runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Halime Oguz (SF), 2020-12-03:
Tak for det.
Vores ordfører på området kunne ikke være her i dag, så jeg har lovet at læse hans tekst op.
Det er for Socialistisk Folkeparti vigtigt, at Danmark spiller en aktiv rolle, når det gælder om at sikre tros- og religionsfrihed i hele verden.
Det er en universel menneskerettighed, som vi skal værne om og kæmpe for udbredelsen af.
Danmark har på mange måder været et foregangsland, når det handler om at sikre friheden til at tro på og dyrke den religion, man ønsker.
Vi har som det internationalt engagerede land, som vi er, bundet os til FN's konvention om politiske og borgerlige rettigheder og Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, der begge forpligter os til beskyttelse af religiøse mindretals ret til at tro, dyrke og tale om deres religion.
Verden hænger uløseligt sammen, og mennesker lever sammen på kryds og tværs af etnicitet og religion.
Desværre har vi i de seneste år set en stigning i forfølgelsen af religiøse mindretal.
Dette forslag handler om, at Danmark bør have et særligt fokus på at sikre kristne mindretal mod forfølgelse.
Det glæder mig, at Dansk Folkeparti har fokus på, at religiøse mindretal forfølges.
SF vil gerne tilslutte sig kampen for at sikre, at kristne ikke forfølges, hvorend i verden de måtte befinde sig.
Vi er da også optaget af, at jøder, muslimer, shiamuslimer, buddhister, hinduer osv. ikke forfølges.
Tros- og religionsfrihed er en universel ret, som ministeren også var inde på i sin fine tale.
SF mener derfor, at det var vigtigt, at Danmark i 2018 oprettede en enhed under Udenrigsministeriet for at sikre Danmarks indsats for at sikre tros- og religionsfrihed.
Danmark bør som det frihedselskende land, vi er, gå aktivt ind i kampen for at vende den triste udvikling, vi som nævnt har set.
Denne indsats er enormt vigtig.
I SF mener vi ikke, at en særskilt indsats for en enkelt gruppe vil hjælpe denne indsats.
Tværtimod vil den fremstå som et benspænd for den ånd, som universelle principper og rettigheder udspringer fra.
SF kan derfor ikke støtte forslaget, men ser frem til en grundlæggende diskussion af, hvordan vi kan sikre den universelle tros- og religionsfrihed de steder i verden, hvor den desværre er udfordret.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-12-03:
Det har jeg heldigvis haft mulighed for at sige i flere forskellige medier, og det er, at vi ønsker en omfordeling af midlerne internt i Udenrigsministeriet.
Der er f.eks. det arabiske partnerskab, som man kunne kigge på, hvor der er nogle midler, der kunne bruges til det her område.
Så det er et rigtig godt spørgsmål, og det kan jeg hurtigt svare på.
Så er der noget, jeg har totalt misforstået.
For jeg vidste da ikke, at den britiske undersøgelse har lavet en uafhængig undersøgelse af, hvordan det danske udenrigsministeriums arbejde er på området.
For det er præcis det, der lægges op til: Det er en uafhængig undersøgelse af, hvordan og hvorledes og hvad der er sket, siden det gode projekt blev startet af den daværende borgerlige regering.
Det var det, mit spørgsmål var om.
Hvis man virkelig mener, at man gerne vil prioritere det her område i stedet for at »bruge pengene på skrivebordsarbejde«, så er en af måderne at opprioritere den her pulje – hvis man virkelig mente det.
Se, dét ville være værdibaseret udenrigspolitik.
Jeppe Kofod (S), 2020-12-03:
Se, nu bliver det igen beskrevet helt skævt, og det må stå for ordførerens egen regning.
Altså, at vi skulle iværksætte en uafhængig undersøgelse af et område, hvor vi – både den forrige og den nuværende regering, kan jeg forstå – er enige om at der er behov for en indsats, er jo helt sort.
Skulle vi bruge ressourcer på at købe nogle McKinseykonsulenter for at lave en uafhængig undersøgelse af, hvad Udenrigsministeriet gør?
Nej, det, vi vil bruge ressourcer på, er at hjælpe de kristne forfulgte.
Jeg bliver spurgt til, hvad vi gør, og vi har f.eks. med landesporet besluttet at ændre fokus fra kun Iran til Egypten, Libanon og Indonesien, fordi det tidligere var alt for snævert.
