runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2021-03-09:
Dengang – det er lang tid siden; det var tilbage i foråret – mente vi, at det var o.k. fordi jobcentrene ikke kunne tilbyde aktivering.
Derfor har vi ændret holdning til det, og vi stemmer imod det her.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-09:
Ja, det her er jo blot et af flere lovforslag, som er en udmøntning af aftalen om kompensation eller erstatning til minkavlerne.
Og vi er jo i LA og DF helt enige om, at den politik, man førte, da man ødelagde minkerhvervet i Danmark, var forkert.
Der er bare noget, jeg har lidt svært ved at forstå, da jeg har indtryk af, at Dansk Folkeparti vil stemme for alle de lovforslag, som udmønter minkaftalen: Hvorfor var Dansk Folkeparti egentlig ikke med i aftalen?
Bent Bøgsted (DF), 2021-03-09:
Jamen det er nok, fordi vi ikke blev bedt om at være med.
Nu kan jeg ikke lige huske, hvordan forløbet var, for jeg var ikke selv med til aftalen, men jeg tror faktisk, at vi blev smidt ud.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-09:
Nej, sådan var det ikke.
Vi sad omkring et firkantet bord i Finansministeriet, inklusive Dansk Folkepartis forhandler, hr. Hans Kristian Skibby.
Der blev vi præsenteret for noget, der var et aftaleudkast, og så på et tidspunkt syntes Dansk Folkepartis forhandler ikke længere, at Dansk Folkeparti skulle være med.
Men det var lidt svært at fange begrundelsen, vil jeg sige.
Så nu spørger jeg: Hvis Dansk Folkeparti har tænkt sig at stemme for alle de lovforslag, som udmønter aftalen, hvorfor var Dansk Folkeparti så ikke med til at indgå aftalen?
Bent Bøgsted (DF), 2021-03-09:
Jamen det må ordføreren spørge hr. Hans Kristian Skibby, der sad med ved bordet, om.
Jeg sad ikke med til de forhandlinger, og havde jeg siddet med til de forhandlinger, så havde der nok været et lidt mere hårdhændet forhandlingsforløb.
Men jeg sad ikke med der, og jeg ved ikke lige, hvad det var, men der var selvfølgelig noget deri, som Dansk Folkeparti ikke kunne støtte.
Men jeg kan garantere for, at hvis jeg havde været med, så var regeringen ikke sluppet så billigt, som de er her.
Karsten Hønge (SF), 2021-03-09:
De ledige skal videre så hurtigt, som det overhovedet kan lade sig gøre, for det værste for en arbejdsløs er at blive fanget i ledighed.
SF støtter lovforslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2021-03-09:
Men når vi ser på, hvem det er, der mister deres arbejde, hvem det er, der får en fyreseddel, hvem det er, der har svært ved at komme ind på arbejdsmarkedet,
kan vi jo netop se, at det er nogle af dem, som er på kanten af arbejdsmarkedet; det er nogle af dem, der lige nu bliver ramt af 225-timersreglen.
Giver det så ikke bedre mening i stedet for at se på, hvordan vi, når vi begynder at åbne op – det ser heldigvis lysere ud – kan sørge for, at vi kan hjælpe de her mennesker til at få et arbejde i stedet for at komme med en pisk og sanktionere dem økonomisk, når der ikke er nogen jobs, de kan tage?
Det giver jo ikke mening.
Jeg synes, at ordføreren sagde nogle rigtig gode ting, og jeg ville ønske, at ordføreren holdt fast i de budskaber, Dansk Folkeparti tidligere har givet udtryk for, og at det var repræsentativt for hele Dansk Folkeparti.
Jeg forstår ikke, hvorfor I pludselig vendte på en tallerken i det her spørgsmål.
Samira Nawa (RV), 2021-03-09:
Regeringen besluttede i november sidste år, at alle mink på de danske farme skulle aflives, og det har haft og har fortsat store konsekvenser for minkavlerne og de dertil knyttede følgeerhverv.
Derfor lavede et flertal med Radikale Venstres deltagelse en aftale i januar i år.
Det her lovforslag, som vi taler om i dag, udmønter et hjørne af den aftale, nemlig at der etableres en særlig ordning til ledige, der har været beskæftiget inden for minkerhvervet eller følgeerhvervene, så lige præcis de her mennesker også får mulighed for en anden uddannelse og opkvalificering til at søge ind i andre brancher.
