runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-06:
Vi har bl.a. talt lidt om logning i dag, og nu er der jo lagt op til, at revisionen af de regler udskydes; jeg ved ikke, om det er ottende eller niende gang.
Det er bl.a. med henvisning til, at der er nogle afgørelser på vej til næste år.
Man kan tænke sig, at det her er et område, hvor der hele tiden vil være afgørelser.
Så til næste år vil der formentlig også være nogle afgørelser eller nogle sager, der kommer på et andet tidspunkt.
Så kan ministeren sige noget om, hvor mange gange man ligesom med god grund kan udskyde en revision af logningsreglerne?
Altså, er det jubilæum nr. 10, vi skal op på, eller hvor går grænsen, så man ligesom kan sige, at nej, nu kan vi altså ikke udskyde de her regler yderligere, og nu skal vi leve op til det, der kommer til udtryk i den praksis, der gælder i regi af EU, på lige fod med vores nabolande og andre EU-lande, som jo godt kan opklare kriminalitet med den praksis, der er udvist i forhold til logning?
Nick Hækkerup (S), 2019-12-06:
Tak, formand.
Tak for en i virkeligheden god debat, hvor der var både noget indhold og også det, som jeg tror vi alle sammen godt kan lide, nemlig nogle af de der skarpe kommentarer og fiffige bemærkninger og underfundigheder, hvor der er nogle, der lige er ved at blive fanget på det forkerte ben, når man står heroppe.
Jeg tror i virkeligheden, og det siger jeg overhovedet ikke for at starte det, at når Enhedslistens ordfører talte om automatisk nummerpladegenkendelse, så hænger det jo sammen med, at vi alle sammen er enige i, at det her er en balance, og at der jo sådan set ikke er nogen – og nu skal jeg vende tilbage til Alternativet og Det Radikale Venstre – der siger, at vi ikke skal have noget overvågning.
Altså, man anerkender jo, at der er nogle principper, der vejes op imod hinanden, og det er jo i virkeligheden det, der sker, når man siger, at det der med automatisk nummerpladegenkendelse for en er så vigtigt, at man godt vil skære lidt af den der umiddelbare frihed.
Det er jo i virkeligheden det, som er gået igennem i kommentarerne, mest udtalt – tror jeg i virkeligheden – fra Venstres ordfører, fru Inger Støjbergs, side, der meget klart lagde fra land med at sige det, men fru Pernille Bendixen understregede jo det samme, og fru Karina Lorentzen Dehnhardt gjorde det også, og sagde noget, som jeg også synes er vigtigt og rigtigt, og som ikke rigtig har fyldt i debatten i dag, nemlig at noget af det, der legitimerer, at man kan bruge det, hvis det nu ikke bare er for eller imod overvågning, og hvis vi skal bruge overvågning, jo er den retssikkerhed, vi bygger op omkring det.
Altså, er der et uafhængigt tilsyn?
Vi lever jo i en retsstat, hvor vi så bygger strukturer op omkring de her værktøjer, som sikrer, at de bliver brugt på en demokratisk måde, som sikrer, at der er indsigt med, hvordan de bliver brugt, som sikrer, at de ikke står på tilfældigheder.
Jeg synes, at noget af det, som har været det centrale i spørgsmålet i dag, har været: Giver overvågning overhovedet tryghed? Og overvågning giver tryghed, fordi det er effektivt til bekæmpelse af kriminalitet.
Det anerkender vi hele vejen rundt, begge de to forslag til vedtagelse i dag anerkender, at det er vigtigt i et godt efterforskningsredskab, og hvis det er det og der er den sammenhængskraft, når overvågning bruges til at bekæmpe kriminalitet, så understøtter det samfundets sammenhængskraft.
Den sammenhængskraft giver tryghed og deraf frihed.
Det er jo det, der er det centrale, men det er stadig væk balancer, der skal findes.
Det tror jeg var hvad jeg ville sige.
Naser Khader (KF), 2019-12-06:
Det er enormt vigtigt, at vi holder fast i vores retssamfund og vores retsprincipper – det er grundlæggende for os Konservative.
Samtidig er det altså også vigtigt at komme efter forbryderne og terroristerne, og det er bl.a. derfor, at vi ikke vil have, at Islamisk Stat-terrorister kommer tilbage til Danmark.
Nick Hækkerup (S), 2019-12-06:
Uden at tage munden for fuld vil jeg sige, at jeg tror, det er et spørgsmål, som ligger på kanten af den her forespørgselsdebat, nemlig hvordan vi sikrer EU-rettens effektivitet.
