runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Samira Nawa (RV), 2024-03-13:
Det her er et af de lovforslag, som man kan kalde et bunkebryllup, og det er også blevet anført af ordførere før mig.
Der er både tale om at gennemføre vedtagne EU-regler, der skal lette byrder for virksomheder, og gennemføre EU-regler om, at arrangementer inden for kultur og underholdning, som er virtuelle, skal momsbelægges i forbrugslandet.
Der er tale om et element i det her lovforslag, som handler om at ophæve momslovens § 46, stk. 3, så der ikke længere vil kunne blive givet tilladelse til ikke at anvende omvendt betalingspligt ved salg af el og gas til mellemhandlere.
Så er der flere andre elementer, herunder også at forhøje afgifter på nikotinprodukter og røgfri tobak.
Det er i øvrigt en aftale, som Radikale Venstre ikke var en del af, ikke på grund af det her element, som er en del af lovforslaget her, men fordi aftalen generelt ikke var ambitiøs nok.
Bl.a. ville man gerne forbyde de søde smage, der appellerer til børn, i de her nikotinprodukter, men smagsforbuddet omfatter ikke mentol, som er det mest populære blandt de unge.
Det var i hvert fald en af grundene til, at vi ikke var med i den samlede aftale.
Men elementet, der indgår i det her lovforslag, kan vi godt se os selv i, og derfor bakker vi op om lovforslaget, og hvis der er nogen, der har ønske om at dele lovforslaget op, så bakker vi også om det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-03-13:
Tak for det.
Ja, det er jo et kludetæppe af et lovforslag, og jeg tror, at jeg vil lade det være op til vores skatteordfører at afgøre den endelige stillingtagen til lovforslaget.
Jeg er blot vikarierende momsordfører i dag, og jeg vil gøre det kort.
Med lovforslaget forhøjes afgifterne på nikotinprodukter.
Dette tiltag kan vi fra Enhedslistens side støtte, fordi det kan være medvirkende til at begrænse nikotinprodukters udbredelse, særlig over for børn og unge, da disse produkter er sundhedsskadelige.
Vedrørende initiativerne, som har at gøre med momsopkrævning i forhold til streaming og virtuel deltagelse i kulturarrangementer, har vi et par mindre spørgsmål, bl.a. på baggrund af de høringssvar, der ligger fra FSR - danske revisorer, og dem vil vi så stille i udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Mohammad Rona (M), 2024-03-13:
Jeg vil derfor kun fremhæve et par af dem, som jeg mener er mest essentielle.
Først og fremmest handler det om at indføre vedtagne EU-regler i dansk lovgivning.
Det er lovgivning, der har til formål at lette byrderne for små virksomheder på momsområdet, og som er med til at styrke konkurrencen på momsområdet.
Helt konkret gøres det muligt for små virksomheder, der er etableret i et EU-land, men som også har omsætning i et andet EU-land, fremadrettet også at kunne fritages for moms.
Det er positivt, fordi det er en forenkling af regler, der til tider kan være svære at gennemskue.
Lovforslaget indeholder også et forslag om at hæve afgifter på nikotinprodukter.
Det er noget, som vi i Moderaterne er meget positive over for.
Nikotinprodukter er sundhedsskadelige, og vi skal i det omfang, vi kan, forhindre, at folk, herunder særlig børn og unge, bliver afhængige af produkterne.
Derfor er jeg også glad for, at et bredt flertal af Folketingets partier er enige om, at det er en god idé med aftalen om en forebyggelsesplan målrettet børn og unge fra den 14. november 2023.
Jeppe Bruus (S), 2024-03-13:
Der er mange elementer i den diskussion, jeg synes er interessante.
Nu har formanden jo tilladt, at vi breder det lidt ud, f.eks. at når man nu har forligskredse på et område, så flyttes forhandlingerne i forligskredsen over til mig som minister.
Jeg prøver faktisk at anstrenge mig meget for, at hvis vi har en forligskreds, tager vi også de elementer og sender dem over i Folketinget, så de partier, der ikke er medlemmer af den forligskreds, faktisk også får de oplysninger.
Et eksempel på det er jo på ejendomsområdet, hvor jeg gør alt, hvad jeg kan for at orientere alle Folketingets partier, så man kan følge med i, hvad der er.
