runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-07:
Nej, jeg sagde ikke, at friplejehjem var det store mantra.
Så synes jeg, at det kan give et fint alternativ, og at det kan give et skub.
Men det fritager ikke os som politikere for at sikre, at de kommunale plejehjemstilbud rent faktisk er i orden.
Så ved jeg godt, at når vi går ind i Systemdanmark, er der sådan noget med betaling, i forhold til at kommunen så skal betale penge til det friplejehjem, og derfor er der selvfølgelig diskussionen, fra kommunal side, om, om man synes, det er en god eller dårlig idé i forhold til at kunne styre tingene.
Det er jeg fuldstændig bevidst om.
Men når vi taler om det principielle, i forhold til om det er godt, at der er nogle institutioner, man kan etablere, hvor der er noget frihed, og hvor man kan komme med tilbud til borgerne som et supplement til det offentlige, så synes jeg ikke, det er skørt.
Så synes jeg faktisk, det er godt.
Orla Hav (S), 2021-10-07:
Jamen jeg synes da bestemt heller ikke, det er skørt.
Jeg sidder i bestyrelsen for et friplejehjem, og jeg synes, det er et ganske udmærket alternativ at have.
Men det lyder, som om, at når man taler friplejehjem fra den blå side, så flyder friplejehjemmene i ressourcer.
Det gør de ikke.
De bliver jo finansieret, hr. Kristian Thulesen Dahl, med gennemsnittet af taksten på de kommunale institutioner, så der er jo ikke mulighed for økonomisk at give dem noget helt andet.
Så der er simpelt hen diskrepans imellem den måde, man tegner et billede af, at friplejehjem sådan skulle være den store frelser, og hvilken økonomi man sådan har været med til at lægge ind i friplejehjemmene.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-10-07:
Jeg er ikke afvisende over for at kigge på ældreområdet, altså om man kan sørge for en eller anden form for bund.
Problemet er bare med minimumsnormeringer på ældreområdet, at der er så mange indsatser på ældreområdet, at det ikke er lige så nemt at sige, som det er for en daginstitution med vuggestue og børnehave; det er ikke det tilsvarende på ældreområdet.
Vi har jo sagt meget tydeligt, at vi mener, at der minimum skal være to nattevagter på vores plejehjem – for netop at komme lidt ad den vej.
Vi siger sådan set også, at der skal tilføres flere penge på ældreområdet, men der er ikke en standard, der passer til alle på ældreområdet, og vi bliver nok også nødt til at anerkende, at der er mange tiltag.
Men jeg er meget sympatisk indstillet over for idéen om flere ressourcer på ældreområdet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-07:
Altså, nu er vi jo i en tid, hvor det ikke nødvendigvis alene handler om ressourcer, altså om penge; det handler også om, om man kan finde de hænder, de mennesker, der skal levere den service, der er afgørende.
Hvis man sidder som ældre og ikke kan klare sig selv, er man jo helt afhængig af, at der kommer nogen forbi og hjælper en.
Og vi skal jo nødig stå i den situation, hvor vi har løst opgaven for børnefamilier, men hvor det er bedsteforældrene, der betaler prisen – enten i eget hjem eller på et plejehjem – ved ikke at kunne få den hjælp, man har brug for.
Så det er bare derfor, jeg vil høre: Kan SF se en logik i, at man i virkeligheden, sideløbende med at man laver minimumsnormeringer på børneområdet, også burde finde en model for at lave minimumsnormeringer på ældreområdet?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-10-07:
Det synes jeg er et meget relevant spørgsmål.
Jeg tror i virkeligheden, vi er nødt til at kigge meget mere på det med personale ...
der er sådan meget rumklang, er her ikke?
Eller er det bare, fordi jeg er meget forkølet?
Men det er et relevant spørgsmål, for det, der jo er afgørende, er, om vi, når vi bruger ressourcer, f.eks. pædagogiske ressourcer til vores børn, så mister socialpædagoger andre steder, eller om vi risikerer, at der f.eks. ikke kan være sosu-assistenter til vores ældre.
Det er jeg også optaget af, og det er jo derfor, at SF bakker regeringens forslag om en velfærdslov op, altså for at vi netop sørger for, når vi får flere ældre og flere børn, også at levere flere penge til den omsorg, som er kernen i vores velfærdssamfund.
