runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2021-12-17:
Jamen der vil jeg faktisk bakke ministeren op i det, ministeren sagde før.
Altså, vi anerkender jo slet ikke Assad.
Det tror jeg sådan set er meget åbenlyst.
Men det er jo ikke det samme, som at vores myndigheder ikke godt kan vurdere, at det godt kan være sikkert at være eller opholde sig i landet.
Det er jo ikke sådan, at det at anerkende et regime er det samme, som at der er hundrede procent krig eller hundrede procent ikkekrig.
Det er jo to vidt forskellige ting.
Det, vi diskuterer her, er, hvorvidt forholdene i hele eller dele af Syrien – i det her tilfælde dele af Syrien – er vurderet af vores udlændingemyndigheder som sikre at tage tilbage til.
Og det er jo altså det, vores myndigheder gør.
Mattias Tesfaye (S), 2021-12-17:
Først vil jeg sige, at man jo gør sig fortjent til beskyttelse ved at have brug for beskyttelse.
Så kan man få en anden opholdstilladelse i Danmark, hvis man skal på et studieophold, eller hvis man har fået familiesammenføring, eller hvis man får et arbejde i Danmark.
Men jeg synes ikke, vi skal begynde at give beskyttelse til folk, der ikke har behov for beskyttelse.
Så er det rigtigt, at vi tidligere i udlændingeloven i § 26 havde beskrevet nogle forskellige kriterier, der skulle til for at have opnået så meget tilknytning, at selv om man ikke havde behov for beskyttelse, kunne man, fordi man havde tilknytning, blive i Danmark.
Der foretages fortsat en tilknytningsvurdering, men i stedet for at man kigger i udlændingeloven og ser, hvad der præcis står der i forhold til arbejde og sprog og andre forhold, så er der bare en henvisning til de internationale konventioner, hvor der jo er en løbende og dynamisk retspraksis, der udvikler sig, f.eks. i forhold til hvor lang tid et barn skal have været i Danmark for at have opnået tilknytning, og hvornår de formative år er for børnene, og det kan også handle om sprog, uddannelse, arbejde.
Så det er ikke sådan, at der ikke mere foretages en tilknytningsvurdering, men i stedet for at man følger § 26 i udlændingeloven, så følger man det, der er den til enhver tid gældende praksis ved de internationale domstole.
Kathrine Olldag (RV), 2021-12-17:
Tak for det.
Jeg synes, den her debat egentlig afspejler rigtig godt, hvor mange blindgyder der egentlig er for de syrere, som er kommet her til landet, men også for os politikere – hvor svært det måske reelt er at få has på den her problematik og finde løsninger, der virker.
De modtager så i nogle tilfælde penge for at rejse hjem – penge, som de i øvrigt kun kan få, hvis de ikke i forvejen er udvist og afvist.
Hvorom alting er, vil jeg gerne ind på et andet spor, nemlig det spor, der handler om, at den gamle § 26 jo med paradigmeskiftet blev mere eller mindre decimeret, således at det ikke længere kan lade sig gøre for en syrer at gøre sig fortjent til at blive gennem at integrere sig, få arbejde, betale skat, gå i skole, deltage i civilsamfundet – alle de ting.
Jeg kunne godt tænke mig en kommentar fra ministeren om, hvorfor det er, når alle de her blindgyder ligesom viser sig, at vi så ikke kan ende på, at man i det mindste kan gøre sig fortjent til det.
Mattias Tesfaye (S), 2021-12-17:
Menneskerettighedskonventionerne skal vi overholde, og det samme gælder den danske udlændingelov, og i den står der ikke, at det er Amnesty, der vurderer, hvorvidt folk har et beskyttelsesbehov.
Og de mennesker, vi taler om her, har jo fået nægtet at få forlænget deres opholdstilladelse, først i Udlændingestyrelsen og dernæst i Flygtningenævnet, som har vurderet, at de mennesker ikke har et beskyttelsesbehov.
For syrerne lige nu er det omkring 100, og det mener jeg vi bør læne os op ad og ikke en rapport fra en ngo eller andre.
Det kan være relevant at diskutere, men det er ikke dem, der træffer afgørelsen, for så ender det hele jo i hat og briller.
Rosa Lund (EL), 2021-12-17:
Men de her mennesker har jo behov for asyl.
