runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-05-05:
Men det gør SF jo.
Jeg har så sent som i dag talt med transportministeren om Lynetteholm.
Jeg sad med ham i går aftes og talte om Lynetteholm og fremførte nogle af de her ting.
Lad os se, hvor langt vi rykker.
Selvfølgelig er der altid en smertegrænse, men at man ikke kan kæmpe inde ved forhandlingsbordet, men skal stå udenfor, er jo den grundlæggende forskel på ordføreren og mig.
Og det bliver vi nok aldrig enige om.
Begge dele er nødvendigt, og vi kan ikke gøre det samme alle sammen.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-05:
Det kan jeg så undre mig over, men det er så det, det er.
I forhold til at der er lagt op til, at der kun skal være 25 pct. almennyttige boliger, synes ordføreren så, at det er en fin vægtning mellem de billige lejligheder og så de formodentlig dyrere lejligheder?
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-05-05:
Nu er det jo ikke beregnet, hvad det koster.
Det var det, jeg faktisk sagde i min ordførertale.
Ministeren har jo fra september måned ikke kunnet give et svar på, hvad det koster.
Så jeg synes jo ikke rigtig, jeg kan svare på det.
Men det andet spørgsmål, som fru Susanne Zimmer adresserer, kan jeg godt svare på.
Men jeg kan jo ikke svare på det i det her konkrete tilfælde med et projekt, der varer 30 år frem og koster måske imellem 40 og 80 mia. kr. samlet set.
Jeg skal også vide noget om kommende grundsalg i år 2080 på en grund, der i dag ikke eksisterer.
Det er der altså ikke nogen almindelige, jævne politikere der har forstand til at give svar på, og jeg hører så til dem, der heller ikke har det.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-05:
Det er sjovt nok, for jeg synes faktisk, ordføreren giver en hel masse argumenter for ikke at støtte det her forslag, men det er så ikke sådan, det er.
I forhold til økonomi: Jeg kommer også fra Jylland, og jeg synes også, det er lidt interessant, hvad det koster.
Altså, må man ikke forvente, at det her kommer til at koste mere end beregnet?
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-05:
Jo, men det står jo ikke skrevet noget sted i stjernerne, at al den jord absolut skal hældes i Øresund.
Altså, medgiver ordføreren – modsat Socialdemokraterne – at det her ikke bare er jord, der skal transporteres derhen, fordi det ellers skulle være transporteret et eller andet sted hen i den indre by, men at det faktisk handler om at lave en ø og så tilføre de ressourcer, der skal til, bl.a. ved at grave sand op ude i havet?
Så det er ikke bare jord, der alligevel skulle køres rundt; det er konstruktionen af en ø, der også bruger jord og materialer, som ellers ikke skulle være gravet op.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-05-05:
Der går jeg stærkt ud fra, at der er foretaget nogle ingeniørmæssige beregninger, nogle kalkulationer på, hvor mange materialer der skal bruges – dels af overskudsjord, dels af jomfruelig råstoffer og andet.
Der ligger nogle beregninger bagved; det er jo ikke sådan nogle tal, der er trukket ud af luften her.
Så jeg stoler på de tal, der ligger her, og der har man jo så beregnet, hvor meget overskudsjord der er i selve Københavns Kommune; og så er der åbenbart også brug for noget i forhold til omegnskommunerne, som jo også skal af med deres overskudsjord.
Og det er så det, der summer op til det, der er behovet her.
Så det ser jeg sådan set ikke noget problem i.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-05:
Altså, i stedet for bare at få det til at lyde, som om der skal laves et eller andet jorddeponi, som skal bruges til et eller andet en eller anden gang, så indrømmer ordføreren da i det mindste, at der er planer om at bygge på det.
Ordføreren indrømmer også, at det vil medføre store gener i København med alle de lastbiler.
Men i og med at det kun er et jorddeponi, som Socialdemokraterne siger, hvorfor skal der så skaffes 30 pct. af jorden uden for København?
Hvorfor skal det graves op og køres ind til København f.eks.?
Hvorfor skal alt det sand, som Enhedslisten snakker om, køres derind?
Og hvad med alt det jord, der kommer fra de efterfølgende udgravninger, der skal være i forbindelse med Lynetteholmprojekterne?
Det skal også derud.
Hvordan kan der være et argument, der handler om, at alt det her jord skal køres rundt i forvejen?
