runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2021-11-23:
[Lydudfald]
... for det er jo sådan, når der kommer noget ny teknologi, og det er vi også rigtig glade for i Dansk Folkeparti
Altså, har Venstre slet ikke gjort sig nogen tanker om det, i forhold til at når man nu skal i gang med det her og det lyder rigtig spændende og sådan noget, skal man bare gøre det – vi skal bare køre derudad, vi skal helst køre med 200 km/t. og så bare lade alt være tilbage, og så skal vi bare gå i gang?
Altså, jeg tror da sådan set, at det, vi laver her, er starten: Vi har sat penge af til forskning og håber på, at det her lader sig gøre.
Men altså, rolig nu!
Nu skal det også foregå på en god måde, sådan at vi ikke redder klimaet og skader noget andet.
Vi skal bruge den faglighed, der er til rådighed.
Så vi er nu rimelig rolige i Dansk Folkeparti, og vi synes egentlig, at det er god aftale, vi har lavet.
Vi håber også, at det her lykkes, men vi skal heller ikke have så meget fart på, at vi fuldstændig kører med skyklapper på og hverken tænker på miljø eller andet.
Er ordføreren trods alt ikke enig i det?
Thomas Danielsen (V), 2021-11-23:
Jeg tror ikke helt, jeg forstår spørgsmålet.
Men for 3 år siden afsatte den tidligere regering støttemidler i forskningen til det her område.
I dag er det 17 måneder siden, at alle Folketingets partier med undtagelse af et parti blev enige om, at det var det her, vi skulle.
Siden da er der stort set ikke sket noget.
Derfor bliver jeg bare nødt til at gøre den socialdemokratiske ordfører opmærksom på, at hvis ordføreren mener, at man skal overholde den politiske målsætning for, at vi skal være i gang med at binde CO 2 i 2025, så skal man virkelig ud over stepperne fra regeringens side af for at få rammevilkårene på plads, for ellers når vi ikke den fælles ambition, vi har.
Kasper Roug (S), 2021-11-23:
Jeg vil da bare lige gøre opmærksom på, at jeg får et deja-vu nu, for for 4 år siden, som det snart må være, stod jeg i den samme situation, hvor ordføreren stod her, hvor jeg står nu, og der hørte jeg lidt det samme, nemlig at man taler om tidsplaner.
Vi må jo stadig væk anerkende, at det her skal gøres på en ordentlig måde, og det gør man jo ikke bare lige med et snuptag og på 3, 4 eller 5 måneder.
Det her skal gøres ordentligt, og det er vigtigt for regeringen, det er vigtigt for Socialdemokratiet, at vi selvfølgelig gør det her på den absolut bedst mulige måde.
Det her er en lille flig af det, det er fuldstændig rigtigt, og ordføreren må vel tale om det lovforslag, vi taler om nu, og ikke nødvendigvis om alt det, ordføreren mener vi skal have gennemført i den store fremtid.
Thomas Danielsen (V), 2021-11-23:
Det kan jeg så bedrøve ordføreren med de ikke har om 7 måneder.
Der er det bare i Danmark lovligt at bruge undergrunden til lagring af CO 2 .
Det er kun et lillebitte hjørne, man løser efter 17 måneders venten.
Alle andre rammer skal vi til at have på plads i alle mulige andre instanser.
Der er ikke givet licenser til, hvem der må binde CO 2 i undergrunden.
Det er alt sammen tåbeligheder, når vi nu tænker på, at det er noget, vi politisk er enige om i Folketinget.
Vi skal have skruet op for tempoet, det her er både grøn omstilling og et kæmpe erhvervseventyr.
Den sorte industri, vi har haft med olien, bliver lige pludselig en af vores helt store satsninger.
Den almindelige dansker har slet, slet ikke forstået, hvor stort et potentiale det her rummer, også i form af import af CO 2 , som vi kan binde i vores undergrund med op imod 22 mia. t CO 2 .
Det er så store mængder, at det kan blive et enormt erhvervseventyr.
Norge er i gang, men i Danmark snakker vi stadig væk om det.
Kasper Roug (S), 2021-11-23:
Tak til ordføreren for talen.
Det er jo nu, vi gør det, så til det der med at sparke bagud og brokke sig over, at det ikke går hurtigt nok, vil jeg sige, at jeg da alligevel håber, at ordføreren et eller andet sted kan anerkende, at vi jo nu er på vej, og om 7 måneder vil det erhvervsliv, som ordføreren taler om, have de rammer, som ordføreren taler om.
