejde om det, og tak til ministeren for at fremsætte det her fremragende lovforslag, som hjælper regeringen med at komme langt over 100 konkrete landdistriktsinitiativer, som skal sikre et Danmark i balance.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2019-03-28:
Jamen tusind, tusind tak, vil jeg sige til hr. Henning Hyllested.
Tak for det gode samarbejde, vi har, især omkring det her projekt, som vi ikke kunne have gjort uden dig –
Henning Hyllested (EL), 2019-03-28:
Det var en knaldgod tale, og det vil jeg gerne rose ordføreren for – især den sentens, som hed: Jeg vil gøre små ting med stor kærlighed.
Jeg sad virkelig og tænkte på nu afdøde Master Fatman – æret være hans minde.
Troels Ravn (S), 2019-03-28:
Tak for det.
Lovforslag nr. L 198 handler om en justering af tilskudsordninger til nedsættelse af færgetakster for personbefordring og etablering af en særlig godsordning for Mandø.
Der er sket forskydninger i trafiktallene for 5,3 mio. kr., og der er ændret i kommunernes måde at lave fordelingsnøgler på passagerområder.
Derfor er der grund til at kigge på den her lovændring, som også vil give en større fleksibilitet for kommuner med små øer i anvendelse af tilskudsmidlerne.
Og så er der den særlige etablering af en Mandøordning.
I Socialdemokratiet glæder vi os over, at vi er kommet et godt stykke videre med trafikal ligestilling, hvor det koster det samme at sejle med færge, som det vil koste at køre en tilsvarende strækning i bil – det såkaldte landevejsprincip.
Tilløbet har dog været langt, også for langt efter vores opfattelse.
Vi er nemlig af den holdning, at lavere færgetakster vil bidrage med udvikling og arbejdspladser på vores øer, og det er en rigtig, rigtig vigtig indsats.
Et bredt flertal blev sidste år enig om at justere på tilskudsordningerne til nedsættelse af færgetakster for personbefordring og godstransport, og ændringerne skete på baggrund af en evaluering af ordningerne og nye trafiktal, der forskyder den nuværende fordelingsordning.
Personligt er jeg også rigtig glad for, at vi får løst problematikken om Mandø, som jeg selv har været meget optaget af.
Os, der bor i området, kender til problematikken omkring højvande, og at der ikke er vejadgang til Mandø.
Så Socialdemokratiet støtter hermed L 198, og den samme meddelelse skal jeg give på vegne af Andreas Steenberg fra De Radikale.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-03-28:
Når der er en diskrimination, kan man sige, i dag mellem dyrearterne, så er det altså, fordi vi ikke finder det godtgjort, at der er den her sansning hos de dyr.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-03-28:
Det, jeg ved om den sag, er, at støtteforeningen gjorde gældende, at der skulle være et nyt bevis i form af en lydoptaget samtale.
De relevante personer har så afvist, at samtalen har fundet sted, og der ligger heller ikke nogen optagelse af den.
Den afgørelse har støtteforeningen så påklaget til afgørelse hos statsadvokaten, og så må vi jo vente på, hvad statsadvokaten siger.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-03-28:
Så har det jo været fremme i dagspressen, at man spørger den politiadvokat, som har forestået efterforskningen, hvorfor man ikke har afhørt en central person i sagen.
Så svarer man, at begrundelsen var, at vedkommende over for Avisen Danmark i juni sidste år afviste at have noget kendskab eller have nogen rolle i sagen.
Jeg håber da ikke, det er den fulde begrundelse for, at man ikke er kommet videre.
Men ved justitsministeren, hvorfor man ikke har afhørt den pågældende?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-03-28:
Det vil jeg gerne diskutere åbent.
Det har jeg egentlig ikke nogen afklaret holdning til.
Det er jeg fuldstændig åben over for.
Trine Bramsen (S), 2019-03-28:
Tak for det.
Jeg er sådan set enig med ministeren i, at vi ikke skal sidde her i Folketinget og diktere efterforskninger, men at vi, hvis der er nogle af os, der får en viden, må rette de spørgsmål til ministeriet.
For det er jo kun 5 dage siden, vi desværre så en situation, hvor et krydstogtskib kom i vanskeligheder.
