runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Egelund (LA), 2018-10-04:
Jeg bliver sådan en lille smule forvirret over den her nyfundne kærlighed for den private ejendomsret.
Sidst jeg kiggede – og så kan det være, jeg tager fejl, det kan være, jeg har dårlig hukommelse – mener jeg, der stod i Enhedslistens partiprogram, at man ville have et opgør med den private ejendomsret.
Men jeg er jo glad, hvis det forholder sig anderledes.
Når vi gør det her, er det jo for at forbedre forholdene, for at forbedre livsvilkårene ude i de områder, som har det rigtig, rigtig svært.
Det kan man da godt mene man ikke skal, og at det hele nok skal gå, hvis man bare overlader det til sig selv.
Men det mener jeg faktisk ikke det gør, for vi kan se, hvordan det er gået, når man har overladt det hele til sig selv uden at gribe ind.
Det er så måske forskellen på politisk ansvar og politisk uansvarlighed.
Jeg er simpelt hen grundlæggende uenig i, at vækst ikke er svaret her.
Jeg synes, det er helt banal logik, at hvis det går godt i virksomhederne, hvis der også er luft i økonomien i virksomhederne, så er det jo der, man presser medarbejderne lidt mindre.
Så har man luft i økonomien til at tage sig godt af dem, der arbejder der.
Christian Juhl (EL), 2018-10-04:
Min erfaring efter 40 år i en arbejdsmiljøindsats på mange arbejdspladser og i fagforeningen siger mig, at der ingen sammenhæng er mellem økonomisk vækst og et bedre arbejdsmiljø, absolut ingen, og kurverne følger ikke engang hinanden, når man læser lidt på lektien, og det vil sige, at det ikke er nok at tro, at vækst gør det.
Hvorfor skærer I systematisk på den forebyggende arbejdsmiljøindsats i finanslov efter finanslov?
Og det har man gjort alle de år, LA har haft indflydelse.
Christina Egelund (LA), 2018-10-04:
Jeg tror sådan set, at hvis man skal komme helt i mål med, at alle mennesker skal have det godt, også på deres arbejde, så handler det om at føre en politik, hvor man sikrer vækst, og hvor man også sikrer, at der er penge i virksomhederne til at tage sig godt af sine ansatte.
Det handler selvfølgelig også om tilsyn og kontrol, og det har vi også, og den kontrol synes jeg måske skal være lidt mere målrettet, end den er i dag.
Jeg har selv prøvet at være leder af en virksomhed, hvor jeg kunne se, hvad man blev udsat for af tilsyn og kontrol fra de offentlige myndigheders side, et sted, hvor man havde fuldstændig styr på tingene.
Jeg går fuldstændig ind for, at man i de virksomheder, hvor man ved det halter med forholdene for de ansatte, både skal have et massivt tilsyn, og at det selvfølgelig også skal have konsekvenser.
Christian Juhl (EL), 2018-10-04:
Tak for det, og tak for indledningen.
Den lød ret flot: Når Liberal Alliance får indflydelse, så sker der det og det.
Jeg vil gerne tilføje et par enkelte ting.
Den der med mangel på arbejdskraft kunne vi jo have en lang diskussion om, og den tager vi bagefter.
Men når Liberal Alliance har indflydelse, forringes den forebyggende arbejdsmiljøindsats i Danmark.
Systemet er tilsyneladende vigtigere end mennesker, når det drejer sig om at lave forebyggende arbejde.
61.000 mennesker rammes hvert år af en arbejdsskade på en arbejdsplads, 2.000 af dem dør af følgerne af de arbejdsskader hvert år.
Det koster samfundet 80 mia. kr., penge, som er ganske, ganske vanvittige at bruge, fordi det kan forebygges.
Hvorfor er Liberal Alliance med til år efter år at forringe den forebyggende indsats og fyre mennesker i Arbejdstilsynet?
Næste år vil de fyre 25, i år har de fyret 17. Næste år sparer I 40 mio. kr. på det forebyggende arbejdsmiljøarbejde.
Hvad er årsagen til, at vi skal belastes af sådan nogle unødvendige udgifter?
Christina Egelund (LA), 2018-10-04:
Okay, så forstår jeg det bedre.
Så handler det jo om kædeansvar, ikke for sine ansatte, men kædeansvar for de virksomheder, man handler med.
Altså, spørgsmålet er: Hvis en dansk virksomhed importerer noget fra en virksomhed i f.eks. Chile, eller hvad ved jeg, er den virksomhed så ansvarlig for produktionsvilkårene der?
