runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Poll (ALT), 2017-02-02:
Jamen By og Havn har selvfølgelig ingen interesse i at gøre noget, der er mere besværligt.
De har jo køreplanen, og det er naturligt for dem at sige, at vi kører bare videre, som det hele tiden har været planen.
Derfor er det ikke dem, vi skal spørge, om det kunne være en god idé at kigge på det her.
Det, vi skal, er, at vi skal reagere på ny viden og vi skal reagere på, at en masse borgere rent faktisk gerne vil bevare den her 5.000 år gamle natur, og så skal vi give køb på noget andet.
Men her er altså faktisk en løsning, hvormed man måske ikke engang behøver at give køb på noget andet natur, men derimod samtidig kan skabe en bedre Ørestad.
Det har der jo også været meget polemik om derude.
Så jeg tænker, at det jo er win-win.
Vi kan jo bare bytte arealer.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-02-02:
Jeg synes, det er meget relevant, at fru Lea Wermelin henleder opmærksomheden på det, der skete i Københavns Borgerrepræsentation.
For det bekræfter jo bare, at vi er på rette spor, og at der har været undersøgt alternativer, og der er altså et meget, meget bredt politisk flertal, der står bag det her, både på landsniveau og her i Tinget, men også lokalt i Borgerrepræsentationen.
Så tak for at henlede opmærksomheden på det.
Det er højst relevant.
Lea Wermelin (S), 2017-02-02:
Der er så en anden ting, som jeg også kan høre er noget, der optager ordføreren for Alternativet, og det er spørgsmålet om, at Ørestaden ikke skulle være en særlig velfungerende bydel.
Jeg vil bare spørge ordføreren for Venstre, om man deler den opfattelse.
Christian Poll (ALT), 2017-02-02:
Jeg var inviteret til et borgermøde den 30. november om Amager Fælled i den her sammenhæng, som sagen handler om, altså at det skal bebygges.
I første omgang var jeg lidt forvirret over, hvorfor jeg var inviteret, fordi det jo er en lokal sag, som man efter min overbevisning som regel bør klare lokalt.
Men undervejs gik det op for mig, hvad sagen handlede om i detaljer, bl.a. at den er baseret på den her folketingsbeslutning fra starten af 1990'erne om, hvordan man finansierede metroen, og hvordan udviklingen skulle være på Amager for at støtte op om den her finansiering, og der er man altså siden hen blevet klogere.
Man har fundet frem til, at det lille stykke natur, som man har lagt ind som en reservation, og som derfor ikke er fredet, og som man skal til at bebygge nu, faktisk lige er det stykke natur, som har en helt særlig naturstatus og en helt særlig naturinteresse.
Her er der et biodiversitetshotspot, som man kalder det, der vokser orkideer, og der er en natur, som rækker 5.000 år tilbage, i modsætning til det meste af Amager Fælled, som er langt nyere natur.
Derfor er der selvfølgelig nogle, der har kæmpet kampen for at bevare det her stykke natur – tak til dem – og det er også dem, der har skabt den bevægelse, som har gjort, at der på det her møde altså var flere hundrede mennesker til stede.
Jeg synes, det er relevant, at vi som Folketing går ind og blander os i den her sag, fordi det er en stor og vigtig sag.
Nogle af dem handlede om at vælge arealer, som er naturbeskyttede, men som har en lavere biologisk kvalitet, og bytte med dem.
Men det mest geniale forslag var fra dem, der hedder BCVA Arkitekter,
og det var sådan set at slå to fluer med et smæk, nemlig at forbedre bymiljøet, byrummene, i Ørestaden, som i dag går for at være lidt vindblæste og lidt for store og ikke særlig rare at opholde sig i udendørs, samtidig med at man altså kan spare det her helt unikke stykke natur.
Derfor synes jeg, det er helt oplagt at gå ind med et forslag sammen med Enhedslisten her i dag og bare lægge op til, at man dog får undersøgt det her til bunds og måske kan finde en løsning, som er win-win, altså til fordel både for det at redde det lille spændende naturområde og samtidig skabe en bedre Ørestad.
Det er da bare en positiv historie, hvis det kunne lade sig gøre.
Der ændres altså ikke på finansieringen af metroen, der ændres ikke på den måde, metroselskabsloven er skruet sammen på, der flyttes blot nogle arealer og skabes en løsning, der er bedre for alle parter.
