runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-10-26:
Jeg vil vende tilbage til afslaget, hvor der står, at man har lagt vægt på, at det ikke er dokumenteret, at vedkommende har været udsat for traumatiske begivenheder af kortere eller længere varighed af en exceptionel truende eller katastrofeagtig natur under udsendelsen til Afghanistan.
Så vil jeg gerne læse et svar fra ministerens kollega sundheds- og ældreministeren op på netop et spørgsmål om definition af ptsd.
Der sluttes af med, at definitionen på en traumatisk begivenhed har været omdiskuteret og vil i klinisk praksis ofte basere sig på et skøn, der også tager hensyn til, hvordan den enkelte person tolker og har oplevet den pågældende begivenhed frem for udelukkende de rent objektive kriterier.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-10-26:
Det tør jeg simpelt hen ikke svare konkret på.
Jeg tør ikke sætte ord på, hvordan dette begreb, når det relateres til virkelighedens hændelser, skal forstås.
Der vil selvfølgelig i fortolkningen hos WHO og de myndigheder, der arbejder med ptsd, udvikle sig en praksis for, hvor stor en fare og hvilke omstændigheder, der har udløst denne fare, som skal til, for at man anerkender ptsd.
Hvis der er utilfredshed med fortolkningen af det, må det ikke være mig, der fortolker det.
Så skal det være domstolene.
Jeg kan kun her henholde mig til de begreber, der er indlagt i lovgivningen.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-10-26:
Jeg vil bare høre, hvem der er øverste myndighed ved definitionen af sygdom i Danmark.
Svaret er indhentet efter bidrag fra Sundhedsstyrelsen, som jo siger, at man foretager et skøn, som baserer sig på, hvordan den enkelte person har oplevet situationen.
Så når de her veteraner har fået anerkendt deres ptsd af speciallæger og Rigshospitalets militærpsykiatriske klinik, som har stillet diagnosen ptsd, hvordan kan man så tillade sig i Arbejdsmarkedets Erhvervssikring at underkende de beslutninger, når der nu står i Sundhedsstyrelsens definition, at det er et individuelt skøn, der skal tages?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-10-26:
Man kan godt have ptsd, uden at det er udløst af en bestemt hændelse, som der henvises til.
Så der er flere forudsætninger, der skal være opfyldt.
Jeg kan ikke gå ind og fortolke en konkret sag eller en konkret beskrivelse.
Jeg er nødt til at henholde mig til de svar, vi har fået fra myndighederne, som siger, at der ikke er ændret på praksis.
Man bygger i begrebsfastsættelsen på WHO-begrebet, og der er ikke ændret i praksis fra AES' side.
Christian Langballe (DF), 2016-10-26:
Lige efter valget sidste år gav ministeren løfte om at lave en beregning på, hvad flygtninge- og udlændingeområdet koster samlet set, og spørgsmålet er nu: Er man kommet sådan en beregning nærmere?
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder som følger: Lige efter valget sidste år gav ministeren løfte om at lave en beregning på, hvad flygtninge- og udlændingeområdet koster samlet set, og spørgsmålet er nu: Er man kommet sådan en beregning nærmere?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-10-26:
Det er jo rigtigt, at jeg afgav et løfte om, at vi ville lave de her beregninger.
Martin Henriksen fra Dansk Folkeparti spurgte den 23. marts i år i Udlændinge-, Integrations- og Boligudvalget ved spørgsmål nr. 447, hvor langt regeringen var i forhold til at beregne, hvad indvandringen kostede.
Og jeg går ud fra, at spørgsmålet er en opfølgning på dette.
Jeg svarede dengang, at regeringen var i gang med et analysearbejde, og at det var vurderingen, at resultatet ville kunne foreligge senest i første kvartal 2017.
Det igangsatte analysearbejde omfatter også flygtninge- og udlændingeområdet, som spørgeren her spørger til, og vi forventer fortsat, at resultatet vil kunne foreligge i første kvartal til næste år.
Christian Langballe (DF), 2016-10-26:
Det glæder mig.
Det, jeg så godt vil bruge tiden på, handler om, at der jo nu er lavet forskellige beregninger, bl.a. af ministeren selv.
Og i januar 2016 var ministeren ude at sige, at i 2016, 2017, 2018 og 2019 ville det sammenlagt koste 48 mia. kr., ca. 11 mia. kr. om året, på flygtningeområdet.
