runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-09:
Det er lidt a la det samme, ikke?
Ministeren har en fortid som it-entreprenør; det må jeg vel godt kalde det.
Altså, skal jeg forstå det sådan, at ministeren også er bange for, at vi kun tænker uddannelser som jobforberedende og ikke som forberedende til at blive hele mennesker, altså at det kan være problematisk, hvis vi kun tænker uddannelse som jobforberedende?
Tommy Ahlers (V), 2018-05-09:
Og i mit virke som iværksætter har jeg altid lagt vægt på, at de folk, jeg fik ind i virksomhederne, havde den her bredde, for det er nu engang dem, også i it-verdenen, som skaber de bedste produkter og dermed vel også forstår mennesker.
Eva Flyvholm (EL), 2018-05-09:
Vil ministeren videreføre sin forgængers ønske om, at 2-procentsbesparelserne på uddannelsesområdet ophører i 2022?
nr. S 781
Rasmus Prehn (S), 2018-05-09:
Mener ministeren, at der er behov for en SU-reform, der forringer SU'en, som der lægges op til i regeringsgrundlaget?
Mange tak, formand, og jeg skal læse spørgsmålet op:
Mener ministeren, at der er behov for en SU-reform, der forringer SU'en, som der lægges op til i regeringsgrundlaget?
Tommy Ahlers (V), 2018-05-09:
Tak for spørgsmålet.
Når jeg tidligere i mit forrige virke har talt med folk rundtomkring i verden, så har de virkelig været imponeret over vores SU-system, når jeg har fortalt om det.
Når jeg så bagefter fortæller, at vores uddannelser også er gratis, måber de.
Og det gør mig stolt.
Det er altid værd at spørge os selv, om vi bruger skatteborgernes penge bedst muligt – det gælder også på SU-området.
Det danske SU-system giver alle gode muligheder for at uddanne sig, og det skal vi holde fast i.
For mig er det vigtigt, at vi som samfund investerer i uddannelse.
Den enkelte studerende har også et ansvar både for valg af uddannelse og for at lære så meget som muligt.
Det fremgår af regeringsgrundlaget, at regeringen vil fremlægge et udspil til en omlægning af SU'en.
Jeg har endnu ikke lagt mig fast på, hvordan jeg bedst kan følge op på regeringsgrundlaget.
Rasmus Prehn (S), 2018-05-09:
Først og fremmest mange tak for ministerens besvarelse.
Jeg vil også gerne benytte lejligheden til at byde ministeren velkommen.
Jeg synes, det er spændende og forfriskende at få en iværksætter udefra på det her område.
Proceduren her gør jo, at man skal læse spørgsmålet op først, og det er derfor, min velkomst først kommer nu.
Jeg synes, det er interessant at høre ministeren forklare sig på det her område.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at vi har et generøst og flot SU-system, og det skal vi være stolte af.
Det skal vi være stolte af, fordi det faktisk har en positiv effekt.
Det er jo sådan, at når man kigger på Danmark sammenlignet med andre lande, har vi faktisk et meget flot og højt uddannelsesniveau.
Vi har også en høj grad af social mobilitet, hvor bl.a. børn og unge fra ikkeakademiske hjem og fra direkte ufaglærte hjem bryder den sociale arv og får sig en videregående uddannelse.
Vi kan også se, at når vi tidligere har forbedret SU-systemet, har det faktisk haft en positiv effekt på, hvor mange der tager en uddannelse, og hvor stor den sociale mobilitet er, og på, hvor hurtigt folk gennemfører.
Derfor lægger jeg jo mærke til, når vi så har fået ny regering, at man først med den første Venstreregering og nu også med den mere brede regering med flere støttepartier har været ude med planer, hvor man målrettet siger, at man vil forringe SU'en.
Så sent som i efteråret 2017 sagde statsministeren, at der skulle komme en SU-reform her i løbet af 2018.
Så jeg tænker, at den nye minister har fået noget af et job, og jeg synes da, det er lidt overraskende – hvis man har lagt sig så meget fast på med 2025-planer og fremtidsplaner i det hele taget, at man skal finde penge via besparelser på SU – at man så har en minister, som ikke har nogen sådan klar fornemmelse af, hvor vi skal hen på det her område.
Regeringen har jo i deres økonomiske modeller kalkuleret med at tjene penge på at forringe vilkårene for vores studerende.
