runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2021-09-09:
Og så til noget helt andet: Mit spørgsmål handler om udviklingsbistand.
I Parisaftalen forpligter de rige lande sig til at betale 100 mia. kr. til de fattigste lande om året i klimabistand.
Care.dk har udregnet, at det er ca. 5 mia. kr. om året, vi skal betale her i Danmark.
I finanslovsudspillet er der kun sat halvdelen af det af.
Og hvad værre er, så tages penge til klimabistand fra udviklingsbistanden.
Det vil sige den bistand, der skulle prøve at få de fattigste lande på fode igen.
Hvad tænker Venstre om, at penge til klimabistand tages fra vores udviklingsbistand?
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Det tænker jeg sådan set er sund fornuft, for de skal jo gavne det samlede formål.
Derfor kan man sige, at klimabistand og det, man kan kalde traditionel bistand, jo har det formål at sikre, at folk får en udvikling.
Og klima er jo en forudsætning for den udvikling i dele af verden.
Torsten Gejl (ALT), 2021-09-09:
Jamen hvor meget mener Venstre så at man skal bruge om året til klimabistand?
Og hvor meget af det må tages ud fra den bistand, som skulle gå til de allerfattigste lande og skabe uddannelse og lidt mere velstand dér?
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Danmark er et af de lande, som ligger allerhøjest, i forhold til hvor meget udviklingsbistand vi giver målt pr. indbygger.
Så jeg har ikke nogen ambition om at sige, at det, som regeringen lægger op til, er for dårligt.
Der kan være andre partier, der har den holdning, og det må man så forhandle med regeringen.
Jens Rohde (KD), 2021-09-09:
Hr. Troels Lund Poulsen har jo fuldstændig ret, når han siger, at hvis ikke Socialdemokratiet i det nuværende Folketing er med på at gøre noget ved f.eks. topskatten, ja, så bliver det ikke til noget trods billig portvin og slesk tale og de løfter, der kommer fra Radikale Venstres leder over for både hr. Jakob Ellemann-Jensen og hr. Søren Pape Poulsen i det ene avisinterview efter det andet.
For hvis Radikale Venstre gør alvor af at lave et flertal uden om regeringen på de forslag, som man f.eks. har præsenteret sammen med Konservative, så udskriver statsministeren formentlig valg, eller også er der andre, der vælter regeringen.
Så det er jo ét stort bluffnummer, og derfor vil jeg godt spørge Venstre, om ikke man bliver en anelse bekymret, og om ikke man sådan lige vil overveje at holde de der tilnærmelser fra Radikale Venstre en lille smule på afstand, indtil Radikale Venstre har sagt, at de peger blåt efter næste valg?
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Det er jo rigtigt, at der er sagt rigtig mange ting fra Radikale Venstres side, som mangler at blive effektueret – der har hr. Jens Rohde jo et hundrede procent ret.
Det er jo også en mand med en, kan man sige, vis indsigt, der taler, og det har jeg stor respekt for –
siger jeg i kærlighed til hr. Jens Rohde.
Men det er klart, at indtil De Radikale for alvor bekender kulør, er det jo ikke noget, man kan bruge til andet, end at man bare kan notere sig det i den politiske debat.
Og jeg er også af den opfattelse, at på det tidspunkt, hvor De Radikale måtte bekende kulør og stille et ultimativt krav til regeringen, vil det føre til, at regeringen bliver nødt til at udskrive valg, for så vil deres parlamentariske grundlag smuldre.
Jens Rohde (KD), 2021-09-09:
Jamen hr. Troels Lund Poulsen har jo også en vis indsigt, for han har skrevet en bog sammen med en radikal, så på den måde deler vi jo sådan lidt skæbne, hvad angår det med indsigten.
Og sandheden er jo, at det aldrig bliver til noget, før Radikale Venstre beslutter sig for, at man peger anderledes.
Er det bare sådan utroskab for utroskabens skyld, eller ligger der noget bag?
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Troels Lund Poulsen, når han nævner, at partiet har andre forslag til at øge arbejdsudbuddet end det med dagpengene – det synes jeg er sympatisk nok – og at bruge skatteinstrumentet: Hvad er det så for forslag?
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Altså, vi har jo bl.a. sagt, at vi gerne som ét redskab vil hæve beskæftigelsesfradraget.
