runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Kronborg (S), 2025-12-04:
Omvendt kunne man jo også vende det om positivt og sige, at vi har en regering, der godt ved, at man har én mund og to ører, og at det nogle gange også er værd at lytte til eksperter og blive klogere.
I den ideelle verden havde man jo fundet en løsning og slået to streger under.
Den har man ikke fundet, og derfor har man givet håndslag på, at der nu skal ske et hurtigt arbejde.
Der kommer et udspil i andet kvartal.
Det kan man så godt vælge at lave lidt politisk drilleri om, lidt politisk støj.
Jeg synes sådan set, det er meget ansvarligt, at man får en fornuftig løsning og lidt inspiration.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-12-04:
Tak, hr. formand.
Nu siger ordføreren godt nok, at man har udsat beslutningen, fordi man ønsker noget øget inspiration fra nogle eksperter.
Lige uden for døren her har vi jo det berømte syltetøjsglas, hvor man har det med at putte ting ned i en gang imellem.
Hånden på hjertet, hr. skatteordfører for Socialdemokraterne, er sandheden egentlig ikke bare den helt lavpraktiske, at SVM-regeringens partier ikke har kunnet blive enige om at få det her på plads i indeværende valgperiode og nu har købt sig lidt frihed ved at lave en ekspertgruppe, som så skal komme med nogle anbefalinger om noget, som partierne overhovedet ikke kan blive enige om?
Louise Brown (LA), 2025-12-04:
Jeg er helt enig i, at vi skal bruge pengene på den bedst mulige måde, men som jeg sagde tidligere, kan koncernerne levere noget arbejdskraft på en måde, som gør, at lægerne kan blive frigjort til det, de er gode til.
Jeg tror også, at hvis man fik muligheden for at slå sig ned som koncern, kunne man også have andre typer læger inde i en praksis.
Det kunne være børnelæger eller fodlæger.
Jeg synes bare, det er ærgerligt, at vi skærer den mulighed fra for borgerne og ikke tester det ordentligt af.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-12-04:
Men når vi nu har et ønske om, at vi skal se sundhedsvæsenet som en sammenhængende ting og have et større samarbejde imellem lægepraksisser og det øvrige sundhedsvæsen, synes jeg stadig væk, at ordføreren mangler at svare på, hvad det er, man kan ekstra, fordi man har en privat klinik, der hører til i en koncern.
Og det vil jeg i øvrigt rigtig gerne vil lægge beslag på til nogle af de patienter, der i dag ikke kan få lægehjælp, fordi der er for få læger til at tage sig af alle patienterne.
Louise Brown (LA), 2025-12-04:
Igen må jeg bare henvise til rapporterne, der viser, at der ikke er mere snyd i det private, end der er i det offentlige.
Noget af det, som er godt ved sundhedskoncernerne, er jo, at de har en anden finansieringsmulighed end en ung privatpraktiserende læge, som skal ud at slå sig ned, har.
De kan levere nogle andre ting, fordi der er en større finansiering bagved.
Det kan være, at de kan stå for rengøring.
Det kan være, at de kan stå for alt det administrative, der er omkring praksissen, så lægen, der ejer praksissen, kun behøver at bekymre sig om det, som vedkommende godt kan lide, nemlig at tale med sine patienter.
er det ikke en skidt ting, at vi har koncernerne.
Der skal naturligvis være en eller anden form for, hvad kan man sige, kontrol med, at de gør det, de skal, og ikke gør mere, end de skal.
Men det skal der jo også være i de andre systemer.
Det skal der også være i regionsklinikkerne og i klinikkerne i almen praksis under PLO.
Min overbevisning er, at det sagtens kan lade sig gøre.
I øvrigt er de nationale beskrivelser, der kommer, også en god ting, og dem skal man jo rette sig efter, uanset hvad for en type læge man er.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-12-04:
Tak for det.
Jeg er bare nysgerrig på, hvad det er for en gulerod, som ordføreren tænker at benytte sig af.
Det er jo rigtigt, at der bliver lavet undersøgelser, og at der kan være fejl alle vegne, men når der er koncerner, der kan finde på at notere psykosomatiske tests, som aldrig er blevet udført på patienterne, og tage penge for det; når der er lægekoncerner, som har måltal for, hvor mange diabetes undersøgelser de skal lave, og som de slet ikke foretager, men blot tager penge for; når man sender regninger til USA og får rettet i dem, så det ikke engang længere er lægen, der ligesom verificerer dem, men det er koncernen, der bedømmer, hvad man kan, og hvad man ikke kan,
hvad er så ordførerens svar på, hvordan vi undgår den slags?