Så jeg kunne godt tænke mig at få noget lidt mere uddybende at vide på det område.
Jens Joel (S), 2018-05-09:
Tak for det.
Fra Socialdemokratiets side er vi jo sådan set enige med skatteministeren i, at man skal have fat i nogle andre værktøjer, men det vender min kollega tilbage til i næste spørgsmål, så jeg vil egentlig holde fast i det her med ambitionen.
Så vil jeg bare høre: Mener skatteministeren, det er det rigtige mål at have?
Karsten Lauritzen (V), 2018-05-09:
Jeg ville da gerne have, at der kunne være 0,5 millioner eller 1 million elbiler i Danmark, og jeg tror også, det er muligt at nå.
Hvorvidt man kan nå det i 2030, er jo så spørgsmålet.
Hvis vi kigger på den grønne omstilling, kan vi jo se, at den har været gavnlig – og vi støtter den også fra mit partis side – men samfundsøkonomisk har det måske været klogere at støtte opsætningen af nogle solceller i stedet for opsætningen af nogle vindmøller, fordi den teknologi har udviklet sig hurtigere end vindteknologien.
Så jeg appellerer bare til, at vi tænker os lidt om, og at vi ikke bare siger, at vi skal have elbiler for enhver pris, og at vi skal have dem i morgen, for så bliver det meget dyrt, men at vi måske følger den teknologiske udvikling og giver plads til det i vores lovgivning.
Jeg vil gerne have elbiler i Danmark, men vi skal også tænke os om, i forhold til hvordan man bruger skatteborgernes penge på at fremme dem.
Det kommer vel an på, hvordan man gør det op.
Der er jo lande i Europa, hvor man gør mere for at fremme elbiler end i Danmark, bl.a. i Norge, men jeg tænker, at det har slået et stort hul i den norske statskasse, og en masse penge, som man så ikke har fået ind på registreringsafgiften, har man så ikke kunnet bruge på nogle af de ting, vi også gerne vil prioritere: sundhed, folkeskole eller måske noget tredje.
Jesper Petersen (S), 2018-05-09:
Jeg vil gerne tage ministeren på ordet på den måde, at den vilje til at diskutere de her ting omsætter sig i, at vi tager en fornyet drøftelse allerede før sommerferien, fordi det har en betydning for, hvilke biler der kommer til at være på det danske marked næste år.
Derfor synes jeg, at vi skal komme i gang med det samme.
Hvis der faktisk er en vilje til at drøfte tingene, så lad os gøre det.
Så vil jeg sige til sidst, at jeg synes, ministeren måske undervurderer sine egne muligheder her.
Den magt og mulighed har ministeren.
Lad os nu gribe den sammen og gøre nogle ting i stedet for den sådan lidt flade og defensive afvisning af, at vi må vente på teknologien.
Vi kan godt, ikke?
Men det kræver noget politisk vilje, og den synes jeg at jeg savner fra ministeren i dag.
Søren Søndergaard (EL), 2018-05-09:
Tak til ministeren.
Når man hører ministerens besvarelse, kan man jo undre sig over, hvorfor der overhovedet er en central autorisation.
Det kan jo klares ude i regionerne.
Det kan regionerne jo bare klare, altså arbejdsgiveransvaret.
Folk kan da bare lægge det ud i regionerne.
Det er da lidt underligt, at der overhovedet er brug for det, når det kan klares i regionerne, altså en central autorisation.
Men bortset fra det synes jeg, at ministeren går lidt fejl i pointen, for det er jo meget interessant med alle de job, man har i sundhedsvæsenet, der ikke kræver, at man skal kunne tale dansk på noget forståeligt niveau overhovedet.
Men hvorfor så ikke rekruttere nogle af de læger uden for EU, som taler fuldstændig uforståeligt dansk?
Hvorfor skal der for folk, der kommer uden for EU, der skal have et job, hvor det ikke kræves, at man skal tale dansk, stilles krav om, at de skal tale dansk?
Ville vi så ikke løse det med netop en ligestilling, hvor vi sagde, at til de job, hvor der ikke kræves danskkundskaber, kræves der hverken danskkundskaber, når vi snakker om EU-læger, eller når vi snakker om læger uden for EU?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-05-09:
Men det, spørgeren indikerer, er simpelt hen forkert, altså at der ikke skal stilles krav om, at man kan tale et forståeligt dansk, hvis man rekrutteres som EU-læge til Danmark.