Når det er sagt, er der heller ingen tvivl om, at vi skal kigge særlig på ældreplejen og sørge for, at vi får en bund under, hvor mange ressourcer der i virkeligheden ikke må forsvinde væk, eller hvad man kan sige, altså sørge for, at der er ressourcer i ældreplejen.
Det er jeg meget enig med hr. Kristian Thulesen Dahl i.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-07:
Tak for det.
Og tak for ordførertalen her for en times tid siden.
Jeg vil jo gerne komplimentere SF for at have kæmpet kampen for minimumsnormeringer på børneområdet, men jeg vil så gerne rette fokus mod den anden side af mønten og spørge, om man i SF ikke er nervøs for, at det at lovbestemme minimumsnormeringer på børneområdet i den praktiske verden kan komme til at kannibalisere arbejdskraft fra ældreomsorgen.
Hvordan vil SF sikre – i en tid, hvor kommunerne nu lovgivningsmæssigt skal leve op til bestemte normeringer på børneområdet – at noget af den arbejdskraft ikke er arbejdskraft, vi ellers ville have haft brug for på ældreområdet?
Karsten Lauritzen (V), 2021-10-07:
Tak til fru Pia Olsen Dyhr for ordførertalen.
Jeg vil godt følge lidt op på hr. Kristian Thulesen Dahls spørgsmål, forstået på den måde, at SF har en politik om, at vi skal hyre til højre og venstre i den offentlige sektor, at der skal mere velfærdspersonale både til børnene i skolerne og til de ældre, og det er jo så fint, ud over selvfølgelig at vi skal kunne finansiere det.
Det er sådan én udfordring.
En anden udfordring er mangel på arbejdskraft, og det er en kæmpe udfordring aktuelt.
Der kan jeg forstå på SF, at det reformudspil, som regeringen er kommet med om en række ting, der dog forbedrer også nogle af de ulykker, de tidligere har lavet, og som man har det rigtig dårligt med.
Man har det rigtig dårligt med nogle af de forslag, mit parti er kommet med, bl.a. at få mere international arbejdskraft.
Så spørgsmålet til fru Pia Olsen Dyhr er: Hvad er så SF's løsning på udfordringen med mangel på arbejdskraft, som er en kæmpe aktuel udfordring for det danske samfund?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-07:
Altså, vi har jo haft en lang debat om de her institutioner, der hjælper nogle af vores yngre mennesker; der har vi haft diskussionen frem og tilbage.
Og det er klart, at det i forhold til det, man har, og som er velfungerende, også er et spørgsmål om, hvordan man så griber ind og måske ødelægger nogle af de tilbud, der er.
Og vi havde også diskussionen om, hvad der sker, hvis man pludselig ødelægger det, der er i dag i forhold til de unge mennesker, men ikke har noget alternativ at sætte op for dem.
Så har man også en udfordring, og derfor havde vi et langt forløb for noget tid siden, hvor vi lige præcis diskuterede de her ting, som fru Jette Gottlieb rejser.
Og det er jeg fuldt bevidst om, og der var mange modsatrettede hensyn, der skulle vejes der.
Jette Gottlieb (EL), 2021-10-07:
Nå, men så vil jeg spørge, om det gælder andre sociale foranstaltninger, altså om modviljen mod udlicitering og privatisering er på alle områder.
Eller om det kun gælder i ældreforsorgen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-07:
Vi er meget skeptiske over for det der med at tage store overskud og drive det som sådan en overskudsgivende forretning.
Men det skyldes også, at når vi taler om vores pleje og omsorg, skal man huske på, at det, mener vi, er en offentlig forpligtelse at sikre, at der er de tilbud, der gør, at alle kan føle sig trygge.
Og det betyder jo, at der, hvor vi har en udfordring lige præcis på pleje og omsorg i en privatiseringstankegang – altså hvor man siger, at man tager private leverandører ind – er det jo altid, at den offentlige sektor så skal stå klar med et eller andet beredskab.
For hvis de svigter, kan man jo f.eks. ikke sige til en plejekrævende ældre: Vi har et tilbud klar til dig om 2 måneder, så de næste 2 måneder må du lige klare dig selv; så er vi klar igen.
Det har vi jo set i nogle kommuner, hvor de private ikke har kunnet klare opgaven, og så skulle kommunen gribe ind.
Og det er en helt relevant ting, og derfor synes vi ikke, at det der med bare at tænke, at det er private, og at de skal tjene penge på de, er den måde, vi tænker pleje og omsorg på i Danmark.
