runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-12-01:
Nogle gange bliver man lidt forvirret hernede i Folketingssalen.
Før så vi lige en – hvad kan man kalde det – quiz.
Man ville nok betegne det som halvmobning, hvis det var i folkeskolen, den dér opførsel foregik fra Dansk Folkepartis spørgers side over for fru Zenia Stampe, som har indkaldt til den her ret vigtige forespørgselsdebat om, hvad konsekvenserne er.
Så jeg har brug for et klart svar fra ordføreren: Ønsker Dansk Folkeparti, at vi er med i Europol?
Christina Egelund (LA), 2016-12-01:
Man sad lidt tilbage med det indtryk, at det processuelle var vigtigere for ordføreren end det substantielle, og derfor vil jeg gerne stille ordføreren et spørgsmål om substansen af det, vi taler om.
Og jeg vil spørge helt åbent: Hvorfor mener Dansk Folkeparti også – det går jeg ud fra at man stadig væk mener – at Danmark skal være en del af Europol?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-01:
Jo, men hr. Rasmus Nordqvist, vi kunne jo sådan set også indkalde til en forespørgselsdebat om, hvad der ville ske i Danmark, hvis Alternativet fik 90 mandater i Folketinget
Det er bare ikke særlig interessant at bruge ret meget tid på, for det kommer gudskelov ikke til at ske.
Ligesådan har vi nu her en debat om en hypotese, der handler om, hvad der ville ske, hvis Danmark ryger helt ud af Europol, hvilket er fuldstændig usandsynligt.
Og derfor er det altså efter min mening tæt på at være et unødigt træk på justitsministerens tid, at justitsministeren skal sidde her og deltage i den her forespørgselsdebat, mens justitsministeren kunne gøre et stort stykke arbejde med rent faktisk at skaffe os en parallelaftale nede i Europa.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-01:
Ja, det kan jeg godt.
Og det overrasker mig egentlig lidt, at det er nødvendigt.
For ganske vist er det næsten et år siden, men vi havde simpelt hen en folkeafstemning her i kongeriget for et års tid siden, hvor vi stemte om muligheden for at omdanne retsforbeholdet til en tilvalgsordning.
Det stemte vi nej til.
En af konsekvenserne ved det – jeg synes, det er ret chokerende, at jeg skal svare på det her, det er egentlig ret vildt – er, at vi ryger ud af Europol-samarbejdet, når det løftes op på et overstatsligt niveau.
Det troede jeg da egentlig at man selv i Dansk Folkeparti var klar over, altså hvad det egentlig var, vi stemte om.
Det var faktisk derfor, vi tog den afstemning – det var for at kunne være med der.
Så handlede den så også om nogle andre ting, men det var det, der udløste det.
Og det er da egentlig overraskende, at en ordfører for Dansk Folkeparti slet ikke forstod, hvad den folkeafstemning handlede om.
Jeg tror, at sandsynligheden for, at vi får en parallelaftale forstået på den måde, som jeg citerede hr. Morten Messerschmidt for at have defineret den før, er ca. 1:10.000 milliarder – det er i runde tal.
Det tror jeg simpelthen ikke kommer til at ske.
Men sandsynligheden for, at vi får en eller anden form for aftale, tror jeg afgjort er til stede, også ud fra nogle af de argumenter, der har været her i salen i dag.
Hvor meget den kommer til at rumme, ved jeg ikke, men der er jo nogen, der har fremhævet, hvorfor andre lande dog skulle have en interesse i at holde os ude, og det har de da sandelig heller ikke.
Vi skal da ikke være børnepornoens Cayman Islands, det skal vi da ikke.
Vi skal da være et ordentligt og retskaffent land, som man kan regne med.
Desværre har vi jo så sagt nej til at være med i alle de her dele, og det tror jeg egentlig de andre er kede af.
Jeg tror også, de har et ønske om at have os med i så meget som overhovedet muligt, men vi må også respektere, at vi har valgt ikke at være det.
Rune Lund (EL), 2016-12-01:
Det kan godt være, at det bare er mig, men når jeg hører hr. Jakob Ellemann-Jensen tale oppe fra Folketingets talerstol, hører jeg nogle lidt andre toner, end jeg har hørt tidligere – jeg ved ikke, om det er rigtigt forstået.
