runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2017-01-11:
Tak for det.
Når man lytter til svaret fra finansministeren, kommer man lidt i tvivl om, om han overhovedet har læst spørgsmålet, for spørgsmålet var jo: Hvor meget mener ministeren at pensionsalderen skal hæves, for at regeringen kan indfri sit ambitionsniveau om et øget arbejdsudbud på 55.000 personer?
Det er jo ikke urimeligt, at folk ved, hvornår de kan gå på pension.
Vi har lavet reformer i Folketinget igennem de sidste 10 år, og to gange har vi været inde at røre ved pensionen.
Den udvikling, som finansministeren står og taler om, kan alle læse, og den er jo god – den er god for det danske samfund.
Vi lever længere; det er der jo ikke noget i vejen med.
Men det, der er problemet, er, at regeringen skaber maksimal usikkerhed om, hvornår folk skal på pension.
Når man læser regeringsgrundlaget, står der, at regeringen i foråret 2017 vil fremlægge en opdateret plan.
Så man må gå ud fra, at regeringen punkt for punkt skitserer, hvordan de vil nå målet om at øge beskæftigelsen med ikke bare 55.000 personer, men med 55.000-60.000 personer, som det står i regeringsgrundlaget.
Og det har vi ikke fået noget svar på endnu.
Den usikkerhed, som er skabt, bliver jo bl.a. skabt af landets finansminister her og er tidligere skabt af landets statsminister.
Nu nærmer tiden sig snart for, at der kommer en plan fra regeringen.
Hvad skal vi sige til 3F'erne?
Astrid Krag (S), 2017-01-11:
Regeringen har jo afsat penge til anlæg, og det er altså noget andet end drift.
Anlæg er, at man kan få genetableret eller åbnet eller etableret nogle køkkener, men når de står der, skal der jo nogle mennesker ind og lave mad, der skal nogle råvarer derind; der skal ske alt det, som vi har hørt man var så gode til på Lotte.
Derfor vil jeg bare spørge ministeren: Hvad betyder kroner og øre?
Vil man sagtens kunne have de samme standarder, som der var på Lotte, på alle landets plejehjem med de anlægsmidler, der så nu er afsat på finansloven, eller vil ministeren fortsat arbejde for, at der skal være endnu bedre forhold på alle landets plejehjem?
Thyra Frank (LA), 2017-01-11:
Altså, først og fremmest er der jo afsat de her penge, og det betyder utrolig meget for mig, at vi bruger 450 mio. kr. til at reetablere køkkener, for køkkenet er simpelt hen hjemmets hjerte.
Det er noget af det vigtigste for mig, og det har jeg arbejdet for i mange år, altså at man har køkkener, at man får maden tæt på beboerne.
Og så er der i øvrigt også givet 25 mio. kr. til, at vi kan kigge på, hvordan vi får en bedre mad til dem, der skal leveres ud til.
Jeg synes, det er særdeles positivt, at vi i den her regering har prioriteret køkkenerne så højt.
Det er noget, der glæder mig rigtig meget.
Astrid Krag (S), 2017-01-11:
Ja, altså det lader ikke til, at jeg kan få et konkret svar på det, jeg spørger om.
Så lad mig spørge sådan her: Med de penge, der er afsat til anlæg af køkkener på finansloven, er ministeren så tilfreds, og mener ministeren, at man så nu kan forvente de standarder på alle landets plejehjem, som vi har hørt så meget om at der var på Lotte, med lækker mad og brun sovs og rødvin og Baileys til kaffen?
Thyra Frank (LA), 2017-01-11:
Jeg vil gerne endnu en gang understrege, at det aldrig har været mit ønske, at alle plejehjem skal være som plejehjemmet Lotte.
Plejehjem skal være forskellige, ligesom mennesker er forskellige, og de skal adressere de behov, de enkelte lokale beboere har.
For nogle beboere er det vigtigt, at der er aktiviteter, for andre er det de fysiske rammer – måske en god udsigt – der kan være afgørende, hvor andre beboere igen vægter maden højt.
Vi må derfor aldrig komme til at tro, at der kan findes en standardskabelon for alle plejehjem i hele Danmark.
For mig er det helt afgørende, at det enkelte plejehjems værdier er tydelige for beboerne og de pårørende.
Det giver nemlig mulighed for, at de kan vælge det plejehjem, der passer bedst til dem selv.