Hvis man i fremtiden forestiller sig, at der skulle ske en stor ulykke i internationalt farvand, vil man så lave et andet efterforskningssetup, hvor man ikke på samme måde, som det skete dengang med »Scandinavian Star«, delte efterforskningen på tværs af lande, men hvor man organiserer sig på tværs af lande?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-03-28:
Det synes jeg egentlig jeg har svaret på, da hr. Peter Kofod stillede det samme spørgsmål.
Man kan jo som politiker vælge at stå stædigt fast, og man kan så, hvis man har sagt noget én gang, gøre alt, hvad man kan, for ikke at blive klogere eller lytte til argumenter.
Da jeg blev minister, tog jeg den her sag op i ministeriet og spurgte ind til den, for det har jo været en sag, der har været diskuteret længe.
Det førte så frem til, at jeg fik en orientering om det, og det førte frem til, at vi holdt et møde ovre i ministeriet.
Jeg kan ikke huske præcis, hvem af de herrer og damer der var til stede, men det var et møde, hvor vi havde folk inde, der havde siddet med den her sag fra begyndelsen, for at gennemgå: Hvad var nordmændenes og svenskernes, og hvad var Danmarks opgave?
Hvad har det ført til?
Hvordan har hele processen været?
Så er det jo klart, at jeg, når vi har haft det møde, har taget den tilgang, at jeg har lyttet til det.
Altså, vi kunne jo sagtens beslutte noget her og sige, at vi så skal gøre et eller andet hurtigt, og at vi sætter noget i gang.
Men hvis vi sætter noget i gang, skal det vel også være, fordi vi har en formodning om – og nogle myndigheder har en formodning om – at det her fører til noget.
For ellers er det jo bare staffage.
Søren Søndergaard (EL), 2019-03-28:
Det vil jeg da sige tak for og sige i lige måde.
Det har der bestemt været brug for.
Det er jo rigtigt, som hr. Peter Kofod siger, at den her udtalelse jo er relativt bred og mild, men den har jo den store fordel, at den ikke lukker den her sag ned.
Den har jo den store fordel, at den ikke på nogen måde siger, at tingene er tilstrækkelig udtømt, men at der stadig væk er rum for, i det omfang der kommer nye oplysninger, at sagen kan tages op – og det skal der jo nok komme.
Men jeg vil bare gerne bede hr. Peter Kofod bekræfte, at det her forslag til vedtagelse ikke betyder, f.eks. efter et kommende folketingsvalg, at det forslag, der har været om at nedsætte en uvildig undersøgelse til at se, om der er noget, politiet eventuelt kunne forske yderligere i, forhindrer, at et sådant flertal kan finde sted, men at det tværtimod kan være en af de nye ting, som der er omtalt i det forslag til vedtagelse.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-03-28:
Hvis der er noget, jeg har fundet ud af i den her sag, så er det, at hvad angår de mange ting, der kommer frem, om, hvem der har gjort hvad og hvorfor, og hvem der ikke har gjort noget, så er det sådan, at når man spørger mere ind til det, får man et lidt mere udførligt svar.
Og det er også derfor, jeg siger, at det for min skyld vil være rigtig fint, hvis det her giver anledning til, at man kan stille nogle spørgsmål, som vi i ministeriet kan få undersøgt hos de relevante myndigheder.
Altså, de danske myndigheders undersøgelser førte jo til, at der blev rejst tiltale mod direktøren i rederiet og skibets kaptajn for overtrædelse af den dagældende lov om skibes sikkerhed.
Sagen blev jo behandlet i Højesteret i 1993, hvor de pågældende fik en dom for overtrædelse af lov om skibes sikkerhed.
Rigsadvokaten og Justitsministeriet har så efter afslutningen af straffesagen behandlet en lang række anmodninger om genoptagelse af efterforskningen, men de danske myndigheder har bare ikke fundet, at der var oplysninger, som gav grundlag for genoptagelse og iværksættelse af yderligere efterforskning.
Jeg synes bare, det er helt vildt, hvis det så er os politikere, der skal vælge at sige, at det ved vi så mere om end politi- og anklagemyndigheden.
Det mener jeg ikke jeg kan byde ind med.
Karsten Hønge (SF), 2019-03-28:
Det er jo klart, at ministeren ikke sådan på stående fod kan svare på alle detaljer i så omfattende en efterforskning, men jeg går ud fra, at ministeren kan svare på mit spørgsmål, som trods alt er på det lidt mere overordnede plan.
