runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2017-04-18:
Det er jo typisk eksterne partnere, der laver en værdifastsættelse, hvis man har brug for at få lavet en sådan vurdering.
Det tror jeg så i øvrigt også hr. Pelle Dragsted var meget kritisk i forhold til, altså det, at det var de pågældende eksterne partnere, der lavede den pågældende værdifastsættelse.
Så man kan sige, at det har der været rimelig meget debat om, i øvrigt også her i Folketingssalen – for det var jo netop sådan, at den sag ikke bare blev behandlet i Finansudvalget, men også i Folketingssalen.
Så er det jo sådan, at en regering – hvis man har et aktstykke, man forudser skal igennem Folketinget – typisk vil forsøge at få lavet en aftale med et flertal i Folketinget forud for at handle; for ellers er det, at den risikerer, at den ikke kan få et aktstykke igennem.
Og det er da mit indtryk, at i de få tilfælde, hvor der har været tale om aktieoptionsprogrammer, har den til enhver tid siddende regering også sikret sig, at der var parlamentarisk opbakning til de handlinger, den foretog sig.
Pelle Dragsted (EL), 2017-04-18:
Det er jo rigtigt, at der blev lavet en ekstern prisfastsættelse, men den sker jo altså på baggrund af virksomhedens tilstand, og den tilstand vedrører bl.a., hvilke nedskrivninger der er gennemført i månederne og årene op til; det er jo altså noget, man har indflydelse på som ledende medarbejder.
Så for mig at se kan man synes om de aktieoptionsprogrammer eller ej, men der er en risiko for – og det håber jeg også at ordføreren kan nikke genkendende til – at der kan opstå situationer, hvor der er nogle modstridende interesser, som ikke burde være der.
Benny Engelbrecht (S), 2017-04-18:
Det er jo derfor, at skal man overhovedet lave aktieoptionsprogrammer – det mener jeg man skal gøre i mindst muligt omfang, altså kun, når det er strengt nødvendigt, og historien viser så også, at det er meget sjældent, at man benytter sig af det – skal det være baseret på, at det understøtter et langsigtet økonomisk afkast af en virksomhed.
Som sagt mener jeg, at man skal være meget, meget varsom med at benytte sig af den slags optionsprogrammer, men helt at afskrive sig muligheden for det ville også være forkert.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-18:
Jeg vil bare takke for ordførertalen.
Og selv om Dansk Folkeparti ikke er enige i, hvad skal man sige, hele praktikken i, hvordan det kunne lade sig gøre, så synes jeg, det er et rigtig spændende forslag at arbejde videre med det i udvalget og tage det derfra og se, om vi kan komme videre ad den vej.
Men det er netop sådan, som jeg også hørte ordføreren sige ret præcist, at når man har så tunge incitamentsprogrammer, agerer man selvfølgelig efter det.
Så det er egentlig mest en tak til hr. René Christensen.
Vi vil meget gerne kigge på det i udvalget og se, om vi kan komme videre med det.
Jeg havde heller ikke helt på fornemmelsen, at det blev stemt igennem her i Folketingssalen, men jeg er glad for DF's interesse i at arbejde videre med det.
René Christensen (DF), 2017-04-18:
Jeg vil egentlig gerne svare på det, for en af tingene, man også skal bide mærke i, er bl.a. udtalelsen fra DONG's direktør, som jo fik et meget, meget stort aktieoptionsprogram.
Han udtaler jo bagefter, at han sådan set ikke havde brug for de penge.
Altså, han har så høj en årsgage, at det sådan set ikke er økonomien, der er udfordringen.
Og det understøtter jo egentlig også spørgsmålet om, hvad det er for en diskussion, vi skal have.
Vi skal have en diskussion om, at vi får de bedste ledere, at vi får det bedste beslutningsgrundlag, når vi skal ud og eventuelt handle med statslige virksomheder.
Og vi tror i Dansk Folkeparti ikke på, at det er det her, der driver det.