Thomas Danielsen (V), 2021-11-23:
Tak for det, formand.
Hvad venter vi på?
Lagring af CO 2 i undergrunden rummer helt fantastiske muligheder.
GEUS anslår, at vi i den danske undergrund kan lagre mellem 12 og 22 mia. t CO 2 .
Det er enormt store tal.
Det er 400-700 gange Danmarks årlige udledninger.
Så den tidligere sorte olieproduktion kan altså omdannes til en enorm grøn lagringsindustri.
Så igen vil jeg sige: Hvad venter vi på?
Svaret er faktisk: regeringen.
For 17 måneder siden blev stort set alle partier i Folketinget enige om »Klimaaftale for energi og industri mv. 2020«.
Fangst, transport og lagring af CO 2 skulle lovliggøres.
Det er alt sammen noget, som kræver tilladelser og lovgivning.
Så i dag, 17 måneder efter den politiske aftale, førstebehandler vi så et lovforslag om at ændre havmiljøloven, der skal give tilladelse til at bruge undergrunden til det her.
Det er altså efter 17 måneder.
Det kan så træde i kraft om yderligere 7 måneder, altså til sommer, og det gælder bare den her lille del.
Det er bare ikke godt nok.
Det er alt for meget snak om grøn omstilling og alt for lidt handling.
Ingen vil investere, uden at der er tryghed om rammerne.
Inden længe skriver vi i kalenderen 2022, og der er p.t. ingen investortryghed og dermed ingen skibe bestilt til de her opgaver.
Den politiske målsætning for opstart af CO 2 -binding er allerede i 2025.
Venstre opfordrer derfor regeringen til mindre snak og mere handling.
Vi skal ikke lagre CO 2 'en i atmosfæren, den skal lagres i undergrunden til gavn for klimaet, den grønne omstilling og et nyt erhvervseventyr.
Britt Bager (KF), 2021-11-23:
Jeg hører, at ordføreren nævner, at ordføreren er enig i, at det trods alt er et problem med Peter Lundin og Peter Madsen, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad ordførerens forslag så er i forhold til de situationer, der har været her, for jeg hører egentlig, at ordføreren gerne vil være med til at dæmme op for sådan nogle situationer.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-11-23:
Jamen jeg tror, at min indgangsvinkel til det er, at vi skal bruge de muligheder, vi allerede har.
Vi har faktisk mulighed for at begrænse besøg, telefoni, bestemme at man ikke må have kontakter til ret mange.
Og de muligheder forstår jeg også man anvender i dag.
Men når jeg ikke kan komme nærmere ind på det, er det, fordi jeg vil henvise til et svar, vi har fået i Retsudvalget, men som jeg desværre ikke kan referere fra her i dag, men af det vil ordføreren forstå, hvad vi allerede kan.
Samira Nawa (RV), 2021-11-23:
Mange tak.
Vi taler om logning her.
Det er jo, når det bliver registreret, at vi som borgere ringer til hinanden, sms'er til hinanden, skriver til hinanden, og den data, som bliver gemt, er, hvem vi er i kontakt med, hvornår, hvor lang tid, og hvor vi befinder os.
Så logning kan koges ned til, at det er overvågning, og sådan en generel og udifferentieret logning er masseovervågning.
Og den form for masseovervågning er i strid med EU-retten, altså ulovligt.
Det har de danske logningsregler jo så som minimum været siden 2016.
Derfor kan man sige, at det jo også er positivt, at vi nu får kigget på lovgivningen, men jeg må bare sige, at det, som regeringen har lagt frem i det her lovforslag, ikke gør mig helt tryg.
Det er der flere grunde til.
Nogle af dem vil jeg nævne nu her.
For det første er det hele spørgsmålet om den målrettede logning.
I Radikale Venstre har vi en bekymring for, at den målrettede geografiske logning simpelt hen kan blive så omfattende, at den netop er at betragte som en generel og udifferentieret logning.
Det er jo ikke en bekymring, som vi står alene med.
Netop i forhold til det her med en generel og udifferentieret logning peger EU-Domstolen på, at det må man gerne, hvis der er tale om en begrænset periode.
Tidsperioden skal altså begrænses til det, som er absolut nødvendigt, og logningen må ikke blive systematisk.
