runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-05-17:
Tak til Alternativet for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Ministeren redegjorde for, at der faktisk var et stort flertal i Folketinget, der liberaliserede det her tolkeområde tilbage i 2015 med daværende erhvervsminister hr. Henrik Sass Larsen i spidsen.
Jeg var også selv med til at stemme for det, og jeg må sige, at efter have læst Rigsrevisionens rapport på det her område må vi bare erkende, at det var en meget stor fejl.
Det er den helt åbenlyse erkendelse, jeg synes man bør gøre sig, hvis man overhovedet vil stå på et fagligt grundlag her.
Og det vil vi gerne i Radikale Venstre.
Vi er enige i de betragtninger, som Alternativet gør sig i det her beslutningsforslag.
Det er meget, meget alvorligt, hvordan det står til på tolkeområdet.
Nogle af intentionerne med at liberalisere dengang var jo, at det skulle give adgang til flere tolke; der er et akut behov.
Men kvaliteten af den tolkning er bare faldet så dramatisk, som Rigsrevisionen jo gør opmærksom på.
Vi er også nødt til at gøre klart, at det ikke kan løse problemet lige her og nu på alle områder, og derfor er man nødt til at finde ud af, hvordan man kan certificere på vejen hen mod en tolkeuddannelse, så flere også kan blive opkvalificeret, altså med efteruddannelse, mindre ting, der gør, at vi kan opkvalificere nogle af dem, der står til rådighed i dag, men ikke har den tilstrækkelige kvalitet.
Derfor er vi positive over for beslutningsforslaget og erkender jo altså også åbent her, at det ikke var godt nok.
Og jeg tror, at vi bredt i Folketinget burde blive enige om at gøre en indsats for at højne kvaliteten på det her område helt generelt.
Det hører jeg også opbakning til, men der skal altså handles, og der skal handles nu, og det vil vi gerne være med til.
Så stor respekt og fuld opbakning til beslutningsforslaget.
Laura Lindahl (LA), 2018-05-17:
Med det her beslutningsforslag foreslår Alternativet, at der etableres en certificeringsordning for tolke i den offentlige sektor, og at der samtidig oprettes et register over de certificerede tolke.
I Liberal Alliance hæfter vi os ved, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti med finanslovsaftalen for 2018 oprettede en certificeringsordning for tolkning i sundhedsvæsenet.
Her blev det desuden, som andre også har været inde på, besluttet, at man aftaleparterne imellem skulle overveje at udbrede denne ordning til flere områder, og arbejdet med at undersøge dette er igangsat.
Desuden er det også værd at bemærke, at Justitsministeriet har igangsat et udbud af tolkeydelser, som netop har til formål at forbedre kvaliteten af tolkeydelserne, og som har fokus på efteruddannelse.
Der pågår altså allerede et arbejde, i forhold til hvordan man netop sikrer den bedst mulige tolkning i det offentlige.
Regeringspartierne afventer resultatet af det arbejde og drøftelserne med Dansk Folkeparti, inden man støtter en bestemt løsning.
Derfor støtter vi i Liberal Alliance ikke det konkrete beslutningsforslag fra Alternativet, men vi glæder os til, at vi i fællesskab formentlig finder bedre løsninger på det her område.
Josephine Fock (ALT), 2018-05-17:
Det ærgrer mig lidt, at Socialdemokratiet ikke støtter det.
Grunden til, at man nu endelig vil arbejde for at indføre en certificeringsordning i sundhedsvæsenet, er jo, at der stort set er lig på bordet.
Den seneste artikel i dag handler om den familie, der nu ser ud til at være blevet slået ihjel af svampe.
De har altså spist giftige svampe, og det viser sig, at de har kontaktet sundhedsvæsenet i flere dage op til, men har på en eller anden måde ikke fået den korrekte behandling.
Men retssystemet kan jo have lige så indgribende effekter.
Det handler jo bl.a. om, at et vidne ikke bliver oversat korrekt, og det kan i virkeligheden få en uskyldig dømt, eller at den anklagede ikke bliver oversat korrekt og dermed bliver uskyldigt dømt.
Det er jo derfor, vi synes, det er helt afgørende, at vi får udvidet en certificeringsordning til hele det offentlige område.
