runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-01-22:
Jeg tror egentlig, at det centrale i det her spørgsmål er de sidste ord i spørgsmålet, nemlig »for kort tid siden«.
I Danmark er det en central værdi, at religion må vige for hensynet til det enkelte individ, det enkelte barn, og det gælder efter min mening i særdeleshed på uddannelsesinstitutionerne.
Vi vil bekæmpe religiøs kontrol og undertrykkelse og bekæmpe parallelsamfund.
Derfor har jeg sådan set også forståelse for, at fru Marie Krarup bringer spørgsmålet om tørklæder på uddannelsesinstitutionerne op, for det er bekymrende, hvis børn og unge bliver påduttet at bære bestemte religiøse symboler.
Det er jo ikke sådan et samfund, vi gerne vil have.
Jeg ved faktisk ikke, om der er nogen, der sådan har fundet de vises sten, når det gælder balancen mellem hensynet til barnet på den ene side og familiens religionsfrihed på den anden side.
Det følger vi selvfølgelig med interesse for at se, om den model, de har fundet der, i højere grad får fundet den der balance mellem barnets frihed på den ene side og familiens religionsfrihed på den anden side.
Marie Krarup (DF), 2020-01-22:
Mener ministeren ikke, at man bør indføre tørklædeforbud i danske uddannelsesinstitutioner, sådan som man har gjort i Sverige for kort tid siden?
Benny Engelbrecht (S), 2020-01-22:
Jeg forventer, at vi kommer til at drøfte spørgsmålet om E20 i en kommende infrastruktur- og investeringsplan, men jeg må også bare understrege, at når jeg lytter til erhvervslivet, efterspørger de først og fremmest, at der bliver lavet en bred infrastrukturaftale, fordi erhvervslivet jo også må sande, at det, den tidligere regering fejlede med, var lige præcis ikke at lave brede aftaler, men i stedet lavede en smal – meget, meget smal aftale – der ikke kunne holde til efter et folketingsvalg, og det understreger med al ønskelig tydelighed, at vi er nødt til at gøre tingene anderledes, tænke bredere, tænke i et bredere perspektiv og også huske, at erhvervslivet også går op i, at vi får lavet nogle ambitiøse handlingsplaner, også på transportområdet.
Jane Heitmann (V), 2020-01-22:
Jeg hører erhvervslivet tale med en samlet stemme.
Man er bekymret, fordi trafikken sander til, også på fynske E20.
Vil man overhovedet noget?
Det eneste, vi hører fra regeringen, er, at man vil afvente en række andre forhandlinger, og så vil man gerne have en bred aftale.
Nu prøver jeg bare at spørge igen en sidste gang: Vil ministeren garantere, at fynske E20 bliver en del af det udspil, som regeringen kommer med på et eller andet tidspunkt, om den fynske infrastruktur og infrastrukturprojekter i Danmark?
Benny Engelbrecht (S), 2020-01-22:
Nu får spørgeren det næsten til at lyde, som om denne regering allerede er valgt for en 10-årig periode, men det er vi dog ikke.
Så vi har selvfølgelig tænkt os at adressere tingene, som de nu kommer, og infrastruktur kommer vi til at adressere på den anden side af klimahandlingsplaner.
Men det er klart, at vi også synes, vi skal have belyst elementerne korrekt, herunder også spørgsmålet om støj.
Og så må jeg også bare sige, at jeg også klart og tydeligt har indikeret, at det eneste fra den tidligere regerings plan, som vi med sikkerhed ikke kommer til at bringe til bordet, er spørgsmålet om omfartsvejen i Mariager, men ellers er alle projekter i spil.
Trine Bramsen (S), 2020-01-22:
Forsvarschefen har til Forsvarsministeriet oplyst, at der er tale om en sammenkomst og sammenkomster under helt private former, hvorfor der ikke drøftes konkrete eller følsomme forhold for forsvaret, og det bliver jeg nødt til at henholde mig til.
Det gælder også i forhold til spørgsmålet om Forsvarsministeriets Auditørkorps.
Jane Heitmann (V), 2020-01-22:
Før valget fremlagde den tidligere VLAK-regering sammen med Dansk Folkeparti et forslag til en infrastrukturplan, og deri indgik bl.a. færdiggørelsen af E20.
