runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DD), 2024-02-28:
Jeg og Danmarksdemokraterne er kede af, at regeringens ældreudspil er uambitiøst på det her område.
Jeg tror ikke, at det kommer som en overraskelse for ministeren, at jeg har det synspunkt.
Mennesker med demens er en udsat gruppe, og det bliver de omsorgs- og sundhedsansatte også.
Jeg synes, det er trist, at man ikke decideret i ældreudspillet, men heller ikke konkret afsætter midler til at gøre noget her.
Det havde været rigtig godt, hvis det var, at ministrene rent faktisk havde afsat midler til at gøre noget ved det her meget store problem.
Mette Kierkgaard (M), 2024-02-28:
Jeg er jo glad for, at spørgeren også anerkender, at helhedsplejen er et væsentligt element.
Det er jo noget af det, vi også med de implementeringspenge, der er lagt op til i udspillet, det er for at være helt konkret 199 mio. kr., skal sørge for bliver endnu bedre, og det gælder i forhold til kompetenceløft til både medarbejdere og ledere, hvad angår alt det her med, hvordan man inddragende kan arbejde med det og have fokus på at nå ind til og nå frem til den enkelte ældres ønsker og behov.
Så vil jeg også sige, at vi med de penge, der har været sat af til området tilbage i tiden, jo har haft virkelig meget fokus på kompetenceløft generelt i forbindelse med demens, og særlig med SSA-aftalen fra 2023 er der jo tre initiativer, der i særdeleshed er afgrænset til antipsykotisk medicin.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-02-28:
Nu er der jo ingen tvivl om, at der sådan set allerede er helhedspleje – det, som ministeren efterspørger – på landets plejehjem, men alligevel bringer f.eks. TV 2 i dag en artikel om, at der er rigtig mange ansatte, der er bange for at gå på arbejde.
Der er borgere, som bliver meget fysiske, slår ud efter de ansatte, og det er jo, fordi der er nogle borgere, der ikke har de rette rammer at leve i.
Så hvad vil ministeren konkret gøre i forhold til ældreloven?
Helhedsplejen kan vi jo sætte et hak ud for, men hvad vil ministeren så ellers gøre?
Mette Kierkgaard (M), 2024-02-28:
Jeg deler optagetheden af, at vi selvfølgelig skylder ældre borgere og ældre med demens at få den bedste behandling.
Nu nævner spørgeren både den ældre selv og medarbejderen, og det er helt rigtigt, og man kunne også tilføje pårørende til den liste, i forhold til for hvis skyld det egentlig er vigtigt, at man sikrer den her faglige kvalitet.
Jeg tror helt oprigtigt – og det er også et kerneelement i ældreloven –
at det her med, at man kan bruge sin faglighed fleksibelt og tilpasset til den enkelte ældre, helt klart er et kardinalpunkt.
Jeg synes også og mener, at de gode takter omkring den borgernære ledelse er helt afgørende, og det er også et kerneelement i ældrereformen.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-02-28:
Først tak til ældreministeren for svaret.
Når jeg spørger ind til det her, handler det for det første om, at brugen af antipsykotisk medicin til mennesker med demens jo har en række bivirkninger, bl.a. øget dødelighed, og man kan føle det, som om man lever i en osteklokke.
Nu er jeg selv sygeplejerske, og jeg har også tidligere arbejdet i ældreplejen, og jeg ved, hvor vanskeligt det også kompetencemæssigt faktisk kan være at arbejde med mennesker med demens.
Der er brug for at løfte kompetencerne her, som en rapport fra januar måned fra Sundhedsstyrelsen sådan set også påpeger.
Noget andet, vi jo er blevet mere og mere opmærksomme på, i hvert fald herinde, er, at der altså er ansatte ude på de enkelte plejehjem, som oplever vold og trusler i deres dagligdag.
Der er rent faktisk borgere, som bliver meget fysiske, tager fat i medarbejderne, slår ud efter dem.
Det er jo simpelt hen så trist at opleve det, både for os, der står udefra og kigger ind, men i høj grad også for de ansatte, for det er dem, der er allertættest på borgerne ude på de enkelte plejehjem.