Jeg tror, at det juridisk vil være meget, meget vanskeligt at indføre, altså at man juridisk skal kunne stilles til ansvar for, hvad andre gør, altså andre borgere eller andre virksomheder.
Noget helt andet er så, at man har et moralsk ansvar.
Ja, det mener jeg man har.
Men at skulle stille en virksomhed juridisk til ansvar for, hvad en anden virksomhed foretager sig i et andet land med en anden lovgivning, er jeg ikke umiddelbart varm på.
Jeg må simpelt hen med skam indrømme, at jeg ikke har læst Informations artikel fra i mandags om soja og grise, men det vil jeg gøre efter debatten.
Spørgeren spørger jo sådan en lille smule ukonkret, ikke?
Ja, selvfølgelig, men det kommer an på, hvad man mener.
Altså, betyder det kædeansvar?
Hvad betyder det?
Hvis man er lidt mere konkret, kan jeg også svare lidt mere konkret på det.
Jeg må bare sige helt generelt, at det er min opfattelse, at vi i Danmark intet har at skamme os over i forhold til den måde, som vores virksomheder agerer på, heller ikke når det kommer til landbrug.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-10-04:
Tak, og tak til ordføreren for en altid god debat.
Jeg kunne godt tænke mig at vende mig et helt andet sted hen, netop til vores virksomheder og det ansvar, de jo også har for den verden, vi lever i.
Jeg ved ikke, om ordføreren så det, der var i Information i mandags, om, hvad det betyder, at vi importerer en masse soja for at fodre vores grisebasser her i landet.
Hvad betyder det for oprindelige folk i Sydamerika?
Hvad betyder det for natur og miljø i Sydamerika?
Mener ordføreren, at virksomheder i Danmark har et ansvar for den verden, vi er en del af?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-10-04:
Mange tak for talen.
Jeg fik næsten lyst til at sige, at ordføreren ikke er den eneste, der drømmer om Poul Nyrup Rasmussen af og til, men det synes jeg alligevel ville være lidt mærkeligt at sige.
Men vi er jo mange, der respekterer den gamle kæmpe.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det om skattelettelser.
Det er jo tydeligt for enhver – det tror jeg vi alle sammen kunne følge med i sidste efterår – at ordførerens parti ikke fik gennemført de historisk store skattelettelser, som man havde lagt op til.
Der blev kravlet op i træer og ned af træer.
Alle de der ting kender vi.
Men kunne ordføreren ikke uddybe på vegne af regeringen, hvad ambitionen er for kommende skattelettelser?
Og deler ordføreren synspunktet i de mange annoncer og plakater, vi har set fra regeringspartiet Venstre, hvor man i virkeligheden bryster sig af at have tilført velfærdssamfundet mange flere penge, og at det er det, der skal sættes ind på nu?
Kan ordføreren ikke uddybe, hvordan man ser på hele den enighed eller uenighed internt i regeringen?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-10-04:
Lige først til det sidste: Ja, vi har en ren produktion inden for landets grænser.
Vi kan så diskutere, hvordan det skal fungere, men det her er netop uden for vores lands grænser, og når jeg spørger lidt overordnet, er det faktisk, fordi jeg ikke synes, man kan tillade sig at være alt for konkret i de her debatter.
Jeg ved, hvordan det er at læse op til at skulle stå på talerstolen!
Så det er egentlig meget principielt, og det er derfor, jeg prøver at være meget principiel om, om vi skal begynde at sætte nogle tydeligere regler.
Der er diskussion i FN om det, der er diskussion mange steder.
Mener Liberal Alliance, der er behov for tydeligere regler på de her områder, så virksomheder får stillet krav om at leve op til, at de skal beskytte det, så de i hele deres værdikæde, når de importerer soja, har et ansvar for der, hvor det er dyrket, eller er det op til det fri marked?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2018-10-04:
Nu forstår jeg ingenting, for det er inde på Enhedslistens hjemmeside, og jeg har slået det op lige nu på enhedslisten.dk.
Der står: »Enhedslisten går efter en rød-grøn regering.«
Og så fortæller man om en kronik, som fru Pernille Skipper har skrevet i en avis sammen med andre fra Enhedslisten, og lige under det står der nogle spørgsmål-svar, som skal vejlede læserne, altså danskerne, i, hvad det er, Enhedslisten går efter i forhold til at få en ny regering.
