runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-02-27:
Jeg har en stærk forventning om, at hvis man gør noget godt et sted, lader man sig inspirere.
Det tager jeg helt for givet, og det spørger jeg gerne ind til.
Nu får vi jo de her tre enheder i de tre politikredse, hvor der er relativt mange dyrevelfærdssager, altså i Nordjylland, Sydøstjylland og Midt- og Vestsjælland, og det er klart, at vi selvfølgelig skal kigge på, hvor man gør det godt.
Det er da også derfor, at jeg sådan set synes, at det er rigtig fint, at vi lige får debatten her i onsdagsspørgetiden, der så kan medføre, at vi lige sætter os ned og spørger, hvor vi egentlig er henne, og hvad det er for en proces, måske både for at betrygge Dansk Folkeparti, men også for at få input til, om vi er på rette vej.
Så lad os aftale det.
Nu skal jeg holde tungen lige i munden.
Med fare for, at jeg ikke har opfattet spørgsmålet korrekt, vil jeg sige, at det også kommer an på, hvilke rammer vi sætter om det.
Altså, når vi f.eks. har reglerne om en offentlig straffeattest, er det, fordi vi har sagt, at hvis man skal påtage sig særlige hverv eller arbejde inden for forskellige områder, vil vi have en ekstra sikkerhed ind om, at så kan du ikke arbejde her, hvis du har begået nogle særlige lovovertrædelser.
Men vi kan jo altid diskutere, om man skulle sige, at de samme regler skulle gælde for det offentlige som for det private.
Der er også nogle mennesker, som jo naturligvis ikke søger nogen stillinger i det offentlige, fordi de ved, at der bliver bedt om den her.
Jeg tror mere, at vi skal diskutere principperne i, hvor meget vi synes man som arbejdsgiver skal have at vide om en person, der søger job.
Altså, hvor relevant skal det være for det job, man skal besætte?
Benny Engelbrecht (S), 2019-02-27:
Det er en meget, meget lille andel af det, som sundhedsvæsenet koster.
Det, den meget lille omkostning giver, er så, at der er en direkte indflydelse fra borgerne, i forhold til hvordan ressourcerne anvendes i sundhedssektoren.
Der findes jo talrige eksempler på, hvordan man har valgt at indrette sig anderledes i de enkelte regioner end det, som de centrale anbefalinger siger.
Men hvorom alting er, må man vel bare sige, at det, finansministeren indleder med at sige, nemlig at regnestykket skulle være retvisende, vel ville kræve, at man rent faktisk havde indregnet et beløb i nærhedsfonden, i forhold til hvad det her vil koste løbende.
Og det fremgår jo ganske klart og tydeligt af ministerens eget svar, at det har man ikke gjort.
Altså, der er nogle ting, som dermed ikke er regnet ind.
Så er der nogle andre elementer, det er jeg helt enig med finansministeren i, altså bl.a. at man flytter nogle opgaver, som betyder, at den kollektive trafik vil blive udhulet, og et spørgsmål er, om man kan få ryddet ordentligt op i forhold til giftgrunde og den slags ting.
Men det ændrer ikke på, at i den store sum her er der i hvert fald nogle ting, som ikke er regnet ind.
Og jeg kan så også forstå, at man i øjeblikket forhandler med en række politiske partier om eventuelt at udvide antallet af bestyrelsesmedlemmer.
Astrid Krag (S), 2019-02-27:
Så vil jeg bare helt stille og roligt sige til finansministeren, at den regering, jeg var en del af, jo heller ikke lagde en kæmpestor sundhedsreform frem, som vil ændre på strukturen i vores sundhedsvæsen, og som vil medføre nogle meget markante ændringer.
Det er altså markant, at 500.000 behandlinger skal flyttes ud af vores sygehuse, og at der skal være 40.000 færre indlæggelser – patienter, der ikke længere skal komme på vores sygehuse – hvis regeringen får sin vilje, med den reform, der er lagt frem.
Det er da klart, at det bliver nødt til at kalde på et svar på, hvad det så er for nogle ressourcer, der kommer med her.
Nu har regeringen så presset sagt, at der vil komme penge, og at det ikke er noget lille beløb, men finansministeren kan ikke komme det nærmere her i dag.
Kristian Jensen (V), 2019-02-27:
Hvis hukommelsen var nogenlunde i orden, ville man kunne huske fra sin egen tid som sundhedsminister, at en regering ikke på forhånd melder ud, hvad rammen er til økonomiaftaler.
