runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Jeg synes, det ville være forkert nu, hvor vi faktisk er lykkedes med at samle opbakning blandt en masse lande i Europa, lave en fælles udtalelse og få en proces, hvor man skal se, om man kan enes om en fælles erklæring, altså hvor vi faktisk forsøger at forandre det her system indefra, hvis man så samtidig går rundt i offentligheden og siger: Men i øvrigt, hvis ikke det bliver, som vi ønsker, så skrider vi.
Jeg synes, der er et eller andet i, at når man nu er i gang med den her form for parterapi, er man nok også nødt til at signalere, at man tror på det.
Ja, det har vi jo også hele tiden sagt.
Vi løber den her procesrisiko, men vi efterlever domme fra domstolen.
Men vi har så en forventning om, at domstolens kurs kommer til at ændre sig, som følge af at 27 lande helt specifikt har peget på artikel 3, der handler om tortur, og artikel 8, der handler om familieliv, og sagt, at det er ved at gå for vidt, når en artikel, der handler om tortur, bliver brugt til at beskytte folk fra at blive sendt tilbage til lande, hvor man ikke synes at hospitalsbehandlingen er lige så god, som er i Nordeuropa, eller at artiklen om retten til familieliv bliver brugt til at beskytte folk, der har mishandlet deres familie på det groveste, så de skal have lov til at leve deres familieliv.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Der lægger man så til grund, at domstolen ikke har været bekendt med, at det her var en udvikling, som de politiske magthavere ikke ønskede.
Det mener jeg jo ikke er korrekt.
Derfor er det jo, når der i 27 ud af 46 lande er et politisk ønske om noget, ikke det samme, som at det er sådan, det skal gå.
Der er jo ikke et flertalsstyre i Europarådet, og det er ikke sådan, at dommerne så skal anlægge en ny tilgang til det.
For så skal de også underkende de lande, som så ikke vil ændre de her ting.
Så derfor kan man jo sige, at argumentationen ikke hænger sammen.
Man kan spørge ministeren, om det at ændre de her paragraffer kræver, at der er fuldstændig enstemmighed i Europarådet, og svaret er ja.
Man kan også spørge, om der er noget i det politiske ønske, man har, som forpligter dommerne til at ændre retspraksis, og svaret er nej.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Ordføreren kan slet ikke sammenligne Højesteret med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Det er to helt vidt forskellige domstole.
Den europæiske Menneskerettighedsdomstol, som skal dømme ud fra den europæiske menneskerettighedskonvention, er jo politisk opfundet, og den bliver på en eller anden måde også reguleret politisk.
Altså, dem, der er underlagt domstolen, sender en dommer.
Regeringerne sender en dommer, og ordføreren kan læse de paragraffer, som ordføreren siger domstolen skal dømme ud fra, som er artiklerne i den europæiske menneskerettighedskonvention.
Jeg kan ikke se noget i de artikler, jeg er uenig i.
Det er jo ikke nogle lange, forkromede love, men det er nogle ret overskuelige artikler, og den europæiske menneskerettighedskonvention er jo ikke særlig lang.
Så når vi nogle gange får nogle domme, der er helt hen i vejret, hvor voldtægtsforbrydere og alt muligt andet får lov at blive i de europæiske lande, er det jo, fordi man hos domstolen har taget de her artikler, som er meget let forståelige, som er meget letskrevne, og man på baggrund af dem har lavet en praksis, som altså er helt i skoven, og det er det system, vi vil ændre.
Artiklerne er altså fine nok, og det er også derfor, det er et mærkeligt beslutningsforslag.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Ordføreren siger, at man fra politisk side ikke vil bestemme, hvad domstolene skal dømme.
Men alligevel mener man, at man skal bestemme, at de skal omlægge deres praksisser og vurdere det anderledes.
Men man kan jo ikke sige begge dele.
Hvis det er sådan, at vi skal komme dertil, at det nu er en regeringschef eller et politisk ønske, der skal diktere, hvad domstolene skal gøre, og hvordan de skal vurdere tingene, så er der jo ikke nogen grund til, at vi herinde i Folketinget ændrer lovene.