Og når man går ned til det sidste spørgsmål-svar – det er ikke mange, det er kun seks, syv spørgsmål-svar, det drejer sig om – så står der det her med den stramme udlændingepolitik, som vil blive ført, hvis Løkke får lov til at fortsætte, og så står der: »Og ja, selv hvis vi kunne tvinge os selv i regering, så ville vi blive tvunget til at føre en stram udlændingepolitik.«
Pernille Skipper (EL), 2018-10-04:
Jeg er simpelt hen ked af, at jeg bliver nødt til at forklare det for hr. Kristian Thulesen Dahl: Man skal jo have flertal for sin politik.
Jeg er godt nok sproglig student, og derfor er jeg ikke sådan den helt store matematiker.
Men jeg kan tælle til 90, og desværre er der ikke 90 mandater for Enhedslistens udlændingepolitik.
Desværre er det sådan, at der er et flertal i Folketinget, som insisterer på, at Danmark ikke skal tage sin del af ansvaret for mennesker på flugt og i øvrigt vil behandle mennesker, som kommer fra andre lande, men eksempelvis er født og opvokset her, ringere end andre.
Det er ikke Enhedslistens politik, og indtil vi får et flertal for noget andet, ja, så bliver det hr. Kristian Thulesen Dahls politik.
Og jeg vil gøre mit for, at hr. Kristian Thulesen Dahl får så lidt indflydelse som overhovedet muligt.
Men vil Enhedslisten det?
Nej, vi vil ikke sidde for enhver pris og gennemføre hr. Kristian Thulesen Dahls politik – også selv om der måske er andre herinde, der vil.
Christina Egelund (LA), 2018-10-04:
Tak for det.
Og tak for en god tale – det er jo dejligt med sådan en meget klar, ideologisk tale fra fru Pernille Skipper.
Jeg vil egentlig stille et spørgsmål i samme undrende ånd, som lå i hr. Kristian Thulesen Dahls spørgsmål.
Der er noget, der virkelig har undret mig længe ved Enhedslisten politik, og det er tilgangen til spørgsmålet om udenlandsk arbejdskraft.
Enhedslisten står på skuldrene af en historie med arbejderbevægelsen, international solidaritet, solidaritet på tværs af landegrænser, slagord, hvor man siger: Arbejdere, foren jer – ordføreren kender selv historien – og derfor undrer det mig helt vildt, at man har så stor modstand mod, at udlændinge kan få lov til at komme til Danmark og tage et arbejde på ordentlige løn- og arbejdsvilkår.
Fru Pernille Skipper, hvad er der egentlig galt med en svejser fra Brasilien?
Hvad er problemet?
Pernille Skipper (EL), 2018-10-04:
Jeg er sikker på, at der findes mange strålende svejsere i Brasilien, og hvis der skulle stå et sted – nu ved jeg ikke, om fru Christina Egelund bevæger sig lige så meget rundt på enhedslisten.dk, som hr. Kristian Thulesen Dahl gør – at Enhedslisten har et problem med svejsere fra Brasilien eller udenlandsk arbejdskraft i øvrigt, som kommer hertil på ordentlige løn- og arbejdsvilkår, så er det forkert.
Vi synes netop, at det er helt i orden, at man kommer hertil, hvis det er på ordentlige løn- og arbejdsvilkår, og det er jo bl.a. derfor, at vi kæmper så hårdt for en social protokol i EU, sådan at virksomheder ikke kan udnytte underbetalt arbejdskraft i andre lande, som af deres livsomstændigheder er tvunget til at acceptere ringe vilkår, til også at presse løn- og arbejdsvilkår for arbejdere i Danmark.
Det er netop international solidaritet, at vi siger nej til, at virksomhederne må bruge mennesker fra fattige lande til at trykke vilkårene for danske arbejdere.
Christina Egelund (LA), 2018-10-04:
Det svar er jeg faktisk oprigtig glad for, for hvis man skal tage det for pålydende, må det jo betyde, at en – for nu at blive i eksemplet – svejser fra Brasilien er velkommen i Danmark, kan tage et arbejde, bosætte sig og bo blandt os, hvis vedkommende arbejder på en overenskomstmæssig løn.
Er det korrekt forstået?
Pernille Skipper (EL), 2018-10-04:
Hentyder fru Christina Egelund til beløbsgrænsen?
Nej, det gør hun ikke.
Ja, det er korrekt, at Enhedslisten synes, at der godt må komme arbejdskraft hertil fra andre lande, men at det skal være på danske lønog arbejdsvilkår, at det skal være på overenskomstmæssige vilkår, og det bliver vi jo så nødt til at indrette vores lovgivning efter, sådan at man kan stille de krav til de danske virksomheder.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Tak for talen fra fru Pernille Skipper.
