runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-12-06:
Jeg er uenig.
Hvis man ikke gør det arbejde, som politiforligskredsen forventer af vores direktør, så er man ikke dygtig nok, så skal man ikke være politidirektør.
Så enkelt kan det siges.
Hvis man ikke leverer det, der er forventningen, så skal man jo ikke have det her arbejde.
Sådan bør det være.
Jeg vil gerne spørge ministeren meget konkret: Er der noget eksempel på, at nogle af vores politibetjente har fået en bonus på 67.900 kr. om året og i så fald hvor mange?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-12-06:
Så enkelt anerkender jeg ikke at det kan stilles op, for det handler også om, hvordan hele vores arbejdsmarked er skruet sammen, både det private og også hele det offentlige arbejdsmarked.
Vi har forskellige overenskomster, der udgør en basis, og hvis du så gør noget mere, er der forskellige muligheder.
Selvfølgelig er jeg enig i, at det handler om, at man skal passe sit arbejde og få sin løn, og en del af det kan så være, at man siger, at man får stillet nogle mål op, og hvis man indfrier de mål, så er der en bonus, og hvis man ikke indfrier dem, så er der ikke nogen bonus.
Og jeg synes sådan set, at det at have en gulerod ekstra, man kan gå efter, for at præstere noget mere, for at rykke en hel organisation, da er værd at belønne som en del af resultatlønnen.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-12-06:
Fredericia Dagblad beskrev for noget tid siden lige præcis den her resultatlønsordning, og det fik mig til at stille nogle spørgsmål til justitsministeren, og noget af det vil jeg egentlig gerne følge op på.
For noget af det, der interesserer mig, er, at hvis man som ganske almindelig offentligt ansat passer sit arbejde og gør det, der egentlig er forventningen, så får man selvfølgelig den løn, man var stillet i udsigt fra start.
Men når man kommer op på et vist niveau i den offentlige sektor og man passer sit arbejde og gør det, som man skal, ja, så får man den løn, man er stillet i udsigt, plus en form for resultatløn, altså en bonus, der ryger oveni.
Jeg har svært ved at se, hvorfor man skal have den her forskel på vores politidirektører på den ene side og vores politibetjente på den anden.
Så jeg spurgte justitsministeren om, hvilke bonusordninger der var for vores menige politibetjente, og der er så nogle regler om noget lokalløn, men det er ikke yderligere defineret, hvilke muligheder der er, i det svar til udvalgets spørgsmål nr. 74, som ministeren allerede har besvaret.
Men så kunne jeg jo se, at når det kom til politidirektørerne – det havde Fredericia Dagblad lavet en beregning af, og det er deres tal, det er et gennemsnit – fik politidirektørerne en bonus på 67.900 kr. om året oven i lønnen.
67.900 kr.!
Det vil jeg så starte med at høre ministeren om han er enig i, nemlig at udgangspunktet jo bare burde være, at man får sin løn, hvis man løser sin opgave, for ellers kan man ikke have sit arbejde, og at man altså ikke får store bonusser oveni på 67.900 kr. Synes ministeren, at det er rimeligt?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-12-06:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi skaber rammerne for, at medarbejdere og ledere i den offentlige sektor kan levere de bedst mulige resultater og præstationer.
Det kommer os alle sammen til gode.
Resultatløn kan være et meget fornuftigt redskab til at fremme gode resultater, men det skal naturligvis indrettes på fornuftig vis og ikke udbetales pr. automatik, for ellers går meningen med det hele jo tabt, og så skaber det netop ikke de gode resultater, som vi gerne vil fremme og anerkende.
Som jeg har fået oplyst, har Rigspolitiet indgået individuelle resultatlønsaftaler med alle politidirektørerne.
Der er vel at mærke ikke tale om, at politidirektørerne automatisk får udbetalt resultatløn, men tale om en kobling mellem konkrete resultater og løn ud fra et bredt og nuanceret billede.
Det er helt i tråd med de generelle statslige anbefalinger, at man tilrettelægger resultatlønnen på den måde.
Resultatløn kan jo ikke stå alene.
Den løbende dialog om præstationer og resultater er et vigtigt redskab til at fremme de gode præstationer.
