runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2025-03-11:
Tak for det, formand.
Tusind tak for den jo nærmest enstemmige opbakning til lovforslaget.
Det er jeg glad for.
Det betyder meget, når vi laver lovgivning her i Folketinget generelt, og det gør det selvfølgelig også i det her tilfælde.
Jeg er som andre ofte efter EU for at lave bøvlet og bureaukratisk lovgivning, som ingen kan finde rundt i.
Der er ingen som helst tvivl om, at bøvl og byrder koster tid og energi og penge for både virksomheder og myndigheder.
EU er, kan man rolig sige, på en række områder slemme til at overkomplicere tingene, men nogle gange bliver vi også nødt til at kigge indad: Gør vi det selv godt nok?
For det hænder også, at der trænger til at blive luget ud i vores egen danske have, om man så må sige.
Det gør vi så i dag, og med det her lovforslag samler vi reguleringen af Energiklagenævnet, som i dag er, populært sagt, spredt for alle vinde.
Når kommuner og statslige myndigheder træffer afgørelser, hænder det, at borgere, virksomheder eller organisationer kan være uenige – og det har de selvfølgelig ret til – i den afgørelse, der bliver truffet.
Det er det, vi har med at gøre her, altså et uafhængigt domstolslignende nævn i Danmark.
De behandler klagerne retfærdigt på samme vis som en domstol.
Til gengæld er de faktisk hurtigere.
Det er mere enkelt, og det er også billigere, end hvis sagen blev behandlet ved domstolene.
Det er i hvert fald det, der har været tanken bag det.
På energiområdet har vi viklet os ind i et, kan man rolig sige, unødig kompliceret nævn.
Energiklagenævnet reguleres i dag af mere end 20 forskellige sektorlove – til sammenligning har andre lignende nævn én samlet nævnslov, hvilket giver klare rammer for ressortansvaret.
Det går altså imod hele idéen bag nævnet, når Energiklagenævnet er så komplekst sat sammen.
Pointen med nævnet er jo, som jeg sagde i indledningen, hurtig og effektiv sagsbehandling.
Det øger retssikkerheden, ikke mindst for borgerne og for virksomhederne, og det giver også myndighederne en klar rettesnor for den praksis, der skal anlægges ved nævnet.
Det er derfor, at vi med det her lovforslag samler alle love og regler bag Energiklagenævnet i én nævnslov.
Oven i det effektiviserer vi også Energiklagenævnet.
Det gør vi bl.a., ved at formanden i tilfælde med sager med fast praksis kan uddelegere opgaverne til sit sekretariat, ved at sikre klare regler for Energiklagenævnets sagsbehandling og prøvelse og ikke mindst også ved at give myndigheden, der modtager en klage, pligt til at overveje, om der er grundlag for at genoptage den sag, der er klaget over.
Tiltagene skal være med til at sikre, at Energiklagenævnet har de rette værktøjer og bruger deres ressourcer effektivt, og at de ikke forsinker sagerne, der alligevel genoptages af den myndighed, der har truffet afgørelsen.
Vi skal skære byrder og bøvl væk, hvor vi kan.
Det sikrer, at naturlige tvister og konflikter løses juridisk korrekt og effektivt.
Det gavner både vækst og udvikling og bidrager til retssikkerheden for borgere og virksomheder.
Og med de ord ser jeg frem til den videre behandling af forslaget i vores Erhvervsudvalg.
Tak for ordet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-03-11:
Jeg tror altså godt, jeg kan bruge det til noget, hvis halvdelen af dem, der kommer i behandling, rent faktisk stopper med at udøve vold.
Prøv at tænke på, hvor mange familier det kan komme til at have en betydning for; hvor mange børn det kan komme til at have en betydning for; hvor meget vi sparer i politi, i forsikringsselskaber, i sundhedssystemer, i sociale hjælpeforanstaltninger, krisecentre og alt muligt andet.
Vold koster også samfundet rigtig, rigtig mange penge.
Og hvis vi først og fremmest tog dem, som vi rent faktisk får dømt, nemlig de 168, så er jeg ikke sikker på, at det bliver en milliardudskrivning.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-03-11:
Det afgørende er jo bare altid det faktiske udkomme, og hvis det faktiske udkomme af gode intentioner er milliardudskrivninger til ingen verdens nytte, så skulle vi måske prøve at tænke ud af boksen, ja, tænke os godt om.