Skal patienterne stille op ude på regionsgården og underskrive, hvad de har deltaget i af undersøgelser?
Hvad er løsningen på, at man undgår den her form for snyd og i stedet for bruger den samarbejdsmodel, som lovforslaget lægger op til?
Louise Brown (LA), 2025-12-04:
Tak for det.
Det var to forskellige analyser, og begge analyser viste, at koncernerne ikke leverer dårligere service end det offentlige.
Koncernerne leverer ikke dårligere kvalitet, og der er ikke større udskiftning.
Altså, det er ikke en dårligere ting, man får med koncernerne, end det, der bliver leveret i det offentlige.
Der kunne ikke påvises fejl eller ubalancer, som ikke også findes i det offentlige.
Det sker jo alle steder, at der kommer de her historier, og det sker også i det offentlige.
Det hører vi bare ikke nær så meget om.
Lea Wermelin (S), 2025-12-04:
Okay, så i forhold til det her med, hvorfor vi begrænser antallet af ydernumre – den diskussion kan vi også godt tage – vil jeg sige, at der jo har været eksempler.
Vi er bl.a. set i forhold til Nordjylland, at man har haft mange ydernumre samlet, også langt fra, hvor den ansvarlige læge i virkeligheden befinder sig, og hvor den ansvarlige læge dermed ikke har haft hånden på kogepladen i forhold til at hjælpe de patienter, som det handler om, altså danskerne.
Når man tager til lægen, skal man også stole på, at det, der foregår, er i orden.
Har man ikke fra Liberal Alliances side været bekymret for det, man f.eks. har set i Nordjylland?
Synes man bare, at det er helt tiptop?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-12-04:
L 78 er et lovforslag, der markerer et vigtigt skridt for vores sundhedsvæsen.
Med aftalen indfører vi en national opgavebeskrivelse og basisfunktion for det almenmedicinske tilbud.
Vi moderniserer vilkårene for de almenpraktiserende læger.
Vi skaber en mere retfærdig truktur, og vi etablerer et nyt praksisklagenævn.
Danmarksdemokraterne er meget tilfreds med aftalen, fordi vi ser den som en styrket fundament for almen praksis til gavn både patienter og læger.
De praktiserende læger er rygrad i vores sundhed væsen.
De er borgernes først kontakt, de sikrer kontinuitet og nærhed, og de aflaster sygehusene.
Med en klar national opgavebeskrivelse får vi nu en fælles ramme, der sikrer ensartet kvalitet og tryghed for patienterne, uanset hvor i landet man bor.
I Vestjylland hvor afstanden til hospitalet kan være 70 km,
skal lægen kunne tage flere opgaver, som ellers ville ligge på sygehuset.
I storbyerne, hvor presset er på børnefamilierne, skal der være kapacitet til børneundersøgelser og graviditetskontroller.
Og i området med mange ældre skal det være fokus på kronisk sygdomme og forebyggende hjemmebesøg.
Vi sikrer ensartet kvalitet, men giver samtidig regionerne råderum til at tilpasse opgaven.
Vi ser også positivt på den nye differentierede honorarstruktur.
Det giver bedre mulighed for at afspejle patienternes forskellige behov og belønner lærerne for den indsats, der faktisk ydes.
Det er et skridt væk fra en ensartet model og hen imod mere retfærdig og fleksibleordning.
Etablering af praksisklagenævn er ligeledes vigtigt tiltag.
Det styrker patienternes retssikkerhed og giver en klar og gennemsigtig ramme for klagesager, samtidig med respekt for lægernes faglige autonomi.
Jeg ved, at nogen vil kritisere forslaget og sige, at det betyder mindre frihed for lægerne.
Men lad os være helt ærlige: Vi har brug for en bedre fordeling og en mere ensartet kvalitet, og vi har lyttet til lærerne.
Forslaget er revideret efter en fælles forståelse med PLO.
Det her er ikke detailstring; det er ansvarlig planlægning.
Forslaget har ikke nogen væsentlige økonomiske konsekvenser, for det handler om organisering og ikke om at bruge flere penge.
