runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen J. Klint (S), 2018-01-30:
Vi er jo ikke lige høje alle sammen, så jeg kører lige talerpulten lidt ned, så jeg kan kigge over den.
Det kan næppe overraske mange, at jeg vil benytte dagens lovforslag om ændring af lov om menighedsrådsvalg i folkekirken til at gentage Socialdemokratiets ønske om en mere gennemgribende forenkling og ændring af love og regler vedrørende folkekirken, så dens struktur og organisering moderniseres og gøres mere transparent, og så der sker en modernisering af statens tilskud fra et delvist løntilskud til et mere neutralt bloktilskud.
Vi har jo lige gennemført en lovgivning for de andre trossamfund, så vi håber, vi kan vende tilbage til en god debat om en samlet lovgivning for folkekirken.
Men om dagens lovforslag må man jo så indrømme, at der ikke er ret meget partipolitik i det.
Det handler i høj grad om at gøre noget mere legalt, gøre noget mere fast.
Der har været forsøgsordninger med 2-årige valgperioder i stedet for 4-årige valgperioder, og nu kommer der en lovramme for, hvordan det kan virke på en forenklet måde, så man ikke skal helt til ministeriet for at få tilladelse, men kan gå til biskoppen.
Og så skal der selvfølgelig være nogle spilleregler for, hvordan det skal tilrettelægges.
Forslaget har også været sendt i høring, som forslag plejer, og folkekirken er jo et meget stort område, så det har faktisk været sendt ud til over et par tusinde, og der er kun kommet 26 høringssvar ind, og der er kun 4 af dem, der er kritiske.
Det viser jo, at der er ramt meget godt plet med det lovforslag, som vi behandler her i dag.
Der er nogle, der siger: Okay, hvad betyder det så, at man også ændrer lidt på det, så der er en valgforsamling, der kan tage stilling til noget, og at man kan vælge på en valgforsamling?
Kan man så kuppe mere, end man kan kuppe i dag?
Jeg tror faktisk, man kan kuppe mindre, for hvis der kun kommer forslag på en valgforsamling, er der jo en frist bagefter på nogle uger, hvor man kan nå at stille med en liste, hvis man synes, der så skal gennemføres et egentligt valg.
Så jeg synes egentlig, at der med lovforslaget i dag er taget højde for nogle af de ting, som kan være rigtige at diskutere.
Jeg synes også, det er godt, at vi får gjort op med, at fredsvalg ligesom var noget, der ikke var så legalt, og at det var finere med et kampvalg.
For folkekirken er jo en sognekirke, og derfor er det vigtigt, at det også er de borgere, som bor der og deltager i arbejdet, der udgør menighedsrådet.
Vi kan som parti anbefale det skift, der ligger i dagens lovforslag, og vi ser frem til, at det øger interessen.
Vi har jo ikke en folkekirke, hvis interessen for at deltage i demokratiet falder.
Det nytter jo ikke noget, at man synes godt om indholdet i selve kirken, hvis man ikke også vil hjælpe med at passe på driften af folkekirken.
Så det synes jeg også skal siges i dag: Det er en opfordring til at få flere til at stille op til menighedsrådsvalg og blande sig i det almindelige sognearbejde.
Det koster noget at have en demokratisk folkekirke, en rummelig og bred folkekirke, og det var der flere der godt kunne hjælpe med at bære frem.
Og det gør vi altså også i Socialdemokratiet.
Rune Lund (EL), 2018-01-30:
Tak for det.
I dag er en god dag for retfærdigheden, for i dag vil Folketinget fjerne forældelsesfristen med bagudvirkende kraft i forhold til erstatningskrav og godtgørelseskrav mod forvaltningsmyndigheder.
Det er en kæmpesejr for dem, som har oplevet overgreb; nu kan de endelig rejse de sager, som de ellers har været afskåret fra at rejse på grund af forældelsesfristen.
Så sent som i november sidste år afviste Østre Landsret en erstatningssag, fordi forældelsesfristen var overskredet.
Når lovforslaget er vedtaget ved tredjebehandlingen i næste uge, er der ikke længere nogen forældelsesfrist, der står i vejen for en erstatningssag.
Organisationen Børns Vilkår har mange eksempler på sager, hvor mennesker, der har været udsat for overgreb, i dag kæmper for at få erstatning.
Nu er der givet en ekstra mulighed for, at disse mennesker kan opnå retfærdighed.