Og Rockwool Fonden har været ude at sige, at det koster omkring 16,6 mia. kr. for den ikkevestlige indvandring.
Og det, jeg synes er problematisk, når vi diskuterer de her ting, er, at der er mange udgifter, der sådan fortoner sig ud i det blå, uden at man egentlig laver en total beregning af, hvad området koster.
Og det har vi jo alle sammen behov for at vide, for det er altid godt at vide, hvad ens penge går til.
Og de her massive udgifter til flygtninge og indvandrere har vi advaret imod i masser af år, og det viser sig jo altså nu, at vores advarsler har vist sig at holde stik.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-10-26:
Men det er jo rigtigt, at det er meget relevant at få overblik over, hvad de samlede udgifter er.
Det omfatter således alle de store indtægts- og udgiftsposter, der kan individualiseres, herunder bl.a. indkomstoverførsler, offentlig service og skatter.
Og det er et stort teknisk arbejde at gå ind på de her store områder og så individualisere det og så henføre det til, om det drejer sig om en flygtning, en udlænding, eller hvad det nu er.
Christian Langballe (DF), 2016-10-26:
Det, mit spørgsmål nu går på, er, hvor grundig den her undersøgelse er, hvilke områder det kommer til at dreje sig om, og hvordan man individualiserer områderne – hvis ministeren kunne svare på det?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-10-26:
Jeg kan love, at vi følger dette område meget tæt.
Og vi har på grund af den offentlige debat og på grund af vores ønske om at behandle veteranerne bedst muligt fulgt dette område i en periode.
Der er også lavet en særlovgivning, som giver mulighed for at indberette skader – altså på trods af nogle frister, som nu er fjernet.
I den tætte kontakt, jeg har haft til område i den sidste tid, har jeg fået de samme svar igen og igen, nemlig at der ikke er sket nogen praksisændring.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-10-26:
Ifølge deres egne tal ligger anerkendelsesprocenten, som ministeren også er inde på, på sagerne siden den 1. januar 2013 på ca. 70 pct., men spørgsmålet er så, om det er de nyeste tal, vi har fået præsenteret af Arbejdsmarkedets Erhvervssikring, for noget tyder på, at praksis har ændret sig.
Ifølge advokat Mads Krøger Pramming, som har ført sager for krigsveteraner, er det i dag blevet langt sværere at søge om erstatning for ptsd.
Ifølge advokaten skyldes det, at Arbejdsmarkedets Erhvervssikring har indført den her livsfareregel.
Helt konkret har det betydet, at ud af 31 sager, som advokaten har ført for veteraner, har han på det seneste kun fået anerkendt 2 sager.
Det har fået Mads Pramming til at undre sig, for de sager, som han i dag taber, er identiske med sager, som han tidligere har vundet.
Det er således hverken sagerne eller veteranernes forklaringer, der har ændret sig, men derimod kriterierne for, hvornår veteranerne får tilkendt deres erstatning.
I et brev til en soldat, der har arbejdet som minerydder i Afghanistan, skriver Arbejdsmarkedets Erhvervssikring som begrundelse for afslaget: »Vi har lagt vægt på, at det ikke er dokumenteret, at du har været udsat for traumatiske begivenheder af kortere eller længere varighed af en exceptionel truende eller katastrofeagtig natur under udsendelsen til Afghanistan.«
Hos Hærens Konstabel- og Korporalforening kender man til flere sager, hvor det her livsfarekriterium er blevet anvendt til at give afslag, og man ser med bekymring på et kriterium om, at soldaten skal have været udsat for en konkret farlig situation, for det er næsten umuligt at bevise.
Den seneste tids sager på området har efterladt mig med en tvivl om, hvorvidt loven praktiseres efter hensigten, og jeg er bekymret for, at Arbejdsmarkedets Erhvervssikring har opstillet et sæt interne regler, som ikke er i fuld overensstemmelse med arbejdsskadeloven eller veteranloven.
Derfor vil jeg spørge, om ministeren vil undersøge sagen nærmere og om, hvordan ministeren vil forholde sig til, at der kan være opstået en praksis, så færre veteraner får erstatning for psykiske men.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-10-26:
På baggrund af udenrigsministerens udtalelse til Politiken den 6. oktober 2016 om, at det ikke juridisk er muligt at finde grundlaget for at være helt og fuldt med i Europol, kan ministeren så redegøre for, om han mener, at andre mulige tilknytninger til Europol vil være tilfredsstillende for dansk politiarbejde?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til citat i artiklen: http://politiken.dk/udland/ECE3415849/regeringen-forhandler-om-europol-light/.