Så er det fuldstændig korrekt, at vi ikke har angivet en finansiering, og det er i virkeligheden, fordi det er enormt svært at beregne, for der er rigtig, rigtig mange, der siger, at det her betaler sig af sig selv, fordi man undgår fejl og undgår, at man skal nybehandle.
Men vi er helt parat til at finde finansiering et konkret sted.
Så jeg synes faktisk, det er lidt ejendommeligt, at Socialdemokratiet ikke bakker op om det nu og her.
Karen J. Klint (S), 2018-05-17:
Så vi er ikke uenige i målet, det er mere timingen.
Josephine Fock (ALT), 2018-05-17:
Der er det jo bare det, at alle professionelle på området siger, at der er behov for en certificeringsordning, og alle professionelle på området siger også, at der er behov for en decideret tolkeuddannelse, fordi kvaliteten er for dårlig.
Er ordføreren ikke bange for, at det simpelt hen kommer til at tage for lang tid?
Karen J. Klint (S), 2018-05-17:
Med det, jeg har hørt der er blevet sagt i dag, og med den vilje, vi har til at se på det, hvis vi kommer til at tage over, er jeg faktisk tryg ved, at vi når det med den timing og den tidshorisont, hvor det også er realistisk, at det bliver gennemført.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-17:
Tak for det.
Alternativet har fremsat et forslag om etablering af en certificeringsordning for tolke og et register over certificerede tolke.
I Dansk Folkeparti er vi sådan set enige i, at kvaliteten på den tolkning, som man modtager, når man besøger det offentlige, selvfølgelig skal være i orden.
Der har været eksempler på, at det ikke har været i orden, og jeg tror, at de fleste partier kan se, at der er plads til forbedringer, så vi synes, at man skal gøre mere på det her område.
Vi mener jo så fra Dansk Folkepartis side, at det bør gå hånd i hånd med, at man gradvis indfører brugerbetaling på fremmedsprogstolkning i det offentlige.
Det er også derfor – ministeren henviste til det, og fru Karen J. Klint henviste også til det – at Dansk Folkeparti i finanslovsaftalen for 2018 fik med, at man skulle indføre et gebyr for fremmedsprogstolkning i sundhedsvæsenet med nogle enkelte undtagelser, og at man så også samtidig med det skulle arbejde på, at der kommer en certificeringsordning for tolke på sundhedsområdet.
Så er der jo så lagt op til, så vidt jeg husker, er formuleringen, at regeringen og Dansk Folkeparti inden 1. juni, og det håber vi meget stadig væk holder, skal mødes for at diskutere, dels hvordan brugerbetaling på fremmedsprogstolkning kan bredes ud til andre områder, dels med henblik på at diskutere, om man kan have en certificeringsordning på andre områder end bare på sundhedsområdet.
Så efter min opfattelse er det sådan set i god gænge, og derfor kommer vi heller ikke til at støtte beslutningsforslaget, bl.a. med baggrund i det, jeg lige har sagt, men også med baggrund i, at vi mener, at brugerbetaling på fremmedsprogstolkning skal følges ad med, at man løbende opgraderer kvaliteten af de tolke, som vi har i Danmark.
Jeg tror også, at det, hvis man gradvis indfører mere brugerbetaling, vil betyde, at der er færre, der vil benytte sig af tolkning, fordi der er flere, der vil tage sig sammen og lære det danske sprog, og der er nok også nogle af dem, som jo i dag benytter sig af tolkning, men hvor, og det synes jeg jeg har hørt et par gange, man sådan set godt kan tale et godt nok dansk til, at man ikke behøver tolkning.
De vil måske også falde fra.
Så jeg tror, at man vil se, at der vil være færre fremover, hvis man indfører brugerbetaling, der har behov for at få tolkning, og det tror jeg så samlet set vil gøre, at man også har nemmere ved og man har mere overskud fra det offentliges side til rent faktisk til at tjekke kvaliteten i de tilfælde, hvor der så er nogle, der alligevel vælger at få en tolk, men hvor de så må betale det, det koster.
Josephine Fock (ALT), 2018-05-17:
Tak til ordføreren.
Jeg er jo glad for, at hensigten er der i forhold til at ville udbrede det helt.
Så har jeg konkret et spørgsmål til netop brugerbetalingen.
På retsområdet kan man jo forestille sig den situation, at ordføreren – det lyder helt usandsynligt – ville sidde tiltalt for et eller andet, og så er der et vidne, der taler dårligt dansk, som sådan set ville være i stand til at frikende ordføreren for den pågældende påståede forbrydelse.