De norske myndigheder bekræfter, at forsikringssvindel aldrig har været efterforsket som et motiv, men det fremgår også, at det er Danmark, der skal udrede både ejer- og forsikringsforholdene.
Jeg mener, så kører det da for alvor i ring.
Så hvad er svaret på det her?
Kan ministeren opklare, om det var Danmark, der egentlig skulle gøre det?
Norge siger, at de aldrig har gjort det, og så henviser Danmark alligevel til Norge, som ikke har gjort det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-03-28:
Man kan jo sige det sådan lidt direkte, at det nemmeste jo ville være, at vi her i Folketinget sagde, at nu vil vi have en ny undersøgelse.
Det kunne vi så blive ved med gang på gang at sige, for der kommer jo løbende ting frem, og de påstande, der kommer frem, bliver så også undersøgt.
Der er jo en støtteforening, som er kommet med nogle oplysninger, og så har Københavns Politi jo tilbage den 8. januar i år truffet afgørelse om ikke at genoptage efterforskningen i sagen, simpelt hen fordi politiet ikke vurderer, at der ved yderligere efterforskning ville kunne peges på en eller flere gerningsmænd.
Altså, i alle andre sager respekterer vi jo herinde, at det ikke er os, der er efterforskere – vi stoler simpelt hen på, at myndighederne efterforsker sagerne.
Og kommer der nyt frem, så efterforsker de det, hvis det er relevant, og hvis de kan se, at der er noget at komme efter, at der er noget, der kan føre til videre undersøgelser.
Når man kigger nærmere på det, synes jeg et eller andet sted at det må være politiet, der vurderer, om der er grundlag for en ny efterforskning.
For det er vigtigt at sige, at den her sag bliver aldrig forældet.
René Gade (ALT), 2019-03-28:
Tak for gennemgangen.
I den seneste måneds tid – ligesom tilbage for et år siden, tror jeg, da jeg også sad med ovre hos justitsministeren og blev indført i sagen – har spørgsmålene bare rejst sig i hobetal, og jeg har fuld forståelse for, at ministeren ikke kan stå at redegøre for hele sagen her fra talerstolen i dag.
Det er vel Avisen.dk og Århus Stiftstidende, der driver sagen fremad, og som har været gode til også at underrette mig som ordfører om, hvad det egentlig er, der er sket i hele sagsforløbet, på en måde, som er forståelig for mig.
Efter det arbejde, de sidder og laver, og den oplevelse, man får som læser af sagsgennemgangen, så synes det jo, som om der er så meget at tage fat på.
Men hvad tænker ministeren, når der ligger så meget uforløst?
Som Enhedslistens ordfører også sagde, har undersøgelserne jo ikke nødvendigvis været mange, tværtimod.
Så hvor lander vi den her sag?
Altså, har vi politisk et råderum for at gøre et eller andet, som tingene står i dag, eller må vi vente til, at der dukker noget op, som ikke er dukket op de sidste 30 år?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-03-28:
Nej, det kan jeg ikke her fra Folketingets talerstol.
Jeg vil rigtig gerne undersøge det og komme med et skriftligt svar.
Jeg kommer ikke til at stå her i dag og kommentere enkeltelementer i de undersøgelser – hvad der har måttet være og hvad der ikke har måttet være – for det ville jo kræve, at jeg var inde i de, jeg ved ikke hvor mange kasser af materiale, der er, og som ligger tilbage fra 1990 og frem til 2017.
Det ville jeg jo ikke have en chance for at være inde i.
Jeg konstaterer bare, at få dage efter branden blev det så aftalt mellem regeringerne i Danmark, Norge og Sverige at nedsætte et undersøgelsesudvalg, hvor man fordelte, hvem der undersøgte hvad i efterforskningen.
Det har man så arbejdet på.
Og hvis man synes, at der ikke er ting, der ikke er svaret på, så tror jeg, at man står sig bedst ved at stille et skriftligt spørgsmål, som vi hjertens gerne svarer på.
Men jeg er ikke inde i de, jeg ved ikke, hvor mange kasser og alle papirer der i dem.
Der er jeg nødt til at stole på de myndigheder, der efterforsker sagen – det har jeg jo ikke en kinamands chance for at svare på her.
Martin Lidegaard (RV), 2019-03-28:
Jeg kan ikke lade være med at citere De Konservatives retsordfører fra den debat, vi havde om det her tema for ca. 3 år siden.
