runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2017-03-15:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Det er ikke første gang, jeg får det spørgsmål.
For for 14 dage siden var der også et par spørgsmål om netop det her – godt nok ikke fra hr. Jesper Petersens parti, men fra et andet parti på venstrefløjen – og derfor må jeg beklage over for de seere, der fulgte med for 14 dage siden, for mit svar vil læne sig meget op af svaret fra dengang.
Jeg mener ikke, at hr. Jesper Petersens præmis er rigtig.
Som jeg forstår og har læst den artikel, som erhvervsministeren udtaler sig i, siger erhvervsministeren ikke, at vi skal sænke selskabsskatten i morgen.
Erhvervsministeren siger noget om den skattekonkurrence, Danmark er en del af, og som er en skattekonkurrence, der særlig gør sig gældende på selskabsskatteområdet, og det redegør erhvervsministeren fint for, altså at den finder sted.
Og som led i den politiske diskussion, der opstod i Storbritannien og i dialogen mellem den britiske regering og EU, er spørgsmålet om, at Storbritannien nu får frihed til i større omfang at indgå i den globale skattekonkurrence, blevet rejst.
Hvis Storbritannien pludselig går ind og nedsætter sin selskabsskat, hvad noget kunne tyde på, eller på anden måde forbedrer sine rammevilkår, sådan at man kan tiltrække danske virksomheder, danske arbejdspladser, flytte dem fra Danmark til Storbritannien, så bliver vi som ansvarlig regering nødt til at tage bestik af det.
Det er det, der ligger i erhvervsministerens udtalelser.
Jeg synes, det er super fornuftigt af ham at udtale sig på den måde, som han har gjort.
Det betyder bare ikke, at vi aktuelt har nogen planer om at sænke selskabsskatten.
Jesper Petersen (S), 2017-03-15:
Så regeringens finanslovsforslag vil ikke indeholde forslag om at sænke selskabsskatten, og en ny 2025-plan fra regeringen vil heller ikke indeholde et forslag om at sænke selskabsskatten; det er mere løse overvejelser om, hvad der kan ske.
Der er ikke noget konkret forslag fra regeringens side om at sænke selskabsskatten.
Er det korrekt forstået?
Karsten Lauritzen (V), 2017-03-15:
Jeg kommer ikke herned og svarer på hr. Jesper Petersens spørgsmål med en viden om, at regeringen har nogen aktuelle planer om at sænke selskabsskatten direkte.
Der er jo nogle overvejelser om at gøre det indirekte, og det er bl.a. også overvejelser, som der bliver skubbet på af spørgerens parti, og det er et ønske om at give et større fradrag for forskningsudgifter – et fradrag i selskabsskatten er en indirekte sænkelse af selskabsskatten.
Det kunne være i forbindelse med den sag, der handler om, at virksomheder ikke kan trække deres driftsomkostninger fra, når de udvider, og som pågår ved Højesteret, hvor der har været et politisk ønske om, at man, hvis Højesteret stadfæster landsrettens kendelse, ruller det tilbage.
Hvis man ruller det tilbage, vil det de facto være en indirekte sænkelse af selskabsskatten.
Så sådan noget kan jeg jo ikke udelukke, men at sænke selskabsskatten ad fordøren har jeg på nuværende tidspunkt svært ved at se for mig.
Men vi følger den globale skattekonkurrence, som erhvervsministeren var inde på, og jeg kan ikke udelukke, at det kommer til at ske i den her regerings tid.
Jesper Petersen (S), 2017-03-15:
De to mulige ændringer, som skatteministeren er inde på, er jo noget helt andet end at sætte selskabsskatteprocenten ned, som er det, artiklen handler om.
Og skatteministeren har ret i, at også mit parti gerne vil have, at der er bedre vilkår for at investere i forskning og udvikling af nye maskiner og robotter og andet udstyr.
Det er noget af det, der vil gavne vores erhvervsliv sammen med den dom, som skatteministeren også omtaler.
Det er et emne, vi også er optaget af, men det har ikke noget at gøre med det, som erhvervsministeren taler om i Jyllands-Postens artikel, som handler om en sænkelse af selskabsskatteprocenten.
Så vil skatteministeren ikke bare gøre det helt klart, at der ikke er nogen sænkning af selskabsskatteprocenten på vej?
At det ikke er et forslag, og at det ikke er det, man skal forstå på erhvervsministeren.
Julie Skovsby (S), 2017-03-15:
Tak for det.