Men derudover må man lige vente med lidt tålmodighed, til vi præsenterer vores finanslovsprioriteter, som vi vil gøre her i løbet af oktober måned, hvor vi vil vise, hvordan man kan lave noget, der er mere ambitiøst i forhold til den strukturelle beskæftigelse end det, som regeringen har lagt på bordet.
Jeppe Bruus (S), 2021-09-09:
Tak for det.
Nu nævner hr. Troels Lund Poulsen jo skattestoppet, og det har vi drøftet flere gange, også ved den seneste finanslovsdebat sidste år, hvor hr. Troels Lund Poulsen sagde: Det vil blive lagt frem på Venstres hjemmeside.
Det er det ikke blevet endnu, og derfor har jeg bare et par spørgsmål om det.
Der er, må jeg tilstå, lidt forskellige udlægninger af det.
Der er i hvert fald lidt forvirring om, hvad skattestoppet indebærer, når man spørger forskellige venstrefolk, så det ene spørgsmål er: Er Venstres skattestop i dag det samme som i 2002, og hvad koster det i givet fald så?
Rune Lund (EL), 2021-09-09:
Det er jo et interessant synspunkt.
Når vi snakker arbejdsudbud her på Christiansborg, betyder det en eneste ting, og det ved vi godt alle sammen: Det betyder teoretisk arbejdsudbud i Finansministeriets regnemaskine.
Så mit spørgsmål er: Når alt kommer til alt, hvad er så vigtigst for Det Radikale Venstre?
At der bliver leveret et teoretisk arbejdsudbud på 10.000 i Finansministeriets regnemaskine, eller at der bliver en sikring af dimittenderne?
Hvis man skal vælge mellem den model, som hr. Andreas Steenberg fremlægger her, og 10.000 i teoretisk arbejdsudbud i Finansministeriets regnemaskine, hvad er så vigtigst?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-09-09:
Jamen det er da en ærlig sag, hvis man er imod det, men at påstå, at det ikke er en løsning på problemet, er da dumt og forkert.
For det er da en løsning på problemet, når det giver 22.000 ekstra, som tilbyder deres arbejdskraft.
Der synes jeg bare, vi må forvente lidt mere ærlighed fra Venstres side.
Og så vil jeg gerne høre: Hvorfor er Venstre imod det?
Mener Venstre virkelig, at folk har behov for mere end 1 år for at finde et nyt arbejde, når de bliver ledige?
Altså, er 1 år simpelt hen ikke nok til at finde et nyt arbejde, når folk bliver ledige, når vi kan se, at virksomhederne skriger på arbejdskraft for øjeblikket?
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Det er nok det sværeste spørgsmål, jeg har fået i lang tid, altså hvorfor Venstre svarer sådan noget dumt noget.
Og det var endda en trist bemærkning, for det var vores beskæftigelsesordfører, der svarede.
Spørgsmålet var så svært, at jeg lod ham svare på spørgsmålet.
Men altså, vi er uenige, og det er vel fair nok.
Jeg anerkender, at det at sætte dagpengeperioden ned fra 2 til 1 år selvfølgelig har en effekt.
Det kan man jo se i forhold til dimittendsatsen, hvor regeringen lægger op til at sætte det ned fra 2 år til 1 år, og det har også en effekt.
Så ja, det har en effekt.
Men vi mener ikke, at det, der er det mest afgørende i forhold til de forhandlinger, som vi skal have nu, er at halvere dagpengeperioden.
Vi har andre prioriteter, som vi synes er vigtigere, og derfor kommer vi ikke til at støtte det forslag.
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Det er jeg glad for at høre.
Nu har regeringen så lagt op til, jeg mener, det var 2,5 mia. kr., man vil sætte af til uddannelsesområdet.
Er det noget, Venstre vil støtte op om, når vi skal ind og forhandle?
For det er i hvert fald centralt for os.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Ja, nu har regeringen jo det sorte bælte i at præsentere tal uden en økonomitabel.
Det er stadig væk ikke lykkedes mig – og det kan være, det er, fordi jeg ikke har set godt nok på Finansministeriets hjemmeside – at se, hvordan pengene egentlig talt er med til at finansiere de forskellige løft.
Jeg kan se, at man har nogle ambitioner, og det må vi jo blive klogere på, når vi bliver inviteret til forhandlinger.
Men dybest set
har Venstre og jeg jo den holdning, at når regeringen nu langt om længe gør noget, som vi synes er et skridt i den rigtige retning, så har jeg besluttet mig for at være positiv.
