runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2021-04-23:
Jeg vil helt kort gerne kvittere for den positive tilgang til forslaget.
Det er jo interessant – nu har ordføreren jo også været her under hele debatten – at man kan høre både fra regeringen og fra Venstre, som er et tidligere regeringsparti, at det her er mange penge, at det er rigtig mange penge, der bliver fratrukket i skat her, og at det vil påvirke virksomhederne markant.
Det fortæller jo også noget om, at der bliver overført rigtig, rigtig mange penge i halalafgifter og i halalcertificeringer til Det Muslimske Broderskab.
Står ordføreren ikke tilbage med den følelse, at det jo virker lidt mærkeligt, at ministeren kan stå på Folketingets talerstol og sige det, men at når man stiller nogle spørgsmål skriftligt, får man det svar tilbage, at det kan man ikke opgøre.
Men ministeren ved det i hvert fald, for ministeren har jo stået her på talerstolen i dag og sagt, at det her vil betyde tab af danske arbejdspladser.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-23:
I Nye Borgerlige er vi meget optagede af, at de danske virksomheder har nogle gode rammevilkår for at kunne drive deres virksomhed.
Det er derfor, vi vil sænke elafgiften; det er derfor, vi vil sænke afgifter på benzin og diesel; det er derfor, vi vil fjerne selskabsskatten.
Vi vil på en lang række områder hjælpe danske virksomheder, så deres konkurrencevilkår forbedres og bliver langt, langt bedre, end de er på nuværende tidspunkt.
Det er også sådan noget som lavere kapitalbeskatning, som vil give flere virksomheder mulighed for at kunne vækste, især iværksættervirksomheder.
Men det er ikke ensbetydende med, at man skal have fuldstændig carte blanche til, at der ikke er nogen værdier, i forhold til hvordan det danske samfund skal indrettes, når man snakker om skattebetaling.
Det har vi på en lang række områder, og det har vi absolut også i Nye Borgerlige en holdning til, når det gælder det her.
Vi synes også, det er interessant at kigge på, hvad beløbet er bag det her.
Jeg synes, det er en fuldstændig relevant dagsorden at finde ud af, hvor mange penge det her egentlig drejer sig om.
Derfor vil vi i udvalgsbehandlingen gerne have en opgørelse over, hvor mange arbejdspladser regeringen vurderer det vil koste, hvis man laver det her, hvad det vil betyde for bnp og alt muligt andet.
For på den ene side kan man ikke sige, at det her er noget, der vil have stor, stor betydning for virksomhederne og for deres mulighed for at sælge og mulighed for at drifte, og at de vil komme til at afskedige medarbejdere, og på den anden side sige, at det er en ubetydelig ting.
De to ting hænger simpelt hen ikke sammen.
Derfor synes jeg, vi skal have kigget grundlæggende på det her og se på, hvad tallene bag det er, og så håber vi, at Dansk Folkeparti måske vil være med på et ændringsforslag, som sikrer, at det her ikke bliver dyrere for virksomhederne generelt.
Men det at gå ind og finansiere, at folk og virksomheder ønsker en halalcertificering via et fradrag, er vi absolut ikke tilhængere af i Nye Borgerlige.
Derfor ser vi positivt på det her beslutningsforslag.
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-04-23:
Nu synes jeg, at DF's ordfører lægger nogle ord i min mund, som jeg ikke har sagt.
Det er bare meget vigtigt for Det Konservative Folkeparti, at vi har nogle gode vilkår for vores virksomheder, nogle gode konkurrencevilkår, og at vi ikke skaber så mange barrierer, at virksomheder og arbejdspladser flytter ud af vores land.
René Christensen (DF), 2021-04-23:
Det er interessant; det er dejligt, når ordførerne taler ligeud.
Det Konservative Folkeparti vil hellere have, at pengene går fra velfærdssamfundet og danskerne og bliver overført til Det Muslimske Broderskab.
Det er det, som vi kan høre her fra Folketingets talerstol, og det er selvfølgelig interessant i forhold til den debat, vi har andre steder om det her emne.