Det havde jeg i går, det har jeg i dag, og det vil jeg også have i morgen.
Så kun ros til det, der er blevet sagt indtil nu.
Men der, hvor jeg oprigtigt er nysgerrig, eller hvor jeg simpelt hen ikke forstår Enhedslistens position, er i forhold til Europa.
Fru Pernille Skipper sagde selv lige før, at man arbejder for en social protokol i EU, og at man synes, at det er vigtigt i forhold til at sikre gode arbejdsbetingelser for arbejdere rundtomkring i Europa.
Men hvorfor er det, at Enhedslisten, hvis jeg har forstået det rigtigt – og det er så spørgsmålet – er så stor en kritiker af det europæiske samarbejde og dybest set ønsker, hvis jeg igen har forstået det rigtigt, at Danmark skal melde sig ud af EU?
Pernille Skipper (EL), 2018-10-04:
Det er en misforståelse, at Enhedslisten skulle være modstander af europæisk samarbejde.
Men det er fuldstændig korrekt, at vi er stærke kritikere af EU, og det er jo to forskellige ting, synes jeg.
Internationalt samarbejde kan man ikke komme udenom i den verden, vi lever i, i forhold til klimaforandringer, flygtningekriser.
Hr. Uffe Elbæk kan selv remsen om, hvad det er, vi har brug for hos hinanden til at løse på tværs af landegrænser.
Det, der er problemet med EU, er, at det er et internationalt samarbejde, som netop ikke lader os fremme menneskerettigheder, hensynet til miljø, hensynet til lønmodtagernes rettigheder.
Det er et traktatgrundlag, som gør det muligt for virksomhederne konsekvent at sætte hensynet til indtjening over hensynet til eksempelvis lønmodtagernes forhold, og det er desværre også et samarbejde, som gør det umuligt for Danmark at gå foran på rigtig mange områder.
Hr. Uffe Elbæk ved eksempelvis udmærket godt selv, at vi ikke kan komme til at forbyde farlig kemi i legetøj, fordi EU har den lovgivning, som EU har.
Det er det, der er vores problem.
Det er ikke samarbejdet i sig selv, det er konstruktionen og samarbejdet.
Spørgsmålet var om det europæiske banktilsyn.
Jeg ved, at der er kommet et forslag fra Kommissionen, som gerne vil udvide det.
så længe det ikke begrænser Danmarks mulighed for at gå foran og indføre en endnu skrappere kontrol, hvis det er det, der er behov for.
Lotte Rod (RV), 2018-10-04:
Radikale Venstre og Enhedslisten deler kritikken af hvidvaskskandalen i Danske Bank.
Derfor har jeg lyst til at spørge Enhedslistens ordfører, om vi ikke skal gøre det, der virker, nemlig at sørge for, at vi kommer med i det europæiske banktilsyn, som jo er dem, der vil have muskler nok til at håndtere sådan en sag.
Pernille Skipper (EL), 2018-10-04:
Problemet er jo, at det kan blive en modsætning.
Men man kan jo også sagtens få en svejser hertil.
Man skal bare betale en ordentlig løn for det.
Så hvis virksomhederne virkelig står og mangler svejsere, så er det jo muligt at give dem, der kommer fra andre lande, et arbejde.
Man skal bare betale en ordentlig løn for det.
Karen Ellemann (V), 2018-10-04:
Men der var netop et meget klart spørgsmål fra fru Christina Egelund før i forhold til at tale om den brasilianske svejser, altså den faglærte arbejdskraft, som der i den grad mangler rundtomkring på danske arbejdspladser, og det skal ikke ses som en modsætning til at sikre, at danskere også bliver veluddannet og kommer ind på arbejdsmarkedet.
Men det er jo også lige præcis diskussionen om, at der er behov for yderligere arbejdskraft, og det er den kvalificerede, og det er præcis en beløbsgrænse på de 27.000 kr., og det er jo også efter overenskomst og på overenskomstlignende forhold.
Hvis Enhedslisten kan være enig i det, har jeg meget svært ved at se, at man ikke blot kan genbekræfte det, så vi er helt sikre på, at vi i hvert fald kan tælle Enhedslistens mandater med i den ligning.
Pernille Skipper (EL), 2018-10-04:
Jeg er så glad for hr. Kristian Thulesen Dahls spørgsmål, som altid er fyldt med undren over Enhedslistens politik.