For Danmarksdemokraterne rammer det her lige ind i en mærkesag, for vi ønsker et stærkt nært sundhedsvæsen, hvor alle har adgang til en læge.
Derfor er vi selvfølgelig med og stemmer for, fordi vi vil have lighed, kvalitet og tryghed i hele Danmark.
Tak for ordet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-12-04:
Hvis man sidder som dansker og skal tage stilling til, om man skal købe en bil, så er der jo i hvert fald skabt tryghed om et år frem, hvad man kommer til at betale i afgift.
Så er der et jo ret stort flertal i Folketinget, der bakker op om at få et bud på, hvordan man kunne nytænke den måde, vi beskatter biler på.
Jeg hører sådan set fra flere herinde, at det skal være med et fokus på, at vi fortsat har biler som en skattebase og som en finansieringskilde ind i vores samfundsmodel, men hvor vi stadig har blik for, hvad det koster at bruge sin bil – at man skal kunne have råd til den også ud på landet osv.
Det mener jeg sådan set er nogle ret vigtige balancer at få belyst, før vi begynder at røre ved noget så grundlæggende.
Lea Wermelin (S), 2025-12-04:
Tak for det.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Socialdemokratiet og Liberal Alliance er uenige om mange ting, men jeg bliver alligevel lidt nysgerrig på noget af det, ordføreren her siger.
Vi siger jo klart, at almen praksis og aftalemodellen også vil være der i fremtiden, og at det er udgangspunktet, at man har sin læge, sådan som vi kender det i dag.
Men der er jo dele af Danmark, hvor det ikke er lykkedes at rekruttere en læge.
Nu uddanner vi mange flere, men hvad er Liberal Alliances svar de steder, hvor man ikke har kunnet få en læge til at slå sig ned?
Skal man så bare kaste håndklædet i ringen fra regionernes side?
Louise Brown (LA), 2025-12-04:
Det er måske, fordi de ikke har de perfekte muligheder for at slå sig ned med sådan en.
Der er jo en kombination af ting i det her forslag, som gør det endnu sværere fremadrettet.
Hvis man fjernede nogle af de ting på forhånd, og lod det sig f.eks. gøre med differentierede strukturer – honoreringsstrukturer osv. – så tænker jeg godt, at koncernerne måske også ville slå sig ned på Lolland.
I øvrigt er jeg meget enig i, at vi jo skal sørge for, at alle folk, der har lyst til at have en læge, også kan få en læge.
Rosa Eriksen (M), 2025-12-04:
Jeg forstår godt logikken i det, ordføreren siger, men jeg mener bare ikke, det holder vand.
For det er også dyrt for regionerne at have de her regionsklinikker, og det er ganske rigtigt, at der også er bedre behandling, hvis man har en familielæge, som man kender.
Så jeg har lidt svært ved at se, hvordan vi ikke med det her lovforslag netop øger incitamentet, så man har lyst til at slå sig ned som f.eks. læge på Lolland, og jeg synes ikke, argumentet om, at det handler om, at nogle koncerner ikke vil gøre det nu, holder.
Der er jo et, forstå mig ret, kæmpe patientgrundlag på eksempelvis Lolland for at føre en privatklinik.
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-04:
Tak for rettelsen, og tak for ordet.
Lovforslaget, vi behandler i dag, om ny organisering af almen praksis har skabt stærke reaktioner derude – og med god grund, for
det er et meget vidtrækkende lovforslag.
Reaktionerne skyldes jo ikke målene, for de er ganske fine, men de mekanismer, der foreslås, og det fremgår tydeligt af høringssvarene.
Lægefaglige organisationer, enkeltlæger og Yngre Læger peger især på tre forskellige problemer: for det første risikoen for, at opgaver kan udvides uden reel inddragelse af dem, der skal løse dem; for det andet, at kontrol- og sanktionsmulighederne er blevet for vidtgående; for det tredje, at usikkerheden om drift og ejerskab kan svække rekrutteringen.
Det er værd at notere, at flere af kritikpunkterne faktisk er imødekommet i høringsnotatet.
Ministeriet erkender, at det oprindelige udkast rummede uklarheder og uhensigtsmæssigheder, og der er foretaget justeringer efter dialogen med PLO.
Men som jeg læser det, er der stadig væk punkter, der ikke er behandlet.
Det efterlyses af DSAM, Danske Patienter og flere andre.
Og så kunne jeg forstå, at de også syntes, at der var uklarhed om sanktionstrappen.