Det er jo det, der er hele problemet.
Der er ikke sikkert i Syrien.
Det har vi både Amnestys ord for, og vi har en dom fra Menneskerettighedsdomstolen om det, som vi havde lejlighed til at diskutere i et samråd i går, og de konkluderer klokkeklart, at det er farligt for mennesker, som har været på flugt fra Assad, at blive sendt tilbage.
Og det er ikke kun de otte mennesker, den dom handlede om, men generelt.
Det er det, der står i dommen.
Sidst jeg tjekkede, hr. udlændingeminister, var vi to enige om, at menneskerettighedskonventionerne skal vi overholde.
Mattias Tesfaye (S), 2021-12-17:
Vi har også et trecifret antal iranere i udsendelsesposition, altså mennesker, vi har vurderet ikke har behov for beskyttelse, som skal rejse hjem, men på grund af udsendelsesvanskeligheder med Iran er vi ikke i stand til tvangsmæssigt at udsende dem.
Hvis vi der læner os tilbage og siger, at fordi vi ikke er i stand til tvangsmæssig udsendelse af iranere, kan de lige så godt få en almen bolig og en arbejdstilladelse og bo i Danmark, så tror jeg for det første at hele grundlaget under asylpolitikken ville skride, for så ville folk kunne modarbejde sig til et de facto-ophold i Danmark.
Og for det andet tror jeg at det vil betyde, at mange flere mennesker fra det land ville søge asyl i Danmark, fordi de ville vide, at uanset om de har et beskyttelsesbehov eller ej, vil de ende med at kunne blive i Danmark.
Så af den grund, også af hensyn til asylpolitikkens legitimitet, mener jeg, at vi skal stå fast på, at man får asyl, hvis man har behov for det, men hvis ikke man har behov for det, kan man ikke blive i Danmark, medmindre man kan få et andet opholdsgrundlag.
Hvis man f.eks. har haft et arbejde i 24 måneder, er der også en mulighed for at søge et opholdsgrundlag på den måde.
Rosa Lund (EL), 2021-12-17:
Tak for det.
Så knækker filmen alligevel bare for mig, for når man ikke har tænkt sig at gøre det, betyder det jo, at de syrere, som har fået frataget deres opholdstilladelse, skal sidde på udrejsecentre i, vi ved ikke hvor længe.
Det synes jeg er både umenneskeligt og hul i hovedet, når jeg tænker på, at de kunne komme ud og være en del af det danske samfund, bidrage til det danske arbejdsmarked, som jeg ved de gerne vil.
Kan ministeren ikke selv se, at det her på en eller anden måde er helt modsat?
På den ene side siger regeringen, at man gerne vil have mere arbejdskraft, og at man ikke vil samarbejde med Assads regime, men på den anden side siger man, at det er meget vigtigt for regeringens stramme udlændingepolitik, at de her mennesker sidder og – undskyld mig – rådner op på et udrejsecenter.
Mattias Tesfaye (S), 2021-12-17:
I forhold til det sidste spørgsmål må jeg nok henvise til udenrigsministeren.
Men jeg synes, at vi har været rimelig klare omkring de spørgsmål fra regeringens side.
Til det første spørgsmål vil jeg sige, at det, som jeg synes er afgørende, når man har brug for beskyttelse, er, at vi har et flygtningebegreb, der er defineret i FN's flygtningekonvention og i den retspraksis, der er udledt deraf, og i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Det handler om, om man som menneske har brug for beskyttelse.
Det handler ikke om kvaliteten af de myndigheder, som man vender tilbage til, eller om der overhovedet er nogen myndigheder.
Det er en individuel vurdering af ens beskyttelsesbehov.
Kathrine Olldag (RV), 2021-12-17:
Det er jeg også udmærket klar over, og det betyder jo netop også, at velintegrerede mennesker, som er en del af det danske arbejdsmarked, får frataget deres opholdstilladelse.
Og jeg tænker, at det jo på mange måder må gå imod regeringens generelle politik med, at vi skal have skaffet hænder.
Der er jo en generel mangel på arbejdskraft på tværs af alle brancher.
Vi har det gode gamle Venstreslogan »Danmark for dem, der kan og vil« og hvorfor er det så, at § 26 ikke kan komme i spil igen for folk, der kan og vil?
