runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katrine Robsøe (RV), 2021-03-17:
Jamen vi hjælper hinanden en gang imellem, det kan vi jo lige så godt – og tak for ordet.
For mig handler uddannelse i hele Danmark om at skabe muligheder.
Det handler om at skabe muligheder for alle, uanset hvor de ønsker at bo under deres uddannelse.
Jeg bilder mig ikke ind, at vi kan have alle uddannelser alle steder, men jeg tror sagtens at vi kan gøre det bedre, end vi gør det i dag.
Vi kan skabe flere muligheder flere steder i Danmark, men det er også vigtigt for mig at understrege, at vi kun skaber reelle muligheder flere steder, hvis det er, at vi også sikrer, at kvaliteten på vores uddannelser også følger med for dem, som ligger der, hvor der er lidt længere mellem husene.
I Radikale ønsker vi, at så mange som muligt har mulighed for at uddanne sig der, hvor de har lyst til det.
Derfor ønsker vi også, at flere får mulighed for at vælge en uddannelse tæt på der, hvor de er vokset op, eller der, hvor de har bosat sig og etableret sig med familie.
For at vi kan opnå det, har Radikale bl.a. foreslået et balanceprincip, så mindst halvdelen af alle nyoprettede erhvervs- og professionsrettede videregående uddannelsespladser oprettes uden for de fire store byområder.
Det vil vi gerne understøtte med økonomiske incitamenter til at oprette uddannelser i hele landet; her tænker jeg bl.a. på muligheden for at lave et regionaliseringstaxameter og muligheden for at lave en økonomisk kobling til de strategiske rammekontrakter, så vi rent faktisk også økonomisk understøtter den udvikling, som vi ønsker at have, vedvarende.
Men vi skal ikke bare oprette uddannelser i blinde og så krydse fingre for, at nogle gider at læse på den uddannelse i lige præcis den by, hvor uddannelsen bliver oprettet.
Jeg tror, at det er vigtigt, at vi både ser på, hvorfra der er efterspørgsel efter en uddannelse – altså, om det er fra lokalområdet og dets erhvervsliv og offentlige arbejdspladser – og på, hvor der er efterspørgsel efter uddannelsen fra kommende studerende.
Men jeg tror, at vi kan understøtte det ved at sikre god kvalitet og dialog, og ved at man rent faktisk forpligter hinanden.
For mig giver det f.eks. god mening, at vi ser på, at en kommune, der f.eks. gerne vil have en pædagoguddannelse, naturligvis både skal hjælpe med praktiskpladser, men også med at finde studerende, som f.eks. kan være det ikkeuddannede personale, der er i kommunens børnehaver, og hjælpe dem med rent faktisk at komme i gang med uddannelsen.
Samtidig skulle vi gerne have arbejdspladser til de studerende, når de er færdige med deres uddannelser, og derfor foreslår vi også, at regionale ledighedsforskelle tænkes ind i dimensioneringsmodellen.
Jeg tror på, at vi kan skabe flere muligheder for alle i hele Danmark, men jeg ved også, at det ikke kommer af sig selv, og derfor ser jeg meget frem til, at uddannelsesministeren får inviteret til forhandlinger, så vi kan få sat handling på de fine ord, og jeg forventer også, at det bliver på den her side af sommerferien.
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-17:
Jeg bliver nødt til at spørge lidt til de her 7.000 uddannelsespladser, der som sagt er Venstres målsætning frem mod 2025.
I lyset af at vi vel har i størrelsesordenen 250.000 studerende, synes ordføreren så, det er ambitiøst at arbejde i retning af, at 7.000 flere ud af de 250.000 skal have mulighed for at tage deres uddannelse uden for de store universitetsbyer eller ej?
Er det ambitiøst, eller er det ikke ambitiøst?
Tak til SF's ordfører for talen.
Jeg er rigtig glad for at kunne lytte mig til, at SF er enig med Venstre i, at det decentrale grundtilskud skal øges.
Tak for det.