Sophie Løhde (V), 2017-01-11:
Helt konkret er det jo de enkelte respektive ministerier, som vurderer og beslutter, hvordan sagerne inden for deres områder fagligt skal løftes
, uanset om Kammeradvokaten så måtte have ydet juridisk bistand eller ej
Det gælder jo også, for så vidt angår indkøb af ydelser og produkter til det offentlige.
Og hvorvidt det skal sendes i EU-udbud, er jo en vurdering, som bliver foretaget af det enkelte ministerium inden for de udbudsretlige regler, der i øvrigt gælder.
Bjarne Laustsen (S), 2017-01-11:
Må jeg ønske ministeren tillykke med den nye titel og et godt nytår.
Og så kommer spørgsmålet: Mener ministeren, at danske virksomheder vil kunne få lov til at levere flere ydelser og produkter til det offentlige, da ministeren har bebudet, at der skal spares 55 mio. kr. på opgaver udført af Kammeradvokaten?
Sophie Løhde (V), 2017-01-11:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne indlede med at sige, at det er regeringens ambition, at vi løbende skal overveje den rette balance mellem brugen af juridiske kompetencer internt i ministerierne og brugen af eksterne advokater, så vi anvender de offentlige ressourcer og kompetencer bedst muligt.
Sammen med en række andre ministerier har Finansministeriet gennemført en analyse af, om staten med fordel kan konkurrenceudsætte eller hjemtage en række sagsområder.
Og på den baggrund har regeringen truffet beslutning om, at vi konkurrenceudsætter visse udbudssager inden for Udenrigsministeriet og retssager inden for Ankenævnet for Patienterstatningen, som føres på tværs af hele landet, og samtidig vil vi hjemtage udvalgte sager inden for Ankestyrelsen og Forsvaret.
Jeg skal dog samtidig også gøre det klart, at der ikke er tale om en besparelse på ca. 55 mio. kr., som spørgeren fejlagtigt anfører i sit spørgsmål, men at det cirka er det beløb, som helt konkret udtages fra kammeradvokatordningen årligt.
Vi forventer, at der er et effektiviseringspotentiale forbundet med at hjemtage de pågældende sager, og markedet indikerer et potentiale på de opgaver, som der konkurrenceudsættes.
Hvor meget der eventuelt kan spares på en konkurrenceudsættelse, må de konkrete efterfølgende udbud vise.
Som svar på spørgsmålet mener jeg altså, at vores beslutning om at konkurrenceudsætte visse juridiske opgaver giver mulighed for, at flere leverandører på tværs af landet kan komme til at levere juridiske ydelser til det offentlige.
Der ligger ikke i beslutningen en ændring af omfanget af ydelsesopgaver, som skal løses, og det er klart, at de sagsområder, der hjemtages, ikke længere vil skulle løses af en privat leverandør.
Bjarne Laustsen (S), 2017-01-11:
Tak for svaret.
Der er jo to elementer i det spørgsmål her.
Det ene er, hvor mange penge man bruger på en given advokat, der er blevet sat til bl.a. at fortælle, at alting skal udliciteres, selv om der ikke er behov for det.
Tidligere udenrigsminister Per Stig Møller sagde jo, at forsvarsopgaver behøver man ikke at udlicitere.
Alligevel mener Kammeradvokaten – sikkert for en god betaling – at det skal man altså gøre alligevel, selv om ingen andre lande gør det.
Det var det ene.
Det andet er, at vi ikke kan få oplyst, hvor meget det koster at lave de udbud, som ikke er nødvendige.
Nu siger ministeren så, at man på forsvarsområdet vil hjemtage nogle opgaver – det skal Kammeradvokaten ikke stå for.
Kan jeg få at vide, hvor meget det er, det drejer sig om?
De 55 mio. kr. havde jeg fra en avisartikel, men det står jo ikke altid til troende, hvad man læser, og derfor vil jeg gerne nu spørge ministeren her: Hvor meget drejer det sig specifikt om, man kan spare?
For det, der er udgangspunktet her, er, vil jeg gerne oplyse ministeren om, at spørgeren er en meget stor tilhænger af Produktionsdanmark og af, at vi bevarer arbejdspladser i Danmark.
Der er jo ingen grund til at udlicitere noget, hvis det er sådan, at danske værfter og andre virksomheder i Danmark kan udføre en opgave lige så godt, som hvis man sendte den til udlandet – bare fordi man vil sende den ud.