Det er jo fuldstændig rigtigt, som spørgeren udmærket ved, at den jo bl.a. sikres ved, at hvis landene ikke efterlever de domme, som EU-Domstolen har afsagt, så kan man risikere at få forelagt en traktatkrænkelsessag, hvor man så kan blive dømt med de konsekvenser, der følger af det, medmindre man har gode grunde til lige at tænke sig om.
Og i det her tilfælde er det jo sådan, at den retstilstand, som EU-Domstolen tegnede, er bragt i tvivl med de sager, som der er domsforhandlet i, og hvor der kommer en dom på et tidspunkt, som givetvis vil gøre os klogere på, hvordan retstilstanden skal være.
Det kan jeg godt forstå at hr. Sikandar Siddique ikke kunne afkode, for jeg svarede ikke på spørgsmålet – jeg svarede rundt om spørgsmålet.
Jeg synes, der er et behov for, når vi kommer ind i de forhandlinger, vi i øvrigt skal have, også at få kigget på spørgsmålet om resocialisering, herunder jo hvordan kriminalforsorgen fungerer.
Torsten Gejl (ALT), 2019-12-06:
Noget af det, der virkelig gjorde indtryk, er det her med, at hvis man bliver mobbet i skolen, kan man ikke længere bare gå hjem uden at blive mobbet videre.
Her kan det fortsætte på Facebook og andre sociale medier.
Jeg har kigget på det lovstof, der foreligger, og jeg har også kigget på de satspuljeinitiativer, som vi i Alternativet også er med i, og hvor man også bakker op om at prøve at sikre, at færre elever bliver mobbet.
Men jeg har ikke rigtig kunnet finde nogen strategi i forhold til de sociale medier.
Har vi ikke nogen strategier, eller har vi ikke været tydelige omkring det, eller er det mig, der ikke har researchet ordentligt?
Hvad er ministerens tanker i forhold til at stoppe det der med, at det kan fortsætte hele døgnet?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-12-06:
Det har jeg faktisk også oplevet i den tid, jeg har været herinde, og det indledte jeg også med.
Da jeg startede med at være politisk engageret i start-midt-1990'erne, var det ikke en problemstilling, der lå særlig højt på nogens dagsorden, og så har det tiltagende været noget, der optog de undervisningsministre – i øvrigt på tværs af partier – der har siddet, og den række vil jeg meget gerne følge derudad på den måde, at det er et emne, der kommer til at stå mere og mere centralt i vores måde at gå til det på.
Det ødelægger jo indlæringen for et barn.
Ud over at det sætter følelsesmæssige spor resten af tilværelsen, giver det også et ringere fundament, og det vil sige, at de konsekvenser, det har for det enkelte barn både boglig-fagligt, men også personligt og følelsesmæssigt, jo er ret store, og det tror jeg simpelt hen ikke man havde blik for tidligere.
Det har vi da heldigvis fået nu.
Mai Mercado (KF), 2019-12-06:
Det er lige med at finde ud af, hvornår den rette timing er; sådan er det jo gerne i politik.
Tak for en rigtig fin tale, som jeg synes virkelig havde nogle rigtig fine betragtninger.
Lige inden jeg kom herned i salen, havde jeg en meget fin diskussion på Radio4 omkring mobning og mobning i folkeskolen, som bl.a. var med paneldeltager Rasmus Kjeldahl fra Børns Vilkår.
Han sagde, at han oplevede, at der igennem tid havde været sådan et skift i, hvor vigtigt undervisningsministeren egentlig syntes det her var.
Så det er egentlig bare et helt åbent spørgsmål: Hvor vigtigt synes ministeren det her er?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-12-06:
Nu har jeg jo været aktiv i elevbevægelsen i utrolig mange år, så det får mit hjerte til at banke, lige så snart man taler om at få eleverne engageret i deres skole og aktive omkring, at skolen bliver udviklet ordentligt.
Det vil jeg gerne kigge på.
Vi må kigge på konkrete modeller for, hvordan vi kan gøre det.
Kom med nogle konkrete bud, og så må vi se, hvad vi kan gøre ved det.
I forhold til DCUM vil jeg sige, at det er to redskaber, der virkelig ligger i hver sin ende af redskabskassen.
Når vi kan få eleverne og i øvrigt lærere og forældre til for alvor at gå aktivt ind i det og selv bære en stor del af det, der handler om undervisningsmiljøet, hvad enten det i øvrigt er indeklima eller det andet, tror jeg, vi rykker rigtig meget.