Så understreger ordføreren, at SF er enig i ministerens lovforslag, som netop har været i høring, omkring uddannelsesfilialer, men kan ordføreren sige mig, hvad der er af økonomi i de her uddannelsesfilialer, for det har jeg ikke rigtig kunnet finde frem til?
Astrid Carøe (SF), 2021-03-17:
Det synes jeg faktisk meget godt viser, præcis hvad det er for en øvelse, vi står med, både på børne- og undervisningsministerens område og på uddannelses- og forskningsministerens område.
For handler det om frihed, hvis der er nogle elever, der bliver afskåret fra at tage en uddannelse, fordi de ikke vil ind til de store byer?
Det sidste, jeg godt kunne tænke mig at spørge om, handler om, at der jo er undersøgelser, der viser, at det er nogle helt andre unge, der vælger uddannelserne uden for de store byer, og i et forsøg på også at få de her 20 pct. unge, der stadig væk ikke får en ungdomsuddannelse, med i vores uddannelsessystem, er det her så ikke et godt middel?
Synes ministeren ikke, at det her og de ting, vi snakker om på ungdomsuddannelsesområdet, er gode midler til også at få de 20 pct. med, som vi virkelig skal have med?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-17:
Afstand betyder noget, i forhold til hvor mange vi får med på uddannelsesvognen, og derfor er det jo en særskilt vej og et særskilt middel til at få flest mulige unge givet den uddannelse, at der ikke er for langt.
Det samme gælder, i forhold til at vi gerne vil have flere voksne ufaglærte til at uddanne sig senere i livet.
De har endnu sværere ved at bevæge sig, altså hvis man først har etableret sig med familie.
De skal også have adgangen inden for rækkevidde.
Og det gælder også vores vuc.
Så jo, alt det her hænger sammen, og i sidste ende er det her jo et samlet puslespil, vi skal have lagt, hvor vi alle sammen vinder ved at have et land i balance.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-03-17:
Det vil jeg jo glæde mig til.
Jeg tænker – bare for at tage et konkret eksempel – på bevillingsreformen, som har været italesat rigtig længe, og som vi venter på at komme i gang med.
Skulle vi ikke tage hul på den?
Skulle vi ikke tage hul på den diskussion?
Det er jo noget, der ligger i ministerens skuffe eller et andet sted, og det er ikke noget, der behøver at vente, indtil der kommer en ny plan fra regeringen.
Så tager vi fat på den lige om lidt, eller hvornår gør vi det?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-17:
Ja, det gør vi også.
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-17:
For en god ordens skyld vil jeg da gerne lige runde debatten af.
Jeg synes, det har været en rigtig, rigtig god debat, og vi er også, synes jeg, kommet vidt omkring.
Det er godt at høre, at regeringen har tårnhøje ambitioner på området – det er helt klart ambitioner, som vi i Venstre deler, og som jeg også helt klart fornemmer at alle partier i Folketinget er enige med regeringen i.
Men det sagt, så glæder vi os rigtig meget til at modtage invitationen fra ministeren til at drøfte det udspil, som kommer, før vi lukker ned til den mødefri periode, og det vil vi selvfølgelig se rigtig, rigtig meget frem til.
Jeg håber, at vi der får lidt mere klarhed over, hvad det så er for ambitioner, regeringen har – er det enkelte uddannelser, der skal flyttes, er det nye uddannelser, er det studiepladser eller studerende, det handler om?
Det synes jeg som sagt står en smule uklart efter debatten her i aften.
Men som sagt glæder jeg mig i hvert fald på Venstres vegne rigtig, rigtig meget til at blive indbudt til forhandlingerne, og det kan jo være, at ministeren kobler flere ting sammen, for som hr. Jens Henrik Thulesen Dahl nævnte her i sidste runde, så har vi et hængeparti med hensyn til universiteternes basismidler, og det kan jo være, at det kan hjælpe os på vej til at finde nogle løsningsmodeller, for så vidt angår universitetsuddannelserne, men det løser ikke problemet for professionsuddannelserne og ej heller for akademiuddannelserne.