Der er ingen garanti for, at en retssag bliver vundet, men der er nu en ny mulighed for at kunne rejse erstatningskrav og vinde retssager ved domstolene.
Rent teknisk er der tale om et ændringsforslag til det lovforslag, vi behandler, L 31, hvor lovforslaget inden ændringsforslaget fremadrettet ville fjerne forældelsesfristen i erstatningssager både for nye sager og for sager, hvor forældelsesfristen ikke er udløbet med de eksisterende regler.
Men lovforslaget sikrer ikke, før vi vedtager ændringsforslaget om lidt, at sager, hvor forældelsesfristen allerede er udløbet med de eksisterende regler, bliver omfattet.
Det ændrer ændringsforslaget på, i og med at der nu er et flertal for det, og at et enigt Folketing stemmer for.
Det er først den 8. februar, der er tredjebehandling og dermed endelig vedtagelse af dette lovforslag, men det er i dag, vi stemmer om ændringsforslaget, der afskaffer forældelsesfristen.
Det er også derfor, der i dag er repræsentanter for Godhavnsdrengene på tilhørerpladserne.
På Godhavnsdrengenes Facebookside står der bl.a. følgende i beskrivelsen af gruppen: Og så mindes vi de venner, der allerede i anbringelsestiden gav op, og vi mindes vennerne og deres pårørende, som ikke har klaret et liv, hvor vi fra starten gang på gang fik disse ord banket ind i hovedet: Du er intet og bliver aldrig til noget, du er bare en kasseret unge, som ingen vil kendes ved.
Sådan er det ikke i dag.
I dag er det dem, der har været udsat for overgreb og mishandling, der har vundet.
Det er et menneske, der har vundet over systemet, vundet over uretfærdigheden, vundet retten til at kunne føre erstatningssager ved domstolene.
Derfor er det en god dag i dag for retfærdigheden og for dem, der har været udsat for overgreb, og det er også en god dag, fordi vi kan se, at det nytter at kæmpe, kæmpe for retfærdighed, kæmpe for oprejsning.
Jeg ønsker Godhavnsdrengene og de mange andre, der nu får mulighed for at rejse erstatningssager, fortsat god kamp.
Det er en kamp, der nu for flere bliver mulig at føre ved domstolene.
Martin Henriksen (DF), 2018-01-30:
Det er jeg, og det var jo Storbritannien, som tog det op i sin tid og var med til at få lavet Brightonerklæringen.
Jeg tror snart, at de fleste lande efterhånden har ratificeret den erklæring.
Det er også noget, som jeg ved det danske formandskab har lagt stor vægt på, og det synes jeg også er positivt.
Men det understreger jo bare, at selv om det er et meget stort og tungt system, kan det faktisk godt lade sig gøre at påvirke tingene.
Jeg synes også, at det understreger den pointe, som jeg kom med på et tidspunkt, nemlig at der jo også er andre lande, der godt kan se, at der er nogle problemer.
Det er rigtigt nok, at den erklæring, som blev vedtaget i Brighton, løste noget at det, men den løste ikke det hele.
Og sådan er vi politikere jo indrettet, altså at hvis vi synes, at der er et problem, der skal løses, og vi så løser en fjerdedel af det, så tager vi, når det så er løst, fat på at løse resten.
Det er så det, vi gør her.
Zenia Stampe (RV), 2018-01-30:
Men nu er det, at hr. Martin Henriksen siger, at det er gået for vidt, og det område, som hr. Martin Henriksen og Dansk Folkeparti er optaget af, er udvisning.
Så bliver jeg bare nødt til at spørge, om hr. Martin Henriksen er bekendt med den seneste udvikling ved domstolen, nemlig at man overlader mere nationalt råderum til nationalstaterne, og at man går ind i færre sager, bl.a. også efter Brightonerklæringen, som blev vedtaget for et par år siden.
Det var klart de 47 lande, der gik sammen og sagde til domstolen, at man gerne ville have mere nationalt spillerum.
Martin Henriksen (DF), 2018-01-30:
Men det ville de jo stadig væk kunne med Dansk Folkepartis forslag.
Det ændrer Dansk Folkepartis forslag sådan set ikke ved.
Det handler om dansk lovgivning, ikke tyrkisk lovgivning.
Det er bare for at slå det helt fast.