Så jeg synes, vi har en forpligtelse til at sørge for at skabe så meget transparens og gennemsigtighed som overhovedet muligt.
Så der er mange facetter af den diskussion, som jeg faktisk synes er rigtig relevante.
Christina Olumeko (ALT), 2024-03-13:
Ja, det handler om at finde den gode balance, og som også andre ordførere har været inde på, er det her lovforslag jo også bunket sammen med noget, der er fra en politisk aftale, som nogle partier ikke er med i osv.
Så der er mange retninger.
Jeg har set det mange gange som ordfører.
Og det, jeg egentlig håber på, er en opfordring til hele Folketinget, i hvert fald dem, der er til stede nu her.
Det er, at vi alle sammen indgår i det arbejde, der lige nu pågår i Udvalget for Forretningsordenen.
For det her handler ikke bare om, at regeringen skal til at opdele nogle lovforslag.
Jeg tror også, det handler om antallet af folketingsmedlemmer.
Det handler måske også om behovet for viceministre eller brugen af suppleanter.
Jeppe Bruus (S), 2024-03-13:
Jeg vil sige, at det lovforslag, der ligger her, er en implementering af EU-lovgivning, og det fylder jo relativt meget i vores lovprogram.
Og man kan sige, at det har udviklet sig over tid.
Det er klart.
Det er takket være, at vi har fået EU, men også i og med at det vokser sig større og er mere indgribende på mange områder, fylder det relativt meget.
Derfor er der jo en eller anden mening i at prøve at gruppere det, hvor det giver mening, og i, at vi ikke har tre-fire forskellige lovforslag lige i rap, som implementerer noget EU-lovgivning, som vil være af relativt begrænset og teknisk karakter.
Men det skal selvfølgelig ikke betyde, at man ikke gør sig umage i forhold til at sige: Er der nogle ting, det giver mening at dele op?
Så det er rigtigt, at lovmøllen kører, og så må vi i fællesskab prøve at finde en god balance.
Christina Olumeko (ALT), 2024-03-13:
Jeg vil egentlig bare anerkende både ministeren, men også hr. Jan E. Jørgensen for at rejse problematikken.
Det synes jeg er bemærkelsesværdigt, fordi vi har et demokrati, hvor vi faktisk ret sjældent snakker om selve demokratiet.
Og jeg anerkender faktisk det, ministeren siger, i forhold til at man måske fra regeringens side og også fra den forrige regerings og andre regeringers side begynder at bunke lovforslag sammen, altså af hensyn til Folketinget, som har mange opgaver at tage sig af, bl.a. forhandlinger og udvalgsmøder og andet.
Ministrene har også travlt, og i det hele taget er antallet af lovforslag jo ikke det samme som dengang tilbage i 1849, da vi fik demokratiet.
Det antal lovforslag, vi behandler i Folketinget, er mangedoblet.
Og det er derfor, jeg ønsker at rejse den strukturelle debat, og jeg håber bare, at regeringen vil løfte den sammen med os andre.
Jeppe Bruus (S), 2024-03-13:
Tak, det er fint.
Tina Cartey Hansen (KF), 2024-03-13:
Jamen jeg anerkender fuldt ud forsigtighedsprincippet, og det tænker jeg også at mit parti står inde for, altså at vi skal gøre tingene ordentligt.
Men tak for svaret.
Jeppe Bruus (S), 2024-03-13:
Ja, som hr. Sigurd Agersnap selv var inde på, er der jo sket meget over de seneste par år i den sektor.
Det er klart, at det sådan set også kan gøre noget ved det risikobillede, vi ser ind i.
Men det er rigtigt, at de 30 mio. kr., jeg refererer til, er selve likviditeten i forhold til det, at vi nu indfører omvendt momsbetaling her.
Det var faktisk derfor, jeg gjorde lidt ud af at sige, at vi ligestiller de her virksomheder med tilsvarende virksomheder i Danmark, og vi svækker dem ikke i deres konkurrencekraft i forhold til konkurrenter i resten EU, for de er faktisk dækket af omvendt betalingspligt.
Men vi har så haft en særregel i Danmark, der har givet dem en særstilling.
Det er den særstilling, vi fjerner.
Er det en svækkelse i forhold til deres konkurrenceevne internt i Danmark og i resten af EU?