De amerikanske tal vidner jo om, at revl og krat kommer ind i det, også dem, der aldrig ville begå partnervold igen, fordi en gang var nok for dem.
Så vi kan jo ikke rigtig bruge tallene til noget.
Vi skal tænke ud af boksen, og det har vi alt for kort taletid her i salen til at lykkes med at gøre.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-03-11:
Jeg har svært ved at se, at vi har andre muligheder.
Jeg ved ikke, om fru Nanna W. Gotfredsen har andre idéer til, hvad vi kan gøre, end behandling.
Man er jo ligesom nødt til at bibringes en anerkendelse af, at det, man gør, ikke er en god idé.
Og når vi nu kan se fra amerikanske undersøgelser, at selv om man ikke havde lyst til at gå i behandling, så virker det faktisk for halvdelen af dem, som blev tvunget af sted.
Det synes jeg også er værd at tage med, for det betyder noget i de familier, hvor den udøver – hvad kan man sige – måske har smadret en familie.
Så jeg synes måske, at vi har brug for at tage nogle flere værktøjer i brug her.
Og jeg har svært ved at forstå, hvorfor lige præcis det her område skal være frivilligt.
Der er så mange andre steder i retspolitikken, hvor vi siger: Der er en konsekvens, hvis du ikke gør sådan her eller sådan her.
Men lige præcis når det handler om partnervold, skal det lige pludselig gøres til noget frivilligt, og det vil jeg egentlig gerne anholde for ofrenes skyld.
Per Husted (S), 2025-03-11:
Tak for ordet, formand.
Energiklagenævnet reguleres i dag m.m. end 20 forskellige sektorlove.
Med L 125 samles alle de regler og love bag én såkaldt nævnslov, så Energiklagenævnet egentlig kommer til at ligne andre områder, hvor man har samlet det i ét nævns lov.
Så med L 125 søger vi også bl.a. at skabe klarere regler for Energiklagenævnets sagsbehandling.
Det er nogle af de væsentligste ting i det.
Lovforslaget har været i høring hos en lang række interessenter.
Der er fire interessenter, der har indsendt høringssvar.
Det er Dansk Industri, det er Danske Rederier, Forsyningstilsynet samt Landbrug & Fødevarer.
Jeg har læst indsigelserne igennem og kan se af høringssvarene, at høringssvarene har været med til at præcisere en række ting i L 125.
Der har ikke været nogen væsentlige indsigelser, vil jeg vurdere, i høringssvarene, og der udtrykkes sådan generelt tilfredshed med lovforslaget.
Det burde være noget, som vi alle er enige om, men det vil debatten her i dag vise.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget, og vi ser frem til det videre arbejde i udvalget.
Tak for ordet.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-03-11:
Jeg vil gerne først gentage, at jeg er sikker på, at forslaget kommer fra et virkelig godt sted.
Og så vil jeg også benytte anledningen til at spørge forslagsstilleren om noget, jeg ofte, igennem mange år, har undret mig over: Hvor kommer SF's ret omfattende, ret generelle behandlingsoptimisme fra?
Altså, hvad bygger den på?
Jeg har selv sporet den og fulgt med, helt tilbage fra da det var hr. Villy Søvndal, der var bannerfører for behandlingsoptimisme.
Hvad kommer den af?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-03-11:
Jamen det kan vi jo diskutere os frem til.
Det vigtigste for mig er, at det her ikke er frivilligt, og at der er en sanktion forbundet med at lade være med at gøre det.
Som jeg ser det, kan man jo ikke lade være med at gøre det, hvis man er indsat i et fængsel; så skal man jo gøre det, man bliver sat til.
Og lige nu udnytter vi ikke muligheden for at få alle, der er i fængsel, til at følge en eller anden form for behandling.
Det er frivilligt, og det duer i min optik ikke.
Mai Mercado (KF), 2025-03-11:
Jeg kan egentlig bare sige, at jeg glæder mig meget til de forhandlinger, der kommer om en strafreform.
For hvis det er SF's udgangspunkt og man kan sige helt klokkeklart og tydeligt, at der ikke skal være strafferabat, og at det ikke reducerer fængselsstraffen ved hverken betingede domme eller ubetingede domme, hvis det er, at man skal idømmes en yderligere sanktion, så lad os kalde det noget andet end en behandlingsdom, for det signalerer ligesom, at man får mulighed for at gå i behandling frem for at afsone en straf.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-03-11:
Jamen det kunne man da godt forestille sig at man kunne lave.