Når jeg har fulgt debatten fra jasiden, herunder fra Venstre, og også i forhold til hvad jeg har kunnet læse hr. Jakob Ellemann-Jensen har sagt i medierne, har jeg fået det indtryk, at det var rigtig svært at få en mellemstatslig aftale – eller en parallelaftale eller særaftale, som jo tit er blevet brugt som synonymer for det samme, netop en mellemstatslig aftale.
Men i dag forstår jeg det sådan, at hr. Jakob Ellemann-Jensen siger, at det nok ikke vil være så svært at få en mellemstatslig aftale.
Skal det forstås sådan?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-01:
Nej, jeg vil sige uden sådan at have erfaring inden for bookmaking, at det tal, jeg nævnte, altså ca. 1:10.000 milliarder, ikke er særlig gode odds.
Det var netop den parallelaftale, som man fra Dansk Folkepartis side garanterede – garanterede – at Danmark kunne få.
Det er så 1:1, og så er det en til et eller andet utrolig højt tal, jeg ikke kan huske hvor højt var.
Det tror jeg ikke oddsene er særlige gode for, men jeg er et positivt menneske, jeg har jahatten på, også når jeg går til folkeafstemninger, og jeg håber da stadig på, at vi kan få en form for aftale.
Om det er en god aftale, ved jeg ikke, men en eller anden aftale, om ikke andet så en aftale om, at man kan sidde derhjemme og kukkelure, tror jeg nok, vi skal få – jeg håber bare ikke, at det bliver den, jeg lige skitserede nu.
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
Jeg vil gerne kvittere for Enhedslistens ærlighed.
Jeg forstår godt, hvor I står, og hvad jeres holdning er.
Jeg synes, I er mere ærlige end Dansk Folkeparti.
Men jeg synes også, jeres holdning bærer meget præg af, om det nu er overstatsligt eller mellemstatsligt, altså jeres grundlæggende holdning til EU.
Jeg vil egentlig gerne spørge til Europol.
Hvor vigtig anser Enhedslisten egentlig Europol for at være for det danske politis arbejde, altså for bekæmpelse, forebyggelse og opklaring af kriminalitet?
Hvor vigtigt et redskab er det, hvor ondt ville det gøre, hvis dansk politi ikke havde det redskab?
Søren Søndergaard (EL), 2016-12-01:
Det er klart, at i EU, hvor man har indført de fem friheder – friheden for arbejdskraft, friheden for kapital, friheden for tjenesteydelser, friheden for varerne og friheden for kriminaliteten til at flyde over grænserne – bliver man selvfølgelig nødt til, hvis man vil bekæmpe kriminalitet, at have grænseoverskridende politisamarbejde.
Sådan er det.
Og det støtter vi fuldt ud.
Det er der faktisk en del lande der er.
Hvordan man konkret laver det samarbejde, er jo en afvejning af forskellige ting, der står over for hinanden.
Det ene er, hvilke oplysninger vi får adgang til, og hvor hurtigt vi får det.
Får vi det inden for 3 sekunder, eller får vi det inden for 2 minutter?
Der kan være nogle ting på den ene side, der vejer i den ene skål.
Noget, der så kan veje i den anden skål, er, at hvis det udvikler sig i en forkert retning, kan vi sige nej.
Det undrer mig lidt, at fru Zenia Stampe, når vi har den her diskussion i dag, overhovedet ikke tager det kæmpe læk, der har været, op.
Det er da dybt bekymrende.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-01:
Jeg tror, der er mange ude i det ganske land, som sådan lidt tænker: Liberal Alliance er et EU-skeptisk parti, og nu er de kommet i regering, og hvordan kommer det til at afspejle sig i regeringsgrundlaget.
De er måske blevet lidt skuffet, men lad nu det ligge.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide: Hvordan stiller Liberal Alliance sig – jeg tror godt, jeg ved det, men der er måske nogle uden for disse mure, der ikke ved det – egentlig til grænsekontrol?
Altså, er det Liberal Alliances opfattelse, at grænsekontrollen helst skal afskaffes?
Christina Egelund (LA), 2016-12-01:
Vi stiller os jo sådan, at vi er tilhængere af Schengen.
Det har vi været altid, og det er vi stadig væk.
Vi er tilhængere af de åbne indre grænser i Europa, under forudsætning af at der er en solid bevogtning af Europas ydre grænser.
Derfor har vi også støttet – og det regner jeg med også er den nuværende regerings fortsatte politik – at når den forudsætning for at ophæve de indre grænser brister, nemlig at de ydre grænser ikke er ordentlig bevogtet, så har man en midlertidig grænsekontrol ved de danske grænser.