I forhold til tilsynet og DCUM vil jeg gerne give tilsagn om, at vi kan tage en bredere drøftelse både i forhold til den del, der handler om indeklima, men også i forhold til det her.
Jeg mener, det er helt oplagt, at vi, når vi også får lavet en evaluering, hvor DCUM indgår, også får taget den drøftelse.
Og ja, det er rigtigt, at det simpelt hen er anden gang på en uges tid, at vi har drøftelsen om DCUM, og jeg tror aldrig, vi har haft en konkret drøftelse om deres rolle.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-12-06:
Tak for det, og tak til ministeren for besvarelsen.
Selvfølgelig har vi respekt for, at vi har en kommende evaluering, men samtidig tænker vi, at der er nogle problemer, som vi også godt kan håndtere, og som vi også godt kan tage fat i.
Derfor mener jeg også godt, vi kan diskutere, hvordan vi sikrer, at der ude i de kommuner, der nu ikke nødvendigvis gør det godt nok, også kommer til at ske noget.
I den sammenhæng vil jeg egentlig gerne have ministerens kommentar: Kunne vi, når vi nu sidder med evalueringen og vi kigger på DCUM, blive enige om at sige, at vi er nødt til at kigge på deres rolle i forhold til at have mulighed for at føre tilsyn.
Vi havde debatten for en uge siden i forhold til indeklimaet, hvor vi talte om det samme: Kan vi bruge DCUM som et værktøj?
En anden ting i lidt samme ombæring er, at ude på skolerne har vi begreb, der hedder elevarbejdsmiljørepræsentanter – eller undervisningsmiljørepræsentanter, som det vel formelt set hedder derude – som ikke er voldsomt meget aktive ret mange steder.
Kunne vi blive enige om at gøre en indsats for at sikre, at der kommer flere af dem, og at de bliver uddannet til også at varetage rollen derude?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-12-06:
Tak for det.
På trods af de senere års initiativer rettet mod mobning og en aftagende tendens med mobbeproblemet er der stadig alvorlige og udbredte problemer med mobning i landets skoler.
En ny undersøgelse viste for skoleåret 2017-18, at knap 20 pct. af skoleeleverne fra 4. klasse til 9. klasse oplevede mobning.
Det er alt for mange.
10 pct. af dem oplevede systematisk og kontinuerlig mobning.
Det er i hvert fald den dokumenterede mobning.
Man kunne frygte ved at forholde sig kritisk til undersøgelsen, at tallene kunne være endnu højere, men de er jo høje nok i sig selv.
Desværre viser samme undersøgelse også, at mobning i mange tilfælde også har en social slagside.
Mobning foregår også uden for skolen.
Eksempelvis stopper hvert ottende barn med en fritidsaktivitet grundet mobning eller mistrivsel.
Mandag og tirsdag i den her uge kunne man i landets aviser læse om to rystende eksempler på mobning, hvor mobbeofrene var blevet taget ud af skolen.
I det ene eksempel fra Hunderupskolen ved Odense havde skolelederen valgt at tage mobbeofferet ud af skolen.
I det andet eksempel fra København udtalte mobbeofferets mor, at Utterslev Skole ikke kunne garantere for hendes søns sikkerhed.
Det er to rystende og uhørte eksempler på, at vi som samfund fuldstændig svigter de stakkels mobbeofre.
Og det kan slet ikke være rigtigt, at det skal være mobbeofferet, der bliver sendt eller taget ud af skolen.
Mobning har store og alvorlige konsekvenser for både mobbeofferet og for samfundet.
Derfor er vi simpelt hen nødt til at reagere, intensivere og styrke indsatsen, for det er simpelt hen ikke godt nok.
Derfor har vi i Dansk Folkeparti taget initiativ til den her forespørgselsdebat, da vi ikke passivt kan se på, at så store andele af børnene mistrives på grund af fysisk og psykisk mobning i skolerne.
Derfor er jeg selvfølgelig også meget spændt på nu at høre, hvordan ministeren vil sikre, at vi får skærpet indsatsen mod mobning.
Pause Pause (Pause), 2019-12-06:
Mødet er udsat.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-06:
Tak for ordet, formand.
Tak for en god debat.
Videoovervågning kan have en effekt i forhold til at opklare forbrydelser, men vi mener, at 1,5 millioner kameraer er tilstrækkeligt.
