runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Carlsen (M), 2024-01-24:
Jamen det er et defensivt forsvar.
Det vil sige, at hvis der kommer missilangreb mod skibe eller mod vores egen fregat, skyder vi igen og skyder missilerne ned.
Det er det, der ligger i det defensive forsvar.
Christian Friis Bach (RV), 2024-01-24:
Tak for det.
Jeg skal beklage, at jeg kommer til at stille hr. Jan Carlsen nogle svære spørgsmål, selv om jeg godt ved, at hr. Jan Carlsen er stedfortræder her.
Men når regeringen ønsker at hastebehandle et forslag om at sende danske soldater ud i en offensiv militær operation – det er det, nogle betegner som krig – med 30 timers varsel, må man jo kunne forvente, at et regeringspartis ordfører, som står på talerstolen i dag, kan svare på de spørgsmål, vi har.
For det her går jo alt for stærkt, og derfor skal vi kunne få svar på de her spørgsmål.
Derfor vil jeg gerne høre ordføreren, om han kan redegøre for, hvad status er i forhold til at udvide den eksisterende EU-ledede mission i området til også at omfatte Det Røde Hav.
Hvad er status i de forhandlinger?
Det er jo en mission, som vil være defensiv og med en stærk diplomatisk indsats.
Hvad er status i de forhandlinger, og ser ordføreren det som et godt alternativ til både at placere fregatten der, men også til at placere et stabsbidrag der?
Jan Carlsen (M), 2024-01-24:
B 103 handler jo om, at vi skal indsætte et bidrag til den amerikansk ledede koalition, og B 104 ... Det tror jeg at Lars fortæller om senere.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-01-24:
Tak for det, formand.
Jeg er standin for min gode kollega hr. Carsten Bach i dag, så jeg har en lille nedskrevet tale, som jeg på Liberal Alliances vegne vil videregive her.
Det er en meget tilspidset situation i Mellemøsten, vi står over for lige nu.
Der er krig mellem Israel og Hamas; der er udført flere bombeangreb fra iransk side på nabolande; og så har vi houthibevægelsen, som angriber den civile skibstrafik i området.
En amerikanskledet koalition af lande forsøger i øjeblikket at genoprette en vis grad af normalitet for skibstrafikken i Det Røde Hav.
Danmark bør som skibsfartsnation deltage i den koalition og hjælpe til med at beskytte civile skibe i området, hvilket USA også har anmodet Danmark om at gøre.
Danmark har før deltaget i flådeoperationer sammen med amerikanerne og er som nation samtrænet med U.S. Navy på en lang række punkter, der her kan komme aktivt i spil.
Det skal vi være stolte af og lade komme til udtryk i den her forbindelse.
I sin grundsubstans handler beslutningen om at tage ansvar for den globale frihandel og for netop at sikre, at vi kan handle frit på tværs af verdensdelene.
På den måde handler det her også om en større dagsorden, om at tage fælles internationalt ansvar og om kampen for den liberale demokratiske verdensorden.
Terror og autokrati må ikke få overtaget og komme til at stå i vejen for frihed, frihandel og fred.
LA støtter de to beslutningsforslag, fordi det er det ansvarlige at gøre.
Tak for ordet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-24:
Det ændrer jo ikke ved, at Danmarksdemokraterne allerede har besluttet at stemme for.
Altså, hvad kan en betænkning så gøre ved det?
Så kan man tage et eller andet forbehold og sige, at uha uha, det må ikke ske – fuldstændig som hr. Peter Skaarup sagde i dag.
Det er, hver evig eneste gang der er noget essentielt i den her Folketingssal, som virkelig betyder noget, i hvert fald for Dansk Folkeparti og for de værdier, vi står for, så løber vi ind i et konventionsspørgsmål, og hver gang – hver gang! – springer Danmarksdemokraterne fra.
Man vil ingenting.
Man har ord.
Man har forladt de værdipolitiske synspunkter.
Lise Bech (DD), 2024-01-24:
Det betyder rigtig meget, også for Danmarksdemokraterne, og det er derfor, vi skal have et opgør.
Selvfølgelig skal vi det, men vi er i en situation nu, hvor man på en eller anden måde prøver at afspore debatten med det her.
Det er jo meget alvorligt.