Og så længe situationen måtte være sådan, at de ydre grænser ikke bevogtes ordentligt, jamen så er vi tilhængere af, at vi bevogter dem selv.
Men idealet – hvis det er det, ordføreren tænker på – for os er, at man har en solid bevogtning af Europas ydre grænser, så vi kan have åbne indre grænser.
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
Det er jeg rigtig glad for at høre.
Jeg sad og søgte lidt tilbage i nogle citater.
Fru Pernille Skipper har på et tidspunkt sagt, at om man nu har adgang til det der opslagsværk og den der database, gør nok ikke så meget.
I Norge klarede de det jo også fint uden den der direkte adgang.
Jeg er bare rigtig glad for at høre, at Enhedslisten faktisk mener, at Europol er et vigtigt redskab.
Tak for det.
Rune Lund (EL), 2016-12-01:
En del af debatten op til afstemningen om hele retsforbeholdet gik jo på, hvor sandsynligt eller ikkesandsynligt det ville være for Danmark at få en mellemstatslig aftale om Europol – parallelaftale, særaftale, en mellemstatslig aftale kan have mange navne.
Vil det være svært, eller er det noget, der er mulighed for?
Hvad er ordførerens holdning til det?
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-12-01:
Hvis jeg tolker den tone, ordføreren lige pludselig havde, så var den ikke så sjov mere.
Jeg synes jo sådan lidt, at det er en flabet måde at svare på, når jeg spørger til et argument for, hvorfor Danmark skulle være sådan et kriminelt helle.
Ordføreren siger jo selv, at vi ryger ud til maj, og så har vi ikke nogen garantier for noget som helst.
Og vi ved jo, at Europol-samarbejdet bl.a. går ind for grænseoverskridende terrorbekæmpelse.
Så spørger jeg ordføreren: Kan ordføreren give mig et eneste argument for, at de andre europæiske lande inden for Europol skulle sige: Arh, arh, nu må Danmark ikke være med, nu skal vi bare lave en wildcard-ordning for kriminelle, som så kan flyve ind og ud af Københavns Lufthavne osv.?
Der synes jeg at ordføreren måske bare skulle give mig et argument for det, for det har ordføreren i hvert fald ikke gjort i det første svar.
Nu får ordføreren så muligheden i anden runde.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-01:
Altså, nu kunne jeg sige noget lidt polemisk om, at i og med det var nødvendigt for mig at svare på det, synes jeg, måske ikke kløgtige spørgsmål i første runde, så burde jeg have forudset, at det er nødvendigt at gentage svaret.
Hør nu her: Danmark har valgt at stå uden for.
Lad os lige drøfte, hvordan vi gør det rent praktisk.
Vi kan heller ikke tvinge Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland til at være med i det indre marked, fordi vi er kede af, at de har stemt nej til at blive i EU.
Altså, sådan fungerer det ikke.
Det er vores valg.
Det er ikke de andre, der smider os ud.
Det er os, der går.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-01:
Jo, men i den her debat – måske ikke så meget i dag, men i pressen – er der jo kommet mange forskellige udmeldinger om, hvad det er, vi kan forvente at få med Europol.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide, hvor en særaftale juridisk adskiller sig fra en parallelaftale.
Det må ordføreren jo kunne svare på, eftersom det er partiet Venstre, der har sagt, at der er en forskel der.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-01:
Hvor er jeg glad for det spørgsmål, for det giver mig lejlighed til at recitere en del af min tale, hvor jeg citerer en jurist fra ordførerens eget parti – nu var det jo en juridisk begrundelse, man ønskede – som jeg formoder at ordføreren har en stor tillid til, nemlig hr. Morten Messerschmidt, for at have sagt følgende: Vi kan få en parallelaftale – nu bliver det interessant – og her taler jeg ikke om en norsk aftale eller en schweizisk aftale, nej, en dansk aftale, hvor man laver en copy paste af vores nuværende vilkår.
Citat slut.
Det er med andre ord sådan ifølge hr. Morten Messerschmidt, der også er jurist og også er medlem af Dansk Folkeparti i Europa-Parlamentet, at en parallelaftale er en spejling af de nuværende vilkår – en 1 til 1-spejling, hvor man får det samme.
Det var i hvert fald det, som Dansk Folkeparti lovede vælgerne.
