runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-02-02:
Jeg synes, det er lidt bekymrende, hvis SF nu begynder at være kritisk over for forbedret produktivitet.
Det er sådan set det, der er med til at sikre, at vi som samfund bliver rigere, at reallønningerne stiger.
At jeg siger noget negativt om produktivitet her fra talerstolen tror jeg ikke at fru Lisbeth Bech Poulsen kommer til at opleve.
Det afgørende er, at det er os, som kunder, der afgør, hvilke butikker der overlever, og hvilke der ikke gør.
Vi kan se, at butiksstørrelserne læner sig op ad de grænser, der er gældende med de regler, der er nu.
Det er, fordi der er efterspørgsel efter det, fordi kunderne ønsker butikker, der er lidt større og måske med et mere varieret udbud.
Det er op til kunderne.
Der er masser af gode eksempler på, at mindre købmænd i små landsbyer klarer sig rigtig godt, hvis de har en stærk lokal opbakning.
Der findes mange branddygtige købmænd, der driver gode forretninger, men det forudsætter, at man sørger for, at ens lokalbefolkning bakker op.
Jeg tror sådan set, det vigtigste er at sørge for, at det er den dygtige købmand, der overlever, og den, der er knap så dygtig, er udfordret; det er korrekt.
Thomas Jensen (S), 2017-02-02:
Man skal forstå det sådan, at Socialdemokratiet står på mål for den aftale, vi har indgået.
Og hvis det er sådan, at der er nogle ting, der er uhensigtsmæssige, tager vi det i evalueringen, og vi kan, hvis vi er enige i forligskredsen, lave tilpasninger i 2020.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-02-02:
Inden jeg stiller mit spørgsmål, vil jeg bare sige, at jeg synes, det er lidt pudsigt, at ordføreren fra Dansk Folkeparti står på talerstolen og er stolt over at have prøvet at modarbejde, at der faktisk bliver lagt ind i loven, at man skal sikre nogle billige boliger.
Det troede jeg også kom ordførerens partis medlemmer og vælgere til gode.
Men det var nu ikke en del af min korte bemærkning.
Igen vil jeg gerne stille et spørgsmål vedrørende detailhandelen og de ændrede bestemmelser, der er.
For DF slår sig jo tit op som et parti, der også gerne vil være noget for folk, der bor i landdistrikterne, og vi har jo fået høringssvar efter høringssvar, der netop beskæftiger sig med den her kvalificerede frygt for, at landsbyerne og de mindre byer vil blive tømt, fordi konkurrencen simpelt hen kvæler den lille lokale købmand.
Vil ordføreren ikke fortælle, hvilke tanker DF har gjort sig i den forbindelse?
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-02-02:
Jo, altså, i forhold til dagligvareindkøb er det jo rigtigt, at vi i Dansk Folkeparti har haft en meget stor betænkelighed, med hensyn til at der var planer om, at man skulle tillade langt større butiksarealer.
Det ville jo betyde, at hvis man havde rigtig mange nye aflastningsområder i periferien af større provinsbyer, så ville de nye butiksområder være en magnet rent konkurrencemæssigt for kunder, der måske typisk går ind og køber deres dagligvarer i den lokale dagligvarebutik i de mindre bysamfund.
Det er jo også derfor, Dansk Folkeparti har fået nogle markante ændringer ind i aftalen, altså således at man kun får tilladelse til op til de her 1.200 m², inklusive lagerområder, personalefaciliteter osv., hvis man ønsker at bygge de her dagligvarebutikker de steder.
Men med hensyn til udvalgsvarebutikker osv. er det jo korrekt, at vi støtter, at der bliver mulighed for at lave langt større butikker, og også støtter, at man har valgt at ændre det, således at de her størrelsesbegrænsninger for udvalgsvarebutikker nogle steder simpelt hen bliver fjernet.
Så vi er sådan set på ganske tryg grund med hensyn til det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-02-02:
Dagligvarebutikker på 1.200 m² er trods alt også en slat, hvis de ligger i nærheden af mindre byer, hvor folk hovedsagelig foretager deres indkøb i den lokale brugs eller lignende.
Men tak for det udførlige svar.