Men det kan selvfølgelig godt være, at man har fortrængt det, fordi det er så lang tid siden, man sad i regering, eller fordi perioden var så kort.
Så skal jeg bare minde om, at ingen regering nogen sinde har meldt ud før forhandlingen om økonomiaftaler, hvad rammen er, man vil forhandle om.
Sagen er, at hvis vi kigger tilbage, vil vi se, at vi som regering i de forløbne fire år har hævet sundhedsbudgetterne med 6 mia. kr.
De 4 mia. kr. ligger ude i regionerne, resten ligger på henholdsvis den kommunale sundhedsindsats eller den statslige sundhedsindsats.
Og det er klart, at når vi kigger fremad, er der også et behov for i de kommende år at få lavet et løft, men jeg kommer ikke til i dag at melde ud, hvad rammen vil være for de forhandlinger, der skal være omkring økonomiaftalen til juni måned, og da slet ikke, hvad den skal være i forbindelse med forhandlinger omkring finansloven til efteråret.
Astrid Krag (S), 2019-02-27:
Tak til finansministeren for det svar.
Lad os ikke diskutere nærhedsfonden her, det har vi gjort mange gange, og jeg tror, det er slået grundigt fast, at der jo ikke kun er tale om nye penge.
Bl.a. er de penge, som finansministeren nævner vedrørende lægehusene, penge, der blev afsat under den tidligere socialdemokratiske regering, hvor man så har forhalet udmøntningen, da de penge jo burde være ude at virke nu.
Når jeg stiller det her spørgsmål i dag, og når vi interesserer os for det, er det jo, fordi sundhedsministeren ordret sagde, og finansministeren har sådan set citeret det her også, at de flere penge, man vil afsætte, er nye penge, som enten afsættes i den kommende økonomiaftale eller på finansloven, og tilføjer så, at der ikke er tale om et lille beløb.
Det er jo godt nyt for alle de interessenter derude, der er bekymrede, og det er jo lige fra Ældre Sagen over alle de sundhedsprofessionelle til borgmestrene i forhold til de 500.000 behandlinger, der skal flyttes ud af sygehusene, og de 40.000 indlæggelser, som regeringen vil have flyttet ud i det nære sundhedsvæsen på meget, meget få år.
Derfor var det jo gode toner, at vores sundhedsminister både kunne sige, at der skulle afsættes penge i finansloven og økonomiaftalen, og også at der ikke var tale om et lille beløb.
Derfor håber jeg selvfølgelig også, at finansministeren her i dag vil komme det en smule nærmere, hvis det skal have nogen som helst form for troværdighed og klangbund derude.
Regeringen er jo tæt på at skulle i gang med at forhandle den kommende økonomiaftale med regioner og kommuner, og tilsvarende skal finanslovsprocessen, som peger hen imod, at regeringen lægger et finanslovsforslag frem til efteråret, i gang.
Det må regeringen da have gjort sig nogle tanker om og koblet det til den her sundhedsreform, man har lagt frem, når vi kan have en sundhedsminister, der går ud og klart siger, at der ikke bliver tale om et lille beløb.
Kristian Jensen (V), 2019-02-27:
I Jyllands-Posten den 20. februar 2019 bliver der sagt, at vi fremadrettet vil give midler til de 21 sundhedsfællesskaber.
Jeg håber, vi er enige om, at det er det, der står i artiklen, altså at der sådan set lægges op til at justere det.
Der bliver sagt, at der er et ønske om, at der bliver lagt nogle flere muskler ind, og det er nye penge, der enten skal afsættes i kommende økonomiaftaler eller på finansloven.
Men det er som sagt også midler, der skal være med til at føde de sundhedsfællesskaber, der skal komme i 2021.
Vi har jo sagt fra starten af, at vi hvert eneste år skal tilføre sundhedsvæsenet nogle flere penge, og at de flere penge skal komme både i aftalen om, hvad regionerne eller de kommende regionale sundhedsforvaltninger skal have at drive sundhedsvæsen for, og så skal de komme fra finansloven.
Det er jo sådan, vi har gjort traditionelt; det gjorde man under den tidligere regering, og det gør man under den her regering.