Og vi anerkender sådan set, at de aflønninger, der er i statsejede selskaber, skal være på et niveau, så man selvfølgelig har loyale medarbejdere – og det forventer vi også at man har, også uden aktieoptionsprogrammer.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-04-18:
Nu kom hr. René Christensen lidt ind på det her til sidst, men kunne DF ikke frygte, at hvis vi laver en lovgivning rettet mod statslige selskaber – som vil have nogle andre muligheder, end private selskaber har i forhold til aflønning af f.eks. direktioner – så vil vi fremadrettet kunne få svært ved at tiltrække de rette kompetencer til statslige selskaber?
René Christensen (DF), 2017-04-18:
Nej, det er jeg ikke så bange for, særlig også i forhold til den kommentar, jeg havde i forbindelse med direktøren i DONG, som siger, at det ikke var det, der drev ham.
Altså, vi snakker jo ikke sådan almindelige lønninger, vi snakker jo lønninger, som næsten er tocifrede millionbeløb, i forhold til de her menneskers årlige gage, og der er det jo ikke det sidste nye aktieoptionsprogram, der gør det, men det drejer sig også om, hvad det er for en stilling, man får, og hvad det er for et selskab, man kommer ind i.
Det her er sådan en amerikansk tankegang.
Det kunne vi jo også tydeligt se i forbindelse med salget af DONG, hvor der var et ønske fra Goldman Sachs om, at man skulle have de her aktieoptionsprogrammer.
Vi tror på, at man kan få loyale og gode medarbejdere ved at give dem en ordentlig og god løn, og så skal man jo også huske, at det ikke altid behøver at gå den vej med aktieoptionsprogrammer, at det går godt, og at man bliver rig af det.
Det kan jo også være, at det går den anden vej, og at man ikke bliver rig af det.
Så jeg tror sådan set, vi skal holde fast i den linje, vi har, hvor vi giver en rimelig og god gage, også til de direktører, vi har i statslige selskaber.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-04-18:
Jeg tror ikke, der er noget nyt i, at når man laver sådanne forslag til vedtagelse, binder man sig ikke op på dem, fordi der står nogle forhandlinger og venter ude i fremtiden.
Det tror jeg ikke er noget, der kendetegner denne regering på en anden måde end tidligere regeringer, som også Enhedslisten har bakket op om, som har fremsat lignende forslag til vedtagelser, når vi haft lignende debatter.
Så det er der jo ikke noget nyt i eller noget mistænkeligt i.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-04-18:
Tak for det.
Til gengæld er det et faktum, at vi får flere ældre over 80 år, som skal deles om de samme færre penge.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-04-18:
Nej, man kan ikke sige, at til et område, hvor der er et demografisk pres, skal der ikke tilføres flere penge.
Det kan man ikke, og det er heller ikke LA's politik.
Men man kan forvente, og det tror jeg sådan set ikke bare gælder os, men den til enhver tid siddende regering i de kommende år, ligesom det gjaldt for den regering, som SF var en del af, hvor udgifterne faldt, at økonomien vil være stram.
Jeg mener – og vi mener i LA –
at det skal den også være, fordi vi skal genoprette balancen mellem den offentlige økonomi og den private økonomi.
Og der fylder den private alt for lidt.
Den velfærd, som betyder rigtig meget for borgerne i deres hverdag, nemlig hvor meget de har at gøre godt med til at få en dagligdag til at fungere, men også til at udleve de drømme, de måtte have i familien, hvad enten det er at arbejde mindre eller tage på rejser, eller hvad det nu er, skal der være bedre rum til.
For jeg har ikke noget imod, at folk arbejder mindre, hvis de gør det for egen regning.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-04-18:
Nu er det de færreste brugere af ældreplejen over 80 år, som tænker specielt meget i rejser, og hvor meget man nu skal arbejde, men lad det nu være.
Skal jeg forstå ordførerens svar sådan, at det betyder, at Liberal Alliance faktisk er indstillet på at sikre, at økonomien følger med den demografiske udvikling i ældreplejen?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-04-18:
Det der med det demografiske træk er der jo noget teknik over.
Det er jo sådan en standardberegning, man laver, som jo ikke tager højde for, at produktiviteten kan øges, ikke tager højde for, at når der f.eks. kommer flere ældre, bliver marginalomkostningen også det mindre, altså at der er nogle stordriftsfordele, at den sidste ældre ikke koster lige så meget som den første ældre.