Opfatter ordføreren – og det er måske et ledende spørgsmål – produktivitetsgevinsten her på samme måde, som jeg gør, nemlig sådan, at der er langt færre mennesker, der skal håndtere de her dagligvarekunder, og at der dermed er en lang række mennesker i landdistrikterne, der i forvejen kæmper med arbejdsløshed, som vil blive arbejdsløse?
Og hvis ordføreren ikke er enig i den definition, vil ordføreren så forklare hvorfor ikke?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-02-02:
Ordføreren er valgt i et område af Danmark, som har nogle udfordringer og ønsker noget vækst og beskæftigelse og noget liv i landsbyerne og i de mindre byer.
Det er også det, som bliver italesat i det her forslag.
Det skal være en hjælp til landdistrikterne.
Men grænserne for, hvor store dagligvarebutikkerne må være, bliver nu hævet.
I bydelscentre og en lang række andre steder hæves den fra 3.500 m² til 5.000 m², og for lokalcentre hæves grænsen fra 1.000 m² til 1.200 m².
Forøgelsen i maksimumstørrelsen af de forskellige typer af dagligvarebutikker vil jo uvægerlig gøre et indhug i de helt små byer og landsbyer.
Det handlede mit tidligere spørgsmål til DF egentlig om.
Det hører vi også i høringssvarene.
Hvis skolen lukker, betyder det alverden, at der er en købmand i en landsby.
Det ved vi.
Det kan betyde forskellen på, om den mindre by blomstrer eller ej.
Deler hr. Torsten Schack Pedersen ikke den bekymring?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-02-02:
Jeg synes, det giver rigtig god mening, at vi i Folketinget giver mulighed for, at man lokalt tilrettelægger mest muligt på den måde, som man lokalt finder rigtigst.
Jeg synes, det giver god mening, at vi med ændringen af planloven giver kommunerne mulighed for med mere frie rammer planmæssigt at tilrettelægge den detailhandelsstruktur, som man lokalt finder hensigtsmæssig.
Jeg har svært ved at se, at vi skal være så firkantede i det spørgsmål, som vi har været hidtil her.
Jeg er sådan set tryg ved, at kommunerne giver de muligheder, så man planlægger sin detailstruktur, sine bydelscentre, som man lokalt ønsker det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-02-02:
Ordføreren svarede slet ikke på mit spørgsmål om, om det er noget, ordføreren kan se for sig.
Kommunegrænser kan jo ligge sådan, at en mindre by eller landsby kan ligge lige ved siden af en nabokommune, og de har ikke nogen indflydelse på, hvad der bliver besluttet der.
Det her vil jo uvægerlig skabe konkurrence blandt forskellige kommuner.
Jeg spørger igen: Er ordføreren ikke bange for, at det her kan komme til at betyde udpræget landsbydød?
Det var det ene spørgsmål.
Den andet spørgsmål, som jeg også stillede til DF, er: Deler ordføreren den opfattelse, at den produktivitetsgevinst, der bliver omtalt, betyder, at meget færre mennesker bliver beskæftiget i dagligvaresektoren, og derfor kommer man frem til den her produktivitetsgevinst på 750 mio. kr.?
For dem, der måske skulle se med, vil jeg sige, at produktivitetsforbedringer oftest er et udtryk for, at færre mennesker skal lave det samme arbejde.
Hvad skal de her mennesker så lave?
Jeg taler om alle de mennesker, der bliver fyret, og som der ikke er arbejde til længere på grund af den såkaldte produktivitetsgevinst.
Hvad skal de lave nu i forhold til tidligere, hvor de stod hos den lokale købmand?
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-02-02:
Jeg anerkender blankt, at når man laver de her markedsøkonomiske beregningsmodeller, i forhold til hvad en ny lovgivning vil medføre, er det meget tit nogle vidtløftige beregninger, som kommer frem.
Og i Dansk Folkeparti har vi ikke nogen stor beregning, som vi stoler på, og som siger, at når vi nu ender på de her ting, så medfører det så og så store procentuelle prisnedsættelser på varerne i dagligvaresektoren, altså fordi vi nu får den her forbedrede dagligvarelovgivning i forhold til butikker osv. Men vi kommer jo ikke uden om, at vi kan se, at vi i Danmark har relativt høje forbrugerpriser, også i forhold til konkurrencen.
Så selvfølgelig vil det kunne få en indflydelse, men det er ikke noget, vi har brugt som parameter for at støtte den her samlede planlovsændring.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-02-02:
Der er jo to elementer i det her, der er lidt pudsige.