Siden det har vi sagt, at vi vil skabe en nærhedsfond på 6,5 mia. kr., der skal gå til primært to ting: Den ene er at få skabt nogle flere akutberedskaber, så vi kan få lukket de sorte huller, der er rundtom i Danmark, hvor der ikke er et tilstrækkelig stærkt akutberedskab i dag, og så skal vi have løftet sundhedshusene, og vi skal have moderniseret nogle af de lægeklinikker, vi har rundtomkring, så vi får nogle gode faciliteter til de opgaver, der er.
Det skal halvdelen af nærhedsfonden gå til.
Den anden halvdel af nærhedsfonden skal gå til at lave det kompetenceløft, der er nødvendigt ude decentralt for at kunne løfte opgaverne i kommunerne på en bedre måde i almenpraksis, på en bedre måde i forhold til det, der sker i dag, så vi får den sammenhæng i patientforløbet, som vi mangler, og som især patienterne mangler i desperat grad i øjeblikket.
Så de 6 mia. kr. er altså nye penge, der kommer ind i sundhedsvæsenet på en måde, der gør, at vi kan få styrket og designet sundhedsvæsenet noget bedre.
Ved siden af det vil der hvert år på baggrund af de aftaler, der bliver lavet, på baggrund af de finanslove, der er, komme ekstra penge ind, men vi har ikke på forhånd taget stilling til, hvor meget det skal være år for år.
Astrid Krag (S), 2019-02-27:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvor mange flere penge vil regeringen afsætte til sundhedsreformen i aftaler i 2019 som lovet af bl.a. sundhedsministeren i Jyllands-Posten den 20. februar 2019?
Kristian Jensen (V), 2019-02-27:
Det er jo et godt spørgsmål, for vi startede med at snakke vederlag.
Men der vil være langt flere, der er med, for ude i de 21 sundhedsfællesskaber skal der sidde personer, der repræsenterer kommunen.
Vi har peget på borgmesteren og en udvalgsformand for det relevante udvalg.
Det kan godt være, der kommer flere ind i de forhandlinger, der er i gang nu, hvor der er tale om, at der skal være en større kommunal repræsentation, og hvad de har af uddannelsesmæssig baggrund tror jeg hverken hr. Benny Engelbrecht eller jeg er klar over i dag.
Derfor, hvis man sammenligner med, at mange med en sundhedsmæssig baggrund har en post og er med til at sidde i ledelsen af fremtidens sundhedsvæsen, så skal man kende kortlægningen af, hvem der sidder på borgmesterposterne og hvem der sidder på udvalgsposterne rundtomkring.
Har de en lægemæssig, en sygeplejemæssig eller en sosu-mæssig baggrund, der gør, at de kan tælle med i den samme opgørelse?
Det ved jeg ikke.
Vi startede diskussionen med at sammenligne vederlag, og der er det klart, at vederlaget til 36 bestyrelsesmedlemmer er noget helt andet end til 205 politikere.
Benny Engelbrecht (S), 2019-02-27:
Men så er det egentlig ret relevant, synes jeg, også at spørge: Bliver der så flere eller færre relativt set, der har sundhedsfaglige kompetencer i de her bestyrelser?
Jeg ved i hvert fald fra den optælling, som jeg har lavet, af, hvordan fordelingen er blandt de 205 regionsrådsmedlemmer, at det er overraskende mange, som har en sundhedsfaglig baggrund.
Så bliver der flere eller færre med en sundhedsfaglig baggrund i bestyrelserne i regeringens oplæg?
Kristian Jensen (V), 2019-02-27:
Altså, allerede i dag har vi jo forskellige typer vederlag, afhængigt af hvilket udvalg man sidder i, og jo mere ansvar man har i de nuværende regionsråd, jo højere vederlag får man.
Og når man går fra 205 til 36, er det klart, at der så også vil være en klar fordeling af, hvilket ansvar der vil være for de her personer.
Og vi skal sammenligne med, hvad det er, man får i en tilsvarende offentlig bestyrelse andre steder.
Men sagen er jo, at der vil være nogle – og det har vi sagt ret tydeligt – der har kendskab til drift af den her type opgaver.
Der vil være nogle, der har kendskab til det sundhedsfaglige, og nogle, der har kendskab til anlægs- eller it-investeringer i den størrelsesorden, som vi snakker om.
For det er ret store størrelser, vi snakker om, i det fremtidige sundhedsvæsen.