Det synes jeg er enormt relevant, og det er det i alle andre henseender.
Man kan ikke bare sige, at den skal følge en til en ud fra en teknisk beregning af, hvad det demografiske træk er.
Benny Engelbrecht (S), 2017-04-18:
Tak, formand.
I lighed med fru Susanne Eilersen bed jeg mærke i hr. Joachim B. Olsens udtalelse om, at man havde en målsætning om, at man egentlig gerne skulle bruge nogle færre penge i den offentlige sektor.
Derfor skal jeg bare lige høre, om hr. Joachim B. Olsen og Liberal Alliance kan stå inde for det forslag til vedtagelse, som ellers er blevet fremsat i bl.a. Liberal Alliances navn, for i vedtagelsesforslaget står, at man ønsker en aftale med Kommunernes Landsforening, der – nu citerer jeg: »... understøtter et fortsat bedre serviceniveau for den borgernære velfærd ...«
Jeg har lidt svært ved at forestille mig en situation, hvor man både kan bruge færre penge og ikke bare opretholde det nuværende serviceniveau, men ovenikøbet få et bedre serviceniveau.
Eller er det sådan, det skal forstås?
Finn Sørensen (EL), 2017-04-18:
Nej, men det var heller ikke det, jeg spurgte om.
Jeg vil bare høre, om ordføreren kan bekræfte – og det forstår jeg at ordføreren bekræfter – at der ingen som helst bindinger er på, at der skal tilføres flere penge til ældreområdet eller til det, som man i forslaget til vedtagelse kalder den borgernære velfærd som sådan, som jo må opfattes på den måde, at det omfatter mere end ældreområdet.
Så jeg skal bare høre, om ordføreren kan bekræfte, at det er det manglende indhold, om man så må sige, i det forslag til vedtagelse, som er fremsat.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-04-18:
Men ældreområdet er blot ét område under kommunerne, og man kan jo sagtens forestille sig et meget lavt offentligt forbrug, også et lavt forbrug ude i kommunerne, og at der samtidig tilføres flere penge til ét område, f.eks. ældreområdet.
Men så skal pengene selvfølgelig komme fra andre områder.
Men det er også sådan, at selv på ældreområdet er det ikke hver en krone, der bliver brugt, som bliver brugt hundrede procent effektivt.
Der er også mulighed for en bedre anvendelse af ressourcerne på ældreområdet, og det bør man også kigge på.
Altså, jeg køber simpelt hen grundlæggende ikke præmissen om, at flere penge en til en giver bedre service, og det er der heller ikke noget dokumentation for, når vi kigger på det i forhold til kommunerne.
Der kan være endda meget store forskelle, når man ser på kommunernes budgetter og den velfærd, de så leverer.
Og det bør vi selvfølgelig have fokus på, for hver en krone brugt i den offentlige sektor kommer fra borgerne, og de kunne godt have brugt den krone selv, og ofte bedre, tror jeg, end vi kan bruge den for dem.
Susanne Eilersen (DF), 2017-04-18:
Jeg blev en lille smule forvirret, så vil jeg bare sådan lige her til sidst høre svaret på et ja eller nej-spørgsmål: Er ordføreren enig med sin ældreminister fra samme parti i, at vi skal bruge flere penge på ældreområdet?
Jeg kunne ikke helt forstå, om ordføreren er enig i det eller ej.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-04-18:
Jeg er enig i det, ældreministeren siger, men ældreministeren har også sagt andre ting.
Og jeg ved, at ældreministeren flere gange har sagt – for jeg har selv været formand i nogle af de samråd, hun har været til i Finansudvalget – med udgangspunkt i den erfaring, hun selv har på området, at penge ikke altid er det eneste, der tæller, heller ikke på ældreområdet, og at der også er mulighed for, at man kan bruge de mange milliarder på det område mere effektivt og til større gavn for dem, det egentlig handler om, nemlig de ældre.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-18:
Jeg synes helt ærligt, at det var sådan lidt et uld i mund-svar, der blev givet til DF's ordfører, men lad det nu ligge.