Vil Dansk Folkeparti kræve brugerbetaling af en sådan tolkefunktion i forhold til et vidne eller en anklaget, der har behov for tolkning?
Er det også Dansk Folkepartis hensigt på asylområdet at ønske brugerbetaling for en asylansøger, en flygtning, der kommer til Danmark, og som jo næsten pr. definition ikke kan dansk?
Er det også der, man foreslår det?
Jeg er i særdeleshed interesseret i at høre om det på retssikkerhedsområdet.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-17:
Vi har jo tidligere fremsat et forslag her i Folketinget fra Dansk Folkepartis side, som, hvis det var blevet gennemført, ville have betydet, at der ville komme brugerbetaling på tolkning inden for alle områder inden for det offentlige bortset fra retsvæsenet.
Grunden til, at vi lige friholdt det, er ikke, at vi er imod brugerbetaling inden for retsvæsenet – det tror jeg sådan set man kan indføre på en række områder – men fordi man selvfølgelig skal tænke alle mulige forskellige scenarier igennem, hvis det er, man indfører det inden for retsvæsenet.
Så vi har tidligere foreslået, at det kommer på alle områder bortset fra retsvæsenet, og det er, fordi der kan være nogle sig særlige problemstillinger der, men hvis man kan finde en model, hvor man også indfører det inden for retsvæsenet – vi skal selvfølgelig ikke have nogen, der bliver dømt uskyldigt, fordi der er problemer med tolkningen osv. – men hvis man tager hensyn til de ting og man kan indføre det, kan man for vores skyld også godt indføre det der.
Josephine Fock (ALT), 2018-05-17:
Det vil sige, at man ønsker at indføre brugerbetaling på asylområdet, dvs. udlændinge, som kommer til Danmark som flygtninge, og som ikke har penge med sig, for dem har vi jo haft mulighed for at tage fra dem ved indskrivningen,
var jeg lige ved at sige.
Er det det, Dansk Folkeparti ønsker?
Hvordan vil Dansk Folkeparti sikre retssikkerheden for de mennesker, i forhold til at man får en korrekt asylprocedure?
Martin Henriksen (DF), 2018-05-17:
Nu vil vi jo helst qua det forslag, vi behandlede tidligere i dag, have et asylstop i Danmark.
Så kommer man jo ud over den problemstilling
, kan man sige.
Men hvis man indfører brugerbetaling på tolkning inden for asylsystemet, kan man jo sagtens forestille sig en model, hvor folk, hvis de ikke er i stand til at betale, så oparbejder gæld til det offentlige, og så må de betale det tilbage på et tidspunkt, hvis de har mulighed for det.
Marcus Knuth (V), 2018-05-17:
Først og fremmest vil jeg understrege, at det er vigtigt, at vi har adgang til tolke af høj kvalitet i et nødvendigt og tilstrækkeligt omfang i den offentlige sektor.
Det tænker jeg der nok er forholdsvis stor konsensus om.
Derfor er det også noget, som regeringen har haft fokus på.
Der eksisterer allerede krav til de tolke, som anvendes i den offentlige sektor, og senest har regeringen oprettet en certificeringsordning for tolke på sundhedsområdet i forbindelse med finansloven for 2018, en ordning, hvis udbredelsespotentiale vi er ved at undersøge.
Det er desuden vigtigt for regeringen, at der i højere grad bliver indført brugerbetaling på tolkebistand – det var også det, der blev diskuteret lige før – dels fordi det indirekte vil fremskynde processen for at tilegne sig de nødvendige danskkundskaber, dels for at folk så anvender den tolk, der stilles til rådighed af myndighederne.
Det er sund fornuft.
Når man kigger på nogle af de sager, der har været i medierne på det seneste, er der en slags sager, der desværre dukker op igen og igen.
F.eks. har vi set en gruppe somaliske kvinder, hvoraf en ifølge TV 2 havde boet i Danmark i 19 år og stort set ikke kunne dansk.
Så det, at vi vil indføre brugerbetaling, skulle gerne fremme, at folk, der kommer hertil udefra, lærer det danske sprog.
Kvalitet og forbedringer på tolkeområdet er derfor noget, som regeringen hele tiden holder sig for øje.