Jette Gottlieb (EL), 2021-10-07:
Jeg vil i forlængelse af det spørge, hvordan Dansk Folkeparti ser på muligheden for ligesom at opnå overskud på virksomheder inden for den sociale sektor.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-10-07:
Nej, det var slet ikke den økonomiske diskussion, jeg tænkte var relevant her, egentlig.
For det er jeg fuldstændig enig i.
Men der kan jo være nogle ledelsesmæssige ting, der kan være noget engagement omkring et friplejehjem, ligesom vi ser med friskoler, hvor man bare må anerkende, at der sker et eller andet.
Der er måske et andet nærvær på en eller anden måde på nogle af vores friplejehjem.
Men det skal vi så prøve at se på: Er der nogle gode ting, vi også kan tænke ind i de kommunale plejehjem?
For vi har en forpligtelse til, at det fungerer ordentligt alle de steder, hvor man som ældre kan få en plads, fordi man har brug for pleje og omsorg, og at man får en værdig behandling.
Så det med diskussionen om, hvorvidt det er godt eller skidt med friplejehjem som supplement – og hr. Orla Hav er selv, kan jeg forstå, helt fortrøstningsfuld med, at der er sådan nogle tilbud –
fritager os jo ikke for at sikre, at de kommunale plejehjemstilbud har den kvalitet, de skal have.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-10-07:
Altså, jeg synes, vi lagde hockeystaven i skuffen, da vi lavede et delmål for 2025 på 50-54 pct., som var det, Klimarådet anbefalede, for netop at sørge for, at det ikke blev udskudt til 2030, men allerede blev leveret inden 2025.
Så jeg synes sådan set, vi har knækket hockeystaven og lagt den i skuffen.
Det er den ene del.
Den anden del er i forhold til landbrugsaftalen: Havde jeg gerne set flere konkrete reduktioner tidligere?
Ja, det havde jeg gerne.
Jeg ved, at vi i forhandlingslokalet kæmpede indædt for at sørge for flere konkrete reduktioner, bl.a. med udtag af landbrugsjord.
Nu er vi oppe på 100.000 ha, og når man lægger det sammen, giver det slet ikke det, som eksperterne i CONCITO eller i Klimarådet eller for den sags skyld på Aarhus Universitet siger, hvad det egentlig burde give af konkrete reduktioner.
Det er til stor frustration for mig og sikkert også for andre, men jeg tror faktisk, vi kommer til at se det tal komme højere op.
Men i forhold til om jeg gerne ville have, at det gik hurtigere, og om jeg gerne ville have, at det var mere ambitiøst, vil jeg sige, at ja, der er jeg faktisk enig med Alternativet.
Men vi er også et sted, hvor vi altid tager ansvar for at presse regeringen og de andre videre, fordi det er helt afgørende at gøre det.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-07:
Til gengæld er vi meget uenige i, at den aftale om at reducere CO 2 -forbruget i landbruget var historisk – altså, vi synes, den var historisk ringe .
Og vi er heller ikke enige i, at det afvikler politikerlede, når man står og roser så dårlig en aftale til skyerne.
Vi tror faktisk, at det skaber politikerlede.
Hvordan kan det dog være, at man udskyder så stor en del af den CO 2 -besparelse, som er så vigtig i landbruget, til fremtiden og til at skulle skabes ud af teknologi, der knap nok er opfundet endnu?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-10-07:
Spørgeren skal lade være med at lægge mig ord i munden, for jeg svarede fuldstændig krystalklart på spørgsmålet omkring kommissionen.
Og vi er enige om kommissionens genstandsfelt – det er ikke til diskussion.
Jeg siger så bare, at når vi har den mere generelle diskussion her i Folketinget eller andre steder omkring beslutningen vedrørende mink, som var en tung beslutning, så bør man gøre det i respekt for, hvad det var for en situation, der var i Danmark, og hvad for en udfordring der var i forhold til danskernes sundhed og sikkerhed.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Jo, men med samme logik kan Inger Støjbergs mulige lovbrud jo ikke rigtig diskuteres, uden at vi diskuterer barnebrude – det er jo det, jeg må forstå.
Og så har Socialdemokratiet simpelt hen skiftet holdning.
Det må jo være det, der er tilfældet nu, hvor man gerne vil skubbe corona og folkesundhed foran sig.
