runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2025-01-22:
Jamen altså
Vi var da bestemt heller ikke imod registrerede partnerskaber.
Det var da også, da Enhedslisten var parlamentarisk grundlag for den socialdemokratisk ledede regering, at det faktisk blev lovligt for homoseksuelle par at blive viet i kirken.
Det er bare, fordi det, vi diskuterer i dag, er forældreskab og ikke partnerskab.
Det er to forskellige ting.
Men de initiativer, der er blevet taget, synes vi sådan set er gode.
Jeg har bare lidt svært ved at forstå, at man ikke vil tage det skridt, som ville gøre den store, reelle forskel, og som er at anerkende flere forældre juridisk.
Det mener jeg faktisk det er.
Jeg mener faktisk, at når der bliver talt om regnbuefamilier inde i den her sal, er det på en måde, som om det bare er tal på et stykke papir, og som om det ikke er familier, der findes derude.
Det betyder ikke, at jeg ikke anerkender det store arbejde, som Socialdemokratiet har lagt i at skabe bedre vilkår for regnbuefamilier.
Det er ikke det samme.
Men vi er bare ikke helt i mål, for det, der mangler, er den juridiske anerkendelse
Og jeg håber da, at ordføreren godt kan høre, at der inde i den her sal, måske ikke lige af ordføreren selv, men af andre ordførere, bliver talt, som om de her familier ikke findes.
Gunvor Wibroe (S), 2025-01-22:
Jeg vil bare holde fast i, at jeg mener, det er vigtigt, at vi har en respektfuld debat herinde, og så vil jeg også bare lige minde om, at vi fra regeringens side og fra Socialdemokratiets side har arbejdet længe for regnbuefamiliers rettigheder.
Det var jo en kæmpe sejr og en kæmpe platform.
Der er så nogle, der i dag har kaldt det en lappeløsning, men det var et kæmpestort skridt i forhold til at anerkende de her familier.
Jeg vil også sige, at der jo findes partier her i dag, der støtter det her forslag, men som dengang gik imod registreret partnerskab, stemte imod registreret partnerskab.
Nu støtter de det her.
Så skal vi ikke lige falde ned og sige, at vi skal have en respektfuld debat om det her?
Rosa Lund (EL), 2025-01-22:
Jeg synes ikke, at det er undertegnede, der ikke debatterer respektfuldt, men det kan jeg så høre at Socialdemokratiets ordfører har en helt anden opfattelse af.
Jeg anerkender, som jeg sagde lige før, at Socialdemokratiet har gjort mange ting for regnbuefamilier, og det er jo derfor, vi har lidt svært ved at forstå, at man ikke vil sparke bolden i mål.
Det er, som om man bliver ved med at danse lidt rundt om det, der faktisk betyder noget, nemlig anerkendelsen af flere juridiske forældre,
Gunvor Wibroe (S), 2025-01-22:
Tak for talen.
Jeg vil dog angribe, at det under de her drøftelser er blevet kaldt respektløst, at vi ikke vil støtte det her beslutningsforslag.
Det synes jeg ikke er en rimelig måde at debattere på.
Vi er uenige, vi debatterer, og vi lytter til hinanden og svarer hinanden.
Vi skal huske på, at vi igennem flere årtier har arbejdet for regnbuefamiliers og for forældres rettigheder.
Jeg kan sådan set høre på dem, der debatterer i dag, at der faktisk er rigtig mange, der går rigtig meget op i det.
Så at kalde os respektløse over for regnbuefamilierne, fordi vi ikke er enige i Enhedslisten, SF og Alternativets beslutningsforslag, er altså ikke en rimelig måde at debattere på.
Rosa Eriksen (M), 2025-01-22:
Jeg er ret bekymret i øjeblikket, og det er jeg på grund af de ting, der sker i USA og i det hele taget i hele verden.
Og jeg er bekymret for, at woke, som jo betyder »vågen«, er blevet et skældsord.
Men jeg må også sige, at den her debat om eksempelvis at få flere juridiske forældre er jeg bange for bringer mere ved til bålet for dem, der er i den anden grøft, og som synes, at alt, der handler om lgbt+, er woke.
Jeg anerkender, at jeg kender til én, men jeg har også flere regnbuefamilier i mit netværk, og jeg aldrig hørt, at det er det her, der er problemet.