Det gør der.
Sproget er en kompetence på linje med de faglige kompetencer.
Det, der er forskellen i forhold til det, forslagsstillerne vil, er, at man vil indføre en rigid model, som i værste fald kan medføre op til 3-4 års ekstra sproguddannelse, før nogen ville kunne opnå autorisation i Danmark.
I det system, vi har i dag, er sproget en kompetence og også en kompetence, vi ønsker at styrke hele beskrivelsen og setuppet omkring, fordi vi kan se, at der er nogle steder, hvor man desværre i regionerne har taget for let på, at sproget også er en vigtig kompetence i forhold til at sikre både en høj patientsikkerhed, men også at sikre en kvalitet i den behandling, der skal være.
Så vi har på ingen måde og på intet tidspunkt fra regeringens side ikke talt om, at der skal ske opstramninger.
Vi mener bare, at det forslag, der ligger, er uproportionalt.
Jeg deler heller ikke opfattelsen af, at det er det samme, om det er tredjelandsborgere, eller om det er EU-borgere.
Vi er en del af et europæisk fællesskab, hvor vi har et anerkendelsesdirektiv også i relation til det faglige niveau.
Jeg synes, at det adskiller sig, og det er jo ikke kun på det her område.
Det er på mange områder, hvor vi skelner mellem, hvad der er EU-lovgivning, vi har lavet i fællesskab, og hvad er tredjelandes forhold.
Søren Søndergaard (EL), 2018-05-09:
Der skal ikke være et rigidt anerkendelsessystem, når det gælder EU-borgere, men hvorfor skal der være et rigidt anerkendelsessystem, når det gælder borgere fra USA eller læger fra Canada?
Det må jo være muligt at lave en sammenlignelig liste, hvor man kan sige, at uddannelserne svarer til de danske.
Det må da være muligt.
Hvis der er den lægemangel, hvad jeg anerkender der er,
Hvorfor den her forskelsbehandling?
Jeg ved ikke, om det er udtryk for den der beslutning, der åbenbart er taget i Venstre, om, at man skal være mere EU-positiv.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-05-09:
Ja, de faglige kompetencer skal være i orden, og det betyder også, at man som region skal vurdere, om vedkommende har de kompetencer, der skal til.
Det gælder tredjelandsborgere, det gælder EU-landes borgere, og det gælder også danskere, der skal ansættes.
Lige så vel er sprog en kompetence, så man også fra regionernes side, hvis man rekrutterer en sundhedsperson, det være sig en EU-sundhedsperson eller en tredjelandsborger, der er sundhedsperson, skal vurdere, om vedkommende lever op til de krav, man stiller i forhold til at kunne kommunikere.
Og der er også vejledninger – også fra centralt hold – i relation til at afbryde ansættelsesforholdet, hvis ikke det er tilfældet, netop fordi det kan gå ud over patientsikkerheden, såvel som det kan gå ud over den faglige kvalitet, hvis man ikke lever op til de krav, der også er stillet konkret i en ansættelsessituation.
Jeg synes ikke, det er et spørgsmål, som ligesom kun gælder på det her område, jeg synes sådan set, det er ret naturligt, at vi som en del af det europæiske samarbejde også skelner mellem, hvilke regler der gælder for EU-borgere, og hvilke regler der gælder for tredjelandsborgere.
Søren Søndergaard (EL), 2018-05-09:
Ordførerens velvilje skal jeg bestemt ikke kimse ad, men det var mere det, at ordføreren gav udtryk for, at det sådan var enkeltstående situationer, som pressen – sådan forstod jeg det – nærmest havde blæst op.
Jeg vil bare høre, om ordføreren er bekendt med den undersøgelse, der blev lavet lige før jul, altså for relativt få måneder siden, som viste, at halvdelen af ældre patienter oplever, at de ikke forstår, hvad lægen siger, fordi lægen ikke er af dansk oprindelse – halvdelen.
Så kan det godt være, at det er lidt overdrevet, og at det statistisk måske ikke er helt korrekt.
Det er måske kun 40 pct. eller måske endda kun 30 pct., men vi snakker altså om, at det i en sådan undersøgelse viser sig, at halvdelen af de ældre patienter ikke forstår, hvad lægen siger, fordi vedkommende kommer fra udlandet.