Så kan man fra statsministerens side bare udtrykke et politisk ønske og vel så forvente, at de danske domstole skal begynde at vurdere tingene anderledes, og så er der jo ingen grund til at lave love.
Måske er det bare, fordi dommerne rent faktisk i stedet kigger på paragrafferne og de forholder sig til dem og de laver den tolkning af dem, som de måske synes er den rigtige.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Der er flere hvis'er i hr. Mikkel Bjørns spørgsmål for det afhænger også af, at domstolen rent faktisk flytter sig på det her område.
Men jeg vil sige til hr. Mikkel Bjørn, at det ikke er fugle på taget.
Kan hr. Mikkel Bjørn og Dansk Folkeparti komme på en begivenhed i historien om Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol som den, der var før jul, og som har potentiale til at rykke så meget ved det her domstolssystem?
Findes noget lignende?
Det her er ikke bare breve, der bliver sendt, det er et flertal af Europarådets lande, som er gået sammen om at sige til domstolen: I bliver nødt til at forholde sig til det her.
Og der er eksempler på, at domstolen har flyttet sig tidligere.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
Hvis domstolen underkender Danmark i udvisningsspørgsmål, vil man så tage de mennesker, der er blevet udvist, tilbage til Danmark, eller vil man betale bøden for ikke at gøre det?
Det er et meget simpelt spørgsmål, og det er jo hele essensen og kernen i, om regeringens udvisningsforslag bare er fugle på taget, eller om det er noget, der reelt kommer til at forandre dansk udlændingepolitik.
For der er ingen retspraksis for, at domstolen ændrer praksis på baggrund af breve, man sender til domstolen – ingen historisk retspraksis for det!
Så hvad er det, man har tænkt sig at gøre i det tilfælde, at domstolen underkender en dansk udvisning?
Har man tænkt sig at betale bøden, eller har man tænkt sig at tilbagetage de kriminelle borgere?
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Nu er det jo hr. Mikkel Bjørn, der bestemmer, hvad han spørger om, og det er mig, der bestemmer, hvordan jeg svarer på spørgsmålet.
Jeg vil med den ros, hr. Mikkel Bjørn har givet mig, in mente, lægge mig op ad ministeren her, for vi er ikke domstol.
Vi har en tredeling af magten.
Det, som vi står på mål for i Socialdemokratiet, er, at vi vil ændre på domstolens praksis på det her område.
Og så vil vi gøre alt, hvad vi kan for at håndtere de situationer, der måtte opstå, som udfordrer det, vi ønsker.
Derfor kan jeg nok ikke blive mere konkret i mit svar til hr. Mikkel Bjørn end det, for der er mange hvis og hvis og hvis i hr. Mikkel Bjørns spørgsmål, og den præmis mener jeg sådan set ikke jeg kan købe ind på på nuværende tidspunkt.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
Tak for det.
Hr. Frederik Vad og jeg er både enige og uenige om mange ting, men jeg respekterer, at hr. Frederik Vad altid plejer at svare på en måde, som man kan forstå.
Så jeg vil spørge hr. Frederik Vad om det, som jeg ikke rigtig kunne få svar på fra ministerens side: Hvad er konsekvensen af regeringens lovforslag i den måske fra regeringens synspunkt tvivlsomme situation, at man skulle blive underkendt at domstolen i forhold til udvisning af specifikke kriminelle udlændinge?
Vil man omgøre den udvisning, så de mennesker får lov at blive budt velkommen i Danmark igen, eller vil man udbetale en bøde til domstolen og så lade de mennesker forblive uden for Danmarks grænser?
Jeg synes, danskerne fortjener et svar på det meget simple spørgsmål.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-01-29:
Så kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren ad: Hvor længe vil ministeren give domstolen i forhold til en praksisændring?
Det her forslag lægger jo op til, at man skal have ændret praksis eller ordlyd i konventionen inden for 4 år.
Er det en tidshorisont, som ministeren også synes er oplagt?
Og hvis der ikke er sket en praksisændring, er man så klar til at tage yderligere skridt?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Det må vi jo tage bestik af til den tid, hvis det går så galt.
Det tror jeg ikke det gør.
Jeg tror, at vi kommer til at se en praksisændring.
Jeg er optimistisk, og jeg har selvfølgelig en forventning om, at domstolen kommer til at tage den her udtalelse meget alvorligt.