Tak for det.
På baggrund af udenrigsministerens udtalelse til Politiken den 6. oktober 2016 om, at det ikke juridisk er muligt at finde grundlaget for at være helt og fuldt med i Europol, kan ministeren så redegøre for, om han mener, at andre mulige tilknytninger til Europol vil være tilfredsstillende for dansk politiarbejde?
Kristian Jensen (V), 2016-10-26:
Jeg har som andre noteret mig udtalelsen fra Kommissionen vedrørende Danmarks mulighed for at kunne blive i Europol.
Det bekræfter sådan set bare, hvad Kommissionen har sagt lige siden afstemningen sidste år, nemlig at danskerne tog et valg.
Og det, som flertallet af danskerne valgte, var, at Danmark skulle stå uden for Europol, og at vi derfor ikke kan komme til at deltage fuldt og helt i samarbejdet på samme måde, som hvis vi havde sagt ja til at være en del af samarbejdet.
Resultatet betyder ifølge Kommissionen, at vi har afskrevet os muligheden for et fuldt samarbejde i Europol i alle organer på lige fod med dem, der er medlem.
Når det så er sagt, vil jeg gerne understrege, at regeringen fortsat arbejder på at få så god en aftale som overhovedet muligt.
Men det bliver altså en aftale, der bliver på et andet grundlag og et ringere grundlag end hel og fuld deltagelse i Europol.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-10-26:
Tak til ministeren for svaret.
Grunden til, at jeg stiller spørgsmålet og henviser til den her artikel i Politiken den 6. oktober, er jo, at der i den her artikel bliver henvist til muligheden for at arbejde inden for en begrænset særaftale.
I samme artikel er der også et citat fra Dansk Folkepartis europaordfører, hr. Kenneth Kristensen Berth, der siger, at de hele tiden har sagt, at det, der er afgørende og væsentligt for dem, er registeradgang, og at han vil mene, at hvis man får registeradgang, er det mindre væsentligt, om rigspolitichefen eller andre kan tage til møder i Bruxelles.
Kan udenrigsministeren i forlængelse af sit første svar forklare, hvilken betydning det vil have, hvis rigspolitichefen eller andre fra politiet ikke kan deltage i møder i Bruxelles?
Kristian Jensen (V), 2016-10-26:
Det, der bekymrer mig, er ikke, om rigspolitichefen får en rejse mere eller mindre.
Det, der bekymrer mig, er om dansk politi ikke kan være med til at gennemføre planlagte koordinerede aktioner med eurolande i Europol; det er, om Danmark ikke kan være med i den fornyede terrorbekæmpelse, som Europol skal til at have fremadrettet; og det er, om dansk politi ikke kan være med til at bidrage med ideer og forslag til en fornyet udvikling af Europol.
Det er jo alle de punkter, der ligger ved siden af registeradgangen, som vi kunne have fået med et fuldt medlemskab, og som vi nu skal kæmpe stort set fra sag til sag for for at se, hvor god en aftale vi kan få.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-10-26:
Det, vi arbejder med, er en ny og detaljeret opgørelse, som selvfølgelig tager længere tid end den måde, vi hidtil har gjort det på.
Sigtet er at udvikle et beregningsgrundlag på baggrund af registerdata, der langt mere detaljeret end tidligere kan opgøre befolkningsgruppers bidrag til de offentlige indtægter og træk på de offentlige udgifter nu og i fremtiden, så vi kan følge det.
Derfor tager det den tid, og derfor kan det så være færdigt i første kvartal til næste år.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-10-26:
Igen tak til ministeren.
Jeg tror, at det i virkeligheden vil være forkert at konkludere på baggrund af ministerens svar.
Jeg synes i virkeligheden allerede lidt, han har sagt det, men det er så bare for at få det bekræftet, nemlig at den her såkaldte begrænsede særaftale jo reelt set vil betyde, at Danmark for det første ikke er fuldt og helt med i Europol, og for det andet vil Danmark være meget, meget begrænset i sin mulighed for at deltage i den fælles bekæmpelse af kriminalitet på tværs af grænser.