Er det ikke noget, der skal mere end velvilje til at gøre noget ved, og mener ordføreren, at det tiltag, der er kommet fra regeringen, er nok?
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-05-09:
Jeg er jo på den led fuldstændig enig i den betoning, der bliver lagt i ordførerens spørgsmål her.
Jeg kommer rigtig meget rundt i sundhedsvæsenet.
Jeg taler med patienter, jeg taler med personalet.
Jeg taler også med regionsrådspolitikerne, og vi har i Sundhedsudvalget haft rigtig mange drøftelser, fordi vi ved, at det her ikke er enkeltstående tilfælde.
Det her er en massiv udfordring, det er et massivt problem.
Ministeren sagde det, og det er jo det, Danske Regioner også har givet udtryk for forud for behandlingen af beslutningsforslaget, nemlig at der bliver en væsentlig mere langstrakt ansættelsesprocedure, hvis man stiller de samme krav til sundhedsfagligt personale, til læger inden for EU og EØS-landene.
Og udfordringen er altså stor nok derude i forvejen, så fra socialdemokratisk side lytter vi rigtig meget til dem, der har fingeren på pulsen og som skal løse udfordringen i hverdagen. Så det her er ikke enkeltstående, og det her er ikke nok.
Derfor sagde jeg også til ministeren: Vi følger det her meget nøje, og det er ikke nok, at man laver det her, det kan også være, at der skal andre ting til, og det diskuterer vi i ordførerkredsen.
Lea Wermelin (S), 2018-05-09:
Nu siger ministeren, at der er brug for, at man gør nogle ting på andre områder end på skatteområdet, og det er vi jo fuldstændig enige i.
Det er også derfor, at vi har lavet et stort udspil, som i virkeligheden berører en lang række områder, hvis det er sådan, at Danmark skal beholde sin grønne førertrøje.
Men det betyder jo, at der også skal laves tiltag på skatteområdet, og det er der, hvor vi synes, at der er en lidt mangelfuld vision fra regeringens side, for godt nok vil man gerne kvittere med en drøftelse, men indtil nu har vi jo bare ikke hørt nogen konkret politik fra regeringen på, hvordan vi så får eksempelvis en grønnere transportsektor.
Så vil ministeren ikke også anerkende, at der er andre lande rundt om os i Europa, som er langt mere ambitiøse i forhold til den grønne omstilling, også på skatteområdet?
Karsten Lauritzen (V), 2018-05-09:
Regeringens politik er, at vi gerne vil være med til at fremme elbilerne, men det er også min opgave som skatteminister at sige, at rigtig mange elbiler ikke i dag betaler afgift, så hvis vi fjernede afgiften for de få, der betaler afgift, og fjernede den fremtidige indfasning, ville vi ikke få det, som Socialdemokraterne efterspørger.
Det ville efterlade et relativt stort hul i kassen.
Der skal nogle andre ting til, og der skal også nogle ting til uden for mit ressort som skatteminister.
Jeg har også læst Socialdemokraternes udmærkede udspil og anerkender ambitionen, men – det kan vi jo lave en faglig vurdering af –
når man lægger de initiativer, som Socialdemokratiet har foreslået, sammen, kan jeg heller ikke lige se for mig, at vi sådan lige får en halv million elbiler i 2030.
Så jeg tror, at man ikke kun skal kigge på beskatningen, men også på en række andre ting, og så skal vi sørge for, at vi bruger de skattekroner, vi bruger på at fremme elbiler, som regeringen vil være villig til, på en klog måde.
På energiområdet har vi brugt masser af penge på at fremme vindmøller som led i et energiforlig.
Det har så ført til, at der, hvor vi kunne få mere VE for pengene, nemlig på solceller, måtte vi lave indgreb, og de fejl skal vi ikke begå igen.
Jens Joel (S), 2018-05-09:
Så når Venstre nu kalder sig selv grøn og skifter logofarve og alle de der andre ting, så handler det om, at man godt kunne tænke sig, at det gik godt med den grønne omstilling?
Men når vi så spørger Venstre, hvad man har tænkt sig at gøre for det, så er der ikke nogen svar.
Så skal man tænke sig om, og så skal man vente.