Og arbejdet fortsætter jo.
Vi har et udenrigsministermøde kalendersat i maj i Chișinău i Moldova, hvor udenrigsministrene skal forsøge at komme længere i retning af en ny erklæring med det her tema, altså hvor det er det her tema, der er på dagsordenen, det vil sige at gøre det muligt for medlemsstaterne at udvise kriminelle udlændinge og føre deres egen udlændingepolitik.
Jeg er glad for, at vi har taget de største initiativer i nyere tid, der handler om at få ændret praksis ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-29:
Det henviser man jo altid til.
Man siger, dengang fru Inger Støjberg lavede stramninger, og så er der så ikke sket noget siden.
Det er jo det, man glemmer at sige som socialdemokrat.
Socialdemokraterne står så deroppe og siger, at nu skal politikerne ikke have et armslængdeprincip.
Enten skal de til at bestemme over domstolen, eller også er vi tilbage ved nøjagtig det samme, for så kan vi jo skrive hvad som helst i de artikler, som de 27 har sat sig ned og gjort, at nu skal vi ændre en masse.
For virkeligheden er jo, at det er domstolen.
Er ministeren inde på nu, at politikerne kan bestemme over, hvad domstolen skal, eller accepterer ministeren, at uanset hvad de 27 lande siger og domstolen så gør noget andet, står vi samme sted, og at derfor er det vigtigt, at vi så gør, som Danmarksdemokraterne siger: at hvis ikke der sker nogen ændringer inden for 4 år, melder vi os ud?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Altså, det var en lidt sjov indledning til spørgsmålet
jeg forstår simpelt hen ikke, hvor det er, hr. Kim Edberg Andersen synes, der er sat en kniv ind i forhold til regeringens politik her.
Vi har været helt åbne om, at vi ønsker at forblive en del af EMRK.
Vi har så på statsministeren og Giordia Melonis vegne samlet et flot flertal i Europarådet, som har lavet en udtalelse – det er et af de værktøjer, der er i Europarådets værktøjskasse – til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol om, at vi synes, fortolkningen af EMRK er gået for vidt.
Det forventer vi fører til en praksisændring, og den tager vi forskud på glæderne af, kan man sige, ved at komme med et lovforslag, hvori vi lægger op til en ret markant stramning af udlændingepolitikken, strammere end nogen sinde før i Danmark og strammere, end dengang hr. Kim Edberg Andersens formand havde mit job.
I stedet for at glæde sig over det synes man så, at det er værd at, jeg vil næsten sige kokottere med alle mulige mystiske idéer her i Folketingssalen.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-29:
Tak for det.
Altså, som danmarksdemokrat er det jo nogle gange uventet, at man simpelt hen får opbakning, godt nok ud fra en anden præmis, fra Radikale Venstre, for Radikale Venstre stikker jo en stor kniv igennem det der snak, som kommer fra regeringen.
For regeringen står lige og siger, at ja, vi ændrer det, vi lægger pres på, men vi har tænkt os at følge domstolen.
Man siger, at det ikke er, hvad der står i EMRK, men at det er fortolkningen ved domstolen, der gør, at vi ikke gør det.
Radikale Venstre stikker jo klart en kniv igennem den varme luft, som regeringen har været gode til altid at lave.
Han skrev en bog, for der ville han jo gerne smide dem hjem.
Nu siger han, at det kan jeg ikke.
Ministeren står og siger deroppe, at det, statsministeren sagde i nytårstalen, også bare var varm luft, for det kan vi heller ikke rigtig.
Det er også derfor, vi har fået den her varmluftcheck.
Altså, det er varm luft på varm luft, og jeg kan godt forstå, at det er træls at stå som udlændingeminister deroppe i dag, for hold da op!
Er det ikke korrekt, at EMRK er en af dem, der blokerer for, at vi kan sende folk hjem, f.eks. hvis de nu får 1 års fængsel?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Det er klart, at vores udvisningsreform ville være et ligegyldigt initiativ, hvis vi sagde, at man bare skal fortsætte efter den praksis, der er ved domstolen i Strasbourg nu.