Vi har jo lagt meget åbent frem, at man kunne lave et oplæg til det.
Jeg ser gerne, at der bliver en sanktion for ikke at følge programmet, også selv om man har udstået sin straf.
Det vigtigste for mig er, at vi får nogen i behandling, men dog allermest dem, som vi jo har dømt, og som sidder i kriminalforsorgen, men som i dag ikke er behandling.
Der kunne man da helt åbenlyst udnytte muligheden til at sige: Når du nu er her på de her vilkår, er du nødt til at sætte dig ind her og følge et program.
Det ville da give rigtig meget mening.
Og i dag kan vi bare se, at der ikke er ret mange, der er i behandling.
Det er 41 ud af 168, der er blevet dømt.
Mai Mercado (KF), 2025-03-11:
Jeg tror, at der, hvor det bliver lidt mærkeligt, er det her med, at det ikke er det samme forslag, men en tilrettet version, og at det, der var udgangspunktet for hele debatten dengang, var en modstand mod, at man kunne få strafrabat, hvis bare man tog imod en behandlingsdom.
Og jeg bliver ikke helt betrygget af ordførerens tale om, at det ikke stadig væk er strafnedsættelse sådan lidt ind ad bagdøren.
Så jeg vil egentlig bare spørge, når nu jeg kan forstå, at ordføreren egentlig er meget optaget af at ville tvinge dem, der har afsonet en dom – eller ikke har det – for partnervold: Hvordan vil man tvinge dem i behandling?
Hvordan vil man forhindre, at de bare siger: Nu vil jeg ikke mere, og nu går jeg ud ad døren?
Altså, er det en frihedsberøvelse, der skal til, som ligger oven på den fængselsstraf, man allerede har fået?
Karin Liltorp (ALT), 2025-03-11:
Lovforslaget, vi behandler, har jo et klart formål: at samle og forenkle reglerne for Energiklagenævnet, så de bliver mere transparente og effektive.
I dag er reglerne spredt ud over en række love, hvilket skaber uklarhed og unødige administrative byrder.
Med det her lovforslag sikrer vi, at klagesystemet bliver strømlinet og lettere at navigere i for borgerne, for virksomhederne og for myndighederne, og det er jo meget positivt.
Høringssvarene er generelt positive.
Der er dog små bekymringer, vi skal tage alvorligt, bl.a. er der spørgsmålet om mundtlige høringer.
Dansk Industri argumenterer for, at flere sager bør behandles mundtligt, da det kan give en mere retfærdig afgørelse.
I Alternativet er vi enige i, at borgerinddragelse er vigtigt, og at sager med stor kompleksitet bør kunne præsenteres mundtligt for nævnet.
Alternativet støtter naturligvis digitalisering, men vi mener også, at klagesystemet skal være tilgængeligt for alle og ikke kun dem, der kan navigere i de digitale løsninger.
Derfor bør der selvfølgelig være enkle alternativer for dem, der har svært ved digital selvbetjening.
Vi mener dog, at dette lovforslag på mange måder er et skridt i den rigtige retning.
Det skaber et mere effektivt klagesystem, der fremmer den grønne omstilling.
Samtidig anerkender vi de bekymringer, der er blevet rejst, og vil følge implementeringen tæt, men grundlæggende mener vi, at fordelene ved lovforslaget langt overstiger ulemperne, så derfor støtter Alternativet lovforslaget.
Katrine Robsøe (RV), 2025-03-11:
Tak for det.
I Radikale Venstre vil vi gerne vende tommelfingeren op til det her lovforslag.
Vi synes, det giver rigtig god mening, at vi, når det er muligt, rent faktisk samler lovgivningen, så den bliver så gennemsigtig som overhovedet muligt, og derfor støtter Radikale Venstre naturligvis.
Tak for ordet.
Louise Elholm (V), 2025-03-11:
Tak for ordet.
I dag behandler vi et lovforslag om at forenkle lovgivningen i forhold til Energiklagenævnet, og det synes jeg faktisk er utrolig glædeligt.
Det er dejligt, når vi engang imellem forenkler reglerne; det gør det lettere at gennemskue reglerne, og det gør også lettere for virksomhederne at agere i den verden.
