runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2016-12-09:
Jeg er rigtig glad for de ting, som hr. Jesper Petersen siger i dag, for jeg mener, at det er utrolig vigtigt, at vi får en diskussion af de her dynamiske effekter, og hvordan de bliver brugt i Finansministeriets regnemaskine.
For virkeligheden er jo, at hvis man regner med nogle dynamiske effekter, som der er en meget ringe dokumentation for, og hvor det er højst usikkert, at de er der, men at man alligevel regner med, at det giver en indtægt, så står man lige pludselig og mangler de penge.
Og hvem er det så, der skal betale?
Ja, så ved vi da i hvert fald godt, hvem det er, der skal betale, hvis vi spørger de blå partier.
Vi under bestemt folk at købe en bil.
Mange mennesker bor på landet, og de har brug for en bil.
Der er dele af landet, hvor der ikke er en kollektiv trafik, som er tilstrækkelig god til, at man kan undvære en bil.
Men vi skal da have en holdning til, hvad det er for en bilpark, vi har, og hvilke biler vi ønsker at promovere, og hvilken fordelingsmæssig profil der skal være på afgifterne.
Karsten Lauritzen (V), 2016-12-09:
Hr. Rune Lund har jo ret i beskrivelsen af forløbet.
Jeg ved ikke, hvad der præcis er svaret til hr. Rune Lund og brugt som argumentation, men det er jo rigtigt, at nu skal vi så finde på en ny undskyldning for ikke at invitere Enhedslisten til forhandlingerne.
Jeg siger det sådan, for hvis man lægger al Christiansborgretorikken til side, så dækker det, at Enhedslisten ikke er inviteret til forhandlingerne, jo over, at Enhedslistens udgangspunkt på boligskatterne er noget anderledes end regeringens, også den nye og større regerings.
Enhedslisten har jo en erklæret politik om, at man vil hæve boligskatterne – medmindre jeg fuldstændig har misforstået noget – og at boligejerne, og særlig de mest velhavende boligejere, skal betale meget mere.
Det er jo bare ikke regeringens politik, så når Enhedslisten ikke er inviteret med til de fremtidige forhandlinger, så er det jo, fordi der er nogle store uenigheder vores partier imellem, i forhold til hvordan boligbeskatningsniveauet skal være.
Jeg tror heller ikke, at Enhedslisten bliver inviteret med, men det ved man jo ikke.
Rune Lund (EL), 2016-12-09:
Jeg må jo så leve med, at vi heller ikke denne gang kunne få lov til at sidde med, og så må jeg nøjes med at glæde mig over udbredelsen af den politik, som vi har på boligskatteområdet, og som er, at vi mener, at grundskylden skal bevares, men at ejendomsværdiskatten i størst muligt omfang skal laves om til en exitbeskatning, altså en beskatning, som udløses, når man fraflytter boligen.
Hvis man flytter videre til en anden bolig, skal man kunne vente med at betale skatten, indtil den bolig også måtte være solgt.
Og hvis man ejer boliger hele sit liv, bliver det en ny form for arvebeskatning.
Det kan jo sagtens kombineres med en indefrysningsmodel.
Så jeg må nøjes med at glæde mig over, at det, som Enhedslisten stod alene med for 10 år siden på boligskatteområdet, åbenbart nu er blevet det, som regeringen sidder og forhandler om.
At vi så ikke kan være med ved bordet, synes vi er ærgerligt, men vi må da glæde os over, at der i hvert fald er nogle takter i det her, som flugter godt med, hvad vi har tænkt de sidste 10 år.
Karsten Lauritzen (V), 2016-12-09:
Det var jeg også som retsordfører, hvor jeg stod fast på at sikre retssikkerhed og retsgarantier på en række områder, og hvor der var situationer, hvor jeg som Venstres retsordfører var mere enig med Enhedslisten end med nogen andre partier.
Det betyder dog ikke, at jeg hverken som skatteminister eller som folketingsmedlem er enig med Enhedslisten som parti, for man har et noget anderledes udgangspunkt.