Og når vi gør det, er det for at sikre os, at vi ikke lige pludselig lider et stort tab i statskassen, og at der ikke er folk, der bagefter vil sige: Vi var opmærksomme på det her; hvorfor gjorde I ikke noget ved det?
Og det synes jeg faktisk er meget fornuftigt.
Tina Cartey Hansen (KF), 2024-03-13:
Jeg fik lige lyst til at byde ind igen i forhold til den her omvendte betalingspligt, som jeg glæder mig til vi skal snakke videre om, for
det, jeg hører ministeren sige nu, er, at vi lukker et hul, men det er ikke en del af EU-loven.
Så man kan sige, at vi aktivt selv vælger at svække danske virksomheder.
Jamen altså, hvad er risikoen i det her?
Har vi nogen eksempler på worst case, netop fordi det er store virksomheder?
Men som sagt er jeg åben for, at vi taler om det i udvalget, og det ser jeg frem til.
Jeppe Bruus (S), 2024-03-13:
Den kamel vil jeg så forsøge at sluge, sagt på den måde, at det faktisk ikke var ment som en provokation.
Nu blev ordføreren jo provokeret, men det var i virkeligheden ikke ment for at pege fingre – det tror jeg faktisk også jeg fik sagt.
Jeg synes, at vi har en udfordring i den her periode.
Altså, jeg er jo glad for, at vi er 50 socialdemokrater i det her Folketing, men det er klart, at når vi har en flerpartiregering med over 90 mandater og vi har en række partier, som ikke har lige så mange mandater, så er man hårdt spændt for som ordfører.
Det betyder selvfølgelig også, at hvis man skal servicere alle de ministre, der er, med forhandlinger, så anerkender jeg fuldt ud, at der også kan være tidspunkter, hvor man ikke kan være til stede.
Det var sådan set sagt på den måde, at når vi prøver faktisk at gruppere nogle lovforslag i stedet for at brede dem ud til 3, 5 eller 14, er det også en måde til at finde ud af, om vi kan finde en balance i det der, der gør, at det bliver nemmere at håndtere.
Så det er i virkeligheden et forsøg på at indgå i den debat, som også blev rejst af Alternativet.
For jeg anerkender fuldt ud, at man for de flestes vedkommende i det her parlament har mange ordførerskaber.
Samira Nawa (RV), 2024-03-13:
Den sjoveste, jeg er stødt på, er nok alligevel en minister, der fortalte om en kamel, der ikke var groet i hans baghave.
Men det, jeg egentlig tog ordet for, var også at sige tak til ministeren for at lytte til den kritik, som jo ikke bliver fremført for første gang, men jeg vil også godt anerkende ministeren for at have det med, når der fremover bliver fremsat lovforslag.
Det, som jeg så alligevel bliver en lille smule provokeret af, er, når ministeren kigger sig omkring i salen og siger, at der jo er ordførere, der ikke er til stede.
Nu er jeg her i dag, men det kunne også godt være, at jeg ikke havde været her, fordi jeg sad i en forhandling med en anden minister.
Men det er nok, fordi man har gang i en politisk forhandling eller noget arbejde et andet sted.
Jeppe Bruus (S), 2024-03-13:
Det værste er, at det ikke er første gang, jeg siger det der med et smil i øjet.
Jeg har engang sagt det til citat i en avis, hvor der var flere, der bagefter var venlige at gøre mig opmærksom på, at det hedder »glimt i øjet«, og så er det jo ret flot at kunne stå og præstere det samme her på Folketingets talerstol.
Men tak for kyndig råd og vejledning.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-03-13:
Jeg tror, ministeren indskriver sig i en lang række af folketingsmedlemmer og ministre, der har fået rodet lidt rundt på begreberne.
Folketinget udgav engang et hæfte, der hed »En kåbe af sproglig elastik«, hvor man bl.a. kunne læse om et folketingsmedlem, der havde sagt, at det skal man ikke kimse på næsen af.
Så sagde de så bagefter: Man skal heller ikke rynke på kimsen af det.
Jeppe Bruus (S), 2024-03-13:
Nu sagde jeg også, jeg håber, at alle kunne høre det, at det første, jeg indledte med, var sagt med et smil i øjet – hvis det er et smil i øjet og ikke et smil på læben; jeg har sagt det forkert nogle gange.
Det værste ved at bruge sådan nogle udtryk, når man ikke kan bruge dem rigtigt, er, at det bliver lidt pinligt.
