runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Olsen (SF), 2025-04-25:
Jeg vil sige, at i forhold til at det er den eneste løsning, er svaret: Nej, det er det selvfølgelig ikke, der er mange andre løsninger på det her.
Der er faktisk også, synes jeg, et godt samarbejde om nogle af tingene mellem SF og Danmarksdemokraterne, på en lang række områder, f.eks. når det gælder social kontrol, som især unge kvinder med minoritetsetnisk baggrund desværre rammes af.
Der synes jeg, at vi har et rimelig godt samarbejde, faktisk et rigtig godt samarbejde.
Så til det med, om jeg tror, at det her løser integrationsopgaverne, og så er de løst, er svaret: Nej, det gør jeg jo egentlig ikke.
Det er jo også derfor, at vi konstant kommer med udspil om andre ting, der også er vigtige for os – som at leve og bo på tværs af etniske og sociale skel.
Det synes jeg også er vigtigt at have med, og vi har mange andre bud.
Jeg har også præsenteret en del bud.
Så det er en opgave, vi tager seriøst, og jeg tror heller ikke, at der er nogen i salen eller derude i hjemmene, der tror, at hvis vi bare gør det her, så er opgaven løst.
Det tror jeg i hvert fald vil være at misforstå, hvor stort problemet er.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-25:
Tak for det.
Jeg forstår bare ikke helt, hvorfor SF vil den her vej.
For vi må jo forstå på ordføreren, at en dispensationsmulighed i Indfødsretsudvalget i hvert fald ikke er nok, altså at vi er nødt til at lempe på reglerne, sådan at et gennemsnit på 02, når man går ud af folkeskolen, eller at man er fyldt 18 år, er tjekket af PET eller ikke har begået alvorlig kriminalitet, hvor ordføreren heller ikke rigtig kan definere, hvor man mener, at grænsen er, er nok; så skal man have et dansk statsborgerskab.
Hvorfor er det, SF tror, at man løser alle problemerne på den måde – integrationsproblemerne og hele bøtten med det, der er omkring det?
Det mener man at man løser ved at lempe på reglerne.
Hvis man lemper på den måde her, så har man jo overhovedet ikke længere nogen kontrol med, at dem, der rent faktisk får passet, også har taget Danmark til sig og lært sproget ordentligt.
Mads Olsen (SF), 2025-04-25:
Og hvis man ikke begår alvorlig kriminalitet eller er sigtet for en lovovertrædelse.
Men jeg er enig i, at der er forskel på SF og Venstre, i forhold til hvad vi gør med integrationsopgaven.
Jeg mener f.eks., at det var et stort fejlskud, at man lavede koranloven, som jo direkte om de her værdier, der desværre er ude i parallelsamfundene, sagde, at hvis vi bare presser hårdt nok på, skal vi nok indskrænke vores ytringsfrihed for at tilfredsstille det pres.
Det synes jeg var forkert.
Hans Andersen (V), 2025-04-25:
Det så var et længere svar, men jeg må forstå, det sådan set var bekræftende, altså at løsningen for SF er, at vi giver lempeligere adgang til statsborgerskab, og det vil så være løsningen på integrationsproblemerne.
Men det er jo godt, at vi sådan set får det ridset op i dag.
Der er forskel på SF og de borgerlige partier i den her diskussion, for det er jo ikke løsningen igen at åbne op for, at hvis bare man består danskprøven, har man sådan set adgang til dansk statsborgerskab.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-25:
Det er jo en dybt naiv tilgang til dansk indfødsrets- og udlændingepolitik bare på den måde at dele statsborgerskaber ud som løbesedler på et marked.
Mads Olsen (SF), 2025-04-25:
Nej, jeg mener faktisk, at der er rimelig mange faktorer, der spiller ind i integrationen, og jeg tror, at det her er en af dem.
Jeg tror, at noget andet er, at vi også lever og bor blandet på tværs af etniske og sociale skel.
Det er derfor, vi er med i aftalen om parallelsamfund, og det er derfor, vi var med til at lave den her fordelingsaftale med gymnasierne, for det var en af de ting, der nedbrød parallelsamfund og var med til at blande eleverne.
Da jeg gik på gymnasiet i Roskilde, havde vi mange elever, der kom fra Høje-Taastrup, fordi de ikke ville gå på det lokale gymnasium.