F.eks. ønsker man jo at beskatte boligejerne hårdere, og det er altså ikke en politik, vi deler i regeringen, og derfor tror jeg heller ikke, at der bliver realitetsforhandlinger med Enhedslisten i den her sag.
René Gade (ALT), 2016-12-09:
Vi vil fortsætte med at stille spørgsmål og glæder os over, at det eventuelt er noget, der kan blive delt, hvis ellers det giver mening.
Jeg er også ærgerlig over ikke at have været med i processen, i hvert fald om det her lovforslag, for det er måske også derfor, jeg står på talerstolen og er sådan lidt afvisende, selv om jeg har en enorm lyst til at sige ja tak på Alternativets vegne.
Men når man først har fået høringssvarene for et par dage siden og ikke har været med i forhandlingerne, kunne jeg garanteret have lavet meget gravearbejde, der havde gjort mig klogere og skarpere i min tale.
Men hvis man nu kunne blive involveret i netop en af de ting, som skatteministeren fortæller os er meget isoleret fra den politiske debat, der kan komme om det nye lovforslag, der vil komme på området, så kunne det være et sted, hvor vi i hvert fald var med til lige at få sikret, at der var bred politisk opbakning om den dynamo, der ligesom skal være systemet, altså den tekniske del.
Så det må vi prøve at se om vi ikke kan nærme os.
Det var egentlig min hensigt at sige ja tak, men jeg har simpelt hen ikke kunnet skabe klarhed over det, fordi jeg ikke har været med indtil videre.
Karsten Lauritzen (V), 2016-12-09:
Det er selvfølgelig beklageligt.
Jeg prøver altid som skatteminister at arbejde med, at Folketinget inddrages.
Så kan man, når man har et oplyst grundlag for, hvad der diskuteres, beslutte sig til, om man vil være med eller ej, om man vil indgå i forhandlinger.
Nogle gange er det simpelt hen af praktiske årsager ikke muligt i forhold til fremdriften i et forhandlingsforløb.
Det her har været en delaftale under finansloven, og det sætter simpelt hen nogle naturlige grænser for, hvad man kan lave af procesinvolvering.
Det er jo virkeligheden.
Men så er det heldigvis sådan – og det ved hr. René Gade jo udmærket, og derfor tager jeg også positivt, hvad der bliver sagt – at man faktisk først som parti skal tilkendegive, hvad man vil stemme til et lovforslag, når der afgives betænkning i udvalget.
Og så skal jeg sørge for, at Skatteministeriets dygtige embedsmænd svarer på dem – måske ikke det, hr. René Gade kunne tænke sig, men det, der nu er svarene.
Og så kan det forhåbentlig føre til, at når der bliver afgivet betænkning i Skatteudvalget, kan der være et bredt flertal for i hvert fald dele af det her lovforslag.
Det håber jeg.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-12-09:
Det første, jeg vil sige, er, at Liberal Alliances stemmer ikke kan købes.
Som alle andre partier, herunder Socialdemokratiet, har vi nogle ting, som vi finder vigtige; vi har nogle mærkesager, og dem går vi på linje med alle andre partier efter at få indrømmelser på, når vi går til forhandlinger.
En af vores mærkesager er, at vi vil have afskaffet registreringsafgiften.
Det undrer mig ærlig talt, at hr. Jesper Petersen står og taler om mærkelige beregninger
– fiflerier, hører jeg næsten at der bliver sagt.
Kan hr. Jesper Petersen bekræfte, at der ikke er blevet ændret regnemetoder i Finansministeriet de sidste mange år, at man regner på præcis den samme måde, som man gjorde, da hr. Bjarne Corydon sad i Finansministeriet, og at Finansministeriet dengang ikke fandt grund til at ændre regnemetoden?
Jesper Petersen (S), 2016-12-09:
Det er korrekt, at man, for så vidt angår dynamiske effekter på en række punkter, arbejder med de samme former for elasticitet og måder at regne på, som man har gjort i en årrække, også mens Bjarne Corydon var finansminister.