Jeg kan også konstatere, at det er en del af konceptet for tildeling af resultatløn til politidirektørerne.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-12-06:
Hvad er ministerens holdning til politidirektørernes bonusordninger?
Kristian Jensen (V), 2017-12-06:
Jeg mener, at vi ligger helt inden for det, der blev sagt af Venstre før valget.
Og det, vi sagde før valget, står vi selvfølgelig ved.
Vi har holdt hånden under det nuværende dagpengesystem, og vi har skabt tryghed om dagpengesystemet.
Der er ikke nogen diskussion blandt danskerne om dagpengesystemet, vel også fordi der er færre, der er nødt til at benytte sig af det.
Altså, man kan se, at antallet af dagpengemodtagere er styrtdykket, når man kigger på, hvad der er sket fra 2015 til nu, og det er ikke bare konjunkturerne.
Det er også den førte politik.
Det er en ny planlov; det er en ny indstilling, hvad angår landdistrikterne; det er nye muligheder for, at man kan drive virksomhed i hele Danmark på en bedre måde; det er mere optimisme i vores slagterier, i vores mejerier, i hele vores fødevaresektor.
Det er det, der gør, at vi har en rigtig høj beskæftigelse, heldigvis også i landdistrikterne og i yderområderne, og at vi har færre, der er på dagpenge.
Det er jeg glad for.
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-06:
Skal det forstås på den måde, at når man ikke har defineret det som et løftebrud, betyder det egentlig heller ikke så meget, hvis regeringen på et senere tidspunkt, som finansministeren er citeret for, lægger det her på bordet igen og skærer ned på dagpengene for unge, og at så vil det heller ikke på det tidspunkt i givet fald være et løftebrud?
Det er bare meget rart at få klare definitioner af, hvad regeringen og Venstre mener i forhold til det.
Kristian Jensen (V), 2017-12-06:
Nej, jeg mener ikke, der er begået løftebrud.
Vi har tværtimod skabt tryghed omkring dagpengene.
Men det lille hjørne, der hedder dimittendsatser, har vi i fællesskab med Socialdemokratiet ændret på og reguleret lidt ned.
Jeg mener ikke, det er noget løftebrud i forhold til det, der var diskussionen den 7. juni 2015, hvor den daværende oppositionsleder, den nuværende statsminister, udtalte sig til Danmarks Radio.
Jeg synes tværtimod, at det, vi har gjort, er, at vi har skabt tryghed.
Efter et utrolig omskifteligt forløb, hvor ingen rigtig vidste, hvad dagpengeperiodens længde var, og hvilke muligheder der var for at komme i nyttejob eller andet, har vi nu skabt tryghed.
Danskerne ved, hvad de kan regne med.
De ved også, at de kan regne med, at dimittendsatserne bliver en lille smule lavere.
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-06:
Ja, det er rigtig godt, at konjunkturerne går i den retning.
Det er vi vist alle sammen glade for.
Jeg tror dog, man skal passe på ikke at tage for meget af æren for, at det går godt i samfundsøkonomien, for det har vi nok alle sammen i fællesskab en andel i.
Så synes jeg bare, det er meget pudsigt.
Altså, hvis jeg forstår det, finansministeren siger, ret, så er det, at den daværende oppositionsleders løfte er blevet brudt allerede, og at det nok går, fordi der er nogle partier, der har stemt med.
Er det korrekt forstået, at vi skal opfatte det sådan, at finansministeren mener, at statsministeren allerede har begået løftebrud, og at det derfor ikke betyder så meget, hvad jeg spørger om her?
Kristian Jensen (V), 2017-12-06:
Bare til det allersidste: I givet fald er det et løftebrud, som Socialdemokratiet har været med til, for de ændringer, der blev meldt ud, før Venstre dannede regering i 2015, er jo allerede blevet gennemført.
Vi lavede i fællesskab en aftale, der nedsatte dagpengesatsen for de unge, der typisk får en dimittendsats.
Det har jeg lige nævnt et par gange.
Socialdemokratiet, den daværende regering, Venstre og Dansk Folkeparti har i fællesskab nedsat dimittendsatsen.
Så i forhold til hvad der blev sagt før valget i 2015, er der gennemført ændringer af dagpengene.
Til gengæld er der kommet ro om området, og det synes jeg er glimrende.
