runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susie Jessen (DD), 2024-05-29:
Tak for det.
Jeg vil gerne vende tilbage til noget af det, som blev debatteret her før pausen både af Liberal Alliance og min kollega i Danmarksdemokraterne.
Det handler om, at man ved Enhedslistens årsmøde i maj behandlede et forslag fra 22 medlemmer af Enhedslisten om at genoptage samarbejdet med DFLP.
Nogle af dem, som havde stillet det her forslag, var bl.a. medlemmer af Enhedslistens hovedbestyrelse.
På det her tidspunkt var DFLP jo under mistanke for at have deltaget i terrorangrebet den 7. oktober, og de har i øvrigt også selv bakket op om terrorangrebet den 7. oktober.
Det var så, før den der video kom, hvor man så, at en 21-årig fra kibbutz Nahal Oz blev knivdræbt af de selv samme.
Det er jo i sig selv vildt at stille sådan et forslag, men det er forståeligt, når man jo så den 4. maj i B.T. kan læse en af Enhedslistens medlemmer sige, og jeg citerer: »Jeg anser både Hamas og andre grupper som modstandsgrupper ...«.
Han er ikke afvisende over for, at Enhedslisten i fremtiden samarbejder med Hamas.
Det, der er vigtigt for mig at få svar på i dag, er, om Enhedslisten kan have medlemmer, som anser Hamas som en modstandsbevægelse.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-29:
Jeg er lidt i tvivl om, om ordføreren kun snakker om logning eller også om kameraovervågning og andet.
Men hvis det gælder logning, mener vi, at politiet skal have mulighed for at foretage målrettet logning af mistænkte personer, men ikke masselogning af alle menneskers telefoner.
Det er jo også det, som EU har sagt, altså at det er der, problemet er.
Det er, hvis man går efter alle.
Jeg anerkender, at det her er en udfordring, men jeg vil gerne anfægte lidt, at man bruger sagen, altså den her forfærdelige historie om de kidnappede piger, for i det tilfælde var det sådan set først og fremmest det, at politiet kom for sent i gang og måske heller ikke havde de nødvendige ressourcer.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-05-29:
Nu stillede ordføreren jo så mig nogle spørgsmål: Skal man rumaflytte alle danske hjem?
Nej, det synes jeg ikke man skal.
Skal man opsætte overvågningskameraer på alle gadehjørner?
Nej, det synes jeg heller ikke man skal.
Det her værktøj er det suverænt bedste, mest efterspurgte og mest ønskede værktøj hos politiet, fordi det hjælper dem med at opklare alvorlig kriminalitet og hjælper dem med at kunne løse opgaver steder, hvor der sker meget kriminalitet.
Derfor er det her det allerallermest effektive værktøj, hvis man spørger politiet.
Nu vil Enhedslisten så ikke bakke op om, at man kan bruge det her værktøj.
Hvad er så Enhedslisten svar til mig, politiet og alle andre?
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-29:
Jeg tror, vi er inde i kernen af diskussionen her, for politik handler jo om at prioritere, og den prioriteringsdiskussion, hr. Martin Lidegaard opstiller, er om, om velfærden skal være for de ældre, eller om den skal være for de unge.
Men den prioriteringsdiskussion, vi på venstrefløjen ellers har sagt noget om, er jo, om man vil bruge pengene på skattelettelser, eller om man vil bruge dem på velfærden.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-05-29:
Tak for det.
Jeg vil gerne følge op på det spørgsmål, som min kollega hr. Christian Rabjerg Madsen stillede til hr. Pelle Dragsted lige før.
For hr. Pelle Dragsted sagde, at det var et svært spørgsmål, som det ikke var nemt at svare ja eller nej til.
Jeg synes egentlig, det er et meget nemt spørgsmål at svare ja eller nej til.
Synes man, at ja, politiet skal have ressourcerne til at kunne opklare den sag, som ordføreren selv nævnte, men jo også voldelige overfald, drab, og hvad vi ellers ser i vores gader i det her land, eller at nej, man skal ikke have mulighed for det?
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Pelle Dragsted, om han meget klart kan svare på, om hr. Pelle Dragsted fremover mener politiet skal have adgang til at bruge teledata og loggede oplysninger.