Så der bliver nok at tage fat på, men jeg fornemmer helt klart, at der med Venstres forslag til en drøftelse her om et Danmark i bedre uddannelsesbalance også er blevet luftet idéer og givet udtryk for, hvad vi hver især lægger vægt på i den sammenhæng.
Tak for en rigtig god debat.
Astrid Carøe (SF), 2021-03-17:
Jeg tænkte lige, at nu havde vi måske også brugt lang nok tid med hinanden i dag, men nu kommer min korte bemærkning alligevel.
For når nu fru Ulla Tørnæs går op på talerstolen igen og der er mulighed for at stille spørgsmål igen, så vil jeg jo gerne indrømme en fejl, jeg begik, sidste gang fru Ulla Tørnæs var deroppe.
Det kan jeg jo godt se de ikke skal.
Men jeg kan jo også i det første forslag, der er i Venstres udspil, altså det her med at fordoble det decentrale grundtilskud, læse mig frem til, at de penge – og det var det, jeg mente tidligere – skal findes internt i uddannelsessystemet, og derfor vil jeg nu spørge, om det ikke er rigtigt, at det betyder besparelser på andre områder, på andre uddannelser i Danmark.
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-17:
Det er sådan, at det decentrale grundtilskud er en øremærkning af det grundtilskud, som institutionerne får i dag.
Der er det sådan, at man kan bruge op til 2 mio. kr. decentralt, i henhold til hvor mange uddannelsesudbudssteder man har som institution, dog maks. 12 mio. kr.
Og ja, det er en klar politisk prioritering fra Venstres side, at vi ønsker, at man lægger mere vægt på de decentrale udbud.
Det er forudsætningen for, at vi kan give de decentrale udbud flere muskler.
Så ja, det er en prioritering, vi ønsker.
Vi tror på, at det kan bane vejen for et stærkere uddannelsesmiljø og et stærkere studiemiljø de steder, hvor vi mener, der er brug for det.
Astrid Carøe (SF), 2021-03-17:
Så ramte vi den – der, hvor Venstre vil spare noget i uddannelsessystemet med det her udspil.
Og det var egentlig godt lige at få det afklaret.
Som jeg også sagde i min egen tale, vil vi også gerne have kigget på det her decentrale tilskud, men det skal selvfølgelig ikke betyde besparelser på andre områder, og jeg er meget ked af, at det er det, som Venstre kommer til at gå til forhandlingerne med.
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-17:
Men det er også en misforståelse.
Det er jo ikke en besparelse.
Det er en prioritering, hvor vi siger, hvor vi ønsker pengene skal bruges.
Frem for at bruge pengene på hovedcampus ønsker vi – nøjagtig som vi gjorde i 2017 – at man, i stedet for at man maksimum kan bruge 2 mio. kr. på det decentrale udbud, så maksimum kan bruge 4 mio. kr.
Det er ikke en besparelse.
Man fjerner ikke penge fra den pågældende institution.
Vi sender et klart politisk signal om, hvad vi vil uddannelsespolitisk, og hvad vi vil med henblik på at skabe et Danmark i bedre balance.
Det er en klar politisk prioritering, som vi står fuldstændig på mål for.
Det er ikke en besparelse.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-17:
Jeg tror, det er blevet sagt gentagne gange i dag, at det faktisk er en ambitiøs regering på det her felt, som har tænkt sig at komme med en samlet plan inden sommer, og at I alle sammen er velkomne.
Det gælder ikke mindst hr. Jens Henrik Thulesen Dahl, der med sine bemærkninger i aften har givet udtryk for, at man også fra Dansk Folkepartis side har store ambitioner – det drøfter vi rigtig gerne.
Så svaret er: Ja, det er bestemt planen, og jeg håber, at vi kan gøre det i fællesskab.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-03-17:
Det er jo dejligt at høre, at regeringen har tårnhøje ambitioner, og ministeren talte også før om at tage politisk styring, og at vi skulle i arbejdstøjet, og at vi skulle i gang.
I Dansk Folkeparti vil vi rigtig gerne være med, og vi vil også rigtig gerne komme i gang, men jeg synes måske nok, det har været lidt svært at komme ret meget i gang i lang tid.