Og dermed så stilles også danskernes retssikkerhed og tryghed markant ringere.
Kristian Jensen (V), 2016-10-26:
Det har nu en konsekvens, og den konsekvens er, at vores samarbejde med Europol ikke bliver lige så godt, som hvis vi havde været helt og fuldt med.
Hvor godt samarbejdet kan blive, kan jeg ikke helt svare på endnu, fordi vi stadig væk forhandler, og vores opgave som regering for Danmark er jo at finde den bedst mulige aftale, der måtte være mulig at få for Danmark.
Jeg forudser, at vi får en aftale, der er ringere, end hvis vi havde haft et helt og fuldt medlemskab af Europol.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2016-10-26:
Jeg har ikke videre.
Tak for det.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-10-26:
Hvad er ministerens holdning til, at veteraner får afslag på arbejdsskader for ptsd, fordi veteraner ikke opfylder en såkaldt livsfareregel, og er ministeren enig i, at der ikke findes en sådan regel i definitionen af ptsd?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Advokat for veteraner taber sager på stribe: - Det er helt uhyggeligt grimt og krænkende« af 9. september 2016 fra TV2.dk.
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at veteraner får afslag på arbejdsskader for ptsd, fordi veteraner ikke opfylder en såkaldt livsfareregel, og er ministeren enig i, at der ikke findes en sådan regel i definitionen af ptsd?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-10-26:
Tak for spørgsmålet.
Må jeg starte med at slå fast, at regeringen er meget optaget af, at vi tager os godt af vores veteraner, der har gjort en stor indsats for Danmark.
Det er vigtigt for mig, at de veteraner, der er kommet til skade, hurtigst muligt får den erstatning, de har krav på.
Der har i den seneste tid været fremført kritik af, at der skulle være sket en praksisændring i Arbejdsmarkedets Erhvervssikring, så færre får anerkendt ptsd som en arbejdsskade.
Det har bl.a. været fremme, at der skulle være indført et såkaldt livsfarekriterium.
Arbejdsmarkedets Erhvervssikring har i den forbindelse oplyst, at de ikke har indført et livsfarekriterium for anerkendelse i veteransager.
Det er ikke, og det har det aldrig været, en betingelse for at få anerkendt sin sag, at man har været i livsfare.
Så kritikken kan altså ikke genkendes.
Det gælder for ptsd, at en del af kravet til diagnosen er, at den tilskadekomne har været udsat for, og jeg citerer, »exceptionel svær belastning af katastrofekarakter«.
Det er ikke det samme, som at den pågældende skal have været udsat for livsfare.
Exceptionel svær belastning af katastrofekarakter kan også være situationer, hvor den tilskadekomne f.eks. har overværet henrettelser af civilbefolkningen osv.
Diagnosen ptsd kan ikke blive stillet, hvis den pågældende ikke har været udsat for denne exceptionelle svære belastning af katastrofekarakter, uanset symptomer i øvrigt.
Det er nemlig betingelser, som følger af de internationale krav til at diagnosticere ptsd, som WHO har fastlagt, og som Arbejdsmarkedets Erhvervssikring lægger til grund for deres vurderinger i de konkrete sager.
Jeg har naturligvis tiltro til, at Arbejdsmarkedets Erhvervssikring træffer korrekte afgørelser, og jeg lægger samtidig vægt på, at langt hovedparten af veteranernes arbejdsskadesager om ptsd bliver anerkendt.
Søren Pind (V), 2016-10-26:
Som jeg berørte under min besvarelse af spørgsmål S 123, så forventer Nordjyllands Politi ikke, at de planlagte strukturændringer får betydning for politikredsenes responstider.
Responstiderne afhænger af patruljernes placering på vejene og ikke af nærstationernes placering.
De strukturændringer, som gennemføres, har til formål at styrke den forebyggende og tryghedsskabende indsats i kredsen.
Nordjyllands Politi har oplyst, at hver kommune får tilknyttet dedikerede forebyggelsesmedarbejdere.
De bliver placeret på lokalstationerne og forankres i en specialiseret forebyggelsesafdeling på kredsens hovedstation.
Nordjyllands Politi vil indføre brugen af en eller flere mobile politistationer, som kan anvendes lokalt ved større begivenheder i politikredsen.