Her kunne jeg godt tænke mig så at få et svar, der var ja eller nej.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-29:
Helt tilbage fra dengang folk vandrede på motorvejene, har det været vores holdning, at det her var et europæisk problem, som man skulle forsøge at håndtere sammen med de andre lande, og at det ikke er særlig solidarisk at sige til Grækenland, Italien eller andre lande: Det klarer I bare.
Det er jo en del af at være med i et fællesskab.
Det er jo også, at man hjælper hinanden.
Det troede jeg egentlig også Venstre mente, når det gjaldt europapolitikken.
Så ja, det er vores holdning.
Ordet solidaritet er jo sjældent fremmed for mig og Enhedslisten.
Kim Valentin (V), 2024-05-29:
Det er nemlig en sag, vi har behandlet.
I går hørte jeg, at selve solidaritetsmekanismen går man sådan set ind for i Enhedslisten, altså det her med alle de mennesker, der kommer ind.
Det er Danmark jo undtaget for, fordi vi har retsforbeholdet, men Enhedslisten vil altså gerne have, at vi tager del i den migrantstrøm, der kommer ind over Middelhavet, på lige vis med alle andre lande i EU.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-29:
Vi stemte imod i Europa-Parlamentet fra Enhedslistens side, fordi vi ikke syntes, det var nogen god aftale, og det var der flere årsager til.
Noget af det var, at vi ikke syntes, at den solidaritetsmekanisme var god nok, men jo også, fordi der i aftalen ligger de her ting om f.eks. at samarbejde med nogle meget brutale regimer i Nordafrika, for slet ikke at snakke om Erdogan, omkring håndteringen af de her flygtningestrømme.
Hr. Alex Vanopslagh talte tidligere om det her med Vesten, vores retsprincipper og vores retsstat, og jeg tror, at noget af det vigtigste, vi kan i den kamp, er at stå fast på vores egne værdier.
Det synes jeg man kan have lidt svært ved, hvis man samarbejder med nogle af de regimer, som måske repræsenterer det præcis modsatte af, hvad vi står for.
I forhold til hvad man skal gøre – nu løber tiden – vil jeg sige, at det med migration er en kæmpe diskussion, men det bedste, vi kan gøre, er jo at skabe en fremtid i Afrika og andre steder, så unge mennesker ikke tager den her farefulde færd.
Jeg kan måske uddybe det i andet svar.
Kim Valentin (V), 2024-05-29:
Det er jo sådan, at en af de store udfordringer i Europa er migrantstrømmen over Middelhavet.
Når den migrantstrøm kommer op imod Europa, udfordrer det jo vores humanisme.
Vi har så fået lavet en asyl- og migrationspagt.
Hvor stiller Enhedslisten sig egentlig til asyl- og migrationspagten?
Kan man forestille sig, at Enhedslisten ville gå ind for, at vi skulle indføre den, og hvordan har man det med den solidaritetsmekanisme, der ligger i pagten?
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-29:
Altså, vi mener, at den logningsbekendtgørelse, der er, er i strid med EU-retten, og den er i strid med de grundlæggende borgerrettigheder, man har, så det er vi ikke tilhængere af.
I forhold til det der med at sige, at det er nemt, kan jeg så spørge spørgeren tilbage: Skal vi indføre rumaflytning i alle hjem i Danmark, fordi det måske kunne opklare nogle forbrydelser?
Altså, vi har jo alle sammen et sted, hvor den grænse går, og det er ikke nemt.
Der er ting, vi kunne indføre.
Vi kunne indføre kameraovervågning i alle hjem i Danmark.
Det er bare for at sige, at jeg synes, det er sådan lidt plat, at spørgeren siger, at det ikke er spor svært.
Retten til privatliv er noget fundamentalt i et retssamfund også.
Jeg er lige så bestyrtet over de forfærdelige historier.
Det er jo fuldstændig sindssygt.
Så man kan jo godt være foranlediget til at tænke, at vi bare skal give slip på alt, for at det her aldrig kan ske, men vi er nødt til at opretholde den rigtige balance i de her spørgsmål.
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Når vi går ind for skattelettelser, er det, fordi vi både har brug for flere midler til at investere i de forebyggende indsatser og har brug for hænder.
Det er 6 mia. kr. efter tilbageløb, som den seneste skattereform har kostet.
Det er 63 mia. kr., som tilbagetrækningsordningerne koster.