Altså, noget af det, der vel også skal på plads i forhold til det her, er bevillingsreformen.
Hvordan skal basisbevillingerne fordeles?
Skal de fordeles anderledes, hvis institutionerne skal levere anderledes?
Vi har nogle uddannelser som f.eks. læreruddannelsen, som står foran at skulle revideres – skal de også tænkes ind i en ny struktur?
Bør vi egentlig ikke have en mere overordnet strategi for, hvad vi vil med hele uddannelsesområdet, ikke bare på ministerens område, men også på ungdomsuddannelsesområdet?
Så kan ministeren ikke løfte sløret en lille smule for, om man sidder og laver strategier og planer, som vi bliver involveret i, eller om det går, som det er gået længe, nemlig at der er meget snak og ikke så meget konkret handling?
Katrine Robsøe (RV), 2021-03-17:
Tak for det.
Jamen det er jo også hyggeligt at bruge tid sammen med jer, så der er ingen grund til at skynde sig for meget.
Og det er, fordi jeg synes, vi mangler svar på nogle meget store spørgsmål om, hvorvidt regeringen ønsker at lukke pladser og dermed faktisk også sætte over styr, at vi gerne vil sørge for, at så mange som muligt tager en uddannelse.
Og det er jo hele den her balance, vi er bekymrede for: Lukker man et sted for bare at oprette nogle pladser, som så ikke bliver besat, et andet sted?
Og nu overhørte jeg indenrigs- og boligministeren i spørgetiden tidligere, og han sagde, at der skulle flyttes uddannelsesinstitutioner.
Kan ministeren be- eller afkræfte, at der altså skal lukkes hele institutioner et sted for at åbne dem et andet sted?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-17:
Hele vejen igennem den her debat har jeg ligesom sagt, at jeg ikke står med en fiks og færdig plan.
Og det vil sige, at jeg heller ikke kommer til at kunne redegøre for en fiks og færdig plan i dag.
Det er ikke modvilje, men det må man vente med spænding på lidt endnu.
Det betyder noget, at man også, hvis man driver en virksomhed i Sønderborg, kan se, at der er unge mennesker, der uddanner sig i den by, og som kan rekrutteres som arbejdskraft.
Det betyder noget, hvad der er af muligheder, hvis man gerne vil uddanne sig, også bare uden for hovedstaden.
Og vi kan jo samtidig se, at der er nogle af de her regioner, som har en meget lav uddannelsesdækning, og derfor er det her en gevinst, hvis vi får grebet det rigtigt an.
Så jeg kan ikke bekræfte det, men jeg kan samtidig sige, at det er en opgave, vi tager så seriøst, at vi er gået til den uden at lukke døre på forhånd.
Katrine Robsøe (RV), 2021-03-17:
Bare for at slå det fast, så er det for mig ret grundlæggende, om man taler om muligheder for de unge, eller om man vrider armen om på dem for at presse dem til at være et bestemt sted.
Og derfor blev jeg også lidt bekymret, da den socialdemokratiske ordfører til slut i sin omgang på talerstolen sådan slår meget fast, at det er værdipolitik.
Eller er det andre former for værdipolitik, der spiller ind som hovedvægten i det her?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-17:
Hele min grund til overhovedet at blive politisk aktiv i Fjerritslev som 14-årig var, at jeg kunne se, at vi ikke havde lige muligheder med os hjemmefra.
Jeg kunne se det, og det var altid deprimerende: Hvad man havde af baggrund, i forhold til hvad man havde af muligheder.
Det ville jeg gerne lægge arm med, og jeg tror, at uddannelse er en af de allervigtigste løftestænger, vi har.
Og det er den værdikamp, der er helt central for mig og for Socialdemokratiet.
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-17:
Jeg er personligt af den opfattelse, at Fjerritslev Gymnasium ikke havde eksisteret i dag, hvis ikke der havde været en visionær undervisningsminister i starten af 00'erne, der som noget nyt indførte det, der i dag kaldes udkantstaxameteret.
Det var det, der skabte grundlaget for, at der også i dag kan være et gymnasium i Fjerritslev.
Godt for det.