Der er en række eksempler på tiltag, som vi har taget for at sikre og forbedre den tolkebistand, som vi stiller til rådighed.
Disse forbedringer arbejder regeringen aktuelt også på.
Og der har jeg fuld tiltro til, at regeringen vil tage de rigtige skridt, så vi på den ene side ikke bliver tossegode og bruger afsindige beløb på tolkning for folk, som i virkeligheden burde lære dansk, og på den anden side sikrer, at folk, der vitterlig har et behov, og som ikke har haft mulighed for at lære dansk, selvfølgelig har adgang til en tolk.
Derfor kan Venstre ikke støtte forslaget, som det ligger her, og jeg skal hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at det kan de heller ikke.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-17:
Tak for det.
Danmark lider af en katastrofal mangel på kvalificerede tolke på en lang række områder, både inden for social- og sundhedssystemet, i politi- og retssystemet og hos udlændingemyndighederne.
Hvor det i dag er uproblematisk at skaffe højt uddannede og velkvalificerede tolke inden for engelsk, tysk og fransk og stort set alle andre større europæiske sprog, er niveauet meget svingende, når der skal tolkes til minoritetssprog.
Selv store flygtninge- og indvandrersprog som tyrkisk og arabisk lider af stor mangel på velkvalificerede tolke.
Forskere anslår, at mindst to tredjedele af dem, der tolker for det offentlige, gør det uden nogen form for uddannelse i sprog eller tolkning, og uden at de på noget tidspunkt har aflagt en prøve.
Regioners og kommuners udstrakte brug af tolkebureauer, der ligger i en hård priskonkurrence med hinanden, og hvor kvalitetskontrollen er ringe eller ikkeeksisterende, betyder, at systemet fungerer meget dårligt.
Derfor hilser Enhedslisten dette beslutningsforslag fra Alternativet varmt velkommen, og vi vil selvfølgelig stemme for.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-17:
Men vil det så sige, at regeringen i forbindelse med udvalgsbehandlingen vil være indstillet på at kigge på, om vi eksempelvis kan finde fælles fodslag – det kunne være om en beretning, det kunne være andre ting – som lægger op til, at man skærper straffen på det her område?
Inger Støjberg (V), 2018-05-17:
Vi er bestemt ikke afvisende over for at diskutere den del.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-17:
Nej, på ingen måde.
Jeg mener, at Danmark bliver et større land, hvis man hjælper mennesker i nød.
Jeg mener, det var stort, at Danmark under anden verdenskrig beskyttede jøderne og hjalp dem med at flygte til Sverige.
Jeg mener, det var vigtigt, at vi efter anden verdenskrig tog os af, jeg tror, det var omkring 250.000 flygtninge, som kom hovedsagelig fra Tyskland.
Og jeg mener, det var en stor sejr ikke bare for Danmark, men for hele verden, at det lykkedes at få lavet internationale regler i en flygtningekonvention, som gav alle mennesker en helt grundlæggende ret til at søge asyl, og jeg mener, at vi skal værne om den sejr og de rettigheder, som menneskeheden har fået.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-17:
Det er da rart at høre, at Enhedslisten ikke har nogen ambitioner om at nedbryde nationalstaten.
Det synes jeg så også man skal bakke lidt op med nogle konkrete handlinger, hvor man så rent faktisk forsøger at redde, hvad reddes kan.
Men hvordan ser hr. Nikolaj Villumsen og Enhedslisten på nationalstaten?
Anerkender man, at det, der sådan binder det danske folk sammen – hvis man kan kalde noget for et dansk folk efter Enhedslistens opfattelse – er det danske sprog, er dansk kultur, er danske traditioner?
Er hr. Nikolaj Villumsen enig i det, eller mener hr. Nikolaj Villumsen, at vi kan løse det, hvis vi finder nogle boliger til dem?
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-17:
Nej, jeg er lodret uenig.
Jeg mener faktisk, det er en rigtig smuk dansk værdi at hjælpe mennesker i nød.
Det er noget, som jeg har været stolt over at vores land gjorde, da vi eksempelvis under anden verdenskrig hjalp danske jøder til Sverige.
Jeg mener, det er flot, at Danmark har været med til at skabe flygtningekonventionen, har været med til at sikre grundlæggende rettigheder for mennesker på flugt fra krig og undertrykkelse.