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-04-23:
Det Konservative Folkeparti er meget optaget af, at vi har et enkelt skattesystem, og at de danske virksomheder har nogle gode forhold og har mulighed for at trække de omkostninger fra, og at vi ikke skal have alle mulige forskellige særhensyn og særbeslutninger truffet her på det område.
René Christensen (DF), 2021-04-23:
Det synes jeg er ret interessant.
Det vil sige, at De Konservative synes, at det er godt og det er vigtigt, at virksomhederne bliver halalcertificerede, for det vil de stadig væk kunne blive – de vil stadig væk kunne drive deres virksomhed og være halalcertificerede med det her forslag – og at de kan trække udgifterne fra og dermed tage penge ud af velfærdssamfundet og overføre til bl.a. noget som Muslim World League, altså være med til at finansiere moskébyggerier i hele verden og også i Danmark.
Det er det, De Konservative støtter op om: at sådan skal det forblive med at være.
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-04-23:
Tak for det, formand.
Dansk Folkeparti ønsker, at virksomheder ikke skal kunne trække udgifterne til halalomkostninger fra i virksomhedens skattemæssige regnskab.
For os i Det Konservative Folkeparti handler det her forslag om erhvervspolitik.
Ifølge skattelovens § 6, stk. 1, kan der ved opgørelsen af den skattepligtige indkomst foretages fradrag for udgifter, der i årets løb er anvendt til at erhverve, sikre og vedligeholde virksomhedens indkomst.
De muligheder vil man med det her beslutningsforslag begrænse, og der vil derfor være tale om en reel skattestigning for de danske virksomheder, som benytter sig af det.
Halalcertificeringen er en ganske almindelig produktionsomkostning for erhvervslivet.
Det er en almindelig standard, som man skal godkendes til, for at kunne sælge sit produkt til de markeder, der ønsker halal.
Går vi ned ad den her vej, kan det have konsekvenser for Danmarks evne til at tiltrække og fastholde virksomheder, og det ville vi være rigtig kede af, og det kan hurtigt blive en glidebane.
På den baggrund kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte beslutningsforslaget.
Rune Lund (EL), 2021-04-23:
Mange tak, ærede formand.
Fra Enhedslistens side vil vi meget gerne se på de muligheder, der er for at benytte sig af fradrag.
Vi synes på mange måder, at fradragsreglerne er for lempelige.
Vi ser, at fradragsregler kan bruges til, at multinationale selskaber år efter år kan betale nul eller næsten nul kroner i skat.
Så det er bestemt ikke, fordi der ikke er noget, man kan kigge på på fradragsområdet; herunder også rentefradrag, der kan fremkomme ved hjælp af interne lån i en multinational koncern, hvor rentebetalinger så kan gå til et lavskatteland, hvor moderselskabet ligger, mens rentefradraget så kan tages i et land som Danmark, hvor der er en høj skat, som man så kan få fradrag i.
Men det her forslag kan vi så på ingen måde støtte, for det er jo bare endnu et forslag i rækken af forslag fra Dansk Folkeparti, som handler om en evindelig klapjagt på muslimer, og nu skal den så tages i Skatteudvalget.
Denne gang går den vilde halaljagt så ud over danske eksportvirksomheder, som skal eksportere kød til muslimske markeder, og som nu ikke ifølge Dansk Folkeparti skal kunne få fradraget for helt legitime driftsomkostninger.
Det her er driftsudgifter på linje med alle andre, og derfor er det i øvrigt heller ikke sammenligneligt med udgifter til afholdelse af repræsentationsudgifter, som man skriver i B-forslaget.
Det er netop driftsudgifter.
Det forekommer os også mystisk, at det kun er udgifter vedrørende halal, der kigges på, frem for andre religiøse certificeringer.
Kathrine Olldag (RV), 2021-04-23:
Tak, formand.
Jeg er meget enig med SF's ordfører i, at det kunne være interessant at bruge dem på nogle rigtige problemer i stedet for.
Men vi skal selvfølgelig tage det alvorligt, når et parti kommer med endnu et forslag om halal.
Jeg har selv haft fornøjelsen af at diskutere det her både fra en udlændingepolitisk vinkel, fra en fødevarepolitisk vinkel og nu sågar for tredje gang.