Ikke desto mindre er det jo meget omdiskuteret, og jeg synes også, der er forskel på, hvor veldokumenteret forskellige dele af beregningerne er.
Og når vi kommer til det, der handler om registreringsafgiften, så mener jeg virkelig, at det her er i den tynde ende.
Jeg savner virkelig en grundig og empirisk begrundelse for, at man siger, at fordi bilbeskatningen er blevet mindre, har danskerne givet sig til at arbejde mere, og at det ikke blot vil ske hen over årene, men at det simpelt hen sker med det samme.
Altså, sidste år var påstanden jo, at en fjerdedel af de adfærdseffekter, som man ville få ved at sænke registreringsafgiften – 280 mio. kr. – ville kunne henføres til et øget arbejdsudbud, og det ville simpelt hen træde i kraft den 1. januar.
Så i det øjeblik man satte bilbeskatningen ned, ville danskerne give sig til at arbejde mere med en samfundsmæssig værdi af 280 mio. kr. Hvad er det for en konkret situation, man forestiller sig – at der er nogle, der arbejder og får deres hverdag til at hænge sammen ud fra det timetal, de nu arbejder, men fordi de så kan købe en billigere bil, begynder de pludselig at arbejde noget mere?
Jeg synes, det er lidt svært at se den sammenhæng.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-12-09:
For mig lyder det, som om man problematiserer regnemetoderne, når den måde, der bliver regnet på i Finansministeriet, ikke passer ind i Socialdemokratiets politik.
Det synes jeg ærlig talt er useriøst.
Det er vel ret gængs i den økonomiske teori og litteratur, at når man har en meget, meget høj beskatning, er selvfinansieringsgraden ved at sænke den også meget høj.
Er det ikke korrekt?
Jesper Petersen (S), 2016-12-09:
Jamen så er vi jo ovre i nogle andre dele af de her beregninger.
Jeg synes også, det giver mening, at man siger, at når skatten på arbejde bliver sænket, kan det øge arbejdsudbuddet, altså hvor meget folk arbejder.
Det kan man så forsøge at lave nogle mere eller mindre velbegrundede beregninger på, og i Finansministeriet anvender de så det, som de mener er de mest velbegrundede beregninger på nuværende tidspunkt, men derfor mener jeg alligevel, det er vigtigt, at vi har en diskussion om dem.
Af dem skulle de 480 mio. kr. komme fra, at der bliver solgt flere biler, men de 280 mio. kr. af dem skulle altså stamme fra, at folk simpelt hen giver sig til at arbejde mere med det samme, fordi afgifterne på bilerne er blevet sat ned, og det er den argumentation, jeg synes er lidt tynd, for at sige det mildt.
Louise Schack Elholm (V), 2016-12-09:
Det lyder jo, som om ordføreren mener, at der kommer nogle andre regnemetoder, når regeringsmagten skifter.
Jeg vil bare gerne høre, om ordføreren kan bekræfte, at den tidligere finansminister Bjarne Corydon rent faktisk har afgivet et svar til hr. Joachim B. Olsen omkring arbejdsudbudseffekten på registreringsafgiften, som er beregnet præcis på samme måde, som den er i dag.
Jesper Petersen (S), 2016-12-09:
Det er korrekt, men det, at Finansministeriet mener, at det er det bedste, de har, ændrer jo ikke ved, at vi har mulighed for at diskutere det og sætte spørgsmålstegn ved det.
Der er en række problemer ved den måde, man regner på i dag, som vi kan forsøge at tage højde for i de beregninger, f.eks. hvad værdien af uddannelse er.
Det er simpelt hen først for nylig, at man i Finansministeriet har givet sig til at have en idé om, at det, at vi har mere uddannelse, nok har en god virkning på økonomien.
Det har man simpelt hen ikke villet tage højde for.
Det har alene været sådan et strukturfokus, det handlede om, og ikke produktiviteten og kvaliteten af arbejdskraften.
Men der må man hele tiden forsøge at forfine metoderne og have en kritisk diskussion af, hvordan vi regner, når de fylder så meget i den økonomiske diskussion, vi har.