For det første vil jeg bare gerne virkelig anbefale ordføreren, at man overvejer, hvad den her planlov faktisk har betydet for udviklingen i vores land, og om man virkelig mener, at det har været en fuldstændig horribel udvikling, at man har styret den og ladet udviklingen ske inden for visse rammer, så man sørgede for, at der var en balanceret vægtning imellem forskellige interesser.
Og så undrer det mig også, at man nu vil give muligheder for markante udvidelser af eksisterende byggeri, uden kommunerne overhovedet får mulighed for at gribe ind.
Det mener jeg ikke udviser den tillid til, at kommunerne skal kunne styre udviklingen, som ordføreren giver udtryk for i sit spørgsmål.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-02-02:
Jeg hørte også godt spørgsmålet til den socialdemokratiske ordfører før.
Altså, Fingerplanen bliver jo ikke ændret ved det her, det er vigtigt lige at slå fast.
Fingerplanen bliver ikke ændret ved det her.
Det er rigtigt, at de samme regler, som kommer til at gælde i resten af landet i forhold til kilerne, og det er f.eks. husstørrelsen, vil gælde også i hovedstadsområdet som i resten af landet, men selve princippet om Fingerplanen bliver der ikke ændret ved overhovedet.
Der kommer nogle mindre ændringer, fordi der vil gælde de samme regler for kilerne som i resten af Danmark, men Fingerplanen vil stadig væk stå.
Jeg er meget opmærksom på det, og jeg synes da, at det er relevant, at fru Ida Auken rejser det her, og det vil jeg da også være opmærksom på under udvalgsbehandlingen, også i forhold til det forrige spørgsmål.
Jeg ser ikke de store problemer i det, men hvis der er nogen, der rejser det som et stort problem, må vi jo diskutere det, og så må vi tage den i fællesskab med udgangspunkt i forligskredsen, og så må vi også tage den under udvalgsbehandlingen.
Men lige her og nu lægger jeg ikke op til nogen ændringer, men hvis forligspartierne er indstillet på det, må vi jo diskutere det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-02-02:
Jeg havde egentlig et andet spørgsmål, men det vender jeg tilbage med, for jeg synes ikke, ministeren gav Ida Auken et ordentligt svar.
For det er jo ikke kun et københavnerproblem.
Det er alle, hvad skal man sige, grønne bynære områder, som nu bliver underlagt den samme lovgivning, og ministeren får det til at lyde, som om han ikke ønsker at ændre på de her vilkår.
Noget af det, vi igen og igen har problematiseret, er, at det nu gælder alle steder.
Så vil ministeren være med til at kigge på en ændring af lovgivningen, der undtager både Fingerplanen i København, men egentlig også de grønne bynære områder og andre dele af byerne i Danmark?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-02-02:
Det er vigtigt at slå fast her, også til SF's ordfører, at Fingerplanen står uantastet.
Det var det, jeg svarede på, og det er stadig væk min konklusion.
Vi har en Fingerplan, og den kommer vi til at diskutere, også i løbet af det kommende år.
Den Fingerplan står uantastet.
Så er der nogle kiler, hvor der kommer til at gælde de samme regler som i resten af landet med nogle mindre, marginale ændringer.
Det har jeg personligt ikke nogen problemer med.
Hvis nogen har problemer med det, må man jo diskutere det.
Jeg mener ikke, det er afgørende, så derfor holder jeg fast i det forslag, som vi har nu, og som jeg mener betyder, at borgerne i hovedstadsområdet får de samme vilkår som i resten af Danmark.
Det er derfor, jeg sådan set synes, at det er balanceret meget godt og landet meget godt med den aftale, der blev lavet sidste sommer.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-02-02:
Der bliver åbnet op med det her lovforslag.
Og når ministeren siger, at så må vi tale om det, så er det jo det, vi gør her i Folketingssalen.
For når lovforslaget er vedtaget, er det for sent.
Men jeg vil gerne stille et andet spørgsmål: Mange steder i lovforslaget bliver der åbnet op for, at ministeren kan foretage ændringer og komme med påbud.
Når ministeren taler så meget om lokalt demokrati, og at man skal give kommunerne lov til det ene og det andet, så vil jeg spørge ministeren, om han fra Folketingets talerstol vil garantere, at han ikke gennemtrumfer en beslutning, hvor f.eks. et flertal af en kommunalbestyrelse et sted er uenige.