Jeg er ret sikker på, at vi ikke har nævnt Tyrkiet i vores beslutningsforslag.
Det her handler om Danmark og om, om vi skal have frie rammer i Danmark.
Det er fuldstændig rigtigt, som fru Zenia Stampe siger, at Danmark jo er duks i den sammenhæng.
Det er helt rigtigt.
Men det, at Danmark som et land, der er kendt for altid at overholde de internationale spilleregler, kommer og siger, at her er det altså gået for vidt, er sådan set meget fornuftigt, for det kan jo være, at der så er nogle andre lande, der vågner op og tænker, at hvis Danmark af alle lande siger det, er der nok noget om snakken; så har de nok en pointe.
Morten Østergaard (RV), 2018-01-30:
Jeg har hørt argumentationen for beslutningsforslaget, men nu spørger jeg på et mere principielt plan for at få et klart svar.
Ønsker Dansk Folkeparti en situation, hvor Menneskerettighedsdomstolen ikke er der, hvor 820 millioner europæere ikke kan klage over krænkelser af deres basale rettigheder til en domstol, der forpligter landene ud over dem, der er nationalt?
Det er jo et helt banalt spørgsmål: Synes man, at verden var et bedre sted uden menneskerettighedserklæringen og uden Menneskerettighedsdomstolen til at opretholde den?
Martin Henriksen (DF), 2018-01-30:
I den ideelle verden så vi gerne, at Danmark ikke var underlagt Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, men hvis andre lande har lyst til at være underlagt den, står det dem selvfølgelig fuldstændig frit for.
Så anerkender vi jo, at det er der ikke flertal for, og derfor har vi så sagt til regeringen, at den dagsorden, man har i forbindelse med formandskabet for Europarådet, hvor man siger, at vi vil forsøge at få de andre lande med på at fortolke konventionen anderledes, så det eksempelvis bliver nemmere at udvise flere kriminelle udlændinge, er en god dagsorden, og den skal regeringen da endelig forfølge.
Så siger vi bare – og der er vi afhængige af de andre 46 medlemslande, hvert land kan jo nedlægge veto, og så falder det til jorden – at her er der også en anden model, hvor det i sidste ende ville være op til os herinde at vurdere, hvilke regler der skal gælde i Danmark.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-01-30:
Først lige en præcisering: Vi er ikke underlagt Den Europæiske Menneskerettighedskonvention; vi har tilsluttet os Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Nu har jeg fornøjelsen af også at være undervisningsordfører, og når jeg debatterer skolepolitik med Dansk Folkepartis ordfører, hører jeg, at man går meget op i, at historie – den danske kulturhistorie, åndshistorie og religiøse historie, som vi har i Danmark – er noget, som vi i høj grad skal holde fast i, bære videre og lære vores unge mennesker om.
Menneskerettighederne bygger om noget på ret voldsomme historiske begivenheder, som fandt sted i 1930'erne og 1940'erne i Europa, men lige pludselig er det åbenbart ikke så vigtigt for Dansk Folkeparti at lære af historien, når det handler om den form for erfaringer eller hvad?
Hvornår skal vi lære af historien og bruge den i vores politiske arbejde i Danmark?
Martin Henriksen (DF), 2018-01-30:
Man skal altid lære af sine erfaringer og tage ved lære.
Det synes jeg er rigtig klogt.
Men det betyder jo ikke, at alting så skal stå stille.
Vi har da også masser af love, som i sin tid er vedtaget i Danmark, og hvor man jo godt kan have det synspunkt, at der var en god grund til, at loven i sin tid blev indført, men at der nu er behov for at justere den eller måske afskaffe den.
Det kan man jo sagtens gøre.
Det mener jeg ville være at foretrække, især når det, vi bygger på, er demokratiske værdier.
Men det har jeg jo svaret på.
Vores beslutningsforslag understreger jo, at vi mener, at tiden er inde til, at vi gør noget andet.
Det betyder ikke, at man ikke skal tage ved lære af f.eks. anden verdenskrig eller første verdenskrig eller den kolde krig.
Det betyder det da ikke.
Det er jo eksempelvis en opgave, som man skal løfte i folkeskolen, og det skulle vi da gerne blive bedre til.
Men man skal også have respekt for, at tingene kan udvikle sig, og et land må da have lov til at forsvare sig selv.