Jeg vil gerne spørge ind til det, som hr. Joachim B. Olsen siger, om, at privatforbruget er højere i en lang række OECD-lande.
Vil ordføreren ikke nævne nogle eksempler på privatforbrug i andre lande, som bliver skattebetalt her i Danmark?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-04-18:
Det er fuldstændig korrekt, at der er en del af det, som er offentligt forbrug i Danmark, som betales af borgerne selv, og det har jeg personligt ikke noget imod.
Men selv når man korrigerer for det, ligger vi ikke specielt højt.
Et land som Tyskland, som har lavere BNP pr. indbygger end os, har stadig væk et højere privatforbrug, selv når man korrigerer for, at de selv betaler for nogle af de serviceydelser, som det offentlige i dag tager sig af.
Jeg kan ikke forstå, at det ikke er vigtigt for SF.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-18:
Jeg kan i hvert fald sige, at jeg som kvinde hellere vil bo i Danmark end i Tyskland.
Selv hvis jeg havde børn – det har jeg ikke – ville jeg hellere bo i Danmark end i Tyskland.
Der er rigtig mange kvinder, der bliver nødt til at passe deres børn og ikke kan gå på arbejde, og det er jo fint nok, hvis det er et frivilligt valg, men de gør det, fordi det simpelt hen er umuligt at betale for børnepasning.
Man får heller ikke den samme velfærd, hvis man ikke har pengepungen i orden.
En række af de OECD-lande, som hr. Joachim B. Olsen fremhæver, er jo lande, hvor det er pengepungen, der afgør, om du kan få passet din bedstemor eller dine børn ordentligt.
Er det ikke rigtigt?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-04-18:
Hvis man tager et land som Tyskland og f.eks. ser på ældreplejen, så vil jeg sige, at jeg hellere vil være ældre i Tyskland, end jeg vil være det i Danmark.
Der har man langt flere muligheder for at vælge selv – pengene følger borgeren, i langt højere grad end tilfældet er i Danmark, og dermed medfører det en meget, meget stor mangfoldighed i de tilbud, der er til de ældre.
Så nej, jeg kan ikke helt overordnet kende det billede, og jeg mener også, at når man laver sammenligninger mellem f.eks. det danske sundhedsvæsen og det tyske sundhedsvæsen, så klarer det tyske sundhedsvæsen sig bedre, og det samme tror jeg også gælder for uddannelse.
Jeg tror ikke, man kan argumentere sagligt for, at danske unge er bedre uddannet end tyske unge, på trods af at vi bruger en større andel af vores velstand på det, end man f.eks. gør i Tyskland.
Jeg vil helt kort sige, at jeg også bemærker mig, at den tidligere finansminister fra Socialdemokratiet Bjarne Corydon jo også lagde meget stor vægt på, at fokus fremadrettet skulle være på, hvordan vi bruger pengene bedre.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-18:
Jeg skal bare høre, om ordføreren kan bekræfte, at i det forslag til vedtagelse, som, skal vi kalde det regeringsblokken er enige om at fremsatte her i dag, er der ikke noget løfte eller noget krav om, at der kommer flere penge til ældreområdet, ligesom der heller ikke er nogen løfter, krav eller betingelser om, at der samlet set kommer flere penge til velfærden i kommunerne.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-04-18:
Der er heller ikke et løfte om det modsatte.
Jamen det er helt klart min personlige holdning og mit partis holdning, at serviceniveauet naturligvis skal løftes.
Der er mange steder i den offentlige produktion – og man kan tænke over, hvorfor det er så vigtigt, at det er en offentlig produktion – hvor servicen er alt for dårlig, og hvor pengene bliver brugt forkert.
Så man kan sagtens herindefra sørge for, at vi får vi et bedre serviceniveau, selv om man ikke tilfører flere penge.
Det mener jeg absolut.
Jeg mener også, at jeg har et godt belæg for at sige det, bl.a. med udgangspunkt i den Produktivitetskommission, som hr. Benny Engelbrechts parti var med til at nedsætte.