Vi har valgt at følge en bredere tilgang med de lande, og vi har valgt at gøre en større forskel.
Og jeg synes egentlig, det ville klæde Venstre, hvis man bakkede op om det i stedet for at tale om nyt bureaukrati og uafhængige undersøgelser.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-12-03:
Tak for det.
Nu hørte vi jo den socialdemokratiske ordfører – ikke overraskende – rose den socialdemokratiske værdibaserede udenrigspolitik, som vi har hørt om som begreb så mange gange og endnu ikke rigtig har opdaget hvad er.
Hvis man virkelig mener det, hvorfor i alverden lægger man så ikke op til at bruge FN's Menneskerettighedsråd mere aktivt i forhold til det her?
Altså, Danmark sidder der fuldstændig som alle andre lande og har derfor muligheden for at kunne rejse de her sager, hvis man virkelig mener det.
Det er den ene del af spørgsmålet.
Den anden del af spørgsmålet er det samme, som jeg stillede til ministeren, men ikke fik noget som helst svar på, nemlig hvorfor man ikke går ind og opjusterer puljen, når den allerede er overansøgt med næsten det dobbelte, som jeg kan huske det – det er i hvert fald vanvittig meget i forhold til de få midler, der er – hvis man virkelig mener noget af det her.
Annette Lind (S), 2020-12-03:
Jamen det gør man.
Man bruger rigtig tit og ofte Menneskerettighedsrådet, og vi er en aktiv spiller i Menneskerettighedsrådet.
Det er også sådan, at vi også bruger EU, og Danmark har jo i et fælles EU-indlæg ved den seneste samling i Menneskerettighedsrådet udtrykt, hvilken bekymring der er over for de systematiske restriktioner af religiøse mindretals rettigheder.
Så vi bruger rent faktisk det her, også igennem EU og FN's Menneskerettighedsråd, så det er ikke rigtigt at sige, at vi ikke gør det.
Vi er en aktiv spiller i forhold til det.
Ellers er det jo også sådan, at der siden 2018 er blevet holdt tre internationale ministermøder.
Der har vi også spillet en aktiv rolle.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-12-03:
Men nu ved udenrigsordføreren for Socialdemokratiet jo lige så godt som mig, at der er stor forskel på, om man så at sige kommer med i en stor gruppe af lande, med hensyn til EU, eller om man rejser Dannebrog og tager teten i forhold til sådan nogle sager, som vi har gjort tidligere ved følsomme sager.
Derfor er det bare, jeg siger klart, at hvis man virkelig mener det her, bør man sætte sig for bordenden.
Nu har den socialdemokratiske ordfører desværre samme dårlige skik som udenrigsministeren og svarer heller ikke på min sidste del af spørgsmålet, så nu prøver jeg for fjerde gang at spørge et socialdemokratisk medlem af Folketinget om, hvorfor man ikke går ind og opjusterer puljen, hvis man virkelig mener noget med det her.
Jeg håber, at jeg nu her fjerde gang får et svar.
Annette Lind (S), 2020-12-03:
Nu er det sådan, at vi har taletid her i Folketinget, og den løber ud, så min taletid var udløbet.
I forhold til om man skal bruge flere penge på det her område, vil jeg sige, at riget tit og ofte fattes penge.
Vi skal jo prioritere i politik.
Det er en del af det arbejde, vi gør hver evig eneste dag.
Jeg vil gerne, at vi i hvert fald bruger de penge, vi har, rigtigt, og som ministeren siger, skal vi ikke lave bureaukrati.
Vi skal lave borgernære opgaver, og det gør vi, netop ved at vi siger, at vi har nogle kortlægninger på det her område, og derfor skal vi ikke bruge dem på en ny, men bruge det borgernært dér, hvor der er brug for den største hjælp.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Hr. Naser Khader havde faktisk et tankevækkende spørgsmål til udenrigsministeren, og jeg synes egentlig, det fortjener et lidt bedre svar.
Så er ordføreren ikke enig med hr. Naser Khader i, at Danmark og regeringen kunne sige det her meget højere og meget mere kontant i stedet for at tage et lidt forsigtigt temøde med en egyptisk minister?
Ville det ikke være fint at følge hr. Naser Khaders råd, i og med at hr. Naser Khader har sin gang bl.a. i Mellemøsten og kender til forholdene dernede?
