Charlotte Munch (DD), 2023-11-09:
Først tak til udenrigsministeren for redegørelsen.
Redegørelsen er mere dyster i år, end den har været tidligere, men der er også sket meget siden den sidste redegørelse fra januar 2022.
Dengang var det stort, at Danmark ville give 18 mio. kr. til oprettelsen af det ukrainske danske ungdomshus i Kyiv.
Måneden efter kom Ruslands uprovokerede krig mod Ukraine, og lige siden har freden været truet i Europa.
Heldigvis står den vestlige verden sammen om at støtte Ukraine, der kæmper en tapper kamp.
Deres kamp for frihed er også vores frihedskamp.
Krigen mod Ukraine har også sat skub i fokus på vores egen sikkerhed, og det er glædeligt, at forsvaret nu styrkes med 140 mia. kr. i de kommende år.
Danmarks sikkerhed ligger i regi af NATO, og Danmark skal selvfølgelig leve op til sine forpligtelser.
Mellemøsten er igen et brændpunkt.
Hamas har uprovokeret angrebet Israel den 7. oktober i år med en helt ubegribelig terror, og Israel har selvfølgelig ret til at forsvare sig og slå igen.
Konflikten har stået på i årtier og finder nok først sin løsning, når det palæstinensiske folk ikke længere er i lommen på Hamas.
I redegørelsen står der lidt om, at vi skal være forberedte på at kunne håndtere en ny migrantkrise, der sætter sammenhængskraften i Europa under pres.
Der må virkelig gøres en indsats for, at ustabiliteten i Mellemøsten ikke er med til at øge presset af illegale migranter mod Europa nu, hvor migrantpresset allerede er taget til.
Mildt sagt er sammenhængskraften i Europa ikke blot under pres, for der er nogle steder i Europa, hvor den måske allerede er brudt sammen.
Kig til Sverige, hvor bydele og områder er ude af myndighedernes kontrol, og hvor bander og klaner regerer gaden.
Den illegale migration i Europa skal stoppes fuldstændig, ellers ender vi uden sammenhængskraft i Europa.
En overskrift i redegørelsen hedder: Danmarks og Europas indre sikkerhed.
Konkret står der lidt om fremmede staters aktiviteter i Danmark, f.eks. spionage.
Men indre sikkerhed er også et spørgsmål om sikkerheden internt i Danmark.
Konflikten mellem Israel og Gazastriben har trukket spor til Danmark.
Det begyndte hurtigt med blomster, der var lagt ved den israelske ambassade efter Hamas' terrorangreb den 7. oktober, og som blev fjernet i nattens mulm og mørke.
Det er usmageligt, og det er uden respekt for ofrene.
Siden har danske jøder oplevet en stigende antisemitisme, og mange udsættes for chikane, ikke mindst på de sociale medier.
Men der er også set eksempel på fysisk chikane med hærværk på bl.a. gadedøre.
Der er også chikane mod nogle journalister, der arbejder med at dække konflikten, og som måske på grund af deres baggrund beskyldes for at være part i sagen.
Det er klart over stregen, at man som journalist ikke kan passe sit arbejde uden at skulle svines til på sociale medier eller direkte udsætte for trusler.
McDonald’s udsættes også for hærværk, der formentlig kan sættes i forbindelse med konflikten.
McDonald’s i Danmark har intet med konflikten at gøre.
Det er ikke rimeligt at udsætte virksomheden for hærværk, og det må være yderst ubehageligt for de ansatte.
Jøderne udgør en forholdsvis lille befolkningsgruppe i Danmark, hvorimod her er en stor befolkningsgruppe med baggrund i Mellemøsten.
Vi kan se store demonstrationer til støtte for den palæstinensiske sag, og det skal folk selvfølgelig have lov til, men lad det blive ved de fredelige demonstrationer.
I Danmark demonstrerer vi stille og roligt, og det skal ikke udvikle sig til mere end det.
Redegørelsen kommer omkring mange emner som f.eks. klima, den grønne omstilling og energi.
Det er helt sikkert udmærkede emner, men det er konflikterne mellem Rusland og Ukraine og mellem Israel og Gaza, der er de altoverskyggende emner i den nærmeste fremtid.
De konflikter skal håndteres, inden det ender helt galt.