Jeg synes sådan set ikke, det er så svært at sige, hvad man politisk ønsker der skal prioriteres, så jeg er helt med på, at der så efterfølgende skal være nogle drøftelser, og derfor spørger jeg bare igen helt fredsommeligt: Kan ministeren garantere, at fynske E20 vil indgå i det infrastrukturudspil, som regeringen vil komme med, desuagtet at regeringen ikke kan svare på, om det bliver i 2021, 2022 eller 2023? Kommer det til at indgå i regeringens udspil?
Kim Valentin (V), 2020-01-22:
Tak for det.
Jeg håber ikke, det er det, der er baggrunden for, at 3.000 kr. er lagt som et niveau, altså at man lige tilfældigvis søger på nettet.
Men det, som jeg godt kunne tænke mig at sige, er, at jeg i min tid som borgmester netop ofte har oplevet, at det var sådan, at det er den slags udmeldinger, som at man herinde på Borgen ved bedre, som gør, at nogle får sådan lidt politikerlede.
Lad dem dog selv bestemme.
Men det er måske regeringens mening, at det er det, som skal ske, altså at regeringen ved bedst?
Marie Krarup (DF), 2020-01-22:
Jeg anerkender, at der kan være et problem, hvis børnene bliver taget ud og bliver sat på en formentlig mere ortodoks eller radikaliseret privatskole kun for muslimer, men jeg tror bare, at man skal prøve det for at se, hvad der sker.
Jeg tror faktisk, at rigtig mange vil acceptere det.
For de er jo kommet til et land, hvor det ikke er muslimske normer eller sharia, der skal være gældende i det offentlige rum, og det har mange jo fuldstændig vænnet sig til.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-01-22:
Jo, men så er det store spørgsmål jo, hvor mange Dansk Folkeparti så vil acceptere bliver trukket over på muslimske friskoler på ryggen af det her.
For det er jo det, der er dilemmaet.
Altså, det er jo kernen i dilemmaet, og det vil jo sige, at jeg, når jeg siger det her med, at der nu er to svenske kommuner, der har indført det, så synes, at vi ville gøre tingene grundigere og mere ordentligt ved at se på, hvordan det udvikler sig.
Har det den konsekvens i Sverige, at der er rigtig mange børn, der bliver taget ud af folkeskolen, så bliver vi jo nødt til at tage bestik af det.
Så det der med sådan bare at tage en model, der lige er indført, og sige, at haps, det gør vi i hele Danmark, før man har set resultaterne af det, synes jeg simpelt hen er for snuptagsagtigt, og det tror jeg faktisk ikke på.
Jo, de er bedre til at planlægge dem, men de er ikke bedre til at finde et leje for økonomien.
Man kan bare tage en tur rundt på hjemmesiden og se, at det jo sådan set er helt åbenlyst.
Altså, det at bede danske unge om at skulle lægge 10.000 kr. for at tage af sted på en studietur mener jeg er mangel på dømmekraft, og Danske Gymnasier, det vil sige organisationen for alle de danske gymnasier, har jo selv bedt om, at vi laver et centralt loft.
Så når branchen selv kommer og spørger, om vi vil være søde at lægge et centralt loft, for det er blevet et konkurrenceparameter, så synes jeg egentlig, at jeg har hold i billetterne i forhold til at lægge det ind.
Så synes de, det er lagt lidt lavt.
Nu tjekkede jeg lige, forud for at vi skulle være sammen her i dag, hvad det egentlig koster at komme til Kina i en uges tid, og det kan man så få for 5.500 kr. på et firestjernet hotel.
Det er bare for at sige, at det, hvis de er utrolig gode til at planlægge, så ikke er særlig mange penge, de skal ud at kratte ind.
Så kan man selvfølgelig gøre det i dyrere versioner end at skulle bo på et firestjernet hotel, men jeg skulle hilse og sige, at man også kan gøre det billigere.
Kim Valentin (V), 2020-01-22:
Nu handler vi jo ikke kun med Berlin og Malmø.
Vi handler også med Indien og Kina, men det, som jeg lægger betragtningen ind i her, er jo, at gymnasierne allerbedst selv kan finde ud af, hvad der passer lige præcis der, hvor deres gymnasium ligger.
Og mon ikke de kan finde ud af det?