Hr. Benny Engelbrechts parti fandt jo nogle af de dygtigste og klogeste mennesker i landet med forstand på det her, og de sagde helt klart, at ja, det er muligt, hvis de mindst effektivt drevne kommuner nærmer sig de mest effektivt drevne kommuner, at løfte serviceniveauet, selv om man bruger færre penge.
Det er da den vej, vi skal gå, for det her er borgernes penge, som vi bruger.
Kristian Jensen (V), 2017-04-18:
Så er jeg ked af, at fru Lisbeth Bech Poulsen har glemt den graf, der er nederst, og som viser, at det højeste niveau for kommunale anlægsaktiviteter blev lavet af den daværende VK-regering i 2010.
Så hvis man skal tage æren for, at niveauet er blevet sat op, så var det altså i 2010, at niveauet for alvor blev sat op.
I forhold til spørgsmålet om overophedning overrasker det mig ikke, at direktøren for en brancheforening mener, at der skal ske mere i den brancheforening, han er direktør for.
Hvis man tager Danmarks Statistik, som måske er en neutral spiller på det her område, der registrerer hvor mange tilfælde der er af overophedning, altså hvor mange problemer der er med at rekruttere folk, vil man kunne se, at der i de seneste kvartaler har været en klar stigning i problemet med at rekruttere til bygge- og anlægssektoren.
Men det kan selvfølgelig være, at fru Lisbeth Bech Poulsen ikke anerkender officielle statistikker på området og hellere støtter sig på branchedirektøren.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-18:
Nej, jeg anerkender det, og det var også det, jeg sagde.
Hvis vi siger, at det ligger for højt inden for byggeri og anlæg, er der jo flere ting, man kan gøre.
Det kan man jo altid, uanset om man synes, at der er frygt for overophedning, eller der er frygt for overophedning generelt i økonomien.
Så kan man lave ekstraktiv og kontraktiv politik.
Det er fuldstændig børnelærdom.
Så siger jeg bare, at der jo er et politisk valg i, at man siger, at det er det offentlige, der skal holde for, sådan at der ikke skal være penge nok til at sikre ordentlige skoler, plejehjem, veje osv.
Man kunne jo også vælge noget andet, og det håber jeg bare finansministeren anerkender.
Kristian Jensen (V), 2017-04-18:
Må jeg ikke bare gentage, at i Økonomisk Redegørelse i april måned 2015, altså før regeringsskiftet, sagde den daværende regering, at der var en overbudgettering af offentlige anlægsinvesteringer, og at man var nødt til at reducere de offentlige anlægsinvesteringer med 5 mia. kr.
Det er altså en konstatering af, at det offentligt planlagte anlægsniveau var for højt inden regeringsskiftet; inden der kom et forslag om at gennemføre en sikring af boligejerne; en sikring af, at skatten for boligejere reelt set bliver rigtig og mere præcis, end den har været hidtil.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-18:
Jeg er i hvert fald enig med finansministeren i, at det er fuldstændig korrekt at sige, at der også under SRSF-regeringen blev skåret ned i antallet af velfærdsstillinger ude i kommunerne, og det var derfor, jeg gik tilbage til 2009, og det gjorde man, på trods af at man sammen med Enhedslisten kunne have fået flertal for en anden kurs.
Men man valgte at lave den tunge økonomiske politik sammen med Venstre og de andre borgerlige partier.
Det er fuldstændig korrekt, og det skal jo med, når vi skal beskrive udviklingen i kommunernes økonomi og velfærden.
Det er også fuldstændig korrekt, at Socialdemokratiet ligesom Dansk Folkeparti og Venstre har bundet sig til, at uanset hvilken økonomiaftale en finansminister kommer hjem med, vil man stemme for den.
Der er så den lille positive forskel, som taler til Socialdemokratiets favør, at de trods alt sidste år og også i år inden forhandlingerne har forsøgt at påvirke rammerne for den.
Det er jo der, hvor jeg trods alt er en lille smule glad for Socialdemokratiet og samarbejdet med dem om kommunernes økonomi.
Kristian Jensen (V), 2017-04-18:
Jeg kan ikke se, at der skulle være en nævneværdig forskel.