Og det er derfor, jeg står bag det her beslutningsforslag sammen med Enhedslisten.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-02-02:
Det gør jeg ikke.
Det er klart, at det altid er en svær start at lave en helt ny bydel, og det kan da godt være, at der er en og anden derude, der savner lidt mere caféliv og lidt flere restauranter.
Men når man ser på det sådan over årene, kan man se, at Ørestaden er ved at udvikle sig til en succes, og jeg er sikker på, at det, når det er fuldt udbygget, bliver en bydel, der i mange, mange generationer frem vil skabe gode livsrammer for rigtig mange mennesker.
Så jeg synes ikke, det er en fiasko derude.
Carsten Bach (LA), 2017-02-02:
Tak for det, og tak for ordet.
For med det her beslutningsforslag vil man jo stoppe byggeriet på Amager Fælled, og det er Liberal Alliance imod.
Når vi er det, skyldes det ganske enkelt, at vi ikke ser, at der skulle være rejst de nødvendige og tungtvejende grunde til at stoppe byggeriet, når der nu engang foreligger en indgået aftale.
Det her er jo en arealdiskussion og en pladsdiskussion.
Det ikkefredede projektområde udgør så de ca. 19 ha, som er blevet omtalt tidligere, ud af de i alt 318 ha.
Ud af de 318 ha er det vist så omkring 200 ha, der er fredet, og så er der vist – sådan som jeg har forstået det ud fra debatten – 70 ha, som man faktisk har valgt ikke at bebygge.
Så er det samtidig med det ud fra et byudviklingsperspektiv jo også en god idé, at man bygger i området omkring Sundby Station for at binde Ørestaden lidt bedre sammen.
Øvelsen er også med til at udvikle København, idet projektet, som vi har hørt ad flere omgange i debatten i dag, jo også er med til at skabe finansiering til metroen.
Derfor synes vi sådan set, at der er rigtig god fornuft i det her samlede projekt, og derfor er vi også nødt til at sige nej tak til beslutningsforslaget.
Lea Wermelin (S), 2017-02-02:
Det er i hvert fald ikke noget, jeg er bekendt med, i forhold til, kan man sige, alle de mennesker, der bor derude, hele det liv, der er, daginstitutioner og et voksende erhvervsliv osv.
Altså, hvad bygger ordføreren det med, at Ørestaden ikke skulle være et godt sted at bo og være, på?
Christian Poll (ALT), 2017-02-02:
Jeg er sikker på, at det kan være et fint sted at bo, og at der er en masse velfungerende funktioner derude.
Det, som jeg har hørt især mange arkitekter sige, og det er ikke bare dem bag forslaget her, men også andre fra arkitektverdenen, er, at byrumsmæssigt er Ørestaden ikke særlig vellykket.
Og det er på det plan, at Ørestaden ikke er særlig velfungerende.
Det er alene på det plan, og det er jo det, man så nemt kan løse, eller nemt og nemt, men det, man i hvert fald kan løse med den løsning, der er peget på her fra BCVA's side.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-02-02:
Nu ved jeg ikke, om forslagsstillerne har gjort sig den ulejlighed at prøve at rådføre sig med dem, der ligesom står for projektet derude, nemlig By og Havn.
De er faktisk temmelig meget inde i det her, og der ligger utrolig grundige analyser som baggrund for hele den her helhedsplan, herunder af natur og miljø.
Jeg hører ikke nogen i By og Havn eller som sagt Københavns Kommune, som anbefaler, at vi revurderer det her.
Derfor finder Venstre ingen anledning til at begynde at kaste ting op i luften igen.
Det er jo selvfølgelig nemmere for et parti, der slet ikke var med dengang, men vi er altså mange her i salen, som har ansvar for at leve op til den aftale, og fordi man opdager et eller andet nyt aspekt, så vil man til at kaste en plan til rigtig mange penge op i luften.
Det bliver altså ikke med Venstres medvirken.
Vi står ved den aftale, der blev indgået dengang, og vi fastholder, at den var visionær.
Lea Wermelin (S), 2017-02-02:
Så det er nogle arkitekter, ordføreren har rådført sig med, som ikke synes, at Ørestaden fungerer så godt.
Det kunne være, at man skulle spørge nogle af alle de beboere, som bor derude.
Men når man kigger på det projekt, der skal være derude, ser det sådan set rigtig godt ud.