Det er jeg stolt over som dansker er værdier og rettigheder, som vi har været med til at skabe, og dem skal vi fortsat som land stå vagt om.
Laura Lindahl (LA), 2018-05-17:
Dansk Folkepartis beslutningsforslag handler jo, som tidligere ordførere har redegjort for, om at aktivere udlændingelovens nødbremse, som giver mulighed for at afvise asylansøgere, som indrejser fra et land omfattet af Dublinforordningen, ved grænsen.
I Liberal Alliance hæfter vi os ved, at vi i Danmark i øjeblikket oplever historisk lave indrejsetal – det viser Udlændingestyrelsens månedstal – og det er jo i sig selv positivt.
Det faldende antal asylansøgere er med til at lette presset på Danmarks grænser, og det betyder, at vi nu kan fokusere mere på integration i landet for dem, som allerede er kommet hertil.
I Liberal Alliance er vi bekymrede for at træde ud af Dublinforordningen og for, at Danmark kan blive en magnet for asylansøgere, hvis vi udtræder.
Det var præcis det, som ministeren redegjorde for i sin tale, og derfor mener vi heller ikke i Liberal Alliance, at det på nuværende tidspunkt giver mening at aktivere nødbremsen.
Derfor støtter vi ikke Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-17:
Tak for det.
Så kan man selvfølgelig argumentere for, at de 2 år nu er gået, men jeg kunne godt tænke mig at vide, om Liberal Alliance mener, at man skal indføre et asylstop i Danmark.
Er det fortsat Liberal Alliances politik?
Laura Lindahl (LA), 2018-05-17:
På det tidspunkt havde vi jo netop lige stået i den situation, at vi havde et massivt antal flygtninge gående på vores motorveje, og det var sådan set set i lyset af det, at vi kom med det her forslag.
Og det var netop en 2-årig periode, fordi det skulle være sådan, at hvis vi kom ned på et lavt antal, så kunne man revurdere den beslutning.
Nu har vi et lavt antal, og vi er sådan set enige med Dansk Folkeparti i, at antallet skal ned.
Vi synes stadig væk, at antallet skal ned.
Selv om det er historisk lavt, er det stadig væk for højt, men vi er simpelt hen nervøse for, at det her vil blive en magnet.
Jeg forstår godt Dansk Folkepartis argumentation, men vi har altså en anden bekymring ved det her.
Derfor mener vi ikke, at det er den rigtige vej.
Det betyder ikke, at vi ikke er villige til at drøfte med Dansk Folkeparti, hvordan vi kan nedbringe antallet, for det vil vi gerne.
Vi tror bare ikke på, at det her er det rigtige.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-17:
Det er det, og det er jo, fordi vi i fællesskab har vedtaget mange forskellige tiltag.
Så det er jo glædeligt.
Men jeg synes også bare, at vi skylder folk, som sidder derude og lytter med – ud over at vi skal glæde os over, at antallet er historisk lavt – så lige at sige, at det jo f.eks. inden for de seneste 4 år er ca. 60.000 mennesker, der er kommet til Danmark og har fået asyl eller er blevet familiesammenført her.
Så hvis man kigger på det her over en længere periode, er det jo voldsomt mange mennesker, og vi kan gå videre og se, hvor mange mennesker der har fået indfødsret osv. inden for de seneste 10 år.
Så det er voldsomt mange mennesker, og jeg vil bare høre Liberal Alliance: Er man parat til at tage nogle nye tiltag?
Og hvis svaret er ja, kan fru Laura Lindahl så komme ind på, hvilke tiltag det vil være, i forhold til at få antallet af asylansøgere endnu længere ned?
Laura Lindahl (LA), 2018-05-17:
Ja; svaret er selvfølgelig ja.
Vi vil gerne tage nogle initiativer, og jeg tror ikke, det kommer bag på ordføreren, at vi i Liberal Alliance er meget optaget af ydelsesniveauet i Danmark.
Vi tror også, at ydelsesniveauet fortsat har en effekt på, hvor mange der rejser til Danmark.
Så vi synes, at det ville være et oplagt sted at kigge på: Kan vi skærpe tilgangen til ydelser for folk, der kommer hertil?
Kan vi sætte ydelserne yderligere ned?
Det er vi sådan set indstillet på i Liberal Alliance.