Og den der nysgerrighed vil jeg bare rigtig gerne kvittere for; det er så dejligt.
Og derfor vil jeg selvfølgelig gerne forklare helt klart, at det citat, som hr. Kristian Thulesen Dahl nævner – hvis jeg husker rigtigt – indgår i sådan en længere række af spørgsmål-svar, og netop som et argument for, at man selvfølgelig ikke skal gå i regering for enhver pris.
Karen Ellemann (V), 2018-10-04:
Så kommer chancen heldigvis igen her.
Jeg vil egentlig gerne følge lidt op på noget af det, som fru Christina Egelund spurgte til i forhold til regeringens udspil og det her med også at kunne tiltrække kvalificeret udenlandsk arbejdskraft, som jo også skal ses i sammenhæng med, at man samtidig er meget, meget markant optaget af at sikre, at danskere kommer ind på arbejdsmarkedet.
Min sidemand løb bekymret væk, fordi han kunne se, at jeg begynder at tælle i mandater, i forhold til at vi måske kan lave et alternativt flertal for lige præcis det udspil, der ligger.
Så jeg vil egentlig gerne bede Enhedslisten og dermed en af rød bloks mange statsministerkandidater om at bekræfte, at man faktisk er enig med regeringen i forhold til det udspil, regeringen er kommet med, om tiltrækning af udenlandsk arbejdskraft.
Pernille Skipper (EL), 2018-10-04:
Vi har rigtigt nok et rigtig tæt samarbejde med eksempelvis Podemos, som vi jo også laver en fælles international valgkamp med frem mod EU-parlamentsvalget, hvilket vi også gør med La France Insoumise, som er et stort progressive parti i Frankrig, svenskerne osv. osv.
Det, som vi har tilfælles, er netop, at vi er meget kritiske over for det traktatgrundlag, som EU bygger på, og at vi mener, at det skal forandres, eller også skal man blive nødt til at trække sig ud.
Det viser netop erfaringerne med Grækenland, hvor den græske befolkning valgte en helt anden regering og en helt anden politik, som ikke kunne blive gennemført på trods af det store flertal, fordi EU holdt landet i en skruetvinge.
Det er ikke bare udemokratisk, men det er også forkert, og det er skadeligt for Grækenland.
Derfor er der jo en stor del af vore søsterpartier i verden, som faktisk er blevet enige med Enhedslisten, og ikke omvendt.
Jeg vil rigtig gerne fortælle en masse mere, men det kan jeg ikke nå.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Alternativet har en helt anden position end Enhedslisten på det her område, hvor vi jo hellere vil arbejde sammen med progressive kræfter inden for det europæiske samarbejde.
Tag eksempelvis nogle partier, som Enhedslisten normalt refererer til som nogle, de arbejder tæt sammen med og har respekt for – om det er Podemos eller det er Syriza – hvor der i hvert fald ifølge det, jeg ved om det, er den holdning, at man ikke skal have mere EU eller mindre EU, men at man skal have et bedre EU, og at man skal gå ind og sikre en demokratisering af det europæiske samarbejde.
Og det undrer mig virkelig, hvordan Enhedslisten i den her sag står side om side med Dansk Folkeparti.
Jeg ved, at det er med meget forskellige argumenter, men begge partier ønsker, at Danmark skal træde ud af det europæiske samarbejde, hvis det står til – som i det her tilfælde – Enhedslisten.
Pernille Skipper (EL), 2018-10-04:
Nej, det går nok ikke.
Et af de store kritikpunkter, vi har, er forslaget om nedsættelsen af beløbsgrænsen.
For hvis man sætter den ned til eksempelvis 27.000 kr. – hvis det er rigtigt husket, at det er det, regeringen ønsker – så er der jo netop ikke tale om, at man åbner op for tiltrækning af højt specialiseret arbejdskraft.
Så åbner man op for buschauffører og andre ufaglærte eller lavtuddannede, som kan komme hertil og få arbejde, og det frygter vi selvfølgelig vil blive brugt til løntryk.
Hvis ikke det er det, man ønsker med at tiltrække arbejdskraften, så er der jo masser af ledige hænder her i Danmark.
Hvis det er højt specialiseret arbejdskraft, man ønsker, så kan man jo få al den arbejdskraft hertil.
Man skal bare betale en ordentlig løn for det.
Karina Adsbøl (DF), 2018-10-04:
Det havde jeg egentlig heller ikke forventet at man kunne få et klokkeklart svar på.
Så vil jeg godt høre om noget andet.