Så nu vil jeg lade være med at grave mig dybere ned i det hul, men bare sige, at jeg sådan set anerkender pointen og også tager det til efterretning, når det kommer fra så bred en kreds i Folketinget.
Vi skal nok også prøve at anstrenge os for at sige, og her er det helt rimeligt, at hvis der er noget, der er en del af en aftalekreds, og der er en række partier, der ikke er en del af den aftalekreds, er det jo fair nok, at man sørger for, at det i hvert fald er rimelig klarlagt fra en start.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-03-13:
Jeg vil bare takke skatteministeren for villigheden til eventuelt at dele lovforslaget op, hvis der er behov for det.
Det vil jeg gerne anerkende.
Jeg kunne selv have nævnt det på et tidligere tidspunkt.
Det vil jeg straks krybe til korset og erkende.
Men jeg tror, at vi sammen skal være opmærksomme på, at vi ikke puljer alt for meget.
Eksempelvis er det i forbindelse med det, der blev fremført om, at der er lovforslag, der baserer sig på et forlig, måske hensigtsmæssigt, at man ikke blander alt muligt andet ind, som ikke er forligsbelagt.
Det er noget af det, jeg tror vi skal blive bedre til sammen at kigge på fremover.
Jeg havde heller ikke forventet andet fra ministerens side, så tak for det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-03-13:
Tak for det.
Tak til ældreministeren for at møde frem som den sidste i rækken her af ministre, der skal besvare spørgsmål.
Og mit første spørgsmål til ministeren lyder: Vil ministeren uddybe de synspunkter, som ministeren har lagt for dagen i Ekstra Bladet den 7. marts 2024 om ældreområdet, hvor ministeren siger, at Dansk Folkeparti i høj grad er årsag til nogle af de problemer, der er på området i dag, og vil ministeren oplyse, om ministeren skulle være fejlciteret, set i lyset af at Dansk Folkeparti, mens partiet havde indflydelse på ældreområdet, bl.a. har fået indført krav om værdighedspolitik i kommunerne, indført klippekortordningen – den er desværre afskaffet – afsat penge til at etablere køkkener til mad på plejehjemmene, indført ældrechecken, afskaffet udhulingen af folkepensionen gennem satspuljen og senest har foreslået, at folkepensionister skal have 12.000 kr. mere i pension skattefrit om året?
Lea Wermelin (S), 2024-03-13:
Jeg kan sådan set sagtens forstå spørgsmålet, og det er jo også relevant, at der er nogle, der peger på det i høringsprocessen.
Man kan sige, at de virksomheder, der er omfattet, jo også følger den revidering, der har været.
Det er EU-direktivet, som vi jo bl.a. implementerer her.
Jeg har i hvert fald selv hæftet mig ved noget i den forbindelse.
Det er jo ikke, fordi danske virksomheder, som ikke er omfattet af det her, ikke også selv kigger på, hvordan de kan forbedre deres energiforbrug, og hvordan de kan lave CO 2 -reduktioner, som kommer af deres egen produktion.
Men det, vi beder de her virksomheder om, er jo sådan set, at de skal indrapportere, altså at vi beder dem om at følge nogle krav, som ikke er der til de andre virksomheder, og der må det afgørende være, at langt størstedelen af de store udledere er omfattet, og det er de jo også med det forslag, der ligger her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-03-13:
Det lyder lidt, som om ordføreren mest mener, at vi skal gøre det her, fordi der ligger en politisk aftale i Danmark om, at man skal lave sådan et klimasyn, og så er der kommet et direktiv fra EU.
Og jeg synes, det er rigtig ærgerligt, hvis det ligesom er det bundniveau, man lægger ind i et lovforslag, når det her energisparepotentiale er så kæmpestort, og man så ikke tænker, at det her kan vi da gøre bedre; vi kan da lave et lovforslag, som i langt højere grad satser på energieffektiviseringer.
Jeg har et kendskab via mit tidligere virke, inden jeg kom i Folketinget, til, at når man laver sådan noget energirådgivning, kan virksomhederne godt finde ud af at gennemføre det, når det er noget, der kan tjenes hjem på et år – men hvis det var noget, der kunne tjenes hjem på sådan 3-5 år, så var der ikke den samme investeringsvilje.
Altså, der er sådan set et behov for, at vi politisk pleaser det her, sådan at vi satser langt mere på energieffektiviseringer.