Det synes jeg er ærgerligt; jeg synes, man skal være konsistent i sine holdninger.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-10-07:
Jamen vi er jo enige om at have nedsat den kommission, som der bliver spurgt til her, og kommissoriet for det arbejde er entydigt.
Så det skal vi ikke diskutere.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Tak for det.
I dag er en stor dag og en vigtig dag for vores folkestyre og for vores demokrati, for det er nemlig i dag, at Minkkommissionen går i gang med sit arbejde med at undersøge regeringens lovbrud og ulovlige aflivning af det danske minkerhverv.
Dengang der blev nedsat en rigsretssag mod Inger Støjberg, stod Socialdemokratiet og jo også statsministeren meget hårdt fast på, at det her ikke handler om barnebrude, det handler om lovbrud.
Og så vil jeg egentlig bare høre ordføreren, om man kan forvente samme konsistens i den her sag fra Socialdemokratiets side – altså at man ikke vil skubbe corona og folkesundhed foran sig.
For det er ikke det, det handler om; det handler ene og alene om den ulovlige aflivning, om lovbruddet, og hvilke konsekvenser det skal have.
Kan vi forvente den konsistens fra Socialdemokratiets side?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-10-07:
Jeg er enig med fru Pernille Vermund i beskrivelsen og i hendes, synes jeg, helt rimelige indignation i forhold til de her mennesker.
Det er vi enige om.
Jeg er også enig med fru Pernille Vermund i, at det er bedrøveligt, når der sker fejl i sagsbehandlingen, som der er sket her.
Pernille Vermund (NB), 2021-10-07:
Men nej, hvor er det bedrøveligt.
Hvor er det bedrøveligt, at noget, som er så afgørende for rigtig mange danskere, for vores tryghed og for vores sikkerhed, bliver behandlet så lemfældigt; at man simpelt hen ikke gør sig umage med sit arbejde.
Vi taler om IS-terrorister, kvinder, som er taget ud, og som tilmed har taget deres børn under armene for med potentielt døden som yderste konsekvens både for dem selv og deres børn at kæmpe for et islamisk kalifat.
Dem henter man aktivt hertil, og så sjusker man med behandlingen.
Hvad er det for noget!
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-10-07:
Tak for spørgsmålet fra fru Pernille Vermund.
Jeg synes jo, at der er flere forhold i spørgsmålet.
Der er ikke nogen tvivl om, at det er fremmedkrigere, som er kommet til Danmark, og som skal retsforfølges med de hårdest mulige paragraffer.
Det kommer også til at ske.
Omvendt er der heller ikke nogen tvivl om, at den vigtigste opgave for en regering, der måtte sidde, til enhver tid er at passe bedst på danskerne og passe på rigets sikkerhed.
Og når der ligger en PET-vurdering, som meget klart siger, at den måde, vi gør det bedst på, er ved at tage de fremmedkrigere hjem, der har dansk statsborgerskab – og kun dansk statsborgerskab – så mener jeg, at det er en ansvarlig regerings opgave at lytte til sådan en vurdering.
Så er det også korrekt, som ordføreren siger, at da vi træffer beslutningen om den tredje fremmedkriger, der viser sig at have et dobbelt statsborgerskab, er vi ikke klar over, at hun har dobbelt statsborgerskab, og derfor træffer vi den beslutning, vi gør.
Der er ikke nogen tvivl om, at det er en fejl, at vi ikke er oplyst om det, da vi træffer beslutningen.
Pernille Vermund (NB), 2021-10-07:
Tak for det.
Tre IS-terrorister står snart på dansk jord, aktivt hentet hertil af den socialdemokratiske regering.
Den ene af de tre har dobbelt statsborgerskab.
Regeringen har tidligere lovet, at man ikke aktivt ville hente de her mennesker til Danmark.
Regeringen har også tidligere lovet, at dem, der havde dobbelt statsborgerskab, skulle have frataget deres danske.
Man er ad flere omgange vendt på en tallerken.
Man har gjort det stik modsatte af, hvad man har lovet danskerne.
Ordføreren sagde tidligere, at den kvinde, som har dobbelt statsborgerskab, havde det, men at man ikke vidste det, da man satte gang i behandlingen af hendes sag og forsøgte at få hende hjem.
Erkender ordføreren dermed, at man har sjusket, og at man simpelt hen har udvist en ekstrem form for slendrian med danskernes tryghed og sikkerhed i behandlingen af de her IS-terrorister?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-10-07:
Vi er fuldstændig enige i udfordringen.