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-11:
Har ministeren nogen idé om, hvad det vil koste at etablere det 1-årige forsøg?
Nick Hækkerup (S), 2017-01-11:
Er det en garanti for, at det ikke kommer til at ske?
Vil ministeren sige det, jeg sagde før: Vi havde en holdning, og nu har vi en ny, og den nye holdning mener vi så meget, at jeg vil garantere, at med mig som udenrigsminister kommer det ikke til at ske, at vi bryder EU-reglerne?
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-11:
Det er ikke min agt, i hvert fald.
Nick Hækkerup (S), 2017-01-11:
kommer ikke med den nuværende udenrigsminister på tale i forhold til noget som helst EU-forslag, må jeg forstå.
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-11:
Nej, det, der er sagen, er, at det er to forskellige situationer, vi taler om.
Den ene er, at man er leder af et oppositionsparti, hvor man ikke opfatter, at der er den store lydhørhed i forhold til et synspunkt.
Der må man så prøve at lægge det pres på den til enhver tid siddende regering, som man føler er det rigtige at lægge, for at få presset debatten frem.
Nu er vi i en anden situation: Liberal Alliance er indtrådt i regeringen.
Det er da den maksimale form for lydhørhed, man kan få, fra en regerings side, at man selv deltager i den, går jeg ud fra – og spørgeren har selv prøvet at sidde i regering.
Derfor er det klart, at vi fra Liberal Alliances side og dermed også fra min side føler, at vi er i en helt anden situation nu, og vi skal selvfølgelig bruge de redskaber, som er os i hænde, men vi skal ikke bryde nogen regler.
Nick Hækkerup (S), 2017-01-11:
Det, der bliver det centrale her, bliver præcis det der med, om man skal bryde reglerne eller ej.
Det må jo trods alt give anledning til en overvejelse, når udenrigsministeren i et interview i Berlingske har foreslået, at Danmark skulle nægte at udbetale børnepenge til EU-borgere bosiddende i et andet EU-land, med følgende bemærkning: »Der er kun en løsning lige nu, og det er at bryde EU-reglerne.
Det er den eneste løsning der er.
I Liberal Alliance er vi klar til at tage de bøder, der måtte komme fra EU.
De kan komme og true os med, at Danmark bliver smidt ud.
Det kommer aldrig til at ske ...«
Det er jo nærmest en måde at sige, at vi gerne vil bryde reglerne, på.
Og jeg kan forstå, ligesom med det forrige spørgsmål, at vi her så igen er i en situation, hvor ministeren nu er nået til den erkendelse, at det måske ikke var det mest skarpsindige, der er sagt.
Det står så videre i den historie, at i valgkampen i 2015 lovede en samlet borgerlig blok danskerne – det var i udspillet »Dansk velfærd i Europa« – at man ville sikre, at velfærdsydelser kunne indekseres efter leveomkostningerne i det land, hvori ydelsen modtages.
Nu er Kommissionen jo kommet med et nyt forslag til forordning 883 i december måned sidste år, som ikke indeholder det forslag om indeksering af velfærdsydelser, som man gik til valg på.
Og set i lyset af den udvikling, er det så en af de situationer, hvor udenrigsministeren mener at Danmark skal bryde EU-reglerne og i stedet tage de bøder, der måtte komme fra EU?
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-11:
Udenrigsminister mener ikke, at vi skal bryde nogen regler.
Vi skal have en debat, en åbenhjertig debat, om, hvordan reglerne skal være indrettet i Europa.
Det er også sådan en debat, som jeg ofte lægger mærke til at Socialdemokratiet ganske både konstruktivt og direkte deltager i.
Nick Hækkerup (S), 2017-01-11:
Mener udenrigsministeren, at det er acceptabelt at bryde EU-reglerne, sådan som udenrigsministeren tidligere har udtalt i debatten om velfærdsydelser?
Mener udenrigsministeren, at det er acceptabelt at bryde EU-reglerne, sådan som udenrigsministeren tidligere har udtalt i debatten om velfærdsydelser?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til følgende citat fra Berlingske den 4. april 2014 »Der er kun en løsning lige nu, og det er at bryde EU-reglerne.
Det er den eneste løsning der er.
I Liberal Alliance er vi klar til at tage de bøder, der måtte komme fra EU«.