Hvorfor skal der så skaffes jord udefra?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-05-05:
Jo, alt andet lige
Der er en sammenhæng, der drejer sig om udbud og efterspørgsel, og den er jeg da glad for at også Enhedslisten er opmærksom på, selv om det hører med til den liberale ideologi.
Udbud og efterspørgsel hænger sammen, så det kan da godt være, at råstofferne bliver lidt dyrere, ved at der bliver mere efterspørgsel, og det er også derfor, det er vigtigt, at vi sikrer et udbud af råstoffer ved hjælp af en national råstofplan.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-05-05:
Spørgsmålet er, hvad det skal være for en udvikling.
Altså, jeg vil gerne lige pointere igen: Det er 50 pct. af det årlige forbrug af sand i Region Hovedstaden, som man regner med at skulle bruge på Lynetteholm.
For man kan sige, at når så meget sand og så meget grus og ral skal bruges på Lynetteholm, jamen så vil det presse priserne – i hvert fald, hvis man spørger Region Hovedstaden.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-05-05:
Nu kan vi forhåbentlig også bruge en del genanvendte råstoffer, så vi ikke kun behøver bruge jomfruelige råstoffer.
Men det forstærker jo netop argumentet for en national råstofplan.
Når vi har nogle anlægsprojekter som det her, hvor vi ved, at der vil være et træk på råstofferne – og vi også har nogle andre anlægsprojekter – så skal det selvfølgelig med i en national råstofstrategi.
Og da der er et stort politisk flertal – både her i lokalområdet i København, men jo også her i Folketinget – der vil fremme det her projekt, så skal vi nødvendigvis bruge råstoffer.
Altså, vi er jo nogle, der er optaget af, at der fortsat kan ske en udvikling rundtomkring i vores land, herunder i hovedstaden.
Derfor er vi helt med på, at der er et forbrug af råstoffer her, og den efterspørgsel, der er på de råstoffer, skal selvfølgelig ind i en planlægning, en national råstofplan, og så vil vi selvfølgelig opfordre til, at man også her bruger en så høj grad af genanvendte råstoffer som overhovedet muligt.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-05-05:
Ordføreren siger, at der jo er en række bagsider af medaljen, og det kan jeg hurtigt blive enig med ordføreren om.
Men i sidste uge, tror jeg det var, behandlede vi et beslutningsforslag fra Venstre om en national råstofstrategi, og ordføreren gjorde meget ud af, at vi skulle bruge vores råstoffer bæredygtigt.
Lynetteholm er jo ikke kun et jorddeponi; der skal jo sådan set også bruges jomfruelige råstoffer dertil.
Ifølge Region Hovedstaden skal der i hvert fald bruges 4 mio. m³ sand fra Kriegers Flak og 170.000 m³ sand og ral.
Det vil altså sige, at der jo er mindre råstoftilgængelighed til andre bygge- og anlægsprojekter, som jeg ved at ordføreren rigtig gerne vil have.
Mener ordføreren, at det er den rigtige måde at bruge jomfruelige råstoffer på?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-05-05:
Ja, det er en konstruktion af en ø, og der skal bruges materialer.
Og der synes jeg jo egentlig, det er en ganske god idé, at de materialer, man alligevel skal af med her i området, så bliver placeret der, specielt fordi der også er klimasikring involveret, specielt fordi der også bliver en fremtidig bydel, som kan vokse op der og blive et meget spændende sted at bo for fremtidens mennesker.
Så jeg synes faktisk, at man kombinerer nogle gode ting her.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-05:
Nu sagde ordføreren, at vi har brug for billigere boliger i København, og det er jo fuldstændig rigtigt.
Altså, vi har jo et stort problem nu, nemlig at København er blevet for de rige i modsætning til, hvordan det var tidligere, hvor der var plads til arbejdere i forhold til deres pengepung.
Men i bemærkningerne til det her forslag er der jo lagt op til, at det kun er 25 pct. af boligerne, der skal være almennyttige boliger, og man kan jo sagtens antage, at man først bygger de dyre boliger, altså de 75 pct., fordi de giver flest indtægter.
Synes ordføreren ikke, at det er et problem, at der er den vægtning, så det faktisk kun er 25 pct., der er alment boligbyggeri?