Der har man også tænkt hele den grønne profil og landskabskiler ind, og det ser sådan set rigtig godt ud, og jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget i den forbindelse.
Ordføreren var tidligere inde på, at den finansieringsmodel, man har lagt til grund for metroen, som jo er en finansiering af den eksisterende metro, som det her skal bidrage til, var en lidt mystisk konstruktion.
Så bare for at forstå Alternativet rigtigt: Er man så ikke for den finansieringsmodel, vi har for metroen i dag, altså hele den udbygning, vi har lavet af metroen i København?
Er man imod den?
Pia Adelsteen (DF), 2017-02-02:
Men igen vil jeg sige, at jeg bare ikke kan forstå, hvorfor man kommer nu – det kan jeg ikke.
Den her plan har været kendt siden 1992, så det er ikke en ny plan – det er det altså ikke.
Altså, det forstår jeg ikke.
Det er mig ganske ubegribeligt.
Så spørger fru Maria Reumert Gjerding: Hvorfor skulle vi have noget imod et naturformidlingscenter?
Altså, jeg ved ikke, om fru Maria Reumert Gjerding har set det, men det er bygninger.
Der er en restaurant derude.
Og det er så helt okay, bare det er Naturstyrelsen, der laver det.
Sådan noget undrer mig.
Så kan vi vel også lave andre restauranter.
Jo, det kan jeg godt, og må jeg ikke anbefale hr. Christian Poll at blive lokalpolitiker, fordi det her drejer sig om lokalplaner, der kommer i høring.
Jeg har også været lokalpolitiker, fordi jeg syntes, det var interessant, for der kommer man nemlig helt ned i materien.
Men vi sidder altså i Folketinget nu, og det er os, der laver den overordnede lovgivning.
Hvis man vil lave lokalplaner, foregår det ude i de lokale byråd eller i Borgerrepræsentationen, hvis det drejer sig om København.
Hvis man er interesseret i at lave lokalplaner for Amager Fælled, så bliv lokalpolitiker.
Da jeg kom til samme borgermøde, havde jeg præcis de samme tanker.
Min konklusion var så bare en lidt anden, fordi jeg tænkte: Okay, nu sidder der 200 borgere, som ikke har kunnet råbe deres lokalpolitikere op, og så går de til Folketinget.
Og vi kom gudhjælpemig derud!
Det var fint nok.
Jeg har ikke noget imod at interessere mig for Amager Fælled, men jeg mener ikke, at vi skal lave loven om metroen om.
Jeg mener ikke, at vi skal lave loven om alt det, vi har gjort derude, om.
Det var en aftale, der blev lavet med Københavns Borgerrepræsentation dengang, som lov.
Hvis der er noget, der skal ændres, er det først og fremmest Borgerrepræsentationen, der skal ændre noget.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-02-02:
Jeg begriber ikke, hvordan det for Venstre kan være visionært at ville bygge boliger på noget meget særligt og fantastisk natur.
Det har jeg meget svært ved at forstå skulle være visionært.
Jeg er meget glad for, at ordføreren henviser til Danmarks Naturfredningsforening, for Danmarks Naturfredningsforening bakker meget stærkt op om det her forslag og mener jo, at man skal tage bestik af tidligere tiders fejltagelser.
For vi kan jo alle sammen tage fejl, og sådan er det.
Det, der gav mening at gøre for 25 år siden, giver ikke nødvendigvis mening i dag, og det er det her forslag et udtryk for.
Jeg vil gerne bede ordføreren om at svare på: Hvis vi nu kan finde en finansiering, f.eks. ved magelæg, ved at finde en anden grund at udstykke til bygninger, hvis vi nu kan bygge boliger andre steder stationsnært, så vi stadig væk kan lave den udbygning, som man havde forventet for Amager Fælled, hvad er det så for Venstre, der gør, at man er så meget modstander af, at man prøver at gøre det for at redde det her område?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-02-02:
Jamen vi står som sagt ved den meget, meget brede aftale, der er bag det her.
Dengang det var til afstemning i Folketinget, var det kun Enhedslisten, der stemte imod.
Vi står bag det meget brede flertal, der er i Borgerrepræsentationen om det her.
Der er jo netop en helhedstanke i det.
Den infrastruktur, der nu er bygget derude, med de stationer, der er, er tænkt ind i en helhed.
Det kan man da ikke begynde sådan nogle år efter at kaste op i luften.