Jeg synes, at jeg her til sidst lige bliver nødt til at spørge, om ministeren er blevet citeret forkert i DR Nyheder.
Altså, er det rigtigt forstået, at ministeren i dagtilbudsudspillet, som kommer senere på efteråret, vil se både på kvalitet og tilsynsdelen af private pasningsordninger?
Det det går jeg ud fra at ministeren gør, fordi ministeren har en bekymring for de her mange børn, som passes i private pasningsordninger.
Er det ikke rigtigt forstået, eller har ministeren ikke nogen bekymring?
Mai Mercado (KF), 2017-03-15:
Først var jeg ved at svare ja, men så kom der lige den sidste del på.
Selvfølgelig kan man have et godt tilsyn og diskutere faglighed og kvalitet, men uden at det beror på en bestemt bekymring.
De private pasningsordninger vækker ikke store, voldsomme bekymringer hos mig, men derfor kan man stadig væk godt have ønske om at drøfte og diskutere både kvalitet og tilsyn.
Astrid Krag (S), 2017-03-15:
Hvad er ministerens holdning til de mange nye friplejehjem, der ifølge artikel på dr.dk »Flere frie plejehjem på vej« åbner rundtomkring i landet?
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til de mange nye friplejehjem, der ifølge artikel på dr.dk »Flere frie plejehjem på vej« åbner rundtomkring i landet?
Thyra Frank (LA), 2017-03-15:
For mig vil det vigtigste altid være, at de ældre får den hjælp og menneskelige omsorg, de har brug for.
Det er ikke vigtigt, om hjælpen gives af kommunale eller private hænder.
Når det er sagt, vil jeg sige, at jeg ser det som en positiv ting, at der kommer flere friplejeboliger i Danmark.
Ligesom vi har friskoler og privatskoler som alternativ til folkeskolen, skal der selvfølgelig også være friplejeboliger som et alternativ til den kommunale ældrepleje.
For de ældre vil og skal ligesom alle os andre selv kunne vælge, hvordan de vil leve deres liv.
Selv om vi nogle gange har en tendens til at glemme det, er ældre mennesker præcis lige så forskellige som alle andre.
Derfor skal der være forskellige plejehjem at vælge imellem, når ældre – ofte sammen med deres pårørende – skal vælge, hvor det er det rigtige sted at bo for lige præcis dem.
Det er bestemt ikke tilfældet.
Antallet af friplejeboliger svarer nemlig til blot 2 pct. af plejehjemspladserne i Danmark.
Astrid Krag (S), 2017-03-15:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Det tror jeg sådan overordnet set er en af de helt store udfordringer for vores ældrepleje.
Vi bliver ved med at være lige præcis de mennesker, vi har været hele tiden, også selv om der bliver lagt flere år på.
Det kan så være sygdom eller andre funktionstab, der gør, at vi får brug for hjælp og ikke kan alle tingene selv.
Så den del er jeg sådan set fuldstændig enig med ministeren i.
Når ministeren siger, at hun godt kunne tænke sig, at der kommer flere friplejehjem – vi ved jo, at regeringen arbejder med et måltal for, hvor meget der skal konkurrenceudsættes i kommunerne – har ministeren et ønskeligt måltal for, hvor stor en procentdel af plejehjemmene der gerne skulle være friplejehjem?
Det er det første, jeg vil spørge ministeren om.
Der er noget andet, jeg vil spørge ministeren om, for jeg synes sådan set, at ministeren slap lidt hurtigt hen over det ved at sige, at det er godt, at der er forskellige tilbud.
Men jeg kan jo blive bekymret for, om der så er en tilstrækkelig kvalitet alle steder.
Det er vel en af baggrundene for, at man nogle steder vælger at lukke de små plejehjem, for i takt med at de ældre altså bliver dårligere og sværere, tungere rent sundhedsfagligt, er det ikke forsvarligt at have meget små tilbud.
Har ministeren slet ikke nogen bekymring over den sundhedsfaglige kvalitet på de meget små friplejehjem, der lukker rundtomkring?
Det er jo i nogle tilfælde, fordi kommunen har vurderet, at det ikke er faglig forsvarligt at fortsætte med at have så lille et tilbud.
Selv om det kan være rigtig dejligt, at det er i nærområdet, er det jo altså nogle ældre, der meget ofte har brug for temmelig meget hjælp, der kommer på plejehjem i dag.