Den skal alene finde sted ved de her ekstraordinære situationer.
Men der er jo ikke noget ekstraordinært ved, at Danmark næste år har samme trusselsvurdering, som vi har haft de seneste 7 år.
Igen er det her ikke en bekymring, som vi i Radikale Venstre står alene med; igen skal man bare dykke ned i høringssvarene for at blive bekræftet i, at der er mange om den her bekymring.
For det andet er der spørgsmålet om hele definitionen af grov kriminalitet.
Logning skal jo ske med henblik på bekæmpelse af grov kriminalitet, men altså ikke kriminalitet i al almindelighed.
Den her grove kriminalitet har hidtil været lovovertrædelser med en strafferamme på minimum 6 år, og sådan som vi læser lovforslaget i Radikale Venstre, er der tale om en lempelse til en strafferamme på 3 år.
Oven i de her ting kommer jo så også regeringens egen vurdering af, at der er en væsentlig procesrisiko forbundet med lovforslaget.
Der er altså mange ting her, som vi i Radikale Venstre ser som stærkt problematiske, og derfor kan vi ikke støtte lovforslaget.
Britt Bager (KF), 2021-11-23:
Tak for det.
Lovforslaget, vi behandler her i dag, har til formål at ændre de danske regler om registrering og opbevaring af teledata, så de er i overensstemmelse med EU-retten.
For Det Konservative Folkeparti er det afgørende, at politiet kan bekæmpe kriminalitet, og at vi fra Folketingets side sikrer, at politiet har de allerbedste værktøjer til kriminalitetsbekæmpelse.
Trafikdata er et af de værktøjer, som politiet anvender.
Vi mener, at vi i Danmark skal gå så langt som muligt inden for rammerne af EU-retten, således at politiet og myndighederne har de bedste muligheder for at sikre danskernes tryghed.
Vi bakker også op om den forpligtelse, som udbyderne pålægges, til en generel og udifferentieret registrering og opbevaring af oplysninger om brugeres adgang til internettet.
Det er vigtigt, bl.a. i forhold til den nationale sikkerhed.
Som en del af det her lovforslag vil der fremover skulle registreres en indehaver på de såkaldte taletidskort.
Det er velkendt, at de anonyme taletidskort i stort omfang har været brugt til lyssky forretninger såsom narkohandel.
Jeg vil meget gerne kvittere for, at ministeren langt hen ad vejen har lyttet til erhvervslivet og til teleudbydernes høringssvar og lavet en række ændringer i det oprindelige lovforslag.
Men vi er altså ikke helt i mål endnu.
Med lovforslaget, som det ligger nu, bliver teleselskaberne pålagt at indberette cpr-numre til 118-databasen.
Det vil for mange udbydere betyde etablering af nye it-systemer, hvilket ikke er en ubetydelig omkostning.
Vi bliver nødt til at se på, om vi ikke kan gøre det smartere og billigere, så vi ikke påfører erhvervslivet så store udgifter.
Desuden skelner lovforslaget mellem, hvornår logningspligtige data skal udleveres, og hvornår ikkelogningspligtige data skal udleveres.
Den her skelnen medfører også en stor udgift for teleselskaberne, idet de skal have nye it-systemer eller oprette en ny filtreringsfunktion.
Det skal vi også have en diskussion med ministeren om.
Så summa summarum: For Det Konservative Folkeparti er danskernes tryghed og kriminalitetsbekæmpelse meget vigtigt.
Jeg vil derfor gerne opfordre ministeren til at tage en drøftelse af, hvordan vi finder en bedre løsning på de punkter.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-23:
Nu har vi jo også tidligere haft anledning til at være omkring principperne med overholdelse af menneskerettighederne osv.
Det synes jeg bestemt også er værd at dvæle ved.
Men her vil jeg egentlig gerne spørge Konservatives ordfører ind til, hvordan det ser ud med branchens bekymring for, at det her sandsynligvis er noget, som ikke kommer til at fungere i praksis, som bliver meget komplekst, og som næppe vil kunne holde, fordi der er en forventning om, at det faktisk ikke lever op til EU-lovgivningen – og det står jo også i forslaget – med den betydelige procesrisiko.
Britt Bager (KF), 2021-11-23:
Ja, det bliver selvfølgelig noget værre noget, hvis det er sådan, at staten skal til at betale en masse penge tilbage.