Når der så bliver sagt, at Avisen Danmark er den mest læste, så er jeg egentlig glad for det, for det, man kunne læse i artiklen, var, at nu falder ledigheden i hele Danmark, også i landdistrikterne og yderområderne.
Det har vi nemlig sørget for.
Fra 2015 og fremefter er opsvinget kommet i hele Danmark, ikke kun i storbyerne, men også i landdistrikterne, og det håber jeg at rigtig mange har læst.
Bjarne Laustsen (S), 2017-12-06:
Vi er jo helt enige i, at de unge mennesker skal have et arbejde, ingen tvivl om det.
Men det handler altså ikke om at skære ned på dagpengene.
Alt det andet om at gøre en forstærket indsats for at få de unge i arbejde kan vi sagtens blive enige om, men det handler ikke om at skære ned på dagpengene, vel?
Tak, fru formand.
Spørgsmålet lyder helt kort og enkelt: Vil ministeren redegøre for, om det er regeringens politik at skære i unges dagpenge?
Vil ministeren redegøre for, om det er regeringens politik at skære i unges dagpenge?
Skriftlig begrundelse
Finansministeren sagde den 16. november i år til Avisen Danmark følgende om regeringens planer om at skære i unges dagpenge: »Vi motiverer ikke de unge på den rigtige måde.
De skal ikke have en økonomisk gevinst ved at komme på dagpenge, så det er stadig en del af Venstres politik at ændre på det«.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-12-06:
Jeg tror ikke, jeg kommer det nærmere end at sige, at de overenskomstforhandlinger, der foregår, foregår mellem KL på den ene side og Danmarks Lærerforening på den anden side, og jeg har fuld tillid til, at de kan forhandle i god ro og orden, og at jeg ikke som beskæftigelsesminister skal være en del af de forhandlinger.
Jacob Mark (SF), 2017-12-06:
Jeg tror, at hvis man virkelig vil have frie og fair forhandlinger, som ministeren sagde at regeringen var interesseret i, så kræver det, at begge parter er oplyst, altså at arbejdsgivere ved, hvad det, de sidder med, koster, og at arbejdstagere ved, hvad det, de sidder med, koster, og hvad det koster at give og tage.
Man har faktisk både i den tidligere og den nuværende regering fået kritik for ikke at oversende beregningerne.
Ville det ikke være sådan, at hvis man virkelig var interesseret i frie og fair forhandlinger, oversendte man ikke nødvendigvis alle mulige aktindsigter i forløbet dengang, men som minimum det beregningsgrundlag, der ligger til grund for lov 409?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-12-06:
Til det spørgsmål kan jeg sige – og det har jeg også sagt i mit svar til hr. Jacob Mark – at jeg har svaret fuldstændig det samme som det, der var gældende under den tidligere minister.
Der er jo givet aktindsigt på en lang række punkter i forbindelse med de spørgsmål, der er blevet rejst, og de aktindsigter, der er blevet søgt, og det har jeg sådan set ikke tænkt mig at gøre anderledes, end den tidligere regering gjorde.
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at finansministeren jo netop har svaret på de samme spørgsmål her for kort tid siden i Folketingets spørgetid, og derfor kan jeg helt overordnet starte med at sige – og det kan ikke komme som nogen overraskelse – at jeg er ethundrede procent enig i det, som finansministeren har svaret.
også gerne udbygge mit svar.
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at regeringen helt overordnet har det mål for beskæftigelsespolitikken, at flest mulige mennesker skal blive flyttet fra passiv overførsel og ind på arbejdsmarkedet.
Det har stor værdi for den enkelte, når man oplever, at ens bidrag på arbejdsmarkedet bliver værdsat og skaber værdi.
Det er også det, som jeg kæmper for som beskæftigelsesminister på daglig basis.
Vi skal også nu turde udnytte de gode konjunkturer, sådan at vi sikrer, at alle dem, der kan bidrage til samfundet, bliver en del af det arbejdende fællesskab.
Det er særlig vigtigt for unge, at de får fodfæste på arbejdsmarkedet, da undersøgelser jo viser, at ledighed som ung kan svække den fremtidige tilknytning til arbejdsmarkedet.
Og samtidig viser statistik på Jobindsats, at unge uden en erhvervskompetencegivende uddannelse har en lavere beskæftigelsesfrekvens end andre grupper.