Så var det kun dem, der ikke havde overskud til 45 minutters transporttid, der måtte gå der, og det synes jeg er ærgerligt.
Jeg synes, at vi skal leve og bo blandet og på tværs af sociale skel, og derfor synes jeg, at det er ærgerligt, at regeringen har sløjfet den elevfordelingsaftale, som vi fik gennemført sidste gang.
Man sagde dengang, at man ville skynde sig at have en klar, og nu er det snart 2 år siden, mener jeg, men man har stadig ikke rigtig præsenteret et troværdigt alternativ, i hvert fald så vidt jeg er oplyst.
Hans Andersen (V), 2025-04-25:
Tak for det.
Når man lytter til ordføreren, kunne man godt få opfattelsen af, at løsningen på integrationsproblemerne i Danmark ifølge SF og jævnfør forslaget her er at give lempeligere adgang til statsborgerskab til unge mennesker, som ikke ønsker at opføre sig ordentligt, og som laver ballade.
For dem er løsningen ifølge ordføreren for SF så at give dem statsborgerskab og lempeligere adgang til det, for så vil problemerne med integrationen så løse sig.
Er det SF's integrations- og udlændingepolitik?
Mads Olsen (SF), 2025-04-25:
Igen vil jeg sige, at det jo ikke kun er ud fra den præmis, at så kan vi få flere politibetjente i Danmark.
Men når andre ordførere har været inde på konsekvenserne af eller, hvad skal man sige, fordelene ved et statsborgerskab og beskriver det som det her med stemmeret og nogle andre ting, så synes jeg også, det er vigtigt lige at få udpenslet, hvad det er for nogle andre ting, og at der er tale om en adgang til jobs og en adgang til uddannelser, som man ikke har, når man ikke har et dansk statsborgerskab.
Det synes jeg også bare er vigtigt at have med for folk, der sidder og lytter med derude, altså at det har andre konsekvenser end bare retten til at stemme.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-25:
Men mener SF helt seriøst, at fordi der er nogle, der ønsker en specifik uddannelse, så skal vi nærmest give dem et dansk statsborgerskab, uden at vi ved noget som helst om dem?
Det kan jo være nogle, der er opvokset i parallelsamfund, nogle, der ikke går ind for ligestilling, eller nogle, der ikke ønsker, at homoseksuelle skal kunne gå frit i gaderne.
Mads Olsen (SF), 2025-04-25:
Jeg synes, det er vigtigt at have med, at statsborgerskab ikke bare er et spørgsmål om, at du kan gå ned i stemmeboksen hvert fjerde år og stemme til et folketingsvalg.
Det handler også om det rimelige i, at der er nogle jobs, man bliver udelukket fra, og nogle uddannelser, man bliver udelukket fra.
Og det synes jeg også bare er vigtigt at have med i historieskrivningen og i referatet fra det her møde, altså at det ikke bare er stemmeret, som jo selvfølgelig er vigtigt, men også f.eks. det at kunne blive politibetjent, som man er udelukket fra.
Så i forhold til det her med stemmemønster vil jeg sige, at vi i SF stemmer efter hvert enkelt forslag og selvfølgelig altid tager det alvorligt.
Jeg mindes faktisk, at vi på et tidspunkt stemte for et forslag, hr. Mikkel Bjørn fremsatte, om et eller andet med at udarbejde en rapport over kriminelle klannetværk og deres strukturer, fordi vi syntes, det lød fornuftigt.
Så vi tager altid stilling til det enkelte forslag og tænker ikke bare: Nu fremsætter Enhedslisten et forslag, og så siger vi ja tak, eller nu fremsætter DF et, og så er det pr. definition nej tak.
Vi tager altid stilling.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-25:
Tak for det.
Og tak til SF's ordfører for talen.
Jeg tror, jeg vil sige, at jeg var en lille smule spændt på, hvor SF rent faktisk stillede sig lige præcis til det her beslutningsforslag.
Men jeg vil sige, at der er nogle ting i det, som SF's ordfører siger, der alligevel forarger mig mere end blot det, at I går ind for det her.
Jeg synes ellers, at ordførerens tidligere taler var begyndt at trække en lille smule i en anden retning, men når det så kommer til at bevise det, så kan vi alligevel se, at man stemmer sammen med resten af venstrefløjen.