Så umiddelbart vil jeg sige, at mere gennemskuelighed både er godt for forbrugere, det er godt for erhvervslivet, og det er godt for Danmark, og derfor synes jeg, det er rigtig positivt, at vi nu får samlet lovgivningen i en enkelt lovgivning, der er mere gennemskuelig, så Venstre kan støtte lovforslaget.
Helle Bonnesen (KF), 2025-03-11:
L 125 har det formål at samle alle regler, som regulerer Energiklagenævnets nedsættelse, virke og sammensætning, og det virker umiddelbart som et logisk og godt forslag af den simple grund, at der i dag ikke findes en lov om Energiklagenævnet.
Det er umiddelbart en ekspeditionssag, og høringssvarene har jo også været begrænsede.
Men der har dog været et enkelt spørgsmål, og det kan jeg forstå at ministeren har svaret på i sidste uge.
Spørgsmålet gik på ændringer og konsekvenser af forslaget, og her blev der nævnt tre ting.
Den første var ensretning af sammensætningen af nævnet.
Vi beholder den sagkundskab, der skal være til stede i nævnet.
Den anden var ensretning ved indgivelse af klager.
Igen vil jeg sige, at det er fint.
Lad os endelig gøre tingene nemmere og mere enkle.
Som det tredje og sidste var der organiseringen, og her blev det nævnt, at der fremover vil være et eventuelt antal nye næstformand.
Den del var lidt uigennemskuelig for mig, så jeg håber, at ministeren måske her til sidst i behandlingen lige kan kommentere på funktionen af de her nye næstformand og på, om det reelt betyder flere ansatte.
Men alt i alt planlægger vi at stemme for forslaget, og vi glæder os bare lige til at få den sidste krølle på plads.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-03-11:
Tak for det, formand.
Det er sund fornuft, det er effektivisering, og det er retssikkerhed.
I dag er reguleringen af Energiklagenævnet spredt ud over mere end 20 forskellige love.
Det skaber forvirring og unødigt besvær for både borgere, virksomheder og myndigheder.
Med dette lovforslag samler vi alt i én nævnslov og skaber klarhed og forudsigelighed.
Det er bare så utrolig vigtigt, at borgere og virksomheder hurtigt kan få afgjort deres sager.
Derfor giver vi Energiklagenævnet de rette redskaber til at effektivisere deres sagsbehandling.
Vi indfører bl.a. mulighed for at afvise klager, der ikke er egnet til behandling, klarere regler for sagsbehandlingen og frister, så sager ikke trækker i langdrag, og større fleksibilitet i nævnets sammensætning, så de rigtige sagkyndige inddrages.
For vi har brug for mere vedvarende energi og ikke bureaukratiske flaskehalse.
Lovforslaget sikrer, at Energiklagenævnet fungerer smidigere og mere overskueligt.
Med disse ord ser vi frem til den videre behandling af forslaget.
Moderaterne bakker op om forslaget.
Steffen Larsen (LA), 2025-03-11:
Mange tak, formand.
Med forslaget samles alle regler, der regulerer Energiklagenævnets virke, i én lov.
I dag kan man klage til Energiklagenævnet i medfør af 20 love, så det letter selvsagt Energiklagenævnets arbejde at have et klart, tydeligt og samlet regelgrundlag.
Det er mindre bureaukrati.
Hensynet er, at der ikke skal være flere forskellige kanaler, hvor der kan indsendes materiale til nævnet.
Det er jo den vej, verden går.
Vi noterer os med tilfredshed, at der dog stadig er mulighed for at fravige det, hvis borgernes forhold kræver dette.
Vi støtter derfor lovforslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-03-11:
Jeg har ikke mere at tilføje i forhold til mine kolleger.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-03-11:
Tak for ordet.
L 125 har til formål at samle reglerne for Energiklagenævnet i én nævnslov.
Det sikrer gennemsigtighed og effektivitet i sagsbehandlingen, og det vil også sikre en mere ensartet og overskuelig klageproces.
I dag reguleres Energiklagenævnets arbejdet i en række forskellige sektorlove, hvilket gør det uklart for klagere, hvordan deres sag behandles.
Den nuværende fragmenterede regulering kan skabe administrative udfordringer og gøre det sværere for nævnet at arbejde effektivt.
Derfor giver det god mening at samle reglerne i én samlet nævnslov.