Samtidig peger høringssvarene på, at målet om 5.000 praktiserende læger ikke kan nås, hvis rammerne opleves som usikre.
Og igen: Det er kun fremtiden, der kan vise det, men jeg er sikker på, at ministeren tager den her advarsel eller den her usikkerhed alvorligt.
For Alternativet er retningen klar.
Et sundhedsvæsen fungerer bedst, når beslutninger tages tættest på borgeren og dem, der udfører arbejdet.
Vi tror på, at man får de bedste løsninger ved at lytte til fagligheden og give de selvstændige praksisser stabile og forudsigelige vilkår, og vi tror på en decentral organisering som en måde at styrke samarbejdet lokalt.
Det handler om, at det system, vi designer, skal være muligt at arbejde i for dem, der kan bære det, og vi håber på, at det lykkes.
Som udgangspunkt er vi positive over for reformen.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2025-12-04:
Det er jo ikke rigtigt.
Dansk Folkeparti fik ikke muligheden for at vurdere, om vi ville være med eller ej.
Dansk Folkeparti fik at vide, at vi kunne blive væk; vi var ikke ønsket, vi var ikke velkomne, og vi skulle ikke være en del af en aftale.
Så det er jo ikke rigtigt, hvad der bliver sagt.
Altså, vi blev smidt ud, og det er jo fair nok.
Det er jo en regerings frie valg, at man kan ønske at gå videre med nogle andre partnere end os.
Det må man så også stå ved.
Vi er mødt op til de møder, vi er blevet inviteret til.
Lea Wermelin (S), 2025-12-04:
Sådan skulle politik jo generelt helst være, altså at man sådan stemmer ja og nej, efter hvad man tror på.
Det er mere, fordi jeg i hvert fald også i forhold til sundhedsreformen har hørt Dansk Folkeparti være ude at kritisere nogle ting, og jeg synes jo, at det, vi står med her, netop er en stor reform, hvor vi også er inde at pille ved nogle store byggeklodser.
Derfor skal der selvfølgelig være dialog, også med læger og andre, i forhold til at falde godt på plads.
Så det er bare en undren.
Nu ved jeg også, at ordføreren selv kommer til at bruge rigtig meget tid på sundhedspolitik oven på regionsvalget, så det er en undren, i forhold til at Dansk Folkeparti så ikke har ønsket at være med.
Peter Kofod (DF), 2025-12-04:
Det vil jeg da gerne fortælle.
Det var, fordi vi havde ét møde ovre i Indenrigs- og Sundhedsministeriet og ministeren bagefter ringede og sagde, at vi skulle blive væk.
Så det er jo det, der er sagen.
Vi har været til et møde, og efterfølgende blev det afbrudt af, at man ikke ønskede at gå videre med os.
Det er jo fair nok.
Så kan man sige, at det jo stiller os frit.
Det kan betyde, at vi stemmer ja til dele af det, vi synes er fornuftigt.
Det betyder også, at vi kan stemme nej til noget af det, hvor man måske, hvis man havde lavet en aftale, ellers havde sagt, at så var man forpligtet, ikke?
Lea Wermelin (S), 2025-12-04:
Tak for det.
Det er ikke, fordi jeg skal trække det ud, når Dansk Folkepartis ordfører står og roser regeringen, men det er jo nu engang alligevel dejligt, og rosen gælder vel også aftalepartierne som sådan.
Dermed når jeg også hen til mit spørgsmål.
For jeg kan simpelt hen blive så meget i tvivl om, hvorfor det nu var, at Dansk Folkeparti står uden for den aftale, når man jo så gerne vil støtte den her meget, meget vigtige byggesten i det, som sundhedsreformen handler om, nemlig det nære sundhedsvæsen, flere almenpraktiserende læger ud til danskerne og et bedre sundhedsvæsen, så man stemmer for det her i Folketingssalen, men altså ikke er en del af aftalen.
Jeg har simpelt hen glemt det.
Peter Kofod (DF), 2025-12-04:
Tak for det.
Der er jo en gang imellem både fordele og ulemper ved at være en del af en aftale, og der er en gang imellem også nogle fordele ved at stå udenfor.
Da jeg for nogle måneder siden så, hvordan det her udspillede sig med samarbejdet med lægerne, der jo skal løfte en meget stor del af opgaven, og hvordan det tog sig ud, så tænkte jeg, at det dog var godt, at Dansk Folkeparti ikke var en del af det noget forpjuskede resultat, der kom ud af det her.