Jeg har noteret mig de høringssvar og bekymringer, der er kommet fra branchen.
Selvfølgelig har jeg det.
Det ændrer ikke på, at når Justitsministeriet mener, at det her kan gå an, dog med en procesrisiko – det har jeg også noteret mig – så bakker vi i Det Konservative Folkeparti op.
Jeg er brandærgerlig over den her afsagte dom.
Vi bliver nødt til at prøve på at indrette lovgivningen herefter.
Jeg mener, det er et meget godt svar, justitsministeren har fundet her, og det bakker vi op om.
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi synes, at man skal gå så langt, som man overhovedet kan, for at sikre danskernes tryghed, og der er logning altså et af de redskaber, politiet bruger.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-23:
Hvis man ser lidt på historikken, er det jo sådan, at Justitsministeriet faktisk tidligere ved adskillige anledninger har vurderet, at det her var i orden, og man så har efterfølgende kunnet se, at nej, det har det faktisk ikke været alligevel, for der er faldet de her domme.
Det er jo derfor, branchen er bekymret.
Hvad synes ordføreren om, at vi, inden man endeligt vedtager det her – og nu har det jo været en meget komprimeret proces – f.eks. lavede en høring, hvor vi faktisk fik inviteret nogle af parterne, som skal sidde med det her, ind og give deres besyv med?
Ministeriet gav dem jo kun få dage her.
Skulle vi ikke i fællesskab lave en lidt mere seriøs proces for det?
Britt Bager (KF), 2021-11-23:
Men på de få dage er der i hvert fald kommet et høringsnotat på 114 sider.
Jeg har fået rigtig meget viden ved at læse det høringsnotat på 114 sider, og jeg føler mig rigeligt oplyst.
Vi er med på, at der er en procesrisiko, men det er ikke nogen hemmelighed, at vi synes, det er problematisk, at den her dom er afsagt.
Vi er indstillet på, at vi løber en procesrisiko, og derfor bakker vi det her lovforslag op.
Vi kæmper altså for danskernes tryghed, og vi kæmper for de bedst mulige værktøjer til politiet, så de kan efterforske bl.a. grænseoverskridende kriminalitet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-11-23:
Men teleselskaberne logger jo af regnskabsmæssige årsager for at kunne beregne, hvad der er, man skal betale for, og derfor findes oplysningerne jo.
Og det vil være en helt anden situation, at man så beder dem om at udlevere dem, fordi der er sket en eller anden konkret hændelse, end hvis man beslutter sig for, at man i meget lang tid logger samtlige danskeres oplysninger.
Det synes jeg er en helt anden situation, og derfor var vores forslag egentlig, at man gjorde det, som man gør i Østrig.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-11-23:
Forhåbentlig misforstod jeg, for hvordan skulle man dog kunne sikre noget, der ikke i forvejen er sikret?
Hvis der skete et mord i går, så var det dog bedst, at vi allerede havde en lovgivning, der loggede og sikrede, at oplysningerne var til stede.
Vi kan jo ikke i dag bede teleselskaberne om at logge, hvis de ikke gjorde det i går.
Så vi skal jo altså bruge de oplysninger, der var.
Så når der ikke er en logning, er der jo heller de oplysninger, man skal have fat i.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-23:
Tusind tak.
Jeg er jo enig med ordføreren i, at vi selvfølgelig som samfund har en interesse i, at vi skal have opklaret så meget som overhovedet muligt af den kriminalitet, der er, og at det jo også handler om at få nogle ordentlige redskaber til det.
Men der er jo netop også den her overvejelse af, om vi gør det på en måde, som er en retsstat værdig, og om vi gør det på en måde, som ikke krænker borgernes rettigheder.
Og der mener jeg jo, at man her går for langt.
Men det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, vedrører, at ordføreren nu selv siger, at det er helt afgørende med de her logningsdata i forhold til opklaringen af sager.
Jeg synes, at vi har set eksempler på, at det ikke var det – f.eks. da der var teledataskandalen, som jeg er sikker på at ordføreren også kender rigtig godt, og hvor det faktisk fra regeringens side blev vurderet, at logningsdata ikke var afgørende i nogen af sagerne.
Der var ikke nogen retssager, der skulle gå om; det indgik, men det var ikke det afgørende bevis.
Altså, det er man også nødt til at have med i billedet, så det vil jeg egentlig gerne høre hvad ordføreren siger til.