Det er dog vigtigt at sikre, at denne ændring ikke medfører utilsigtede konsekvenser såsom begrænsninger i klageadgangen eller en svækkelse af nævnets uafhængighed.
I høringssvarene nævnes det af flere, at næstformænd måske ikke nødvendigvis behøver at være dommere, og det kommer jeg til at spørge lidt mere ind til under udvalgsbehandlingen.
Men i Danmarksdemokraterne støtter vi umiddelbart forslaget.
Samira Nawa (RV), 2025-03-12:
Når jeg spørger ministeren om det her, er det jo bl.a., fordi en ung kvinde ved navn Madeleine Steenberg Williams har skrevet et indlæg i Berlingske, og hun beskriver sin egen situation, og hun er jo ikke alene med den.
Hendes største brøde er at være født i udlandet af en dansk kvinde, som var udsendt og gjorde tjeneste som diplomat for Danmark.
Det gør jo nu, at Madeleine her står i en situation, hvor hun skal søge om at bevare sit danske statsborgerskab, og der møder hun en sagsbehandlingstid på 13-15 måneder.
Mit spørgsmål er, om ikke det burde være muligt at tilrettelægge den her bevisførelse, som man jo skal, på en anden måde, f.eks. gennem opslag i CPR-registeret, så man ikke skal vente de her mange måneder, op til mere end 1 år, som det er tilfældet her.
For det handler jo om, hvordan vi behandler børn af udsendte diplomater – diplomater, som tager af sted i fædrelandets tjeneste og jo så får børn i udlandet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-03-12:
Tak for det.
En dansk statsborger, som er født i udlandet, mister sit danske statsborgerskab, når den pågældende fylder 22 år, hvis personen aldrig har boet i Danmark eller opholdt sig i Danmark under forhold, der tyder på samhørighed med Danmark.
Det følger af indfødsretslovens § 8.
Reglen indebærer, at man automatisk fortaber sit danske statsborgerskab, hvis man ikke inden det 22. år har haft bopæl i Danmark eller bevaret en vis tilknytning til landet.
En dansk statsborger, der er født i udlandet, men som derimod forud for sit fyldte 22. år f.eks. har taget bopæl i Danmark, vil derfor ikke fortabe sit danske statsborgerskab og skal derfor heller ikke søge om at bevare det.
Der vil dog være nogle sammenhænge, hvor det er praktisk at have et bevis for, at man har bevaret statsborgerskabet.
Det gælder f.eks., hvis man skal have udstedt eller fornyet et pas i udlandet.
Jeg har selvfølgelig forståelse for, at en person, der har været dansk statsborger siden sin fødsel, kan opleve det som urimeligt at blive henvist til at søge om et bevis for sit danske statsborgerskab, men jeg synes ikke, at det er urimeligt, at myndighederne stiller krav om, at en person rent faktisk kan dokumentere sit danske statsborgerskab, eksempelvis i forbindelse med udstedelse af et dansk nationalitetspas.
Samira Nawa (RV), 2025-03-12:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at unge danskere født i udlandet føler sig nødsaget til at søge om bevis for bevarelse af statsborgerskab inden det fyldte 22. år, selv om de ikke er omfattet af indfødsretslovens § 8?
Peter Hummelgaard (S), 2025-03-12:
Igen vil jeg jo, hvad angår den konkrete sag, som jo er dybt, dybt tragisk, sige, at den har været påklaget til statsadvokaten af flere omgange, som alle de gange, man har genbesøgt og kigget på det, ikke har fundet grundlag for at omstøde politiets afgørelse, og jeg har ikke noget grundlag for at betvivle sagligheden af den vurdering.
Det forstår jeg ganske udmærket godt, og det er jo selvfølgelig også det, som den her tilsynsundersøgelse kommer til at kaste lys på, altså om der særlig i de sager om personfarlig kriminalitet har været et tegn på eller er et mønster, der tyder på – det er jo det, der er anklagen i DR's dokumentar – at der sker en usaglig sagsbehandling, som fører til henlæggelse af sager.
Ja, jeg har en grundlæggende en meget, meget stærk tillid til både politiet og for den sags skyld også statsadvokaterne, men ikke desto mindre synes jeg også, at den kritik, der er rejst, er så alvorlig, at det selvfølgelig skal undersøges grundigt.