Benny Engelbrecht (S), 2019-02-27:
Men så kunne jeg da egentlig godt tænke mig at høre ministeren: Hvilke kompetencer forestiller ministeren sig at man så i givet fald får ind på de bestyrelsesposter?
Jeg kan forstå, at noget af det, man kigger på, er at skulle have nogle fagpersoner ind, og jeg antager – uden at vide det med stor sikkerhed – at fagpersoner, som skal sidde i en bestyrelse, alt andet lige også skal have et honorar, som har en vis størrelse, sat i relation til det ansvar, de dermed også får.
Kristian Jensen (V), 2019-02-27:
Det er en forkert konklusion.
Altså, vi har selvfølgelig indregnet, at der skal være et honorar til bestyrelsesmedlemmerne.
Det er 36, der kommer, i stedet for de 205.
Alene antallet gør jo, at der er en ret klar besparelse, ved at man kun skal vederlægge 36 bestyrelsesmedlemmer i stedet for 205 politikere.
Det andet, der ligger i det, er, om man lige præcis ligger på niveau med den ene eller den anden type, når man sammenligner med andre offentlige bestyrelsesposter.
Det kan måske rykke en lillebitte smule i et meget, meget stort regnestykke.
Men hvis vi bare tager det en gang til, for det er egentlig det samme ...
Vi har overhovedet ikke været presset, for allerede på det pressemøde – og det er jo noget helt andet – hvor vi præsenterede sundhedsreformen, sagde jeg, at der skulle flere penge til sundhedsvæsenet i de kommende år.
Så det er jo sådan et retorisk fif, som man kan bruge i ungdomsorganisationerne, at sige, at nu har man presset nogle til noget, men vi har gjort det fuldstændig af egen fri vilje og på forhånd.
Vi har behov for, at 500.000 behandlinger rykkes ud decentralt mere tæt på borgerne, så vi får et mere decentralt opbygget sundhedsvæsen end det, vi har.
Vi har behov for en bedre indsats, så vi kan forebygge op mod 40.000 indlæggelser, så patienter slipper for at skulle blive indlagt, men så det kan blive klaret ved bedre forberedelse og bedre lokal imødekommelse, og det er der sat midler af til i den økonomi, der er i dag, og den økonomi, vi sætter af fremadrettet.
Karina Due (DF), 2019-02-27:
I Hillerød er der en politikreds, som har gjort det rigtig, rigtig godt inden for det her dyrevelfærd.
De har prioriteret det rigtig, rigtig højt, og jeg vil jo gerne være sikker på, at man ligesom bruger de erfaringer, der er derfra, til at komme ud i de andre dyrevelfærdsenheder.
Vi behøver jo ikke opfinde den dybe tallerken to gange.
Når vi nu har set eksempler på, at der er noget, der fungerer fremragende, så er det jo dét, vi skal føre videre de andre steder.
Tager man hensyn til det?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-02-27:
Det, jeg kan sige om, hvem der skal ansættes, er, at vi i hvert fald har aftalt, at medarbejderne skal være uddannede i dyrevelfærd og have et særligt kendskab til dyreværnsloven.
Det er klart, at ligesom på andre områder er det her jo nogen, der skal have en specialviden, hvis det rigtig skal give mening.
Men jeg synes da, at vi lige skal prøve at tage en status på det og se, hvor vi er henne, og lade os få nogle input til det.
Vi har sådan set bare sat det i gang på baggrund af finanslovsaftalen, men det giver da god mening lige at tage en drøftelse om det.
Jamen jeg gentager gerne, at jeg tror, at jeg ønsker dem lige så lidt her i Danmark, som hr. Christian Langballe gør.
Vi ønsker dem jo ikke her.
Vi har jo taget statsborgerskabet fra nogle af de her mennesker, vi har taget opholdsgrundlaget fra nogle af de her mennesker, der havde dobbelt statsborgerskab.
Vi er jo klar til at bruge alle paragraffer for at få dem dømt.
Men hvis de er meget farlige, har vi vel heller ikke interesse i, at de rejser frit rundt i f.eks. Europa, og at andre landes krigere også gør det.
Så er det vel bedre, at vi får dem i fængsel, for danskerne kan jo ikke være trygge ved, at der render nogle krigere rundt, vi ikke har styr på, rundtomkring i Europa.
Derfor synes jeg, det her er rigtig komplekst.
Jeg tror, vi har samme opfattelse af de her mennesker.
