Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-12-21:
Med det her beslutningsforslag ønsker forslagsstillerne at pålægge regeringen at trække aktstykke 68 om omprioritering af regeringsreserven fra Finansudvalget tilbage.
I den forbindelse traf vi en beslutning om først at lade loven træde i kraft den 1. januar simpelt hen for at give tid til, at man fik en ordentlig implementering ude i kommunerne.
Jeg mener, det var fornuftigt at lytte til de bud, der kom ind fra interessenterne, om, at det var en god idé at vente til årsskiftet, så man fik ordentlig tid til at implementere.
Jeg synes, der er så mange eksempler på, at vi er kommet til at sætte ikrafttrædelsesdatoer for stramt, og det vil sige, at der har været for kort tid til at implementere ting ude i kommunerne.
Så på den baggrund er jeg rigtig glad for, at vi blev enige om at vedtage det ændringsforslag til barnets lov.
Så må jeg sige, at jeg synes, det er sådan en lidt teknikagtig diskussion i dag, fordi børnene jo får pengene om utrolig få dage.
Hvad skriver vi?
Den 21. december i dag, og når vi kommer ind i 2024 – der er vel 10-11 dage til – ja, så får børnene jo pengene, som ligger i reformen omkring »Børnene Først«.
Det er bare for at sige, at det næsten kommer til at lyde, som om der alligevel ikke bliver prioriteret penge til børneområdet.
Det kan jeg sige at der gør, startende fra den 1. januar 2024, hvor loven træder i kraft.
Jeg vil gerne lige afklare nogle af de ting, som er foregået i den her proces.
Med det her aktstykke overføres ca. 360 mio. kr. fra reserven til »Børnene Først« til regeringsreserven.
Der er tale om uforbrugte midler, og der er alene tale om uforbrugte midler i 2023, som ellers efter almindelig praksis ville være bortfaldet ved årets udgang.
De her uforbrugte midler følger af lige præcis det, jeg nævnte indledningsvis, nemlig at ikrafttrædelsen af barnets lov er blevet udskudt.
Det er den faktisk blevet af nogle omgange, og derfor har der ikke været særlig mange udgifter i 2023 – selvfølgelig fordi initiativerne ikke er påbegyndt.
Med aftalen om »Børnene Først« fra maj 2021 blev der sat penge af til en række initiativer i aftalen, og samtidig blev der lavet en reserve til finansiering af barnets lov.
Da aftalen blev indgået, var det forudsat, at loven skulle træde i kraft den 1. januar 2023.
Med aftalekredsens opbakning er ikrafttrædelsen af barnets lov blevet udskudt tre gange, bl.a. efter ønske fra en række af kerneinteressenterne på børne- og ungeområdet, fordi de som sagt havde interesse i at få lidt bedre tid til at implementere det store nye lovkompleks.
Første gang udskydes ikrafttrædelsen fra den 1. januar 2023 til den 1. april 2023.
Den udskydelse sker efter drøftelse i aftalekredsen, hvor bl.a. SF den 24. november 2021 konkret foreslog ikrafttrædelsesdato den 1. april 2023.
Lovforslaget fremsættes den 6. oktober 2022 og bortfaldt så efterfølgende på grund af udskrivelse af valg til Folketinget.
Anden gang udskydes ikrafttrædelsen til den 1. oktober 2023, som følge af at lovforslaget skulle genfremsættes i begyndelsen af 2023.
I den forbindelse blev aftalekredsen orienteret om, at fremsættelsen blev udskudt fra februar til senere.
I den forbindelse præsenteres også justeringer i bestemmelserne om støttepersoner og venskabsfamilier, som var de største knaster i økonomien med kommunerne.
Det var første gang, at de partier, som lige nu siger alle mulige ting i medierne om de her penge, kunne have stillet forslag om, at man skulle drøfte, hvad der skulle ske med de penge i forbindelse med en udskydelse.
Så de gange det blev udskudt, kunne partierne, hvis man havde haft ønske om det, særlig jo i en aftalekreds, have fremsat ønske om, at man gerne ville diskutere, hvad der skulle ske med pengene.
Det gør partierne ikke.
Lovforslaget fremsættes så den 29. marts, og lovforslagets samlede økonomi fremgår af lovforslagets bemærkninger.