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-11:
Spørgeren konkluderer, præcis hvad spørgeren ønsker at konkludere.
Jeg ønsker at forsvare Danmarks interesser som hele landets udenrigsminister.
Jeg vil gøre det i et tæt og tillidsfuldt samarbejde, håber jeg, både med Folketingets partier, inkluderende Socialdemokratiet, men også i en tæt og konstruktiv dialog med amerikanerne.
Det tror jeg svarer sig bedst for Danmark generelt.
Nick Hækkerup (S), 2017-01-11:
Tak for det.
Henset til, at udenrigsministeren har udtalt, at hans partis udenrigspolitik er – og jeg citerer – »at vi følger det, amerikanerne beder os om«, jf.
DR-Debatten, 2014,
vil udenrigsministeren da redegøre for, hvad der menes med den formulering?
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-11:
Tak for spørgsmålet.
Først vil jeg understrege, at jeg anser det som en kerneopgave for mig som dansk udenrigsminister at fastholde og videreudvikle det tætte forhold til USA.
Det indebærer ikke at gøre alt, hvad USA beder om, men sådan har det til trods for de forskellige udlægninger, der kan være af, hvad der er blevet sagt, heller aldrig været tidligere, og sådan vil det heller ikke være fremover.
Jeg tror, vi vel alle er enige om, uanset hvad der har været af godt og dårligt at sige efterfølgende, at noget af det sidste, som vi ønsker os, er et massivt faldende amerikansk engagement ude i verden.
Vi kan være uenige om, på hvilken måde engagementet skal komme til udtryk, men grundlæggende set er det i Danmarks interesse, at vi har en tæt og intens dialog med amerikanerne, og at vi forhåbentlig er i stand til at se dem som vores allierede.
Nick Hækkerup (S), 2017-01-11:
Det må jeg forstå sådan, at det, udenrigsministeren siger nu, ikke er det, som han sagde dengang, da han udtalte sig om sit partis udenrigspolitik, nemlig at vi følger det, amerikanerne beder os om, altså at linjen ikke længere er, at vi gør det, amerikanerne beder os om, men at linjen nu er, at det vil vi forholde os til, efterhånden som der måtte opstå spørgsmål undervejs.
Det betyder så, at opfattelsen af, at vi følger det, amerikanerne beder os om, ikke mere står til troende.
Det synes jeg er en god erkendelse, udenrigsministeren er nået frem til, efter at han er blevet udenrigsminister, altså at det måske ikke var det mest kvalificerede bud på en udenrigspolitik, til trods for at udenrigsministeren på det tidspunkt, hvor han sagde det, jo var i en situation, hvor han, som han selv har sagt, var den fagligt måske mest kompetente i udenrigsministerstolen.
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-11:
Det betyder, at det generelt har været sådan fra dansk side, at vi har ønsket at forfølge et spor, der hedder et tæt og konstruktivt samarbejde med amerikanerne og at være lydhøre, og at vi forsøger at bringe os i en situation, hvor de er lydhøre over for vores ønsker, og den linje synes jeg sådan set bare at vi forhåbentlig skal være enige om at fortsætte.
Det er ikke det samme som en carte blanche
, og det er sådan set heller ikke udtryk for det, som der blev sagt på daværende tidspunkt.
Det er bare et udtryk for, at vi jo generelt – heldigvis – har det på en sådan måde, at vi har en tæt og konstruktiv dialog med amerikanerne, og det fører som regel også til en situation, hvor amerikanerne også godt på forhånd, når de spørger, ved, hvor langt de kan gå, og hvad Danmark kan være med til.
Det synes jeg sådan set er en rigtig fin og udmærket balance.
Nick Hækkerup (S), 2017-01-11:
Vi har nu været rundt om det et par gange, og derfor synes jeg, det må være fair at konkludere, at den holdning, der blev givet udtryk for, nemlig at vi følger det, amerikanerne beder os om, så heldigvis ikke mere gælder.
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-11:
Altså, sandheden om dansk udenrigspolitik er, at den foregår i en tæt og tillidsfuld dialog med amerikanerne, og at der generelt – sådan har jeg opfattet det hidtil, og det håber jeg vil fortsætte også med Socialdemokratiets opbakning – er bred opbakning til, at det er den måde, det skal foregå på, og at vi er lydhøre over for, hvad der måtte komme af ønsker fra amerikanernes side i forbindelse med forskellige indsatser via NATO og andre fora, og at Danmark stiller beredvilligt op.