Så jeg vil gerne høre, hvad ministeren helt konkret vil gøre for at komme det her til livs.
Mette Kierkgaard (M), 2024-02-28:
Tusind tak for spørgsmålet og for at sætte fokus på demens, som jo er et meget vigtigt område.
Der er tre spørgsmål, så jeg skal skynde mig at komme omkring dem alle.
Med ældrereformen ønsker vi at få fokus på medarbejdernes faglige frihed og mulighed for at bruge deres faglige kompetencer i hverdagen.
Det her med kontinuitet og kendte ansigter er et kerneparameter i helhedsplejen.
Vi har også en tro på, at det gavner hele vores arbejde med mennesker med demens, at man kan bruge sin faglighed korrekt.
Men aktuelt har vi ikke nogen konkrete intentioner om at gøre nedbringelse af forbruget af antipsykotisk medicin hos mennesker med demens til et konkret succesparameter for ældreloven.
Når det så er sagt, er det selvfølgelig også min klare forventning, at kommunerne i højere grad stadig væk lærer af og deler deres erfaringer.
Så skal jeg også sige, at det er rigtigt, at udspillet til ældrereformen indeholder et forslag til en evaluering efter både 3 og 5 år.
Vi har aktuelt ikke nogen planer om, at et mål om nedbringelse af antipsykotisk medicin skal indgå i den evaluering.
Når det så også er sagt, vil jeg også gerne henlede opmærksomheden på noget, som jeg også ved spørgeren er meget bevidst om, nemlig at regeringen selvfølgelig har et stort fokus på demensområdet, og at det bl.a. også er derfor, at det her med at arbejde med borgere med kognitive svækkelser jo selvfølgelig også er vigtigt i hele arbejdet med at sætte fagligheden fri og styrke de faglige kompetencer, som er en del af ældreloven.
Men for lige at ridse op, hvad vi ellers gør på området, kan jeg sige, at vi jo stadig væk har en stor ambition om at reducere forbruget af antipsykotisk medicin hos borgere med demens med 50 pct.
Vi har også tilbage i tiden løbende igangsat en lang række initiativer og har også aktuelt gjort det i de seneste SSA-aftaler med fokus på demens.
Peter Skaarup (DD), 2024-02-28:
Så ville jeg egentlig høre hr. Preben Bang Henriksen, om vi så kan forvente, at regeringen vil arbejde i den retning.
For noget skal der ske, hvis man kigger på de domme, der bliver afsagt på det her område.
Der er det jo netop, som hr. Preben Bang Henriksen siger her, nede på et meget, meget lavt niveau.
Ja, folk bliver kendt skyldige i nogle af de her tilfælde, men man lægger et meget lavt niveau rent strafmæssigt, og det er så lavt, at nogle siger, at man mangler respekt for retssystemet, når der gives så lave straffe.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-02-28:
Ja, det sidste argument er jeg absolut ikke uenig i i rigtig, rigtig mange tilfælde.
Jeg vil sige, at justitsministeren jo har varslet, at vi skal have en reform af hele straffelovgivningen, og at der vil komme et udspil fra regeringens side inden jul.
Jeg vil appellere til, at også den her bestemmelse omfattes af reformen.
Hvad resultatet skal være, må vi jo kigge på.
Det afhænger bl.a. også lidt af det, jeg sagde før, nemlig hvad den konkrete retspraksis egentlig er på området.
Mohammad Rona (M), 2024-02-28:
Vi så jo også ham influenceren, som vi lige har talt om, altså ham Ahmarns, som så fik de her 100 timers samfundstjeneste, og var det et halvt års betinget fængsel?
En ting handler om ham som influencer.
Han har jo rigtig mange følgere, både på Instagram og på Facebook osv. Det, mit spørgsmål sådan set går ud på, er: Hvordan holder vi øje med sådan en type som ham?
Hvordan kan vi gøre det?