Jeg vil altså godt sætte spørgsmålstegn ved, om der kan gives ret grundig dokumentation for, at man også for registreringsafgiftens vedkommende kan sige, at der er de her arbejdsudbudseffekter.
Louise Schack Elholm (V), 2016-12-09:
Så synes jeg måske nok, det lyder en lille smule hult, når man siger, at det er den nuværende finansministers skyld, at man beregner arbejdsudbudseffekter af registreringsafgiften præcis på samme måde som den tidligere socialdemokratiske finansminister.
Jesper Petersen (S), 2016-12-09:
Det var jo præcis med den argumentation, at skatteministeren måtte afvise et andet forslag.
Jeg synes, det er okay, at man måske ikke kan henvise til sådan specifikke studier, men kan regeringen så sige noget om, om man i det seneste år, hvor der har været en nedsættelse af registreringsafgiften, og hvor man jo indlagde en meget kraftig arbejdsudbudseffekt, i samfundet har kunnet konstatere, at med henvisning til billigere biler er arbejdsudbuddet og danskernes vilje til at lægge timer på deres arbejde vokset?
Karsten Lauritzen (V), 2016-12-09:
Det tror jeg ikke man kan, og jeg tror heller ikke, at regeringen har gjort det.
Det er jo nogle gennemsnitsbetragtninger.
Jeg tror også diskussionen har været taget med Liberal Alliance tidligere, altså at vi sænkede registreringsafgiften sidste år, og indtægterne er steget helt vildt det efterfølgende år, og er det ikke meget billigere at sænke registreringsafgiften?
Og der er svaret jo til Liberal Alliance, ligesom det er til hr. Jesper Petersen, at man ikke kan kigge på tingene bare et enkelt år, man bliver nødt til at kigge på den varige effekt.
Og når man lægger til grund i Finansministeriet – i forhold til den måde, man har beregnet det her på, og sådan som den tidligere regering gjorde det – at det her er den varige effekt i forhold til arbejdsudbuddet, så må jeg lægge det til grund.
Så er det fair nok at udfordre det, men det vælger jeg ikke at gøre her i Folketingssalen.
Lotte Rod (RV), 2016-12-09:
Regeringen har valgt at spare på alle vores uddannelser i Danmark og til gengæld bruge penge på at gøre biler billigere.
Karsten Lauritzen (V), 2016-12-09:
Jeg har ikke noteret mig, at der i færdselsloven står beskrevet det, der sådan hedder finansieringskryds, hvor man siger, at vi tager fra uddannelserne og giver til bilerne.
Men det er jo rigtig nok, at regeringen har lavet nogle effektiviseringer og nogle besparelser på uddannelsesområdet, og det har vi jo gjort, fordi det ikke kun handler om, hvor mange penge man bruger, men også, hvad man får for pengene og et ønske om at øge kvaliteten.
Vi har i øvrigt foreslået en SU-reform, hvor man jo sparer nogle penge på SU'en og vil give en del af den besparelse tilbage til uddannelsesområdet.
Så jeg er ikke enig i den præmis, der er for spørgsmålet, altså at vi har taget nogle penge fra de fattige studerende og givet til de rige, velhavende bilejere.
Det er ikke rigtigt.
Lotte Rod (RV), 2016-12-09:
Men politik er jo en prioritering, og man kunne jo har valgt at bruge pengene på uddannelse i stedet for at bruge dem på billige biler.
Det er derfor, at jeg prøvede at spørge ministeren, og det vil jeg så gøre igen: Hvorfor er det, regeringen synes, at biler er vigtigere end uddannelse?
Karsten Lauritzen (V), 2016-12-09:
Nu har jeg brugt min taletid på at sige, at jeg ikke accepterede præmissen, så det kunne jeg selvfølgelig gentage, men hvis jeg skal anlægge en argumentation, som måske kunne give anledning til forståelse hos fru Lotte Rod, så er det jo, at der også er en masse studerende, der har brug for en bil for at komme til en uddannelsesinstitution, og hvis du har en bil som dansker, som studerende eller ikkestuderende, kan det give dig frihed og bevægemuligheder og adgang til jobs og uddannelse og en række andre ting.