Men noget af det, jeg gerne vil spørge lidt ind til, vedrører, at SF's ordfører nævner det her med, at der er nogle, der drømmer om at blive politibetjent.
Jeg kan jo sagtens forstå, at der er nogle ting, man gerne vil, men der er en grund til, at vi ligesom har opsat nogle kriterier, bl.a. for, at man skal være dansk statsborger for at kunne uddanne sig til politibetjent.
Men det er vel ikke en begrundelse for, at der er nogle, der skal have statsborgerskab på lempeligere vilkår, altså bare fordi nogle ønsker at tage en specifik uddannelse.
Mads Olsen (SF), 2025-04-25:
Nej, jeg mener ikke, at vi med det her vil dele dansk statsborgerskab ud som løbesedler på et marked.
Altså, vi stiller jo stadig nogle krav om, at man bl.a. ikke engang må være sigtet for en lovovertrædelse, og at man ikke må være dømt for alvorlig kriminalitet.
Det er jo stadig væk krav, vi stiller til folk, i forhold til den problematik, ordføreren rejser, om netop kriminalitet.
Altså, det stiller vi krav om.
Vi stiller jo stadig nogle krav om, at man ikke engang må være sigtet for en lovovertrædelse.
Man må ikke være dømt for alvorlig kriminalitet.
Det er jo stadig væk krav, vi stiller til folk i forhold til den problematik, ordføreren rejser netop omkring kriminalitet.
Det stiller vi krav om.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Tak for det.
Og tak til ministeren for besvarelsen.
Det her er jo politik, som tidligere været indført.
Det er noget, som, ud over at der var nogen der havde symbolpolitisk indvendinger i forhold til det, ikke var noget, der skabte store udfordringer.
Tværtimod er det noget, som hjælper nogle af de unge mennesker, som er født og opvokset her i landet, og som har kendskab til Danmark og til dansk kultur ved, at de gennemfører folkeskolens 9. eller 10. klasse.
Mange af dem er jo samtidig unge mennesker, der senere tager sig en uddannelse, og som gerne vil bidrage til det danske samfund.
Så når jeg sidder i Indfødsretsudvalget og kan se, at der bliver givet afslag til en lang række borgere, som lever op til alle de stramme kriterier, som er ingeniørstuderende, sygeplejerskestuderende og medicinstuderende, men får afslag alene på baggrund af beskæftigelseskravet, hvad er så årsagen til, at de mennesker skal udelukkes fra at blive fuldgyldige medlemmer af det danske samfund?
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-25:
Nu skal jeg ikke stå og gøre mig klog på , hvad andre vurderer på baggrund af i Indfødsretsudvalget, hvis de giver et nej til en dispensation.
Jeg vurderer på baggrund af helheder af sager dernede og tager stilling til, om det så er et ja eller nej for mig, og der kan være mange årsager, der ligger til grund for, at jeg ikke mener, at man skal have en dispensation, uanset hvordan tingene er skruet sammen.
Nogle gange bliver der sagt ja, og nogle gange bliver der sagt nej.
Det er en vurdering, jeg foretager dernede.
Hvad andre gør, vil jeg ikke stå heroppe og tage stilling til.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Tak for det, og tak til hr. Kristian Bøgsted for talen.
Det kommer jo ikke som nogen stor overraskelse, at Danmarksdemokraterne ikke bakker op om det her forslag.
Derfor vil jeg bare godt lige tage fat i et andet element, som ordføreren nævnte i sin tale, nemlig spørgsmålet om, om der allerede i dag er dispensationsmuligheder.
Nu sidder både ordføreren og jeg i Indfødsretsudvalget, og den praksis, der er der, kan det jo godt være lidt svært at finde en rød tråd i.
I hvert fald kan vi se, at der i op mod en tredjedel af de dispensationsansøgninger, der kommer, bliver givet afslag, og det er, på trods af at det er borgere, som lever op til kriterierne bortset fra beskæftigelseskravet, og som er i gang med deres uddannelse, men som alligevel får afslag.
Kan ordføreren måske oplyse mig om, hvad baggrunden kan være for, at de her borgere får afslag, på trods af at vi har den her dispensationsordning, som jo netop, i hvert fald som udgangspunkt, skulle sikre, at de kunne få dispensation?
Frederik Vad (S), 2025-04-25:
Nej, for det er jo muligt at få den rettighed, og det er der masser af mennesker der får.