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-05-05:
Der er det sjove jo selvfølgelig, hvis man endelig skal være lidt komisk, at i forhold til det ålegræs vil jeg næsten vove den påstand, at hverken spørgeren eller den, der skal give svaret, ved ret meget faktuelt om ålegræs.
Vi er netop lægdommere i Folketinget, og vi skal sådan set vægte pro et contra på hvert et lille og stort spørgsmål, der kommer til politisk behandling her i Folketinget.
Det skal vi naturligvis gøre, og jeg synes også, at de spørgsmål, som ordføreren adresserer, naturligvis skal undersøges.
Men jeg synes også, at ordføreren retfærdigvis må sige, at man jo ikke kan forvente, at vi som ordførere kan redegøre komplekst for det i forhold til biologer og andres vurdering af eksempelvis ålegræs.
Der skal lidt mere tid til.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-05-05:
Det er jo positive tilsagn om, at den her proces måske går lige lovlig hurtigt, i forhold til hvor stort det projekt er.
Jeg kunne godt tænke mig lige at høre til en anden ting også.
Ordførerens partifælle hr. Morten Messerschmidt var jo for et par måneder siden ude og sige – sammen med hr. Martin Lidegaard fra De Radikale i forbindelse med regeringens lancering af en havplan – at man godt kunne ønske sig en marin naturnationalpark i Øresund.
Det synes jeg jo er et rigtig fornuftigt forslag, men hvordan synes ordføreren det hænger sammen med, at Lynetteholmen jo vil ødelægge nogle ret værdifulde ålegræsenge, som er hjemsted for både fiskeyngel og en lang række dyre- og plantearter?
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-05-05:
Nej, og jeg er faktisk meget glad for, at ordføreren vælger at spørge ind til det, for det var noget af det, jeg så ikke fik lov til at kunne nå på grund af de taletidsregler, vi har
Jeg synes, vi skulle have 10 minutter i stedet for.
Når vi nu taler om måske 40 mia. kr., var 10 minutter måske ikke for meget pr. ordfører.
Det kunne vi så måske drøfte en anden gang.
Men det er fuldstændig korrekt, og det var også noget af det, der kom frem i går på det foretræde, der var for Transportudvalget, hvor der netop var folk inde for at påpege nogle problemer med de borgermøder; at der var 1 time til rådighed osv.
Det giver jo ikke nogen god dialog, uanset hvilken dagsorden man så end måtte have.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-05-05:
Jeg tror, jeg vil sige, at der er rigtig mange bekymringer blandt københavnerne.
I forbindelse med det her projekt om Lynetteholm har der jo kun været holdt ét åbent, virtuelt borgermøde med By & Havn, og der har været én politisk debat, som det også er blevet nævnt, på TV 2/Lorry.
Det vil sige, at der ikke er blevet holdt et eneste fysisk borgermøde, hvor københavnerne har kunnet stille spørgsmål.
Mener Dansk Folkepartis ordfører, at det er en god og ordentlig demokratisk proces for et så stort byggeprojekt, som skal vare i 50 år?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-05-05:
Det tror jeg nu næppe.
Altså, de bygherrer, der vil være, tror jeg ikke bygger sådan større byggerier, uden at de er forholdsvis sikre på, at der er ejere eller lejere til dem – så det er jeg ikke så utryg ved.
I øvrigt hilser jeg det da velkommen, at nogle københavnere på et eller andet tidspunkt i deres liv får lyst til at flytte på landet.
Men jeg ser ikke sådan en lemmingeeffekt, altså at der nu nærmest er en flugt fra hovedstaden; der er jo stadig væk en massiv urbanisering i vores land, herunder også i forhold til København.
Så der er altså rigtig mange, der flytter til hovedstaden.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-05:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi skal have blandet boligbyggeri, så det synes jeg er fint.
Jeg synes, at vægtningen imellem boligformerne – altså 25 pct. og 75 pct. – er forkert, hvis vi snakker om, at vi har brug for de billige boliger.
Men et helt andet perspektiv er jo, at det viser sig, at der er flere, der flytter fra København nu, end der har været tidligere, så tilflyttertallet er faktisk faldende.
Det her er færdigt om 50 år, så vi kan jo ikke vide, hvordan behovet er om 50 år – måske kommer de her boliger til at stå tomme.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-05-05:
Så vidt jeg har forstået, er det ikke sådan, at vi tager endelig stilling til den boligfordeling med det her lovforslag – det er så nævnt, at det kunne være fordelingen.