Mette Thiesen (DF), 2025-03-12:
Det er vi også helt enige om, og nu kommer jeg nok til at gentage mig selv en lille smule.
Men grunden til, at jeg også nævner sagen, er jo, at der tidligere i forbindelse med det sidste samråd om det her med vask af sager blev nævnt nogle konkrete sager, hvor man kan sætte spørgsmålstegn ved, om det var nogle af de her vaskede sager, altså om de – i gåseøjne – blev opklaret for hurtigt, om de blev lukket ned for hurtigt, og om der ligesom har været den behandling af sagen, som det krævede.
Jeg synes jo egentlig bare, fordi vi faktisk efterfølgende har kunnet se, at der er kommet så mange, der har sagt, at det her ikke er gjort ordentligt, at sagen her står som en meget principiel sag.
Så kan ministeren ikke godt se det?
Peter Hummelgaard (S), 2025-03-12:
Spørgeren må endelig ikke forstå det sådan, at jeg kritiserer, at spørgeren bringer det op her, ligesom jeg i øvrigt også har den allerstørste forståelse for, at familien selvfølgelig forfølger det alt det, hvad man kan, for at prøve at finde nogle svar om de bagvedliggende årsager til det her dødsfald.
Jeg håber jo så også tilsvarende på en forståelse for, at jeg som justitsminister ikke kan gå ind i sådan en konkret sagsbehandling.
Jeg kan henholde mig til, at det her jo er en afgørelse, der har været påklaget til statsadvokaten af flere omgange, og hvor man hver gang, man har genbesøgt at kigge på sagen, har tiltrådt den afgørelse, der var fra politiets side.
Så jeg har ikke noget som helst grundlag for ikke at stole på de afgørelser, også når det har været påklaget flere gange.
Det ændrer igen ikke ved, hvor dybt tragisk den her sag er på alle leder og kanter.
Mette Thiesen (DF), 2025-03-12:
Tak for svaret.
Jeg har talt med Henriette Aabenhuus' mor, jeg har skrevet sammen med hende, og det er i hvert fald ikke svært for mig selv som mor at sætte mig ind i, hvor svært det må være, når ens datter bliver fundet på den her måde, og når man så både undervejs i processen har syntes, at der var nogle ting, der var mærkelige, men man også efterfølgende kan se, at der er fagpersoner, der er ude at sige, at det her f.eks. slet ikke ville kunne lade sig gøre, eller at det rent retsmedicinsk slet ikke hænger sammen eller andet.
Og det er egentlig derfor, sagen er blevet lidt principiel for mig.
For jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at vi ikke skal sagsbehandle herinde i Folketinget, og at vi skal lave Danmarks lovgivning, og gerne en lovgivning, som er god, konkret og godt lavet, men at vi også er nødt til at reagere, hvis vi hører om nogle ting, som faktisk gør, at den her generelle tiltro til retssystemet osv. kan vakle, og det synes jeg godt at den her sag kan vise.
Så jeg kan godt forstå det, når man har set den her dokumentar, og når man som Henriettes mor har siddet og fulgt med fra sidelinjen og har set, hvordan der er så mange eksperter, der udtaler, at der her er nogle ting, der er helt skæve, og det er absolut ikke en kritik af de enkelte betjente.
For jeg er helt overbevist om, at de gør det så godt, de kan.
Men grunden til, at jeg nævner det, er jo, at det godt kunne være, at det netop havde været en af de sager, som man havde lukket lidt hurtigere, end det egentlig ville have været tilfældet, hvis man havde efterforsket den på en anden måde.
For vi har jo netop set de her eksempler med vask af sager, og det er sådan set derfor, jeg igen bringer det op for justitsministeren.
Det er jeg sådan set enig i.
Jeg tror gerne, jeg ville gå grundigere til værks end det, som ministeren foreslog, men det synspunkt fra min side er ministeren også er bekendt med.
Jeg har også fuld tillid til betjentene i det danske politi – det skal jeg være fuldstændig ærlig og sige – men jeg har ikke fuld tillid til alle i politiledelsen og slet ikke den øverste ledelse, og det har jeg sådan set også sagt tidligere.
Det tror jeg simpelt hen ikke på.
Men kommer ministeren, når det drejer sig om den her konkrete sag eller andre sager, hvor man måske tror at der har været tale om vask af sager, til at sige, at dem tager man op igen?