Ulig min natur vil jeg gerne være positiv.
Rune Lund (EL), 2021-09-09:
Fra Enhedslistens side vil vi gerne prioritere både velfærd og den grønne omstilling.
Det er jo sådan, at fra 2015 til 2019 stod Lars Løkke Rasmussen-regeringerne bag aftaler, som betyder, at vi i dag kommer til hvert år at betale 22 mia. kr. for skatte- og afgiftslettelser, som der er blevet aftalt mellem 2015 og 2019.
Så siger Venstre: Jamen det er et problem, at der er partier i Folketinget, som vil prioritere velfærd, for vi skal bruge alle pengene på den grønne omstilling.
Så anklagen skulle være, at man hellere vil have velfærd, end man vil have grøn omstilling.
Jeg mener godt, der er råd til begge dele.
Men jeg vil spørge Venstre: Hvis man er så optaget af grøn omstilling og vil afsætte et råderum på 1,7 mia. kr.,
For hvis man virkelig mener, at der skal være råd til klimaet, er det vel der, man for alvor kunne tage fat, medmindre Venstre har som projekt, at der ikke skal være råd til at genoprette velfærden.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Vi mener jo faktisk, tror jeg, det samme som Enhedslisten, må jeg forstå.
Vi mener, at det ikke er enten-eller, det er både-og.
Men forskellen er jo, hvordan man finansierer det.
Vi synes ikke, at man skal sætte skatter og afgifter op.
Der er vi jo forskellige, og vi har forskellige holdninger.
Jeg tror, hr. Rune Lund stillede det samme spørgsmål sidst, og der er ikke sket noget nyt: Vi står på et skattestop.
Vi synes så, det er vigtigt, at man faktisk kommer med nogle penge til den grønne omstilling, som også er reelle, sådan at man ikke bare lægger byrderne på de grene, der skal lave transformationen. Jeg tror, Rune Lund faktisk var med til at forhandle – hvis jeg husker det, men det kan være, jeg husker forkert – den grønne omstilling af industrien, som vi tilfører 13 mia. kr., altså 1,3 mia. kr. om året i en 10-årig periode.
Så det koster jo at lave grøn omstilling, og det tror jeg sådan set også at Enhedslisten anerkender, men det kommer med en pris, og der er vi så bare uenige om, hvordan man finansierer det.
Rune Lund (EL), 2021-09-09:
Jeg har en forudsigelse om, at de her finanslovsforhandlinger vil gå, som de gjorde ved finansloven for 2020 og 2021, nemlig at vi får et større og bedre løft i velfærden end det, som regeringen er kommet med.
Så vil vi stå i den situation, at Venstre har en ambition om, at der kun skal leves op til det demografiske træk, men at vi leverer mere.
Så må Venstre jo komme med en forklaring på, hvor det så er, der skal skæres i velfærden for at give plads til de grønne investeringer, som Venstre gerne vil have.
Eller Venstre burde måske i virkeligheden forklare, hvorfor Venstre med de synspunkter, man fremlægger, i virkeligheden hellere, når det kommer til stykket, vil have skatte- og afgiftslettelser, som i stor grad kommer de rigeste til gode, frem for at vi investerer i den grønne omstilling.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Enhedslisten ønsker, at folk skal betale noget mere i skatter og afgifter.
Det synes vi ikke.
Vi er det højest beskattede land i verden, så hvis man sætter skatter og afgifter op, sender man jo sådan set bare arbejdspladser ud af landet, og så får vi andre problemer, som gør os fattige.
Det synes vi er den forkerte vej at gå.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-09-09:
Med det reformtiltag, som regeringen har lagt frem, »Danmark kan mere I«, kommer vi nogenlunde tilbage på nul.
Det løser jo ikke det problem, vi har med manglende arbejdskraft.
I Nye Borgerlige har vi fremlagt en langsigtet økonomisk plan, som indeholder en lang række tiltag – det kan være fjernelse af topskatten, sænkning af selskabsskatten og fjernelse af registreringsafgiften på biler – som vil øge arbejdsudbuddet.
Kan Venstre se sig selv i nogle af de ting?
Nu siger Venstre, at de også vil fremlægge nogle ting, som vil øge arbejdsudbuddet.
Dansk erhvervsliv kræver altså noget handlekraft derude.