For når ordføreren taler og nævner en masse ting i sin ordførertale, lyder det jo meget rosenrødt.
Og når vi nu skal snakke om sundhedsvæsenet, viser det sig jo, at der stadig væk er syge mennesker på gangene.
Der sidder brandvagter rundtomkring på gangene, og i psykiatrien halter det gevaldigt.
Mange har sikkert set dokumentaren om de farlige sindssyge, hvor pårørende beretter om, at hjælpen først kommer for sent.
Derfor må ordføreren godt fortælle, hvad Venstre konkret vil gøre ved det – også hvor mange sengepladser der egentlig bliver i psykiatrien.
Mener ordføreren, at de midler, der er afsat, er nok?
Der er så mange ting, der skal rettes op på, som ordføreren ikke nævner i sin ordførertale, men ligesom taler uden om.
Britt Bager (V), 2018-10-04:
Jeg ved ikke, om jeg taler uden om det, eller om jeg taler rundt om det og fremhæver det, som jeg synes er mest vigtigt, for jeg har kun 10 minutter i min tale.
Og jeg synes, psykiatrien er hamrende vigtig.
Jeg synes, det er så vigtigt, at vi i langt højere grad får ligestillet de fysiske og de psykiske sygdomme.
Det er også det, vi lægger op til.
Det er jo derfor, vi er kommet med et psykiatriudspil, hvor der afsættes 2,1 mia. kr. til at forbedre det her område.
Vi vil overordnet sætte ind på tre steder: for det første over for de unge sårbare mennesker, der går og har ondt i sjælen, men som ikke har en diagnose.
De skal i langt højere grad have hjælp.
Vi skal langt tidligere kende de signaler som samfund.
For det andet skal de mennesker, der har en mindre diagnose, kunne få den hjælp, som de har brug for, langt tidligere.
Og for det tredje skal de mennesker, der er virkelig syge, der har en rigtig alvorlig diagnose, og som ryger ind og ud af hospitalerne, tages alvorligt.
De skal blive på det hospital, indtil de er raske, i stedet for at ryge frem og tilbage mellem kommunen og regionen.
Jesper Petersen (S), 2018-10-04:
Tak for det.
Jeg synes, at fru Britt Bager svarede sådan lidt anderledes end det, som fru Britt Bagers partifælle, finansministeren, sagde i et interview med Berlingske Tidende her den 13. september, når det kommer til spørgsmålet om tilbagetrækningsalder.
Det har jo været Venstres politik – og den er blevet lagt frem her i en på det tidspunkt meget nødvendig helhedsplan, måtte vi forstå – at man hurtigere ønsker at forhøje pensionsalderen i Danmark, samtidig med at der er rigtig mange mennesker, der har svært ved at holde til arbejdslivet, bare som det er nu.
Der vil jeg egentlig bare bede fru Britt Bager om at svare på, om det er korrekt, og at det faktisk er Venstres politik at forhøje pensionsalderen tidligere, end det egentlig er aftalt, og at det også er det, som finansministeren giver udtryk for i det interview, han har givet til Berlingske Tidende i september.
Britt Bager (V), 2018-10-04:
Jeg kan godt forstå, hvis det er uvant for hr. Jesper Petersen, at man står ved det, man aftaler, og står ved sine løfter.
Men i Venstre står vi ved vores løfter.
Vi står ved den aftale, vi har lavet, om tilbagetrækning.
Jesper Petersen (S), 2018-10-04:
Men hør nu her: Der var jo en aftale om, hvordan pensionsalderen skal udvikle sig, da Venstre så kom med forslaget om at forhøje den yderligere.
Så det er jo ikke noget problem for Venstre at foreslå nye forhøjelser af pensionsalderen, må vi forstå.
Det har man gjort flere gange.
Den aftale, der så er lavet, handler jo egentlig om nogle andre ting.
Venstre har jo stadig muligheden for at foreslå at forhøje pensionsalderen for at kunne finansiere de mange lettelser af skatten, man gerne vil have.
Man putter bare med det nu, hvor der snart er folketingsvalg, fordi man godt ved, at man faktisk har et kæmpe problem med mennesker, der allerede i dag ikke kan holde til arbejdslivet, og som man ikke tilbyder nogen løsninger.
Alligevel er man klar til at forhøje pensionsalderen mere.
Er det ikke Venstres politik at forhøje pensionsalderen mere og hurtigere end det, der er aftalt nu, hvis man selv kunne bestemme, jævnfør interviewet med finansministeren i Berlingske Tidende?