Ministeren har flere gange nævnt det her lovforslag om uddannelsesfilialer, der har været i høring.
Hvad er det ud over uddannelsesfilialer, som ministeren overvejer skal være svaret på et Danmark i bedre uddannelsesbalance?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-17:
Vi overvejer en række tiltag, som handler om økonomi, som handler om fleksibilitet for de kræfter, som faktisk gerne vil bidrage til den her løsning, og som handler om bedre rekrutteringsmuligheder.
Vi overvejer en bred palet af ting, og forhåbentlig ender det i et så ambitiøst udspil, at det faktisk kommer til at rykke ved mulighederne for rigtig mange unge i vores land.
Jeg var selv elev på gymnasiet, lige inden udkantstaxameteret kom, og kan jo se, at det, der var den primære trussel i forhold til lukningen – selvfølgelig betød økonomi også noget – var, at man gik fra fire klasser på en årgang til tre klasser på en årgang, og man frygtede, at det ville komme endnu længere ned.
Så det der med overhovedet at have unge mennesker er jo simpelt hen kernen i det, for du kan ikke betale dig til rekrutteringen, og derfor bliver vi nødt til at have begge ting med.
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-17:
Den socialdemokratiske ordfører hjalp ikke meget på vej.
Der var en masse fine ord, men meget lidt konkret indhold, og jeg synes ej heller rigtig, at ministeren bidrager til at gøre det særlig konkret.
Jeg tror det ikke, og det er præcis derfor, vi har fremlagt et samlet bud på, hvad vi mener der skal til.
Overvejer ministeren f.eks. at se på grundtilskuddet og at se på en pulje, som kan søges, til at støtte nye udbud, hvad enten det er akademiuddannelser, professionsbachelorer eller universitetsuddannelser?
Er det sådan noget, man overvejer?
Eller hvad er det, der indgår i overvejelserne?
Så skal jeg bare lige for en god ordens skyld sige, at i Venstre lægger vi ikke op til, at der skal lukkes institutioner, sådan som jeg hører regeringen er refereret for at skulle have sagt tidligere i dag her i Folketingssalen.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-17:
Vores ambitioner er tårnhøje på det her område, og derfor har vi heller ikke begrænset os selv til at tro, at vi kan købe os til det, uanset om det så er 100 mio. kr. den her gang eller 160 mio. kr., som det var, sidst Venstre forsøgte at lægge arm med det her.
Jeg betvivler slet ikke intentionerne.
Jeg tror simpelt hen bare ikke på, at penge er nok.
Vi skal selvfølgelig se på finansieringen, vi skal se på de økonomiske rammer, vi skal se på hele fødekæden i vores uddannelsessystem, men vi skal også se på rekrutteringen.
Så det klokkeklare svar er: Vi ser på det hele, og vores ambitioner er tårnhøje.
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-17:
Det er vigtigt for mig at understrege, at de 7.000 ikke er 7.000 uddannelsespladser.
Det er 7.000 unge, som vi ønsker skal tage deres uddannelse uden for de store uddannelsesbyer.
I dag tager de uddannelsen i de store uddannelsesbyer.
Jeg synes, at fru Astrid Carøe skal læse Venstres oplæg, før hun stiller spørgsmål af den karakter, som det havde her.
For fru Astrid Carøe begår den samme fejl som hr. Bjørn Brandenborg, nemlig at hun dividerer 7.000 op i de 100 mio. kr., men det er to forskellige ting.
De 100 mio. kr. er ekstra nye penge, som vi vil give til, at man opretter ekstra udbud uden for de store universitetsbyer.
Vi har en målsætning og et ønske om, at 7.000 flere unge, altså mennesker og ikke studiepladser, tager deres uddannelse uden for de store universitetsbyer.
Astrid Carøe (SF), 2021-03-17:
Det håber jeg da også at vi kommer hen til på et tidspunkt.
Jeg har bare svært ved at få det til at hænge sammen, og jeg har læst udspillet, fru Ulla Tørnæs.
Det kan jeg garantere dig for.