Det er langt flere penge, vi i øvrigt har postet i behandlingen af +65-årige.
Jamen det tror da pokker, at folk så ikke gør det, for det er bedre at gå på seniorpension.
I et velfærdssamfund følges ret og pligt ad – hvis man kan bidrage, bør man bidrage.
Peter Skaarup (DD), 2024-05-29:
Det er fint, at vi er enige om det, i hvert fald på den korte bane.
Vi ved jo alle sammen godt, at det er amerikanerne, der har de bedste kapaciteter, de bedste våben, den bedste teknik i det her spil.
Vesten i øvrigt har det meget, meget svært, og der er mange lande, der i lang tid har skåret ned på forsvaret.
Kan hr. Martin Lidegaard fortælle, hvordan hr. Martin Lidegaard og Radikale Venstre ser de fremtidige muligheder for at kunne gøre noget i forhold til Rusland på alle planer?
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Det bliver hr. Peter Skaarup og jeg ikke uenige om.
Radikale Venstre har støttet hver eneste pakke til Ukraine, både militært og økonomisk, og det vil vi fortsætte med at gøre.
Jeg bilder mig slet ikke ind, at sanktioner kan gøre det alene, men jeg bilder mig faktisk ind, at det, hvis man tog den beslutning i EU, at nu udfasede man, hvad man rent teknisk sagtens kunne, importen af fossile brændsler fra Mellemøsten og Rusland lineært over f.eks. 10 år, ville ramme Putins inderkreds, oligarker, hele apparat og økonomi og krigsøkonomi på en helt, helt anden måde og give ham langt større udfordringer i et længere perspektiv.
Det gælder også i forhold til at kunne lave ulykker andre steder end i Ukraine.
Og da det samtidig vil give os mere stabile, grønne, billige energipriser i Europa og tilgodese andre sikkerhedspolitiske hensyn, f.eks. over for Kina, synes jeg faktisk, der er rigtig meget, der taler for, at man går ned ad det spor.
Men ikke som et alternativ til at støtte Ukraine militært og økonomisk på den korte bane.
Det er jeg helt enig i.
Peter Skaarup (DD), 2024-05-29:
Tak for det, og tak til hr. Martin Lidegaard for talen.
Talen kom godt rundt også om det udenrigspolitiske, og jeg har også lagt mærke til, at hr. Martin Lidegaard har spurgt nogle af de andre ordførere i dag, specielt i forhold til Ukraine og gas og de sanktioner, der er lavet, om vi er gode nok til at lægge pres på Rusland i forbindelse med invasionen i Ukraine.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre Martin Lidegaards vurdering af den nuværende situation.
Er det ikke rigtigt, at sanktionerne jo ikke har haft den fornødne virkning, og at de måske først på meget lang sigt vil have en rigtig god virkning på Rusland, og er det måske ikke noget andet, der skal til her på den korte bane, for at sikre ukrainernes frihed og dermed også hjælpe os selv her i Vesten?
For har Rusland fået den appetit, som de har, og vinder de ved det, kan det være, de går videre til andre lande, Baltikum og andre lande, og det kan vi være fælles om at mene i hvert fald er farligt, hvis det sker.
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Jeg er sådan set enig.
Det har de f.eks. gjort på Nyborg Gymnasium, som jo også rummer erhvervsuddannelser, også htx og hhx osv., og de har gjort det på Struer Gymnasium, altså campusmodellen, hvor man kommer ind, og hvor de sådan, hvad jeg synes er genialt, har den tilgang, at de, hvis man så undervejs finder ud af, at det ikke var der, man hørte til, og det kan godt være, at de ikke helt burde gøre det, så skubber de unge over i den anden linje med fuld merit og får dem placeret der, hvor de skal være, men det er i det samme ungdomsmiljø, uden at der er for mange piger eller drenge, og uden at de skal miste anseelse, og jeg tror, det er den tankegang, der kan gøre, at vi kan få flere ind.
Hvis man laver et adgangskrav til gymnasiet, tror jeg desværre, det vil have den effekt, at alle så i endnu højere grad vil på gymnasiet, fordi det er det fineste.
Det synes vi ikke det er, men vi frygter, at man vil skabe den bevægelse.
Anni Matthiesen (V), 2024-05-29:
Nu må vi jo se, hvor den lander.