Og hvorfor kan vi ikke finde en 2021- eller 2022-version af § 26, der rent faktisk kan være med til at løse nogle af de strukturelle samfundsproblemer, vi har i det her land?
Mattias Tesfaye (S), 2021-12-17:
Jeg tror, jeg vil starte med at sige noget i forhold til den juridiske forskel.
Det, der stod i § 26, og det, der så er praksis ved de internationale domstole, er ikke fuldstændig det samme, men der er ikke stor forskel på det.
Så stor betydning havde paradigmeskiftet heller ikke.
Jeg kan huske, at jeg som udlændingeordfører før valget kaldte det en tynd kop te, for jeg syntes, at betydningen af det paradigmeskifte blev fuldstændig oversolgt.
Der er en lille forskel – man kan nok godt skubbe et stykke papir ind imellem – men det er ikke ret voldsomt.
Så vil jeg sige, at vi har arbejdskraftproblemer i Danmark, men løsningen er ikke flere flygtninge.
Med deres beskæftigelsesfrekvens er det ikke nogen løsning på de udfordringer, vi står med, med at tiltrække hænder.
Vi skal give folk beskyttelse, fordi de har behov for det, ikke fordi vi har behov for arbejdskraft.
Flygtningenævnet ligger lige herovre i Adelgade.
Det er en helt almindelig, anonym bygning.
Sidste år var der 600 mennesker, der forlod den bygning og havde fået et afslag på en opholdstilladelse, altså fået den inddraget eller ikke fået den i første omgang.
I år er vi oppe på omkring 480.
Nogle af dem er syrere, og nogle af dem kommer fra alle mulige andre lande i hele verden.
De har fået afslag, selv om de selv mente, at de havde behov for beskyttelse.
Det er jo egentlig ret voldsomt.
Der sidder et menneske over for dig, 1 m over for dig, og siger, at vedkommende har behov for beskyttelse, og så har vi 480 gange i Danmark i år sagt nej.
Alle de afgørelser gør da ondt i hjertet, men alternativet til, at vi har et ansøgningssystem, hvor man kan få ja eller nej, er jo, at alle får ja, og det er jo de facto åbne grænser.
Så jeg mener, at vi skal holde fast i det system, vi har, og det betyder også, at det er uafhængige myndigheder, der træffer afgørelsen, og ikke ngo'er.
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-17:
Amnesty International siger, at det ikke er sikkert.
Det er trods alt en stor organisation, der undersøger tingene rimelig nøje.
Hvad nu, hvis det er sådan, at det faktisk er lovligt at sende dem tilbage, men at det er rigtig, rigtig usikkert og risikofyldt for dem, hvilket vi jo får at vide det er: Vil ministeren så stadig væk udnytte, at det er lovligt, selv om det er dødsensfarligt for de her mennesker?
Mattias Tesfaye (S), 2021-12-17:
Men hvis vi begynder at bevæge os i retning af, at det ikke mere er uafhængige myndigheder, men ngo'er, der skal træffe afgørelse om, hvorvidt folk har et individuelt beskyttelsesbehov, så ja, ender asylpolitikken i hat og briller.
Det mener jeg virkelig, og det er også derfor, at ja, vi diskuterer selvfølgelig beslutningsforslaget, men jeg kan jo også høre fra ordførerne, at vi også diskuterer, hvem der egentlig skal vurdere, om andre mennesker har et beskyttelsesbehov.
Lige nu taler vi om syrerne, som der er meget politisk opmærksomhed omkring.
Hvem interesserer sig for somalierne, afghanerne, irakerne, marokkanerne, russerne?
De søger også asyl i Danmark.
Og hvis det handler om, hvilken ngo'er der har skrevet den seneste rapport, og det skal danne grundlag for ens beskyttelsesbehov på baggrund af en politisk diskussion, så ja, er det hat og briller.
Så jeg vil insistere på, at vi vedtager lovgivning her i Folketingssalen, og at vi så har uafhængige myndigheder til at træffe individuelle afgørelser.
Det er retsstaten værdigt.
Det andet
der synes jeg ikke er værdigt.
Jens Rohde (KD), 2021-12-17:
Jeg har simpelt hen næsten ikke ord for det.
Med det svar, som ministeren giver her, og som jeg synes er glædeligt, hvordan kan man så i himlens navn nogen sinde få sig selv til at sende noget menneske tilbage til nogle myndigheder, som man slet ikke anerkender?