Thyra Frank (LA), 2017-03-15:
Jeg har ikke bestemt noget tal for, hvor mange friplejeboliger vi yderligere skal have.
Men jeg ser meget gerne, at vi får flere.
Jeg kan godt lide den forskellighed og den mangfoldighed, der ligger i det.
Og med hensyn til kvaliteten er jeg overbevist om, at kommunerne nok skal få sikret den, og at vi nok skal sikre den kvalitet, når vi får de her nye friplejeboliger.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-03-15:
Jeg blev selv meget berørt over en opdatering, hvor de to forældre proklamerede, at de for første gang i meget lang tid skulle have kæresteweekend.
Man kan altså ikke leve et fornuftigt voksenliv, når man hver anden time vækkes af et vækkeur, som skal sende den ene af de to forældre ind for at stikke i den lille pige.
Datterens fingre er ødelagt af de mange stik, som jo er fuldstændig unødvendige, netop når der findes ny teknologi.
Kommunen kan naturligvis læne sig tilbage og vente på, at en hel familie vælter, eller forebygge, at det sker, ved at bevilge den her glukosesensor som et hjælpemiddel til at opretholde et normalt familieliv.
Vil ministeren ikke medgive, at man med rette kan pålægge kommunen at afholde udgiften, uanset hvem der måtte skulle betale, og så man efterfølgende måtte afklare eventuelle tvivlsspørgsmål?
Mai Mercado (KF), 2017-03-15:
Jeg vil også bare lige henlede spørgerens opmærksomhed på, at vi faktisk i et netop fremsat lovforslag, L 107, jo har foreslået at stille yderligere indholdsmæssige krav til de private pasningsordninger, og som følge heraf sker der en styrkelse af kommunernes tilsyn.
Så jeg synes jo sådan set, at vi gør noget, og jeg stiller mig også til rådighed for en yderligere diskussion af selv samme emne.
Jeg bliver også berørt af historien.
Jeg er rigtig glad for, at spørgeren tager det med ind i Folketingssalen, for der skal ikke herske nogen tvivl om, at borgerne skal have udleveret de hjælpemidler, der er nødvendige.
Det vil jeg gerne slå fast med syvtommersøm.
Hjælpemiddelreglerne siger jo også netop, at støtten skal ydes til det bedst egnede og det billigste hjælpemiddel, og det er den samlede vurdering, der skal ligge til grund.
Så jeg ser frem til det udvalgsarbejde, som kommer, og som altså bliver færdigt her i juni 2017, og så vil jeg som sagt tage en drøftelse med sundhedsministeren om den relevante problematik.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-03-15:
Jeg synes, det er urimeligt, at de to forældre skal vente på en afgørelse.
Og specielt er det urimeligt for den lille pige, som helt sikkert er plaget af at skulle stikkes i fingrene hele tiden.
Jeg synes, det ville være rimeligt, hvis vi her kunne sige, at der skal sendes besked til kommunerne om, at de skal løse problemet.
For det er netop det, der fremgår af den seneste afgørelse, nemlig at kommunerne skal løse problemet, eller at regionerne skal løse problemet.
Når det så ikke sker, hvad vil ministeren så stille op med det?
Mai Mercado (KF), 2017-03-15:
Det er jo vigtigt at konstatere, at ansvaret ligger i samarbejdet mellem kommune og region.
Det tilsiger afgrænsningscirkulæret, som ligger under sundhedsministerens ressort, også.
Jeg henholder mig til, at de regler naturligvis skal følges.
Derfor vil jeg også gerne være meget klar i min udmelding om, at jeg forventer, at man afklarer de problematikker.
Man skal ikke kastes frem og tilbage mellem kommune og region.
Det er ikke rimeligt, men det er også ude i region og kommune, at beslutningen skal træffes, og ikke inde på Christiansborg.
Julie Skovsby (S), 2017-03-15:
Er det rigtigt forstået, at ministeren siden samrådet den 21. februar har ændret holdning til de såkaldte private børnepassere, og at det dagtilbudsudspil, som præsenteres senere på foråret, vil indeholde elementer, som både er en styrkelse af kvaliteten og tilsynsdelen af de private pasningsordninger?
Tak for det.
Mai Mercado (KF), 2017-03-15:
Jeg vil gerne indlede med at slå fast, at jeg ikke har skiftet holdning til tilskud til privat pasning og til private pasningsordninger siden samrådet den 21. februar.