Så det at have en bil er ikke kun et gode for folk, der ikke studerer.
Rune Lund (EL), 2016-12-09:
Jeg har to ting.
Den ene ting er, om ministeren kan bekræfte, at hvis man udskifter en gammel, stor bil, som bruger meget benzin pr. kørt kilometer, med en mindre og nyere bil, så vil der være et positivt miljøregnskab på den konto.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, om ministeren kan bekræfte, at i forhold til den nedsættelse af registreringsafgiften, som vi diskuterer i det her forslag, er der ikke specifikt taget hensyn til, at man har lavet en nedsættelse af nogle afgifter, som aktivt fremmer den grønne omstilling.
Karsten Lauritzen (V), 2016-12-09:
Jeg kan bekræfte begge dele.
Det siger sig selv, at hvis man tager en gammel bil og udskifter den med en ny, vil den bil, i hvert fald i en gennemsnitsbetragtning, være mere miljøvenlig, køre længere på literen, og det her vil jo føre til, forhåbentlig, at der er flere, der køber biler, der er flere, der også køber lidt større biler, og i nogle tilfælde kan man ikke udelukke, at det faktisk kan føre til, at de køber mere miljøvenlige biler.
Rune Lund (EL), 2016-12-09:
Så lader det til, at vi er ved at være enige om fakta i denne debat.
Karsten Lauritzen (V), 2016-12-09:
Som hr. Joachim B. Olsen var inde på, er der jo en række mellemklassebiler, som oplever at få en lavere beskatning, og de mellemklassebiler er i en række tilfælde mere miljøvenlige, så jeg synes ikke helt, at man kan konkludere det, som hr. Rune Lund gør.
Men det er rigtigt, at den her forøgelse af skalaknækket i år og sænkelsen sidste år jo primært ikke havde et miljømæssigt sigte.
Det er fuldstændig rigtigt.
Det var jo mere ud fra sådan en retfærdighedsbetragtning om, at vi har en meget, meget høj registreringsafgift på biler, og vi har et ønske om, at flere danskere skal have råd til en bil, og at flere danskere skal have råd til en mere familie- og sikkerhedsvenlig bil.
I mange tilfælde er det så heldigvis også en mere miljøvenlig bil, men ikke i alle.
Rune Lund (EL), 2016-12-09:
I forhold til det konkrete lovforslag er vi selvfølgelig enige i, at der skal laves en overgangsordning, men vi synes ikke, den bør laves ved bare at videreføre det eksisterende boligskattestop.
Vi så f.eks. gerne en pristalsregulering.
Det er jo det, der er min indvending.
I forhold til hvad der vedrører ejendomsvurderingssystemet, er vi enige i alle de dele af lovforslaget, som omhandler det.
Måske skal vi lave en opdeling, for så bliver det præciseret.
Men jeg har et spørgsmål i forhold til forhandlingsforløbet.
Før sommerferien var der jo møder, hvor Enhedslisten også var med.
Så går sommerferien, og så starter der forhandlinger op, hvor Enhedslisten ikke bliver inviteret med.
Så får vi at vide af regeringen: Jamen det er, fordi de her forhandlinger om boligskat og ejendomsvurdering er koblet op på 2025-planen.
Så falder 2025-planen på gulvet.
Vi henvender os pænt igen og siger: Kære regering, nu er 2025-planen faldet på gulvet, må vi så ikke være med igen?
Så får vi at vide, at det må vi ikke rigtig.
Nu er forhandlingerne om beskatningsdelen af det her ovenikøbet udskudt til næste år, så mit spørgsmål er: Må vi få lov at være med?
Vi vil rigtig gerne, for der ligger jo rigtig meget i regeringens udspil om exitbeskatning og indefrysning, som er Enhedslistepolitik, og som vi allerede for 10 år siden var de første til at komme frem med, nemlig et retfærdigt boligskattesystem, som sikrer, at man ikke bliver beskattet ud af sin bolig, fordi boligskatterne stiger.