Det var nemlig også hr. Søren Pape Poulsen, og da sagde hr. Søren Pape Poulsen noget om det forslag, som blev bragt frem af SF i lovform, nemlig om at man skulle lave en hurtig undersøgelse, der uafhængigt skulle vurdere, om der var grundlag for, at politiet selv – og det er jeg helt enig i – tog efterforskningen op igen.
For selvfølgelig var det politiet, der skulle gøre det.
Til det sagde hr. Søren Pape Poulsen dengang: »Når nu vi er der, synes jeg faktisk, at vi af hensyn til de mange mennesker, der har haft det her helt inde på livet, skylder at gøre alt, hvad vi kan, for at komme til bunds i sagen.
Derfor synes jeg, at forslaget om en hurtigtarbejdende undersøgelsesgruppe er rigtig godt«.
Jeg er meget enig med justitsministeren i, at det her er en helt usædvanlig sag, og jeg er også enig i, at man her skal passe rigtig meget på ikke at blande den lovgivende og den udøvende magt her.
Så jeg er lidt ked af, at justitsministeren har skiftet holdning til det her punkt.
Hvad er det, der er sket i sagen, der gør, at ministeren har skiftet indstilling til det her?
Peter Kofod (DF), 2019-03-28:
Jeg kan bekræfte det, hr. Søren Søndergaard spørger om.
Trine Bramsen (S), 2019-03-28:
Vi afviser da bestemt ikke, at man kan kigge bunkerne igennem igen.
Der sidder jo nogle myndighedspersoner, der har arbejdet med de her sager, og der har også været flere inde over, for det er jo ikke sådan, at der kun er én myndighed, der beskæftiger sig med det her.
Så er der nye steder, hvor man kan sige, at her er det simpelt hen ikke blevet undersøgt godt nok, så synes vi da, at man med det samme skal få det oversendt til ministeriet og bedt om at få svar på de elementer.
Jeg vil bare sige, at det ikke er mit indtryk, at myndighederne ikke har vendt bunkerne rigtig mange gange og fået nye personer ind over, nyansatte, der har kigget det igennem, sparring på tværs af myndigheder.
Og derfor skal vi bare passe på med at få det til at lyde, som om man har nogle bunker, og så har man lagt dem over i et hjørne, som om man slet ikke spekulerer på den sag mere.
Det er min oplevelse, at myndighederne er meget optaget af den her sag og meget gerne vil komme til bunds i den.
René Gade (ALT), 2019-03-28:
Jeg blev præsenteret for forslaget til vedtagelse her umiddelbart før vores debat, og jeg vil gerne fra Alternativets side, i trit med hvad alle andre ordførere også siger, sige, at det her netop ikke skal politiseres, så vi vil gerne bakke op om teksten.
Hurtigt, effektivt og netop uvildigt, for – og det vil jeg også komme ind på i min ordførertale – jeg abonnerer heller ikke på nogen konspirationsteori.
Men jeg tænker, at det må være svært for en minister uanset hvad at bestemme, at det her skal gøres 30 år efter på tværs af alle mulige myndigheder.
Der er mange, der lige pludselig skal kigge sig over skulderen, og der er mange, der har været i spil og har gjort et eller andet professionelt stykke arbejde, som måske kommer til at blive kompromitteret af en ny undersøgelse.
Så har jeg bare meget stor respekt for det, for det må være meget svært at sidde som minister og tage den her beslutning, og derfor kunne det måske være interessant at bruge vedtagelsesteksten til at løfte et fællesskab til at få nogen til at kigge på det uvildigt.
Ordføreren har allerede svaret, at det ikke er noget, der ses som en mulighed fra socialdemokratisk side.
Trine Bramsen (S), 2019-03-28:
Vi vil
hjertens gerne
, at man fandt det spor eller den nye teknologi, der gjorde, at man kunne få de ansvarlige straffet for det her.
Men vi skal bare ikke bilde os ind, at fordi vi igangsætter et stort arbejde, kommer der automatisk et punktum for sagen.
Jeg tror, at det her er en sag, der, hvis ikke den bliver opklaret, vil blive ved med at hænge som et retsmysterie gennem lang tid.
Jeg tror bare ikke, man skal konkludere, at bare vi sætter et arbejde i gang, er det slut med det.
I forhold til forsikringssvindel: Det var jo det spor, som man ved mødet i Justitsministeriet pegede på der har været gravet i, endda flere gange.