Jeg har hørt om mistrivsel, mobning og manglende anerkendelse i skolen, og jeg har hørt om problemer med, at ikke alle kan komme på Aula, hvilket gør logistikken svær, men ud over den ene person, som næsten hedder det samme som os to, har jeg ikke hørt om andre.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor mange ordføreren har talt med, som siger, at det her faktisk er et problem.
Rosa Lund (EL), 2025-01-22:
I forhold til det første er jeg også meget bekymret, og jeg er især bekymret, fordi jeg tror, det er en afledningsmanøvre, som netop gør, at nu skal vi alle sammen tale om, hvad der er for woke, og hvad der er for identitetspolitisk, i stedet for at tale om det, der faktisk betyder noget, det, det faktisk handler om, nemlig rettigheder – og det er det, vi har fremsat et forslag om.
Det handler meget konkret om rettigheder.
Det er ikke et eller andet, der bare kører heroppe.
Men jeg deler sådan set bekymringen, og jeg tror, at vi skal holdt fast i, at det er en afledningsmanøvre, og derfor ikke ligesom gå med på den galej.
Nu kan det her jo godt blive sådan en anekdotisk konkurrence om, hvem der kender flest regnbuefamilier, men jeg vil bare holde fast i, at vi har haft meget tæt kontakt med de organisationer, som repræsenterer regnbuefamilierne, bl.a. LGBT+ Danmark, som også efterspørger netop det her med ret til flere juridiske forældre.
Rosa Eriksen (M), 2025-01-22:
Det undrer mig bare, at jeg ikke har hørt de organisationer tage netop den her problemstilling op.
Jeg mener oprigtig talt, at der er problemer på det område, f.eks. når transkvinder går på gaden og bliver spyttet på og kastet ting efter, og når der er mistrivsel og prostitution.
Alt det her er et problem, men det er jo det her, der er med til at sætte ild til debatten.
For er det et problem, eller er det noget, vi gør til et problem?
Rosa Lund (EL), 2025-01-22:
Det er min klare opfattelse, at det er et problem.
De andre ting, som fru Rosa Eriksen nævner, er jo også et problem.
Det er bl.a. derfor, vi lige har skærpet hadforbrydelsesparagraffen.
Det er noget, som vi har kæmpet for i Enhedslisten i rigtig mange år, så vi er utrolig glade for, at det endelig er lykkedes at få skærpet den paragraf.
Men jeg mener faktisk, at det her er et rigtigt problem.
Det er ikke noget, vi har fundet på.
Christina Olumeko (ALT), 2025-01-22:
Tak for talen.
Alternativet og Enhedslisten er selvfølgelig enige her.
Jeg trykkede mig egentlig ind, fordi jeg lige fik lyst til dels at rette på en misforståelse, tror jeg, fra Socialdemokratiets ordfører, dels selvfølgelig også for at stille et spørgsmål til Enhedslistens ordfører.
Jeg vil i hvert fald sige, bare lige for at gøre det klart, at Alternativet jo ikke mener, at registrerede partnerskaber var en lappeløsning.
Det, jeg kommenterede på før, var regeringens udspil fra i sommer, som jeg synes var en lappeløsning.
Det fører mig også til mit spørgsmål til Enhedslistens ordfører, nemlig regeringens udspil, hvor der i sommer var gammel vin på nye flasker, men også nogle nye initiativer, der handlede om, at sociale forældre skulle få en lille smule bedre rettigheder.
LGBT+ Danmark var ude at kalde det et tøvende første skridt; der var ikke jubel i miljøet.
Hvor ser Enhedslisten at vi kan gøre mere for de sociale forældre, og mener Enhedslisten ikke grundlæggende også, at det er anerkendelsen af juridiske forældre, der tager os i mål, frem for de små skridt?
Rosa Lund (EL), 2025-01-22:
Omdrejningspunktet her er ikke konflikt.
Det var omdrejningspunktet for højrefløjen herinde i salen, og det er sådan set det, vi har prøvet at svare på i hele debatten, nemlig at du har netop juridiske regler til, når der opstår konflikt.
Men faktisk, hr. Mikkel Bjørn, er der mere konflikt i ægteskaber og familier, hvor der kun er to voksne, altså hvor der kun er to forældre – der er skilsmisseraten på 50 pct., hr. Mikkel Bjørn.
Christian Friis Bach (V), 2025-01-22:
Jeg siger bare, at ordføreren sagde, at hvis der var familier derude, hvor der var ti forældre, så var man klar til at diskutere det.
Det var det, jeg noterede; det var det, ordføreren sagde.