Civile handelsskibe bliver angrebet, og der er vi simpelt hen nødt til at sige: Hvor stor er risikoen for, at vi får en etbenet pirat om bord igen?
Det er vi nødt til at prøve at modvirke, for Nick Hækkerup, som det er blevet sagt, har jo også sagt, at vi ikke skal have dem med hjem.
Peter Kofod (DF), 2024-01-24:
Det er meget alvorligt, det er meget alvorligt, og det er meget væsentligt.
Derfor er det også meget ærgerligt, at man ikke har styr på de her meget farlige mennesker, som der er tale om, og at man ikke har styr på, hvad der skal ske med dem, før man beslutter sig for at sende forsvaret af sted, som jeg kan forstå Danmarksdemokraterne vil gøre.
Man accepterer, at regeringen ikke har styr på de her ting, har svaret på de her ting og stillet garantier om de her ting, før man sender forsvaret af sted.
Men vi vil gerne hjælpe regeringen, og derfor stiller vi et ændringsforslag, der specifikt skal tage hånd om det her problem, der specifikt skal sørge for at binde regeringen til, at vi ikke tager pirater eller folk, der ikke skal være her, med tilbage, hvis den situation måtte opstå, uanset hvad der måtte ske dernede, uanset situationen.
Og det, jeg bare vil høre, er: Kan Danmarksdemokraterne stemme for sådan et ændringsforslag fra Dansk Folkeparti?
Lise Bech (DD), 2024-01-24:
Ordføreren siger netop selv, at hr. Peter Skaarup nævnte det i går, og derfor var der jo ingen grund til, at jeg brugte min tid på at gentage det samme.
Jeg kan så informere ordføreren om, at vi har et møde her senere på dagen i Forsvarsudvalget, hvor vi tager det op.
Nu skal jeg lige se, hvad det drejer sig om, og om det er noget, vi kan stemme for.
Men både Danmarksdemokraterne og Dansk Folkeparti er nødt til ligesom at sige, at det præcis er regeringen, der skal gøre noget ved det her, for det kan vi jo ikke.
Det er jo regeringen, der skal tage det her med ud i verden og få ændret konventionerne, så vi ikke har pligt til det.
Men i første omgang skal vi ikke have dem om bord på vores skibe, for det er jo dér, den tipper over til den forkerte side.
Peter Kofod (DF), 2024-01-24:
Men det undrer mig lidt, for jeg synes, at det var sådan nogle ting som det her, hvor Dansk Folkeparti og Danmarksdemokraterne skulle kunne samarbejde, altså om at holde pirater ude af Danmark.
Og der synes jeg, at man har et ansvar, som man svigter.
Kan fru Lise Bech ikke se, at det er lidt mærkeligt?
På den ene side siger man alle de der store ting på tv, men på den anden side vil vi ikke samarbejde med hinanden om at gøre noget rigtig godt for at holde pirater ude af Danmark.
Lise Bech (DD), 2024-01-24:
Man er da nødt til at vide, hvad man køber.
Jeg er da nødt til at se Dansk Folkepartis forslag, inden jeg siger ja eller nej til det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-01-24:
Og denne risiko er til stede i den kommende aktion i Det Røde Hav.
Ordføreren siger så, at man skal arbejde på at ændre konventionerne.
Det ved vi jo godt svarer til, at Folketinget finansierer en raket til Mars om 50 år.
Det er ikke noget, der sker i morgen.
Så her og nu bakker Danmarksdemokraterne op om konventionerne.
Her og nu bakker Danmarksdemokraterne op om dette beslutningsforslag med risiko for, at vi kan få flere pirater til Danmark.
Hvorfor i alverden støtter man ikke Dansk Folkeparti i vores ændringsforslag?
Lise Bech (DD), 2024-01-24:
Altså, nu har jeg jo ikke set ændringsforslaget endnu.
Jeg sagde også til hr. Peter Kofod, at vi ikke har set det endnu, så vi kan jo ikke vide, om vi støtter det.
Men jeg synes simpelt hen, det er en underlig tilgang, man har til det, at sige, at vi støtter konventionerne.
Vi støtter ikke en etbenet pirat.
Det gør vi ikke.
Vi har ikke været med til at få ham til landet, og det er vi jo alle sammen enige om.
