Merete Riisager (LA), 2017-11-07:
Jeg vil gerne sige tak til Enhedslisten for beslutningsforslaget.
Det giver mulighed for at drøfte, hvordan vi evaluerer og følger fagligheden blandt danske skoleelever.
Forslagsstillerne har pålagt regeringen inden udgangen af 2017 at fremsætte de nødvendige forslag, der afskaffer de obligatoriske nationale tests i folkeskolen og stopper Danmarks deltagelse i PISA-undersøgelserne.
Lad mig starte med at slå fast, at regeringen ikke kan støtte forslaget.
Forslagsstillerne ønsker med beslutningsforslaget, at de danske folkeskoler selv kan vælge, hvordan de vil teste og evaluere eleverne og indsatserne i folkeskolen.
Jeg mener, det er vigtigt at se på det store billede, og i den sammenhæng er PISA og nationale test et delelement.
Der er tale om ti obligatoriske test i løbet af elevens skolegang samt dansk deltagelse i PISA hvert tredje år.
Herudover har folkeskolen frihed til at vælge alle de andre evalueringsformer, som bruges i undervisningen.
I forhold til de nationale test minder forslaget meget om Alternativets B 55, som blev behandlet den 9. februar tidligere i år. I stedet for at gentage mig selv i forhold til den konkrete kritik vil jeg indlede med, at der i redegørelsen til Folketinget i 2013 blev anbefalet, at en større evaluering af testen skulle gennemføres senest i 2018, og det har jeg i sinde at gennemføre.
Jeg vil naturligvis bede ministeriet om at sikre, at kritikken fra forslagsstillerne i dag også kommer til at indgå i denne evaluering.
Det er godt at have viden om, hvordan det står til, og hvordan vi klarer os, så vi udvikler os.
Til det formål har de nationale test vist sig at være brugbare.
De danner overblik over væsentlige elementer af faglighed og skaber en bund under kvaliteten i vores folkeskole.
Selv om jeg mener, at de nationale test er et brugbart redskab i folkeskolen, betyder det dog ikke, at jeg ikke lytter til kritik.
Spørgsmål omkring validitet, afvikling og elevernes alder, når de påbegynder test, er relevante ting at debattere.
I forhold til PISA giver deltagelse os en god mulighed for både at sammenligne det danske skolevæsen med over 70 andre lande, og samtidig giver det mulighed for at sammenligne vores egne resultater over tid og blive klogere på os selv.
Her synes jeg også, det er vigtigt at inddrage andre internationale undersøgelser, som f.eks. TIMMS and PIRLS.
Testresultater skal ikke overtage debatten om skolen og reducere den kompleksitet, der er ude på skolerne.
Men de kan bruges som udgangspunkt for dialog.
Er vi tilfredse med det, vi ser, og har udviklingen været, som vi ønsker os?
Og er der lande, der ser ud til have fundet nogle løsninger, vi kan lade os inspirere af?
Men internationale sammenligninger kan holde et spejl op foran os, så vi kan se, at vi ikke altid er så fremragende, som vi går og tror.
Det er godt og nyttigt, ikke mindst for eleverne.
Vi er ikke en ø i verden, og vi kan altid blive klogere.
Jeg vil gerne understrege, at ingen testresultater fortæller hele sandheden.
Intet evalueringsværktøj kan rumme alle dele af folkeskolens indhold, og derfor skal vi sikre, at der bruges en række forskellige metoder i den danske folkeskole.
Afslutningsvis vil jeg sige tak til forslagsstillerne for beslutningsforslaget.
Det er vigtigt, at vi løbende debatterer forskellige evalueringsformer i folkeskolen til gavn for eleverne og deres faglige udvikling.