Den trang, der er til at indskrænke gymnasiernes selvbestemmelsesret, kan man jo blive ret bekymret over, så har ministeren ikke tillid til, at de her kompetente mennesker ude i gymnasierne er bedre til at planlægge studieture, end hun selv er?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-01-22:
Ærlig talt: Nej, og bevægelsen har jo også været den stik modsatte.
Jeg tror ikke, der har været nogen generation, der har rejst så meget som den generation, der er lige nu.
Så det med, at man sådan skulle mangle det, mener jeg simpelt hen ikke holder.
Det, der er udfordringen med den måde, det er skruet sammen på i dag, er jo, at det er den samme gruppe elever, som ikke rejser.
For der er jo stadig væk en gruppe tilbage, der ikke rejser, og som typisk også vil have rigtig store vanskeligheder med at skulle tilvejebringe de her midler.
De fleste skoler har noget for dem, der er allermest udsatte, men har det ikke nødvendigvis for den ufaglærte mor, der er i arbejde, men har tre unger.
Det vil sige, at jeg mener, at vi skal holde fast i, at hensynet til at skulle rejse til Indien dér viger for hensynet til at skulle have gratis uddannelsestilbud for alle i Danmark.
Kim Valentin (V), 2020-01-22:
Tak for det svar.
Det fulgte fuldstændig forventningen til, hvordan svaret ville falde.
Jeg er dog mere bekymret for et Danmark, som i den grad er afhængigt af, at vi forstår verden omkring os, for det er faktisk det, vi lever af, og at vi så fuldstændig lukker øjnene for, at det rent faktisk skal være muligt på fri vilje og med gymnasiernes egen administration at finde ud af, hvad der er bedst for de her elever.
Derfor er jeg også glad for, at der er fire rektorer på store gymnasier, der har givet ministerens forslag sådan en meget lunken modtagelse, og jeg har lyst til at fortsætte mit spørgsmål med, om ikke ministeren bare kan finde den mindste bekymring for, at et loft på 3.000 kr. begrænser vores danske gymnasieelevers muligheder for at få det udsyn, som gør, at Danmark også kan vokse og stadig være en nation, som vi er, fremadrettet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-01-22:
Jeg bliver ekstremt bekymret for den åndelige dovenskab omkring Øregård Gymnasium.
Det er jo faktisk præcis det, der er min reaktion.
For det at tage af sted til Indien og Kina kan man jo stadig væk, selv om vi skulle få held til at ændre på reglerne på den måde, vi gerne vil.
Man skal bare sørge for at få pengene ad anden vej end at lade det være op til de enkelte forældre at betale, og lige præcis Øregård er egentlig et meget godt eksempel på, hvorfor jeg mener at det er problematisk.
Der reklamerer man med studieture, der koster 10.000 kr., og det vil sige, at vi bruger en masse skattekroner på at give unge mennesker adgang til at gå på nogle uddannelser, hvor der så kun er nogle få, der kan gå.
Altså, hele ideen med, at vi ikke har brugerbetaling i det danske uddannelsessystem, er sådan set, at det skal være lige for alle, og det er det ikke med den her type af brugerbetaling.
Man kan stadig væk godt tage til Indien og Kina, men det kræver bare, at de unge mennesker på Øregård er ude at kratte pengene ind ad anden vej og i fællesskab med hinanden.
Så min største bekymring ved det, som spørgeren her lægger frem, er egentlig det.
Hvis der er så stor en grad af åndelig dovenskab omkring Øregård Gymnasium, at man ikke kan finde på en måde at kratte pengene ind i øvrigt, så er det godt nok bekymrende for den danske ungdom.
Kim Valentin (V), 2020-01-22:
Hvordan forholder ministeren sig til, at et loft på 3.000 kr. på studieture ifølge rektor Pia Nyring på Øregård Gymnasium vil betyde, at man må opgive samarbejdet med to venskabsskoler i Kina og Indien, som eleverne på gymnasiets globale studieretningslinje har tradition for at besøge?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-01-22:
Jo, men jeg synes ikke, at Dansk Folkeparti svarer på det fundamentale spørgsmål: Hvis det nu er, at man indfører det her uden at have taget højde for den anden problematik, nemlig at forældrene bare kan tage børnene ud af folkeskolen og sende dem i en muslimsk friskole,
hvor mange er så for mange ifølge Dansk Folkeparti?