Men at få en etbenet pirat til landet er der jo ingen der ønsker sig.
Og vi mener, at det er regeringens ansvar at se at komme i gang, og jeg synes, at vi sammen med Dansk Folkeparti skal se at få dem i gang med at få en ambassadør eller noget og så få de der konventioner lavet om.
Men det er ikke ensbetydende med, at vi kan sige nej til at sende en fregat til Det Røde Hav til at beskytte vores civile handelsskibe og vores handelsrute.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-24:
Der er mit spørgsmål bare: Hvordan vil fru Lise Bech forhindre det?
Altså, det er jo det, det her medfører.
Som jeg sagde til en tidligere ordfører, har den tidligere justitsminister, hr. Nick Hækkerup, faktisk advaret imod det her.
Altså, hvis man indgår på de her betingelser, som fru Lise Bech oplistede i sin ordførertale, så ville det faktisk motivere andre til at gøre det samme med familiesammenføring og alt, hvad det medfører, og det forholdt fru Lise Bech sig overhovedet ikke til.
Det var en debat i medierne, på de sociale medier og på X i går, men i Folketingssalen forholder Danmarksdemokraternes ordfører sig ikke til det.
Christian Friis Bach (RV), 2024-01-24:
Tak for det.
Jeg vil blot høre, hvad ordføreren siger til den berettigede tvivl, der er sået om FN-mandatet – om ordføreren har lyttet til de mange kritiske stemmer, der nu kommer, om, hvorvidt det FN-mandat, som er givet, folkeretligt kan danne baggrund for den her mission.
Vi har haft diskussionen før i forbindelse med tidligere krige i Irak og Libyen, og vi har jo lovet hinanden her i Folketinget, at vi ville sikre os, at der var et stærkt FN-mandat, hvis vi skulle gå i krig.
Kan ordføreren garantere, at det er der?
Steffen W. Frølund (LA), 2024-01-24:
Som stedfortræder for vores sædvanlige ordfører må jeg jo lægge til grund, at det, min gode kollega fortæller, er sandt, og på den måde har jeg indtil videre ikke nogen grund til at betvivle, at vi har det mandat, der skal til, for at kunne agere dernede i FN-regi.
På den måde kan jeg selvfølgelig ikke udstede en personlig garanti, men jeg kan da i hvert fald sige, at det er Liberal Alliances standpunkt, at der skulle være orden i sagerne, når vi sender en fregat af sted.
Christian Friis Bach (RV), 2024-01-24:
Det tænker jeg vil være noget, som man i befolkningen må forvente, altså at når man på 30 timer træffer en sådan beslutning, så skal man være klar.
Derfor vil jeg også høre ordførerens status på den EU-mission, som jo udgør det alternativ, som er i området, og som er defensivt og diplomatisk, og som meget hurtigt kan komme til at operere samlet.
Hvor langt er de forhandlinger kommet, og er det et godt alternativ at lægge fregatten og stabsbidraget dér?
Steffen W. Frølund (LA), 2024-01-24:
Jamen jeg er sådan set enig i, at når vi hastebehandler ting, må vi prøve efter bedste evne at sætte os ind i de ting, og det har jeg også forsøgt på den korte tid, jeg har haft til det som stedfortræder.
I forhold til den defensive del og EU-delen vil jeg sige, at det da er en positiv tilgang til det, og det er ikke noget, vi er imod.
Lise Bech (DD), 2024-01-24:
Tak for ordet.
Med det her beslutningsforslag ønsker regeringen, at Folketinget meddeler sit samtykke til, at danske militære bidrag indsættes i en amerikanskledet operation, Operation Prosperity Guardian, under den eksisterende internationale maritime koalition, Combined Maritime Forces – jeg er lidt i tvivl om, om jeg må tale engelsk her – i og omkring Det Røde Hav med mulighed for indsættelse i den mulige kommende EU-ledede sømilitære mission i området med samme mandat.
Samtidig ønsker regeringen opbakning til, at Danmark tilslutter sig koalitionen af seks lande, der står bag angreb mod Yemens houthier, der har angrebet internationale fragtskibe i Det Røde Hav i den seneste tid.
Det medfører, at vi udsender en dansk stabsofficer i 3 måneder, som skal rådgive og følge situationen i området nøje og melde tilbage til Danmark, samtidig med at han skal bidrage til planlægning og tilvejebringelse af et beslutningsgrundlag for de offensive operationer.