Vi mener ikke, at vi skal have yderligere overvågning.
Vi mener, at vi for at forebygge kriminalitet, for at forhindre kriminalitet skal sætte ind langt tidligere og langt mere effektivt i forhold til det forebyggende og resocialiserende, og det er også det, jeg lagde op til i mit sidste spørgsmål til ministeren.
Og så vil Alternativet nu meget snart fremlægge et forslag omkring et forbud mod ansigtsgenkendelsesteknologi i det offentlige rum, og der er jeg sikker på at debatten vil fortsætte.
Tusind tak til alle ordførerne for en god debat.
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-06:
Så kunne jeg fristes til at spørge opfølgende, om ordføreren så mener, at helt grundlæggende rettigheder er fine franske principper, eller om det er noget, vi virkelig skal passe på og virkelig skal værne om.
Jeppe Bruus (S), 2019-12-06:
Nu bliver det rigtig interessant, for alt det forebyggende er jeg enig i.
Men du har lige svaret fru Inger Støjberg, at grunden til, at det her med kameraer omkring social dumping er godt, er, at du også stoler på politiets vurdering af, at det er effektivt.
Her siger politiet, at det også er effektivt, hvis vi sætter ind over for banderne.
Hvorfor er det, at når politiet siger, at det er effektivt over for banderne, så er det ikke godt nok?
Rosa Lund (EL), 2019-12-06:
Jo, jeg kan i hvert fald gøre forsøget.
Jeg tror ikke på, at flere kameraer vil virke over for banderne.
Jeg vil rigtig gerne være med til at give politiet en masse redskaber til at komme bandekriminaliteten til livs.
Der er faktisk ikke noget, jeg hellere vil.
Jeg bor på Nørrebro, så tit føler jeg, at jeg bor midt i bandekonflikten.
Og jeg tror faktisk, at noget af det, der vil virke, er mere politi på gaden, betjente, som vi, der bor på Nørrebro, kender, og som vi er trygge ved at gå til, og som vi stoler på og kan snakke med – alle de der ting – og som kan sætte ind over for banderne, altså at der kommer en massiv indsats i de ungdomsklubber, der ligger på Nørrebro.
Vi skal sikre, at ungdomsklubberne rent faktisk har åbent, sådan at det, man kalder lillebrorgenerationen, ikke bare hænger ud på Blågårds Plads.
Jeg tror faktisk, at vi kunne gøre rigtig meget.
Men jeg tror ikke på, at flere kameraer vil stoppe bandekriminaliteten, for jeg tror, det vil betyde, at vi vil få den situation, som vi har i London, hvor folk så bare kigger ned i jorden med hætten over hovedet.
Jeg deler fuldt ud ambitionen om at stoppe bandekriminalitet.
Der er faktisk nærmest ikke noget, jeg hellere vil.
Jeg tror bare ikke, at det er det her, der virker.
Jeppe Bruus (S), 2019-12-06:
Vi kan f.eks. tage eksemplet med banderne.
Noget af det, der ligger i forslaget, er, at politiet skal have mulighed for selv at sætte nogle kameraer op og følge med for også at kunne sætte ind over for nogle af de situationer, vi har set nogle steder i København.
Så sætter vi ind mod en type af kriminalitet, og vi giver politiet nogle efterforskningsmuligheder.
Det er præcis, som vi har gjort det i finansloven, som jo er blevet nævnt her, i forhold til social dumping.
Kan Enhedslistens ordfører ikke forklare mig, hvorfor det er okay at sætte ind over for social dumping, men at det ikke er okay, at politiet får nogle flere kameraer, de kan sætte ind med over for bandekriminalitet?
Rosa Lund (EL), 2019-12-06:
Det er, fordi jeg stadig mangler nogle konkrete beviser på, at det virker.
Men jeg lytter meget, meget gerne til, hvad politiet har af behov i det her.
Men jeg hører også politiet sige, at de godt kunne tænke sig at lave en mere kontinuerlig indsats der, hvor der er bandekriminalitet, men det kan de ikke, fordi det er politibetjente fra hele landet, der bliver sendt rundt i hele landet, lige præcis som vi ser på Christiania, hvor vi også har store problemer med bandekriminalitet, nok fordi der bliver handlet med nogle ting, som bandernes økonomi bygger på.
Jeg har det, som om fru Inger Støjberg og jeg er to forskellige steder – og det ved jeg jo at vi er – men vi hører heller ikke de samme ting i dag.