Stationen vil efter behov kunne anvendes til at sikre tryghed, nærhed og god politibetjening.
Man kunne f.eks. forestille sig, at den opstilles i Skagen i uge 29 eller ved Hjallerup Marked.
Det er et bredspektret opgavesæt, kan jeg konstatere.
Rigspolitiet er i øvrigt ved at etablere to nye efterforskningsfællesskaber i henholdsvis Øst- og Vestdanmark, som skal videreføre den særlige indsats mod kredsoverskridende kriminalitet, f.eks. indbrud.
Det er politioperativt arbejde, der kommer de enkelte politikredse til gavn.
Efterforskningsfællesskaberne bygger videre på de gode erfaringer fra taskforce indbrud, som har ført til flere domme med markante fængselsstraffe.
Men jeg tror også, at hvis spørgeren har fulgt dansk politik, så vil han vide, at siden min tiltræden har jeg sådan set i langt overvejende grad ment, at strafferammerne i dansk retspleje var passende.
Det var de egentlige straffe, vi skulle have op.
Derfor ser jeg, at den umiddelbare udfordring i højere grad består i at få de egentlige straffe på bestemte områder op frem for at have en i virkeligheden næsten ligegyldig snak om strafferammer.
Det er jo sådan set ikke det, der i hvert fald hovedsagelig er udfordringen i dansk strafferetspleje.
Kaare Dybvad (S), 2016-10-26:
Nu kom vi lidt ned i teknikken, og det er selvfølgelig også ministerens privilegium at svare, sådan som ministeren finder det bedst.
Men skal jeg forstå det på den måde – for det var sådan, jeg opfattede svaret – at strafferammen, som det ligger nu, ud fra ministerens politiske holdning er fin, og at den ikke skal skærpes yderligere?
Søren Pind (V), 2016-10-26:
Jamen det kommer an på, om Socialdemokratiet ved, hvor den er henne.
For Socialdemokratiet har jo hele tiden sagt, at den lå på 6 måneder, og det er altså ikke rigtigt, og det sagde jeg også på samrådet.
Min holdning er, at jeg gerne vil være ordentligt oplyst, før jeg lægger mig fast på, hvilket strafniveau for den egentlige straf jeg ønsker gennemført i Folketingssalen.
Jeg tror, man kan prøve at bilde den danske befolkning meget ind, men at jeg ikke gå ind for hårde straffe, tror jeg alligevel bliver en temmelig vanskelig opgave.
Kaare Dybvad (S), 2016-10-26:
Jeg prøver ikke at bilde nogen noget ind, og det tror jeg sådan set heller ikke at ministeren gør.
Det eneste, jeg egentlig prøver at finde ud af, er, om man mener, at strafferammen – altså ikke strafniveauet, men strafferammen – skal skærpes, i forhold til hvor den ligger nu, eller om den ikke skal skærpes.
Og ministeren er selvfølgelig i sin gode ret til ikke at svare på det, men det ville da være rart at vide sådan nogenlunde, hvor vi politisk set går hen.
Søren Pind (V), 2016-10-26:
Jamen altså, umiddelbart tror jeg, at en strafferamme på 6 år, som der i nogle tilfælde er i de her sager, er god nok til at kunne bevæge sig inden for.
Så meget desto vigtigere er det jo at få ordentligt afklaret, under hvilke omstændigheder, det sker, og hvad praksis er etc. i forhold til det nuværende niveau.
For det er jo også rigtigt, at der er en række sager, hvor man måske kan blive overrasket over længden af de domme, der bliver afsagt.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-10-26:
Hvilke initiativer påtænker ministeren at tage over for unge helt ned til 7 år på baggrund af artiklen »Ny rapport afslører: 7-årige færdes i kriminelle miljøer« på MX.dk den 19. oktober 2016?
Tak for det.
Hvilke initiativer påtænker ministeren at tage over for unge helt ned til 7 år på baggrund af artiklen »Ny rapport afslører: 7-årige færdes i kriminelle miljøer« fra metroXpress den 19. oktober 2016?
Søren Pind (V), 2016-10-26:
Jeg vil gerne understrege, at det er en vigtig prioritet for regeringen og for mig som justitsminister, at der er en mærkbar konsekvens, når unge, også unge under 15 år, begår kriminalitet.
Børn helt ned til 7-årsalderen skal ikke færdes i kriminelle miljøer.
