runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-02-06:
Jeg er i hvert fald enig i, at jeg deler ærgrelsen over, at Verdens Skove ikke er med i det her projekt mere.
Det synes jeg er synd og skam, for jeg synes, det er vigtigt, at man har nogle samarbejder med gode organisationer, også om pleje af statens arealer, herunder Naturstyrelsens arealer.
Det er jo ikke sådan, at der ikke længere er brombærkrat, og den rydning, som man foretog, foretog man for hastigt, fordi man ikke fik orienteret ordentligt om den.
Det var, fordi man i januar konstaterede, at der var frost i jorden, så man kunne bevæge sig ud uden at lave så store skader, når man kører ud med maskiner, som man ellers ville gøre, hvis jorden var blød.
Så det var jo egentlig et hensyn, man ville tage her.
Man fik så ikke i tilstrækkelig grad tilgodeset hensynet til partneren, altså Verdens Skove.
Men vi bliver også nødt til at skride ind, når vi kan se, at det her altså ikke er tilstrækkeligt.
Og det var Naturstyrelsens vurdering i tilfældet her.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-02-06:
Et af de argumenter, som regeringen brugte for at afvise beslutningsforslaget tilbage i 2018, var jo, at det ikke var noget, der var et ret stort problem, og at det ikke var et voksende problem.
Det var i klar modstrid med de oplysninger, som vi havde fået fra politimyndighederne.
Det undrede vi os jo også lidt over.
Vi nævnte også over for ministeren, at man alene i 2015 opfangede over 23 millioner kopi- og smuglercigaretter i Danmark, så jeg synes ikke, man kan sige, at det er et lille problem.
Det er faktisk kommet frem her i januar, at man i Aarhus Havn har fundet et stort parti på 5 millioner smugler- og kopicigaretter.
Så jeg synes jo, det vidner om, at det faktisk er et problem, som man skal tage seriøst.
Jeg vil afslutningsvis gerne lige spørge om det med den her nye store fangst, der har været så sent som i år.
Er justitsministeren blevet gjort bekendt med, hvorvidt den er kommet ind, jævnfør de nye retningslinjer i forhold til specifik sagshåndtering?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-02-06:
Jeg kunne ikke huske det, for at være ærlig.
Det er klart, at det jo er noget, man er blevet opmærksom på, altså den her balance omkring bøderne.
For det er klart, at det jo ville være ret effektivt, hvis man kunne lave det system med bøderne.
Det skal jeg bare sige.
Det synes jeg faktisk ville være rigtig, rigtig effektivt og godt.
Men vi får de her tvivlsspørgsmål, og det skal vi jo have udredt.
Jeg håber, at vi kan finde en vej uden at lave lovgivning, men det kan altså være, at der skal laves lovgivning.
Det skal vi bare have løst, og spørgeren og jeg er fuldstændig enige med hinanden om, er jeg sikker på, at hvis der er grundlovsspørgsmål, skal vi selvfølgelig have det løst, for det går vi jo ikke imod.
Men jeg er enig i, at vi skulle have haft det fremme noget før.
Men altså, nu har vi sat speed på det, og så finder vi forhåbentlig en løsning meget snart.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-02-06:
Jeg kan selvfølgelig undre mig over, at den begrundelse omkring grundloven nu pludselig kommer mere end et halvt år efter, at Folketinget havde flertal for det her.
I forbindelse med førstebehandlingen her i salen, hvor jeg selv var ordfører, var det jo ikke et argument, som regeringen fremførte, altså at der skulle være nogle ting i det her beslutningsforslag, som klart beskriver, hvad vores formål var.
Der var ikke nogen, der på nogen måde indikerede, at det skulle være i strid med nogen som helst dansk grundlov eller andre ting for den sags skyld.
Så jeg undrer mig over, at det argument lige pludselig er blevet så fantastisk højaktuelt for regeringen.
Og så lad mig lige her til sidst sige, at der var tre partier, som stemte imod, og det var Enhedslisten, Det Radikale Venstre og SF, hvis ikke justitsministeren selv har styr på fakta.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-02-06:
Tak, hr. formand.
Spørgsmålet til justitsministeren lyder som følger: Finder ministeren, at opfølgningen på det vedtagne beslutningsforslag nr. B 123 om smugler- og kopicigaretter fra folketingsåret 2017-18 virker efter hensigten?