Altså, er sandheden ikke, at den her grønne omstilling, vi har, uanset på hvilket område det er, jo er drevet frem af nogle målsætninger og nogle redskaber, og at man, hvis ministeren hverken vil bruge redskaber eller målsætninger, jo må spørge sig selv, om ministeren regner med, at det kommer helt af sig selv og ud af ingenting?
Karsten Lauritzen (V), 2018-05-09:
Det kan selvfølgelig være træls for spørgeren og træls for os politikere, men jeg tror ikke, vi kan trylle Danmark om til at være sådan et eller andet mekka for elbiler, og det tror jeg heller ikke Socialdemokratiets plan kan.
Det, den vil føre med sig, er, at vi bruger 9 mia. kr. eller måske 18 mia. kr. på at afgiftsfritage nogle elbiler, penge, som vi ikke kan bruge på sundhed eller på folkeskolen.
Jeg tror, det handler om at have nogle gode vilkår – og det har vi – i Danmark for elbiler og så følge den teknologiske udvikling, der er.
Det tror jeg er vejen frem.
Jesper Petersen (S), 2018-05-09:
Jeg tror, det er rigtig vigtigt at lære af den udvikling, der har været, siden man lavede aftalen om elbiler oven på valget, og hvor vi jo frygtede, at der ville blive lavet en fuldstændig indfasning af afgifter med det samme, men hvor vi fik lavet en aftale, der gjorde, at rigtig mange elbiler fortsat er – mere eller mindre – fuldstændig fritaget.
Men alligevel har det jo sendt det signal, at her var der ikke meget fremtid.
Det, jeg har lært af det, er i hvert fald, at man ud over at se på afgifter, så også er nødt til, når man er i skatteministerens stol, at se på noget psykologi, noget adfærd: Hvad er det, forbrugernes forståelse af det her område bliver, når man laver politiske aftaler?
Der mener jeg, der er behov for at sende et meget stærkt signal om, at vi vil have flere elbiler, hybridbiler, brintbiler i Danmark, både til markedet og til forbrugerne, og at man kan regne med, at det er i den retning, det går.
Derfor er man også nødt til at sætte nogle målsætninger, og det ærgrer mig, at skatteministeren ikke er mere villig til det i dag.
Karsten Lauritzen (V), 2018-05-09:
Jeg vil som sagt gerne være med til at drøfte en målsætning, men jeg synes også, det skal være en realistisk målsætning.
Med den basisfremskrivning, vi har, får vi i 2030 180.000 elbiler.
Jeg tror, at det, der har været drivende og kommer til at være drivende for udviklingen i forhold til havvind, er den teknologiske udvikling.
Det er ikke statstilskuddet, og nogle kan faktisk sige tværtimod, for det har holdt den teknologiske udvikling nede på nogle områder.
Så vi skal understøtte den teknologiske udvikling, og det kan vi bl.a. gøre ved forskning i energiteknologi, en af de ting, som regeringen også prioriterer i sit energiudspil.
Så håber og tror jeg på, at elbilerne nok skal komme til Danmark med den reducerede CO2-udledning, som det fører med sig.
Jesper Petersen (S), 2018-05-09:
Det er spørgsmål nr. 9, og jeg vil spørge: Er ministeren enig i at forlænge indfasningen af registreringsafgiften på elbiler og at sænke beskatningen på grønne firmabiler som led i at skubbe på den grønne omstilling på transportområdet?
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-09:
Er ministeren enig i, at de humanistiske uddannelser og fag i fremtiden bliver vigtige, som det fremgår af det indlæg fra november 2017, som spørgeren skrev sammen med den tidligere minister Søren Pind om filosofikum, hvori vi bl.a. fremhæver, at på uddannelser i flere lande, f.eks. på de gode universiteter i USA som f.eks. Harvard og MIT, har man længe arbejdet med et bredt dannelsesbegreb, så f.eks. ingeniører bliver introduceret til humanistiske fag og metode, fordi de er optagede af at styrke de studerendes kritiske sans og evne til at analysere og være innovative?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til debatindlægget »Vi har brug for dannelse, der styrker det fælles »vi«« bragt i Jyllands-Posten den 28. november 2017.
Jesper Petersen (S), 2018-05-09:
Jamen det vil jeg med det samme gerne gribe og vil foreslå, at vi i stedet for at mødes på den anden side af sommerpausen gør det inden, så vi allerede i maj og juni måned tager den opfølgning på aftalen omkring fortsat lave afgifter på elbiler på det tidspunkt og ser på nogle af de her nye forslag, som vi kommer med, om at forbedre og skubbe på indfasningen af flere grønne biler på de danske veje.