Det andet, jeg gerne vil gøre en indsigelse mod, er, at ordføreren siger, at ordføreren har været ude at tale med de her børn, og de vil gerne have juridisk ret til alle deres forældre.
Nu er jeg ret imponeret, for der er jo rigtig mange børn i de her regnbuefamilier, og det, at ordføreren har talt med dem alle sammen, vil jeg sige er en imponerende indsats!
Nu har ordføreren jo ikke talt med børn i en regnbuefamilie, hvor der måske har været meget voldsomme konflikter og brud.
Har ordføreren talt med de børn og spurgt dem, om de bagefter tænker, at det vil være en god idé at have en juridisk ret til den forælder, der måske har udsat den anden for vold, eller hvor der har været alvorlige konflikter?
Er ordføreren også enig i, at der synes børnene så også, det var en god idé, at der var juridiske rettigheder?
Rosa Lund (EL), 2025-01-22:
Selvfølgelig har jeg ikke talt med alle regnbuebørn i det danske land.
Det kunne jeg nu egentlig godt tænke mig, men så mange timer findes der ikke i døgnet.
Og det gør de jo, fordi der er en forælder, som ikke har nogen rettigheder.
Det gør de jo, fordi der er en forælder, som ikke har rettigheder til at kunne se barnet, når der opstår en konfliktsituation.
Det er præcis den situation, hr. Christian Friis Bach, vi gerne vil ændre på, sådan at en forælder ikke forsvinder ud af et barns liv.
Karina Adsbøl (DD), 2025-01-22:
I dag mister rigtig mange børn deres forældre.
Det gør man også i forhold til skilsmissefamilier, hvor der bare er to forældre.
Jeg kunne godt tænke mig at høre en ting, og det er bare et opklarende spørgsmål, for det her går jo på lgbt-personer.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens holdning, i forhold til at der også ofte kan være familier, hvor der har været en skilsmisse og børnene er meget små, og så finder man nye partnere, og så bliver man papmor eller papfar.
Tænker ordføreren også, at der i de familier skal være flere juridiske forældre?
Der kan man jo risikere, at man lever sammen med et barn gennem hele livet, i hvert fald i mange år, og så sker der et brud; så har man jo heller ikke nogen som helst rettigheder.
Eller er det kun ment i forhold til lgbt-regnbuefamilier?
Rosa Lund (EL), 2025-01-22:
Det, der er den afgørende forskel, er, om man har besluttet sig for at få et barn sammen eller ej.
Det synes jeg egentlig også at jeg svarede rimelig klart på til den konservative ordfører.
Hvis man har besluttet det, altså hvis man er fire voksne mennesker eller tre voksne mennesker, der har besluttet sig for at få et barn sammen, så skal barnet have ret til alle sine forældre.
Hvis det er sådan, at man har et barn og er blevet skilt fra barnets mor eller far og man så får en ny partner, så skal den nye partner ikke have ret til barnet, og barnet skal heller ikke have ret til den nye partner, fordi den nye partner ikke har været med i beslutningen om, at barnet skulle blive til.
Karina Adsbøl (DD), 2025-01-22:
Okay, det synes ordføreren er logisk – men man kan ikke forestille sig, at der også ville være forskelsbehandling dér?
For man går jo ind og påtager sig en forælderrolle, når man går ind i et forhold med en, der har et barn, også med det ansvar, der medfølger, men der er man jo heller ikke juridisk forælder.
Det synes jeg bare er meget interessant, i forhold til at man ønsker flere juridiske forældre, men er det kun skal gælde for lgbt-personer.
Rosa Lund (EL), 2025-01-22:
Jeg mener ikke, at man kan sammenligne de to situationer, fru Karina Adsbøl, fordi forskellen er, om man har besluttet sig for at få et barn sammen eller ikke.
Man påtager sig et kæmpe ansvar.
Det anerkender jeg fuldt ud.
Det svarede jeg også til De Konservatives ordfører tidligere i debatten.
Forskellen vil stadig være: Har man besluttet sig for at få et barn sammen, ja, så er man barnets forældre.
Det er en aktiv beslutning.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-22:
Tak for det.
Det synes jeg er lidt mærkeligt at forestille sig, at børn selv skulle gå ud på den måde og diktere, hvordan lovgivningen for deres egne nære omsorgspersoner skal indrettes.
Så siger ordføreren det her med, at vi skal lytte noget mere til børn.
Det er nærmest børnene, der skal diktere, hvordan lovgivningen skal være.