Altså, der kommer nogle ind i det her land; vi tager dem alvorligt, lytter til deres sag og vurderer, at de skal have lov til at være i Danmark; og så siger vi til dem, at de skal overholde nogle regler, for vi har vedtaget noget lovgivning her i Folketinget – det har vi fået mandat til af de danske vælgere, som typisk hvert fjerde år går ned og stemmer – om, at vi eksempelvis skal udvise kriminelle udlændinge, og det skal vi selvfølgelig have lov til at gøre.
Zenia Stampe (RV), 2018-01-30:
Det er jo bemærkelsesværdigt, hvis modstanden mod konventionen og menneskerettighederne skulle komme fra et land som Danmark, som i virkeligheden er et af de lande, der har allerfærrest domme mod sig, hvilket er et bevis på, at vores retstradition og vores værdier i meget høj grad er i overensstemmelse med dem, som menneskerettighedskonventionen bygger på.
Helt anderledes forholder det sig jo f.eks. i Tyrkiet – det tror jeg er noget, som hr. Martin Henriksen også er meget optaget af.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Martin Henriksen, om det ikke ville være en alvorlig forværring for tyrkerne, hvis de ikke længere kunne gå til domstolen og klage, når deres rettigheder ikke bliver respekteret af et regime, som – der tror jeg at hr. Martin Henriksen og jeg er enige – bestemt ikke har respekt for menneskerettighederne.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-01-30:
Den Europæiske Menneskerettigskonvention minder os jo om en tid i vores verdenshistorie og europæiske historie, som forhåbentlig aldrig kommer igen.
Derfor er den vigtig.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at bare af den grund er det enormt vigtigt, at vi fastholder respekten for og tilslutningen til Den Europæiske Menneskerettighedskonvention?
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-01-31:
Og derfor vil jeg bare høre ministeren, om man, når man nu mener, at kriterierne for at placere en læreruddannelse i Nordsjælland er til stede, så ikke også placerer dem steder, hvor udfordringerne er endnu større.
Tak for det.
Mener ministeren, at de kriterier, der har sikret Nordsjælland en ny læreruddannelse, er så stærke og retfærdige, at de også bør gælde for resten af landet?
Søren Pind (V), 2018-01-31:
Nå, det var det, spørgsmålet gik ud på.
Det er udmærket, at den lokalvalgte spørger – al tænkelig respekt for det – men jeg må jo også indrømme, at vi går i listesko i forhold til udflytninger, dels af hensyn til arbejdspladser, dels af hensyn til den generelle tilrettelæggelse.
Jeg synes, det er en ærlig sag, at man kæmper for det, men jeg kan ikke sige yderligere om fremtidige udflytningsplaner.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-01-31:
Tak for det.
Og tak for besvarelsen.
Og når man dykker ned i »Bedre balance II«, kan man se, at det om de her uddannelsesstationer anføres, at det handler om at kunne lave dem i områder, hvor adgangen til videregående uddannelser er begrænset af afstanden fra bopæl til nærmeste udbud eller af et smalt udvalg af uddannelsesmuligheder, som ikke kan dække den lokale efterspørgsel efter arbejdskraft, den uddannede arbejdskraft.
På skoleområdet kan man jo så sige, at hvad angår kriterier i forhold til afstand, må det nødvendigvis være afstanden til nærmeste lærerseminarium.
I forhold til kvalificeret arbejdskraft kan man jo gå ind og se, i hvor høj grad de timer, der bliver læst i folkeskolen, bliver læst af det, man kalder kvalificeret undervisningskraft, altså af nogle, som har en linjefagsuddannelse i det pågældende fag eller tilsvarende.
Hvis man tager udgangspunkt i de her kriterier, kan man jo se, at Region Hovedstaden ud af sine kommuner har 12 – heraf 7 i det, man kan kalde i Nordsjælland – som lever op til KL's og folkeskolereformens målsætning om 85 pct. af timerne, som skal være læst af lærere med linjefagskompetence.
Region Sjælland derimod har én kommune, der lever op til 85-procentsmålsætningen.
I forhold til afstanden er der fra Helsingør 43 km til Frederiksberg med det nærmeste lærerseminarium.
Ude i Region Sjælland er der fra Kalundborg 70 km til Roskilde, mens der fra Slagelse er 57 km til Vordingborg, og fra Nakskov er der 84 km til Vordingborg.
Så ud fra det må man jo sige, at hvis der er et sted, hvor det giver mening, må det være i Region Sjælland.