Der er jo ingen, der siger, at det nødvendigvis skal være 7, det kunne f.eks. også være 6.
Men der, hvor jeg bare synes problemet er i dag, er, at der er alt for mange unge mennesker, som helt pr. automatik vælger gymnasievejen, og som dermed, når de starter der, også møder nogle krav, som gør, at de falder fra, eller at de for den sags skyld havner i mistrivsel.
Og apropos mistrivsel synes jeg jo faktisk, det er at skyde de unge mennesker i foden, hvis vi ikke laver en tidligere indsats for at sikre, at de kommer på den rette hylde fra starten.
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er faktisk utrolig glad for at få det spørgsmål fra fru Anni Matthiesen og fra Venstre, fordi jeg ved, at vi her har en fælles arv om, at vi også ser uddannelse som en grundlæggende frisættelse af det enkelte menneske.
Nu talte statsministeren om Grundtvig, og her vil jeg også sige: »Og han har aldrig levet, som klog på det er blevet, han« – hun – »først ej havde kær«.
Vi tror ikke, at vi kan tvinge de unge over i erhvervsskolerne ved at højne adgangskravet for gymnasierne, vi tror ikke, at det fungerer på den måde, og vi tror hverken, at vi får flere faglige elever eller en større gennemførelsesprocent.
Vi tror, at vi er nødt til at lave nogle gymnasier, hvor vi også får dem ind, typisk drengene, dem fra yderområderne, der som udgangspunkt ikke har så høj en karakter.
For vi kan jo se, at langt de fleste gennemfører, at de kommer ud med uddannelse, og at de går videre til velfærdsuddannelserne, især dem, der har mellem 5 og 7 i karakter.
Hvis vi laver et karakterkrav på 7, lukker vi jo op til 30 pct. af de nuværende gymnasieelever ude.
Anni Matthiesen (V), 2024-05-29:
Jeg vil gerne følge lidt op på det, der tidligere blev spurgt ind til, i forhold til ungdomsuddannelserne, for der var jo rigtig mange ting i hr. Martin Lidegaards tale, som jeg holdt meget af.
Der blev jo talt om øget kvalitet i alle uddannelser, og der blev talt om, at vi skal bekæmpe unges mistrivsel osv., altså alle de der fine ord.
Men det er jo faktisk sådan, at antallet af unge mennesker de næste år er faldende, og det betyder, at der er kamp om de samme unge mennesker, og at vi, som der også blev sagt tidligere, også har en kæmpe udfordring med at få unge nok til at vælge en erhvervsuddannelse, så vi også har unge mennesker, som bliver smede, elektrikere osv., og som dermed også kan hjælpe med til at håndtere den grønne omstilling.
Noget af det, som jeg bed mærke i, var så, at hr. Martin Lidegaard sagde, at Radikale Venstre ikke ville være med til at kigge på adgangskravene til gymnasiet.
Hvad er årsagen til det, når vi ved, at der faktisk sidder mange på gymnasierne i dag, som mistrives, fordi presset er for hårdt?
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Vi har brug for alle kompetencer.
Vi har i øvrigt allerede skåret meget, meget hårdt i de humanistiske uddannelser allerede, og den dimensionering, vi lavede for 10 år siden, slår først igennem nu.
Så det er ikke sådan, at vi uddanner en masse historiefolk eller sådan noget, som der slet ikke er brug for.
Vi skal jo bruge lidt til gymnasier og andre steder.
Men jo, jeg vil meget, meget gerne, og jeg er ekstremt optaget af at løfte kvaliteten af erhvervsuddannelserne og få flere elever ind.
Kunne vi forestille os, at vi laver en mere erhvervsrettet hf, hvor man tager en lidt kortere hf, og så kan springe direkte på erhvervsuddannelsen og f.eks. også afkorte den lidt?
Så ved vi, at de bliver, og at der er mindre frafald.
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-05-29:
Jeg har ikke et ønske om at smadre noget som helst.
Det har Socialdemokratiet sådan set heller ikke.
Ingeniører er med til at designe, hvordan vindmøllerne skal se ud, og jeg er enig med hr. Martin Lidegaard i, at vi også har behov for dem.
Men det, der mangler lige nu – vi ved jo i stor udstrækning godt, hvordan man bygger vindmøller – er folk, der kan finde ud af at sætte dem op ude i den virkelige verden, så vi rent faktisk får rejst nogle vindmøller.