Det tror jeg ikke kommer til at ske.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-01:
Det var jo sådan set ikke nogen juridisk forklaring på, hvor de to såkaldte aftaler adskiller sig.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge om noget andet.
For jeg fæstede mig ved, at den tidligere udenrigsminister, hr. Kristian Jensen, til Altinget noterede sig, at den aftale – og det var så igen den 15. november – som Danmark ville få, ville være bedre end Norges.
Det var det, man gik efter – det var en aftale, der var bedre end Norges – og det var det, der var muligt.
Så kunne det være interessant at høre ordføreren, hvor ordføreren forventer at den her aftale skulle være bedre end Norges.
Christian Juhl (EL), 2016-12-01:
Tak for det.
Det er altid dejligt at høre hr. Jakob Ellemann-Jensens optimistiske holdning: Vi tror på det.
Jeg glæder mig til på torsdag og håber, at vi så kan få lov til at læse aftalen igennem, hvis der ligger en, og så prøve at vurdere den ud fra det, der står i den, og ikke det, vi kan frygte eller håbe og alle de der ting.
Det bliver spændende.
Jeg vil gerne høre hr. Jakob Ellemann-Jensen om, hvad han tror var sket, hvis ikke jasiden havde taget munden totalt fuld, som var tilfældet med afstemningsgrundlaget den 3. december, som var ret kompliceret.
Jeg har diskuteret det med mange folk, også Venstrefolk, som allerede den 4. december sagde: Vi skulle aldrig have taget så kompliceret en afgørelse til folkeafstemning.
Jeg tror, at hvis I havde foreslået, at vi skulle have en mellemstatslig aftale om Europol og havde sagt, at vi så tog det skridt, så havde danskerne sagt ja.
Det er det, flertallet af danskerne vil have.
Hvis vi skal være medlem af Europol, må det gerne være via en mellemstatslig aftale, som vi også kan fortryde, hvis det lige pludselig udvikler sig til noget helt forfærdeligt noget, f.eks. at de kan lukke vores hjemmesider og andre ting.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-01:
Jeg kan sagtens følge hr. Christian Juhl.
Det er jo sådan, at livet må leves forlæns og forstås baglæns.
Det er også sådan, at alt står klarere i bagklogskabens ulideligt klare skær.
For så var det ikke gået så galt.
Det tror jeg der var mange der gjorde.
Årsagen til, at den her afstemning rummede det, den gjorde, var et ønske om at få mange andre gode ting med.
Meget af debatten kom til at handle om Europol.
Den tidligere regering, fru Helle Thorning-Schmidts regering, gjorde et ganske stort arbejde ved at inddrage de her partier til at sidde og være med til at gennemgå hvert enkelt område og sige: Hvad er det, vi gerne vil være med i, og hvad er det, vi gerne vil stå uden for?
På den måde lavede vi en grovsortering til at starte med, og så gav vi os selv, altså Folketinget, muligheden for at tiltræde også andre ting.
Det er da muligt, at man havde fået et andet resultat, men det, vi håbede på, var egentlig, at vi kunne få den her mulighed for at være med i så meget som muligt, hvor det gav mening.
Christian Juhl (EL), 2016-12-01:
Det er fuldstændig rigtigt, at man lever forlæns, men vi måtte jo tage stilling på det tidspunkt.
Jeg valgte et synspunkt, ordføreren valgte et andet, og så kan man i bagklogskabens klare lys jo prøve at overveje, hvad vi så skal.
Jeg tror da, at der sker det på torsdag, hvis der kommer en mellemstatslig aftale, som ikke betyder, at vi får fulde medlemsrettigheder, men som betyder adgang til Europol, at ordføreren vil stå på den samme talerstol og sige: Hvor går det godt, Lars; hvor var det fint; det er en god aftale vi har fået hjem; det er dygtigt forhandlet, og nu kan vi komme videre, og vores politi får gode muligheder.
Det er bare noget, jeg gætter, for jeg kan jo ikke vide det.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-01:
Jamen det er da klart, at hvis vi får en aftale, der giver noget i nærheden af samme muligheder, som vi har i dag, vil jeg da løbe rundt med armene i vejret og synes, at det hele er dejligt, primært fordi dansk politi så fortsat vil have mulighed for at anholde nogle af de utrolig dårlige mennesker, som sniger sig over grænsen og laver fordækte ting.
Det synes jeg da ville være rart.
Der er jeg en stor nok rygklapper til at løbe rundt og også klappe statsministeren på ryggen for det.
Og hvad så?