Vi har sat Region Sjælland forrest i køen til næste udflytning.
Søren Pind (V), 2018-01-31:
Regeringen ønsker et Danmark i bedre balance, og det gælder også på uddannelsesområdet.
Som en del af »Bedre balance II« har regeringen prioriteret at skabe grundlag for oprettelsen af ti lokale afdelinger af en række uddannelser, de såkaldte uddannelsesstationer.
Vi har afsat i alt 160 mio. kr. til formålet fra 2018 til 2021.
De nye stationer vil være at finde i alle fem regioner, bl.a. i Hedensted, Kalundborg, Rønne, Skjern, Nykøbing Falster og Helsingør.
Med uddannelsesstationerne får flere unge mulighed for at tage en relevant uddannelse lokalt, og virksomheder uden for de store byer får nemmere adgang til den arbejdskraft, de har brug for.
Derfor giver det god mening at forsøge med en lokalafdeling af læreruddannelsen i Helsingør.
Som jeg læser spørgsmålet, vil spørgeren vide, om endnu flere byer kan se frem til en uddannelsesstation.
Til det vil jeg svare: Ja, hvis det giver mening.
Professionshøjskoler og erhvervsakademier kan ansøge om oprettelse af flere stationer, men man må jo konstatere, at vi ikke på nuværende tidspunkt har planer om yderligere økonomiske særtilskud.
Med de ti uddannelsesstationer giver regeringen et ekstraordinært rygstød til videregående uddannelser ude i landet.
Herved får vi efterprøvet, om uddannelsesstationerne kan kombinere regional forankring og høj kvalitet.
Orla Hav (S), 2018-01-31:
Jamen en gang til vil jeg sige, at det er godt og dejligt, at ministeren går aktivt ind i sagen.
Jeg stiller bare det spørgsmål, fordi det her er et godt formål.
Det har ikke noget at gøre med, at vi ikke synes, at tingene skal gå ordentligt for sig, og at man ikke skal følge de regler, der er.
Men det kunne jo også være, at der i fordelingen af de 12 eller 8 mio. kr., som ministeren var inde at kigge på, var mulighed for at tilgodese, at der faktisk er nogle, der har været tidligt ude og har været med til at skaffe penge til det frivillige ungdoms- og idrætsarbejde i et lokalområde.
Og som en service skal jeg så bare sige, at SIFA står for De Samvirkende Idrætsforeninger i Aalborg.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-01-31:
Mener ministeren, at de kriterier, der har sikret Nordsjælland en ny læreruddannelse, er så stærke og retfærdige, at de også bør gælde for resten af landet?
Karsten Lauritzen (V), 2018-01-31:
Jeg kan give det tilsagn, at jeg gerne tager op og besøger dem og fører en dialog med dem, og så må vi se, om vi kan finde nogle løsninger.
Men i det hele taget har de fået en rigtig god behandling, hvor man politisk kun har valgt at sige, at det slet ikke skal være muligt at udbyde det, som SIFA udbyder, med de undtagelser, man har lavet fra hvidvasklovgivningen og alt muligt andet.
Men jeg skal gerne se, om man kan gå et skridt videre,
og det er ikke kun for at tilfredsstille spørgeren, men også for at tilfredsstille de gode formål, som SIFA støtter i Aalborg og omegn.
Og nu kan jeg vist ikke tale mere.
Jeg skal heller ikke kunne sige, hvad EU interesserer sig for.
Men jeg kan sige, at jeg som minister ønsker at holde mig inden for de regler, der gælder.
Og det er svært at lave særregler for én udbyder og fritage vedkommende for en afgift inden for den EU-ret, der gælder – altså hvor nogle spiludbydere, der opererer på det danske marked, sidder på Malta – og så ikke give de andre det samme ud fra sådan en ligebehandlingsbetragtning.
Og selv om man er innovativ i SIFA – og i det hele taget skal innovation understøttes – skal det ske inden for rammen af, hvad der er lovligt.
Det duer ikke, at det er så lovligt som muligt.
Men inden for den ramme har vi så fundet en løsning, der gør, at SIFA kan vækste og udvikle sig.
Og når jeg nu skal besøge dem, håber jeg på en dialog, der fører til nogle ideer om, hvordan man kan få genereret et større overskud end det, man havde før, så de ikke rammes, altså så det frie foreningsliv i Aalborg og omegn ikke rammes af de nye regler.