Men jeg synes faktisk, det er sundt, når man laver nye bydele, at der er forskellige typer af boliger, så vi ikke kun får en kategori af borgere boende, men at det er et miks af borgere, også med forskellig indtægtsgrundlag osv.
Det tror jeg er en rigtig stærk ting, vi har i vores samfund; så det ser jeg sådan set ikke som noget problem.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-05-05:
Ja, jeg har som sagt ikke tænkt videre over, om der er sådan en videre vej til det.
Jeg tror, der er en lang række grænsetilfælde.
Forestiller man sig, at man er kommunalbestyrelsesmedlem i en kommune og ønsker sig en motorvej, og kommunalbestyrelsen har vedtaget, at det må kommunen godt engagere sig i, og så kommer borgmesterens portræt op i det engagement, så vil det jo være inden for reglerne, selv om det i andre sammenhænge kan virke, som om det er uden for reglerne.
Så jeg tror, der er en lang række tilfælde, hvor der er tale om gråzoner.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-05:
Tak for det.
Med andre ord går Danmark enegang, og derfor vil jeg spørge, hvilket indtryk det gør på ministeren, at Danmark som det eneste land systematisk – for der går vi længere end selv Órban i Ungarn – tager opholdsgrundlaget fra syriske krigsflygtninge.
Giver det slet ikke anledning til bekymring for, om vi gør det rette, når mange andre lande ikke gør det?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-05:
Vores holdning er, at der ikke skal være straffrihed, og det betyder, at ja, vores holdning er, at der skal ske en international konsekvens for de mennesker, som står bag nogle af de frygtelige overgreb, der har været i løbet af de sidste, er det efterhånden 10 år, der har været borgerkrig i Syrien.
Jens Rohde (KD), 2021-05-05:
Tak for det.
Jeg har et meget kort, konkret spørgsmål, som jeg så vil vende tilbage til senere i debatten: Er det regeringens holdning, at Assad, når forholdene engang tillader det, skal for en krigsforbryderdomstol?
Rosa Lund (EL), 2021-05-05:
I har sikkert alle sammen læst om Aya, der går på gymnasiet i Nyborg, og hvis familie er flygtet fra Assadregimet.
I har læst om Faeza, der læser til sygeplejerske, og som også står til udvisning, på trods af at Danmark mangler sygeplejersker, og på trods af at det ikke er sikkert for hende at være i Syrien.
Nu skal hun skilles fra sin familie i Danmark og sendes tilbage.
Det er desværre ikke enkeltstående sager.
Der er rigtig mange mennesker, som er flygtet fra Syrien, og som nu står til at blive sendt tilbage og til at miste deres opholdstilladelse i Danmark.
Og det undrer os i Enhedslisten, at man virkelig kan vurdere, at situationen i Syrien er sikker for de her mennesker.
Det undrer os også i Enhedslisten, at man vil risikere en situation, hvor de her mennesker skal sidde og rådne op på et udrejsecenter, selv om de kunne gå i skole, arbejde og bidrage til den danske stat.
Derfor vil vi gerne spørge regeringen: Er situationen virkelig sikker i Syrien?
Planlægger regeringen at samarbejde med Assadregimet om en hjemsendelsesaftale, så de her mennesker ikke skal sidde på et udrejsecenter?
Og derfor har vi indkaldt til den her forespørgselsdebat.
Pause Pause (Pause), 2021-05-05:
Mødet er udsat.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-05:
Sygdom er hver mands herre – sådan må det være.
Det gælder for os alle.
Under de omstændigheder vil jeg så bare takke hr. Henrik Dahl for at møde op i salen i dag og på den måde tilkendegive sin opbakning til forslaget.
Jeg kan sige, at vi, inden hr. Henrik Dahl kom, lige havde en kort drøftelse af, hvordan vi bedst viser vores fælles borgerlige opbakning til forslaget, med hensyn til om der skal laves en beretning, om det skal i andenbehandling, og om der skal stemmes osv.
Jeg håber så, at hr. Henrik Dahl vil indgå i den drøftelse.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-05:
Jeg har tillid til de afgørelser, der bliver truffet af Udlændingestyrelsen og Flygtningenævnet, og det er en meget, meget vigtig del af deres arbejde, at man ikke sender folk tilbage til forfølgelse, tortur, og at de på den måde ikke er i risiko, når de kommer tilbage.