Peter Skaarup (DD), 2024-02-28:
Ja, det er der ingen tvivl om, for det er jo formentlig ikke, fordi man er påvirket af narkotika eller alle mulige andre ting og sager, når man står og råber de her ting.
Det er jo helt bevidst, at det er politiske markeringer, som man har gennemtænkt, og som man fyrer af derude i samfundet.
Det ser vi masser af eksempler på.
Så det vil jo have en opdragende effekt med højere straffe.
Hvis det koster noget, altså hvis det koster tilstrækkelig meget, har det en effekt.
Så det vil have en effekt med højere straffe.
Mohammad Rona (M), 2024-02-28:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg har sådan set flere spørgsmål.
Lad mig prøve at se, hvor mange af dem jeg kan nå her.
Er højere straf noget, som Danmarksdemokraterne tænker vil være noget, der vil kunne løse noget af det her, altså de her hændelser, vi ser med billigelse af terror?
Er det måden at gå til det på?
Peter Skaarup (DD), 2024-02-28:
Det kan vi bl.a. ved at give nogle følelige straffe, så folk kan se, at det accepterer vi ikke.
Dem, der taler til så mange mennesker, har vi måske et ekstra ansvar for at gøre noget ved.
Derfor bliver det da spændende at se, hvad sagen ender med, når nu den er appelleret.
Så er det jo også et signal til regeringen, hvor hr. Mohammad Rona selv har indflydelse, om, at man skal kigge på de her straffe: Er de gode nok?
Nej, det er de ikke.
Udviser vi nok?
Nej, det gør vi ikke.
Det skal man kigge på i stedet for ligesom at sidde med armene over kors og sige: Det går nok meget godt; lad os bare lade månederne gå.
Det er ikke godt nok.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-28:
Jo, men jeg er nødt til at få det der med konventionerne på det rene
Frankrig er godt på vej – rigtig, rigtig godt på vej.
Frankrig ser efter – det står på engelsk, nu læser jeg det på dansk – at deportere immigranter.
Man er f.eks. på vej til at udvise en ekstremist, der dræbte en mand, mens han råbte Allahu Akbar, og vi er omfattet af de konventioner.
Hvorfor kan vi ikke bare få klare svar på, om Danmarksdemokraterne er med på, at konventionerne skal vi simpelt hen gøre totalt op med?
Peter Skaarup (DD), 2024-02-28:
Jeg tror ikke, fru Pia Kjærsgaard har læst det, jeg sagde omkring den her dom, fuldt ud.
Jeg jublede ikke over den straf, der var givet, men jeg jublede over, at skyldsspørgsmålet var afgjort, sådan at man blev kendt skyldig i det, man havde gjort, for det tror jeg er utrolig vigtigt.
Grundlæggende tror jeg også, at vi er nødt til at kigge til andre lande rundtomkring, for det var også rigtigt, som hr. Preben Bang Henriksen var inde på lidt tidligere i dag, at selv om vi har en høj strafferamme, er de straffe, der rent faktisk bliver givet, ikke særlig høje.
Og hvis vi kigger til nogle af de andre lande, der arbejder med nøjagtig det samme, for vi har jo også de her trusler mod jøder i andre lande – i Tyskland, i Frankrig; det vælter jo ind over hele Europa – så tror jeg, vi skal kigge efter, hvordan vi gør det her stærkere og hårdere, for hvis Danmark bliver sådan et land, hvor man så kun får samfundstjeneste eller en betinget dom, så sender vi nogle alt for svage signaler.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-28:
Jeg er faktisk lidt i tvivl om, hvad hr. Peter Skaarup, Danmarksdemokraterne – Inger Støjberg, som jeg kan forstå partiet stadig væk hedder, mener.
Er man tilfreds med det, som det er i dag?
Jeg så jo på X, tidligere Twitter, at hr. Peter Skaarup faktisk jublede over den straf, som den her influencer havde fået, og som jeg synes var fuldstændig latterlig – altså totalt latterlig.
Samfundstjeneste – gad vide, hvor det skal være?
Jeg synes jo, det var fuldstændig grotesk.