Når vi taler om unge, der i dag kan opnå en økonomisk gevinst ved at komme på dagpenge, så er der primært tale om personer, der kommer fra uddannelsessystemet.
De modtager SU, indtil de kommer ind i dagpengesystemet, hvor de modtager dimittendsats, og netop dimittendsats er en del af den brede aftale på dagpengeområdet, som regeringen og Venstre sammen med Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti har indgået.
Det er en aftale, der har været med til at skabe tryghed om dagpengesystemet – den aftale, der hedder »Aftale om et tryggere dagpengesystem«.
Regeringens politik på beskæftigelsesområdet er med andre ord meget klar, nemlig at det altid skal kunne betale sig at arbejde, og at det gælder for alle, uanset hvem vi taler om.
Jacob Mark (SF), 2017-12-06:
Det er jeg glad for.
Det må også betyde, at hvis man skulle nå frem til det i en forhandlingssituation, ville man selvfølgelig respektere det, fordi der sidder to parter og forhandler.
Noget af det, jeg hører især arbejdstagerne, altså lærerne, beklage sig over, er, at de ikke har et ordentligt oplysningsgrundlag.
De har aldrig fået beregningsgrundlaget for lov 409, og normalt er det jo sådan, at når man ligesom tager en lov og regulerer en faggruppes arbejdstid ud fra den, så har de også adgang til at få at vide, hvad det er for nogle økonomiske beregninger, der ligger til grund.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-12-06:
Hvis og hvis og hvis!
Som jeg startede med at sige, er det jo sådan, at regeringen holder armslængde til overenskomstforhandlinger, og det princip står jeg fuldstændig vagt om.
Og derfor sidder jeg ikke med en eller anden skjult hånd og deltager i de her forhandlinger – det vil jeg gerne understrege.
Det er overhovedet ikke min rolle som beskæftigelsesminister.
Jacob Mark (SF), 2017-12-06:
Tak for det.
Jeg har også i dag fået svar på et skriftligt spørgsmål fra den samme minister, og jeg har fået svar på et skriftligt spørgsmål til undervisningsministeren, der også siger, at det er beskæftigelsesministeren, der skal svare.
Så hvis det ikke er beskæftigelsesministeren, der skal svare, får jeg nok brug for hjælp til at finde ud af, hvem det så er.
Jeg er glad for, at ministeren siger, at regeringen selvfølgelig mener, at der skal være frie og fair forhandlinger.
Hvis der skal kunne være det, kræver det to ting, tror jeg: både at regeringen ikke på noget tidspunkt ligesom blander sig, fordi man har en politisk holdning, og også at både arbejdstager og arbejdsgiver har et oplysningsgrundlag at forhandle ud fra.
Og jeg vil starte med den første del.
Vil det være okay for regeringen, hvis det ender med, at overenskomstforhandlerne ændrer ved centrale dele af lov 409?
Lov 409 opleves mange steder som ret rigid.
Og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvis det nu ender med sådan en situation, at man faktisk sidder derude og finder ud af, at man måske skulle slække lidt på den der lov 409 og intentionerne i den og f.eks. give bedre rum til en mere fleksibel form for forberedelse, vil det så være okay for regeringen?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-12-06:
Tak for spørgsmålet.
Man kan jo nok diskutere, om spørgsmålet er stillet til den rigtige minister,
Jeg kan sige, at det er normen i Danmark, at regeringen holder armslængde til overenskomstforhandlinger, og det princip respekterer regeringen naturligvis – hvis det er det, som spørgeren interesserer sig for.
Og det hænger jo sammen med, at det er KL og Danmarks Lærerforening og ikke regeringen, der forhandler på folkeskoleområdet, og derfor er det også dem, der bestemmer, hvordan forhandlingerne bliver tilrettelagt, og hvordan de udføres.
Jacob Mark (SF), 2017-12-06:
Tak for det.
Vil ministeren garantere, at regeringen bidrager til, at der kommer fair og frie forhandlinger mellem KL og Danmarks Lærerforening, når der skal forhandles overenskomst for folkeskolelærerne i 2018?
Vil ministeren garantere, at regeringen bidrager til, at der kommer fair og frie forhandlinger mellem KL og Danmarks Lærerforening, når der skal forhandles overenskomst for folkeskolelærerne i 2018?