Det støtter Radikale Venstre.
Jette Gottlieb (EL), 2021-03-09:
Tak for det.
Man kan overordnet sige om det her lovforslag, at det er et ret bredt lovforslag, og man kunne også håbe, at vilkårene blev sådan for alle arbejdsløse.
Men ellers kan man jo sige, at man her fra Folketingets side skal huske på, at de folk her har mistet deres branche for altid.
Derfor er det kun fair, at de ansatte får ekstraordinære muligheder for at uddanne og opkvalificere sig, sådan at de har en fremtid i andre erhverv.
Vi har været stærke fortalere for uddannelse i hele forløbet og synes, at det er en af de løsninger, der ligger.
Man kan sige, at det er godt, at målgruppen er defineret så bredt som muligt, og at der ikke er spændt de sædvanlige snubletråde ud, som ellers kendetegner uddannelsesreglementet.
Vi håber, at mange vil bruge muligheden, f.eks. for at opkvalificere sig til grøn omstilling af vores samfund.
Vi er spændte på, om de her uddannelsesmuligheder uden de sædvanlige karensperioder, aktivering, økonomiske indsnævringer osv. giver dem, der nu er arbejdsløse, et stærkere afsæt i jobjagten og dermed vil vise, at det nuværende beskæftigelsessystems ubegribelige begrænsninger i virkeligheden er direkte skadelige, når det gælder uddannelse og opkvalificering.
For sagt enkelt: Uden mere uddannelse af lønmodtagerne har hverken den enkelte eller vores produktive arbejdsmarked nogen som helst fremtid.
Vi kunne have ønsket os, at uddannelsessatserne var højere, f.eks. 125 pct. dagpenge, som det var i gamle dage, eller at perioden for ordningen var længere, fordi det ikke er sikkert, at alle eftervirkninger når at sætte sig gennem 2021, hvilket i øvrigt 3F også har påpeget.
Det synes vi aftalepartierne bør overveje.
Men når det er sagt, støtter Enhedslisten lovforslaget.
Naser Khader (KF), 2021-03-09:
Tak, formand.
Dette lovforslag udmønter dele af den aftale, der er indgået mellem regeringen og et flertal i Folketinget, om erstatning til minkavlere og følgeerhverv berørt af covid-19.
Konkret udmønter dette lovforslag den del af aftalen, som omhandler omstilling for medarbejdere og ledige.
Det Konservative Folkeparti er ikke en del af minkaftalen.
Det skyldes bl.a., at aftalen blev for dyr.
Vi havde gerne set, at man havde lavet en dvaleordning, så man havde gjort det mere attraktivt for de avlere, der havde ønsket at genoptage deres virksomhed efter epidemien.
I stedet blev aftalepartierne enige om en enorm erstatning for, at minkerhvervet de facto bliver lukket permanent i Danmark.
Det tror vi man kunne have løst både billigere og bedre for minkavlere og følgeerhverv.
Vi pressede i lang tid på for, at der kom en afklaring vedrørende spørgsmål om erstatning til minkavlerne, og derfor er vi selvfølgelig glade for, at minkavlerne i det mindste har fået nogen afklaring.
Når alt dette er sagt, synes vi ikke, at det her lovforslag er godt, og vi støtter det ikke.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-09:
Jamen jeg skal så råbe højt, så folk kan høre mig, uden at jeg rører ved nogen ting.
Vi kan godt støtte lovforslaget.
Da regeringen på ulovlig vis dræbte minkerhvervet, efterlod det jo danskerne med en massiv regning – en regning, der var langt større, end den burde have været.
Men det gjorde også, at der var en masse mennesker, som fuldstændig uforvarende blev fanget i de her ulovligheder fra regeringens side og derfor ikke havde mulighed for at arbejde videre med det, som de gjorde.
Dem kan man så hjælpe på den her måde, og det synes vi er rigtigt at gøre.
Det bør man selvfølgelig gøre; det har man et ansvar for.
Vi er ikke med i den samlede aftale, men vi synes, det er på sin plads at hjælpe de her mennesker.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-09:
Tak for det.
Minkavlerne blev udsat for en alvorlig urimelighed, da regeringen uden at have lovgivningen til det besluttede, at hele minkerhvervet skulle slås ned og ihjel, også uden at have den nødvendige faglige ballast for, at det var en nødvendighed for at redde Danmark fra en voldsommere udvikling af coronaepidemien.