Altså, jeg håber, at vi får en god aftale.
Hr. Christian Juhl talte også om det her med håb og frygt, og jeg frygter, at vi ikke gør det.
Jeg frygter, at vi havner et sted, hvor vi ikke får de muligheder, og det synes jeg er ærgerligt.
Jeg må jo nok medgive, at bare fordi noget er en forklaring fra en jurist, er det selvfølgelig ikke en juridisk forklaring.
Nu skal jeg ikke nævne noget om kvaliteten af forskellige jurister.
Men en aftale, der er bedre end Norges, er selvfølgelig det, man skal gå efter.
Vi skal da gå efter en aftale, der er så tæt på det, vi har i dag, som overhovedet muligt.
Det går jeg ud fra også er et ønske fra Dansk Folkepartis side.
Nu har der været nogle, der har sagt meget om, hvad sådan en aftale kommer til at indeholde.
Jeg ved det ikke, men jeg håber, den indeholder så meget som overhovedet muligt, og at vi kommer så tæt på som overhovedet muligt.
Pernille Skipper (EL), 2016-12-02:
Det kan man have alle mulige argumenter for.
Det er jo ikke det, der er udgangspunktet.
Det er jo ikke derfor, regeringen har fremsat forslaget.
Det er jo for at finde 27 mio. kr., som man så vil bruge på nogle andre ting.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-12-02:
Jo, det er derfor, lovforslaget er blevet fremsat.
I dag er det sådan, at a-kassebidrag giver adgang til nogle rettigheder, a-kassebidraget ikke er med til at finansiere.
Pernille Skipper (EL), 2016-12-02:
Med det her lovforslag får a-kassemedlemmer frataget deres ret til at optjene feriedagpenge, når de er syge og modtager sygedagpenge.
Den her forringelse kommer jo oven i en række andre forringelser, der har været, på sygedagpengeområdet.
I 2009 afskaffede man sygedagpenge for helligdage, og beskæftigelseskravet blev forhøjet, i 2010 blev den årlige regulering af sygedagpenge og andre overførselsindkomster forringet, og i 2014 blev varigheden af sygedagpengene nedsat fra 1 år til 22 uger.
Så det er ikke første gang.
Vi er, ligesom andre ordførere, af den opfattelse, at når a-kassesystemet er et forsikringssystem, skal medlemmerne, som har forsikret sig, også have tillid til, at de har nogle bestemte rettigheder, herunder også retten til at optjene feriedagpenge, både i perioder, hvor de er på arbejdsløshedsdagpenge, og i perioder med sygedagpenge.
Den rettighed bliver nu beskåret.
Det er ca. 15.000 mennesker, der bliver ramt af det her forslag.
Det vil give en årlig besparelse på 27 mio. kr., og det vil især gå ud over de langvarigt syge.
Man kalder det her forslag – det er der også flere ordførere der har gjort heroppefra – for en harmonisering, og siger, at det handler om at ligestille to forskellige grupper, altså dem, der er medlem af en a-kasse, og dem, der ikke er.
Man må til det for det første sige, at det jo ikke er to lige grupper: Den ene er medlem af en a-kasse, og den anden er ikke.
Så simpelt er det.
Derudover er det mig, og jeg vil gætte på i øvrigt også resten af mit parti, temmelig begribeligt, at hver gang man gerne vil rette op på skævheder eller uligheder eller harmonisere, eller hvilke andre ord man nu finder for det, så handler det om at gøre noget dårligere for nogle og aldrig om at gøre noget bedre for nogle, sikre en større tryghed, sikre, at flere danskere kan få en vished for, at hvis de bliver ramt af sygdom, hvis de bliver ramt af arbejdsløshed – det er noget, der kan ske for os alle sammen i løbet af et langt liv – ja, så får de et reelt sikkerhedsnet, og så bliver de grebet, indtil de kan stå på egne ben igen.
Hvis nogen skulle være i tvivl, kan Enhedslisten ikke støtte forslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-12-02:
Synes ordføreren grundlæggende, at der skal være sammenhæng mellem den forsikringsordning, man betaler ind til, og det, man kan modtage fra den forsikringsordning?
Pernille Skipper (EL), 2016-12-02:
Nu er arbejdsløshedsunderstøttelsessystemet jo et virvar af både forsikringsordninger og noget, der er betalt af fællesskabet.
Så det kommer man ikke uden om.
Med den argumentation ville vi skulle pille alt muligt ud.