Jeg mener, det er et kæmpeproblem, når man tager børn og segregerer dem fra resten af samfundet.
Det er næsten det værste, man kan gøre.
Det vil sige, at hvis der er en eller anden gruppe af børn, som lige nu går på en skole, hvor forældrene havde truffet nogle valg, vi ikke bryder os om, men man ender med at sige, at de dog gik på en skole, hvor man var i et fællesskab med hinanden, og hvis det, der så er resultatet af den lovgivning, man indfører, er, at endnu flere kommer til at gå i helt segregerede miljøer, så synes jeg egentlig, vi har gjort ondt værre.
Marie Krarup (DF), 2020-01-22:
Jeg synes jo, det er for dårligt, at man ikke har gjort det allerede, for jeg synes ikke, der kan være nogen tvivl om, at skoler selvfølgelig skal være shariafri – altså, vi er i Danmark, et kristent land.
Men der, hvor man skal løse problemet, er jo på de muslimske friskoler, hvor man skal kontrollere dem meget grundigere og sørge for, at de ikke bliver en radikaliseringsanstalt.
På mange områder er man jo kommet et stykke ad vejen i den sidste regeringsperiode, og der kan formentlig gøres mere dér.
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-22:
Jamen jeg synes faktisk, det er en rigtig konstruktiv måde at gå til problemet på, nemlig at spørge sig selv: Er det blevet for rigidt?
Så er der nogle enkelte sager, bl.a. den her, som trækker ud, og den her er trukket meget langt ud, men jeg vil også sige, at hvis ikke man kan få de dokumenter, der skal dokumentere, under hvilke forhold man er født i udlandet, så vejleder ministeriet meget gerne om, hvad man så gør, og så plejer man at finde en praktisk løsning.
Nu kender jeg ikke den konkrete sag, men jeg håber da også, at man kommer frem til det, i den konkrete sag.
For vi har regler, der gælder, og så har vi nogle hovedregler, og så har vi som regel også nogle undtagelser, fordi det er umuligt at lave lovgivning, der gælder i alle tænkelige tilfælde.
Nils Sjøberg (RV), 2020-01-22:
Det glæder mig, at ministeren har et håb om, at man kan finde nogle ordninger på det her område.
Det glæder mig, at ministeren vil se på reglerne, men hvad vil ministeren konkret gøre, for at en sådan situation ikke gentager sig?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-22:
Det, som jeg er interesseret i, er, hvor mange der ud af de adskillige hundrede sager, der kører igennem ministeriet hvert år, går i hårdknude.
Det er det, som jeg er interesseret i at følge.
Har vi fået lavet nogle regler, hvor flere går i hårdknude, eller kan vi inden for rammerne af den hovedregel og så de sådan lidt mere fleksible muligheder, der også er tilgængelige, få håndteret sagerne?
Nu kunne jeg forstå ud fra en af artiklerne, der har været bragt på DR, at det faktisk startede med, at hans datter søgte om at få et pas, og såvidt jeg kunne forstå det ud fra artiklen, har hun fået et pas.
På den måde håber jeg jo, at sagerne trods alt finder deres løsning stille og roligt med de eksisterende regler.
Men hvis man ser en kraftig stigning i antallet af sager, der går i hårdknude, sager, der trækker ud, og der er ting, der opleves af borgerne som rigide, så synes jeg da, vi skal kigge på reglerne.
Nils Sjøberg (RV), 2020-01-22:
Naturligvis.
Hvad vil ministeren gøre for at undgå, at andre personer kommer til at stå i den samme usikre situation, som den her mand har oplevet?
Med andre ord: Hvilken opfølgning vil ministeren foretage for at sikre, at en tilsvarende situation ikke opstår igen?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-22:
Jamen jeg vil starte med at sige, at jeg altid er påpasselig med at ændre de generelle regler på baggrund af en enkelt sag, men hvis den enkeltsag er udtrykt for en generel tendens, synes jeg, der er grundlag for at ændre de generelle regler.
Ellers håber jeg, at de kattelemme og det gummi og elastik, der trods alt er i lovgivningen, kan få tingene til at glide, også selv om der er noget, der er gået i hårdknude.
Tak for spørgsmålet.
Jeg går ud fra, at det er stillet i forlængelse af den konkrete sag, som bl.a. DR har omtalt.