Christian Langballe (DF), 2019-02-27:
Altså, det kommer jo an på, hvordan man fortolker kapitel 12 om landsforræderi og terrorisme mod staten osv. osv., hvilket jeg jo mener de her mennesker gør sig skyldige i, men jeg påpeger blot, at de her burkabrude mener jeg ikke er mindre landsforrædere, og at jeg ikke mener, at de er mindre potentielt farlige.
Det, som er mit problem, er jo, at hvis de mennesker nogen sinde kommer hjem, kan det godt være, at de bliver idømt en årrække, men de kommer ud igen, og de er superfarlige.
Jeg synes, at de repræsenterer noget af det farligste, vi har i dag, og at vi skal have dem her inden for vores grænser – vi har allerede nogen af dem – synes jeg simpelt hen er en skændsel over for Danmark og danskerne.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-02-27:
Det forstår jeg også godt, og det er jo derfor, vi har den gruppe med myndigheder, der kigger på – meget fordomsfrit: Hvad gør man i andre lande, hvad kan mulighederne være?
For vi har sådan set bare en interesse i, at kan det løses på anden måde, skal vi da gøre det.
Nu kan man sige, at Syrien måske ikke lige er det sted, hvor der skulle opbygges internationale domstole, hvis det var det, man ville, fordi kurderne er en del af Syrien, og Assadregimet anerkender vi jo ikke.
Men vi kigger meget fordomsfrit og åbent på: Kan der findes løsninger, hvor vi kan komme efter de her mennesker?
Hvad angår de kvinder, der er rejst derned for at føde børn til kalifatet, er jeg enig i, at det jo ikke kan forsvares et sekund, at der kan være forskel på det, at du er en potentiel terrorist, og det, at du føder børn til kalifatet.
Christian Langballe (DF), 2019-02-27:
Altså, jeg synes jo, at de her burkabrude, som er taget derned for at føde børn til kalifatet og støtte Islamisk Stat, er lige så skyldige som mændene.
Det må justitsministeren altså meget undskylde mig.
De er mindst lige så skyldige, som mændene, der har øvet terroren, er, og derfor burde de gå ind under den samme paragraf, altså kapitel 12 i straffeloven, hvorefter man så kunne frakende dem statsborgerskabet, hvis de bliver dømt.
Men jeg synes jo bare, at det måtte være det rigtigste, at de selvfølgelig bliver dømt i de nærområder, altså i Syrien, hvor de har begået forbrydelserne; det vil være nærliggende, at de bliver retsforfulgt og dømt dernede, og det er noget, som justitsministeren også godt er klar over vi har anbefalet og lægger vægt på i Dansk Folkeparti.
Karina Due (DF), 2019-02-27:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt, at det kun er gennem en persons straffeattest, at man kan finde oplysninger om, at en person er frakendt retten til at have med dyr at gøre?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-02-27:
Jeg skal prøve, så godt jeg kan – det var mange spørgsmål.
Men essensen af det er jo i bund og grund, om Danmark sådan aktivt skal sige: Lad os endelig få dem hjem.
Altså, jeg har det sådan, at hvis vi inden for lov og ret kan sige til folk, at vi sådan set ikke har nogen forpligtelser over for dem, så skal vi jo ikke gøre noget for at hente dem hjem.
Men det er jo en meget bred palet af folk; der er nogle typer som dem, hr. Christian Langballe nævner her, og så kan der også være kvinder, der er rejst derned, fordi de skal føde børn til kalifatet, og det er også utrolig dumt, men det gør dem ikke nødvendigvis meget farlige.
Og derfor er vi nødt til at kigge på det fra sag til sag.
Så jeg har det sådan, at hvis vi kan se, at nu er der et menneske, der bliver sluppet fri lige om lidt, hvis vi ikke gør noget, og så har vi en potentiel terrorist rendende rundt på fri fod, så vil vi hellere have dem hjem, løfte bevisbyrden, få dem dømt og sat i fængsel – det kan der være nogle eksempler på at vi er nødt til at sige.
Christian Langballe (DF), 2019-02-27:
Altså, det her er jo ikke blot gemene landsforrædere, som er taget ned for at kæmpe mod alle de ting, som Danmark har kær, det er jo også farlige terrorister og voldspsykopater.
Og jeg vil sige, at alene for at beskytte danskerne skal vi gøre alt for, at de ikke kommer ind over vores grænser.