Peter Skaarup (DF), 2021-11-23:
Der må man sige, at begge ting jo godt kan være rigtige.
Det kan jo godt være, at det, at man har haft forkerte oplysninger, så der er nogle afstandsændringer, da man finder ud af, hvad teledatasagen handler om, altså at der har været forkerte oplysninger inde i billedet, ikke nødvendigvis betyder, at det er en anden gerningsmand, man finder.
Så det er egentlig bare for at sige, at begge ting kan være rigtige.
Og jeg synes ikke, at jeg vil tage på min samvittighed, at vi stemmer for noget i Folketinget, der gør, at vi f.eks. ikke kan opklare bombeangrebet på Skattestyrelsen på Østerbro eller drabet på en tidligere bandeleder.
Det synes jeg ikke at jeg kan tage på min samvittighed, og derfor er vi nødt til at diskutere det her grundlæggende i Folketinget.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-23:
Men teledatasagen viste jo lige præcis, at man faktisk ikke skal lægge alt for meget vægt på de her logningsdata.
Men når vi snakker om samvittighed, hvordan har ordføreren det så med at stå som retsordfører i en sag, hvor der faktisk står, at der er så væsentlig en procesrisiko ved det her lovforslag, at det faktisk nok ikke overholder menneskerettighederne, de helt grundlæggende menneskerettigheder?
Det er vel også lidt en samvittighedssag, man er nødt til at tage bestik af som politiker i forbindelse med at vedtage et lovforslag.
Peter Skaarup (DF), 2021-11-23:
Jamen spørgsmålet er, hvem der definerer menneskerettighederne.
Altså, er det EU-Domstolen, der ud fra en dom, som for mig at se ikke handler særlig meget om Danmark, men handler om noget helt andet?
Er det EU-Domstolen, der skal definere for os, hvad der er menneskerettigheder, altså almindelig lov og ret, for vores befolkning?
Er det det, der skal definere, at lovlydige borgere må se på, at hardcorekriminelle går fri?
Preben Bang Henriksen (V), 2021-11-23:
Jeg vil spørge ordføreren, når SF nu har den holdning til logning, man har, altså at det er noget, der fuldstændig skal ophæves, om det så ikke giver betænkeligheder i forhold til de sager, jeg nævnte om eksempelvis børnebortførelse, brandstiftelse, mordsager, narkotransporter – og vi kan jo supplere med hundredvis af sager – hvor det vigtigste og det tungeste bevis mod dem, der bliver dømt, er loggede oplysninger.
Er det helt fint med SF, at de så i givet fald får lettere spil til at gå fri?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-11-23:
Vi har jo sådan set foreslået, at man gør det samme, som man gør i Østrig, det vil sige, at man, når der sker noget kriminelt, så laver det, der hedder en hastesikring.
En hastesikring vil så bevirke, at man indsamler dataene og faktisk har dem i forhold til en straffesag, og det er jo noget helt andet end at logge samtlige danskeres data.
Så det vil være mere målrettet mod dem, som rent faktisk laver kriminaliteten.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-11-23:
Det kan jeg ikke lige afgive en respons på her på stående fod, men man kan jo altid sagsøge teleselskaberne.
Jeg tvivler dog på, at de kan blive holdt juridisk ansvarlige, hvis de følger den lovgivning, som Folketinget i givet fald måtte have vedtaget.
Så der tror jeg nok, at de kommer til at klare frisag.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-23:
Jeg vil gerne gøre justitsministeren opmærksom på, at det jo ikke bare er »nogle«, der ikke synes, at logning er okay.
Det vil jeg gerne bede justitsministeren om lige at bekræfte for en god ordens skyld, altså at det er tilfældet, før man bare sådan affejer det med, at der er »nogle«, der gør det.
Jeg synes, det er helt afgørende, at vi gør, hvad vi kan, for at forhindre alvorlig kriminalitet, at vi gør, hvad vi kan, for også at forebygge, at det sker, men helt ærligt, det er også en justitsministers ansvar at sikre, at det sker på en måde, som respekterer vores grundlæggende rettigheder som borgere.
Og det er jo det, vi kalder på her og beder om bliver gjort bedre.
Jeg vil også gerne høre justitsministeren, om det ikke er korrekt, at en række EU-lande faktisk har ændret deres tilgang til området her, efter der kom de her domme, som sagde, det var ulovligt, og at de stadig væk har mulighed for at opklare forbrydelser i lande som f.eks. Holland.