Efterfølgende bevilgede det røde flertal i Folketinget en lovgivning, som på bagkant muliggjorde det, som regeringen allerede havde gjort.
Det, der så var tilbage, var, at der skulle gives en ordentlig erstatning til minkerhvervet i Danmark for den urimelighed, som var overgået avlere og andre i branchen.
De forhandlinger gik vi til, og der kom et resultat ud af det, som vi syntes var tilfredsstillende.
Et af de elementer, der var i aftalen, var det her med, at eftersom minkavlerne jo ikke længere kunne beskæftige sig med mink – det havde man forbudt i Danmark – så måtte de finde en beskæftigelse i andre brancher, og den omstilling til noget andet at lave ville vi også gerne være med til at hjælpe med.
Normalt er det jo ikke sådan, at selvstændige i Danmark, som går nedenom og hjem, skal have penge fra de offentlige kasser til at finde på noget andet at lave, men det her var jo ikke nogen, der var gået nedenom og hjem på grund af deres egne handlinger.
Det var nogle, som var blevet tvangslukkede af det røde flertal i Folketinget.
Derfor fandt vi, at det her var retfærdiggjort at give en hjælp, som vi ikke normalt synes at statskassen skal blandes ind i.
Det synes vi fortsat, og derfor vil vi også stemme for lovforslaget.
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-09:
Mange tak for ordet, formand.
Jeg vil gerne starte med at takke for den behandling, lovforslaget har fået i dag, og for ordførernes bemærkninger.
Der er jo ingen tvivl om, at coronakrisen har haft store konsekvenser for både virksomheder og lønmodtagere på tværs af landet, og det gælder jo i særdeleshed for minkerhvervet og de følgeerhverv, der er tilknyttet, som flere ordførere også har været inde på.
Udbredelsen af covid-19 bragte i efteråret de danske minkavlere i en situation, hvor de af hensyn til den danske folkesundhed måtte aflive deres dyr.
Samtidig vedtog Folketinget i december et forbud mod at holde mink i Danmark i hele 2021.
Med det her lovforslag giver vi en håndsrækning til tidligere minkavlere, lønmodtagere, selvstændige og medhjælpende ægtefæller i minkerhvervet og følgeerhverv, der er blevet ledige som følge af det.
Lovforslaget udspringer af den politiske aftale om erstatning til minkavlere og følgeerhverv.
Her er det helt oplagt, at man har fokus på de mange grønne job, vi ved opstår med den grønne omstilling af Danmark.
Retten gælder alle typer af uddannelse lige fra et kort erhvervsrettet kursus til en hel erhvervsuddannelse.
De mange muligheder giver den enkelte de bedste kort på hånden til at skifte branche eller tage skridtet fra ufaglært til faglært.
Det er så hermed også et svar på hr. Bent Bøgsteds spørgsmål, som han rejste i sine ordførerbemærkninger: Lovforslaget, når det bliver vedtaget, vil træde i kraft den 23. marts.
Fra det tidspunkt kan kommunerne begynde at søge ind i puljen.
Men det er klart, at de, hvad kan man sige, egentlige uddannelsestilbud, som den enkelte måtte gå i gang med, som alt andet på beskæftigelsesområdet vil skulle igangsættes under hensyn til de generelle restriktioner.
Hvis man kan gå i gang på et tidspunkt, hvor der ikke længere er restriktioner for fysisk fremmøde, så gør man selvfølgelig det, ellers går man i gang via de digitale løsninger, som gælder på det tidspunkt.
Jeg håber, at lovforslaget kan være med til at hjælpe de mange mennesker fra minkerhvervet i job og understøtte fornyet udvikling, vækst og beskæftigelse i de lokalområder, der er berørt.
Jeg ser frem til den videre behandlingen af forslaget.
Tak for ordet.
Hans Andersen (V), 2021-03-09:
Tak for ordet.
For bare få måneder siden var vi vidne til en demokratisk skandale.
Regeringen valgte at udelukke Folketinget fra beslutningsprocessen og beordrede alle minkavlere i landet til at slå deres besætninger ned; en instruks, der blev givet uden lovhjemmel og i strid med grundloven.
Og som konsekvens af de handlinger blev den nu tidligere fødevareminister Mogens Jensen nødsaget til at træde af.
Der var tale om en perlerække af fejl i håndteringen af coronasmittede mink, og det har samlet set tegnet et billede af en regering, der er fuldstændig ude af stand til at varetage magten på demokratisk vis.