Det er derfor, at vi nu kommer til at fremlægge et lovforslag, der afspejler det budskab, statsministeren havde i sin nytårstale, altså at man ved 1 års ubetinget fængsel skal udvises.
Der løber vi en procesrisiko.
Der kan vi så få nogle domme imod os.
Det må vi jo tage bestik af, men det er det, der er vores mål.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Det synes jeg var endnu mere interessant, for det betyder jo, at man så fortsat vil lægge sig op ad retspraksis ved domstolen.
Det har man ikke gjort endnu, men jeg er virkelig spændt på at se forslaget nu.
For ligesom man i dag i virkeligheden siger, at man skal udvise alle, man kan, forstår jeg ministeren sådan nu, at hvis man vurderer, at det vil være i strid med konventionen og domstolens fortolkning af konventionen, så vil man ikke gøre det.
Vil det stadig væk være domstolenes opdrag i Danmark ved en straf på mere end 1 års ubetinget fængsel at vurdere, om det er i strid med konventionen, og hvis det er det, vil domstolene så stadig væk forhindre udvisninger?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Det vil være hovedreglen, ja.
Når man får 1 års ubetinget fængsel, skal man udvises, men hvis vi skal lave en model, som ikke straks vil blive underkendt både af vores egne jurister og siden af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol for at være en generel regel uden mulighed for at lave individuelle vurderinger, så er der det her behov for at sige, at det er et udgangspunkt, og det er den generelle regel, der tæller, ja.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Jeg bed mærke i to ord, som jeg syntes var meget interessante, og som pirrede min nysgerrighed.
Ministeren sagde, at den udvisningsreform, som man har annonceret at man vil komme med – vi har endnu ikke set et udspil – vil betyde, at man som udgangspunkt , og det var de interessante ord, skal udvises, hvis man får 1 års betinget fængsel og derover.
Det betyder altså ikke, at det vil være alle, der får 1 eller mere end 1 års ubetinget fængsel, der skal udvises, men kun som udgangspunkt.
Det synes jeg var ret interessant.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Når vi har taget det her initiativ sammen med 26 andre lande, er det selvfølgelig, fordi vi forventer, at det får en effekt.
Det er muligt, at hr. Kim Edberg Andersen tror det, men jeg tror ikke, at den er fuldstændig politisk tonedøv.
Jeg tror godt, den kan fornemme, hvilke veje vindene blæser i Europa.
Når f.eks. et samlet Norden og lande, som i øvrigt er kendetegnende ved at efterleve domme fra EMD, på den her måde sender så kraftigt et vink med en vognstang til domstolen, et kraftigere vink, end der nogen sinde er sendt før, tror jeg selvfølgelig, det får en effekt.
Søren Søndergaard (EL), 2026-01-29:
Bare for at undgå, at noget af diskussionen stikker sådan fuldstændig af, kunne jeg godt tænke mig at bede ministeren bekræfte to ting.
For det første: Det er regeringerne i Europarådets medlemslande, som selv indstiller et antal dommere, tre, til valg.
Altså, der sidder ikke nogen dommer i Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, uden at vedkommende er blevet indstillet af regeringerne.
Når den indstilling så er foregået, er det Europarådets Parlamentariske Forsamling, der består af medlemmer valgt af de nationale parlamenter, der vælger, hvilken af de tre dommere der skal sidde.
Jeg vil bare bede ministeren bekræfte det.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-01-29:
Tak for det.
Jeg vil egentlig følge op på det, som ministeren netop svarede på, og ikke så meget, hvad der kommer til at ske ude i Europa, hvis den her praksis ikke bliver ændret.
Hvad kommer regeringen til at gøre, hvis den her praksis ikke bliver ændret?
Nu har man skubbet på og prøvet ligesom at sende et signal omkring, at man er utilfreds med den praksis, der har været fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Men hvad, hvis praksis ikke bliver ændret?