Men så lad mig prøve at spørge rent praktisk: Vil den danske regering tage initiativ til at hente disse mennesker hjem, hvis de beder om det, skønt den danske regering ikke er forpligtet til det?
Det var spørgsmål nummer 1.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-02-27:
Tak for det.
Og tak for spørgsmålet.
Fremmedkrigere har vendt Danmark ryggen.
De er draget i krig imod demokrati og frihed.
Jeg nærer absolut ingen sympati for dem, og de er uønskede i Danmark.
Men det ændrer jo ikke på, at det er et komplekst problem, og der findes ikke nogen perfekte eller lette løsninger.
Faktum er, at vi ikke kan nægte danske statsborgere at komme tilbage til Danmark.
Fremmedkrigere må meget gerne blive væk, men vi er altså nødt til eller kan blive nødt til at tage imod dem her i Danmark, hvis de har et dansk statsborgerskab.
Der er også hensyn at tage til at få fremmedkrigere straffet for deres forbrydelser, ligesom vi heller ikke kan give dem mulighed for at rejse frit rundt på fri fod i andre lande for alligevel til sidst at ende i Danmark eller et andet EU-land.
Og derfor er det en kompleks problemstilling.
Christian Langballe (DF), 2019-02-27:
Spørgsmålet lyder: Vil regeringen stå fast på, at jihadister fra Danmark, som kæmper for Islamisk Stat, ikke skal tilbage til Danmark, og hvilke internationale forpligtelser har Danmark sagt ja til i så henseende?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-02-27:
Tak for spørgsmålet.
Og nu fra det forrige til noget helt andet, kan man roligt sige.
Jeg har tænkt lidt: Gad vide, hvad der ligger i spørgsmålet?
Men det får jeg nok lidt mere at vide om lige om lidt.
For det er jo vigtigt, at en person ved dom kan frakendes retten til at have med dyr at gøre, f.eks. hvis den pågældende findes skyldig i mishandling eller grov og uforsvarlig behandling af dyr.
Dyr skal behandles med respekt, med værdighed, og hvis en person er frakendt retten til at have med dyr at gøre, skal det selvfølgelig overholdes.
Det siger jeg, blot for at slå det fuldstændig fast.
Derfor vil det også komme til at fremgå af Kriminalregisteret, at personen er frakendt retten til at have med dyr at gøre.
Den oplysning vil fremgå af den pågældendes straffeattest til offentlig brug.
Det er helt normalt, at man i Kriminalregisteret kan se en persons tidligere domme.
Jeg har ikke kendskab til, at den ordning giver anledning til problemer i praksis i forhold til frakendelser, og det er nok det, jeg kan svare på spørgsmålet.
Og så har jeg en klar fornemmelse af, at spørgeren lige om lidt vil gøre det mere klart, at der nok er nogle flere ønsker i den her sag, end jeg lige kan læse ud af spørgsmålet.
Karina Due (DF), 2019-02-27:
Vi får jo allerede rigtig mange henvendelser både fra politifolk, som faktisk er rigtig, rigtig interesserede i at komme til at arbejde i de her dyrevelfærdsenheder, og også fra folk, som måske ikke er uddannet inden for politiet, men som faktisk kunne tænke sig at tage uddannelsen bare for at komme til at arbejde inden for det her.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-02-27:
Jamen ligesom vi på andre områder har aftaler og holder møder – jeg har fornøjelsen af meget ofte at have møder med Dansk Folkepartis retsordfører – er det klart, at jeg meget gerne vil invitere til, når jeg lige har lidt mere på det, at give en orientering om, hvor langt vi er.
Jeg vil også gerne have en drøftelse om, hvorvidt det var det her, man tænkte – selvfølgelig inden for de rammer og den aftale, vi har lavet, men jeg synes da kun, at det er naturligt, at Dansk Folkeparti ved, hvad det er, der bliver sat i gang, og kan give deres besyv med.
Vi har jo aftalt nogle enheder, og jeg vil meget gerne drøfte det.
Karina Due (DF), 2019-02-27:
Har ministeren tænkt sig at inddrage Dansk Folkeparti i hele snakken omkring de her dyrevelfærdsenheder?
Det er jo ligesom vores hjerteblod, at de her dyrevelfærdsenheder overhovedet er blevet født.
Vi vil rigtig gerne inddrages, sådan at vi er sikre på, at hele meningen med dyrevelfærdsenhederne bliver ført igennem.