For naturligvis er det sådan, at danske virksomheder, når de har udgifter ved deres produktion, har mulighed for at trække dem fra, og det har de selvfølgelig af bl.a. eksporthensyn, som Venstres ordfører så fuldstændig fornuftigt redegjorde for.
For os i Radikale Venstre at se
er det rigtig, rigtig interessant at diskutere det her fra en skattemæssig vinkel.
Jeg synes personligt, at det er interessant.
Jeg vil gerne give en cadeau til mine kolleger på skatteområdet for at være saglige.
Jeg synes, at det her er første gang, at vi har en meget, meget saglig diskussion om halal, altså hvad det egentlig betyder for danske virksomheder.
Forslagsstillerne har naturligvis ret i, at det her ikke kun handler om slagterier.
Det handler om halalprodukter generelt fra tandpasta til bordstole og skriveborde osv.
Men det handler jo også om, at udgifter til halalcertificering i en dansk virksomhed er fuldstændig sidestillet med de udgifter, du har ved at køre på genbrugspladsen; de udgifter, du har, hvis du skal reparere din printer; de udgifter, du har, ved alskens aktiviteter, der gør, at din virksomhed overhovedet fungerer.
Så naturligvis skal der ikke lige præcis i det her hjørne være en særregel.
Hvorfor skulle der dog i alverden være det?
Så det bliver et triplenej.
Det er et nej første gang og et nej anden gang og nu et nej tredje gang fra Radikale Venstre.
Carl Valentin (SF), 2021-04-23:
Jeg synes ikke, det er fornuftigt at gå ind her med sådan specifikke produkter og udvælge, at dem skal virksomhederne så ikke kunne trække fra.
Det var sådan set bare det, jeg prøvede at sige.
René Christensen (DF), 2021-04-23:
Jeg ved ikke rigtig, hvad jeg skal sige til det.
Enten har ministeren ikke sat sig ret meget ind i, hvad halal er, eller også er det en studentermedhjælp eller en anden, der har skrevet talen.
Det handler jo ikke alene om slagterier, for vi har nu en sag kørende på en fabrik, der laver pumper, og det er tandpasta, og det er alt muligt, der er halalcertificeret.
Halal betyder jo, at det er rent, og at man kan spise det, hvis man er rettroende muslim.
Så det er alting, det her handler om – det er ikke kun slagterier.
Jeg kan også forstå, at det er et stort tal, for det kan man ikke få oplyst.
Jeg har jo selv spurgt skatteministeren om, hvor mange penge det egentlig er der bliver brugt på det her, og det kan man ikke svare på.
Men det er alligevel så store tal, at det, hvis man ikke kan fratrække det, vil betyde enorme udfordringer for danske slagterier i forhold til deres eksport og deres konkurrenceevne.
Så vi har i hvert fald ministerens ord for, at det er et meget, meget stort tal, som vi taler om, som der her er fradragsberettiget.
Men det næste spørgsmål, man kan stille, er jo også, at der vel også bliver brugt amu-penge, når de her mennesker skal på kurser.
Vi har lige haft et eksempel med en virksomhed, hvor der er 125 personer, der har været på halalkurser for at få lov at arbejde der.
Er det også fradragsberettiget?
Troels Ravn (S), 2021-04-23:
Jo, men jeg tror heller ikke, at ordføreren kan andet end at have lagt mærke til, at jeg siger, at jeg er helt overbevist om og jeg har fuld tiltro til, at det her lovforslag er skåret rigtigt til, for dels har vi ikke et udestående med EU-retten, dels understøtter vi vores virksomheders rammevilkår.
Men vi har jo så selvfølgelig også respekt for de demokratiske processer, og vi sidder jo alle sammen i Skatteudvalget, og man skulle da være en tosse, hvis ikke også man kunne lægge op til, at der kan komme nye oplysninger, som kan påvirke en lovproces.
Sådan er det.
Men som det her lovforslag står her og nu, har jeg naturligvis fuldt ud tillid til, at det er det rigtige.
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-04-23:
Tak for det.
Jeg blev bare lidt glædeligt overrasket før, fordi det her også er en sag, der ligger Det Konservative Folkeparti meget på sinde, og jeg hørte ordføreren sådan åbne op for, at man er åben for at se på, om der er andre modeller, i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Der vil jeg bare gerne lige høre, om ordføreren vil bekræfte, at det er Socialdemokratiet villige til.