Men det er rigtigt, at den danske udlændingelov, som blev vedtaget dengang lige før folketingsvalget i 2015 – det, der hedder § 7, stk. 3 – er anderledes end andre europæiske landes lovgivning, og det betyder, at de danske myndigheder kan nægte at forlænge opholdstilladelser eller kan inddrage opholdstilladelser, selv om der fortsat er skrøbelige forhold, og det er ikke alle andre europæiske lande, der har den samme bestemmelse.
Det er selvfølgelig inden for rammerne af de internationale konventioner, men vi er gået langt, det er der ingen grund til at lægge skjul på, og det har så den praktiske betydning, at der er nogle mennesker, der ikke får forlænget deres ophold i Danmark.
Jeg synes, det er en helt legitim diskussion, om vi skal have den form for midlertidigt ophold, men det er altså konsekvensen af de beslutninger, der er truffet her.
Carl Valentin (SF), 2021-05-05:
Ministeren siger, at forholdene i Damaskus og Rif Damaskus er forbedret, og det kan jo sådan set være rigtigt nok, men han siger også, at de »er skrøbelige og uforudsigelige«.
Og så bliver der talt om, at det ligger inden for lovgivningen.
Man lavede den her lovændring i 2015, og den tilsiger sådan set, at man godt kan sende folk til områder med skrøbelige og uforudsigelige forhold.
Det er meget sådan nøgternt og konstaterende, og det er jo sådan set også rigtigt nok.
Spørgsmålet er bare: Er det retfærdigt?
Er det retfærdigt at sende nogle mennesker, der har været i så forfærdelig en situation, til steder, hvor forholdene er skrøbelige og uforudsigelige?
Kan vi som samfund byde mennesker det?
Det er jo det, der er interessant; det er jo ikke bare, om det her er inden for lovgivningen, for det tror jeg sådan set vi er enige om at det er.
Men kan ministeren se sig selv i øjnene og sende folk til områder med skrøbelige og uforudsigelige forhold?
Pernille Vermund (NB), 2021-05-05:
Tak for det.
Nu står ministeren på talerstolen og siger noget, som gør mig en lille smule bekymret, for ministeren siger i sit svar til hr. Marcus Knuth, at regeringen ikke har nogen planer om at ændre på den her midlertidighed.
Altså, kan vi være sikre på, at der ikke bliver ændret på det her, og at det ikke pludselig er sådan om et halvt år eller om et år eller om 2 år, at man bliver blød i koderne og siger: jamen det er også synd, for nu har man fokus på den her ene unge kvinde eller en anden, som man finder sympatisk?
Kan vi være sikre på det?
Eller vil det gå, som det gik med ydelserne, nemlig at de der planer, man ikke havde før valget, rent faktisk blev til virkelighed efter valget?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-05:
Jeg skal starte med at undskylde, at jeg ikke fik svaret på fru Rosa Lunds spørgsmål – det har Kristian Thulesen Dahl fuldstændig ret i.
Hvad forestiller regeringen sig der skal ske?
Jamen vi forestiller os, at folk rejser hjem; at de accepterer, at der er fastsat en udrejsefrist, og at de inden for den udrejsefrist udrejser af Danmark.
Hvis ikke de gør det, er det rigtigt, som også hr. Kristian Thulesen Dahl siger, så vil man, hvis ikke man samarbejder omkring sin egen udsendelse, kunne få pålagt opholds- og meldepligt på et udrejsecenter i Danmark.
Dem er der nogle stykker af, og afhængig af om man har børn eller ej, bliver man placeret det ene eller det andet sted.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-05-05:
Tak for det, formand.
Ministeren svarede jo ikke på fru Rosa Lunds spørgsmål.
Det var faktisk et godt spørgsmål: Hvad sker der med de her mennesker?
Jeg og Dansk Folkeparti er jo fuldstændig enige i, at hvis man kommer her og søger om asyl og får det, er det for en midlertidig periode.
Men ministeren får jo en udfordring her, for mange af de her mennesker kan jo vælge at lade være med at rejse hjem igen, og så har ministeren i virkeligheden ikke noget våben at sætte ind med.