Der er forskellige grunde til, at vi er nødt til at have de her regler, som gør, at der er nogle, der først får stemmeret, et stykke tid efter de er fyldt 18 år, selv om de har været her længe.
Punkt 1 er vores erfaring fra de sidste 40 års udlændingepolitik, hvor vi har lært, at den der idé om, at anden og tredje generation pr. automatik bliver en del af det her samfund, bare fordi de er født ind i det – at kultur er geografisk forankret – er forkert.
Punkt 2 er, at vi jo ikke kan diskriminere i lovgivningen.
Der er nogle, der bliver ramt, hvor det utilsigtet.
Men det er jo for at sikre, ligesom med 24-årsreglen, at dem, som ikke er danske, og som måske gør, hvad de kan, for at undergrave samfundet, også bliver ramt af de her regler.
Punkt 3 er, at der skal være en balance, og der er en balance her.
Hvis man har gået i skole, og hvis man er kommet hertil, før et vist antal år man har levet, så har man nogle særlige vilkår.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Tak for det, og tak til hr. Frederik Vad for talen.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at vores samfundsmodel er bygget på, at vi både har rettigheder og pligter.
Man kan sige, at en af de mest grundlæggende rettigheder jo er det, at man f.eks. kan stemme til et folketingsvalg.
Vi kan godt tage en længere akademisk diskussion om, hvad det betyder at være dansk, men der er jo i hvert fald tale om borgere, som er født og opvokset her i landet, som har gået i skole og har taget del i samfundslivet, og for en stor del af dem, vi taler om her, er det også nogle, som efterfølgende tager en uddannelse.
Hvis man har levet op til de pligter, man har for at være en del af samfundet, hvad er så det rimelige argument for at sige, at man ikke også får den rettighed, at man kan få lov til at deltage i demokratiet i det land, hvor man er født og opvokset, og hvor man har deltaget i samfundslivet?
For virkeligheden er jo, selv om der er dispensationsmuligheder, at vi ser en række borgere, som først kan få deres stemmeret, når de oppe i 30'erne, fordi de skulle gennemføre en uddannelse først og efterfølgende arbejde i 3½ ud af de seneste 4 år for at kunne opnå den her rettighed.
Frederik Vad (S), 2025-04-25:
Med dette beslutningsforslag foreslås det at genindføre den tidligere § 3 a i indfødsretsloven, så unge udlændinge, som er født og opvokset i Danmark, igen får en let adgang til at få dansk indfødsret.
I Socialdemokratiet mener vi, at det er helt på sin plads, at vi fra Folketingets side stiller høje krav til udlændinge, der ønsker at opnå dansk statsborgerskab.
Vi kan ikke se noget problem i, at vi stiller krav til alle udlændinge og mennesker, der ønsker at være en del af det her samfund, uagtet hvilken situation de står i.
Tværtimod mener vi, det er sundt for mennesker at blive mødt med forventninger.
Den socialdemokratiske velfærdsmodel hviler på et stærkt fællesskab, hvor det er afgørende, at borgerne sætter pligter før rettigheder og tager ansvar for at bidrage, for ellers går det galt.
Det ser vi i andre samfund, der har forsøgt sig med at lave bæredygtige velfærdssamfund, og så har en udlændingepolitik ødelagt alt, hvad der hedder solidaritet, frihed og lighed – ned i toilettet med det.
Foruden vigtigheden af at stille krav er et andet vigtigt aspekt i den her sag, at man altså ikke pr. automatik bliver dansk, bare fordi man er født og opvokset i Danmark.
Det ved jeg godt der nogen der siger er et meget voldsomt udsagn.
Men det er jo egentlig ikke så voldsomt, når man tænker over, hvad der sker rundtomkring i vores samfund.
Jeg møder selv mange, som er født her, men hvis loyalitet ligger et helt andet sted på jordkloden, både værdimæssigt og geografisk.
Vi synes, de regler, vi har nu, er rimelige.
Jeg vil også som Socialdemokratiets ordfører henlede opmærksomheden på det, ministeren også var inde på, som er, at der jo faktisk er nogle særlige vilkår for mennesker, som enten er født her, eller som er kommet hertil fra en tidlig alder.
Man kan få en dispensation for beskæftigelseskravet i Indfødsretsudvalget.