Det er en skam, og det er danskerne ikke tjent med.
Den danske minkbranche blev tvunget i knæ, og som følge af regeringens katastrofale håndtering står tusindvis af tidligere minkavlere, deres ægtefæller og medarbejdere nu uden arbejde.
Venstre fik med aftalen fra den 25. januar i år sikret, at både minkavlere, deres familier og følgeerhvervene får en hånd til at komme videre.
Venstre var også med til at sikre en markant bedre aftale, som giver en fuld og hel erstatning til de berørte parter.
Og i Venstre bakker vi fuldt og helt op om den særlige indsats, der kan understøtte en fornyet udvikling med vækst og beskæftigelse i de kommuner, der i særlig grad er berørt af aflivningen af mink.
Vi ønsker at hjælpe de beskæftigede i erhvervene videre til beskæftigelse andre steder.
Med dette lovforslag udmønter vi dele af den aftale, som omhandler hjælp til minkavlere og ansatte i erhvervet, så de kan komme ordentligt videre med opkvalificering.
Ledige skal så hurtigt som muligt videre og i gang med uddannelse, så de igen kan blive en del af det arbejdende fællesskab – dog ikke i den gruppe, som de troede de skulle tilhøre, nemlig minkerhvervet; det fik regeringen sat en stopper for.
Oven på minkskandalen kan og skal vi sikre en aktiv beskæftigelsesindsats, hvor ledige, der er omfattet af lovforslagets målgruppe, får ret til tilbud om uddannelse.
Dagens lovforslag kan jo ikke rette op på de fejl, som regeringen har lavet, men det kan forhåbentlig give de berørte mennesker redskaberne til at rejse sig igen og finde en ny levevej, og på den baggrund skal jeg meddele, at Venstre støtter lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2021-03-09:
Vi stemte også imod sidste gang.
Og det var, fordi vi, den første gang vi sagde ja til at forlænge suspensionen af 225-timersreglen, forventede, at det var en enlig svale, og så var det ovre, og så kom vi videre.
Men det gjorde vi ikke, og det skal ikke være sådan, at man kan være på kontanthjælp uden at deltage i de aktiviteter, der tilbydes.
Man skal ud at søge de job, man skal ud og deltage på arbejdsmarkedet, og der er stadig væk småjob, man kan få, så man kan opfylde kravet om de her 225 timer.
Henrik Møller (S), 2021-03-09:
Men ordføreren nævnte jo også selv, at det her var en forlængelse af en suspension, hvilket vil sige, at det ikke er noget fuldstændig nyt, der kommer ind fra højre.
Der i øvrigt i det her mulighed for, at man stemmer nej, hvilket man jo så i øvrigt også gør.
Derfor må det jo være en sådan lidt mere procesmæssig diskussion end egentlig en indholdsmæssig diskussion, da ordføreren og Dansk Folkeparti jo sådan set får muligheden for at sige fra over for det, man ikke ønsker.
Bent Bøgsted (DF), 2021-03-09:
Hvis nu 225-timersreglen havde været med i lovgivningen ved førstebehandlingen, havde vi ligesom tidligere kunnet skille det ad, så det var et A- og et B-forslag.
Men på grund af at det ikke har været debatteret ved førstebehandlingen, er vi afskåret fra at få lovgivningen delt.
Det kan vi ikke her, fordi det ikke er en del af den lovgivning, vi behandlede ved førstebehandlingen.
Det er en ny paragraf, der er tilføjet som et ændringsforslag, og det er det, der er en uskik.
Nej, det er det ikke, for vi ville jo gerne have stemt for lovforslaget, som vi førstebehandlede.
Det sagde vi også ved førstebehandlingen.
Forlængelse af dagpenge og sygedagpenge ville vi gerne have stemt for.
Men på grund af at det her er med, er vi nødt til at stemme gult til lovforslaget som helhed.
Naser Khader (KF), 2021-03-09:
Det Konservative Folkeparti er ikke med i aftalen om erstatning til minkavlerne.
Det er vi ikke, fordi vi mener, at aftalen blev for dyr.
Vi havde hellere set, at man prioriterede en dvaleordning.
Baggrunden har vi diskuteret tidligere, og den behøver jeg ikke gentage.