Vi er af den grundlæggende holdning, at man skal have tryghed, når man bliver ramt af sygdom.
Og når man betaler ind til en forsikringskasse, skal man sådan set også have udsigt til, at den rettighed, man fik, da man meldte sig ind, bevarer man.
Det er vores grundlæggende holdning.
Jeg er sikker på, at hr. Joachim B. Olsen i virkeligheden går og drømmer om sent om natten at kunne få lov at gøre det lidt bedre for nogle mennesker.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-12-02:
Det her handler grundlæggende om principper.
Når man betaler ind til en forsikringsordning, synes jeg ikke, at det, man betaler ind til den, skal give adgang til ydelser, som er finansieret af andre mennesker, og som de ikke har adgang til.
Det er da vel et meget, meget sundt princip, at når man betaler ind til en forsikring, dækker den forsikring nogle ting, som kommer fra den forsikring, men det giver jo altså ikke ikke adgang til alt muligt andet finansieret af andre mennesker, det vil sige, at der er nogle mennesker, der er med til at betale for noget, som de ikke har adgang til.
Det er vel grundlæggende urimeligt.
Med det her lovforslag, L 86, retter regeringen og aftalepartierne bag finansloven op på en åbenlys skævhed.
I dag kan man optjene ret til feriedagpenge, hvis man er på sygedagpenge og medlem af en a-kasse.
Det er åbenlyst urimeligt, idet sygedagpengene ikke er finansieret af a-kassebidragene.
I dag giver a-kassebidraget altså adgang til rettigheder, som a-kassebidraget ikke har finansieret.
Det er usolidarisk.
A-kassebidraget skal ikke give adgang til ydelser finansieret af andre.
L 86 giver et provenu på godt 50 mio. kr.
De 50 mio. kr. vil bl.a. blive brugt til bedre kræftbehandling.
Det er en bedre måde at bruge pengene på.
Derfor støtter vi naturligvis det her lovforslag.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-12-02:
Nu vil jeg stille et meget konkret spørgsmål til Alternativets ordfører.
Mener Alternativets ordfører grundlæggende, at det er rimeligt, at et a-kassebidrag giver nogle rettigheder, som a-kassebidraget ikke med er til at finansiere?
Torsten Gejl (ALT), 2016-12-02:
I den her sag ville jeg ikke have det fjerneste imod det, og ordføreren kan bruge alle de retoriske kneb, der måtte være, og al den rettighedsdiskussion, det skulle være, men når det kommer til sagens kerne, er det jo ikke ulovligt eller forkert at lade syge mennesker på dagpenge optjene feriepenge.
Det er jo en ideologisk holdning; det er jo det, det handler om.
Man tænker først, at man skal spare nogle penge – og det skal ikke være så godt for dem her – og bagefter efterkonstruerer man argumenterne.
Hans Andersen (V), 2016-12-02:
Og når man betaler for at være medlem af en a-kasse, har man ret til dagpenge i tilfælde af ledighed.
Alternativet er, at man ikke betaler til a-kasse, og så har man ikke ret til dagpenge, men så har man en anden mulighed, f.eks. muligheden for kontanthjælp, hvis man er berettiget til det.
Der er en væsentlig forskel.
Der er en væsentlig forskel på kontanthjælpsniveauet og dagpengeniveauet.
Det er jo det, ens a-kassemedlemskab primært går til.
Jan Johansen (S), 2016-12-02:
[Lydudfald]
... ordføreren siger hele tiden, at man skal behandle mennesker lige.
Men de her mennesker, der står i en a-kasse, betaler et a-kassekontingent for at stå i a-kassen, så de to grupper mennesker der er ikke lige.
Det må hr. Hans Andersen vel egentlig erkende, altså at de ikke lige, for den ene betaler, og den anden betaler ikke.
Torsten Gejl (ALT), 2016-12-02:
Jeg havde forventet noget mere af Liberal Alliance.
Jeg blev glad, da Liberal Alliance i sin tid kom i Folketinget, over den iværksætterkraft, jeg havde regnet med der kom med ind, over den innovationskraft, jeg havde regnet med der kom med ind, og over den initiativlyst, jeg havde regnet med.
Men nu har jeg set ordføreren sidde med hænderne nede i de fattiges pengepung i den her sal i forbindelse med lovgivning efter lovgivning, og jeg savner den iværksætterkraft, som jeg havde regnet at ordførerens parti skulle bringe med ind i Folketinget.