Jeg vil gerne takke og kvittere for ministerens besvarelse af spørgsmålet.
Men der er jo selvfølgelig en årsag til, at jeg har valgt at bruge justitsministerens tid og også min egen for den sags skyld.
Det er jo selvfølgelig, fordi Dansk Folkeparti har undret sig såre over, at en beslutning, som er vedtaget bredt her i Folketinget tilbage til den 4. juni sidste år, ikke er blevet gennemført, og det er ikke blevet oplyst, at den ikke er blevet gennemført, jævnfør i hvert fald den beslutning, som der lå i forhold til de punkter, der var i det pågældende beslutningsforslag.
Som justitsministeren selv siger, stod der jo klart, at forslaget skal træde i kraft den 1. januar 2019.
Og de skarpe lyttere eller seere, der følger med i den her dialog, ved jo godt, at vi allerede nu skriver februar.
Men det er jo heller ikke nogen hemmelighed, at justitsministeren repræsenterer et parti og en regering, som ikke var fortalere for de her ændringer.
Det er jo sådan, at hvis man kigger på tilblivelsen af B 123, altså ser på det i forhold til afgivelse af betænkning fra Retsudvalget, så var der et flertal uden om regeringen, som på det pågældende møde i sidste samling stemte for det samlede beslutningsforslag, og så var der et mindretal, herunder regeringspartierne, som indstillede beslutningsforslaget til forkastelse.
Det var Dansk Folkeparti selvfølgelig bitre over og kede af.
Vi syntes, det var træls, at regeringen ikke kunne se fornuften i, at vi skulle bekæmpe de her udfordringer, vi har med måde kopi- og smuglercigaretter.
Det undrede vi os jo over.
Det er så nu, at vi kan få nogle svar fra justitsministeren, ved at vi går her ned i salen og stiller spørgsmål.
Karina Due (DF), 2019-02-06:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at et voksende antal virksomheder betaler halalcertificeringsafgifter til Islamisk Kulturcenter for at få lov til at sætte halalmærke på deres produkter, at der ikke er større forbrugergennemsigtighed med omfanget og størrelsen af disse afgifter, og at afgifterne muligvis kanaliseres videre til finansiering af terrorvirksomhed, og vil ministeren sikre offentlighed omkring de i dag skjulte afgifter?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-02-06:
Nej, det er jeg ikke bekendt med, men det vil jeg gå hjem og undersøge lige med det samme.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-02-06:
Ja, og det er så heller ikke det, der ligger i regeringens sundhedsreform, og det er da dejligt, at vi kan få det afklaret i dag, sådan at hr. Flemming Møller Mortensen ikke kan turnere rundt med den påstand videre frem.
Det er derfor, at vi laver en nærhedsfond på 6 mia. kr. – så vi kan komme i gang med det arbejde.
Og hvor ville det da have været rart, hvis Socialdemokratiet f.eks. havde uddannet flere praktiserende læger, da man selv sad i regering.
Det gjorde man jo ikke; der svigtede man i forhold til at løse den opgave og løftede kun dimensioneringen med 12 stillinger.
Nu løfter vi med 160, så vi får løst lægedækningsudfordringerne i Danmark.
Kristian Jensen (V), 2019-02-06:
Så jeg konstaterer, at Socialdemokratiet har smidt fingrene væk-reformen i skraldespanden.
Nu vil man styre og bestemme, der er ikke noget kommunalt selvstyre, der er ikke nogen frihed.
Sagen er jo, at det er muligt både at skabe flere penge til velfærd og sørge for at holde en stram økonomisk linje.
Det er bl.a. ved at sørge for, at vi har en ordentlig udlændingepolitik.
Da vi overtog efter den socialdemokratisk ledede regering, kom der alt for mange flygtninge og udlændinge til Danmark.
Vi har strammet op, og det betyder, at fra det toppunkt, der var, til i år, har vi sparet over 4 mia. kr. på flygtningemodtagelse.
Det er 4 mia. kr., man kan bruge på noget andet.
Nogle af pengene bruger vi på at øge vores udviklingsbistand for at hjælpe i nærområderne, andre bruger vi til velfærd i Danmark.
Det betyder, at når man kigger på, hvor mange penge der skal bruges fremadrettet, har vi sørget for, at pengene bruges på det rigtige.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-02-06:
Det er selvfølgelig ærgerligt.
