Erling Bonnesen (V), 2019-11-21:
Tak for det.
Jeg kan sige med det samme, at vi i Venstre støtter dette lovforslag.
Og så er jeg i øvrigt enig med den foregående taler i, at lige præcis omkring målrettet regulering var det godt, at vi fik sat det i gang, og det var jo, kan man sige, os i blå lejr, der ligesom stod på mål for det.
Så det er jeg da glad for at høre fra den forrige ordfører, hvis parti jo så ikke ville være med i første runde, men nu melder sig på banen i forhold til målrettet regulering, og godt for det.
Med dette lovforslag indføres der så en ny bestemmelse i gødskningsloven, som bemyndiger ministeren til at fastsætte regler for kvælstofreducerende virkemidler i den målrettede regulering, og de skal så kunne finansieres under landdistriktsmidlerne.
Reglerne for det skal selvfølgelig være på plads, og det var netop i fødevare- og landbrugspakken, at vi fik fastlagt rammerne for den målrettede regulering, herunder også kompensation til landmændene og også med finansiering via landdistriktsmidlerne.
Jeg er tilfreds med, at ministeren så også fortsætter i det spor, kan man sige, som vi i blå lejr fik lagt, og netop i fødevare- og landbrugspakken, på det her punkt.
Og så kommer der et men, og det er et stort men, for vi kan jo samtidig se, at regeringen aktuelt agter og er i gang med at fremrykke flere efterafgrøder i den målrettede regulering for 2021 frem til 2020, hvor det med fødevare- og landbrugspakken jo ellers blev besluttet at indfase det over 3 år, nemlig fra 2019 til 2021.
Man kan sige, at der, hvor vi står nu, er der på en måde tale om et halvlegsresultat, og når regeringen så pludselig vil fremrykke flere efterafgrøder fra 2021 til 2020, kan man jo bruge mange billeder om det, men man flytter i hvert fald målstregen midt i løbet, og det synes vi ikke er tilfredsstillende – det er faktisk stærkt utilfredsstillende.
Fremrykningen vil betyde en masse praktiske komplikationer i den virkelige verden, når man står med opgaverne, og at landmændene i de målsatte oplande skal udlægge i omegnen af 125.000 ha ekstra efterafgrøder og i alt komme op på ca. 380.000 ha efterafgrøder under den målrettede regulering – vel at mærke noget før det tidspunkt, man ellers var stillet i udsigt.
Og jeg synes, det er ærgerligt, fordi mange landmænd jo har sagt – det har landmændene generelt sagt – at det er fint med det, der bliver lagt op til, sådan som der var lagt op til oprindelig, nemlig at man kan bruge gødning, hvor det giver mening, og så passe godt på miljøet, sådan at tingene er i balance, og at man altså passer godt på vandmiljøet, sådan at vi kan få tingene til at gå i hak og få en vind-vind-situation – altså at man kan drive landbrug, hvor der skal drives landbrug, og samtidig passe godt på natur og vandmiljø.
Og der synes vi man overreagerer lidt i implementeringen.
Jeg vil også mene, at man skal tage hensyn til dem, som har planlagt ud fra det, de berettiget kunne planlægge ud fra.
Regeringen burde i stedet for sikre flere andre virkemidler, så man fik nogle flere strenge at spille på.
Man kunne jo f.eks. sætte mere fart på våd- og minivådområder, på det begreb, der hedder tidlig såning, på præcisionslandbrug, hvor det er muligt.
Godkendelse af disse nye virkemidler skulle jo netop ske i takt med indfasningen af den målrettede regulering, og de nye virkemidler er en forudsætning for, at landmanden kan imødekomme netop indsatskravene omkostningseffektivt.
Der er behov for at få fremrykket godkendelse af nye virkemidler, og det bør indgå tydeligere.
Det har vi tidligere nævnt for ministeren, men desværre er det hidtil blevet afvist.
Men jeg vil da gerne her afslutningsvis opfordre ministeren til endnu en gang at se på dette.