Jeg kan ikke se, hvor der skulle være en alternativ finansiering til det her.
Det er jo simpelt hen luftpenge, der tales om her.
Så Venstre glæder sig over, at man har lavet det her på en måde, der er skånsom for naturen, og at der stadig væk vil være masser af natur på Amager – bynær natur – også når det her er bygget, og vi står ved aftalen.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-02-02:
Det er ikke skånsomt for naturen at bygge på et naturareal.
Punktum.
Så er den ikke længere.
Det er i virkeligheden ret enkelt.
Jeg forventer ikke, at ordføreren selv skal gå ud og kunne finde de arealer, vi eventuelt kan bruge til alternativ finansiering.
Jeg forventer ikke, at ordføreren selv kan gå ud og finde de områder, hvor vi kunne bygge boligerne i stedet for.
Men jeg kan ikke begribe den modstand, der er, mod i det mindste at undersøge sagen, alene med det argument, at man står ved en aftale fra 1992.
Hvorfor kan man ikke erkende, når andre har gjort det, at det var en fejltagelse, og så rette op på fejlen?
Rasmus Prehn (S), 2017-02-02:
Jeg synes alligevel, det er lidt bemærkelsesværdigt, at fru Ida Auken får det til at lyde, som om vi Socialdemokrater ikke vil undersøge noget.
Altså, sagen er, at det her er undersøgt – og det er undersøgt, og det er undersøgt osv.
Det er jo på et fuldt oplyst grundlag, at man har valgt at gøre de her ting, også på så oplyst et grundlag, at fru Ida Aukens eget parti er med i et forlig om at bruge de her penge til at sikre en metro.
Når det er sådan, at fru Ida Auken står og siger, som hun gør på talerstolen i dag, så kan det ikke opfattes som andet, end at Det Radikale Venstre er ved at løbe fra et forlig om metroen, at Det Radikale Venstre er imod, at københavnerne skal have metro, at man er imod den form for nytænkning, den form for ny og bedre kollektiv trafik, og at det i virkeligheden er det, man står og siger her.
For det er jo undersøgt, lad være med at sige andet.
Det er undersøgt.
Er Det Radikale Venstre imod metro til københavnerne?
Er man ved at løbe fra forliget nu, for det er sådan, det bliver opfattet?
Ida Auken (RV), 2017-02-02:
Sludder og vrøvl.
Der er ikke nogen, der løber fra en eneste aftale.
Og så vil jeg bare sige til hr. Rasmus Prehn: Nej, det er ikke undersøgt, om vi kan flytte på en fredning.
Det har jeg ikke set nogen undersøgelse af.
For den undersøgelse har jeg ikke set.
Så hvis hr. Rasmus Prehn ligger inde med den, må han meget gerne komme frem med den.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-02:
Det, man kan undersøge, er undersøgt.
Det, vi oplever nu, er jo helt det samme scenarie som det, vi oplevede tilbage i 1990'erne, da Københavns Kommune gik i gang med at arbejde med at få en metro.
Der var alverdens mennesker, som havde travlt med at gøre opmærksom på det ene og det andet og det tredje og hele tiden finde hårene i suppen i stedet for at finde mulighederne.
Hvis vi fortsætter på den måde, som fru Ida Auken lægger an til nu, så får vi ikke udviklet metroen, og vi synes altså i al beskedenhed fra socialdemokratisk side, at vi skal have mere metro, ikke mindre.
Jeg kan ikke opfatte det, som fru Ida Auken siger i dag, som andet end et udsagn om, at vi hellere må undersøge og undersøge og undersøge – selv om det er undersøgt – frem for at få mere metro, og det er jo et brud på den aftale, der ligger.
Ida Auken (RV), 2017-02-02:
Aftalen er 25 år gammel.
Der er sket det i mellemtiden, at man har fået et andet natursyn.
Man er blevet klar over, at den fredning, man lavede på det tidspunkt, ikke var en fredning det rigtige sted.
Og derfor vil det være klogere nu, når man er blevet klogere på naturdelen, at se på, om man kan flytte den.
Det er det, som Radikale Venstre ønsker at gøre.
Man ønsker simpelt hen bare at afdække de muligheder, der er, og her er en mulighed, som hr. Rasmus Prehn jo ikke kunne komme op med noget som helst dokument der viser at man har undersøgt.