Det er også derfor, vi har fremlagt et reformudspil, der skal sikre, at virksomheder får adgang til den arbejdskraft, de har behov for.
Det er helt elendigt, at vi får alle de meldinger om, at virksomheder siger nej til ordrer, fordi der ikke er arbejdskraft.
Det, vi gjorde i går, var at stramme rådighedsreglerne og sikre bedre match imellem de arbejdsløse og virksomhederne, men jo også at sikre en bedre adgang til de europæiske arbejdsmarkeder, hvor der er 10-15 millioner arbejdsløse.
Når vi er bekymret for det arbejdsmarked, der er uden for EU, er det jo, fordi vi har en bekymring for, at der kan komme en for voldsom lønkonkurrence og et løntryk særlig på vores faglige arbejdsmarked.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-10-07:
Jeg er glad for, at vi er enige om, at man, hvis man vil have penge i det her samfund, skal arbejde for dem, og det skal alle, uanset hvem de er.
Hvis man er sund og rask, skal man arbejde – slut, færdig.
Men jeg håber, at vi er enige om, at den trepartsaftale, der landede i går, ikke løser alle problemerne, mildest talt.
Derfor spørger jeg bare igen: Er der en ideologisk modstand i Socialdemokratiet mod udenlandsk arbejdskraft?
Skal de komme fra EU?
Eller skyldes det, at hvis folk kommer fra Ukraine og Indien, er det ikke en lige så god arbejdskraft, som hvis de kommer andre steder fra?
Skal vi ikke bare give virksomhederne den arbejdskraft, de har behov for?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-10-07:
Tak til hr. Torsten Gejl og til Alternativet for spørgsmålet.
Det er ikke så overraskende, at det kommer til at handle om klima; hr. Torsten Gejl er jo medlem af et parti, som jeg synes sammen med en række andre partier har en meget stor ære og fortjener anerkendelse for, at det politiske fokus i øjeblikket er på klimaet så massivt, som det er.
Og i øvrigt tak for de steder, hvor vi har kunnet samarbejde, og også tak for samarbejdet omkring en vedtagelsestekst , som meget klart siger, at vi skal nå vores 70 pct.
Vores aftale om landbruget er historisk, fordi den er så bred, fordi den er så gennemgribende for erhvervet, fordi vi laver en nu og her-præcisering af, hvordan vi kan finde en betydelig reduktion på 2,4 mio. t, men samtidig fordi vi forpligter et bredt Folketing i et forlig over næsten 10 år på at finde reduktioner på imellem 55 og 60 pct. af landbrugets samlede udledninger, og fordi vi får forpligtet ikke mindst de borgerlige partier på, at vi skal have nedbragt udledningen af kvælstof til vores vandmiljøer.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-07:
Tak for den ros.
Det gør det næsten helt svært at være kritisk.
Men nu er klimaet jo noget, der skal reddes, så vi er nødt til at prøve at være skarpe på det.
Hvordan kan det være, at man ikke hjalp landbruget med at nedbringe noget som helst af kødproduktionen, som jo udleder utrolig meget CO 2 , som ødelægger naturen, som forgifter drikkevandet, og som kompromitterer dyrevelfærden?
Man kunne jo godt have startet med at nedbringe den kødproduktion.
Man siger så, at den ko, der ikke bliver produceret i Danmark, så bliver produceret i Polen, men det passer jo ikke.
Det siger de miljøøkonomiske vismænd – at det kan man ikke sige en til en.
Det er måske 20 pct. af den ko, der bliver produceret i Polen.
Hvorfor tog man ikke fat i at reducere kødproduktionen?
Morten Dahlin (V), 2021-10-07:
Tak for det.
Jeg tror, jeg vil følge op på hr. Karsten Lauritzens spørgsmål, for nu er vi ved at spore os ind på, hvad der er erhvervs-, vækst- og jobvenligt.
Jeg kan blive endnu mere konkret end hr. Karsten Lauritzen: Mener ordføreren, at det er udtryk for erhvervsvenlighed og dermed jobvenlighed og vækstvenlighed, at man fra regeringens side hæver generationsskifteskatten for de familieejede virksomheder, som står for en rigtig stor del af gode, solide danske arbejdspladser, særlig i landdistrikterne?
Er det udtryk for en erhvervsvenlig og dermed jobvenlig politik?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-10-07:
Det er jo, fordi hr. Karsten Lauritzen vælger alene at fokusere på dele af regeringens politik.