Er ordføreren enig i det?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-03-13:
Først og fremmest vil jeg sige, at for os handler det her om, at ja, implementere et EU-direktiv, og det er jo et rigtig godt EU-direktiv, som vi også bakkede op om, da det blev forhandlet, og det var vi engagerede i.
Så den hentydning til, at Venstre er ikke reelt går op i energieffektivitet, synes jeg sådan set ikke var helt fair.
Og jeg synes også, det er vigtigt, at vi får det implementeret, og vi vælger så også at implementere nogle af de krav lidt tidligere, end vi havde behøvet, fordi det netop giver god mening.
Nu er det her jo ikke en rådgivning af, hvordan folk skal drive virksomheder eller hvordan de skal finde en energibesparelse eller bruge deres energi mere effektivt; det er et krav om, at der er fokus på det i de energitunge virksomheder.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-13:
Nej, det tror jeg ikke.
Jeg tror, at den første del af lovforslaget er et EU-direktiv, og at den anden del er en del af grøn skattereform.
Det er nogle tosserier, flertallet herinde har fundet på.
Kunne I f.eks. komme ud og rådgive os, i forhold til hvordan vi skal afvikle en kø hurtigere eller hvordan vi nemmere skal få afregnet moms og den slags ting?
Altså, er der overhovedet dele af driften i en privat virksomhed, som man ifølge Venstre ikke ligesom bør få staten til at gå forrest og rådgive om?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-03-13:
Jeg mener sådan set også, at det kan give rigtig god mening for en virksomheds forretning at fokusere på, hvor de kan spare deres energi og også bruge den energi mere effektivt, og det oplever jeg også at mange virksomheder har en stor interesse for.
Det her er et krav fra et EU-direktiv, og det er selvfølgelig noget, som vi er interesserede i at få implementeret i dansk lov.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-13:
Hvis man driver en virksomhed – stor som lille – hvad skulle så afholde en fra at udskifte anlæg, der måtte være mere energiintensive end et alternativ?
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor man har hele tanken om – jo, måske hvis man er rød, men ikke, hvis man er liberalt indstillet – at nu skal staten pålægge en virksomhed at lave et bestemt tilsyn.
Altså, det eneste sted, jeg kan se at det her virkelig giver en økonomisk forskel, er sådan ude i konsulentbranchen, hvor man virkelig kan begynde at skrive regninger ud og gøre det endnu dyrere at drive virksomhed i Danmark.
Men hvad er det for måder at drive virksomhederne på, som Venstre mener at man ikke ville være kommet på som virksomhedsejer nu, hvor man får det her pålæg?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-03-13:
Tak for ordet.
Vi behandler her et forslag, som både implementerer dele af EU-lovgivning og også dele af den politiske aftale om grøn skattereform for industrien.
Det handler om energieffektivitet, som jo er et vigtigt fokus i den grønne omstilling, og mere specifikt handler det om, at vi implementerer det energisyn, som er aftalt med ee-direktivet.
Tidligere har det været antallet af medarbejdere i store virksomheder, som definerede, hvem der skulle foretage et energisyn.
Nu bliver det ud fra virksomhedernes energiforbrug, altså de virksomheder, som bruger mest energi, frem for dem, som har flest ansat, og det giver rigtig god mening.
En anden ting, der giver god mening, er, at vi slår energisynet sammen med det klimasyn, som blev aftalt med den grønne skattereform for industrien, så synet ikke kun omhandler energiforbrug, hvor virksomhederne har potentiale til at spare på energien, men også omhandler CO 2 -udledninger.
Når virksomhederne er i gang med at indberette det, giver det mening, at de gør det samlet.
Den sidste ting handler om energiledelse og er også en implementering af EU-lov.
Hvor det tidligere har været frivilligt for de særlig energitunge virksomheder at bruge energiledelsessystemer, bliver det nu et krav.
De her skridt handler jo ikke kun om at stå ved de aftaler, vi har indgået, og også stå ved implementeringen af EU-lov, men handler også om at tage den grønne omstilling af vores industri seriøst.
Venstre støtter lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-03-13:
Nå, det lyder ikke som en imødekommelse.