Det sidste spørgsmål er: Skal Assad for en krigsforbryderdomstol?
Er det regeringens holdning?
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-17:
Mange tak, og tak for talen.
Jeg vil godt lige vende tilbage til Amnesty International.
Hvilket indtryk gør det på ministeren, at man fra Amnestys side siger, at det ikke er trygt og sikkert at vende tilbage til Syrien?
Er det virkelig sådan, som ministeren sagde, at hvis man følger rådene fra en stor international organisation, som bruger alle sine vågne timer på at arbejde lige præcis med det her spørgsmål, vil alting gå op i hat og briller?
Mattias Tesfaye (S), 2021-12-17:
Jeg kigger meget gerne på andre europæiske lande, men jeg tror også, vi skal huske, selv om der kom mange syrere til Østrig, Tyskland og Sverige – de tog rigtig mange syrere – at Europa jo trods alt stadig væk har huset langt det mindste antal af de syrere, der forlod Syrien.
De fleste er jo i Libanon, Jordan, Tyrkiet – det er jo millioner af mennesker, vi taler om – så når vi diskuterer en tilbagevenden til Syrien, kommer der jo også lynhurtigt et europæisk perspektiv på det.
Men det er jo i Syriens absolutte nabolande, langt de fleste er huset, og det er også derfra, den største tilbagerejse sker.
Marcus Knuth (KF), 2021-12-17:
Så er der egentlig bare en opfordring herfra.
For selv om antallet er lille, bliver det forhåbentlig et voksende antal over tid, der skal tilbage til Syrien for at hjælpe med at genopbygge deres land, når forholdene tillader det.
Så det er egentlig bare en opfordring til ministeren til måske at prøve at kigge på, hvad de gør i andre lande i Europa, f.eks. Holland, Norge og Storbritannien, for at se, om vi kan lære noget derfra, i forhold til om de måske har mere succes end os med at sende de mennesker tilbage, hvor man vurderer de ikke længere er i fare.
Mattias Tesfaye (S), 2021-12-17:
Det er rigtigt, at vi har en repatrieringsordning, som i gamle dage ikke kunne bruges af flygtninge, men som godt kan det nu, og det er lidt over 100, måske nærmere 150, om året her i de sidste 2-3 år, der har benyttet sig af den ordning.
Syrerne er faktisk en af de største grupper, vi overhovedet har i repatrieringsordningen.
Vi har jo en stor diskussion omkring syrerne i asylsystemet, og det synes jeg er helt relevant og rimeligt og også, at alle de ngo'er, der blander sig, har holdninger til det.
Jeg tror også bare, det er vigtigt at sige, at det er omkring 100 syrere, der har fået inddraget eller nægtet forlænget deres opholdstilladelse endeligt i Flygtningenævnet, og det er jo mange tusind syrere, der er kommet hertil efter borgerkrigen.
Den altovervejende hovedregel er derfor trods alt stadig væk, at de syrere, der er kommet hertil, indtil videre er blevet her.
Jeg tror også, at det, hvis man kigger ud i fremtiden, vil være flertallet af dem, der ender med at blive i Danmark, og det fortæller også noget om, selv om man politisk virkelig forsøger at forfølge en midlertidighedsdagorden, at konventionerne og den danske lov så alligevel er indrettet på en måde, hvor det er det lille mindretal, der ender med ikke at have en opholdstilladelse.
Marcus Knuth (KF), 2021-12-17:
Tak, formand.
Fra konservativ side ser vi jo på det her på nogenlunde den samme måde, som regeringen gør, altså at man, hvis man får beskyttelse i Danmark, selvfølgelig skal tilbage til sit hjemland, når forholdene tillader det, og at det er Udlændingestyrelsen, der laver vurderingerne af de forskellige landområder.
Kan ministeren ikke bekræfte, at der med den repatrieringsordning, vi har, allerede er rigtig, rigtig mange mennesker fra Syrien, der har haft beskyttelse i Danmark, der frivilligt rejser tilbage til Syrien?
Det var det ene spørgsmål.
Mattias Tesfaye (S), 2021-12-17:
Vi anerkender slet ikke Assads regime som den retmæssige regering i Syrien, og det er hele årsagen til, at vi har truffet den politiske afgørelse i forlængelse af en fælles analyse, som vi deler med vores europæiske partnere og USA, nemlig at vi ikke vil legitimere og anerkende det syriske regime ved at samarbejde med dem om tvangsudsendelser.