Det er jo rigtigt nok, at vi giver en pension til nedslidte danskere, som er rimelig og fornuftig, og som i øvrigt sikrer den folkelige opbakning til det vigtigste enkeltbidrag til dansk økonomi, nemlig velfærdsaftalen fra 2006, men vi leverer samtidig ny arbejdskraft med vores reformspor.
Det håber jeg at vi kan gøre i fællesskab med Venstre.
Karsten Lauritzen (V), 2021-10-07:
Jeg kunne forstå ordføreren så langt, hvis man byttede rundt på skattebyrden og f.eks. sagde, at man beskatter nogle borgere hårdere for at lempe skatten for nogle virksomheder.
Så kunne jeg sådan set
godt forstå, at man kan hæve skatterne og ændre på skattesystemet og samtidig kalde sig erhvervsvenlig.
når man øger skattetrykket med 12 mia. kr., og når man foreslår en politik, der trækker 10.000 mennesker ud af arbejdsstyrken – det er det, resultaterne viser – hvordan pokker kan man så som regering mene, at man er erhvervsvenlig?
Det forstår jeg desværre stadig væk ikke.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-10-07:
Tak til hr. Karsten Lauritzen.
Nu er det mig, der bliver så smigret, at jeg næsten har svært ved at svare, for noget af det mest irriterende, når man sidder dernede, er, hvis en ordfører ikke svarer på spørgsmålene.
Det vil jeg gerne bestræbe mig på at gøre.
Det er jo, fordi man ikke kan tage et enkelt forslag og så pille det ud og gøre det til et billede på hele regeringens politik.
Jeg er glad for, at vi bl.a. sammen med Venstre eksempelvis har hævet afgiften på cigaretter, så flere unge ikke begynder at ryge.
Jeg er glad for, at vi har lagt en afgift på engangsplast, så vi får mindre svineri i vores vandsystem.
Jeg er samtidig glad for, at vi hæver forsknings- og udviklingsfradraget, så virksomheder får mulighed for at investere i den udvikling, som er afgørende for, at vi skaber fremtidens arbejdspladser.
Jeg er samtidig glad for, at vi laver en massiv investering i uddannelse, så virksomhederne får de elektrikere og de ingeniører, der er afgørende for dem.
Jeg er samtidig meget, meget glad for, at vi har lavet en infrastrukturaftale, som betyder, at de danskere, der skal på arbejde, kan komme derhen noget hurtigere.
Karsten Lauritzen (V), 2021-10-07:
Tak til ordføreren for ordførertalen.
Jeg synes faktisk, at der, selv om det måske ikke siger så meget, lægges et højere gennemsnit med hensyn til at svare på spørgsmålene.
Det vil jeg godt give ordføreren.
Vi er ikke helt tilfredse med det, der svares, men det er så en anden sag, og det er måske heller ikke overraskende.
Der var dog et enkelt spørgsmål, som den socialdemokratiske ordfører ikke lige fik forholdt sig til, og jeg spørger derfor om det samme som fru Sophie Løhde, nemlig om ordføreren kan forklare, hvordan det kan være erhvervsvenligt.
Hvordan kan man sige, at man er den mest erhvervsvenlige regering, og hvordan kan man sige, at man vil skabe job og arbejdspladser i det her land – og det er det, man retorisk siger – samtidig med at resultaterne er et stigende skattetryk, nye afgifter, forhøjede skatter og gebyrer, og samtidig med at man tager 10.000 mennesker ud af arbejdsstyrken?
Hvordan kan der være sammenhæng mellem den retorik og resultaterne?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-10-07:
Det har vi bestemt tænkt over, og der vil også komme et udspil senere.
Jeg er i øvrigt glad for, at vi deler ambitionen om blandede boliger med hr. Jens Rohde.
Blandede boliger i vores store byer er en forudsætning for, at vi mødes på tværs af etniske skel og økonomiske skel, og det møde på tværs af skel er forudsætningen for, at vi har en sammenhængskraft, som igen er forudsætning for, at vi har et velfærdssamfund.
Det, vi taler om her, er helt fundamentalt.
Så er det rigtigt, at der er nogle økonomiske barrierer i forhold til at få bygget alment, og det kommer vi også til at adressere med vores udspil, men jeg kommer ikke til at foruddiskontere hele udspillet herfra i dag.