Hvis man har gennemført en dansk uddannelse og man har bestået en 9. klasse eller en 10. klasse, så er det gældende for sprogkravet.
Man har mulighed for at blive dansk statsborger; det er der rigtig mange mennesker der bliver hvert eneste år, og de krav er sådan set rimelige.
Så på den baggrund kan jeg sige, at Socialdemokratiet ikke kan støtte venstrefløjens beslutningsforslag.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-25:
Jeg ved godt, at hr. Mikkel Bjørn var medlem af et andet parti og ikke sad i Folketinget på det tidspunkt, men derfor kan man jo alligevel godt undersøge, hvad det var, der foregik.
Og det, der foregik, var, at der ikke blev givet lempelser.
Det, der foregik, var, at vi holdt fast i en stram udlændingepolitik, og vi har nogle ret gode tal for, hvor mange der bliver sendt af sted, hvor mange asylansøgere der er, og en masse andre ting, som Dansk Folkeparti ikke kunne opnå i alle de år, man havde indflydelse og bestemmende indflydelse i dansk politik.
Og hvis der var nogen, der skulle sidde og høre debatten, så vil jeg bare gøre opmærksom på, at udlændingeloven af 1983 jo i sagens natur blev vedtaget i 1983, og der havde vi en borgerlig regering og en konservativ statsminister.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-25:
Det er da det pureste nonsens.
Det er de borgerlige regeringer igennem tiden, der har strammet i udlændingepolitikken.
Socialdemokratiet har altid været bannerfører for imødekommelser af lempelser fra venstrefløjen, hvis ikke de selv har været dem, der har foreslået dem.
Udlændingeloven af 1983 er i virkeligheden et godt eksempel, og der blev da også lavet adskillige lempelser under 2019-regeringen.
Så spørgsmålet er egentlig bare igen: Hvordan vil en socialdemokratisk regering nogen sinde kunne basere sig på et venstrefløjsflertal, som ønsker så markante lempelser i udlændingepolitikken, som der er tale om her?
Det er ikke nødvendigvis kun på indfødsretsområdet.
Kan ministeren entydigt afvise, at de partier får nogen som helst indflydelse på udlændingelovgivningen i en fremtidig regering?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-25:
Hr. Mikkel Bjørn kan jo, når vi færdige her, gå op i Folketingets Bibliotek og så slå op i protokollerne for 2019- til 2022-samlingerne og se, om der i den periode blev lavet den her type af lempelser.
For der havde vi jo præcis den situation, som hr. Mikkel Bjørn beskriver: Vi havde en socialdemokratisk regering, der var støttet af en række støttepartier, som var uenige om, hvad for en indfødsretspolitik vi skulle føre.
Men det førte jo ikke til, at der blev erklæringsadgang for unge, eller nogen andre ting, som hr. Mikkel Bjørn sikkert gerne vil skyde Socialdemokratiet i skoene.
Og det jo også det, der er lagt op til, næste gang der skulle komme et blåt flertal.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Jeg synes, ordføreren lidt kommer til at blande nogle ting sammen, for det her er jo ikke et spørgsmål om, om de er her i landet.
De er her jo.
De er her.
Derfor handler det her alene om de mennesker, der er her, og hvilke rettigheder man skal have, når man er borger i det land her, der hedder Danmark.
Der synes jeg jo, det er naturligt, at man også har muligheden for at kunne deltage i f.eks. folketingsvalg.
Men det her handler jo f.eks. også om børn, der er opvokset her i landet, og som tager folkeskolens afgangseksamen, og som efterfølgende går på gymnasiet og f.eks. skal deltage i studieture der, og som ikke har muligheden for at tage med på lige vilkår med deres klassekammerater, fordi de ikke har et dansk pas.
Hvorfor skal de straffes i den sammenhæng i forhold til deres klassekammerater, bare fordi deres forældre ikke nødvendigvis har et dansk statsborgerskab?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-25:
Tak for det.
Jeg er bare lidt nysgerrig.
Nu bliver der stillet de her ret markante lempelsesforslag fra en stor del af venstrefløjens partier.