Nå, men det er, som om det er lidt svært at få et svar på det, men så vil jeg prøve at få et svar på noget andet, og det handler om det her med, at vi skal bruge 100 mio. kr.
Jeg er enig i, at vi skal bruge nogle penge på det her, selv om jeg ikke tror, det er pengene alene, der gør det.
I Venstres udspil virker det, som om man skal finansiere de 100 mio. kr. ved at finde dem internt i uddannelsessystemet.
Vil det så sige, at man i Venstre gerne vil have besparelser på andre uddannelsessteder, for at man kan finde de her 100 mio. kr. til decentrale uddannelser?
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-17:
Kunne fru Astrid Carøe ikke lige sige mig, på hvilken side det står i Venstres oplæg, at det er 100 mio. kr., der skal findes inden for uddannelsessektoren?
Det står nemlig ingen steder.
Hvis nu fru Astrid Carøe havde læst oplægget, ville fru Astrid Carøe også vide, at det er nye penge.
Jeg har ovenikøbet stået og sagt det her fra talerstolen flere gange – jeg har gentaget det.
Der er ikke tale om, at vi skal finde de 100 mio. kr. andre steder i uddannelsessektoren.
Der er tale om, at vi tilfører uddannelsessektoren 100 mio. kr. Så læs lige oplægget en gang til.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-03-17:
Tak, og tak for talen.
Jeg er fuldstændig enig i, at vi skal se på særlige uddannelser, også til det private erhvervsliv, rundtom i landet.
Det er det, der kan skabe noget vækst og udvikling.
Jeg vil bare spørge ordføreren, hvilke overvejelser der ligger omkring det at lave uddannelser, som matcher beskæftigelsen, altså hvilke overvejelser der ligger bag det, der netop også står i vedtagelsesteksten.
Hvis det kunne blive uddybet, vil jeg sige tak.
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-17:
Det er jo lige præcis det, der er målsætningen her.
Vi ved, at der er en kæmpe efterspørgsel efter kvalificeret arbejdskraft i dele af landet, og den efterspørgsel kan man ikke modsvare med et udbud, fordi det simpelt hen ikke er der i dag.
Hvis man nu igen bare tager jurauddannelsen i Esbjerg, som jeg forstår SF også er interesseret i bliver til virkelighed, er der faktisk lavet arbejdsmarkedsundersøgelser, som viser, at der i kølvandet på udflytningen af rigtig mange statslige arbejdspladser er et stort behov for jurister i det område.
Derfor har man lavet en regional undersøgelse, hvor man har afdækket, at der er et behov, og det behov synes jeg vi skal efterkomme ved at oprette uddannelsesudbud.
Jura er ét eksempel.
Jeg har nævnt ingeniøruddannelsen i Sønderborg, og ministeren nævnte finansøkonomuddannelsen i Holbæk.
Men det var der heldigvis en uddannelsesinstitution, Absalon, fra Slagelse, som påtog sig, og det er en uddannelse, som i dag fungerer i bedste velgående og modsvarer det behov, som arbejdsmarkedet har, og den efterspørgsel, der er.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-03-17:
Men det er netop for at komme lidt mere ind og måske gå lidt mere systematisk til værks.
Kunne man forestille sig i den her proces med at finde ud af, om det skal være 700 uddannelsespladser, eller hvad det lige skal lande på, at man også satte ind med en form for samarbejde med virksomheder og regioner for at se på, hvad der er muligt, så det ikke kun er dem, der har råbt højest, der får det, de har brug for, men at det netop er et langsigtet perspektiv?
Eksemplet med Kalundborg er faktisk glimrende, for der er Novo Nordisk oppe, og de har jo efterspurgt diplomuddannelser og andre ingeniøruddannelser.
Nu kommer jeg selv tilfældigvis ofte oppe ved Kalundborg, og det er simpelt hen mærkbart at se den udvikling, der sker rundtom i området: hvordan huse bliver istandsat, og hvordan der kommer nye varer ind i supermarkeder og andre ting.
Det er utroligt, som man kan se de synlige fremskridt, simpelt hen på grund af at der er en virksomhed og der er kommet noget uddannelse.