Så vil jeg godt høre hr. Peter Skaarup, om man ønsker at tage et opgør med konventionerne, for det har jeg altid været i tvivl om i forhold til Danmarksdemokraternes ageren, for det er for Dansk Folkeparti fuldstændig afgørende.
Peter Skaarup (DD), 2024-02-28:
Det er i hvert fald ikke fremmed for os, at vi skal ændre i konventionerne.
Derfor tror vi, at det rigtige er, at vi er med, men at vi arbejder på at ændre de ting, som vi ikke er tilfredse med.
Når det så er sagt, skal vi jo inden for de rammer, vi har, lære af, hvad andre lande gør, og der er jeg fuldstændig enig med fru Pia Kjærsgaard i, at Frankrig er på vej til at lave noget, der er bedre og stærkere, end hvad vi gør i Danmark.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-28:
Det er da en god idé, og det vil jeg tage en snak med justitsministeren om og prøve at se, om vi kan finde ud af det.
Altså, sværere kan det jo trods alt heller ikke være.
Vi ved jo, hvad for nogle vilkår der gælder i en række andre sammenhænge.
Det kan der jo ikke være to holdninger til.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-02-28:
Mange tak, og tak til fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti for at rejse debatten her.
Vi har i Det Konservative Folkeparti flere gange givet udtryk for, at vi ønsker at arbejde for en opstramning af udvisningsreglerne.
F.eks. har vi foreslået, at man skal droppe trappestigemodellen, som betyder, at kriminelle udlændinge får rabat baseret på længden af deres ophold i Danmark.
For helt ærligt: Vi er på offerets side og ikke de kriminelle udlændinges.
For os i Det Konservative Folkeparti er det selvfølgelig vigtigt, at udvisning og reglerne herom foregår i overensstemmelse med Danmarks internationale forpligtigelser.
Derfor mener vi, at vi bør få undersøgt, hvor langt vi kan gå i forhold til dem.
For kriminelle udlændinge har intet at gøre i Danmark.
Debatten i dag går helt konkret på billigelse af terror, en alvorlig forseelse i sagens natur, men desværre også meget aktuel, når man tænker på den aktuelle situation i Danmark, hvor vi gentagne gange, ja, faktisk i massivt omfang, har set sympatitilkendegivelser for Hamas' groteske og barbariske overfald og terrorhandling mod Israel den 7. oktober.
Jeg ved, at bl.a. vores retsordfører har bedt om at få klarlagt, om sådanne sympatitilkendegivelser til terrororganisationen Hamas her i landet kan anses som billigelse af terror.
Derfor har jeg set frem til debatten i dag.
Vi i Det Konservative Folkeparti er i hvert fald klar til at stramme udvisningsreglerne, også på det her område, hvis det er i overensstemmelse med vores internationale forpligtigelser.
Tak for ordet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-28:
Jeg ved ikke, om der er lande, som har det samme retslige grundlag som Danmark og har meget strammere udvisningsregler.
Det er Justitsministeriet, der sidder og holder øje med strafferammerne; det er ikke mig.
Men jeg ved i hvert fald, at hvad angår udvisning generelt af udlændinge, som ikke har lovligt ophold, er der meget få lande, der er lige så konsekvente i deres udøvelse, som vi er.
Og det er jo det samme, hvis man snakker om statsborgerskab eller andre ting.
Så er der nogle enkelte lande, der ligger på vores niveau, i forhold til hvilke krav man stiller, f.eks. Østrig, men de fleste lande har en mere lempelig tilgang.
Det er mit helt klare indtryk.
Peter Skaarup (DD), 2024-02-28:
Tak for det, og tak til ministeren for den lidt hurtige afrunding, må man sige.
Når det så er sagt, er det måske, kan man sige, ikke ubetrådt land, men vi må jo nok forvente, at der kommer en del sager om billigelse af terror og opildnen til terror i den her tid.
Der er det jo interessant, at regeringen også vil følge med i, hvad for nogle straffe der så falder, og hvordan mønsteret kommer til at blive.