Og der synes jeg måske bare, at der i de kommende år i lidt mindre grad er behov for folk, der eksempelvis læser humaniora på universiteterne, og i større grad behov for lidt flere, der eksempelvis læser til smed eller industritekniker.
Jeg vil bare høre, om hr. Martin Lidegaard ikke er enig i det.
For ellers får vi ikke rejst de vindmøller, og så taler man jo med to tunger.
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Det er i hvert fald ikke et mål, at man lukker 7 pct. af studiepladserne på DTU, hvor de ingeniører, der skal lave de vindmøller, plejer at gå.
Der står jo en kø af unge, der gerne vil læse til ingeniør.
Der står en kø af grønne virksomheder, der gerne vil have ingeniørerne – og nu lukker regeringen 7 pct. af uddannelsespladserne på DTU.
Det kan jeg ikke se logikken i, men jo, jeg vil gerne have flere elever på erhvervsuddannelserne.
En model, jeg er virkelig optaget af, for også at tale løsninger, er det, man gør på Nyborgs ungdomsuddannelser og i Struer, hvor man lægger alle erhvervsuddannelser og ungdomsuddannelser, altså gymnasiale uddannelser, sammen under ét tag, og så har man ét optag.
Alle kommer ind under det samme tag; man starter på en linje, og hvis man undervejs finder ud af, at man i virkeligheden ikke skulle læse på gymnasielinjen, så kan man gå over på erhvervslinjen, eller omvendt.
Det er en kæmpe succes.
Det er jo ikke i Nordjylland og Vestjylland og på Fyn, vi har problemer med elever på erhvervsskolerne.
Det er omkring de store byer.
Så måske kunne vi lære noget af det, man gør i nogle af yderområderne i Danmark, og gøre noget af det, der virker, i stedet for at begynde at smadre hf og gymnasiet.
For vi har jo også brug for velfærdsmedarbejdere, som vi hørte statsministeren sige.
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-05-29:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg synes, hr. Martin Lidegaard er en sympatisk mand.
Han siger, at der gerne må komme flere unge mennesker ind på gymnasierne; det kunne være dejligt, hvis de kom på erhvervsskolerne, og det er også fint, hvis de vælger professionsuddannelserne, og de må vælge universiteterne, hvis de har lyst.
Det må efterhånden stå klart for de fleste, hvis man kigger på, hvor mange vindmøller der eksempelvis bliver rejst, at det, der er mangel på lige nu ude på vores arbejdsmarked, hvis vi skal i mål med den grønne omstilling, er folk, der kan finde ud af at sætte de her vindmøller op.
Derfor vil jeg egentlig bare gerne spørge hr. Martin Lidegaard sådan lidt direkte: Er det så ikke et selvstændigt mål, selv for Radikale Venstre, at der måske i de kommende år er nogle færre, der skal læse historie eller religionsvidenskab, og nogle flere, der skulle tage og læse til smed?
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Det vil måske undre hr. Peter Skaarup, og det er også lidt specielt, at Radikale her skal stå og sige, at vi faktisk ønsker en styrket forsvarsindustri og et styrket forsvarssamarbejde i EU.
Vi bliver nødt til at kunne mere selv, stå mere på egne ben.
Vi risikerer jo en Donald Trump som præsident i USA, så hvis vi ønsker at kunne støtte Ukraine også i egen ret og i øvrigt forsvare os selv, bliver vi nødt til at kunne mere og kunne tage vores skæbne i egen hånd.
Jeg vil bare insistere på, at når vi taler sikkerhedspolitik, taler vi ikke kun om forsvar og våben.
Vores økonomiske politik og energipolitik er også sikkerhedspolitik, og det er nok så vigtigt.
Lars Arne Christensen (M), 2024-05-29:
Nu er det jo sådan, at der er mange af os herinde, der bruger ChatGPT, f.eks., og det er ikke mange dage siden, at Scarlett Johansson var ude at sige, at hun mente, at hendes stemme var blevet kopieret, og det er jo en form for tyveri, at man tager folks stemme og tager deres ansigt og tillægger dem andre holdninger, end de har.
Så det er jo interessant at høre, hvilke holdninger Dansk Folkeparti og ordføreren har til sådan en form for identitetstyveri, som der latent ligger i det.