Jeg kan naturligvis ikke kommentere konkrete sager, men jeg vil gerne fortælle lidt mere om de bagvedliggende regler.
Lad mig starte med at sige, at jeg er helt med på, at det kan forekomme absurd, mildest talt, at en borger, der har opholdt sig det meste af sit liv i Danmark, aftjent værnepligt, stemt ved folketingsvalg, nu også bliver bedt om at dokumentere sit danske statsborgerskab.
Det er sådan, at når en borger, der er født i udlandet, søger om et pas ved en kommune eller en dansk repræsentation i udlandet, kan der være tilfælde, hvor borgeren anmodes om at fremlægge et bevis for, at borgeren er dansk statsborger, for at der kan udstedes et pas, og det her bevis bliver så udstødt af Udlændingeministeriet.
Ved behandlingen af de sager foretager ministeriet en vurdering af, om personen har fået dansk statsborgerskab ved fødslen og efterfølgende bevaret sit danske statsborgerskab.
Hvis personen har erhvervet og efterfølgende bevaret sit danske statsborgerskab, får folk det her bevis.
Baggrunden for, at der i nogle situationer anmodes om sådan et bevis for dansk statsborgerskab, er, at man vil undgå, at der bliver udstedt pas til folk, som enten aldrig har fået dansk statsborgerskab, eller som senere har tabt det.
Det tror jeg sådan set de fleste af os er enige i er en rimelig fornuftig fremgangsmåde.
Men i forbindelse med behandlingen af en ansøgning om bevis for dansk statsborgerskab stilles der, alt afhængigt af hvor borgeren er født, visse krav til dokumentation for det danske statsborgerskab.
Groft sagt, kan man sige, at borgere, der er født i en række lande uden for Europa, stilles over for ét krav, mens borgere, der er født i Europa, stilles over for et andet dokumentationskrav.
Og det skyldes, at ikke alle dokumenter udstedt i lande uden for Europa umiddelbart kan anerkendes i Danmark.
Dokumentationen skal bruges til at vurdere, om borgeren har fået statsborgerskabet ved sin fødsel.
Der kan f.eks. være behov for forældrenes vielsesattest,
hvis det efter den lovgivning, der gjaldt på tidspunktet for den pågældendes fødsel, var en forudsætning for at opnå dansk statsborgerskab, at forældrene var gift.
Skulle der opstå tvivl eller tilfælde, hvor en borger har svært ved at fremskaffe den dokumentation, som ministeriet har anmodet om, så vejleder ministeriet selvfølgelig altid gerne borgeren.
Nils Sjøberg (RV), 2020-01-22:
Hvad mener ministeren om, at borgere, som har boet i Danmark i en menneskealder, har stemt ved folketingsvalg og været værnepligtige i det danske forsvar, kan få frataget deres statsborgerskab, fordi de ikke kan dokumentere, at de har dansk indfødsret, ved hjælp af en original dåbsattest?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-22:
Sverige er også stuerent for mig, vil jeg sige.
Så vil jeg sige, at jeg lyttede også til en partifælle til spørgeren, der tidligere stillede et lignende spørgsmål til børne- og undervisningsministeren, og jeg hørte også, at hun sagde, at hun også er interesseret i, hvad det er, der er truffet af beslutninger i Sverige.
Nils Sjøberg (RV), 2020-01-22:
Der skal heller ikke herske nogen tvivl om, at vi ikke skal give folk, der er kriminelle, lov til at få adgang til Danmark som sådan.
Nu er den her situation noget helt specielt.
Er det efter ministerens opfattelse muligt, at denne praksisanvendelse af lovgivning på det her område, hvor man ikke nødvendigvis i en sådan situation, som gør sig gældende her, hvor der er alt, der taler for, at personen er dansk, er blevet lidt for rigid, er blevet lidt for firkantet, i den her sammenhæng, og at man måske kunne finde en mere hensigtsmæssig løsning i sådan nogle tilfælde?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-22:
Tak, formand.
Når man i sidste uge i Frederiksborg Amts Avis kunne læse, hvordan stadig flere områder er udsat for erosion fra vand og vind, som betyder, at flere ejendomme direkte er i fare for at styrte i fjorden, hvilket selvsagt er et kæmpe problem både for husejere og lodsejere, men også for resten af landet, vil spørgeren gerne have oplyst: Hvad vil regeringen gøre for de ramte hus- og lodsejere, og har man planer om en landsdækkende plan til sikring af de danske kyststrækninger, så det ikke overlades til kommunerne alene?