Den bliver ikke leveret lige nu af regeringen, og så må vi andre jo steppe op.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Nu kan jeg jo se, at hr. Lars Boje Mathiesen har købt domænet www.danmarkkanmere.dk, og nu ved jeg ikke, om den hedder Danmark kan mere 100.0, for det er jo i hvert fald nogle større tal, der er i Nye Borgerliges økonomiske politik, end dem, som regeringen har lagt på bordet, og det vil jeg sådan set også gerne kvittere for.
Altså, vi har jo en ambition om, at man skal gøre mere end de 10.000, og det sagde jeg også.
Det er helt nødvendigt, og jeg håber, at vi i fællesskab fra de blå partiers side kan finde sammen om at lægge nogle ting på bordet, som kan være med til at hjælpe regeringen til at nå et mere ambitiøst niveau.
Så det er jeg sådan set helt åben over for.
Vi har jo haft et rigtig, rigtig godt samarbejde, og har et rigtig godt samarbejde i øjeblikket, på landbrugs- og fødevareområdet om, hvordan vi kan fastholde de hundredtusindvis af arbejdspladser, der er inden for det område, og det samarbejde skulle gerne også lande sådan, at vi kunne være enige om at løfte nogle fælles prioriteter ind i forhold til den økonomiske politik.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-09-09:
Et helt konkret bud, der er kommet fra f.eks. Konservative og Radikale, er at hæve grænsen for topskat.
Vil det være noget, som Venstre også ser positivt ind i?
For så mangler vi bare at få DF med, og så har vi jo faktisk et flertal, så vi kan fremlægge et forslag omkring det her og vedtage det med et flertal i Folketingssalen.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Altså, jeg ved ikke, om der er et flertal for at hæve topskatten, for det kræver nok også, at Socialdemokratiet er indstillet på det.
Men det er jo ikke sådan, at jeg ideologisk er imod, at man skal se på topskattegrænsen.
Det er jeg helt åben over for at diskutere; det vil jeg gerne sige.
Så må vi se på, hvordan man kan finansiere det.
Alle gode forslag, der gør Danmark rigere, bliver man da nødt til at tage seriøst, og der er jo ikke nogen tvivl om, at det at se på, hvordan topskattens indvirkning er på dansk økonomi, kan have en enormt stor effekt i forhold til arbejdsudbuddet, så det er vi villige til at diskutere.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-09-09:
Tak for talen, og tak for det udmærkede samarbejde, som vi i Venstre og Liberal Alliance har til daglig.
Det bygger jo på, at vi vil gå i den samme retning.
Der er så forskellige afstande, vi vil gå.
Venstre vil nogle gange tage nogle centimeter, og vi vil gerne nogle 100 m eller et eller andet i den stil, men vi vil dog i den samme retning.
Derfor kan det godt ærgre en gang imellem, f.eks. når hr. Lars Boje Mathiesen spørger hr. Troels Lund Poulsen, om Venstre vil være med til at hæve grænsen for betaling af topskat, at Venstre så ikke kan sige, at ja, det vil de gerne være med til, i stedet for at sige, at det er de åbne over for at kigge på osv.
Det er det da; det giver 22.000 flere, der tilbyder deres arbejdskraft til det danske arbejdsmarked, som skriger på arbejdskraft.
Så hvorfor svarer Venstre sådan noget, undskyld mig, lidt dumt noget en gang imellem?
Peter Skaarup (DF), 2021-09-09:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Det har undret os meget i Dansk Folkeparti, at man køber et sted helt uden at spørge Folketinget, uden nogen som helst forudanelser om, om man kunne få flertal for det, uden at tale med dem på Langeland, der blev udsat for den her meget, meget kedelige oplevelse, at de lige pludselig skulle have et center med dybt kriminelle på deres ø.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Christian Rabjerg Madsen: Vil man gøre det samme igen?
Altså, jeg forstod det sådan, at man havde gjort det på den her måde, for ellers ville stedet blive dyrere, så den fremgangsmåde, man havde valgt, var helt i orden.
Men vil man virkelig gøre det samme igen og udsætte langelænderne eller andre for den her behandling til overpris?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Jamen jeg synes egentlig, jeg gav en meget detaljeret beskrivelse af, hvordan forløbet var omkring efterlønsdiskussionen.
Jeg siger bare i al stilfærdighed, at det vist er relativt velbeskrevet, hvordan det hang sammen.
Jeg skal gerne give beskrivelsen igen, hvis det er ønsket.