Annette Lind (S), 2020-12-03:
Jo, jeg synes sådan set, at det var en rigtig fin viden at få fra hr. Naser Khader.
Jeg var ikke klar over, at man i Mellemøsten tror, at det var russerne alene, der gjorde det her arbejde.
Vi har jo en udenrigsminister, som er meget, meget markant i det internationale arbejde – f.eks. har han i Menneskerettighedsrådet henvist til artikel 4 med hensyn til menneskerettighederne i Kina.
Så vi har en udenrigsminister, der har en meget tydelig og værdibaseret udenrigspolitik, så derfor er jeg helt sikker på, at han med den viden, han har fået i aften, også vil gå videre med det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Jeg tror, jeg vil præcisere mit spørgsmål og blive meget kontant.
Ville det ikke være godt, hvis ordføreren lige tog en snak med udenrigsministeren og sagde til ham: Ved du hvad, det går altså ikke, at det kun er Putin, der forsvarer de kristne – det bliver vi også nødt til at gøre, fordi vi selv er et kristent land, og Vesten er et kristent område?
Har ordføreren ikke lyst til at sige til sin udenrigsminister: Prøv at høre her, nu bliver De altså nødt til at komme i gang?
Annette Lind (S), 2020-12-03:
Det sker rent faktisk også nu.
Vi har en minister, der er tydelig på det her område, så det er måske Dansk Folkeparti, der skal lytte lidt bedre efter på det her område.
Annette Lind (S), 2020-12-03:
Tak for det.
Akkurat som jeg sagde i min ordførertale, har det jo hidtil været sådan, at vi skulle være enige om den eksisterende strategi for at fremme religions- og trosfrihed samt beskyttelse af trosbaserede mindretal, herunder kristne.
Er ordføreren stadig enig i det?
Og hvorfor var det sådan, at man i regeringen ikke selv lavede sådan en kortlægning, da Venstre havde magten for et år siden?
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-12-03:
Det kan godt være, at det bare er mig, og fordi jeg kommer fra Randers, men når man laver et kontor, og så skal lave en uvildig undersøgelse af kontorets arbejde året efter, så synes jeg måske alligevel, det vil være et spild af skattekroner.
Til forskel fra det har kontoret nu været oppe at køre i flere år, og derfor er det selvfølgelig nu på sin plads, at man går ind og kigger på, om man gør det godt nok, og ikke mindst også ser på, om man skal gøre tingene anderledes, ikke mindst set i lyset af, at vi altså har den her nyetablerede tænketank for forfulgte kristne, som også kommer med nogle konkrete anbefalinger.
Og som jeg jo klart hører i mine samtaler med tænketanken, ønsker de ikke at gøre det her til et partipolitisk spørgsmål, men de ønsker jo, at vi i hele Folketinget på tværs af partierne lytter alvorligt til dem.
Så min opfordring er faktisk, at vi alle sammen lytter til det, og at vi derfor i fællesskab får løst det her, og det er det, jeg appellerer til.
Annette Lind (S), 2020-12-03:
Okay, nu er det på sin plads at gøre det; Venstre er ikke ligeglade.
Det var det, som ordføreren sagde.
Så vil jeg gerne lige høre: Hvor mange penge har Venstre afsat til udenrigstjenesten i sit finanslovsudspil, som kommer nu her, »Vækst i en grøn omstilling – med mennesket i centrum«?
Jeg kan godt give svaret: nul kroner.
Hvad mener udenrigsordføreren fra Venstre om det?
Jan E. Jørgensen (V), 2020-12-03:
Ja, men om det nødvendigvis er det bedste sted at løse problemet her, kan jeg have mine tvivl om.
Der har man en langt større chance for at komme igennem med sine synspunkter, end hvis det kun er Danmark.
Jens Joel (S), 2020-12-03:
Men det sender ikke nogen nye signaler om, hvorvidt man kan blive her, eller hvorvidt man skal hjem igen.
Men det, som vi behandler i dag, er jo uddannelse.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Tusind tak.
Ja, det er sådan lidt et spøjst forslag.
Altså, på den ene side står Socialdemokratiet og vil gerne slå sig op på at være sådan lidt udlændingestrammere, og det har de gjort både før valget og også forsøgt lidt efter – der er det så faldet ret meget til jorden, fordi man har lempet på udlændingepolitikken rimelig mange gange.
Og så kommer der på den anden side det her forslag.