For ministeren har jo været meget entydig i, at der kun er én løsning på det her problem.
Så det er positivt, hvis Socialdemokratiet vil være åbne i udvalgsbehandlingen.
Troels Ravn (S), 2021-04-23:
Jamen jeg har stor respekt for, at vi, som de forskellige partier vi er, jo kan kaste forskellige øjne på sådan et lovforslag her.
Jeg mener, at vi i Socialdemokratiet og regeringen arbejder hundrede procent for, at vores virksomheder har gode rammevilkår.
Det gør vi også med den skattelovgivning, som vi vedtager her i Folketinget.
Vi har masser af eksempler på, at vi er med til at gøre det godt at være dansk virksomhed.
Det er vigtigt, at vi har nogle gode rammevilkår; det er vigtigt, at vi har arbejdspladser.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-04-23:
Det er jo helt korrekt, at man ikke kan sammenligne landene 1:1.
Altså, i Finland er selskabsskatten 20 pct., og i Danmark er den 2 pct. højere.
Vi har også en højere selskabsskat end Sverige.
Grunden til, at man så heller ikke kan sammenligne det fremadrettet, er, at vi nu putter 15 pct. udbytteskat på oveni, hvor de to andre lande har 0 pct.
Så det giver jo næsten sig selv, at vi virkelig bliver et dårligt land at investere i, alene på grund af skattereglerne, hvilket gør det sværere for virksomhederne at skaffe kapital.
Så jeg vil spørge, om ordføreren ikke vil være med til at overveje, om man kunne gå den anden vej og gøre ligesom bl.a. Sverige og Finland.
Jeg tror i øvrigt, at også Frankrig og Belgien har valgt den anden vej.
Så det er fair, at vi skal rette til i forhold til EU-lovgivningen, men hvorfor har vi valgt at gøre det dårligere for os selv?
Troels Ravn (S), 2021-04-23:
Jeg er ikke helt sikker på, at man på den måde, sådan i forholdet 1:1, kan sammenligne skatteforholdene i forskellige lande.
For Socialdemokratiet og for regeringen er det altid vigtigt, at vi har gode rammevilkår for vores virksomheder, at der bliver skabt arbejdspladser.
Og det skal al lovgivning også understøtte.
Derfor vil jeg igen, som jeg sagde til Venstres ordfører, sige, at jeg har fuld tillid til, at vi med det her lovforslag skærer det rigtigt til – og ikke mindst med tanke for, at det her også er en tilpasning.
Altså, vi kan ikke i Danmark have et udestående med EU-retten.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-04-23:
Noget af det, der ifølge det her lovforslag skævvrider beskatningen, er jo, at hvis man er en investeringsforening, der investerer i nogle danske aktier, kommer der 15 pct. udbytteskat på , men hvis man havde gjort noget tilsvarende igennem Finland eller Sverige, var der kommet 0 pct. udbytteskat på.
Og det er jo nok det, der sådan rent logisk gør, at beskatningen bliver skæv, og at investeringer fremadrettet kommer til at lægge sig andre steder end i Danmark.
Så vil jeg egentlig godt høre den socialdemokratiske ordfører, hvorfor man har valgt ikke at følge det svenske eksempel eller det finske eksempel, hvor man jo altså godt kan tilpasse sig EU-retten.
Troels Ravn (S), 2021-04-23:
Jeg har også med stor interesse læst høringssvarene, også det fra Finans Danmark, og som jeg sagde i mit første svar, og som var noget, der gik som en rød tråd i min ordførertale, så har jeg selvsagt tillid til, at det lovforslag, vi behandler her, er skåret rigtigt til.
Men jeg vil sige til ordføreren, at vi i det fortsatte lovarbejde kan se på, om der er modeller, som kan være mere hensigtsmæssige.
Kim Valentin (V), 2021-04-23:
Tak for det.
Det er jeg glad for at ordføreren for Socialdemokratiet siger.
Nu er det jo sådan, at den model, som er foreslået her, ikke er den eneste model – der findes andre modeller.