Det er det, der har vist sig at tjene Danmarks interesser generelt.
Det er ikke det samme, som at det er en carte blanche til hvad som helst
, altså at vi bare siger javel og vi så lægger stemmer til, men jeg tror, det generelt har været opfattelsen, også fra Socialdemokratiets side, når de har været i regering, at det er rigtig godt og vigtigt for Danmark, at vi har en tæt og tillidsfuld dialog med amerikanerne, og at vi forsøger at finde ind til et godt og konstruktivt samarbejde.
Lad mig understrege det, så ingen kan være i tvivl: Regeringen finder ikke, at det er acceptabelt at bryde EU-reglerne.
Derfor er det heller ikke et værktøj, jeg som udenrigsminister har tænkt mig at benytte.
Det er, hvad jeg kan sige.
Alt andet er jo en fremtidsdiskussion, men det her er mit udgangspunkt, det er her, jeg står, og det er det, jeg arbejder ud fra.
Karin Nødgaard (DF), 2017-01-11:
Mener ministeren, at der er socialfagligt belæg for, at det er værre at have været udsat for f.eks. enkeltstående voldtægt end at tilbringe hele sin barndom under torturlignende forhold?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-01-11:
Som jeg nævnte før, har regeringen med udspillet »Retfærdighed for ofre« bl.a. foreslået at afskaffe forældelsesfristerne for gerningsmandens strafansvar i sager om seksuelle overgreb mod børn og om erstatningskrav mod offentlige myndigheder, som har svigtet i den henseende.
Grundlæggende er det jo vigtigt at sikre en sammenhæng mellem de civilretlige og de strafferetlige forældelsesfrister.
Det er sådan set kun rimeligt, at man i sager om seksuelle overgreb mod børn i samme omfang, som man skal kunne holde en gerningsmand ansvarlig, skal kunne rejse et krav mod den myndighed, som har svigtet.
Forældelsesreglerne er med til at sikre, at man får indledt både straffesager og civile sager, mens man stadig kan løfte bevisbyrden.
Uden tilstrækkelige beviser må domstolene frifinde.
Hvis en sag bliver for gammel, vil der ofte ikke være en sag.
Det er derfor et helt grundlæggende princip i dansk ret, at såvel det strafferetlige ansvar hos gerningsmanden som et erstatningskrav mod eksempelvis en offentlig myndighed forældes.
Det gælder f.eks., hvis en forbrydelse er begået ved tortur eller kan medføre fængsel på livstid som eksempelvis manddrab.
Nu skal vi jo så imidlertid i gang med de politiske drøftelser om det præcise indhold af de lovændringer, der skal gennemføres.
De drøftelser vil jeg se frem til, for som jeg sagde i forbindelse med det forrige spørgsmål, skulle vi jo gerne komme dertil, at vi finder en fælles løsning, så ofrene føler, de har opnået retfærdighed.
Karin Nødgaard (DF), 2017-01-11:
Det er selvfølgelig for at følge op på det første spørgsmål, jeg stillede.
Jeg synes jo bare, at jeg i forbindelse med »Retfærdighed for ofre«, som er titlen på udspillet, mangler noget i forhold til borgerens retssikkerhed.
Jeg mangler lidt i forhold til, hvad det egentlig vil sige at være omsorgssvigtet, når man sidder der og har været udsat for noget.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ministeren uden en masse juridiske paragraffer, som det nemt kan blive – jeg er socialordfører, og derfor vil jeg gerne have det lidt længere ned på jorden i forhold til det her – kan sige, hvad det egentlig så vil sige at være omsorgssvigtet.
Jeg ved jo godt, at der findes nogle definitioner på det, og det drejer sig ikke kun om seksuelle overgreb, det drejer sig også om andre typer af overgreb, og der er det, jeg netop gerne vil have ministeren til at tilkendegive, hvad ministeren personligt mener i forhold til det med at have været udsat for noget så krænkende som f.eks. blufærdighedskrænkelser, som at man har været spærret inde, at man ikke har haft adgang til andre mennesker osv., altså nogle af de forfærdelige torturlignende situationer, som vi ikke personligt har været vidner til, men vidner til gennem medierne, offentligheden, når de har fået kendskab til nogle af de her forfærdelige sager.