Så for os er det slet ikke anerkendte myndigheder, der opererer ud fra Damaskus.
Tak til formanden for ordet, og tak til ordførerne for modtagelsen af beslutningsforslaget.
Jeg har noteret mig, at der ser ud til at være bred opbakning til beslutningsforslaget.
Det er jo et forslag, der har til formål at opnå Folketingets samtykke til, at regeringen på Danmarks vegne tilslutter sig EU-forordningen, der vedrører reform af visuminformationssystemet – det, der bliver kaldt VIS.
Forordningen indeholder primært ændringer til den forordning, der kaldes VIS-forordningen, og som indeholder regler om det visuminformationssystem, som de europæiske lande bruger i forbindelse med behandlingen af visumansøgninger.
VIS-forordningen gælder allerede i Danmark, men nogle af de ændringer, der indføres med den forordning, som Danmark tilslutter sig, hvis dette beslutningsforslag vedtages, vil medføre visse tilpasninger af dansk lovgivning.
Desuden udvides formålet med og anvendelsesområdet for visuminformationssystemet.
Ændringerne indebærer bl.a., at der fremover i visuminformationssystemet ud over oplysninger om visa til kortvarige ophold vil skulle indlæses oplysninger om langtidsvisa og opholdstilladelse.
Ændringerne omfatter desuden regler, der muliggør automatiseret søgning fra visuminformationssystemet i andre EU-databaser med henblik på kontrol af ansøgere.
Regeringen er positivt indstillet over for de ændringer.
Forordningen udgør imidlertid en udbygning af Schengenreglerne, og Danmark kan derfor i medfør af artikel 4 i protokollen om Danmarks stilling inden 6 måneder fra forordningens vedtagelse beslutte at gennemføre den i dansk ret på mellemstatsligt grundlag.
Hvis beslutningsforslaget vedtages, vil regeringen derfor meddele Rådet, at Danmark vil gennemføre forordningen i dansk ret.
Marcus Knuth (KF), 2021-12-17:
Tak, formand.
Det er godt at se, hvor hurtigt og effektivt Folketinget kan arbejde, når vi gerne vil.
Nu kræver det så en tilpasning af dansk lovgivning.
Det synes vi Konservative er en god idé, eftersom det styrker delingen af information mellem medlemsstaterne og dermed selvfølgelig også kontrollen med, hvem der opholder sig i EU, og hvem der rejser ind og ud af EU.
Konservative bakker op.
Kathrine Olldag (RV), 2021-12-17:
Tusind tak, formand.
Det bliver også en kort omgang her fra Radikale Venstres side.
Vi støtter naturligvis også forslaget.
Ud over det ville vi heller ikke nødvendigvis skulle vedtage det her beslutningsforslag, hvis det var sådan, at vi rent faktisk ikke havde de forbehold, som vi har.
Så som radikal bliver jeg nødt til selvfølgelig at slå et slag for, at vi igen overvejer, hvorvidt vi skal beholde de her forbehold, eller om vi måske er ved at være modne til at tage skridtet fuldt ud ind i et fuldt europæisk samarbejde.
Med det sagt er det selvfølgelig rigtig fint, at vi kan vælge til og fra, og at vi har muligheden for at tilslutte os en forordning på trods af forbeholdene.
Så Radikale Venstre stemmer for.
Carl Valentin (SF), 2021-12-17:
Her er nyafsprittet og det hele.
Med vedtagelsen af beslutningsforslaget her i dag giver Folketinget sit samtykke til, at regeringen meddeler EU, at vi har besluttet at gennemføre ændringsforordningen til VIS-forordningen i dansk ret.
Det er både fornuftigt og nødvendigt, al den stund at en beslutning om ikke at tilslutte sig ændringsforordningen i yderste konsekvens vil kunne betyde, at Danmark skulle forlade det samlede Schengensamarbejde.
Det synes vi i SF ville være en rigtig dårlig idé.