Når der tidligere fra hr. Finn Sørensens side er blev spurgt om, om der er noget i det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti har været med til at fremsætte, der garanterer, at lige præcis ældreområdet får flere penge, vil jeg bare sige, at der er intet i det forslag til vedtagelse, som hr. Finn Sørensen har fremsat, der siger, at lige præcis ældreområdet skal have flere penge – intet.
I begge forslag til vedtagelse snakker man om kernevelfærd og de samlede velfærdsområder og ikke specifikt om ældreområdet, så jeg kan ikke forstå den anklage, der tidligere blev rejst af hr. Finn Sørensen.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-18:
Det er godt, at ministeren kan forsvare Dansk Folkeparti.
Når jeg tog den kritik af Dansk Folkeparti op, var det selvfølgelig, fordi Dansk Folkepartis ordfører udtalte sig på den måde om ældreområdet, som hun gjorde.
Men lad os komme tilbage til et andet spor.
Ministeren siger, at vi kan holde alle de forespørgselsdebatter, vi vil, men vi får alligevel ikke noget ud af dem.
Det er jo, fordi ministeren ikke vil fortælle, hvad vej han går i de her forhandlinger – ud over at han vil fastholde det her effektiviseringsbidrag.
Så jeg synes, at ministeren skulle tone rent flag.
Det må man da gøre, inden man går ind i en forhandling.
Man må da vide, hvad man vil, og man må også oplyse befolkningen om det.
Så spørgsmålet er: Får kommunerne efter ministerens opfattelse flere penge til velfærd, får de det samme beløb, eller får de færre penge til velfærd, når den økonomiforhandling går i gang?
Hvad er ministerens bud på det?
Det kunne da være interessant at få det.
Kristian Jensen (V), 2017-04-18:
Det forslag til vedtagelse er lige så klar i mælet, med hensyn til hvordan man prioriterer offentlige velfærdsydelser, som det forslag til vedtagelse, som hr. Finn Sørensen har fremsat.
Det, der står i forslaget til vedtagelse, er det, vi kan lægge frem i forhandlingerne, nemlig at vi ønsker at sikre en samlet bedre velfærd inden for en ansvarlig økonomisk ramme.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-18:
Jeg vil gerne tage ansvar for det citat.
Og da ministeren blev interviewet til dagens avis, kom der også en replik fra direktøren for Dansk Byggeri, Lars Storr-Hansen, der sagde: »Vi står ikke umiddelbart over for flaskehalse.
Der er stadig lige så mange virksomheder, der mangler opgaver, som der er virksomheder, der mangler medarbejdere.«
Men lad os nu sige, at finansministeren reelt er bange for overophedning inden for byggeriet – og det nævnte jeg også tidligere – så kunne man jo lade være med at foreslå at lempe boligskatterne, for det har effekt inden for det her område.
Der er jo mange andre ting, man kunne gøre.
Man vælger jo ud fra sit politiske synspunkt at sige, at det er det offentlige byggeri, der skal holde for, altså skoler, plejehjem og veje.
Finansministeren har fuldstændig ret i, at niveauet ligger højt.
Det blev historisk højt under vores regering, og det er stadig væk højt.
Men det bliver også nødt til at være højt, for det lå alt for lavt tidligere, og det koster alt for mange penge at udsætte at reparere og forbedre det eksisterende byggeri.
Kristian Jensen (V), 2017-04-18:
Så tror jeg, hr. Benny Engelbrecht har misforstået den del af det, for jeg er sådan set varm tilhænger af, at kommunerne laver alle de leanprojekter, de overhovedet kan finde på.
Og der har de jo netop incitamentet til at beholde hele effektiviseringsgevinsten ved at gennemføre den slags leanprojekter.
Det, der er vores moderniserings- og effektiviseringsprogram, er, at vi i fællesskab skal ind at kigge på, hvad reglerne er, hvad vilkårene er, hvad lovgivningen er, som er til hinder for det, kommunerne gerne vil gøre.
For i forhold til spørgsmålet om at gennemføre leanprojekter og lave det arbejde, der gøres, på en mere effektiv og strømlinet måde, kan kommunerne så sandelig gå i gang med det.
De har hundrede procent ret til at beholde den gevinst, de får ud af det.