Som jeg var inde på i min besvarelse på samrådet dengang, er det vigtigt for regeringen, at familierne har en mulighed for at få et tilskud til privat pasning i stedet for dagtilbudspladser, lige præcis fordi det kan være med til at give den fleksibilitet i hverdagen, som nogle familier har brug for, og det kan der være rigtig mange forskellige årsager til.
I den forbindelse oplyste jeg også på samrådet, at jeg ser eventuelle justeringer for de private pasningsordninger som et led i det udspil.
Jeg kan også sige meget åbent, at vi ikke har lagt os fast på det konkrete indhold på nuværende tidspunkt, og derfor kan jeg af gode grunde ikke oplyse nu, hvilke initiativer som konkret vil indgå i udspillet, når det bliver offentliggjort.
Jeg vil dog sige, at det er vigtigt at fastholde, at private pasningsordninger jo ikke er dagtilbud i dagtilbudslovens egentlige forstand.
Det er en ordning, som i meget vid udstrækning skal kunne honorere den enkelte families behov, men hvor der også kan være elementer, som er mere usikre end i dagtilbud, f.eks. kan en privat pasningsordning opsige en aftale om pasning af et barn, hvilket et dagtilbud jo i udgangspunktet ikke kan.
Så det vil være et kardinalpunkt for regeringen, at eventuelle justerede regler i forhold til den private pasning ikke må spænde ben for de fleksible løsninger, som nogle forældre har brug for for at få hverdagen til at hænge sammen, samtidig med at barnets tarv naturligvis varetages på bedst mulig vis.
Julie Skovsby (S), 2017-03-15:
Tak for ministerens svar.
Jeg vil gerne indlede med at sige, at hvis ministeren har skiftet holdning, er det helt okay.
Det skal jo ikke være sådan, at der er en kritik af det.
Det ville vel svare lidt til, hvis der var et lavt fremmøde, at man så skældte ud på de mennesker, der var mødt op.
Så er det helt okay, hvis ministeren har skiftet holdning.
Det talepapir, der er fra samrådet den 21. januar, kan alle jo læse, for det ligger offentligt, og der sagde ministeren jo også, at hvis der var medlemmer, som mente, at der var bekymringer, der skulle overvejes, tog man det gerne med.
Der er ingen tvivl om, at jeg ønsker, at alle børn skal have en god start på livet, og lige præcis med hensyn til de private pasningsordninger ser vi nogle udfordringer.
Når ministeren nu er citeret for at sige, at der i dagtilbudsudspillet vil blive set på både kvaliteten og tilsynsdelen, så bliver jeg positivt overrasket, for det er jo nye toner fra regeringen.
Derfor vil jeg gerne spørge ind til, om ministeren deler den bekymring, som der er, nemlig at tallet er stigende, i forhold til hvor mange børn der er omfattet af private pasningsordninger.
Det er 9.000 børn, der er i dag bliver passet, og det er steget siden maj 2015, hvor den daværende regering fremlagde sin børnepakke.
Der kunne man læse, at det var 7.800 børn, tilbage i 2010 var det 5.227 børn, så vi ser en stor stigning.
Som ministeren også selv siger, er der behov for at se på kvaliteten og tilsynsdelen, så jeg vil gerne spørge lidt nærmere ind til: Er ministeren bekymret for den her udvikling?
Tænker ministeren, at forældrene har brug for bedre oplysning omkring de private pasningsordninger?
Og tænker ministeren også, at der er en udfordring i forhold til cpr-numre og registrering af børn i private pasningsordninger?
Mai Mercado (KF), 2017-03-15:
Jeg synes, at det var en rigtig, rigtig god drøftelse, vi havde på det lukkede samråd, og i løbet af det lukkede samråd noterede jeg mig også adskillige meget forskellige, divergerende holdninger til emnet, som vi drøfter lige nu.
Min egen holdning er, at jeg ikke som sådan er så bekymret over, at der er flere forældre, som vælger en privat passer.
Der kan være mange årsager til, at børn bliver passet privat.
Jeg synes kun, at det er af det gode, hvis der eksempelvis er flere mormødre eller farmødre, som kommer i spil og dermed bliver en aktiv og god del af børnenes liv.
Så umiddelbart er jeg ikke så bekymret.
Julie Skovsby (S), 2017-03-15:
Men det, der jo også har stået klart i de svar, som ministeren har givet til Jakob Sølvhøj fra Enhedslisten og Pernille Bendixen fra Dansk Folkeparti og mig selv, er jo, at der simpelt hen mangler klarhed omkring det her område, så hvor mange bedsteforældre der passer børnebørn i private pasningsordninger ved ministeren jo ikke.