Det skal der sættes en stopper for gennem reaktioner forankret hos de sociale myndigheder og ikke, efter min opfattelse, i det strafferetlige system.
Og sådan mener jeg det også skal være fremover.
Når det så er sagt, har vi i SSP-samarbejdet, som også nævnes i artiklen, et samarbejde mellem skole, sociale myndigheder og politi, der har til formål at forebygge kriminalitet blandt unge.
Det skyldes navnlig, at samarbejdet på grund af sin sammensætning af lokale myndigheder er et meget velegnet forum til at afklare, hvilke former for kriminalpræventive initiativer der lokalt kan have en positiv effekt.
Det er derfor vigtigt, at der er fokus på at bruge SSP-samarbejdet, så der tidligt – det er kodeordet, og det er jo også derfor, hr. Peter Kofod Poulsen spørger om børn helt ned til 7-årsalderen – kan sættes ind med de rigtige forebyggende lokale initiativer, som kan afhjælpe konkrete kriminalitetsproblemer i relation til børn og unge.
Og der er jeg helt sikker på at vi kan finde fælles fodslag.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-10-26:
Jeg kan indrømme, at da jeg læste den her artikel, var jeg ved at falde bagover, bare af indledningen, som faktisk er et citat.
Jeg læser lige op for en god ordens skyld:
Gruppen har udøvet hærværk, kastet sten og haft en konfliktfuld adfærd.«
Så kan man finde andre artikler, der viser, at den her gruppe, de her mennesker, jo heller ikke respekterer vores politibetjente eller love og regler helt generelt.
Det er jo fuldstændig grotesk, totalt vanvittigt.
Det, vi ser, er jo den her lillebroreffekt, hvor man hvirvler meget, meget unge mennesker – ja, helt ned til børn i 7-årsalderen – ind i kriminalitet, fordi man så ved, at man nemmere ville kunne slippe af sted med den her adfærd, hvor det er sværere at komme efter en, og hvor det er sværere at blive straffet.
En af grundene til, jeg faktisk har stillet det her spørgsmål, er, at de borgerlige partier inden valget jo lancerede, at hvis man vandt valget, ville man tænke et helt nyt system ind for de her unge og også børn, så vi kan få hevet folk ud af kriminalitet, inden de når at fylde fast op i forsorgens depoter, men jo altså også, så vi ville kunne undgå nogle ofre som følge af denne kriminalitet.
Der er jeg selvfølgelig rigtig utålmodig efter, hvornår ministeren og regeringen agter at indkalde os til forhandlinger om den her ungdomsdomstol, om den kriminelle lavalder.
Det er noget, der står meget, meget højt på Dansk Folkepartis ønskeliste og har gjort det i lang tid.
Nu har vi altså siddet her i halvandet år siden valget, og jeg tror, nogle af os sidder tilbage med en følelse af, at ting godt nok tager utrolig lang tid ovre i Justitsministeriet.
Så derfor ville det være rart, hvis ministeren her i dag sådan kunne give håndslag på, at der skete noget, også gerne meget hurtigt.
Søren Pind (V), 2016-10-26:
Det kan jeg roligt give håndslag på.
Og der er ingen grund til i virkeligheden at skyde på Justitsministeriet i den her sammenhæng heller, for det er sådan set mig, der i den her sammenhæng har givet ministeriet tid – tid, fordi det, jeg ved, er, at f.eks. spørgsmålet om 7-årige, som rodes ud i kriminalitet, ligger hr. Peter Kofod Poulsen og jeg lige meget på sinde, og at det er noget, som de blå partier har stillet folk i udsigt, at vi kommer til at gøre noget ved.
Derfor var det vigtigt, at der lå et ordentligt, velunderbygget arbejde, både i forhold til at stille unge mennesker til ansvar og drage en konsekvens af det, der er sket, men også så vi undgår den snak om, at der ingenting sker, og at det bare er endnu en ændring af systemet, som ingen virkning har.
Det kan jeg godt give håndslag på.
Kaare Dybvad (S), 2016-10-26:
Tak for det svar.
Det undrer mig egentlig lidt, at justitsministeren af alle har deponeret sin evne til at formulere politiske holdninger hos Straffelovrådet.
Det er i hvert fald nye toner herfra.
Er der ikke en holdning til det, som Straffelovrådet venter på at afklare?