Hvis vi konkret skal tage fat i det, der handler om firmabilbeskatning for el- og opladningshybridbiler, vil vi jo foreslå, at man sænker det til henholdsvis 10 pct. og 15 pct. fra de nuværende 25 pct.
Det er noget, man har gjort i Holland og Storbritannien, hvor man jo altså får hjulpet på, at der er nogle biler, som typisk kører mange kilometer, som ender med at være af de mere grønne biltyper, og at man jo også får skubbet gang i et brugtbilsmarked for den her type af biler, der kan være med til at gøre det mere tilgængeligt for flere danskere.
Derfor vil jeg godt konkret spørge skatteministeren til det forslag, altså om ikke han mener, at det er korrekt, at hvis man kopierede det forslag fra Holland og Storbritannien, ville det få den virkning i Danmark, at vi ville få en stor mængde firmabiler i forhold til i dag, som ville blive af de grønne biltyper, og at det altså både ville give flere brugte biler af den type og nogle biler, der typisk kører mange kilometer.
Det vil være den her type med de klimagevinster, de har.
Karsten Lauritzen (V), 2018-05-09:
Nu må vi se, om det ikke kan lade sig gøre inden sommerferien eller så i hvert fald lige efter.
Der er også andre ting, der kører.
Det, vi skulle beslutte, ville med en vis sandsynlighed kræve lovgivning, så det kan vi alligevel først lave i næste samling, så derfor tror jeg ikke, at det er så vigtigt ud over noget politisk, om det er på den her side af sommerferien eller bagefter.
Men lad os finde ud af det bilateralt.
Det helt store problem er, at elbilen økonomisk set godt kan være attraktiv sammenlignet med en almindelig bil, hvor man betaler en af verdens højeste registreringsafgifter, også med de nedsættelser, regeringen har lavet sammen med Dansk Folkeparti, men at elbilerne ikke er driftsikre nok.
Den eneste elbil, der kan køre langt, er en Tesla, og den er til gengæld meget dyrere end en række andre biler.
Så der er nogle markedsmæssige og teknologiske ting, som vi ikke kan aftale os ud af, og det forhindrer lidt udbredelsen af elbilen.
Jesper Petersen (S), 2018-05-09:
Det er heldigvis sådan, at det jo faktisk nu begynder at gå stærkt med teknologien på det område, og hvis man kombinerer den teknologiske udvikling med nogle politiske tiltag, har vi muligheden for virkelig at skubbe på, at der kommer flere grønne biler på vejene, konkret her ved flere firmabiler, og det kan være en elbil, en opladningshybridbil, der jo har noget af den fleksibilitet, som skatteministeren siger at elbilerne ikke har – brintbiler ligeså.
Det, der er problemet, hvis man bare lader være, og som faktisk har en betydning, om vi gør det hurtigt, er, at det jo allerede er nu, at indkøberne og importørerne er gået i gang med at se på, hvad det er for nogle biler, vi skal have i det nye år.
Hvis vi viser politisk handling nu, vil det allerede næste år kunne vise sig, altså, at der er flere elbiler på det danske marked og forhåbentlig også på de danske veje.
Karsten Lauritzen (V), 2018-05-09:
Men når bestanden af elbiler i Danmark er 9.500 og rigtig mange af dem er Teslaer, som er købt, dengang der overhovedet ingen afgift var på elbiler, siger det jo også noget om, at selv om vi gør en hel masse ting, skal vi bruge enorme mængder af penge for virkelig at få volumen på den korte bane, hvad angår elbilernes bestanddel af den samlede bilbestand.
Det ser vi også, hvis man kigger på en række andre lande.
Så jeg tror, at man godt kan gøre nogle ting, og der vil jeg gerne konstruktivt drøfte ting, der kan fremme elbiler, men jeg tror også, at det er vigtigt at udstyre sig med en lillebitte smule tålmodighed, ellers risikerer vi, at de skattekroner, vi bruger, får vi brugt meget ineffektivt.
Men lad os tage drøftelsen, og så skal jeg gerne være konstruktiv som skatteminister – også i lyset af min forvirrende besvarelse her i dag vil det afspejle min forhandlingsvilje.