Jeg medgiver, at det ikke nødvendigvis er de bedste modeller i verden, men lad os lægge hovedet i blød for at se, om der ikke er en bedre model.
Jeg vil bede ordføreren om lige at komme ind på det høringssvar, som Finans Danmark har givet.
De kommer jo med nogle forslag til alternative modeller.
Troels Ravn (S), 2021-04-23:
Tak for spørgsmålet.
Det er klart, at som ordføreren stiller det op her, må man medgive, at der kan være en skævhed i det.
Jeg ser det helt overordnet sådan, at den her tilpasning jo er et forhold, der handler om Danmark og EU-retten, og at vi nu foranlediget af en dom fra EU-Domstolen, som er gået Danmark imod, er nødt til at lave en tilpasning i forhold til den danske udbytteskat.
Så jeg har tillid til, at lovforslaget her har den helt rigtige hensigt og er rigtigt skåret til, omend ordføreren kan have ret i, at der kan være skævheder ude i den virkelige verden.
Kim Valentin (V), 2021-04-23:
Tak til ordføreren for talen.
Lad os tage et lille eksempel: I København bor der to mænd på samme vej, Aktievej.
Den ene vælger at købe en aktie i Novo – og det er jo fint nok – og den anden vælger at købe en andel i en investeringsforening, som køber en aktie i Novo.
Så går der et års tid, og så bliver de begge to glade, fordi Novo giver et udbytte på 100 kr., og så betaler den ene 27 kr., og den anden betaler 37 kr.
Det sker der ikke noget ved.
Men så en dag mødes de jo ved hækken og sammenligner.
Synes ordføreren, det er rimeligt, at den ene betaler 27 kr., og den betaler 37 kr. i skat?
Troels Ravn (S), 2021-04-23:
Tak for ordet.
Det er jo en ordentlig pakke, vi skal behandle her.
Lovforslaget indeholder ændringer på en lang række forskellige områder, men jeg vil forsøge at komme rundt om det hele med nogle bemærkninger.
For det første lægger lovforslaget op til to justeringer af lovgivningen, der skal sikre, at de danske regler er i overensstemmelse med EU-retten.
Først og fremmest indfører lovforslaget skattepligt for danske foreninger, når de modtager danske aktieudbytter, renter eller kursgevinster på kontrolleret gæld og royalties.
Det er en påkrævet ændring, da danske foreninger på det punkt har gunstigere regler end udenlandske foreninger, hvilket er i strid med EU-retten.
Det kan selvfølgelig ramme dele af det danske foreningsliv, men den foreslåede skattepligt vurderes at være den eneste mulighed, hvis vi skal værne om den danske kildebeskatning af aktieudbytter til udlændinge.
Lovforslaget indebærer en undtagelse for beskatningen for de foreninger, som opfylder kravene om at være udelukkende almenvelgørende eller almennyttige, og det er efter Socialdemokratiets mening en afbalanceret model, når nu vi er nødsaget til at foretage en ændring.
Og jeg kan forstå, at skatteministeren er villig til at se på, at det merprovenu på omkring 20 mio. kr. årligt, som følger af ændringerne, føres tilbage til foreningslivet.
Det er positivt.
Den anden tilpasning af EU-retten angår indførelse af skattepligt af aktieudbytte for danske investeringsinstitutter med minimumsbeskatning, når de modtager aktieudbyttet.
Ændringen er foranlediget af en dom fra EU-Domstolen, som er gået Danmark imod, og det er en nødvendig tilpasning for at sikre den danske udbytteskat.
For det andet lægger lovforslaget op til en række ændringer af gældende skatteregler, som skal tage højde for den helt særlige situation, der er opstået som følge af det midlertidige forbud mod hold af mink i Danmark, og så er vi jo ovre i en helt anden boldgade.
Det er selvfølgelig en proces, som skal følges helt til dørs på retfærdig vis, og det foreslås, at alle overdragelser af minkfarme og følgeerhverv, der sker som følge af det midlertidige forbud, kan ske uden forhøjelse af afgiften efter boafgiftsloven, hvis virksomheden er erhvervet til nedsat afgift.