Men jeg må så også bare sige, og det kan regeringen jo tage som ros, at i dag står vi jo et andet sted, end vi gjorde efter sommeren, fordi man faktisk har taget noget af den kritik, der i sin tid var, til efterretning og jo også indrettede dele af det her forslag efter det.
Så det synes jeg faktisk fortjener noget ros.
For sagen er jo, at for en meget stor del af danskerne er de praktiserende læger hele indgangen til sundhedsvæsenet.
Det er den kontakt, man i det daglige har med sundhedsvæsenet, hvis man i øvrigt er sund og rask, og hvis man ikke har brug for helt ekstraordinær hjælp.
Danskerne skal have mest mulig sundhed for pengene, og så er det mindre vigtigt, om den sundhed, der bliver leveret, kommer fra et offentligt tilbud eller andre, der hjælper, og derfor tager vi ikke del i den her meget ideologiske diskussion om regionsklinikker.
Det er nok rigtig fint, at man giver regionsrådene mulighed for selv at finde ud af, om det kan være rigtigt eller forkert i et bestemt område.
Det er en debat, tror jeg, der hører til et lidt andet sted end her, og det har vi fuld tillid til at man sagtens kan løse.
Derfor er det heller ikke anstødssten til, at vi synes, at der skulle være et problem.
Jeg synes, det her er landet på en bedre måde, end jeg havde forestillet mig for måneder siden, og vi kommer til at støtte det her lovforslag.
Lise Bertelsen (KF), 2025-12-04:
Tak for ordet, formand.
I den brede politiske aftale om sundhedsreformen fra 2024, som vi i Det Konservative Folkeparti er med i, er der rigtig mange gode elementer, som skal være med til at øge lighed i sundhedsvæsenet.
Desværre er vi jo over årene kommet i en situation, hvor de egne af landet, hvor borgerne er mest syge, ofte også er dem, som har de dårligste sundhedstilbud med færrest praktiserende læger og færrest praktiserende speciallæger.
Det kan vi simpelt hen ikke være bekendt.
Vi har jo igennem de seneste mindst 20 år satset meget på at sikre et højt specialiseret hospitalsvæsen, og det er bestemt også lykkedes.
De store landvindinger, vi har gjort på helbredelse af f.eks. kræftpatienter og hjertepatienter, taler sit eget helt tydelige sprog.
I forhold til sygdomme, som tidligere tog livet af folk, er det vendt, og nu bliver mange patienter helbredt og overlever deres sygdom.
Der, hvor vi så til gengæld har svigtet, er i det primære sundhedsvæsen.
Helt siden de nuværende regioner blev dannet for mere end 20 år siden, har vi haft mangel på praktiserende læger uden for de store universitetsbyer, og det har været fatalt.
Det er nemlig veldokumenteret, at hvis man har sin egen familielæge, som man kender, har man mindre risiko for at komme på hospitalet, ja, man har simpelt hen mindre risiko for at dø for tidligt, hvis man kender sin læge, altså har adgang til en familielæge.
Derfor er vi også i Det Konservative Folkeparti rigtig glade for, at vi nu tager et opgør med det problem, at mange borgere i vores land er henvist til tilbud, hvad enten det er en regionsklinik, en udbudsklinik eller et andet tilbud, hvor kontinuiteten simpelt hen mangler.
Vi har nemlig aftalt, at vi skal øge antallet af familielæger fra de ca. 3.500, vi har i dag, til mindst 5.000 i 2035, så vi sikrer, at alle har mulighed for at have en familielæge, altså en læge, der kender sine patienter.
Med den stigende levealder, hvor antallet af borgere over 80 år forventes at vokse med 144.000 frem mod 2035, bliver der behov for mange flere praktiserende læger.
Derfor har vi også aftalt, at antallet af patienter skal være forskelligt, alt efter hvor syge patienterne er i givet område, så læger, der praktiserer i et område med mange sunde og raske, skal have et højere antal patienter, hvorimod de læger, som praktiserer i områder med mange ældre og udsatte, skal have et lavere antal patienter.
Dertil kommer, at Sundhedsstyrelsen skal indover og beskrive, hvad de praktiserende læger skal tage sig af, samt sikre, at uanset hvor i Danmark du bor, får du et ensartet tilbud, så vi over tid kommer i mål med netop at få lighed i sundhed frem for den store ulighed, vi har nu.