Jeg er bange for, at det kommer til at koste vores daginstitutioner, i forhold til at de pædagoger, der råber op om dårlige forhold, kommer til at opleve en endnu hårdere hverdag.
Og så er jeg bekymret, fordi ministerens regering jo ikke vil dække det demografiske træk, og det vil sige, at når der kommer flere børn i vores kommunaløkonomi, kommer der ikke flere penge.
Kristian Jensen (V), 2019-02-06:
Jeg går ind for et decentralt Danmark og et kommunalt selvstyre.
På et tidspunkt gjorde Socialdemokratiet også det.
På et tidspunkt sagde Socialdemokratiet endda, at I ville lave en fingrene væk-reform, hvor I ville love, at I ville lade det være op til de enkelte kommuner selv at vælge, hvordan man løste opgaverne.
Skal jeg forstå det sådan, at den fingrene væk-reform også er blevet væk, at den ikke er der længere?
For hvis man går ind for en fingrene væk-reform, må man også acceptere, at kommunerne selvstændigt prioriterer decentralt, hvad det er, de gerne vil.
Hvis man vil centralstyre herindefra, kan man godt udstede nogle garantier.
Vi har sagt, at når nu vi tager ansvaret for, hvordan sundhedsvæsenet skal være fremadrettet, kan vi også give en garanti for, at der bliver investeret flere penge på området.
På børneområdet er det sådan, at vi overlader pengene til kommunerne.
Jeg er ret sikker på, at de vil prioritere det, men en garanti kan man kun give, hvis man vil fratage dem deres lokale selvstyre, og det vil regeringen ikke.
Jeg vil allerførst sige, at det undrer mig, at det bliver sagt, at det er et problem, at vi sætter patienten først, for jeg havde nær sagt: Hvad ellers?
Altså, sundhedsvæsenet skal sætte patienten først, alt andet giver ikke mening.
Det kræver nogle forskellige ting at kunne sætte patienten først.
Betyder det så, at man på andre områder ikke har råd til at løse de opgaver, man har?
Det mener jeg ikke.
Vi har, siden vi kom i regering i 2015, øget budgetterne både for kommunerne og for regionerne.
Vi har faktisk tilført sundhedsområdet 6 mia. kr. mere, hvoraf de 4 mia. kr. er gået direkte ind i regionernes økonomi, for at sikre, at der er råd til at håndtere nogle flere opgaver.
Vi har også tilført flere penge til kommunerne for at sikre, at de kan løse de opgaver, der er, bl.a. på børneområdet, fremadrettet.
Nu er det jo en decentral struktur, vi har, og derfor kan jeg ikke garantere for, hvad der sker i hvert enkelt byråd landet over.
Jeg kan bare sige, at vi har tilrettelagt vores økonomi sådan, at vi også i de kommende år kan tilføre kommunerne flere midler til at løse deres opgaver.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-02-06:
Når jeg stiller finansministeren det her spørgsmål, er det jo, fordi det, når finansministeren i forvejen er ved at udstede garantier om, at der ikke bliver sparet på området, er rart lige at få børnene med, især fordi regeringen selv slår sig op på den tidlige indsats.
Min bekymring går på, at regeringen siger patienten først, for så er jeg bange for, at det bliver børnene sidst.
Hvis ellers Danmarks Statistiks fremskrivninger rammer plet, står vi inden for de næste 10 år over for en udvikling med 70.000 flere børn.
Det er den samme udvikling, som finansministeren nævner på nogle af sygdomsområderne.
Vi står altså med den samme store udfordring på børneområdet.
Nu siger finansministeren så, at der er yderligere opgaver, der skal ud til kommunerne.
Kommunernes Landsforening mener selv, at økonomien ikke holder.
Derfor er bekymringen jo, at når de her opgaver skal løses og ministeren ovenikøbet vil garantere, at der ikke må spares – der skal ovenikøbet investeres – er der jo kun børn, skole og ældre til at betale den regning.
Derfor spørger jeg bare finansministeren i dag: Hvis finansministeren vil garantere, at der ikke bliver sparet på sundhed, vil finansministeren så ikke give samme garanti, når det gælder vores børn, dem, vi skal leve af i fremtiden?
Kristian Jensen (V), 2019-02-06:
Tak for spørgsmålet, for det giver os lejlighed til at snakke om den sundhedsreform, regeringen har lagt frem.