Men jeg tror, at hvis du spurgte unge knægte på 15 om, hvad alderen for kørekorterhvervelse eksempelvis skulle være, så ville de nok alle sammen sige 15 år, ligeså vel som de ville sænke alkoholgrænsen.
Mange børn ville nok også mene, at de skulle have fri fra skole hver dag kl. 11.
Altså, det er jo der, hvor vi som voksne er nødt til at påtage os et ansvar for at tilrettelægge lovgivningen på en hensigtsmæssig måde og ikke altid på børnenes præmisser.
Rosa Lund (EL), 2025-01-22:
Hr. Mikkel Bjørn.
De her børn er voksne i dag.
De er jo børn af nogen, men de er voksne i dag, fordi regnbuefamilier, uanset om hr. Mikkel Bjørn vil det eller ej, har eksisteret i Danmark i rigtig, rigtig mange år.
Så der er altså her tale om voksne mennesker.
Der er selvfølgelig også tale om børn, og det er jo de børn, som vi gerne vil beskytte og repræsentere, hvis der skulle opstå en konflikt mellem deres forældre; men det er også de børn, vi gerne vil sikre, hvis en af forældrene dør.
Der er mange juridiske aspekter i det her, hr. Mikkel Bjørn.
Men der er altså ikke tale om, at Enhedslisten og SF og Alternativet har været ude at interviewe børn på 3 år.
Nej, det er ikke rigtigt forstået.
Det, jeg prøvede at sige, og det, jeg så nu får mulighed for at opklare, er, at vi har fremsat det her beslutningsforslag med udgangspunkt i de familier, som vi ved eksisterer, nemlig familier, hvor der er flere end to forældre.
Det er familier, hvor der er tre forældre.
Det er familier, hvor der er fire forældre.
Det var egentlig det, der var min pointe.
Det var at sige: Vi fremsætter et beslutningsforslag ud fra de familier, som vi ved eksisterer ude i virkeligheden i forvejen.
Så kan det godt være, hr. Christian Friis Bach kender mange familier, hvor der er ti voksne, der ønsker at være forældre til et barn, og så er hr. Christian Friis Bach jo medlem af et regeringsparti, og så glæder vi os til at se det lovforslag.
Rosa Eriksen (M), 2025-01-22:
Det fik mig lige en lille smule op af stolen, da ordføreren sagde, at der jo ikke er nogen andre områder, hvor man kan udtrække profit.
Hvad mener SF om sygeplejerskevikarer og lignende?
Det er jo også en forretning, hvor man har et firma, der leverer eksempelvis sygeplejersker til regionen til en meget, meget højere pris.
Er det så okay?
Camilla Fabricius (S), 2025-01-22:
Jeg synes, ordføreren er noget langt fra Enhedslistens beslutningsforslag, men derudover synes jeg, det er en interessant diskussion, hvordan vi sikrer, at der bliver bedre tilbud, uanset hvilken karakter de har.
Hvis jeg skal være meget konkret, når ordføreren taler om, at der bliver rejst kritik, så tror jeg, at man skal være rigtig påpasselig med at sige, hvornår noget er en drøftelse, man har med tilsynet om, hvordan ens praksis kan gøres bedre, og hvornår noget er en decideret kritik.
Og nu rendte min tid ud; det var ellers et spændende spørgsmål.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-01-22:
Jeg forstår ikke logikken i, at vores skattekroner skal bruges til at generere profit på det sociale område.
I alle andre institutionskonstruktioner – det blev tidligere også nævnt af Enhedslistens ordfører, f.eks. friskoler og privatskoler – kan man heller ikke gå ind og udtrække profit på den her måde.
Det her er ikke en profitkasse.
Jeg er selv uddannet pædagog, og jeg har arbejdet på det sociale område i mange år, og jeg synes da, det er fair, at man får en ordentlig løn, men er det, at man hiver profit ud i store mængder, okay?
Et af mine eksempler handler her om 4,2 mio. kr. på 2 år.
Jacob Jensen (V), 2025-01-22:
Tak for spørgsmålet.
Om kort tid forventer jeg sammen med miljøministeren, som står lige herovre, at indkalde Folketingets partier til netop forhandlinger om fremtidens erhvervsfiskeri, og som en del af de forhandlinger skal det afklares, hvordan midlerne fra Hav-, Fiskeri- og Akvakulturprogrammet 2021-2027 – altså det, som vi også kalder EHFAF, som spørgeren også rigtigt forkorter det – anvendes på fiskeri- og akvakulturområdet i perioden 2025-2027, og jeg medgiver, at det har taget tid at forberede de forhandlinger.