Vi har jo også et valg, der kommer; vi har europæere, der skal ud at stemme, og vi vil gerne have sikkerhed omkring vores valg.
Det er et faremoment, at vi har de her ting kørende.
Hvad tænker ordføreren om det?
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-29:
Jeg ved ikke, hvad det er, ordføreren taler om.
Hvad er det for et delikt i straffeloven, der skulle være overtrådt?
Der er jo ikke noget, der hedder identitetstyveri.
Det er jo velkendt, at man inden for satire kopierer personer.
Jeg ved ikke, om ordføreren kan huske f.eks. på DR, hvor man havde Svend Auken og Uffe Ellemann-Jensen, der sad og gnæggede nede i Folketingssalen, og så lagde man nogle andre stemmer på.
Var der nogen, der troede, at det var dem?
Nej, det var der næppe.
Vi gjorde os faktisk i modsætning til DR den ulejlighed at deklarere tydeligt, at vores i øvrigt, synes jeg selv, ganske morsomme gengivelse af statsministeren var genereret af AI.
Men jeg tror i virkeligheden, det siger mere om ordføreren og hans opbakning til regeringen her, hvis man reelt tror, at statsministeren går ud i at afvikle påske, pinse og jul.
Lars Arne Christensen (M), 2024-05-29:
Tak, og tak for en fin og finurlig tale.
»Blinkende lygter« er i sandhed en fantastisk film og en del af dansk filmtradition.
Måske er der en ny tradition på vej i Folketinget.
Jeg håber det ikke, men Dansk Folkeparti og Liberal Alliance har i hvert fald kastet sig ud i noget nyt med deepfake og AI.
Statsministeren nævnte det også i sin tale.
Hos Moderaterne mener vi også, at det jo nok er lidt en uskik at stjæle folks identitet, ansigt, stemme og med deepfake og AI tillægge dem lidt andre holdninger, end de egentlig har almindeligvis.
I er jo i Dansk Folkeparti kendt for at være hårde over for kriminalitet, så hvordan stiller Dansk Folkeparti sig til sådan et identitetstyveri, kan vi kalde det, med deepfake ved hjælp af AI?
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-29:
Jeg må sige, at i forhold til udenrigsministeren gør jeg mig absolut ingen forventninger.
Jeg kender ikke en minister, som er mindre troværdig, og som er villig til at sige hvad som helst for bare at klamre sig til magten.
Så ham tror jeg man skal passe på med at bygge noget på.
Derfor tror jeg også, at det nok skal gå godt, hr. Alex Vanopslagh.
Den dag kommer, hvor solen står op over et borgerligt Danmark og vi i fællesskab kommer til at sætte en ny retning.
Martin Lidegaard (RV), 2024-05-29:
Nu forstod jeg spørgsmålet, og det er korrekt forstået.
Vores udgangspunkt er jo, at uddannelse ikke behøver at være et nulsumsspil.
Vi vil hjertens gerne holde hånden under jurastudiet i Esbjerg; vi vil gerne tilføre flere penge til uddannelsesområdet.
Det, vi lidt frygter, er, at hvis vi begynder at lukke uddannelser i de store byer i stort tal, ender vi med, at der samlet set er færre unge, der søger både til universiteterne og produktionsskolerne.
Det er jo også derfor, at regeringen i sidste øjeblik droppede det der med at lukke professionsskolerne i de store byer.
For alle kunne se, at det ville ende med, at vi fik færre på velfærdsuddannelserne samlet set, og vi har den samme bekymring i forhold til de videregående uddannelser.
Men jeg vil hjertens gerne give hånd på, at vi beholder jurauddannelsen i Esbjerg.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-05-29:
Jeg håber jo, at det kan blive forankret bredt i Folketinget, og at vi ikke ender i en situation, hvor Venstre og Moderaterne siger, at de også har været med til at øge antallet af bureaukrater, for at statsministeren ikke skulle tro, at det var hende, der var mærkelig, for nu at tage en anden god reference.
Hvilke forhåbninger gør hr. Morten Messerschmidt sig, i forhold til at en borgerlig regering endelig ville kunne få vendt udviklingen i forhold til mængden af administratorer i det danske velfærdssamfund?
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-29:
Jeg tror, det er noget, jeg gerne giver hr. Alex Vanopslagh en fistbomb på.