Det er vigtigt for Socialdemokratiet, at fradraget forhøjes til et rimeligt niveau, så fondene kan støttes i at styrke det sociale og sygdomsbekæmpende arbejde.
For det fjerde foreslås det, at danske værdipapircentraler skal indberette udbytter af aktier, selv om de ligger i et depot, som er ført af en udenlandsk bank.
Det ser vi i Socialdemokratiet som et positivt tiltag, som styrker mulighederne for at undgå skatteundgåelse og skatteunddragelse.
Endelig, til sidst, lægger forslaget op til at fjerne forskelsbehandlingen mellem offentlige plejehjem og selvejende plejehjem og boliger ved at skattefritage sidstnævnte.
Tak for ordet.
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-04-23:
Jeg vil bare kvittere, for jeg synes da, det er dejligt, at ordføreren vil være med på at se på, om der er andre muligheder, i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Vi er i hvert fald meget optagede af, at vi får gransket alle muligheder på det her område.
For det kommer til at have store konsekvenser for investerings kulturen i Danmark, hvis vi vedtager det, som det ligger her.
Troels Ravn (S), 2021-04-23:
Jeg tror i og for sig i udgangspunktet, at alle partier her i Folketinget har den hensigt, at vi skal skabe de bedste rammebetingelser for vores virksomheder og den bedste skattelovgivning.
Vejen dertil kan så være forskellig, og vi har her et lovforslag, som jeg fuldt ud har tiltro til.
Det at skabe gode rammevilkår for vores virksomheder og skabe arbejdspladser og vækst, som vi kan bruge til nogle fornuftige finanslove, er selvfølgelig altid et stort mål.
Kim Valentin (V), 2021-04-23:
For Venstre er det meget vigtigt, at vi også lever op til det.
I øvrigt er der jo en dom fra 2018; vi havde den allerede i den foregående regering, og det er noget, som ministeren har arvet som en del af porteføljen af sager.
Vi vil godt være med til at løse det, men det vil vi jo kun kunne gøre, hvis ministeren også kan flyttes på noget af det her, altså hvis vi finder en god model.
Og det er derfor, jeg spørger om det.
Morten Bødskov (S), 2021-04-23:
Hvis der er uklarheder forbundet med den model, som regeringen mener er den rigtige, så svarer vi gerne på spørgsmål.
Det her er noget, Skatteministeriet og Skatteforvaltningen har arbejdet med ganske længe.
Det er jo en dom, som ligger et godt stykke tid tilbage, og derfor er det noget, der er arbejdet med ganske længe.
Det er rigtigt nok, at der er indkommet flere forskellige spor, om man vil, og dem har vi afprøvet, og derfor er holdningen den, at det her er den rigtige model.
Det er rigtigt, at den foreslåede beskatning af de danske investeringsinstitutter med som sagt minimumsbeskatning altså vil betyde beskatning af både institut og investor.
Hos de her investorer, og det synes jeg trods alt hører med til debatten, vil det, der bliver beskattet, altså kun være nettoudbyttet.
Det, man skal være opmærksom på, når man taler om det her og de alternativer, der er, er, at man ret hurtigt risikerer at havne i en situation, hvor det, man vil fjerne, er hele udbyttebeskatningen, f.eks. hvis man følger noget af det, De Konservative har sagt, og det koster ca. 350 mio. kr. om året, hvis man gør det.
Men vi kaster gerne lys over, hvorfor vi har valgt den her model, og det kan vi jo gøre i det videre udvalgsarbejde, helt sikkert.
Kim Valentin (V), 2021-04-23:
Jeg vil godt have lov at kvittere for ministerens slutbemærkninger om at opdele forslaget og om, at vi kan have en teknisk gennemgang.
Vi lægger så også op til en høring, fordi der er ret mange høringsparter derude, som også gerne vil komme ind på ændringsforslagene, og det er jo, fordi det her lovforslag er kommet sådan lidt hurtigt igennem høringsdelen, kan man sige, ikke?
Det stressede en lille smule, og derfor kan der nemt komme noget, som vi skal høre de her parter om, i forbindelse med den her lovproces.
Men jeg skal høre ministeren om det, der er kommet frem i løbet af debatten i dag, nemlig at der jo kunne være andre modeller.
Er ministeren lukket over for det?