Ida Auken (RV), 2017-02-02:
Nu er borgerne jo netop også naboerne, så hvis man kun giver den enkelte ret, glemmer man lige, at der er en masse borgere rundtom.
Vi har haft tilbøjelighed til kun at høre balladen fra dem, der ikke kunne bygge noget, men ikke hørt lettelsens suk fra alle dem, der var glade for, at der var orden i landskabet, og at man ikke fik bygget lige op ad sig – men det er en anden ting.
Jeg vil spørge ministeren, om han mener, at de her lempede landzoneregler skal gælde i Fingerplanens grønne kiler?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-02-02:
Nej, det vil jeg ikke garantere.
Årsagen til, at vi har indføjet det i aftalen, er, at der kan være nationale hensyn, der er så væsentlige, at ministeren bliver nødt til at gribe ind.
Jeg kan ikke se for mig, at jeg personligt skulle gribe ind over for et kommunalt selvstyre, så det er ikke noget, jeg har nogen som helst intentioner om.
Jeg har ingen idé om, hvor det skulle være henne, men jeg vil da ikke garantere det, for det er netop derfor, den paragraf er med.
Det er, fordi der kan være nationale hensyn, som også er af betydning for naturen og miljøet, som gør, at man må gribe ind.
Christian Poll (ALT), 2017-02-02:
Ministeren siger, at Fingerplanen ikke vil blive ændret, men at der kan komme ændringer i de grønne kiler, og det er netop det, som er pointen i noget af det, vi debatterer her i dag, og som er vores fælles bekymring.
De grønne kiler er jo, kan man sige, en del af hovedstadens central park, nemlig de små arealer, som er så vigtige at friholde, når man har en hovedstad, hvor der bliver bygget tættere og tættere, og det er netop dem, vi skal gøre alt for at bibeholde, som de er.
Men hvis man åbner helt bredt op, som der ligger i det her forslag, så er det jo landzoneområde, lige meget hvor de ligger, og der vil man kunne gøre de ting, som netop ændrer de grønne kiler til det, vi ikke vil have.
Så hvad mener ministeren præcis?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-02-02:
Jeg er umiddelbart ikke bekymret, for der kommer til at gælde de samme regler, som der kommer til at gælde i resten af landet, og jeg mener ikke, at hovedstadens borgere skal have ringere regler end resten af landet.
Det er marginalt, hvad det kommer til at betyde, i forhold til hvad man får lov til.
Det kommer ikke til at ændre grundlæggende ved principperne.
Jeg synes bare ikke, man kan diskriminere hovedstadens borgere i forhold til resten af landet.
Christian Poll (ALT), 2017-02-02:
Men det er netop det, man vil gøre, fordi hovedstadens borgere – i hvert fald grundejerne – i nærheden af kilerne havde forventet, at de ville blive ved med at være der.
Man har bosat sig i noget, der lignede et grønt område, og nu vil der komme mere byggeri i det område.
Så det er jo netop en ændring, i forhold til hvad man havde forventet.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-02-02:
Der tænker jeg, at det vil være noget urimeligt, hvis en borger i X-købing får flere muligheder end en borger i hovedstadsområdet, og derfor må der gælde lige ret for alle.
De marginale ændringer, der lægges op til her, synes jeg godt man kan leve med.
Men jeg er villig til at diskutere det hele med basis i, at man selvfølgelig skal være enig i forligskredsen på det her område.
Jeg er selv meget opmærksom på de grønne kiler.
Jeg synes, det er en styrke for hovedstadsområdet, at vi har dem, og jeg synes, Fingerplanen kan bruges meget offensivt.
Det kommer jeg også med et udspil til her i løbet af året, og der vil selvfølgelig blive taget et meget, meget stort hensyn til miljøet og naturen i det udspil, jeg kommer med, til udvikling af Fingerplanen.
Min umiddelbare holdning til det ville være, at her må vi jo altid være på borgerens side, og her er der så nogle rettigheder, som borgeren har, men det er klart, at der skal tages hensyn til de mennesker, som bor omkring, til de erhverv, der er omkring, og det er jo så en dialog, vi må have i den videre proces, men årsagen til, at det er foreslået i det forslag, der er, og det er partierne sådan set enige om, er, at der også er nogle rettigheder for borgeren i det her.