Men altså, er der nye oplysninger, synes jeg da, at vi med det samme skal få dem oversendt til justitsministeriet for at sikre, at politiet arbejder med det.
Peter Kofod (DF), 2019-03-28:
Tak for det.
Og tak til den socialdemokratiske ordfører for netop at have understreget, at der ikke må gå partipolitik i det her, for det synes jeg netop ikke der skal.
Jeg synes, at regnbuekoalitionen – må jeg kalde det det? – hernede måske er beviset på, at der jo netop ikke er gået partipolitik i det, fordi det er så vigtigt, at der kommer nogle svar i den her sag.
Og derfor vil jeg stille den socialdemokratiske ordfører to spørgsmål.
Det første spørgsmål er: Vil det ikke være rart at få sagen afsluttet?
Altså, nu diskuterer man den her sag på snart 30. år.
Vil det ikke være rart, hvis man kom i en situation, hvor man kan sige, at nu er der nogle nye øjne, der kigger på det her, vender alle papirbunker, ser på det hele?
Måske finder man ud af, at der ikke er noget, eller at der er noget, men under alle omstændigheder vil man ligesom enten kunne sætte et punktum eller kunne gå videre med noget mere, og vil det ikke være rart?
Det er den ene ting.
Det andet spørgsmål er: Hvordan har ordføreren det med, at hele det her tema om forsikringssvindel ikke er noget, man rigtig har beskæftiget sig med?
Trine Bramsen (S), 2019-03-28:
Men jeg synes da, at hvis der er konkrete steder, hvor der bliver sået tvivl om, om bunkerne er vendt godt nok, eller om der er taget fat i centrale vidner, så skal vi stille spørgsmålet til justitsministeren, så vi kan få det afklaret, også for at sikre, at der ikke opstår unødige konspirationsteorier.
Martin Lidegaard (RV), 2019-03-28:
Jeg er helt enig med ordføreren i, at det her er sådan en sag, hvor der er så meget på spil og der er så mange ofre, at der skal man holde tungen lige i munden og forsøge at holde sammen på det politiske.
Jeg vil også gerne sige ligeud, at jeg ikke abonnerer på nogen stor konspirationsteori i forhold til politiets rolle i det her om, at der bliver skjult eller dækket eller alt sådan noget.
Men jeg kan konstatere, at der er en meget stor gruppe mennesker derude, som ikke føler, at der er blevet undersøgt det, der skal, og jeg skal slet ikke kunne vurdere, om de har ret eller ej.
Det er heller ikke vores opgave.
Jeg tænker ikke på en stor undersøgelseskommission, der skal arbejde i mange, mange år, eller på noget andet meget dyrt og forkromet, men udelukkende på, om måske et par uafhængige advokater, der satte sig ned og kiggede det igennem, en gang for alle kunne sige: Der er gjort det, der kan gøres, der er ikke mere at komme efter.
Altså hvis politiet har ret, eller hvis det modsatte er tilfældet: Overvej at genoptage sagen.
Og så ligger det ikke godt og trygt hos politiet.
Om ikke andet, tror jeg, vi har brug for at sætte det punktum, ligesom nordmændene valgte for deres vedkommende at sætte det punktum.
Trine Bramsen (S), 2019-03-28:
Jamen jeg kan bare gentage, at jeg oplever, at der i forhold til det er en massiv sult hos myndighederne.
I politisprog hedder det vist, at det vil være en stor skalp at få, hvis man kunne være den politienhed eller politimand, der opklarede det her.
Der er stor bevågenhed om den her sag og en lyst til, hvis man kan tage fat i bare det mindste, så at gå videre med det.
Og den holdning deler vi politisk.
Søren Søndergaard (EL), 2019-03-28:
Undskyld, men jeg har da trykket mig ind.
Men værsgo.
Skal jeg sætte mig ned?
Men værsgo.
Jeg vil bare takke den socialdemokratiske ordfører for at være positiv over for det her, for det er jo netop, fordi vi ikke skal gøre det her til en politisk sag, at når der er tvivl hos pårørende, hos efterladte og i det politiske system, så er det en god idé at finde nogle, der er uafhængige, til at tage et frisk look på tingene og komme med en indstilling.
Og det er jo altså det, som i hvert fald Dansk Folkeparti, Alternativet, Radikale, SF og Enhedslisten og måske også Liberal Alliance synes er en god idé og har udtrykt her i dag.