Det, som jeg tror man er lidt nervøs for, når man kigger sådan lidt bredere på det, er, om vi følger godt nok med i forhold til det, som andre lande har gang i.
Fru Pia Kjærsgaard har nævnt Frankrig, og Tyskland er også i gang med nogle ting, og der kommer også en retspraksis.
Det indtryk, man kan få, er, at Danmark ligger meget lavt, når det gælder straffe, og når det gælder udvisningsager og den slags.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-28:
Det kan jo lyde som et lidt trist omkvæd, men det er jo endnu engang sådan, at vi sidder hernede til en forespørgselsdebat om et, synes jeg, vigtigt emne – ikke at jeg er fuldstændig enig med forespørgerne, men ikke desto mindre er det et vigtigt tema – og så er der adskillige partier, som jo ellers går meget op i udlændingepolitik, som ikke har fundet anledning til at blive her eller være her i det hele taget.
Det synes jeg egentlig er ærgerligt.
Jeg ved ikke, om der er en proces i gang med det der med at styrke det – jeg kan forstå, at Præsidiet har kigget på det, men det må jo gå sin gang.
Jeg vil sige tak for debatten.
Jeg er enig med fru Pia Kjærsgaard i udgangspunktet.
Det er frygteligt at høre på, at folk påkalder sig, at det er hellig krig, i Danmarks gader på baggrund af en konflikt, som foregår meget, meget langt fra os.
Jeg håber og er overbevist om, at politiet og anklagemyndigheden tager fat i de sager, der måtte være på det her område, hvor man kan dømme folk for nogle af de ytringer, som der har været.
Det er uacceptabelt, at man skal drage en krig, som ikke har noget som helst med Danmark at gøre, med her op og splitte vores befolkning, som vi jo ser at det gør.
Gennem den agitation og den også tit misrepræsentation af fakta i den her debat overbeviser man mange om, at man skal tage meget voldsomt stilling.
Senest har vi jo set det i forbindelse med optog og festivaler.
De skal nu til at tage stilling til, hvad man mener om Gaza.
Og det er jo en import af en konflikt, som ikke har noget at gøre her i landet, og det er jeg selvfølgelig rigtig ærgerlig over at se på.
Så vil jeg, hvad angår straffene, sige, at vi i regeringen selvfølgelig står på det synspunkt, som det også er blevet omtalt – hr. Peter Skaarup har været så venlig at fortælle, hvad regeringen mener på det område flere gange i løbet af debatten – at vi ønsker, at der skal være flere udvisninger, og at det skal være mere tilgængeligt for anklagemyndigheden og andre, som arbejder med det her, at rejse påstand om udvisning, også selv om de pågældende udlændinge skulle have været her i landet et bestemt stykke tid.
Der vil jeg bare for god ordens skyld sige, at hvad angår terror og straffelovens § 136, er det jo ikke omfattet, men der er en række paragraffer, som er omfattet af den såkaldte trappestigemodel, altså den her model, der siger, at når man har været i Danmark, jeg tror, det er 5 og 9 år, skal der være tungerevejende forhold til for at kræve udvisning.
Det er bl.a. sådan noget som hvidvask, og det kan også være blufærdighedskrænkelse.
Der tror jeg, det er vigtigt, at vi fortsætter med at arbejde for, at der bliver flere udvisninger af folk.
Men lige hvad angår terror, er der nu ikke nogen rabatter i den her sammenhæng.
Mohammad Rona (M), 2024-02-28:
Jeg er fuldstændig enig i det sidste, hr. Peter Skaarup siger.
Man skal selvfølgelig opføre sig ordentligt, og man skal følge den danske lovgivning.
Men jeg må også bare sige, som jeg også gjorde i talen, at det jo alene er Danmarks internationale forpligtelser, der afgør, om man kan udvise eller ej.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-02-28:
Hvis det som sagt kan anskueliggøres, så det kan lade sig gøre, og det synes jeg så ministeren må svare mere uddybende på,
er vi som sagt ikke afvisende over for det.
Men vi er dog i SF optaget af, at vi lever op til vores internationale forpligtelser, herunder menneskerettighederne.