Hvad vil Socialdemokratiet og regeringen så gøre?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Lad os sige, at dommerne er komplet ligeglade – jeg tror ikke, det kommer til at ske, men lad os nu bare gå ind i det tankeeksperiment – og fortsætter med den aktivistiske kurs, vi indimellem har været vidner til, dog med det forbehold, at jeg anerkender, at de sådan set i nogle sager har trukket i den rigtige retning efter Brightonerklæringen og Københavnererklæringen, men lad os sige, at de ikke gjorde, lad os sige, at de trak i den stik modsatte retning, så tror jeg, at der med tiden vil ske det, at centrumvenstrepartier og centrumhøjrepartier rundtomkring i Europa vil blive smidt på porten, og så vil de blive byttet ud med partier som Dansk Folkeparti, der er villige til at afskaffe alt, og partier som AfD og alle mulige andre partier rundtomkring i Europa, som er ligeglade med internationalt samarbejde.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-29:
Men det betyder jo så, at det er et spørgsmål om, hvad ministeren og regeringen tror der sker, når man beder om det.
Ministeren siger selv, at domstolen har ageret aktivistisk i sin tolkning af dommene, og hvis dommerne sidder og er ligeglade og siger, at de fortsætter ud af det her spor, er det bare, jeg spørger: Hvad er det så, man gør, når man ikke vil ændre så meget som et komma i artiklen?
Hvordan sikrer man så, at der rent faktisk kommer nogle dommere til, der lytter til det ønske, der er fra 27 lande?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Problemet er jo, at det er en relativt kortfattet konvention, og jeg synes ikke, den fejler noget.
Når man læser den, kan de fleste, tror jeg, tilslutte sig ordlyden.
Men den er blevet brugt meget aktivistisk af de her dommere igennem de senere årtier, og det betyder jo, at den er blevet brugt til at afsige domme om alverdens spørgsmål, der ikke har noget som helst med menneskerettigheder at gøre, og derudover bliver den – og det er jo det, vi taler om i dag – brugt til at beskytte kriminelle udlændinge mod at blive udvist.
Den her aktivisme hører efter min mening ingen steder hjemme.
Jeg tror, at den her domstol, fordi jeg føler mig sikker på, at den ikke er komplet politisk tonedøv, kommer til at tage det meget alvorligt, at 27 lande har sendt så kraftigt et signal, hvor man helt specifikt peger på to artikler, artikel 3 og artikel 8, som man synes at domstolen har brugt noget kreativt de senere årtier.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-29:
Tak for det.
Jeg fortsætter lidt, hvor mange andre også har været; hr. Søren Søndergaard har været inde på det her med dommerne.
Når ministeren står og siger, at man ikke ændrer så meget som et komma i den skrevne artikel, men at man faktisk bare siger til dem, at man godt kunne tænke sig, at de tolkede og dømte på en anden måde,
hvordan er det så, man rent faktisk vil sikre sig det?
Jeg er med på, at så kan de være indstillet for en længere periode og alt muligt, men de er dommere, og de har også deres egen holdning, og hvis det er tolkningen, det er galt med, går man så ind og siger: I efterkom ikke det ønske, vi havde, om, at I skal tolke anderledes, så nu sætter vi jer simpelt hen fra bestillingen, og så sætter vi nogle andre dommere ind, der lytter til, hvad et flertal af lande ønsker?
Eller siger man bare: Det var ærgerligt; vi fik ikke noget igennem alligevel?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Og derudover er det jo helt vildt, hvor mange sager den her domstol mener den skal tage stilling til.
Det er jo ikke sådan, at domstolen har en tradition for at sige: Ah, det her spørgsmål om cykelløb synes vi måske ikke er noget en menneskerettighedsdomstol behøver at forholde sig til.
Den forholder sig jo til stort og småt og til hvad som helst.
Så længe den gør det, og så længe der ligger tusindvis af sager i kø, og hvor indstillingerne til dommene bliver lavet af et eller andet stort sekretariat, som hjælper de her dommere, som afgør langt de fleste sager i skriftlige behandlinger, så føler jeg mig måske ikke på helt så sikker grund som hr. Søren Søndergaard.
Søren Søndergaard (EL), 2026-01-29:
... er jo fuldstændig forkert.
Der er jo masser af demokratisk legitimitet.
Regeringen har jo selv været med til at indstille de dommere, der sidder dernede.
Og hvis der er så stort et flertal i Europa, som det påstås, kan man jo bare indstille nogle andre dommere.
Og de nationale parlamenter kan jo bare vælge nogle andre dommere.
Så enkelt er det.
Det er en meget simpel proces.
