Sophie Løhde (V), 2024-04-02:
Tak for det.
Og tak til alle Folketingets partier for bemærkningerne og modtagelsen af regeringens lovforslag om etablering af et lettilgængeligt kommunalt behandlingstilbud til børn og unge med psykisk mistrivsel og symptomer på psykisk lidelse.
Lovforslaget i dag handler jo grundlæggende om, hvordan vi kan blive i stand til langt tidligere at gribe de børn og unge, der ikke trives, for psykisk mistrivsel og symptomer på psykisk lidelse kan have enorme konsekvenser for den enkelte og ikke mindst også for de pårørende.
Det kan for nogle betyde flere måneders misset skolegang.
Nogle børn og unge er måske væk fra skole i helt op til et år eller mere – det giver et ordentligt dyk i selvværdet, indlæringsvanskeligheder og bekymrede forældre, der må gå på orlov fra deres arbejde.
Desværre går udviklingen – og særlig hos piger – den forkerte vej.
Skolebørnsundersøgelsen fra 2022 viste f.eks., at kun 11 pct. af pigerne i 9. klasse siger, at de har en høj livstilfredshed.
I 2018 var tallet 19 pct.
Det synes jeg er dybt bekymrende, og det understreger, at vi skal gøre mere for at gribe ind tidligere.
Mange vil jo nok sige, at sådan kan det til tider være at være teenager, eller sige, at sådan havde jeg det i hvert fald også selv en gang imellem, da jeg gik i skole.
I nogle tilfælde kan det også være rigtigt.
Men for nogle børn og unge vil der være tale om almindelige forbigående reaktioner på generelle livsomstændigheder, som vil gå over af sig selv, og for andre vil der være behov for en langt tidligere indsats i nærmiljøet.
Men faktum er, at der er flere og flere børn og unge, der har det skidt; flere, der er i risiko for at få det værre; flere, der vil få behov for endnu mere hjælp og støtte, hvis det er, at vi ikke formår at gribe tidligere ind.
Vi ved, at tid er en væsentlig faktor, når vi taler om psykiatrien.
Vi ved også, at op imod halvdelen af alle psykiske lidelser indtræffer inden 14-årsalderen.
Tidlig opsporing og behandling har derfor også stor betydning for, hvor meget og hvordan psykisk sygdom udvikler sig.
Hele ambitionen med det lettilgængelige behandlingstilbud er netop at forkorte tiden, fra at børn og unge oplever symptomer på psykisk mistrivsel eller symptomer på psykisk lidelse, til at den rette behandling og hjælp er igangsat.
Og det er på den måde også med til at forebygge, at man ikke får det så skidt, at man er overladt til at vente og vente, til at man på et tidspunkt har fået det så skidt, at man kan slippe igennem nåleøjet og har behov for hjælp fra den regionale børne- og ungdomspsykiatri.
Jeg er rigtig glad for, at vi nu her med aftalen, som vi også har offentliggjort i dag, med Kommunernes Landsforening og Danske Regioner er lykkedes med at lave en aftale omkring udmøntningen af aftalen til mere end 2 mia. kr., der jo bl.a. skal sikre, at børn og unge i psykisk mistrivsel skal kunne komme til den første samtale i det nye lettilgængelige behandlingstilbud inden for 14 dage.
Kommunerne går i gang med, og nogle er allerede i gang med at etablere det nye tilbud her i år, og senest til næste år i 2025 skal det være fuldt ud etableret.
Jeg har store forhåbninger til det nye lettilgængelige behandlingstilbud, og jeg kan også konstatere, at tilbuddet og også den udmøntningsaftale, som vi i regeringen har indgået med Kommunernes Landsforening og Danske Regioner her umiddelbart før påske, bliver taget positivt ned.
En af dem er forperson for Børne- og Ungdomspsykiatrisk Selskab Nina Tejs Jørring; hun har også tidligere i Ugeskrift for Læger udtalt sig positivt om det lettilgængelige tilbud og meldt ud, at hvis man kan behandle tidligt, kan man forhindre et lille problem i at vokse sig stort.
Det synes jeg er en meget væsentlig pointe.
For vi hører, at når børn unge i dag kommer i kontakt med sygehuspsykiatrien, er de ofte dårligere end tidligere.