Hvad angår diskussionen omkring vores velstand, er den diskussion, der ligger neden under det, jo spørgsmålet om den strukturelle beskæftigelse, og der siger jeg bare, at nu har vi taget ét initiativ –
vores udspil hedder: »Danmark kan mere I« – hvor vi kommer noget af vejen.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-09-09:
Tak for det.
Og nu er landbruget jo netop et smertensbarn, kan man kalde det, i klimadiskussionen.
Det er i hvert fald en branche, der står for en meget stor del af udledningen.
Og jeg tror, vi alle sammen er enige om, at vi skal have et bæredygtigt landbrug i fremtiden, men får vi også det med den aftale, der bliver indgået?
Kan hr. Christian Rabjerg Madsen garantere, at den udledning, som landbruget står for, også er på den regning, de skal betale, ud fra et princip om, at forureneren betaler?
Eller får de en rabat, som andre bare skal betale – andre brancher eller fremtidige generationer?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Det der med at udstikke garantier i forhold til et igangværende forhandlingsforløb tror jeg man skal være lidt varsom med.
Men det, jeg jo kan sige – og det fremgår også af vores udspil – er, at vi har lagt et udspil frem, som på den ene side sikrer markante reduktioner i landbrugets CO 2 -udledning og på den anden side sikrer en finansiering, som gør, at vi kan håndtere det.
Det er investeringer i ny teknologi.
Samtidig sikrer det, at vi kan bevare et landbrug, som skal omstille sig, men som stadig væk – helt afgørende – kan levere arbejdspladser i nogle af de områder i Danmark, hvor der ikke er så mange arbejdspladser.
Det er den balance, der er i udspillet.
Lotte Rod (RV), 2021-09-09:
Hvor meget har regeringen sat af til at forhandle en ny læreruddannelse?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Vi har jo i forhold til folkeskolen, også i et meget tæt samarbejde med fru Lotte Rods parti, afsat, jeg tror, det er op til 800 mio. kr. i foregående finanslove til en bedre folkeskole.
Vi har ikke sat mærkater på de penge, og vi er klar til at indgå i en drøftelse med Folketingets partier om, hvordan de penge eventuelt skal bruges, for at man får det bedste resultat af den meget betydelige investering.
En af de udfordringer, som jeg synes er den allermest alvorlige, og som vi skal adressere med de penge, er det forhold, at alt for mange unge mennesker og børn kommer ud af vores folkeskole uden kompetencer, læsefærdigheder, skrivefærdigheder, regnefærdigheder, som gør dem i stand til at klare en ungdomsuddannelse.
Lotte Rod (RV), 2021-09-09:
Men når vi snakker om, at politik er i stykker, synes jeg, at regeringen her skal tænke over, om ikke man gør politik lidt for meget til teater, når man ikke selv sætter penge af til de forhandlinger, vi skal i gang med nu.
Altså, jeg har ikke noget behov for, at Radikale Venstre skal stå foran glasdøren ovre ved Finansministeriet og kæmpe for, at læreruddannelsen skal have flere penge.
Jeg synes faktisk, det er lidt useriøst, at regeringen ikke selv sætter penge af til de forhandlinger, som vi skal i gang med nu.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Jeg synes ikke, der er noget useriøst i at lægge eksempelvis en reformpakke frem, som sikrer, at vi forud for forhandlinger omkring læreruddannelsen, men også forud for forhandlinger i det hele taget på uddannelsesområdet faktisk har et ganske stort beløb, som vi kan investere.
Det synes jeg egentlig er et ret seriøst nybrud, altså at vi ikke disponerer pengene, før vi faktisk ved, om pengene er hjemme, og den forhandling, som fru Lotte Rod peger på her, er en af de forhandlinger, som skal være med til at styrke området samlet.
Victoria Velasquez (EL), 2021-09-09:
Tak for det.
Ordføreren siger i sin tale, at velfærden ikke igen skal betale for krisen, med en reference til, hvordan VK-regeringen tidligere har håndteret finanskrisen.
Jeg er meget enig i det, og jeg er meget glad for, at vi valgte at gå en anden vej, men så står vi her nu.
Vi står her, hvor Socialdemokratiet alligevel vælger at lave et frontalangreb på dagpengene, hvor man fuldstændig modsat af, hvad regeringen tidligere har sagt, angriber nyuddannede og nyudlærtes økonomiske tryghed, og hvor man fuldstændig modsat af det, ordføreren lige har sagt på talerstolen, ikke vil styrke dagpengesystemet.