Samtidig vil indsættelse af de danske bidrag ske, under forudsætning af at opgaverne alene har til formål at støtte koalitionens præcisionsangreb mod houthibevægelsens militære kapaciteter inden for rammerne af kollektivt selvforsvar.
Det støtter vi i Danmarksdemokraterne.
Krigen mellem Israel og Hamas har desværre medvirket til, at sikkerhedssituationen i området er spidset til, og vi har set flere uprovokerede angreb mod den internationale skibsfart nær Det Røde Hav, hvor 12 pct. af verdenshandelen passerer igennem på årlig basis.
Et Mærskskib er blevet beskudt, og Mærsk har efterfølgende stoppet deres sejlads i området og lagt deres ruter om.
Nu sejler de en stor omvej syd om Afrika i stedet for at passere igennem Adenbugten.
Bare i brændstof koster det omkring 7 mio. kr. ekstra pr. tur, og der er jo rigtig mange civile handelsskibe, der passerer igennem her.
Det er vi nødt til at reagere på.
Derfor er vi enige i, at Danmark både skal bidrage til en defensiv amerikanskledet indsats for maritim sikkerhed i Det Røde Hav og Adenbugten og samtidig også på baggrund af USA's anmodning bidrage med støttefunktioner til den offensive koalition.
Vi skylder vores allierede at løfte en del af ansvaret som en af verdens bedste og førende søfartsnationer i en tid, hvor der er mange udenrigspolitiske og sikkerhedspolitiske udfordringer.
Situationen, som den er nu, er selvfølgelig noget, vi skal tage meget alvorligt, da det jo går ud over søfolkene sikkerhed, samtidig med at det vil få fatale konsekvenser for verdenshandelen, hvis det lykkes houthierne at blokere skibstrafikken.
Et dansk bidrag er desuden med til at demonstrere Danmarks klare engagement over for særlig andre NATO-medlemslande, hvilket vil signalere, at vi har et klart ønske om at påtage os internationalt ansvar.
I Danmarksdemokraterne håber vi, at den fælles indsats kan være med til at deeskalere sikkerhedssituationen og genetablere stabiliteten i området på den korte og den lange bane.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-24:
Tak for det.
Nu har vi lige hørt en af ordførerne fra et af regeringspartierne bekræfte, at Danmark konventionsmæssigt er forpligtet på at samle alle de mennesker op, der måtte sejle forbi.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre Danmarksdemokraterne: Hvorfor er det, at det kun er Dansk Folkeparti, der mener, at de her pirater ikke har nogen ret til at komme til Danmark?
Hvorfor insisterer Danmarksdemokraterne på piraters ret til at komme til Danmark?
Lise Bech (DD), 2024-01-24:
Det gør Danmarksdemokraterne ikke.
Danmarksdemokraterne er helt enige i, at pirater som piraten Lucky ikke har noget at gøre i Danmark.
Lige når Dansk Folkeparti bringer det op og sikkert kommer med alle deres ordførere, vil jeg gerne sige: Jeg synes, det her viser, at vi skal have et opgør med konventionerne og få dem lavet om.
Og altså, vi skal jo ikke have en pirat; han skal jo ikke have opholdstilladelse i Danmark og modtage danske ydelser.
Så det er vi helt enige i.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-24:
Ordføreren ved jo lige så vel som jeg, at konventioner ikke er noget, man lige laver om, og Danmarksdemokraterne går ind for overholdelse af konventionerne.
Det vil sige, at dermed går man også ind for den her pirats og andre piraters ret til at komme til Danmark.
Vil ordføreren ikke bekræfte, at så længe man som Danmarksdemokraterne insisterer på at overholde de her konventioner, insisterer man også på piraters ret til at komme til Danmark?
Lise Bech (DD), 2024-01-24:
Regeringen har sagt, at der skal udpeges en ambassadør, der skal kigge på, at vi får arbejdet med de her konventioner og får dem lavet om.
Nu er der gået over et år, og det har regeringen ikke gjort, så det er da virkelig en anledning til at begynde at kigge på det nu.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-01-24:
Lad mig spørge på en anden måde: Vil ordføreren fra Danmarksdemokraterne støtte, at vi får skrevet en garanti ind i dette beslutningsforslag om, at vi på ingen måde nogen sinde kommer til at modtage pirater eller kombattanter fra Det Røde Hav-aktionen?