Så det ville jo være rart, hvis Socialdemokraterne i København i stedet for at skælde ud og hidse sig op og komme herned i salen med en hel hær af folk, der vil beskylde os for alt muligt, satte sig for at prøve at se på, om man kunne gavne københavnerne ved at sige: Det er helt unikt, at I har det her stykke natur; vi er blevet klogere på, at det er den forkerte del af fælleden, der er fredet; lad os da prøve at løse det problem sammen.
Jamen en af grundene til, at man siger, at det areal ikke er der, at der ikke er et alternativt areal, er jo, at man henviser til, at resten er fredet.
Der siger vi fra radikal side, at vi er villige til at gøre noget, vi ellers meget sjældent vil gøre, nemlig at flytte på en fredning.
Så vi har faktisk åbnet for en mulighed, der ikke ligger i det her materiale, og det er derfor, det er kommet herind på Christiansborg.
Så jeg synes igen, jeg vil sende spørgsmålet tilbage til Socialdemokratiet med den åbning, at vi faktisk kunne kigge på, om fredningen ligger det rigtige sted.
Og vi kunne måske endda kigge på, om kommunens og By og Havns og statens arealer kunne lave en arrondering, altså at man faktisk byttede arealer, for at flytte det her hen et sted, hvor det ikke lige kommer til at ligge midt i den mest værdifulde natur.
Så hvorfor er det, at overborgmesteren og Socialdemokratiet ikke vil være med til at undersøge, om der er en anden mulighed, hvis vi herinde på Christiansborg vil stille os åbne over for at hjælpe Københavns Kommune med det?
Kaare Dybvad (S), 2017-02-02:
Jeg er glad for, at ordførerens parti, i hvert fald her på Christiansborg, bakker op om aftalen.
Det er ærgerligt, at man ikke kan gøre det samme i Borgerrepræsentationen.
Men anerkender ordføreren, at når man har store byudviklingsprojekter som det her, hvor man bygger 260.000 etagemeter, så foregår der en planlægning, som er langsigtet?
Anerkender ordføreren, at der er en Fingerplan 2007, som gør, at man kun må bygge inden for 600 m fra højklasset offentlig transport?
Anerkender ordføreren, at der i HOFOR, som laver ledninger og rør til de her byggerier, er en planlægning, som går 10-20 år ud i fremtiden?
Anerkender ordføreren, at der er en rækkefølgeplanlægning af institutioner og skoler, som gør, at man ikke bare fra den ene dag til den anden kan tage et område og sige, at man hellere vil have den anden ende af Amager Fælled, eller at det skal være helt ude på sydspidsen, som Politiken foreslog, eller andre steder?
Altså, anerkender ordføreren, at den planlægning, der ligger til grund for det her, som er meget grundig – og ikke bare er i Københavns Kommune, men også på statsniveau, også i forsyningsselskaberne og i Fingerplan 2007 – og som skal sikre, at flere tager den offentlige transport, gør, at man simpelt hen ikke bare kan bytte et område ud sådan her i sidste time før lukketid?
Men altså, som det ligger nu, har Københavns Kommune jo allerede foretaget den undersøgelse.
Man har i By og Havn, som er et stort udviklingsselskab, der har størstedelen af Københavns Kommunes byudviklingsområder, vurderet, at det her simpelt hen ikke kan lade sig gøre, at man ikke bare kan finde et nyt område, hvor der er institutioner, hvor der er rør til fjernvarme, hvor der er stationsnærhed til de borgere, der skal bo der.
Så når man nu har fået den vurdering, hvad er det så egentlig, man vil have ud af nu her alt, alt for sent, som jeg ser det, at tage den her diskussion op i stedet for bare at sige: Vi har en aftale, vi har stået ved den hele tiden, og den står vi selvfølgelig stadig ved?
Ida Auken (RV), 2017-02-02:
De undersøgelser, som By og Havn har lavet, som Københavns overborgmester bliver ved med at referere til, og som hr. Kaare Dybvad refererer til, udelukker jo mange arealer på fælleden på grund af fredningen.
Derfor er vi så openmindede, for at bruge et moderne ord, at vi faktisk vil være villige til noget, vi ellers aldrig gør, nemlig at se på, om vi kan rykke på en fredning.
Jeg tror faktisk, at vi vil have hele naturfolket med os, og jeg tror, vi vil have alle de grønne organisationer med på at undersøge en mulighed, som endnu ikke er undersøgt, og som hverken hr. Rasmus Prehn eller hr. Kaare Dybvad eller fru Lea Wermelin har kunnet komme og sige er undersøgt.