Hvordan kan Socialdemokratiet på den ene side sige, at det her ikke er en mistillidserklæring til de unge om, at de er dovne, at de ikke vil bidrage, at de ikke vil bruge deres uddannelse og tage et arbejde, og så på den anden side stå helt seriøst og sige, at det at give de unge en indkomst på 9.500 kr., der vil gøre, at de vil få en lavere disponibel indkomst, end da de var under uddannelse, skulle få dem i arbejde?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Jeg er først og fremmest glad for anerkendelsen af vores krisepolitik.
Beskæftigelsen er højere, økonomien er bedre.
Det adskiller sig betragteligt fra det, man gjorde efter finanskrisen, hvor man strammede op i en situation, hvor arbejdsløsheden var hård.
Det betød, at krisen satte sig fast.
Det er jeg glad for at vi er enige om.
Hvad angår diskussionen omkring velfærd, er den jo todelt.
Dels har vi bl.a. sammen med Enhedslisten – det har vi været glade for – styrket velfærden helt generelt betydeligt, men jeg er ikke enig i den karakteristik, der bliver givet her, af vores politik på dagpengeområdet.
Det, vi gør på dagpengeområdet, er eksempelvis at permanentgøre, at man kan få 110 pct. af dagpengesatsen, hvis man efteruddanner sig.
Det, vi eksempelvis gør, er at løfte den dagpengesats, man kan få i starten, med et betydeligt beløb, nemlig 5.000 kr., for de mennesker, der har været på arbejdsmarkedet i lang tid.
Så er det rigtigt, at vi samtidig sætter dimittendsatsen ned, men jo stadig væk til et beløb, der ligger godt 3.000 kr. over det, man får i su.
Og det er jo en konsekvens af, at dimittender fylder mere i dagpengesystemet.
Victoria Velasquez (EL), 2021-09-09:
Selv eksemplet med 110 pct. i dagpenge gælder jo heller ikke for dem, som er under 30 år.
Det er igen et eksempel på, at man prøver at grave kløfter inden for dagpengesystemet.
Ordføreren siger, at man skal se tingene i den sammenhæng.
Hvordan skal det hjælpe de unge med at betale deres husleje?
Deres disponible indkomst er jo blevet lavere, efter at de er blevet færdige med deres uddannelse.
Og så synes jeg simpelt hen, at man skal stoppe med at bruge tallene på den der måde.
Antallet af dimittender er jo fordoblet siden 2009.
Arbejdsløsheden er særlig lav lige nu.
Derudover er det klart, at alle ikke går på pension lige nu; alle går ikke på barsel lige nu; arbejdsgivere søger ikke alle medarbejdere inden for et år lige nu.
Det er da klart, at det tager noget tid, før folk bliver ansat.
Og når vi har rigtig mange, der netop bliver færdige lige nu, så er det klart, at det ser sådan ud med tallene.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Hvad angår de unge, er der jo også i vores reformudspil en betydelig investering i den uddannelse, som skal gøre, at de unge kan komme ud på arbejdsmarkedet og få et godt arbejde.
Så jeg vil igen opfordre til, at man ser det i en sammenhæng.
I forhold til dimittendspørgsmålet, dimittendledigheden, kan vi jo ikke bare ignorere, at det er gået fra at være 10 pct., til at hver fjerde af vores dagpengemodtagere er dimittend.
Vi bliver da nødt til at gøre, hvad vi kan, så de mennesker, der har fået en uddannelse gratis, kommer ud og får den brugt.
Det er også til gavn for dem.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-09-09:
Tak for talen.
Da jeg læste regeringens finanslovsforslag, var det, der slog mig allermest, ud over hvor kedeligt det var, at der ikke var nogen besparelsesforslag.
Vi har offentlige udgifter for 1.200 mia. kr., altså 1,2 millioner millioner kroner .
Er der ikke noget sted overhovedet, hvor Socialdemokraterne synes, at her kunne vi godt bruge lidt færre penge?
Jeg synes, det er letsindigt, at man springer over det at prioritere og enten bare holder alting i ro eller øger udgifterne.
Jeg synes, det er lidt mangel på respekt for skatteydernes penge, at man ikke hvert år forsøger at finde nogle steder, hvor man tænker: Her kunne vi måske godt nøjes med lidt færre af skatteydernes hårdt tjente penge.