Bjarne Laustsen (S), 2017-12-06:
Tak for svaret.
Jeg tror da, at vi fuldstændig deler det synspunkt og ønsket om, at der er arbejde til alle, også gerne de unge, der kommer fra en uddannelse – det er vi helt enige omi.
Men grunden til, at det her i det hele taget kommer op, er jo, at Venstres ordfører, hr. Jakob Ellemann-Jensen, har sagt, at man ikke motiverer de unge, ved at de kan få en økonomisk gevinst ved at komme på dagpenge.
Så det er jo Venstre selv, der har spredt det her ønske om, at der skal kigges på dagpengene, og det er derfor, vi gerne vil have en håndfast tilkendegivelse fra både finansministeren, men også fra den ansvarlige minister for området, nemlig beskæftigelsesministeren.
Og derfor er det jo ret interessant, hvad det er for nogle ting, man taler om her.
Står man fast på det, som man har lavet i dagpengeaftalen, nemlig at der ikke skal ændres mere i det her, så det altså ligger fast i forhold til satsen, og kan vi i det hele taget tro på, hvad statsministeren sagde i 2015, hvor han garanterede, at man ikke rører ved det her dagpengeområde?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-12-06:
Generelt skal man være glad, når partier står bag de aftaler, de indgår, og ikke mindst Socialdemokratiet, men min erfaring er nu også, at Socialdemokratiet er et ansvarligt parti, som jo har været præget af at have haft regeringsmagten, så derfor skal man glæde sig over det.
Det, der er behov for nu, er, at vi forstærker indsatsen for, at flest mulige mennesker bliver en del af de økonomisk set enormt gunstige tider, vi har.
Og hvis vi gør det, sikrer vi også, at dem, der ellers ville have svært ved at fastholde en tilknytning til arbejdsmarkedet, får nogle bedre vilkår.
Ikke mindst de unge, de nyuddannede, skal jo også benytte de her lejligheder, der bliver skabt, til at gå ud på vores arbejdsmarked og få et job, og det er sådan set det, der er min vigtigste opgave, nemlig at sikre, at flest mulige mennesker har et arbejde.
Bjarne Laustsen (S), 2017-12-06:
Nu er der mange forskellige årsager til, om folk er arbejdsløse, eller om de kan få et job; det har bl.a. noget med konjunkturerne at gøre.
Hvad ligger der i det?
Vi giver folk en uddannelse, og så er det sådan set meningen, de skal finde et arbejde, men hvis ikke de kan det med det samme, har vi nogle aftaler om dimittend, arbejdsløshed og dagpenge med hensyn til niveau, tidsperiode og det hele.
Er det ikke godt nok, som det er?
Betyder det, at Venstre ikke står ved den aftale, som man har lavet?
Det gør vi, for det er en væsentlig forudsætning for, at de unge kan komme ud på arbejdsmarkedet.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-12-06:
Jeg har en enorm respekt for hr. Bjarne Laustsen og ikke mindst den lange parlamentariske erfaring, hr. Bjarne Laustsen har, og derfor er han jo også, kan man sige, ekspert i hele spørgsmålet om, at brændt barn skyr ilden.
Og det skal jeg slet ikke blande mig i.
Men jeg noterer bare, at vi lavede en bred politisk aftale, som jeg bakker varmt op om.
Bjarne Laustsen (S), 2017-12-06:
Tak for svaret.
Men nu er det jo sådan, at brændt barn skyr ilden.
Og så ved vi, at man adskillige gange i 00'erne rørte ved dagpengene.
Så fandt man på andre forklaringer, der var lige nogle lommer, og så var der det ene og det andet og det tredje og supplerende dagpenge, altså alt muligt, der skulle gøres noget ved.
Nu står vi i nøjagtig den samme situation, altså at Venstres oppositionsleder sagde et før valget, og at finansministeren nu efterfølgende, selv om vi har lavet en aftale – og det anerkender jeg, og det står vi bag – alligevel kommer og siger til Avisen Danmark, at det ikke duer med de unges dagpenge, og at dem bliver man nødt til at skære ned på.
Og Venstres politiske ordfører har sagt nogenlunde det samme, så der er jo grund til at være på vagt her, begge dele kan ikke være rigtige.