Benny Engelbrecht (S), 2020-01-22:
Jeg har lidt svært ved at se den helt præcise forskel på ordlyden af de to ting; det må jeg godt nok indrømme.
Til spørgsmålet om, hvorvidt det kommer til at indgå, vil jeg svare, at ja, det gør det jo nok, bl.a. fordi der er en masse partier, som sådan set allerede på forhånd har tilkendegivet, at det er noget, man gerne vil kigge på.
Men jeg kan jo ikke garantere, hvad der kommer til at indgå i den endelige aftale, for det afhænger af, hvad for nogle partier der i givet fald vil være med og skrive under, og hvilke dele de vil skrive under på.
Det er for tidligt at sige noget om på nuværende tidspunkt.
Det, jeg kan sige, er, at jeg faktisk har besøgt området og bl.a. konstateret ved ikke selvsyn, men selvhør, at der bl.a. er udfordringer, når det handler om støj, og derfor synes jeg, at det er et af de områder, som vi er nødt til at belyse og have et sikkert og klart beslutningsgrundlag på, inden vi går i gang med infrastrukturinvesteringer.
Lea Wermelin (S), 2020-01-22:
Jeg synes, at vi har et godt samarbejde på tværs af klima- og miljøområdet, og jeg tror også, at det bliver nødvendigt i fremtiden.
Så jeg glæder mig sådan set bare til, vi skal mødes og tale endnu mere om det her.
Vi står jo i forvejen på ryggen af en aftale, vi lavede så sent som i december, som Dansk Folkeparti også var med i, og vi har lavet en undtagelse, som sikrer, at nogle af de her større fælleskommunale projekter heller ikke ender med at trække i langdrag på grund af klagesager.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-22:
Det er præcis det, jeg sigter til, for det er jo lidt paradoksalt at se, at staten nogle steder i landet godt vil engagere sig i det, men andre steder har sagt, at det er lodsejerne, grundejerne eller kommunerne, der må tage sig af det.
Uanset hvor vi bor, har vi jo alle sammen en interesse i at begrænse skadevirkningerne så meget som muligt.
Så derfor vil jeg gerne tage ministeren på ordet, og jeg håber, at hun vil sende signalet videre til sin kollega, klimaministeren, der sidder ovre i det, der flot kaldes Overformynderiet.
Lea Wermelin (S), 2020-01-22:
Nej, det kan det bestemt ikke.
Det er også derfor, vi har snuden i sporet, og jeg glæder mig over, at vi har lavet en klimalov i fællesskab.
Man kan sige, at noget af det, der skal til, netop er et eller andet afdækkende arbejde.
Der er blevet lavet et klimaatlas, som DMI har stået for.
Derudover er vi i gang med den her risikovurdering, som jo skal være en hjælp til kommuner og grundejere til at se, hvad det egentlig er, der skal til.
Så værktøjerne skal jo være nogle, der gør, at man kan få et overblik over udfordringerne, og som sådan set også sikrer, at man reelt kan handle på det.
Der har kommunerne i dag nogle muligheder, men jeg tror ikke, at de har alle muligheder, og det er jeg meget optaget af at vi også får fundet nogle nye løsninger på i den klimatilpasningsplan, vi skal lave.
Vi har, hvad angår Vestkysten og andre steder i Danmark, også nogle fællesaftaler, som staten har et stort engagement i, og vi skal jo kigge på, om der er den rigtige balance rundtomkring i landet.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-22:
Vi var jo glade for at være med i aftalen om klimaloven og regner sandelig også med at få lov til at være med i det efterfølgende forløb, hvis vi kan finde hinanden.
Det, jeg tror, og det, vi i Dansk Folkeparti taler om der er behov for, er jo at få en national kortlægning af, hvor problemet er størst.
Altså, hvor er det, vandet æder sig mest ind på folks ejendom, ja, på Danmark, og hvad kan man konkret gøre?
Der er jo store forskelle.
Jeg tror, at der er behov for, at vi får kortlagt det her problem ganske hurtigt.
Det kan i hvert fald ikke vente til 2030.