Man skal selvfølgelig tage hensyn til de mennesker, som er omkring en, og de erhverv, der er omkring en.
Umiddelbart ser jeg ikke de store problemer i det, men det må vi jo tage under udvalgsbehandlingen.
Carsten Bach (LA), 2017-02-02:
Tak for ordet.
Det her er jo for så vidt egentlig kun godt.
Det er, som et søsterforslag, vi har debatteret tidligere i dag, sådan set en udmøntning af aftalen, hvori ordene bedre balance sådan set indgår i aftaleoverskriften.
Og som vi også har været inde på tidligere i dag, er der jo i den her forbindelse tale om en vedblivende ubalance, når vi er i lidt bedre balance, end vi har været tidligere.
Liberal Alliance er kommet ind i den her aftale efter at have gået med i trekløverregeringen for få måneder siden, og derfor stemmer vi selvfølgelig også for det pågældende lovforslag.
Men det betyder ikke, at vi har ændret mening i den her sammenhæng.
Vi mener stadig væk, at det pågældende lovforslag er lidt for lidt liberalt.
Vi havde helt klart gerne set, at man godt kunne være gået lidt videre, og det var også den indgangsvinkel, vi havde i forhandlingerne i sin tid, og derfor endte det med, at vi stod uden for aftalen.
Efter regeringsdannelsen er vi så gået med i aftalen.
Så alt i alt er det sådan.
Jeg vil ikke trække det her mere i langdrag andet end at sige, at Liberal Alliance selvfølgelig støtter lovforslaget.
Anders Johansson (KF), 2017-02-02:
Lovforslaget er en udmøntning af den aftale, der er indgået bredt i Folketinget, om at skabe et Danmark i bedre balance.
Det Konservative Folkeparti er en del af aftalen og kan derfor naturligvis bakke lovforslaget op.
Planloven skal være med til at sætte rammerne for udviklingen i hele landet.
Den nuværende lovgivning er udformet på basis af regler tilbage fra 1970'erne, og derfor har det længe været et ønske, at man fik skabt en mere moderne udgave af planloven, som i højere grad tager højde for de udfordringer, som samfundet står over for i dag i forhold til for 40 år siden.
Jeg synes, at lovforslaget indeholder rigtig mange gode og vigtige forbedringer af lovgivningen, som er med til at styrke grundlaget for vækst og udvikling i hele landet.
Helt overordnet lægges der op til at øge den lokale indflydelse på udviklingen, hvilket jeg finder er et rigtig godt skridt fremad.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi i højere grad viser tillid til de lokalt valgte kommunalbestyrelser i forhold til den lokale udvikling.
Det er trods alt dem, som kender de lokale forhold bedst, og jeg tror, at der er rigtig mange derude, der bliver rigtig glade for de nye gode muligheder, der er givet med den her nye planlov.
De nye muligheder vil være medvirkende til at forbedre udviklingsbetingelserne for yderområderne, f.eks. ved at man omplacerer kystnære sommerhusområder og giver øget mulighed for brug af sommerhusene.
Det vil så igen være med til at understøtte turisme, som igen understøtter de lokale handlende, håndværkerne, oplevelseserhvervene, restaurationerne osv. Jeg kommer selv fra et område, som er meget begrænset af f.eks. sådan noget som planloven, Natura 2000-områder, Ramsarområder, og hvad det nu ellers hedder.
Jeg mener selvfølgelig, at vi har noget natur, vi skal værne om, og vi skal selvfølgelig passe på vores smukke kyster, og vores åbne landskaber skal vi selvfølgelig ikke bebygge uhæmmet.
Men der skal også være balance i tingene.
Der skal være den rette balance, som sikrer, at man som borger i kystnære områder, på øer eller i landdistrikter har mulighed for at skabe grundlaget for sin egen udvikling inden for nogle rimelige rammer.
Den balance synes jeg vi har ramt rigtig fint med den her politiske aftale, der blev indgået i sommer, og som lovforslaget er et resultat af.
Derfor kan jeg på den baggrund meddele, at Det Konservative Folkeparti bakker lovforslaget op.
Det er rigtigt, at der jo er rigtig mange steder i lovforslaget, hvor der bliver mere lokal indflydelse, og det synes jeg er rigtig positivt.