Grunden til, at vi fra Enhedslistens side fremsatte det beslutningsforslag for godt et år siden, var, at jeg var til et møde, hvor CONCITO holdt et oplæg og ligesom gjorde opmærksom på, at der er blevet lavet alle mulige aftaler på energiområdet, men at der ikke er blevet lavet noget, der har fokuseret på energieffektiviseringer og energibesparelser.
Så er det jo nok lige der, at man kan tage det op, og det er sådan set det, jeg gør.
Så jeg ønsker virkelig, at man i den her udvalgsbehandling ser lidt mere åbent på muligheden for, at vi kan lave et lovforslag, som omfatter flere virksomheder.
Altså, i den her situation, hvor vi skal gøre os fri af Putins gas, skal vi da gøre vores yderste for at forfølge energibesparelser.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-13:
Der nævnes et klimasyn, som så staten nu kræver af virksomhederne.
Hvad er det, der gør, at ordføreren tror, at hvis man er virksomhedsejer, har man ikke selv har styr på sin virksomhed og ser ikke selv, om der kommer pumper, som er mere energirentable.
Hvad er det, der gør, at ordføreren og regeringen mener, at det nu er en statslig opgave at pålægge dem det.
Er det sådan en mistillid til, at virksomheder gerne skulle ville betale mere i energiregning, end de nødvendigvis skal?
Jeg forstår slet ikke den her idé om, at staten er bedre til at drive folks virksomhed, end de selv er.
Så kunne fru Lea Wermelin prøve at give et eksempel fra den virkelige verden?
Ellers kan jeg invitere hende ud at se nogle af de virksomheder, vi driver.
Så kunne det være, at hun kunne komme med nogle råd der.
Kunne hun give et eksempel fra den virkelige verden, hvor vi på Christiansborg har været bedre til at anvise virksomhedsejere, hvordan de skal drive deres virksomheder, end de selv er?
Lea Wermelin (S), 2024-03-13:
Jeg synes lidt, at ordføreren blander et par forskellige ting sammen, for det lyder, som om der ligger en færdig pakke fra Enhedslisten i forhold til nogle energieffektiviseringer, som regeringen eller øvrige af Folketingets partier ikke ønsker at være en del af, men det er jo bare ikke tilfældet.
For det er jo at sparke en åben dør ind gerne at ville lave energieffektivisering.
Det er noget, vi har gjort i Danmark i rigtig lang tid.
Det giver jo sindssygt god mening med den energi, som vi kan spare der, så stil endelig spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
Men lige præcis grunden til, at det er de her virksomheder, er jo, at det er en del af det direktiv, vi har vedtaget i fællesskab med de andre europæiske lande.
Det er vist det, man kalder en klassisk stråmand, tror jeg.
For det, vi i fællesskab har besluttet her, er jo at lave en bred aftale om en grøn skattereform, som skal være med til at omstille vores industri, og som kommer til at give millioner af reduktioner på CO 2 -området.
Det er jo helt fair, hvis man fra Dansk Folkepartis side ikke synes, at det er en god aftale, men det kommer faktisk til at gøre en reel forskel i forhold til vores klima.
Så kan man sige, at vi jo i forvejen beder de her virksomheder om at indberette i forhold til energieffektivisering.
Det er noget af det, som vi lige har talt om her i salen.
Nu lægger vi jo så klimaet til.
Det er det, alle forholder sig til.
Det er jo ikke et spørgsmål om, at vi skal ind og bestemme, hvordan de virksomheder skal gøre det, men det er et spørgsmål om at lægge frem, hvad det er for nogle CO 2 -reduktioner, der er mulige, og skabe gennemsigtighed om det og i virkeligheden nå de mål, vi har i fællesskab.
Jeg tager meget gerne på tur med hr. Morten Messerschmidt, men jeg tror sådan set ikke, det handler om, at vi skal rådgive om, præcis hvad de skal gøre.
Men vi skal sikre, at vi når målene.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-13:
Hvor har ordføreren fået den idé fra, at det her har nogen positiv effekt på CO 2 -udslippet?
Nu læser jeg lovforslagets kapitel 11 – det er den her velkendte oversigt, hvor man kan se økonomiske konsekvenser, klimakonsekvenser osv. –
og når man kommer ned i boks nr. 6, »Klimamæssige konsekvenser«, står der: »Ingen direkte CO2 reduktioner.«
Så hvor har ordføreren fået den idé fra, at der skulle være CO 2 -reduktioner forbundet med det her?