Men jeg vil gerne gentage det, for jeg synes faktisk, jeg sagde ret klart, at vi i Enhedslisten anerkender, at det er et vigtigt efterforskningsredskab for politiet.
Jeg tror bare ikke, at flere kameraer er det, der så præventivt stopper terrorismen.
Jeg tror, det er nogle andre ting, og det vil jeg meget gerne diskutere med fru Inger Støjberg.
Som jeg også tidligere diskuterede med ordføreren for Dansk Folkeparti, tror jeg faktisk, at vi, hvis vi sætter ind langt tidligere over for dem, som vi har frygt for kan blive radikaliseret, kan stoppe rigtig meget terrorisme.
Men det kræver jo, at vi prioriterer nogle indsatser i folkeskolen og i de socialt udsatte boligområder, og det er jeg ikke sikker på at fru Inger Støjbergs parti vil være med til.
Inger Støjberg (V), 2019-12-06:
Jo, jo, men nu har vi brugt rigtig meget tid på her i dag, at det ligesom skulle være evidensbaseret, når man satte kameraer op, og det kan jeg så forstå at det kun skal være, hvis det handler om mennesker, der kan blive udsat for vold og voldtægt, og terrorister og sådan noget.
Så skal vi have noget evidensbaseret forskning.
Men hvis det er tungvognsområdet, er det noget helt andet, for så er det nok med, at man ikke tvivler på det, at man tror, at det virker, at man har hørt fra politiet, at det virker.
Vi har jo ikke bare hørt fra politiet, at det muligvis virker, når man skal opklare et terrorangreb, men det ved vi.
Så jeg kan simpelt hen ikke forstå den sondring, som Enhedslisten her begiver sig ud i, altså at det lige præcis på tungvognsområdet er nok, at man tror, eller at man ikke tvivler på det, men at det, hvis det er terrorisme, er en helt anden sag, for så skal vi godt nok have noget evidensbaseret forskning, førend vi kan sætte nogle kameraer op.
Rosa Lund (EL), 2019-12-06:
Først vil jeg da sige velkommen til Venstre i kampen mod social dumping og for at sikre et ordentligt lønniveau på vores arbejdsmarked.
Det synes jeg da bare er dejligt.
Vi ved bare fra politiet selv, at automatisk nummerpladegenkendelse har været et stærkt redskab i det her spørgsmål, og det lytter vi til, ligesom jeg også – og jeg kan godt gentage det for fru Inger Støjberg – lytter til det, når hr. Preben Bang Henriksen siger, at det her gør en forskel i byretten i Aalborg.
Men jeg må så bare sige, at jeg tvivler på, at det har gjort en forskel i forhold til voldtægtssager, hvor vi jo ser meget få domfældelser.
Men videoovervågning er da et vigtigt efterforskningsredskab for politiet, hvilket jeg også synes at flere af de ordførere og jeg selv, som er kritiske over for overvågning, anerkender.
Derfor siger vi heller ikke, at alle kameraer i hele Danmark skal pilles ned.
Vi siger bare, at der måske er nok i forvejen.
Inger Støjberg (V), 2019-12-06:
Det vil jeg da gerne lige følge lidt op på.
For jeg synes da, det er en rigtig interessant diskussion.
Jeg kan sige, at i Venstre vil vi både stoppe terrorister og social dumping.
Vi ønsker at sætte ind over for begge dele.
Når det er sagt, kunne jeg da rigtig godt tænke mig at få uddybet det med evidensbaseret forskning, eller hvad det må være, der må ligge til grund for at lige nøjagtig på tungvognsområdet er overvågning noget, der virker.
Når jeg nu hører hr. Preben Bang Henriksen komme med sine erfaringer fra byretten omkring vold og voldtægt, og at man får opklaret de sager meget hurtigere, så er det jo et godt argument for mig for at have kameraer sat op i Jomfru Ane Gade.
Rosa Lund (EL), 2019-12-06:
Nu er det ikke sådan, at vi på den måde rangerer forbrydelser, hverken i finansloven eller herinde.
Det har bare vist sig, at på tungvognsområdet, cabotagekørsler, er automatisk nummerpladegenkendelse et rigtig godt redskab.
Det har vi lyttet til.
Så har vi sagt: Okay, her kan man faktisk bruge dem.
Vi har også lyttet til, at overvågning i f.eks. jomfru Ane Gade, som hr. Preben Bang Henriksen var inde på tidligere, ikke har virket præventivt, hvad angår overfald, men det har jo virket i efterforskningen af overfaldene.