Jesper Petersen (S), 2016-12-09:
Bemærkningerne om reparationsgrænsen synes jeg er fine at få frem her – at der har været den dialog og også en åbenhed over for at fortsætte den.
Når man så ikke umiddelbart kan slå til på det som skatteminister, handler det jo simpelt hen om, at det så også koster nogle penge.
Det var lidt det indtryk, jeg fik før, altså at det var Venstre egentlig lidt imod at man gjorde på det her punkt – hvad de økonomiske effekter egentlig var af lovforslaget.
Lotte Rod (RV), 2016-12-09:
Tak for det.
Jeg har fået lov til at tage den her sag for os, og måske er det i virkeligheden meget passende, at det er børneordføreren, der tager den, når nu det, vi diskuterer i dag, er det, som er Liberal Alliances familiepolitik, nemlig billigere biler.
I Radikale Venstre tror vi jo på noget lidt andet.
Det, som jeg er optaget af, og det, som vi i Radikale Venstre er optaget af, er jo, at vi har nærværende pædagoger i vores daginstitutioner, og at vi har nok af dem, at vi har flere lærere i vores skoler og i det hele tages lykkes med den åbne skole, og at vi har gode uddannelser, sådan at det åbner døre for alle.
Så når vi skal lægge en plan og beslutte os for, hvad det er, vi vil bruge pengene på, så er det det, vi prioriterer, fordi vi mener, at uddannelse er det vigtigste. Regeringen har valgt noget andet.
Regeringen har valgt at barbere alle vores uddannelser ned for så til gengæld bl.a. at gøre det, vi diskuterer i dag, nemlig at sørge for billigere biler.
Det synes vi i Radikale Venstre er en dårlig prioritering.
Ja, faktisk vil jeg sige, at af alle de skattelettelser, man kunne finde på, er det her nok det, der ligger længst væk fra Radikale Venstre.
Hvis det i det mindste havde handlet om at lette skatten på arbejde, kunne vi godt have diskuteret det, men det her forslag synes vi anviser en forkert måde at bruge pengene på, og derfor er vi imod det.
Rune Lund (EL), 2016-12-09:
Vi ved, at den registreringsafgiftssænkning, som er foreslået her, ikke skelner imellem, om en bil er en miljøvenlig bil, eller om en bil ikke er en miljøvenlig bil.
Det, som jeg i al stilfærdighed siger, er, hvis vi skal lave en omlægning af registreringsafgiften, er vi klar til det fra Enhedslistens side, men så lad os da gøre det på en måde, så vi sikrer os, at de biler, som er miljøvenlige, bliver billigere eller i hvert fald ikke dyrere, mens de biler, som ikke kører så langt på literen, de biler, som forurener mere, bliver dyrere.
René Christensen (DF), 2016-12-09:
Så kan jeg så oplyse om, at mellemklassebilerne kører langt længere på literen, end de små biler gør.
Hvad er det for en bilklasse, man kører i, når man er ualmindelig?
For ordføreren interesserer sig meget for de almindelige borgere.
Hvornår er det så, at en borger bliver ualmindelig?
Rune Lund (EL), 2016-12-09:
Almindelig er jo, som folk er flest, kan man sige.
Det drejer sig om at tilrettelægge en politik, som kommer det store flertal til gode, og som i hvert fald ikke betyder for de mennesker, som i forvejen har rigtig meget, og som har fået mange skattelettelser de senere år, og som er privilegerede, bor i et stort hus og er blevet begunstiget af skattesænkninger på en lang række områder i de senere år, at vi går videre ad den vej, men at vi kigger på, hvordan vi kan skabe et mere lige samfund, samtidig med at vi ser på, hvad vi kan ændre af lovgivning for at skabe den grønne omstilling, som vi i hvert fald fra Enhedslistens side er meget interesseret i kommer til at ske, og også gerne meget hurtigere, end det sker i øjeblikket.