Det er sådan set det, der hedder et demokrati.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Så vidt jeg husker, er det en rigtig fremlæggelse af, hvordan proceduren er, ja.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Men hvad i de artikler er det, hr. Lars Boje Mathiesen og Danmarksdemokaterne gerne vil ændre?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Det giver ikke nogen mening for mig.
For domstolen har brug for den legitimitet, som de europæiske lande giver domstolen.
De er afhængige af, at de har en legitimitet, at de har en politisk opbakning, og at der er en troværdighed omkring den institution.
Derfor er jeg helt overbevist om, at det her kommer til at få en betydning.
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-29:
Jeg vil så starte med at tage imod den udstrakte hånd fra fru Zenia Stampe fra Radikale Venstre.
Vi har i Alternativet også læst det høringssvar, der ligger, og særlig bidt mærke i høringssvaret fra Dansk Flygtningehjælp, som rejser en række bekymringer i forhold til lovforslaget, bl.a. at det er uklart og dårligt afgrænset i forhold til især frihedsberøvelse, som Enhedslisten også var inde på.
Det gælder jo også sårbare og børn.
Der havde vi allerede tænkt at vi skulle stille nogle ændringsforslag og i hvert fald som minimum nogle opklarende spørgsmål om lovforslaget fra Alternativets side.
Af den grund, altså fordi det her lovforslag er så uklart og dårligt afgrænset, kan vi heller ikke på nuværende tidspunkt sige, at vi vil stemme for det.
Men det er klart, at hvis vi kan blive imødekommet med nogle ændringsforslag eller andet, vil vi selvfølgelig kigge på det igen.
Dertil mener vi så, at alle dele af screeningsproceduren skal kunne monitoreres, så vi sikrer en overholdelse af EU-retten, folkeretten og EU's charter om grundlæggende rettigheder.
Det synes jeg egentlig vi alle sammen burde kunne blive enige om at vi skal overholde.
Så vil vi egentlig også foreslå, at tilsynsbesøget allerede bør starte i 2026, når loven træder i kraft, og ikke først i 2027.
Så det kommer vi også til at stille forslag om.
Tak for ordet.
Søren Søndergaard (EL), 2026-01-29:
Jeg synes da også, at Venstre skal have mulighed for at svare på, hvorfor de mener, at folk, der flygter fra Erdogans regime i Tyrkiet, skal have en særlig lempelig asylsagsbehandling i stedet for at få en sædvanlig asylsagsbehandling.
Det synes jeg da er interessant at få at vide.
Nu kender jeg ikke tallene – dem kan vi sikkert få senere – i forhold til om det også gælder Rusland.
Det er måske også et udtryk for, at så meget har man heller ikke imod ham Putin, så det for alvor gør noget.
Hans Andersen (V), 2026-01-29:
Lovforslaget bygger på dele af EU's migrations- og asylpagt, og det er godt, at Danmark med dette skridt følger med i udviklingen og samtidig sikrer, at vores praksis er tidssvarende og effektiv.
Og det giver klare rammer for, hvordan vi håndterer asylsager og sikrer, at personer uden ret til ophold hurtigst kan tilbageføres.
Der lægges op til en mere målrettet afklaring af personer, der søger indrejse eller ophold, så myndighederne hurtigt får overblik over identitet, sikkerhed og eventuelle særlige behov, og så sagerne kan håndteres korrekt fra starten.
Samtidig gives der mulighed for at reagere, hvis presset på systemet pludselig stiger, bl.a. gennem hurtigere procedurer ved den ydre grænse i situationer, hvor der på forhånd er en klar formodning om afslag.
Endelig forbedres registreringen og vidensdelingen mellem landene via den nye database Eurodac, så der ikke blot registreres oplysninger om asylansøgere, men også om kvoteflygtninge og personer uden lovligt ophold.
Alt i alt er det et godt lovforslag, der giver Danmark mere klare rammer, mulighed for hurtigere beslutninger og bedre overblik i asyl- og hjemrejsesager.
Det er et skridt i den rigtige retning, som både styrker vores nationale kontrol og bidrager til et velfungerende europæisk samarbejde.
Det er kort sagt
en god og nødvendig sag for Danmark.
Tak for ordet.