Jeg kan simpelt hen ikke se nogen som helst argumenter for, at den her gruppe skulle få gratis erhvervsuddannelse, su og alt muligt andet.
Hvorfor er det ikke nogle danske unge?
Hvorfor er det ikke nogle andre?
Mener Socialdemokratiet ikke oprigtigt set, at de får rigeligt i forvejen, og at mange af dem i øvrigt forhåbentlig skal hjem igen?
Jens Joel (S), 2020-12-03:
Det, der er Socialdemokratiets holdning, er, at det, uanset at de skal hjem igen, sådan set er meget klogt, at de får noget med, som de kan bruge der, hvor de skal hjem til.
Det er meget klogt, at de, mens de er her, foretager sig noget fornuftigt, om man vil, deltager i uddannelse eller arbejde.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Ja, og det er jo fint, at de foretager sig noget fornuftigt.
Men det skal den danske stat jo ikke betale for.
Danske skatteborgere skal da ikke betale for, at de så får betalt deres uddannelse.
Altså, det er da noget underligt noget.
Hvorfor i alverden skulle man gøre det?
I Nye Borgerlige er vi meget, meget klare i spyttet med hensyn til, at udlændinge skal forsørge sig selv, og at vi i øvrigt skal have et fuldt asylstop.
Jeg undrer mig bare ekstremt meget over, at man mener, at den her gruppe også på det her område skal fritages for at betale, og hvorfor Socialdemokratiet, når de siger én ting før et valg, så bliver ved at lempe på de her ting.
Jens Joel (S), 2020-12-03:
Jeg tror, det er rigtigt, at vi på en række områder er uenige med Nye Borgerlige.
Til gengæld er der en hel del af de stråmandsargumenter og beskyldninger om lempelser, som fru Mette Thiesen fremfører her, som ikke rigtig har noget at gøre med hverken det her forslag eller virkeligheden.
Kristian Jensen (V), 2020-12-03:
Forslaget går, som nævnt af min ordførerkollega tidligere, ud på, at flygtninge på midlertidigt ophold, de såkaldte § 7, stk. 3-flygtninge og familiesammenførte til dem, får adgang til erhvervsuddannelser uden egenbetaling.
Jeg synes måske, der er grund til lige at starte med at sige, hvad hele baggrunden for, at vi har en flygtningekategori, der hedder § 7, stk. 3, er.
Den er, at den daværende regering under daværende statsminister Helle Thorning-Schmidt mente, at nogle af de flygtninge, der kom til Danmark, var her i så kort tid, at der jo ikke var nogen grund til at indrullere dem i den almindelige flygtningeproces.
Så der var konventionsflygtninge i henhold til § 7, stk. 1, og der var flygtninge, som kom af andre grunde, i henhold til § 7, stk. 2, og så var der dem, der kun skulle være her i ganske kort tid, i henhold til § 7, stk. 3.
Det her forslag går ud på at gøre det gratis for den sidstnævnte gruppe, som altså pr. definition er vurderet til kun at skulle være her i kort tid, altså at de nu skal have en gratis erhvervsrettet uddannelse i Danmark.
Det synes jeg er modstridende.
Det synes Venstre er modstridende.
Det er faktisk sådan, at da vi sad i regering, forsøgte vi at understrege, at det at tildele asyl efter § 7, stk. 3, netop var målrettet flygtninge, som skulle være her i kort tid.
Og regeringens ændring i sommer om, at det nu skulle være gratis for den her gruppe at tage en videregående uddannelse, var forkert.
Og den her beslutning, der ligger i dag, er også forkert.
Vi mener faktisk fra Venstres side, at hvis man skal have en § 7, stk. 3, som er målrettet nogle, der kun er her i kortere tid, ja, så er det også vigtigt for os at få signaleret til dem, at deres ophold i Danmark skal være kortere, og at de skal forberede sig på at vende tilbage til det land, de er flygtet fra.
For hele idéen bag § 7, stk. 3, er, at den er til nogle mennesker, der er kommet hertil fra en konflikt, som vi vurderer – for det er jo de danske myndigheder, der vurderer, at de skal have ophold efter § 7, stk. 3 – er en konflikt, der gør, at de kan komme tilbage hurtigt igen.
Men man sender et forkert signal ved på forhånd at sige, at når du kommer hertil og bliver vurderet til at skulle have asyl kortvarigt i Danmark, så får du gratis adgang til at tage en erhvervsuddannelse eller for den sags skyld en lang videregående uddannelse; det er det forkerte signal at sende.