Det er en ambitiøs reform, der skal sikre, at vi får et sundhedsvæsen, der er mere decentraliseret, og at vi på en lang række opgaver får et stærkere samarbejde mellem den almen praksis, kommunerne og de 21 akutsygehuse.
Det er nødvendigt for at kunne klare den eksplosive stigning, der vil være i antallet af kronikere og ældre medicinske patienter over de kommende år.
Det gør så også, at vi på en række strækninger flytter rundt på andre opgaver, for når sundhedsvæsenet på den ene side skal være mere decentraliseret omkring de 21 sundhedsfællesskaber og på den anden side skal være mere nationalt omkring nogle fælles niveauer og kvalitetsmålsætninger, bliver de opgaver, der ellers er i regionerne, også fordelt ud på andre niveauer.
Det skal staten fremadrettet tage sig af.
Vi kan se, at der er andre opgaver, der godt kan løses mere decentralt, bl.a. formidling af forskellige opgaver, herunder dele af de sociale opgaver.
Der er det så væsentligt at holde fast i, at når vi flytter opgaver, uanset om vi flytter dem den ene vej eller den anden vej, flytter vi også økonomien til at løse de konkrete opgaver.
Der er noget administration, der i dag ligger på tre niveauer.
Den bliver selvfølgelig mindre, når man fremadrettet kun skal have to niveauer.
Der bliver også nogle opgaver, hvorom vi siger, at dem skal vi ikke længere udføre.
Det giver en besparelse.
Men til den opgave, der ligger i at tage sig af vores børn, og til den opgave, der ligger i at tage sig af de socialt svageste, skal økonomien naturligvis følge med derhen, hvor opgaven skal ligge.
Det betyder også, at svaret på spørgsmålet om, hvorvidt jeg kan garantere, at kommunerne vil have råd til de opgaver, de har i dag, i forhold til børn, er ja, for de vil få den økonomi, der er nødvendig, for at de kan fortsætte de opgaver, de har i dag.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-02-06:
Kan ministeren garantere på samme måde som på sundhedsomådet, at der ikke vil blive sparet på børneområdet, når kommunerne ifølge regeringens planer skal overtage en væsentlig del af de nære sundhedsopgaver?
Jeg må konstatere, at den meget store garanti, finansministeren kunne give på sundhedsområdet, kan vi altså ikke få på børneområdet, til trods for at udfordringen med meget stigende opgaver i de kommende 10 år ret parallelt følger hinanden.
Jeg er bekymret for, at kommunerne i den her sammenhæng kommer til at skulle nedprioritere børnene, fordi regeringen ikke har dem i centrum.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-02-06:
Tak for spørgsmålet.
Der er en række forslag.
Også Klimarådet har peget på løsninger, og det har de her forskere også.
Problemet og udfordringen er bare, at det ikke er dokumenteret, hvorvidt de også har en reel effekt, der står i overensstemmelse med de omkostninger, der er forbundet med det.
Man har heller ikke fundet ud af, hvilke konsekvenser det nøjagtig har for landbrugsproduktionen i Danmark.
Det, vi har brug for, er at blive klogere og finde de rigtige tiltag.
For der er brug for at gøre en indsats for at reducere udledningen af CO 2 fra landbrugssektoren, men det er helt afgørende, at vi får fundet de rigtige redskaber, og det er baggrunden for, at regeringen afsætter 90 mio. kr. Og i øvrigt har vi allerede inden for de seneste dage spurgt efter at få ansøgninger til puljen på de 90 mio. kr.
Jens Joel (S), 2019-02-06:
Men igen, jeg synes, at det er fint, at regeringen gerne vil forske, men vi har også brug for at handle, og jeg skal lige være sikker på, om jeg forstår ministerens svar korrekt, fordi ministeren afviser jo sådan set, at det her kan være relevant med forskellige begrundelser, eller hvad det er, ministeren har, og så skal jeg bare lige høre, om ministeren er uenig i forskernes vurdering af, at der er betydelige effekter, at det er veldokumenteret, at det kan indgå, at det er konkurrencedygtigt, og at der ikke er negative effekter.
Faktisk kan man jo slå op og finde en tabel, hvor der for hvert eneste forslag står ja eller nej til, om det kan indgå i den nationale emissionsopgørelse, og om der er væsentlige barrierer.
Og der er masser af forslag, som kan indgå, og hvor der ikke er væsentlig negative sider, herunder jo en meget større fokus på udtagning af lavbundsjorder.