I og med at vi er med i aftalen om yderligere forbedringer af hjælpepakkerne for ikke mindst de mindre erhvervsdrivende fra den 9. februar i år, støtter vi naturligvis de ændringsforslag, der omhandler forlængelse af suspension af dagpengeforbruget frem til den 30. april, forlængelse af suspension af 225-timersreglen frem til den 30. april og forlængelse af retten til sygedagpenge frem til den 30. april.
Desværre har regeringen valgt at blande de to aftaler sammen.
Det er vi meget utilfredse med.
Vi er med i den ene aftale, men er ikke med i den anden aftale, og vi mener ikke, at regeringen på den måde respekterer, at der ligger forskellige flertal til grund for henholdsvis minkaftalen og en hjælpende hånd til de små erhvervsdrivende, som vi jo gerne vil hjælpe.
Jeg synes, at den sammenblanding af de to aftaler i dette lovforslag er dårlig stil – det håber jeg ikke sker igen.
Vi har skrevet frem og tilbage med ministeriet, og der er stadig væk forvirring omkring det.
Men når alt det er sagt, ender vi med at stemme for det samlede forslag, fordi vi mener, at ansvaret over for de små erhvervsdrivende trods alt vejer tungere end vores utilfredshed med den måde, regeringen har håndteret det her lovforslag på.
Så vi stemmer ja, men vi er meget utilfredse med processen og håber ikke, den gentager sig.
Henrik Møller (S), 2021-03-09:
Jeg er så med på det med uskikken, men det, jeg bare prøver at sige, er, at facit sådan set er det samme, om man har gjort det ene eller det andet, og det er, at Dansk Folkeparti stemmer imod det her.
Det må vel være det, der grundlæggende er det vigtigste.
Pause Pause (Pause), 2021-03-09:
Mødet er udsat.
Henrik Møller (S), 2021-03-09:
Det her er jo en forlængelse af aftalen fra den 25. januar, hvor der blev lavet en aftale omkring mink, og det her kan man sige er punkt nr. 7 i minkaftalen, hvori der er lagt op til omstilling for minkavlere og følgeerhverv.
Til det blev der i aftalen afsat 100 mio. kr.
Det opererer med to spor: et med medarbejdere og et med virksomhederne.
Det her er den første del, som har med medarbejderne at gøre, så den ramme, vi sådan set arbejder med, er i det her tilfælde 50 mio. kr.
Det er sådan, og det er klart, at hele den situation, der var omkring minkerhvervet, har medført, at den her aftale også er kommet i forhold til at give medarbejdere en mulighed for at efteruddanne sig.
Så man kan sige, at der er relativt pres på sådan rent tidsmæssigt i forhold til at komme i gang med det her.
Men det er en, synes jeg, meget fornem ordning, som er blevet lavet, og der er økonomi omkring det.
Der er den her økonomiske ramme, så det bliver også et spørgsmål om at appellere til dem, der er inden for rammen her, til hurtigst muligt at komme i gang med nogle uddannelsesønsker.
Fra Socialdemokratiets side af kan vi anbefale lovforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-10:
Dansk Folkeparti foreslår med dette beslutningsforslag, at et lovforslag om indfødsretsmeddelelse udformes sådan, at der fremsættes særskilte lovforslag for ansøgere fra forskellige hovedgrupper af lande.
Forslagsstillerne ønsker, at lovforslag om indfødsretsmeddelelse udarbejdes som flere lovforslag opdelt i landegrupper.
Den ene landegruppe består af ansøgere fra de såkaldte MENAPT-lande bestående af lande fra Mellemøsten, Nordafrika, Afghanistan, Pakistan og Tyrkiet.
Den anden landegruppe består af ansøgere fra vestlige lande, og den sidste landegruppe består af ansøgere fra ikkevestlige lande uden de lande, jeg nævnte før.
Lad mig starte med at sige, at vi ikke fra regeringens side kan støtte beslutningsforslaget.
Jeg har svært ved at se, hvorfor der er behov for at dele lovforslag op på den måde.
Der gælder i dag et sæt regler for, hvornår man kan blive dansk statsborger, som et bredt flertal i Folketinget står bag.
Det er nogle krav, vi stiller, for at blive dansk statsborger, og vi har ad flere omgange strammet kravene, så det i dag virkelig kræver en solid indsats og stor dedikation at blive dansk statsborger.
Tildeling af statsborgerskabet til udlændinge er en stor tillidserklæring fra vores samfunds side.