Vi vil fra Venstres side gerne holde fast i, at Danmark er et land, som behandler asylansøgere ordentligt, men vi har netop valgt at have forskellige asylkategorier, fordi asylansøgere kommer i forskellige grupper.
Og derfor er vi modstandere af, at vi sender det signal til nogle, der kommer herop og får asyl på kortvarig basis, at de også kan starte en erhvervsuddannelse i Danmark.
Jeg tror på, at det her asylforslag alt andet lige vil være med til at gøre det mere attraktivt at søge asyl i Danmark frem for i andre lande.
Mange af dem, der kommer hertil, er vant til at finansiere deres uddannelse i hjemlandet, og det vil de opleve er forskelligt her.
Det har Danmark ikke nogen interesse i.
Venstre støtter med de her ord ikke forslaget.
Jens Joel (S), 2020-12-03:
Vil Venstres ordfører bekræfte, at erhvervsuddannelserne er den eneste af de uddannelser, der ligger her, hvor man ville skulle betale efter de gældende regler i dag?
Kristian Jensen (V), 2020-12-03:
Jo, men det skyldes jo en ændring, jeg er modstander af.
Altså, det er jo ikke nogen undskyldning for, at man har lavet én fejl, at man laver en fejl til.
Og når jeg mener, at den ændring, der blev foretaget i sommer, hvor vi gjorde de videregående uddannelser gratis, var en fejl, så vil det jo ikke være noget argument for, at man så skal gøre uddannelser på erhvervsområdet gratis.
Jens Joel (S), 2020-12-03:
Så Venstre mener godt, at man kan tage en gymnasial uddannelse, bare ikke en erhvervsuddannelse?
Altså, det forekommer mig en lille smule hyklerisk og en lille smule underligt, at Venstre har haft regeringsmagten, men at vi står i en situation nu, hvor det eneste, der er noget med, er på børne- og undervisningsområdet.
Nu laver vi en ændring på Børne- og Undervisningsministeriets område om, at erhvervsuddannelserne i lighed med de gymnasiale uddannelser ikke skal betale.
Men hvis det var så magtpåliggende for Venstre, at man ikke skulle tage en erhvervsuddannelse, hvorfor må man så godt få en gratis gymnasieuddannelse?
Kristian Jensen (V), 2020-12-03:
Det viser jo blot, at vi skulle have haft regeringsmagten noget længere.
Selv om vi lavede en lang række forskellige gode stramninger i den tid, vi sad i regering, ville der stadig væk have været mulighed for at lave yderligere på det her område.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-12-03:
Nu står vi her så igen med et løftebrud, men det er selvfølgelig også svært, når man som regering lover til alle sider: På den ene side lover man at fastholde en stram udlændingepolitik, og på den anden side lover man sine støttepartier at lempe på udlændingepolitikken.
Løftet om den stramme udlændingepolitik har man givet befolkningen i valgkampen.
Det her lovforslag handler om at give flygtninge med midlertidigt ophold betalt uddannelse og su.
I dag er reglerne sådan, at man helt rimeligt opfattes som udlænding og derfor selv skal betale for sin eventuelle erhvervsuddannelse.
Regeringen har tidligere i år lempet på vilkårene for de videregående uddannelser, så flygtninge på midlertidigt ophold ikke længere skal betale for at tage en videregående uddannelse.
Det kunne man så gøre med en bekendtgørelse – man behøvede ikke engang spørge os herinde i Folketinget.
Men det bliver det jo ikke mindre løftebrud af.
Og som jeg sagde: Det er lempelse på lempelse.
Det giver ikke mening, at regeringen giver flygtninge og familiesammenførte adgang til gratis erhvervsuddannelser, for de skal netop ikke integreres, men kun have midlertidig beskyttelse, indtil de skal rejse hjem igen.
Regeringens lovforslag er endnu et opgør med den hjemsendelsespolitik, Dansk Folkeparti aftalte med den tidligere borgerlige regering.
I øvrigt er det også et mærkeligt signal at sende her midt i coronakrisen, at de danske skatteydere skal pålægges øgede udgifter til flygtninge og familiesammenførte i en tid med stigende arbejdsløshed og økonomisk usikkerhed.
Det er et skråplan at ligestille flygtninge og deres familier med danske borgere.