Det er med hensyn til det, jeg synes, det ville være interessant nu at få ministeren på banen.
Så hvad vil det egentlig sige at være omsorgssvigtet?
Er ministeren bange for, at det vil åbne en ladeport, som man måske kunne kalde det, altså for et væld af sager, og er det derfor, man siger, at det kun må være seksuelle overgreb, det her skal dreje sig om?
Men det tror jeg ikke vil være tilfældet, for vi ved jo, at Børns Vilkår har nogle tal i forhold til de sager, som de prøver at køre, som vi jo også her fra Folketingets side og via satspuljemidler har været med til at støtte, altså at man netop skal kunne sørge for, at børn og unge kan anlægge en sag.
Mener ministeren, at børn, der har fået påført fysisk eller psykisk skade eller er blevet forsømt så alvorligt, at barnets fysiske og/eller psykiske sundhed og udvikling har taget skade, skal stilles anderledes i sager om offentligt svigt end børn, der har været udsat for seksuelle overgreb, særlig i forhold til, hvilke forældelsesfrister der skal gælde i sager om offentligt svigt?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-01-11:
Jeg mener ikke, at fordi vi gør det her, og fordi der kommer et udspil, der hedder »Retfærdighed for ofre«, der gør noget ret banebrydende, nemlig at afskaffe forældelsesfristerne og i øvrigt også hæver erstatningen, men det er så en mindre ting, så betyder det, at vi så ikke interesserer os for resten.
Man kan jo altid diskutere, hvor bredt sådan et forslag her skal være, og hvor langt vi skal gå.
Men hvor er det, vi sætter grænsen for, at man fuldstændig afskaffer en forældelsesfrist?
Det synes jeg trods alt er vidtgående.
Jeg tror ikke, jeg herfra skal stå og sige, at definitionen på at være omsorgssvigtet er sådan og sådan.
Jeg tror, vi begge to har et billede af, hvornår nogen er omsorgssvigtet – altså børn, der ikke får mad, der knap nok har det rigtige tøj at tage på om vinteren, og som har det dårligt derhjemme og simpelt hen ikke får de helt basale nødvendigheder.
Det vil jeg jo kalde omsorgssvigt.
Men spørgsmålet er så, om det så betyder, at man uden forældelsesfrist skal kunne komme efter en gerningsmand.
Det er sådan set den diskussion, der skal være, det er jo ikke, om det er kriminelt eller ej eller groft indgribende.
Karin Nødgaard (DF), 2017-01-11:
Jeg er helt indforstået med den der argumentation, men jeg vil bare sige, at man jo kan stå i en situation, hvor man f.eks. har en søskendeflok – det har der ofte været tale om i de sager, vi har set – hvor det er forskelligt, hvad de børn egentlig har været udsat for.
Det vil sige, at ét barn måske kan rejse en sag, kan måske se, at i den her sag er der ikke nogen forældelsesfrist, men at de andre måske ikke kan.
Altså, jeg synes bare, der er nogle ting, som man skal vurdere meget, meget nøje fra regeringens side, inden man lægger sig alt for fast på det her, for vi skulle jo gerne bagefter kunne sige, at vi faktisk har lavet noget, der forbedrer et område.
Jeg anerkender også det her med erstatning osv., men ministeren siger, at det ikke er sådan, at vi ikke skal interessere os for resten.
Nej, men hvad vil regeringen så gøre ved det, som så er resten?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-01-11:
Altså, det er i hvert fald så sikkert som amen i kirken, at med det her forslag forbedrer vi forholdene for en gruppe mennesker.
Det mener jeg ikke man kan diskutere.
Det er ikke den, der har været diskuteret så meget i forbindelse med det her udspil, men jeg tror faktisk, det er en af de ting, der får allerallermest betydning.
Men stadig væk, når det handler om vanrøgt, og hvordan man opfører sig over for et barn, er det jo ikke sådan, at det ikke længere er strafbart.
Den her diskussion går alene på, at vi siger, at vi fjerner forældelsesfristerne for seksuelle overgreb, fordi det er så voldsomt.
Det betyder ikke, at vi ikke stadig væk skal forfølge det andet og straffe det hårdt.
For jeg tror, spørgeren og jeg er ret enige om, at man skal komme efter folk, der ikke behandler børn ordentligt.