Nej, der er en mulighed her, der ikke er undersøgt, og det er selvfølgelig super ærgerligt, at Socialdemokratiet ikke synes, at man kan undersøge den her mulighed, når nu der er en åbenhed herinde fra Folketingets side over for at flytte på nogle af de ting, som ellers har stået i vejen for Københavns Kommune.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-02-02:
Tak for det.
For 25 år siden var Radikale Venstre varme tilhængere af den her visionære helhedsplan, hvor man for første gang sådan for alvor sammentænkte en ny bydel med en attraktiv natur nær boligerne og infrastrukturen – Radikale Venstre var varme tilhængere.
Nu kommer det meget bag på mig, at Det Radikale Venstre som forligspartner og som et parti, der stemte for den her lov, der ligger til grund, nu sætter spørgsmålstegn ved det her, for det er jo reelt det, man gør.
Man lader, som om man kan flytte rundt på nogle byggefelter, som om det er legoklodser, men det er jo netop en helhedsplan.
Daginstitutioner, forsyningsselskaberne til investeringerne, den metro, der er bygget, stationen osv. hænger jo sammen.
Og så maler man et billede af, at vi da bare lige kan rykke rundt på det.
Derfor vil jeg spørge De Radikale, om man dybest set står bag den aftale, der ligger til grund for det her, og dermed står bag metrobyggeriet i København, for de ting hænger jo sammen.
Ida Auken (RV), 2017-02-02:
Ja, vi står bag aftalen, og det har jeg også sagt meget tydeligt.
Vi har så bare sagt, at der er en mulighed, der ikke er undersøgt, og det er den, vi gerne vil undersøge.
Det er det med, om vi kan flytte den her fredning, så projektet kan ligge et andet sted end midt i den allermest værdifulde natur.
Det er sådan set bare at sige, at når en beslutning er taget for 25 år siden, er det lang tid siden.
Det kan godt være, at hr. Kristian Pihl Lorentzen ikke synes, at 25 år er lang tid, men det er vi andre der gør; jeg tror, at jeg dengang var 14 år.
Altså, 25 år er lang tid, og derfor kunne vi jo godt tage og se på, om den fredning ligger det rigtige sted.
Det er det, der er vores opgave herinde på Christiansborg, og det er det, vi fra radikal side siger at vi er villige til.
Derfor synes vi – og det er også derfor, vi ikke står herinde på Christiansborg i dag og siger som Enhedslisten og Alternativet, at man skal forhindre kommunen i noget – at vi gerne vil stille værktøjer til rådighed for Københavns Kommune for at have mulighed for at undersøge, om der kan rykkes på projektet på fælleden.
Det vil sige, at det ikke nødvendigvis er sådan, at det ikke er det her projekt, der kan bruges.
Det handler simpelt hen bare om at undersøge muligheden, så vi ved, at vi har gjort vores allerallerbedste for at passe på den allermest værdifulde natur, vi har i København.
Vi har jo ikke stået og ladet, som om det bare kan rykkes alle mulige andre steder hen.
Det tror vi ikke er let.
Men her er i hvert fald en mulighed.
Jeg blev heller ikke specielt populær på borgermødet på at stå og sige, at det jo kunne være, at det var inden for fælleden, at man skulle rykke på det.
Men det er sådan set en af de muligheder, jeg tror der overhovedet er på det her område, og som vi synes man skulle undersøge.
Lea Wermelin (S), 2017-02-02:
Men altså, jeg står med materialet her, som man brugte, da man diskuterede sagen i Københavns Borgerrepræsentation.
Og de forslag, som er kommet, i forhold til om man kan gøre det her eller man kan gøre det her osv., er jo blevet afdækket.
Og konklusionen er også meget klar, nemlig at man ikke har et areal, der kan bruges som erstatning til det byggeprojekt, der ligger nu.
Man har ikke det areal.
Derfor må Radikale Venstre jo også tage konsekvensen og enten sige, at man er glad for den plan, der ligger, fordi den både gør København grønnere, men jo også finansierer metroen, som er et meget grønt transportsystem.
Eller også må man tage konsekvensen og sige, at det vil man ikke være en del af, at den finansieringsplan og den aftale er man ikke en del af.
Og det er sådan set bare det, jeg spørger om: Hvor står Det Radikale Venstre?