Inger Støjberg (V), 2017-03-29:
Tak for indlæggene.
Som det jo allerede er sagt, er formålet med lovforslaget at følge op på Menneskerettighedsdomstolens dom fra maj 2016 i Biaosagen.
Dommen vedrører den såkaldte 28-årsregel eller det, der i dag er ændret til en 26-årsregel.
Den regel er en undtagelse fra det tilknytningskrav, der normalt stilles i sager om ægtefællesammenføringer.
I dommen underkendte et flertal i domstolen som bekendt 28-årsreglen.
Mere præcist fandt flertallet, at reglen er et udtryk for indirekte forskelsbehandling på baggrund af etnicitet.
Med lovforslaget fjernes således det diskriminerende element, dvs. 26-årsreglen, i den gældende bestemmelse i udlændingeloven om tilknytningskravet.
Forslaget om at ophæve 26-årsreglen indebærer, at tilknytningskravet herefter normalt skal opfyldes i alle sager om ægtefællesammenføringer.
Det gælder også i sager, hvor den herboende ægtefælle eller samlever har haft dansk indfødsret i mindst 26 år.
Det betyder, at det normalt er en betingelse for ægtefællesammenføring i Danmark, at ægtefællernes samlede tilknytning til Danmark er større end deres samlede tilknytning til et andet land.
Ganske særlige grunde kan dog bevirke, at tilknytningskravet ikke stilles.
Den foreslåede lovændring er i overensstemmelse med den fortolkning, som Folketingets Udlændinge-, Integrations og Boligudvalg blev orienteret om ved et brev den 27. juli 2016.
Det fremgår således bl.a. af dette brev, at det efter Biaodommen nu betegnes som usikkert, hvad der er den gældende retstilstand, indtil der indføres ny lovgivning, men også, at Udlændinge- og Integrationsministeriet og Justitsministeriet finder, at meget taler for, at den rigtigste løsning at have her på den fortolkning er, at der ses bort fra 26-årsreglen.
Det er den fortolkning, som Udlændingestyrelsen aktuelt administrerer efter, og som lidt forenklet sagt lovfæstes, hvis lovforslaget vedtages.
I nogle af de modtagne høringssvar har høringsparterne udtrykt bekymring over lovforslagets betydning for udlandsdanskeres adgang til at få deres udenlandske familie med til Danmark.
Og som det også fremgår af lovforslaget, kan forslaget om at ophæve 26-årsreglen have konsekvenser for muligheden for familiesammenføringer i Danmark for bl.a. danske statsborgere, der bosætter sig i udlandet i en længere periode, og som så stifter familie i udlandet.
Når det bliver sværere for udlandsdanskere at vende hjem med deres familie, vil det kunne afholde dem fra at vælge Danmark som arbejdsland.
Regeringen ønsker jo , at Danmark skal være et attraktivt arbejdsland, men det forudsætter selvfølgelig, at arbejdstagerne let og smidigt kan komme hertil med deres familie.
Det gælder for både udenlandske arbejdstagere og for danskere, der vender hjem.
For at sikre, at det er attraktivt for højt kvalificerede udlandsdanskere at tage arbejde, har jeg samtidig med fremsættelsen af lovforslaget om at ophæve 26-årsreglen fremsat et lovforslag om ny opholdsordning for medfølgende familie til udlandsdanskere med visse beskæftigelsesmæssige kvalifikationer.
Efter regeringens opfattelse udgør de to lovforslag tilsammen en fornuftig pakke.
Vi fastholder en stram politik på familiesammenføringsområdet, samtidig med at vi forbedrer mulighederne for at tiltrække højt kvalificerede udlandsdanskere til Danmark.
Sluttelig er der sådan set kun tilbage at takke for den relativt brede opbakning til lovforslaget her, og så ser jeg frem til den videre behandling, og ikke mindst til behandlingen af det næste lovforslag.