Så kan der selvfølgelig også være nogle hensyn, som vejer tungere end de lokale hensyn, og der kan det jo være fornuftigt nok at have nogle områder, hvor ministeren kan gå ind og måske træffe nogle andre beslutninger end de lokale.
Men helt grundlæggende synes jeg, at det er vigtigt, at de beslutninger, som kan ligge lokalt, bliver lagt lokalt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-02-02:
Okay, så vil jeg gerne stille et andet spørgsmål.
Et af de problemer, der faktisk er allerstørst i landdistrikterne, er, at de ikke kan få realkreditlån, fordi der er sorte pletter på landkortet.
Selv om man har en sund økonomi, kan man ikke få et boliglån, fordi ens bolig nærmest er for billig.
Hvis man er en lille købmand som Spar Købmanden i Øster Brønderslev, som jeg besøgte for et stykke tid siden, og man har en forretning, der går rigtig, rigtig godt, og man gerne vil udvide, så kan man ikke det.
Der er en lang række problemer med realkreditlån, og det er noget af det, der virkelig bremser udviklingen de her steder.
Et af vores forslag var jo at lave et parallelt realkreditsystem, hvor man, selvfølgelig kun hvis der er orden i økonomien, kunne optage realkreditlån.
Nu kan ordføreren jo ikke stå og love noget fra talerstolen, men kunne det være noget, som Konservative ville se på sammen med SF?
Anders Johansson (KF), 2017-02-02:
Det forestiller jeg mig ikke.
Jeg vil sige, at det, der er vigtigt i forhold til långivning til yderområderne, jo er, at man sikrer, at der er mulighed for f.eks. at bevare nogle arbejdspladser i området.
For det er sådan, at jo mere liv, man kan skabe i områderne, jo større er sandsynligheden også for, at man kan sælge sit hus.
For de skal jo også sikre sig, at der er en vis sikkerhed i forhold til realkreditsystemet.
Så jeg forestiller mig ikke, at vi skal ind og lave et statssystem i forhold til realkredit til yderområder, men jeg forestiller mig, at vi skal sikre bedre rammer, og det gør vi jo bl.a. med sådan et lovforslag, som vi behandler i dag, sådan at man får bedre mulighed for at give lån, også til yderområderne.
Ida Auken (RV), 2017-02-02:
Med den nye lov er der nogle lempede regler, så man har ret bare som en, der har en bygning, til at udvide til 500 m² bolig eller erhverv.
Anerkender ministeren, at det kan give problemer for kommunerne for at få tingene til at hænge sammen, når borgerne har den her ret, uden at kommunen overhovedet kan gøre noget, hvis ikke infrastrukturen er der, eller hvis det har indflydelse på støj- og lugtregler fra nærliggende landbrug eller andre ting?
Medgiver ministeren det, som KL skriver i deres høringssvar, altså at det faktisk fratager dem en planlægningsmulighed?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-02-02:
Skal jeg så forstå det således, at hvis det viser sig, at det her de facto er en ophævelse af Fingerplanen, så vil Socialdemokratiet være med til at stille et ændringsforslag, fordi det ikke var det, som man indgik den her aftale på baggrund af?
Thomas Jensen (S), 2017-02-02:
Jamen altså, de, der har forhandlet for os, og som jeg har overtaget den her sag fra, har arbejdet for, at Fingerplanen består, og at Fingerplanen skal kunne udvikle sig som hidtil.
Det er det, jeg har fået overleveret.
Og det mener jeg også er det, der er indeholdt i aftalen.
For den aftale, man har haft i hovedstaden om Fingerplanen, har jo været den, man har udviklet efter i mange, mange år, og det tror jeg stadig væk er gældende, også efter at det her træder i kraft.
Trine Torp (SF), 2017-02-02:
Nej, det er jo derfor, vi siger, at der skal findes alternativer.
Vi anerkender, at det er en del af finansieringen i Metroselskabet, og jeg er fuldt ud klar over, hvad det er for nogle bindinger, der ligger i det.
Det er også derfor, jeg i min ordførertale sagde, at vi alle i de partier, der er en del af det forlig, har nogle bindinger, og det er ved at anerkende dem og ved at prøve at finde løsninger på dem sammen, at vi ønsker at komme videre i den her sag.