Søren Pind (V), 2018-01-31:
Det er jo et initiativ, som regeringen helt selv har stået for.
Nu har vi så foreslået de her ti.
Jeg synes, det er meget tidligt at uddrage nogle erfaringer.
Men jeg skal da være ganske tydelig, med hensyn til at regeringens ambition er, at man i sit nærområde skal kunne tage nogle af de her uddannelser.
Orla Hav (S), 2018-01-31:
Jeg skal igen give udtryk for, at jeg er godt tilpas ved, at ministeren har rakt hånden ud for at tage en dialog.
Det synes jeg er en god vej at gå.
Og så vil jeg bare sige, at jeg har svært ved at forestille mig, at EU skulle gå op i, om der sidder nogle folk i det nordjyske, der har været innovative og med til at forny lokal-tv og tilføje nye vinkler og skaffe penge til børne- og ungdomsarbejdet.
Man risikerer lidt, vil jeg sige til ministeren, at det bliver sagen om de krumme agurker om igen.
For hvorfor skulle EU interessere sig for den krumme agurk, der hedder at skaffe penge til børne- og ungdomsarbejde på sådan en lidt anderledes måde?
Karsten Lauritzen (V), 2018-01-31:
Jeg vil sige, at jeg selv er en stor bingofan.
Om ikke så lang tid skal jeg med nogle gode venner til et sted i København og spille bingo, og det er også en social begivenhed, og jeg deltager da egentlig ikke for at vinde hverken ½ pund kaffe eller en stor pengepræmie, men for det sociale.
Men det ændrer bare ikke på, at der ifølge den juridiske fortolkning og de EU-regler, der gælder, skal være samme vilkår for alle.
Hvis vi fritager SIFA for afgift, vil vi også komme i en situation, hvor et spillefirma, der udbyder onlinespil på Malta, vil skulle afgiftsfritages.
Så man skal i hvert fald tænke sig grundigt om, med hensyn til hvilken løsning man vælger.
Men som jeg sagde i mit tidligere svar, tager jeg over og besøger SIFA og indgår i en dialog med dem om de regler, vi har, og om vi inden for, hvad der er lovligt, kan give bedre plads til dem.
Thyra Frank (LA), 2018-01-31:
Det er klart, at de skal overholde de her ting.
Og skulle der være tvivl om, hvorvidt kommunerne overholder den her lovgivning, så er det det kommunale tilsyn under Ankestyrelsen, der påser, om loven bliver overholdt.
Det kommunale tilsyn fører tilsyn med, at kommunerne og regionerne overholder den lovgivning, der særligt gælder for offentlige myndigheder.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-01-31:
Det er rigtigt, at kommunerne har opgaven med at levere ældreplejen, men med den opgave følger der jo også et ansvar for, at det bliver udført.
Så vil jeg bare høre, om ministeren har en grænse.
Thyra Frank (LA), 2018-01-31:
Altså, endnu en gang vil jeg sige: Kommunerne er forpligtede til at sikre, at den personlige pleje og den praktiske hjælp i fornødent omfang kan varetages ordentligt døgnet rundt.
Her fra Christiansborg kan vi så udstikke de overordnede rammer for ældreområdet, og så er det altså kommunernes ansvar at udmønte den lovgivning, som vi dermed viser dem vejen med.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-01-31:
Når man har den holdning – hvis man mener, at borgerne skal have den hjælp, de har behov for – vil jeg bare høre, om ministeren vurderer, at det så er muligt, som f.eks. Bornholms Regionskommune gør, at spare på ældreplejen, når vi så samtidig får flere ældre, og når man holder sig det for øje, at de ældre skal have den hjælp, de har brug for.
Det er jo ikke for at være krakilsk, at jeg stiller de her spørgsmål eller forsøger at udfordre regeringen, for jeg synes i virkeligheden, at det er en rigtig god idé, at man laver den her uddannelse i Helsingør; det er der stærkt brug for.
Til sidst vil jeg så bare høre: Hvilke erfaringer skal der til, eller hvad skal der til, for at man vurderer, at det er en succes med den nye læreruddannelse i Helsingør?
Thyra Frank (LA), 2018-01-31:
Min holdning er fuldstændig i overensstemmelse med den linje, som Ankestyrelsen følger, nemlig at borgerne skal have den hjælp, som de har behov for, og det er, uanset hvor de bor.