Har man planer om det, eller har man ikke?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-12-06:
Tak for det.
Som jeg netop har redegjort for i min besvarelse af spørgsmål 273, er det regeringens og Venstres politik på beskæftigelsesområdet at flytte så mange, som vi overhovedet kan, fra passiv forsørgelse og ind på arbejdsmarkedet.
Samtidig tror jeg også, det kan være vigtigt, at vi får kronologien på plads i forhold til det stillede spørgsmål.
For imellem statsministerens udtalelse – og hr. Lars Løkke Rasmussen var altså ikke statsminister i juni 2015; da var han partiformand for Venstre, og det er han sådan set stadig væk, og oppositionsleder – og finansministerens udtalelse for nylig har regeringen og Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti jo faktisk ændret dagpengereglerne og justeret dimittendsatsen.
Det var en justering af et element i dagpengesystemet med det formål, at flere dimittender kommer hurtigere i job.
Det har vi gjort bredt politisk, fordi vi syntes, at det var noget, der kunne gøre en forskel.
Derfor køber jeg altså ikke præmissen om, at der skulle være et modsætningsforhold mellem at justere i dagpengesystemet og statsministerens udtalelse.
Jeg tror heller ikke, det er en præmis, der anerkendes i f.eks. spørgerens eget parti.
Det ved jeg så af gode grunde ikke noget om, men det kunne jeg forestille mig at det ikke er, fordi partiet jo netop har lagt mandater til aftalen med det sigte at forbedre dagpengesystemet.
Og dagpengesystemet er jo også blevet forbedret.
For som hr. Bjarne Laustsen ved, er der med afsæt i den aftale, der blev lavet for lidt over 2 år siden, blevet lavet en aftale, hvor der samlet set er blevet tilført flere penge til dagpengesystemet.
Bjarne Laustsen (S), 2017-12-06:
Det er lidt længere: Henset til, at daværende oppositionsleder Lars Løkke Rasmussen den 7. juni 2015 sagde til DR, at »Jeg vil da gerne give det løfte her i aften – og man kan regne med de løfter, jeg giver, jeg siger ikke et før valget og så gør det stik modsatte efter – at vi kommer ikke til at skære i dagpengene«, og til, at finansministeren den 16. november i år til Avisen Danmark sagde om regeringens planer om at skære i unges dagpenge, at »Vi motiverer ikke de unge på den rigtige måde.
De skal ikke have en økonomisk gevinst ved at komme på dagpenge, så det er stadig en del af Venstres politik at ændre på det«, vil ministeren da redegøre for, om det er finansministeren eller statsministeren, der tager fejl angående Venstres politik om at skære i dagpengene?
Henset til, at daværende oppositionsleder Lars Løkke Rasmussen den 7. juni 2015 sagde til DR, at »Jeg vil da gerne give det løfte her i aften – og man kan regne med de løfter, jeg giver, jeg siger ikke et før valget og så gør det stik modsatte efter – at vi kommer ikke til at skære i dagpengene«, og til, at finansministeren den 16. november i år til Avisen Danmark sagde om regeringens planer om at skære i unges dagpenge, at »Vi motiverer ikke de unge på den rigtige måde.
De skal ikke have en økonomisk gevinst ved at komme på dagpenge, så det er stadig en del af Venstres politik at ændre på det«, vil ministeren da redegøre for, om det er finansministeren eller statsministeren, der tager fejl angående Venstres politik om at skære i dagpengene?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-12-06:
Tak for det.
Jeg tror, det er vigtigt, at man, når man søger job, bruger mange forskellige redskaber – både at man selv gør en aktiv indsats, og at der i de tilfælde, hvor man ikke selv formår at få et job, er nogle, der er med til at vejlede og skabe forudsætningerne for, at det kan lade sig gøre.
Det kan i den forbindelse også være ens a-kasse, som er med til gøre en forskel.
Men kommunerne har selvfølgelig også en forpligtelse.
Og jeg står ikke og fraskriver mig et ansvar, for vi har jo også fremlagt et udspil, hvor vi lægger op til, at kommunerne skal have større frihedsgrader til netop at sikre, at de kan lave en målrettet indsats over for nogle af dem, der har brug for et job.