Baggrunden for det er jo, at der er rigtig, rigtig mange emner, der bliver taget med i forhandlingerne og det udspil, der kommer.
Det gælder jo alt fra trawlfri zoner, en håndtering af CO 2 -afgiften, hvordan kystfiskerordningen skal se ud, et forbud mod bomtrawl og en masse, masse andet, og jeg har i forbindelse med forberedelsen selvfølgelig også brugt tid på at komme rundt i landet og tale med de forskellige interessenter og organisationer og andre om mange af de her emner.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-01-22:
Vi har i øjeblikket en EHFAF-aftale for 2021-23, hvor der bruges ca. 100 mio. kr., og der har ikke været nogen forhandlinger i 2023, og ministeren har så forlænget aftalen til også at gælde for 2024, og så har vi ikke haft nogen forhandlinger om, hvordan pengene skal bruges i 2025 og 2026.
Derudover er der så nogle strandede forhandlinger omkring de marine naturnationalparker.
Det er miljøministeren, der står for det, og der er jo ikke nogen forhandlinger om fremtidens fiskeri.
Jeg synes, det er grotesk at se det her.
For man kan sagtens lave nogle fiskeriforhandlinger uden at lave den store pakke.
Og jeg har sådan set forståelse for det, hvis det er sådan, at erhvervsministeren har andre ting at forholde sig til lige nu på grund af Trumps ageren i USA, og at han så ikke kan være den, der sidder for bordenden og indkalder til forhandlinger.
Det har jeg forståelse for.
Men her har vi altså at gøre med nogle andre hjørner af vores fiskeripolitik, hvor vi har de her EU-midler på ca. 200 mio. kr. om året, og hvor vi jo indholdsmæssigt har forhandlet det dengang i 2020 og har afsat nogle penge til bestemte formål, og det kan jo godt være, at det, som vi dér har afsat pengene til, har partierne lyst til at modellere på, fordi der ikke er behov for at bruge lige så mange penge på bestemte områder.
Der kan også være noget administration og noget registrering af fiskeriet, som kører og er finansieret via de her midler, og som man kunne bruge et mindre beløb på og så bruge et større beløb på andre tiltag.
Så jeg synes ærlig talt, det er for dårligt, at regeringen ikke får afsluttet nogle af de hjørner, som har med fiskeriet at gøre, og at man bare, hvad skal man sige, regerer ud fra sådan nogle dekreter om, at man bare forlænger nogle aftaler nu, i stedet for at se på indholdet.
Det synes jeg ikke er rimeligt.
Kan ministeren ikke se, at det kunne være en fordel, at vi fik landet den her aftale, uanset hvad der måtte komme i den store aftale omkring fremtidens fiskeri?
Jacob Jensen (V), 2025-01-22:
Altså, jeg synes, at det for alle parter, også for fiskerierhvervet og andre, der har aktier i denne her sag, er vigtigt, at vi får set det i sin sammenhæng, og der er forskellige finansieringskilder.
Det er rigtigt, at EHFAF-pengene fylder meget.
Vi har også et fælles ansvar for en havplan, hvor der også ligger midler, der er afsat til at understøtte fiskeriet.
Tingene hænger nu engang sammen, og der tror jeg også, det ville være godt, også for fiskeriet, at få nogle sammenhængende og stabile forhandlinger og dermed rammebetingelser for årene fremover.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-01-22:
Men der er jo noget almindelig administration, som normalt kører her, og der er noget udsætning af fiskeyngel, som man plejer at køre på et vist niveau.
Hvorfor ikke få det afsluttet, i stedet for at man skal have den kæmpestore forhandling, hvor man synes at man skal lande det hele?
Og så er der jo indimellem nogle problemer, som skal løses.
Jeg synes, det var rigtig godt, at fiskeriministeren fik stoppet stenbiderfiskeriet.
Men det er jo rimeligt nok, at vi forholder os til, om det så medfører, at vi bør give en eller anden erstatning – og hvor skal pengene til det så skal tages fra?
Jamen det kunne jo sådan set være fra de her EHFAF-midler, fordi der er nogle frie midler.
Kan ministeren ikke se, at det kunne være en løsning?
Jacob Jensen (V), 2025-01-22:
Jeg vil gerne kvittere for rosen.
Det tror jeg også at man efterspurgte på et tidligere tidspunkt i forhold til lige præcis stenbiderne.