Det ved jeg heller ikke.
Jeg kan bare se, at der er sket en stor, stor stigning, jeg kan se, at det af den tidligere regering blev fremført, at størstedelen af tilskuddet udbetales til forældre med børn mellem 0 og 2 år.
Det er altså den her store stigning, vi har set, hvor det i dag er omkring 9.000 børn.
Så jeg vil spørge ministeren, om der nu vil komme større klarhed om det her område.
Erik Christensen (S), 2017-03-15:
Men hvis ministerens antagelse er rigtig, må det jo betyde, at ministeren ikke har tillid til de enkelte byråd, der sidder derude hver eneste dag og skal have de kommunale budgetter til at passe.
Så er det jo bare sådan over hele landet, fra Hirtshals til Næstved, at det skal være det samme måltal, i stedet for at man overlader det til kommunerne at vurdere, hvor det rent faktisk er, der måske kunne være fornuft i at lave noget konkurrenceudsættelse og også privatisere.
Men hvad er baggrunden for, at det skal være obligatoriske måltal, og at man ikke vil give kommunerne den selvbestemmelsesret til at konkurrenceudsætte noget ét sted og noget andet et andet sted, men at de skal have et obligatorisk måltal, der eksempelvis hedder 30 pct. eller 35 pct. eller 27 pct.?
Er det ikke en manglende tillid til, at de lokale politikere rent faktisk godt kan tage de beslutninger?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-03-15:
Nu blev jeg jo spurgt, om vi var åbne over for at give kommunerne nogen form for medbestemmelse.
Jeg svarede, at vi var parat til at tage en dialog, og det er jo nogen form for medbestemmelse.
Så det var sådan set svaret på spørgsmålet.
Så ved jeg jo, at spørgeren har en kommunalpolitisk erfaring og derfor sikkert også ved, at efter at man droppede at have obligatoriske måltal, steg konkurrenceudsættelsen ikke nær så meget som tidligere.
Vi har sagt, at det handler om at få de bedste løsninger.
Vi siger ikke, at det hele skal være privat; vi siger ikke, at det hele skal være offentligt.
Vi siger, at der er mulighed for at konkurrere om opgaverne.
Det er jo egentlig en meget stille og rolig måde at tænke det på, fordi det dybest set bare handler om at bruge borgernes penge bedst, og det burde vi kunne blive enige om, synes jeg.
Pia Adelsteen (DF), 2017-03-15:
Mener ministeren, at også Kystdirektoratet skal søge om lov til sandfodring og revlefodring, og vil ministeren i bekræftende fald overtage myndighedsopgaven, således at Kystdirektoratet ikke er myndighedsinhabil?
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at også Kystdirektoratet skal søge om lov til sandfodring og revlefodring, og vil ministeren i bekræftende fald overtage myndighedsopgaven, således at Kystdirektoratet ikke er myndighedsinhabil?
Pia Adelsteen (DF), 2017-03-15:
Jeg skal heller ikke trække det i langdrag, for jeg forstår udmærket godt problematikken.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får det diskuteret på et eller andet tidspunkt, for – hvad kan man sige – en ting er, at den faglige ekspertise ligger i Kystdirektoratet og måske ikke andre steder, og at det kan gøre det svært.
Men en anden ting er, at det lidt er som med kommunale byggesager, som ministeren selv kom med eksemplet på, nemlig at det nogle gange godt kan virke meget forkert på folk, at de har fået at vide, at de ikke måtte bygge en garage, men nu må kommunen godt.
Det ses jo også nogle steder trods alt.
Så uanset hvor meget tillid man har til en myndighed, kan man også godt nogle gange få lyst til at sige det ord, man ikke må sige, eller i hvert fald nogle gange få en fornemmelse af, at tingene måske ikke foregår helt regelret.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-15:
Jeg tænker, at det i den proces, vi har her i foråret, frem mod at vi skal drøfte hele det her med opsætning af kystsikring og klimatilpasning osv., er relevant, at vi prøver at lave et skriv om, om det her er et problem, og eventuelt hvad man gør andre steder.
Jeg ved ikke, hvordan man f.eks. gør det i Sverige eller Norge, og om der er noget myndighedsinhabilitet der.