Det lytter vi da også til.
Men det synes vi sådan set ikke er et argument for, at vi kan sætte flere kameraer op over det hele.
Pernille Bendixen (DF), 2019-12-06:
Der løber jo en ganske spændende tråd gennem det her, og jeg tror, at jeg vil fortsætte lidt som den socialdemokratiske ordfører.
Altså, hvad er det, der vejer tungere på tungtvogsområdet end på f.eks. området bandekriminalitet eller terror?
Og hvilken evidens er det, ordføreren er i besiddelse af på tungsvogsnområdet, som man ikke har på det andet område?
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-06:
Tak for det.
I et indlæg i den her uge i Berlingske retter forhenværende udenrigsminister og kulturminister Per Stig Møller en kritik mod en nylig kommentar fra hr. Rasmus Jarlov, der beskriver en række grundlæggende frihedsrettigheder som fine franske principper.
Kan ordføreren sige noget om, hvorvidt Per Stig Møller er galt afmarcheret i den kritik, eller hvordan man forholder sig til det?
Naser Khader (KF), 2019-12-06:
Vi lever altså i et åbent og demokratisk samfund, hvor vi har en demokratisk kontrol med vores politi.
Jeg har stor tillid til vores politi.
Jeg kan simpelt hen ikke forestille mig, at de beder os om noget, der kolliderer med vores demokrati.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-06:
Så vil jeg gerne spørge ordføreren, om der er en grænse for, hvad politiet kan bede om, før det strider imod vores frihedsrettigheder, eller om der ingen grænse er for Det Konservative Folkeparti.
Naser Khader (KF), 2019-12-06:
Vi går ind for de redskaber, som politiet beder om i konkrete tilfælde.
Og hvis politiet beder om det, accepterer vi det.
Det er jo politiet, der er eksperterne på området.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-06:
Jeg kan forstå, at ordføreren er lidt ked af, at vi ikke har sat os rigtigt ind i sagen omkring Krudttønden.
Men som jeg har påpeget tidligere, er det forholdsvis nyt for mig, og derfor fik jeg formuleret mig forkert.
Det beklager jeg igen.
Det gjorde jeg også før.
Så vil jeg lige spørge ordføreren om ansigtsgenkendelsesteknologi: Går Det Konservative Folkeparti ind for ansigtsgenkendelsesteknologi?
Naser Khader (KF), 2019-12-06:
I den senere tid har vi desværre oplevet bombesprængninger, bilafbrændinger og skyderier i gaderne.
Vi må aldrig acceptere, at disse alvorlige forbrydelser bliver hverdag.
Gerningsmændene må aldrig føle sig sikre, og vi skal sætte ind for at fange de skyldige og stille dem til ansvar for deres handlinger.
Overvågning har i flere tilfælde vist sig at være et godt værktøj til netop dette.
Tilbage i 2015, hvor København blev ramt af et forfærdeligt terrorangreb, og hvor to uskyldige mennesker mistede livet, beviste overvågningskameraerne deres eksistensberettigelse.
Ifølge politiets egen redegørelse var brugen af overvågningsbillederne af afgørende betydning for, at det lykkedes at pågribe og dræbe terroristen Omar el-Hussein inden for relativt kort tid, som de skriver.
Det vil sige, at hvis det ikke havde været for overvågningskameraerne, havde terroraktionen varet længere og været blodigere.
Det synes jeg er vigtigt at understrege.
Egentlig ærgrer det mig, at de, der har stillet forespørgselsdebatten i dag, ikke har sat sig ind i de der detaljer og i den redegørelse, som politiet har lavet, om denne terroraktion – altså, uden overvågningskamera havde vi fået en meget, meget mere alvorlig terroraktion.
De billeder, som politiet sendte ud, da de efterlyste terroristen, var afgørende for at komme på sporet af ham.
For Det Konservative Folkeparti er det selvfølgelig vigtigt, at borgerne fortsat har ret til et privatliv, og at man fra myndighedernes side har fokus på netop dette.
Men den overvågning, vi har i dag, står altså ikke i modsætning til retten til et privatliv.
Den hjælper derimod politiet til at opklare forbrydelser og stille gerningsmændene til ansvar.
Vi værner også om frihedsrettighederne og det frie samfund.
Det skal vi også gøre.
Den kamp kæmper vi også i Det Konservative Folkeparti.
Men den står altså ikke i modsætning til overvågning af kriminelle.