Carsten Bach (LA), 2024-01-25:
Det er også meget fint, at SF vil tænke kollektivt for alle forbrugerne.
Det er måske ikke nødvendigvis der, hvor vi i Liberal Alliance er allermest enige med SF.
Når vi i sidste ende skal tale om dyrevelfærd og det, der bliver spist og serveret inden for Danmarks grænser, må vi også bare konstatere, at et nationalt forbud bare vil øge importen udefra, og det er ikke sikkert, at det decideret er hurtigtvoksende kyllinger, men så er dyrevelfærden måske ikke helt på niveau med, hvad den er i Danmark.
Vil ordføreren ikke kommentere på det?
Jeppe Bruus (S), 2024-01-25:
Så skal vi også være helt ærlige over for hinanden.
Jeg er med på, hvad det her beslutningsforslag skal, men det er jo ikke sådan, at det samarbejde, mig bekendt, buldrer derudad.
Det her er jo en diskussion, vi har haft i årevis.
Så det er fair nok; jeg synes faktisk, det er helt legitimt at fremsætte et beslutningsforslag, men der er jo heller ingen grund til at overdrive og sige, at der er masser af lande, der på ugentlig basis mødes og forsøger at få det til at ske.
Det er mig bekendt ikke tilfældet.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-25:
Udfordringen er jo, at der oprindelig var 11 lande, hvoraf 1 er faldet fra, og man skal som bekendt have 9 lande for at være et forstærket samarbejde.
Det vil sige, at det faktisk kan gøre en stor forskel, om Danmark sidder med ved bordet.
Det her undrer mig lidt, for man plejer gerne at ville sidde med ved bordet og være med til at forme beslutningerne, men det vil man så ikke i det her tilfælde.
Jeg synes måske, at ministeren slipper lidt nemt uden om Socialdemokratiets slingrekurs i forhold til det her.
I 2017 slog hr. Peter Hummelgaard fast med syvtommersøm, at Socialdemokraterne stod bag det her.
I ulighedsudspillet »Danmark er for lille til store forskelle« står der: Der skal indføres en skat på finansielle transaktioner.
Så det har været rimelig klokkeklart, at det var det, Socialdemokratiet ville.
Der var en ting, der ikke stod helt klart i ministerens svar: Går regeringen ind for en skat på finansielle transaktioner i Europa?
Jeppe Bruus (S), 2024-01-25:
Jeg er glad for, at hr. Pelle Dragsted læser op af Socialdemokratiets politikker.
Så bidrager det også til, at det står klart, hvad det er, Socialdemokratiet mener.
Vi kan som regering ikke tilslutte os det her forslag om at indtræde i det forstærkede samarbejde af de grunde, jeg har forsøgt at klargøre her fra talerstolen.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-25:
Beslutningsforslaget her handler om at tilslutte sig det forstærkede samarbejde i EU, som afsøger, hvordan man kan regulere markedet stærkere.
Så der er en meget, meget lille sammenhæng mellem, hvad ministeren siger er årsagen til, at man stemmer imod forslaget, og hvad der så reelt ligger i forslaget.
Ministeren sagde det med skattestoppet.
Det synes jeg er et dårligt argument, for man kunne godt lave regulering med respekt for skattestoppet.
Nå, men mit spørgsmål er så: Hvis ministeren anerkender problemerne, hvad vil regeringen så gøre for at begrænse de her højfrekvente handler, som man jo siden 2008 har anerkendt som problematiske?
Jeppe Bruus (S), 2024-01-25:
For at være helt ærlig har jeg ikke drøftet det med mine kollegaer i regeringen.
Jeg kan jo godt sådan prøve at foruddiskontere, hvor regeringens holdning vil falde, i fald at det her samarbejde genopstår hen over natten og man bliver enig om en model og gennemfører det.
Jeg har ikke nogen grund til at tro, at det vil ske i den her regeringsperiode.
Det er ikke noget, vi har drøftet.