Jeg synes generelt, at det er udmærket, at man har nogle fælles spilleregler, for ellers bliver det svært at opretholde en international retsorden, og den har det ikke så godt lige for tiden med alle de krige, der er rundt om os, og forsøg på at begå overgreb på befolkninger, som ikke hører til nogen steder, bl.a. i Ukraine.
Så det er en balancegang, men lad os som sagt bede om at få det udboret af ministeren.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-28:
Tak for det.
Jeg synes egentlig, at det var sådan nogenlunde positivt fra SF's side – og så alligevel ikke.
Det er ikke sådan, at Frankrig gør det, men den franske præsident er meget, meget indstillet på det, langt mere end det, jeg oplever regeringen sige her i Danmark.
Nu blev der læst noget af forespørgselsteksten op, men en del af forespørgslen, som jeg har stillet, handler jo også om Frankrig, så det er man altså også nødt til at tage stilling til, hvem der end læser den tekst op.
Så det synes jeg bare man skal have med i hele den her debat, altså at der er nogle derude i det store Europa, som er omfattet af de samme konventioner, som vi er i Danmark, og som ser lidt længere, end vi gør.
Det er også derfor, jeg har rejst den her forespørgsel, nemlig simpelt hen for at komme et skridt videre.
Det er ikke et spørgsmål, bare en kommentar.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-02-28:
Tak for ordet, og tak til ordføreren for forespørgerne m.fl. for at indkalde til den her debat.
Der er tre aspekter af SF's syn på det forslag, som opridses i forespørgslens tekst.
Det første er selvfølgelig SF's generelle holdning til udvisning af kriminelle udlændinge.
Kort sagt støtter vi alle muligheder for at stramme grebet om kriminelle, der har vist, at de ikke vil Danmark, dog inden for menneskerettighedernes grænser og vores internationale forpligtelser.
Det er bl.a. derfor, vi har skubbet på for at få fremsat forslag til og har støttet lovgivning om udvisning af kriminelle udlændinge, og det gælder jo bl.a. det, at vi også selv foreslog, at man skulle kunne udvises for trusler mod ytringsfriheden.
Derfor gælder det jo sådan set også i det her tilfælde, og hvis Dansk Folkeparti eller regeringen kan anskueliggøre en vej til udvisning af udlændinge, der begår kriminalitet, er vi som udgangspunkt lydhøre.
Det næste er jo så SF's holdning til den voldsomme radikalisering, som vi ser pible frem lige nu under krigen i Gaza.
Men det undskylder eller forsvarer absolut ikke billigelse af terror, hverken herhjemme eller andre steder.
Store menneskemængder, ledet af eksempelvis Hizb ut-Tahrir, der råber antisemitiske slagord og udtrykker ønske om fordrivelse af jøder, og de antisemitiske reaktioner, vi ser på sociale medier, er fuldkommen uacceptable, og ligeså er enhver billigelse af Hamas' terrorangreb den 7. oktober, der kostede mere end 1.000 uskyldige mennesker livet.
Terror har ikke noget med palæstinensisk frihedskamp at gøre – hvis det stod til mig.
Jeg er til gengæld lidt mere i tvivl om, hvad jeg skal sige til det, der konkret står i forespørgslen om at udvide straffelovens § 136.
For paragraffens strafferamme taget i betragtning – givet, at man bliver dømt for udtalelser – kunne jeg godt blive i tvivl om, om det egentlig kan lade sig gøre at udvise dømte inden for rammerne af menneskerettighederne.
Men jeg tænker, at det må være ministerens opgave at belyse, hvad der egentlig er af muligheder her.
Konklusionen er dog, at jeg ikke blankt vil afvise selve idéen, hvis det kan lade sig gøre.
Vi er som sagt åbne for udvisning af kriminelle, der viser sig ikke at ville Danmark.
Det skal dog ske inden for vores internationale forpligtelser, og der kan det være, at forslaget her, som jeg lytter mig til på ministeren, løber ind i lidt problemer.
Tak for ordet.