Pernille Bendixen (DF), 2018-05-17:
Fru Laura Lindahl siger, at man fra Liberal Alliances side på et tidspunkt også har fremsat et forslag om at lave en slags nødbremse, og det var på baggrund af det, der skete i 2015, nemlig med alle dem, som kom gående på motorvejen, og det er jo rigtigt nok.
Men hvis man ser tilbage på de sidste 30 år, kan man jo se, at integrationen er gået galt.
Det har aldrig fungeret ordentligt, og det gør det jo stadig væk ikke, så man kan stadig væk godt argumentere for, at der er en slags nødsituation.
For kulturen er jo under pres, vores økonomi er under pres, og det er jo noget, som borgerne derude opdager.
Det er jo dem, der betaler prisen.
Så er det jo nemt nok at stå herinde og sige, at vi synes, at antallet er historisk lavt, men de problemer, der har været i de sidste 30 år, er jo stadig væk ikke løst, og så hjælper det ligesom ikke at importere flere problemer.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-17:
Tak for det.
Hr. Nikolaj Villumsen siger, at antallet betyder noget.
Det skal man så forstå på den måde, at hvis der kommer mange, er der udfordringer med at finde boliger osv.
Og det er ligesom en af de største udfordringer, der er.
Jeg kan forstå, at der ikke er nogen udfordringer med kultur og med sprog osv.
Når Enhedslisten så har den holdning, at vi stort set kan tage så mange, som der nu engang kommer – vi kan så få nogle vanskeligheder med at indkvartere dem osv. – er det så, fordi Enhedslisten har en ambition om at nedbryde nationalstaten?
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-05-17:
Sådan ser jeg slet ikke på det.
Det er klart, at antallet betyder noget, i forhold til at der er nogle mennesker, der skal hjælpes.
Men retten til asyl, som jeg mener er en vigtig sejr, menneskeheden har opnået efter anden verdenskrig, er en vigtig ret at støtte.
Og hvis Danmark går væk fra den ret og bryder med flygtningekonventionen, er der jo intet belæg for, at alle andre lande heller ikke skulle gøre det, og at vi dermed vil se langt flere mennesker ankomme til Danmark.
Virkelighedens verden er jo, at 90 pct. af verdens flygtninge befinder sig i nærområderne.
Jeg mener, det er langt mere vigtigt at presse på, for at lande som Tyrkiet, Libanon, Israel, for den sags skyld, tilslutter sig flygtningekonventionen og begynder at beskytte mennesker på flugt i deres nærområder.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-05-17:
En af dem ude i Europa, der jo rent faktisk har gjort noget, er lederen i Ungarn, der har bygget et hegn på grænsen, simpelt hen fordi man ikke vil have det.
Man vil stoppe det, man har trukket i nødbremsen, man har sagt: Nu er nok nok.
Synes hr. Marcus Knuth, det er godt, at man i Ungarn har bygget sådan et stort flot hegn på grænsen?
Marcus Knuth (V), 2018-05-17:
Ja, og jeg er ofte mødtes med den ungarske ambassadør for at give ham min opbakning.
De er nogle, der værner om Europas ydre grænse, men det er jo den store forskel mellem Ungarn og Danmark.
De værner om den ydre grænse, og vi er et land, der ligger midt inde i Europa, og derfor synes jeg ikke, at det i situationen, som den er i dag, ville være passende at lave et lignende hegn mellem Danmark og Tyskland.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-05-17:
Det sidste var heller ikke det, jeg spurgte om, for det kender jeg godt svaret på.
Det, jeg vil høre ordføreren til i anden runde, er: Nu taler vi om, hvor mange mennesker der kommer ind i Danmark og søger asyl.
Er ordføreren enig i det?
Marcus Knuth (V), 2018-05-17:
Set fra en hypotetisk vinkel ville det jo være perfekt, hvis der ikke var krig i verden og der ikke kom asylansøgere til Danmark, og hvis nogle af dem, der allerede er i Danmark, kunne blive sendt hjem igen.
Det ville jo være fantastisk, men det er bare ikke den situation, vi har lige nu.
Det bedste, vi kan gøre, er at arbejde i internationale rammer for at styrke Europas ydre grænser – og det er også derfor, jeg har rost Ungarn – samtidig med at vi kører en stram og restriktiv asylpolitik i Danmark, som jo har bevirket, at vi har haft et historisk stort fald i antallet af asylansøgere.