Vil ministeren ikke forholde sig til det her med, som også fru Rosa Lund er inde på, om det ikke ender med en risiko for, at de her mennesker, som jo helt oplagt skal have ophævet deres opholdstilladelse i Danmark, så bliver flyttet – for en gymnasieelevs vedkommende f.eks. – fra Nyborg til et udrejsecenter et andet sted i Danmark og så egentlig kommer til at opholde sig der i rigtig mange år?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-05:
Jeg vil starte med at sige, at de ikke er forfulgt, for hvis de var forfulgt, havde de fået forlænget deres opholdstilladelse.
Hele grundlaget for, at de ikke får forlænget deres opholdstilladelse, er jo, at man i to instanser med tolke og advokater og dommere og en grundig sagsbehandling har vurderet, at de netop ikke risikerer forfølgelse.
Men det er rigtigt, at det land, de kommer hjem til, mildest talt trænger til genopbygning mange steder.
Men det er bare ikke noget grundlag for beskyttelse.
Der er masser af mennesker i verden, der bor steder, hvor der er behov for, at et samfund bliver genopbygget, men det er bare ikke noget beskyttelsesgrundlag.
Jeg ved godt, at jeg lyder som en kedelig bureaukrat, men jeg tror virkelig, det er vigtigt, at vi holder tungen lige i munden, når vi taler om de her ting.
Det er derfor, at jeg virkelig appellerer til, at vi holder fast i, at man får beskyttelse, så længe man har brug for det, og at vi har myndigheder til at vurdere, om man har brug for det.
Henrik Dahl (LA), 2021-05-05:
Først skal jeg beklage, at vi ikke kunne dække salen i dag.
Men det, der får mig til at bede om ordet, er bare, at jeg vil sige, at vi også bakker beslutningsforslaget op, og det vil jeg gerne have fremgår i protokollen.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-05:
Vi har ikke nogen planer om at ændre på reglerne om, at man skal have midlertidigt ophold, og vi har heller ikke nogen planer om at ændre på § 7, stk. 3, som er hele grundlaget for, at vi har den her diskussion.
Men jeg vil også sige, at jeg nok ikke vil kunne se de her mennesker i øjnene og sige, at de er usolidariske.
Altså, jeg kan sagtens sætte mig i deres sted.
Det kan jeg sagtens.
Jeg kan sagtens forstå, at man hellere vil bo i Kolding end i Damaskus.
Jeg synes ikke, der er noget at sige til, at de gør, hvad de kan for at blive her.
Det, jeg bare tror er virkelig vigtigt for os – og det er ikke kun for mig som minister, det er også for alle os, der er medlemmer af Folketinget – er, vi ud over at holde hjertet varmt også holder hovedet koldt nu.
For vi har før i den udlændingepolitiske historie i Danmark set, at vi har mistet overblikket, og så er der blevet lavet særlove for nogle palæstinensere, der engang var i en kirke, og jeg kan også godt huske dengang, der var en kæmpe diskussion om Brorsons Kirke, hvor der også var nogle, der havde forskanset sig.
Jeg tror virkelig, det er vigtigt, at vi holder fast i, at vi er en retsstat, vi har en lovgivning, og vi har nogle myndigheder, der har truffet en afgørelse.
Det har i hvert fald min opbakning.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-05:
Mange tak.
Vi kan jo se, at der i virkeligheden er i titusindvis hvis ikke i hundredtusindvis syriske flygtninge, der vender hjem til Syrien fra nærområderne, fordi de selv vurderer, at det er sikkert nok.
Så når vores myndigheder vurderer, at det også er sikkert nok for visse grupper af syriske flygtninge at vende tilbage til Damaskusområdet, er det jo så usolidarisk af de her mennesker, at de ikke selv vil rejse hjem og bidrage til at opbygge deres land.
Vi har jo givet dem gratis uddannelse, arbejde, gratis velfærd, så at man ikke rejser tilbage, synes jeg ganske enkelt er usolidarisk.
Men det, jeg jo frygter, er, at de partier, som holder hånden under en socialdemokratisk regering, lægger så meget pres på regeringen, at Socialdemokratiet til sidst siger: Fint, vi giver efter, de får lov til at blive her alligevel.
Det er trods alt på støttepartiernes nåde, ministeren er minister.
Så kan vi stole 110 pct. på, at regeringen ikke giver efter for presset fra de røde støttepartier og lader de her syriske flygtninge blive i Danmark, på trods af at myndighederne vurderer, at der er fred?