Benny Engelbrecht (S), 2019-02-06:
Hvis ministeren mener, at der er et problem med øjenklinikken på Sønderborg Sygehus, lyder det da interessant.
Det mindes jeg ikke jeg har udtalt i nogen artikler.
Men nuvel, det må vi jo se, hvis der er en utryghed omkring det.
For mange af de bekymringer, som ministeren netop har ridset op, bl.a. også bekymringen om Tønder Sygehus, er jo også noget, som Venstremedlemmer gør opmærksom på.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-02-06:
Man kan jo tage mange diskussioner.
I de her dage kan jeg jo se, at socialdemokrater bringer tvivl om, hvorvidt der kan være et sygehus i Tønder, jeg kan se, at hr. Benny Engelbrecht bringer tvivl om, hvorvidt der kan være en øjenklinik på Sønderborg Sygehus, og nu står vi så her i dag, hvor hr. Benny Engelbrecht bringer tvivl om, hvorvidt der kan være et akutberedskab på Nordals.
Hvis det ikke handler om, at socialdemokraterne i de her uger turnerer rundt med påstande, som kan skabe frygt, i forhold til hvordan vores stærke sundhedsvæsen kan blive endnu stærkere, så ved jeg ikke, hvad det er.
Men jeg synes, det er et usagligt grundlag.
For vores sundhedsreform handler om at styrke sundhedsvæsenet, og konkret i forhold til akutberedskabet handler det om at afsætte flere penge til, at vi kan få flere ambulancer, akutlægebiler, akutberedskaber landet over, så vi får et højere tryghedsniveau i hele landet.
For vi synes faktisk ikke, det er rimeligt, at der er danskere, der bor i egne af landet, hvor regionerne ikke har løftet den opgave i tilstrækkelig grad.
Derfor ønsker vi at styrke det fremover, og det håber jeg da sådan set at Socialdemokratiet vil være med til.
For hidtil har jeg bare hørt, at man er imod.
Benny Engelbrecht (S), 2019-02-06:
Jeg håber da i allerhøjeste grad på, at Region Syddanmark, hvor Venstres formand for det præhospitale udvalg, Mads Skau, har tilkendegivet, at man er meget, meget tilfreds med samarbejdet, laver en aftale, inden der eventuelt sker en nedlukning af regionerne, fordi det vil betyde, at der er en sikring af det 5 år frem i tiden.
Ministeren påstår, at jeg spreder utryghed.
Det håber jeg at ministeren kan påvise.
Og så tillod jeg mig bare at antage, at ministeren, da ministeren er valgt i området, rent faktisk også kendte til forholdene omkring beredskabet på Nordals.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-02-06:
Jeg må konstatere, at spørgeren jo selv bekræfter, at spørgeren i gentagne tilfælde har været ude og ligesom skabe tvivl om gode løsninger i vores sundhedsvæsen, og derfor har jeg egentlig også bare behov for at sige, ligesom det her spørgsmål handler om akutberedskabet på Nordals, at vores sundhedsreform kommer til at styrke sundhedsvæsenet i Danmark.
Hele formålet med at lave en sundhedsreform er, at vi skal styrke et sundhedsvæsen, der på mange områder fungerer godt, men hvor der også er steder, hvor det fungerer mindre godt, f.eks. sammenhængen i det, men også akutberedskabet, hvor der er for stor variation landet over.
Det gælder jo både i forhold til at sikre tryghed på Nordals, hvor man heldigvis har en god ordning i dag, som man kan fortsætte, men også andre steder, f.eks. i Nordjylland, hvor man oplever, at ambulancerne sjældnere kommer frem inden for 15 minutter, end de gør andre steder i landet.
Nej, men det er jo sådan, at hr. Benny Engelbrecht nærmest på daglig basis i de her uger turnerer rundt og skaber frygt og påstande om, at vi vil nedlægge dette og hint.
Nu fremgår nødbehandlerbilen jo ikke af det spørgsmål, som hr. Benny Engelbrecht har stillet.
Der tales om akutberedskabet, og det er sådan set det, jeg svarer på.
Det, der til gengæld er behov for at sikre, er, at der ikke er så stor variation i akutberedskabet på tværs af landet.
Spørgerens egen kollega, hr. Troels Ravn, har netop på postnumre fået opgjort akutresponstiderne i Region Syddanmark, som viser store variationer, og det kan jeg forstå at Socialdemokratiet er helt tilfredse med.