Med de partier, vi har i regeringen, og med det regeringssamarbejde, vi har, vil jeg ikke tro, at vi vil lande på at synes, at vi skulle indføre det som regeringsholdning.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-01-25:
Jeg vil egentlig gerne kvittere for skatteministerens tilgang til det her, og vi vil i hvert fald fra Danmarksdemokraternes side gøre vores for, at ministeren får en god dag på kontoret i dag, for en gangs skyld med lidt ros fra oppositionens partier, i hvert fald fra nogle af dem.
For det er jo rigtigt, som andre siger, at man i hvert fald tidligere har haft en helt anden tilgang til det her spørgsmål fra Socialdemokraternes side, bl.a. dengang et lignende forslag blev behandlet i 2017 her i Folketinget.
Der er det jo sådan, at ordene, der kommer ud af munden på de politikere, der står på Folketingets talerstol, trods alt er dem, der må være gældende.
Derfor ville vi egentlig gerne bare for at være sådan helt sikre, inden vi giver alt for meget ros, vide, om skatteministeren også taler på vegne af ministerens eget parti i den her sag, eller om der er en divergens imellem Socialdemokraterne og SVM-regeringen.
Jeppe Bruus (S), 2024-01-25:
Det er jo rørende.
Det startede lige så godt, og så kom der alligevel et svirp med halen til sidst.
Prøv at høre: Vi har en fantastisk regering, og vi har et fantastisk regeringssamarbejde.
Man kunne godt, når man sidder og lytter til den her debat, tænke, at fordi vi har det her regeringssamarbejde, kan vi ikke være med til at regulere noget eller lave tingene anderledes.
Jeg synes faktisk, vi har vist, at vi tænker tingene anderledes.
Jeg vil bare give et par eksempler: Vi har sammen med et flertal Folketinget indført – eller vi har ikke indført det endnu – en toptopskat.
Vi har forhandlet på plads, at vi skal have en flyafgift på 100 kr., selv om ingen af de tre partier gik til valg på det.
Så det, at vi ikke er tilhængere af det her forslag, betyder jo ikke, at vi ikke i rammerne af det samarbejde faktisk forholder os til den udvikling, der er i gang, og tager forskellige værktøjer i brug.
Det synes jeg vel også hører lidt med til at anerkende det her regeringssamarbejde.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-25:
Det forstod jeg godt, men det, der så tidligere har været holdningen, som bl.a. den nuværende finansminister har udtrykt, er jo, at vi ikke tiltræder det her samarbejde, og det synes jeg så er lidt fattigt at man ikke gør.
Men man var sådan set tilhænger af princippet om en finansiel transaktionsskat, og når de her lande så engang var blevet enige, kunne man jo tilslutte sig.
Så mit spørgsmål går på: Hvad er regeringens holdning til selve idéen om en skat på finansielle transaktioner?
Er det noget, man vil tilslutte sig, hvis de her lande bliver enige?
Det her beslutningsforslag pålægger regeringen at tilslutte sig det, der hedder det forstærkede samarbejde i EU om en skat på finansielle transaktioner.
Finansielle transaktioner er, når der handles aktier eller obligationer eller andre finansielle produkter, og idéen er altså, at man lægger en meget lille afgift på f.eks. 0,1 pct. på de her transaktioner med det formål at gøre det mindre attraktivt at lave de her meget hurtige, højfrekvente handler og selvfølgelig også for at skaffe et provenu.
Det er noget, der har været diskuteret i mange år, både i Danmark og i EU, særlig efter finanskrisen, som jo i høj grad blev udløst af en meget lemfældig og uansvarlig adfærd fra finanssektorens side forårsaget af politisk deregulering af området.
Så formålet med en skat på finansielle transaktioner er jo at forsøge at modvirke den her risikable adfærd – det er ét af mange redskaber – ved at man altså lægger den her skat på de handler.
Det er jo sådan, at rigtig mange handler med værdipapirer ikke har noget som helst økonomisk formål; det har intet med realøkonomien at gøre.
Forskere anslår, at det kun er omkring 20 pct. af alle finansielle transaktioner, der er direkte relateret til det, man kunne kalde den reale økonomi, altså der, hvor der er noget, vi kan tage og føle på, eller i hvert fald noget, der har en betydning ude i verden i form af arbejdspladser eller andet.
Så med dette forslag ønsker vi at pålægge regeringen, at nu skal det være.