Vi er i udgangspunktet positivt indstillet over for de ændringer af visuminformationssystemet, der lægges op til med ændringsforordningen, som bl.a. skal lette procedurerne for udstedelse af Schengenvisa, styrke kontrollen på de ydre grænser og på medlemsstaternes område og styrke den indre sikkerhed gennem enklere deling af oplysninger om langtidsvisum og opholdstilladelser gennem Schengenlandene.
Med ændringsforordningen får vi nu procedurer for udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne om visa til længerevarende ophold og opholdstilladelser.
Det er positivt, for den slags oplysninger kan EU's it-systemer ikke håndtere, som det er i dag.
Der indføres også en ny bestemmelse af VIS-forordningen om lagring af en kopi af den biografiske side i ansøgerens pas eller rejsedokument til støtte for tilbagesendelsesprocedurer.
Det er også et fremskridt, al den stund at medlemsstaterne i dag ikke har en ensrettet praksis for lagring eller udveksling af den type oplysninger, og fraværet af gyldige rejsedokumenter bremser i nogle tilfælde tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere, der ikke længere opfylder betingelserne for lovligt ophold i Schengenområdet.
Anne Rasmussen (V), 2021-12-17:
Vi mener, det er vigtigt, at medlemslandene i EU hjælper og deler viden med hinanden.
Det er bl.a. den vidensdeling, der gør, at vi i fællesskabet står stærkere rustet over for globale udfordringer.
Beslutningsforslaget bidrager til dette.
I Danmark gælder visumforordningen allerede.
Det er dog vurderingen, at de ændringer af visumforordningen, der indføres med den nævnte forordning, nødvendiggør visse tilpasninger i den danske lovgivning.
Desuden udvides formålet og anvendelsesområdet for visumordningen yderligere.
Det overordnede formål med ændringen er at facilitere visumudstedelsesproceduren, styrke kontrollen på de ydre grænser på medlemsstaternes område samt styrke den interne sikkerhed ved at lette delingen af oplysninger mellem medlemsstaterne om langtidsvisa og opholdstilladelser.
Som følge af det danske retsforbehold deltog Danmark ikke i Rådets vedtagelse af forordningen, men da ændringsforordningen vedrører en udbygning af Schengenreglerne, skal vi tage stilling til, om vi vil gennemføre det i dansk ret.
I Venstre mener vi, at vi skal støtte denne ændringsforordning, fordi vi i øjeblikket lever i en tid, hvor informationsdeling er en forudsætning for sikkerhed.
Alt i alt mener vi, at ændringerne er positive og justerer på nogle områder, hvor der er brug for det.
Med disse ord kan jeg meddele, at Venstre stemmer for beslutningsforslaget.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-12-17:
Ja, selvfølgelig!
Tak, formand.
Dette beslutningsforslag har til hensigt at sikre Folketingets samtykke, inden Danmark tilslutter sig ændringerne af forordningen om visuminformationssystemet.
Udlændinge- og Integrationsministeriet har nemlig vurderet, at ændringerne af forordningen kræver tilpasninger af dansk lovgivning.
Med ændringerne af forordningen vil der fremadrettet skulle indlæses oplysninger om langtidsvisa og opholdstilladelser i visuminformationssystemet.
Derudover bliver automatiseret søgning fra visuminformationssystemet i andre EU-landes databaser muligt.
Som Udlændinge- og Integrationsministeriet oplyser, er formålet med ændringerne af forordningen for det første at facilitere proceduren i forhold til udstedelse af visum, for det andet at styrke kontrollen med de ydre grænser og for det tredje at styrke den interne sikkerhed ved at lette deling af oplysninger mellem medlemsstaterne om langtidsvisum og opholdstilladelser.
I Socialdemokratiet mener vi, at det er vigtigt, at Danmark bakker op om EU-samarbejdet, særlig i forhold til ny lovgivning fra EU, der styrker kontrollen med de ydre grænser og personer fra tredjelande, der kommer til Europa i en kortere eller længere periode.
Derfor støtter Socialdemokratiet forslaget.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-12-17:
Som jeg forstår beslutningsforslaget fra ministeren, går det ud på, at reglerne for visa skal opdateres, så det også bliver muligt at indlæse oplysninger om langtidsvisa og opholdstilladelser i visuminformationssystemet.
Samtidig ændres reglerne, så det bliver muligt automatisk at søge i andre EU-databaser med henblik på kontrol af visaansøgere, hvilke styrker kontrollen på de ydre grænser og på EU-landenes område.