I Det Konservative Folkeparti glæder vi os over udviklingen og vil selvfølgelig stemme for lovforslaget, som helt sikkert kommer patienterne til gode.
Rosa Eriksen (M), 2025-12-04:
Tak for ordet.
Med det her lovforslag tager vi endnu et vigtigt skridt mod et sundhedsvæsen i balance, som er tættere på borgerne, et sundhedsvæsen, hvor man i højere grad kommer til at opleve sundhedstilbud der, hvor man bor, og hvor behandlingen hænger bedre sammen.
For Moderaterne og for mig er det afgørende, at vi med den nye sundhedsreform flytter behandlingen tættere på borgeren og sikrer mere lige adgang til sundhed i hele landet.
Den nationale opgavebeskrivelse kommer i de kommende år til at sætte retningen for en samlet almen praksis.
Det kommer til at danne grundlag for, at alle danskere kommer til at opleve den samme kvalitet i deres behandling, og det er der i den grad behov for.
For når vi bliver flere og flere ældre og flere lever med en kronisk sygdom, skal vi rykke tættere på borgeren og ikke længere væk.
Derfor flytter vi flere opgaver fra sygehusene og ud til egen læge.
Med sundhedsreformen investerer vi massivt i flere praktiserende læger og stærkere lokale klinikker, så der bliver bedre tid, bedre kvalitet og ikke mindst mere nærhed og kontinuitet.
Og vi gør det i et tæt samarbejde med lægerne, for det er deres faglighed og engagement, der skal bære hele det nære sundhedsvæsen.
Samtidig gør vi nu ansvaret klarere.
Vi sikrer med aftalen, at regionerne også på det almenmedicinske område får en klar rolle i forhold til at sikre kvalitet i sundhedstilbuddene.
Jeg er personligt enormt glad for alle de input, der er kommet fra faglige organisationer og alle de praktiserende læger på Fyn, der har åbnet døren for mig.
Vi haft nogle gode drøftelser, og det har også gjort, at det her lovforslag er blevet endnu skarpere og bedre, end det var til at starte med.
Samlet set sikrer vi til dels en bedre lokal balance med dette forslag, mens vi også hæver kvaliteten i almen praksis.
Det er klare moderate aftryk, som jeg er stolt af.
Vi tager endnu et skridt i retning af at sikre et sundhedsvæsen, hvor ressourcerne bruges klogere, og hvor behandlingen rykker tættere på borgeren og vi får mere lighed i sundhed.
Moderaterne støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Louise Brown (LA), 2025-12-04:
Det synes jeg også vi skal, og jeg siger jo heller ikke, at vi ikke skal have muligheden for at lave regionsklinikker.
Jeg siger bare, at lige nu, og som det her lovforslag ligger, bliver det en nem go to-måde for regionerne at få løst udfordringerne med lægedækning på, og det er netop ved at lave en regionsklinik som det første i stedet for at sætte det i udbud først.
Den model, vi havde, hvor man, når der var et frit ydernummer, først tilbød det til en PLO-læge, dernæst skulle det i udbud, og til sidst kunne man lave en regionsklinik, synes jeg faktisk er bedre, end den mulighed, der bliver slået op nu.
Jeg gad bare godt, at man ligesom skippede PLO-delen og man bare fra start af sagde: Det her ydernumre er frit.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-12-04:
Der er vi jo nok ikke helt enige.
I hvert fald kan vi jo se på tallene, at der i kæderne er en meget større udskiftning af læger, og derfor kan vi ikke bare forvente kontinuitet ved den læge, man ser.
Det kan være fint for nogle, men det er altså et problem for rigtig, rigtig mange.
Jeg er sådan set enig i, at regionsklinikker ikke er løsning en .
Det kan være en løsning de steder, hvor man kan have svært ved at løse det på andre måder, men der er også udfordringer i det; det anerkender jeg fuldt ud.
Men for mig at se er kæderne bare ikke en løsning – ikke når man ser på tallene, ikke når man ser på den dokumentation, der findes i forhold til udskiftning og i forhold til kontinuitet, og i forhold til hvad det betyder i forhold til den behandling, især kronikere og ældre patienter får, og det synes jeg man skal tage alvorligt, når man kigger på det her problem.