Når en person er optaget på et lovforslag om indfødsretsmeddelelse, vil pågældende således opfylde de høje krav, vi stiller, eller have fået dispensation fra en eller flere betingelser af det udvalg, der sidder her i Folketinget og behandler sagerne.
Det sker, uanset hvilken nationalitet eller oprindelse personen har.
Herudover er der en række internationale forpligtelser, som Danmark har tiltrådt.
Det vil rejse spørgsmål i forhold til nogle af de forpligtelser, hvis man opdeler lovforslaget i flere lovforslag, med henblik på at personer fra visse landegrupper ikke skal kunne erhverve dansk indfødsret ved naturalisation, som det hedder, selv om de i øvrigt opfylder betingelserne.
Det vil således kunne sætte spørgsmålstegn ved, om personer fra visse landegrupper reelt har mulighed for naturalisation, hvis de de facto er udelukket fra at opnå dansk statsborgerskab, fordi Folketinget ikke vil stemme for lovforslag for visse personer fra landegrupper.
Hertil kommer, at der er et forbud mod diskrimination, som er fastsat i flere internationale konventioner.
Så alt i alt har jeg lidt svært ved at se, hvad formålet med sådan en opdeling skulle være.
Jeg frygter, at det vil diskriminere visse grupper af personer på baggrund af deres nationalitet, og det ønsker vi ikke fra regeringens side.
Derfor kan vi heller ikke støtte beslutningsforslaget.
Men vi vil meget gerne drøfte, om der er behov for at ændre på nogle af de krav, vi stiller, for at blive dansk statsborger.
Det er netop derfor, vi har indkaldt til de igangværende forhandlinger på indfødsretsområdet, som jeg i øvrigt ser meget frem til at fortsætte, også med forslagsstillernes parti.
Tak for ordet.
Joy Mogensen (S), 2021-03-10:
Den økonomiske vished for at kunne planlægge videre ville vi i hvert fald politisk kunne præsentere en aftale for, hvis vi alle sammen lige pludselig bliver enige, når vi mødes her næste gang på fredag.
Men selv da – det skal jeg også bare lige huske at nævne – skal sådan en ordning jo godkendes efter EU's statsstøtteregler.
Jeg mener, at vi på den måde skaber den bedste forudsigelighed for arrangørerne, imens vi venter på sundhedsmyndighedernes anbefalinger.
Jeg har bestemt ikke tænkt mig at lade dem stå med den usikkerhed alene.
Det er jo lige præcis det, som vi som regering har meldt ud med den her tilpassede arrangørordning: at vi ønsker at give dem en ramme for at kunne planlægge videre med en økonomisk sikkerhed i den her meget usikre situation.
Så det er der forhandlinger i gang om.
Jeg har været til dem tidligere i dag og fortsætter dem her i de kommende dage med henblik på at give dem vished så hurtigt som muligt.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-10:
Tak for svarene.
Det gjorde desværre nok hverken mig eller festivalerne meget klogere.
Men hvornår regner ministeren helt præcis med – det må ministeren kunne sige nu, hvor ministeren siger, at der pågår forhandlinger – at festivalerne kan få vished?
For de er både parate til at nedskalere og indføre alle de påkrævede sikkerhedsforanstaltninger.
De vil bare gerne have lov til at planlægge og afholde den festival, de holder så meget af.
Så det, ministeren så siger, er, at det betyder, at festivalerne fortsat ikke ved, om de er købt eller solgt.
Hvad nu, hvis det viser sig, at regeringen lukker sommerens festivaler, hvordan er festivalerne så dækket ind?
De sidder lige nu og forhandler kontrakter med kunstnere og leverandører, og de savner altså en afklaring.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Vil ministeren ikke give mig ret i, at vi ofte her i Folketingssalen opdeler lovforslag i flere lovforslag, når et parti ønsker det?
Og vil ministeren ikke også godt give mig ret i, at nogle gange kan de andre partier ikke helt se meningen i det?
For de synes, at de sagtens kan stemme for eller imod hele bunken af paragraffer, der kommer i den lov, det drejer sig om, mens dem, der ønsker den opdelt, lige præcis synes, at der er dele her, der ikke passer sammen; der er nogle dele, de vil stemme for, og nogle dele, de vil stemme imod, og det kan man ikke, når det er en samlet lov.
Og hvorfor skal den kutyme, vi har herinde, om, at man opdeler lovforslag, når et parti ønsker det, ikke gælde, når det drejer sig om indfødsretsområdet?