Nick Hækkerup (S), 2021-11-23:
Hverken spørgeren, fru Eva Flyvholm, eller jeg kan svare på, om det var en enig EU-Domstol, for, som spørgeren også udmærket ved, er et af de problemer, vi har med EU-Domstolen, at vi ikke må se dissenser, altså at man lukker sig, at man ikke vil være åbne om, hvad det er for nogle refleksioner, der har fundet sted.
Den lukkethed synes vi i Socialdemokratiet er skammelig.
Vi synes, man skulle kunne se dissenserne ved EU-Domstolen.
I øvrigt synes jeg, at det grundlæggende problem her er, at EU-Domstolen skaber ret uden demokratisk legitimitet.
Det er jo bare dommere.
Hvorfor skal de have lov til at bestemme, hvad der skal være den politiske situation i Danmark?
Hvorfor skal nogle, der ingen demokratisk legitimitet har, have lov til at bestemme?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Jeg kan slet ikke forstå, at Enhedslisten, der jo er et parti, der går meget op i demokratiske processer, synes, at det er helt fint.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-11-23:
Et par af de tidligere ordførere har refereret til en annonce i dagspressen og til et brev, der er tilgået os, med samme tekst, som kommer fra nogle organisationer, som åbenbart har midler til en omfattende annoncering, således som sket.
Argumentationen i annoncen her – og nu citerer jeg derfra – lyder: »Politiet skal selvfølgelig have gode betingelser for at efterforske grov kriminalitet og sikre vores land mod terrorangreb.
Gennem de seneste år har politiet fået en række tekniske værktøjer som f.eks. ansigtsgenkendelse i lufthavne, nummerpladegenkendelse ved grænseovergange og broer og mulighed for kameraovervågning på kritiske steder, og har med en dommerkendelse i hånden mulighed for overvågning af mobiltelefoner.«
Nick Hækkerup (S), 2021-11-23:
Det hjælper jo ikke noget i de situationer.
Men heldigvis har det været sådan, at vi gennem de seneste par år har kunnet give politiet endnu bedre muligheder for at opklare forbrydelser, og vi har kunnet give politiet bedre værktøjer til at fange dem, som sætter sig uden for de regler, der gælder i vores land.
Er vi ved vejs ende?
Ork nej!
Vi skal have meget mere – meget mere – som giver politiet gode muligheder for at opklare forbrydelser.
Jeg kan se, at jeg stadig har lidt tid, så jeg vil sige: Jeg har godt set brevet, men jeg har kun lige haft lejlighed til at skimme det.
Jeg så, at der var en række organisationer nævnt, hvilket slog mig, men det kan da være, at der er medlemmer af nogle af de organisationer, som ikke lige havde set, at deres kontingentpenge skulle gå til det, men det må man jo tage internt i organisationerne.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-11-23:
For at tage det sidste først: Jeg har her til morgen netop spurgt en af organisationerne, om underskriveren repræsenterede organisationen.
Men et af argumenterne for, at politiet i forvejen har nogle rigtig gode midler, er jo, at man med en dommerkendelse i hånden har mulighed for at overvåge mobiltelefoner.
Jamen forudsætter en dommerkendelse om overvågning af en konkret mobiltelefon ikke, at der er en vis mistanke mod den pågældende person, og kan det så bruges i den generelle efterforskning?
Nick Hækkerup (S), 2021-11-23:
Det kan i hvert fald lyde, som om det, der refereres til dér, er realtidsovervågning, og i det tilfælde er det, der står i brevet, noget sludder.
Samira Nawa (RV), 2021-11-23:
Det er forrykt, sagde ministeren fra talerstolen for et øjeblik siden.
Det synes jeg også det er, men jeg er ikke sikker på, at det er det samme, vi finder forrykt.
Det, jeg finder forrykt, er det her med, at der er en væsentlig procesrisiko; det har ministeren været inde på.
Men en ting, jeg godt kunne tænke mig ministeren forholdt sig til, er, at EU-Domstolen jo peger på, at når der logges generelt og udifferentieret, skal det være for en tidsbegrænset periode, som er absolut og strengt nødvendig, mens der her i lovforslaget lægges op til, at det i udgangspunktet er 1 år.
Hvordan harmonerer det med en begrænset periode, som er absolut nødvendig?