Og så kan vi også måske bare få en vurdering af, om det så er et problem – forstå mig ret – der er så problematisk, at vi bør handle på det, eller om det er noget, det er godt bare at have på sin opmærksomhedstavle, altså at der er det her forhold.
Det synes jeg da at vi helt fordomsfrit bare skal se på i løbet af foråret.
Pia Adelsteen (DF), 2017-03-15:
Grunden til, at jeg spørger, er jo, at når man er en myndighed og man har myndighed over alle andre, og man kan give afslag og tilladelse, så kan det nogle gange godt virke, hvad kan man sige, forkert på borgerne, at myndigheden giver sig selv lov, men giver borgerne afslag på deres ansøgninger.
Og det er jo derfor, jeg spørger.
Jeg synes jo også, at det bør være sådan, at når Kystdirektoratet er ude at sandfodre eller revlefodre, ved man godt, at det kan have en effekt andre steder.
Og derfor bør der jo være en eller anden form for kontrol.
Jeg er godt klar over, at der ikke er en myndighed, der har samme erfaring og samme viden som Kystdirektoratet, og derfor ved jeg måske heller ikke, om jeg ville være mere tryg, hvis ministeren fik opgaven – det er så en helt anden sag.
Men forstå mig ret: Det kan godt give noget murren i krogene, når en myndighed har to kasketter på.
Det er egentlig den problematik, jeg gerne vil have rejst.
Jeg vil igen sige tak for svaret.
Det, der måske kan bekymre mig – noget, jeg synes fungerer lidt som en såkaldt kattelem – er, når man siger: Bare der ikke foregår noget omkring de hårde stensætninger.
Vi ved jo, at det, når man laver hård kystsikring, kan have en effekt andre steder, og vi ved, at det, når man laver en mole, kan have en effekt andre steder.
En helhedsløsning kan jo være rigtig mange ting, og det har vi også diskuteret, altså om det er hen over to kommuner, eller om det er en grundejerforening.
Men jeg håber på, at vi hurtigst muligt kan komme i gang med det her, for det er jo vigtigt, at folk, inden det bliver vinter igen, kan få lov til at lave noget sikring, der rent faktisk virker.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-15:
Tak, formand, og tak til spørgeren for spørgsmålet om lovliggørelsessager, som jeg vil besvare todelt.
Når Kystdirektoratet bliver opmærksom på ulovligt etableret kystbeskyttelse, foretager direktoratet på baggrund af kystbeskyttelsesloven en vurdering af, om anlægget skal retligt lovliggøres, eller om der skal påbydes fysisk lovliggørelse.
Det er en opgave, som jeg har delegeret til direktoratet, og spørgsmål om lovliggørelse er et helt naturligt led i håndhævelsen af kystbeskyttelsesloven. Til
spørgsmålet om, hvorvidt jeg vil indstille over for Kystdirektoratet, at der påbegyndes lovliggørelsessager andre steder, er mit svar ja.
Når Kystdirektoratet bliver opmærksom på et ulovligt forhold, skal de selvfølgelig søge det lovliggjort.
Kystdirektoratet skal ikke føre et systematisk tilsyn med kystbeskyttelsen langs Danmarks kyster.
Det har vi simpelt hen ikke ressourcer til.
Som spørgeren også er bekendt med, har vi næsten 7.500 km kyststrækning i Danmark, så det ville være helt, helt urealistisk.
Mange af de forhold er desuden lovlige, hvis de blev etableret før 1988.
Kystdirektoratet tager sager op på baggrund af konkrete anmeldelser.
I særlige tilfælde går Kystdirektoratet ind og undersøger lovligheden af kystbeskyttelse af egen drift.
Det sker navnlig, når Kystdirektoratet i forbindelse med en verserende sag konstaterer, at ikkelovliggjort kystbeskyttelse skader nabostrækninger.
Det er eksempelvis tilfældet i sagen ved Nørlev Strand.
I lyset af den seneste tids hændelser, bl.a. med stormen Urd, anerkender regeringen, at der er behov for at adressere udfordringen med klimatilpasning og kystbeskyttelse, og regeringen er derfor gået i gang med at undersøge, hvordan kystbeskyttelsesindsatsen styrkes.
Undersøgelsen kommer også til at omfatte en undersøgelse af kystbeskyttelsesmetoder, og om den eksisterende lovgivning kan løse de udfordringer, vi står over for med klimaforandringerne, eller om der er behov for ændringer.
Og resultatet af arbejdet vil foreligge til sommer.