Der kan jeg sige, at vi fra regeringens side sådan set mener, at vi skal have styrket akutberedskabet både på Nordals og i resten af landet, i forhold til at sikre, at vi får et mere ensartet niveau.
For man har krav på hurtig respons og tryghed i hele landet, og derfor vil vi investere i flere akutlægebiler, ambulancer, beredskaber landet over.
Og nej, der er intet til hinder for, at det gode samarbejde, der er med nødbehandlerbilen på Nordals, også kan fortsætte fremadrettet, og det kan man jo så håbe på at Region Syddanmark i mellemtiden også kommer til at forlænge.
Benny Engelbrecht (S), 2019-02-06:
Tak for svaret.
Jeg noterer mig, at sundhedsministeren nævner en række typer af akutberedskaber – helikoptere, lægeambulancer og andet – men ikke eksplicit nævner nødbehandlerbiler i sin besvarelse.
Grunden til, at jeg nævner det, er selvfølgelig, at det, der gør sig særlig gældende på Nordals, er, at man netop der har foretaget en meget lokal løsning, må man sige.
Det var oprindelig en løsning, som tilbage i 1999 blev etableret i forbindelse med den daværende Nordborg Kommune, som i samarbejde med en lokal virksomhed, som havde et beredskab – sådan er det på store industrielle virksomheder – sikrede denne nødbehandlerbil, som jo altså er en lidt særlig foranstaltning.
Den er billigere, end en lægebil ville være, men man fik en synergieffekt ud af det.
Først i 2011 blev den her ordning til en regionalt finansieret ordning.
Man kan sige, at det, der har været særlig drivende for, at ordningen er blevet etableret, har været lokale politikere, og det har været regionalt funderede politikere, og når jeg derfor i mit spørgsmål netop understreger bekymringen, i forhold til hvis regionerne forstået som regionsrådene nedlægges, og om sådan en ordning kan fortsætte, er det selvfølgelig, fordi det er et klassisk eksempel på, hvor politikere, ikke embedsværk finder løsninger.
Men effekten er meget klar.
Så jeg hørte faktisk ikke i ministerens svar en egentlig garanti.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-02-06:
Tak for spørgsmålet.
Alle borgere skal være trygge ved, at de får den nødvendige hjælp, hvis de bliver ramt af akut sygdom eller kommer ud for en ulykke.
Det gælder selvfølgelig også beboerne på Nordals.
Det fremgår også helt klart af sundhedsreformen, at regeringen forventer, at de allerede placerede akutberedskaber ikke flyttes i de kommende år, og at der ikke sker forringelser i dækningen.
Det har vi jo desværre set at regionerne flere gange har foreslået forskellige steder i landet.
Så regeringen har ingen planer om at nedlægge eller flytte akutberedskabet på Nordals, og det har vi ikke, fordi regeringen prioriterer borgernes tryghed på akutområdet højt.
Det var bl.a. også derfor, at vi i den forrige finanslov for 2018 sammen med Dansk Folkeparti afsatte midler til en ekstra akutlægehelikopter i Danmark, så vi kunne udbygge vores akutberedskab yderligere.
Konkret vil regeringen sikre et endnu mere fintmasket sundhedsvæsen med et endnu bedre akutberedskab end det, vi har i dag.
Det betyder også, at vi med sundhedsreformen gennem Nærhedsfonden lægger op til at indsætte mellem 10 og 15 ekstra akutberedskaber i form af akutlægebiler, akutbiler og ambulancer i de områder af landet, hvor der er særlige behov, og hvor der derfor er behov for at forbedre de responstider, der er i dag, fordi der som sagt er for stor variation i responstiderne på tværs af landet i dag.
Til slut vil jeg også fremhæve, at vi med sundhedsreformen jo kommer til at oprette et landsdækkende lægevagtsnummer, 113, til akut visitation og behandling, så alle kan få den samme høje kvalitet i det akutte beredskab, uanset hvor i landet de bor.
Altså ønsker regeringen at styrke akutberedskabet, fordi vi ikke synes, det er godt nok i dag.
Benny Engelbrecht (S), 2019-02-06:
Tak, formand.
Kan ministeren garantere, at der efter en eventuel nedlæggelse af regionerne fortsat vil være et akutberedskab på Nordals?