Gratis uddannelse og su er rettigheder, som man som dansk statsborger har, og Dansk Folkeparti mener ikke, det er en ret, der skal gives til alle, heller ikke til flygtninge.
De flygtninge, vi har nu, mener Dansk Folkeparti kun skal være i Danmark, så længe deres liv er truet i hjemlandet.
I alt for mange år har vi haft en politik, hvor flygtninge får permanent ophold og senere statsborgerskab.
Udviklingen er ikke holdbar og skal vendes, og det havde vi også en aftale om med den tidligere regering.
Det blev kaldt paradigmeskiftet og var en aftale, som Socialdemokratiet også i ord bakkede op om, men måske var det kun på skrømt og ikke noget, man mente.
Vi har i hvert fald ikke set så meget til gennemførelsen af det siden regeringsskiftet.
Sådanne lempelser i flygtningepolitikken, som vi ser med dette lovforslag, vil bare have den effekt, at det vil trække flere migranter til Danmark og Europa.
I Dansk Folkeparti vil vi gerne hjælpe folk i nød, men vi mener, det gøres bedst ved at støtte i nærområderne og ikke ved at skabe attraktive ordninger her i landet.
Så jeg må bare konkludere, at vi atter står med et løftebrud fra Socialdemokratiets side og et opgør med den politik, Dansk Folkeparti fik gennemført i Danmark, om at vende udviklingen og fremadrettet sende flere hjem, end der kom hertil.
Socialdemokratiet viser her sit sande ansigt, og jeg må sige, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte det her forslag.
Katrine Robsøe (RV), 2020-12-03:
Tak for ordet.
For mig er det her faktisk et rigtig hænderne oppe over hovedet-lovforslag.
Det er nemlig et lovforslag, der skaber muligheder for mennesker.
Lovforslaget vil sørge for, at flygtninge på udlændingelovens § 7, stk. 3 og § 9 c, stk. 3, nr. 1 og 2 samt familiesammenførte til de her flygtninge ikke skal betale for erhvervsuddannelser.
Måske kan paragrafferne lyde tørre, men de muligheder, som det her lovforslag skaber for de mennesker, der er flygtninge på de her ordninger, er virkelig store og langtfra kedelige.
Jeg har tidligere talt en del om § 7, stk. 3-flygtninge, og det har jeg som ordfører på de videregående uddannelser, for det var nemlig mig, der stod her i Folketingssalen kort før sommerferien og endelig fik et positivt svar fra uddannelses- og forskningsministeren om, at vi skulle have ændret bekendtgørelsen, så flygtninge på de her ordninger også fik adgang til gratis uddannelse på det område.
Og det er egentlig nøjagtig det samme, vi gør i dag, bare med et lovforslag, nemlig at vi skaber muligheden for at skabe sit eget liv med færdigheder.
De her flygtninge får mulighed for at bidrage til samfundet med en erhvervsuddannelse.
Der er flere ting der gør, at jeg mener, at det her lovforslag er rigtig vigtigt.
For det første giver det mere ligestilling.
Størstedelen af flygtninge på § 7, stk. 3-ordningen er kvinder – kvinder, der indtil nu har kunnet se, at mænd, der er kommet hertil på nogenlunde samme tid, har kunnet starte en uddannelse.
Med lovforslaget her giver vi også de kvinder adgang til den uddannelse, som de drømmer om, og nu også, hvis det er en erhvervsuddannelse.
For det andet styrker det uddannelsen.
Det giver kompetencer, og det er færdigheder, som man kan bruge, uanset om man er i Danmark resten af livet eller ej.
Vi har virksomheder, der efterspørger faglært arbejdskraft, så jeg er rigtig glad for, at der nu åbnes op for, at også de her mennesker kan bidrage på det danske arbejdsmarked med en faglært uddannelse.
Med lovforslaget her bevæger vi os et skridt tættere på at have lige og gratis adgang til uddannelse i Danmark, også for de her flygtninge.
Jeg vil samtidig også gerne minde regeringen om, at vi mangler en del af aftalen med hensyn til at give adgang til uddannelse over ungdomsniveau for flygtninge med midlertidig beskyttelsesstatus, nemlig den del, der omfatter kulturområdet.
Men jeg er som sagt rigtig glad for det skridt, vi tager i den rigtige retning med det her lovforslag i dag, og Radikale støtter naturligvis lovforslaget.