Jeg tror også, SF har ytret, at de mener det samme, så det er jo faktisk alle venstrefløjens partier med undtagelse af Socialdemokratiet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-25:
Nu bliver der spurgt om min egen erfaring som forælder, og der vil jeg sige, at fra den skole, jeg nu kender, er det mere oplevelsen, at det er de elever, som har udenlandsk baggrund, som siger, at de er og så den pågældende nationalitet, som de nu har, og at de på den måde distancerer sig.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-25:
Samtidig står vi og siger politisk, at hun i virkeligheden er pakistaner, eller at hun i virkeligheden er tyrker.
Kan ministeren ikke godt som forælder se, at det, lige præcis når vi taler om børn, altså er meget svært?
Jeg synes i hvert fald, at det må være meget svært at forstå den dobbelthed som barn, det må jeg sige.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-25:
Det kommer selvfølgelig an på, hvor man kommer fra i verden.
Men grundlæggende set har man selvfølgelig mulighed for at blive dansk statsborger, hvis man er født og opvokset her.
Man kan jo søge om dansk statsborgerskab, og man kan også søge om dispensation fra beskæftigelseskravet.
Så vidt jeg ved, får flertallet af dem, der søger, og for nogle årgange er det endda nogle meget høje procentdele, den dispensation, fordi man netop anerkender, at der kan være nogle, som er vokset op i Danmark, som er en del af de lokalsamfund, de er i, og som er integreret i Danmark, og de skal selvfølgelig have mulighed for, hvis de i øvrigt lever op til kravene, at få dansk statsborgerskab.
Så jeg synes for det første ikke, at det nødvendigvis er et problem, at vi også siger til den pige, som fru Zenia Stampe omtaler, at man skal søge et dansk statsborgerskab for at kunne få det.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-25:
Jeg vil i virkeligheden gerne spørge om noget, som ikke handler så meget om jura og de konkrete regler, men om børn.
Det, der er vigtigt, og det, der er ret væsentligt i forbindelse med det her beslutningsforslag, er faktisk symbolsk, men symbolsk i en vigtig forstand.
Hvis børn og unge, der bliver født i Danmark, går i dansk børnehave, går i dansk skole, tager en dansk ungdomsuddannelse, har danske venner, taler dansk, ikke må se frem til, at det er ret nemt også at få den symbolske anerkendelse at blive danskere,
hvad er de så?
Hvad skal man sige til dem?
Vi snakker meget om, at man skal være dansker i hjertet, men hvad skal man sige til den 12-årige pige, som ikke har dansk statsborgerskab, men er født og opvokset her og taler dansk?
Hvad er hun så?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-25:
Jeg kommer selv fra en håndværkerfamilie, og at sige, at håndværkere eksempelvis ikke kan huske og tilegne sig viden, kan jeg ikke tro Enhedslisten mener.
Det mener jeg er groft nedladende over for 60-70 pct. af den danske befolkning, som er faglært og ufaglært, altså at de ikke skulle kunne tilegne sig viden og kunne gå op til en eksamen og svare på nogle spørgsmål.
Jeg mener bare grundlæggende, at der er en relativt overskuelig mængde af viden, man skal besidde.
Det er Enhedslisten, som kommer herned og snakker om, hvem der bliver ingeniører, når de er færdige med deres uddannelse.
Det er ikke mig, der nævner de ting, men det er jo de eksempler, som man selv giver.
Det tyder for mig på, at man synes, at folk med videregående uddannelse skal have lempeligere adgang, og det mener jeg bare ikke er det mest essentielle i spørgsmålet om, hvem der får indfødsret.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Nu tror jeg, at der skal et helt særlig socialdemokratisk filter ind for at høre, at når jeg siger, det er unge mennesker, der gerne vil bidrage til det danske samfund, så tolkes det, som om man skal have en ph.d. i medicin.
Jeg mener sådan set, at en ufaglært i stort omfang kan bidrage til det danske samfund, og en ufaglært, der jo opfylder de her betingelser vil jo også kunne få adgang til statsborgerskab ved erklæring, altså som det bliver beskrevet her.
Men hvis vi endelig skal fjerne den intellektuelle barriere, så vil jeg da gerne høre, om ministeren så ikke er enig i, at vi så bør fjerne både danskprøve 3 og indfødsretsprøven, hvor det i meget stort omfang gør sig gældende, at man skal kunne tilegne sig viden, kunne huske viden og bagefter kunne gå til en eksamen – og det udelukker da i hvert fald mange, som ikke har store intellektuelle færdigheder.