Men det er et godt eksempel på det, for jeg anerkender også, at der lige præcis i det tilfælde kan være behov for at sige: Er der så en kompensationsmulighed her?
Det er altså sådan, at man stadig væk kører videre med vandløbsrestaureringer, udsættelse af åleyngel, fiskerikontrol, dataindsamling og meget andet, så det er jo ikke sådan, at det er stoppet, på grund af der ikke er lavet en ny forhandling.
Men det er klart, at hvis vi skal justere på de her ting, skal vi selvfølgelig gøre det i et politisk forløb, og det er de forhandlinger, som jeg lægger op til at vi får i den hele og fulde sammenhæng, hvad alle de forskellige finansieringskilder angår.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-01-22:
Jamen det kunne man godt argumentere for, hvis det var sådan, at man så havde taget de forhandlnger i februar sidste år og ligesom havde lavet hele den store løsning for fremtidens fiskeri.
Men vi kan ikke blive ved med at udsætte hele.
Altså, det er der, hvor jeg opponerer imod det og siger: Hvorfor ikke få afsluttet nogle af de forhandlinger?
Nu har vi både det med EHFAF-midlerne, og vi har jo sådan set også de her marine naturnationalparker, hvor man sagtens kunne lande en aftale og sige
: Her er det, som vi ønsker at bruge penge til.
Og vil man bruge flere penge på det, kunne man godt sige, at så var det noget, der foregik ovre ved de store forhandlinger.
Jacob Jensen (V), 2025-01-22:
Det tror jeg måske mere er et temperamentsspørgsmål.
Det er bare vigtigt for mig at sige, at jeg ikke har noget ønske om at trække tingene unødigt i langdrag.
Til gengæld har jeg et ønske om, at vi får lavet et udspil og forhåbentlig også en bred politisk aftale, som sikrer nogle langsigtede, stabile rammevilkår for alle dele af vores erhvervsfiskeri, og det er jo på forskellige niveauer, i forskellige indsatser og i forhold til de forskellige måder, man fisker på, osv.
Der er forskellige hensyn; der kan være miljøhensyn, og der er fiskerihensyn.
Der er masser af muligheder, også for omstilling, og det er derfor, jeg tænker, og det er derfor, jeg lægger op til, sammen med miljøministeren, at indkalde til en samlet forhandling, hvor vi både tænker på EHFAF-midlerne, havplansmidlerne og grøn skattereform-midlerne og ser det i sin sammenhæng og på den måde får mest ud af pengene samlet set.
Magnus Heunicke (S), 2025-01-22:
Det er jo netop beskrivelsen her.
Der er nogle tiltag beskrevet i loven.
Det er som sagt ikke mit ressortområde, men jeg er da tilfreds med, at de tiltag om den her nøje kontrol er beskrevet i loven.
At opfølgningen så fungerer, skal man selvfølgelig sikre sig.
Det skal man altid sikre i forhold til det, der står i loven.
Uanset hvilket ressort det er – uanset om det er mit eller en anden kollegas – er det vores opgave at sikre, at det selvfølgelig lever op til loven.
Det mener jeg er en selvfølge, og det er også Folketingets opgave at sikre, at der er kontrol med, at det sker, og det er også det, vi er vidne til nu her.
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-22:
Ministerens parti, som også har overborgmesterposten på rådhuset, har jo selv presset på og stemt for en lov, hvor der jo står – i loven om Lynetteholm – at der skal foretages nøje kontrol, så der ikke sker overskridelser.
Den kontrol finder øjensynligt ikke sted, og derfor bliver vi nødt til at tage alternative muligheder i brug eller lægge pres på, for at By & Havn laver mere miljøkontrol.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-01-22:
Jeg takker for den meget venlige invitation, og når det er, jeg ikke med det samme omfavner endnu en kandidat til UNESCO's liste for levende verdensarv, skyldes det, at når man indfører en kandidat på tentativlisten, kan der nogle gange gå utrolig mange år og blive anvendt mange ressourcer for at kvalificere forslaget til en ansøgning til UNESCO.
I forhold til det eksempel, jeg nævnte før, omkring de to molerklinter og -klitter omkring Limfjorden, har det taget 14 år at gøre de ansøgninger klar, og det er ikke uden et betydeligt ressourceforbrug.
Det ændrer ikke på, at jeg ikke ved nok om falkonerjagt.
Jeg sætter pris på spørgsmålet og håber, jeg har givet et nogenlunde tilfredsstillende svar.