runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Abildgaard (KF), 2022-05-23:
Tak for det.
Og tak for en god og engageret tale.
Jeg vil spørge ind til en ting, som fru Pia Olsen Dyhr ikke lige var inde på, men som jeg er sikker på optager hende alligevel, nemlig vores ældre.
Næste år kan det frie valg for vores ældre fejre 20 års jubilæum – 20 år, hvor vores ældre har haft mulighed for selv at vælge, hvem der skal komme og levere hjemmehjælp, personlig pleje, praktisk hjælp osv.
Det vælger faktisk næsten fire ud af ti danskere, der modtager hjemmehjælp, i dag at gøre.
Regeringen har jo lavet her velfærdsaftaler, hvor en række kommuner har fået mulighed for ligesom at blive fritsat.
Lige nu forhandler Folketinget om, at det skal bredes ud, så alle kommuner skal kunne søge om det.
I dag er det ikke en såkaldt hegnspæl, at det frie valg skal bestå, når kommunerne bliver sat fri på det her område.
Vil SF være med til at sikre, at den garanti, vores ældre har haft i 20 år, og som sikrer dem muligheden for selv at have indflydelse på, hvem der skal komme i deres hjem, naturligvis også skal bestå, når det her bliver bredt ud til resten af landet?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-05-23:
Nu er det ikke korrekt, at vi tager hele råderummet.
Altså, råderummet bliver jo bl.a. brugt til den demografiske udfordring, det bliver brugt til minimumsnormeringer, det bliver brugt til klasseloft – sager, som SF har kæmpet igennem, og som vi er rigtig glade for på vegne af vores børn og unge.
Så det er ikke rigtigt, at vi har brugt hele råderummet på det.
Derudover vil jeg sige, at der er ting, vi skal investere i, som angår vores forsvar.
I dag har vi to inspektionsskibe, der sejler f.eks. i Grønland, og jeg har det jo sådan, at jeg synes, det giver rigtig god mening i en verden, der bliver mere urolig, og med russerne, der buldrer derude, at vi kan sørge for, at den grænse, vi har til russerne – som er det arktiske – er et sted, hvor vi faktisk kan investere.
Det handler om forsvar, og der ved jeg godt, at Enhedslisten og SF er uenige, for vi er optaget af vores forsvar; vi er optaget af, at man også kan beskytte de danske grænser.
Jeg tror, man skal være opmærksom på, at allerede nu lægger man jo op til en øget elektrificering lige præcis på det her område, altså til sukkerfabrikkerne – de er jo allerede i gang med at elektrificere meget.
Så det er ikke kun sådan, at de er afhængige af gas – det vil jeg bare gerne understrege, for det fik spørgeren det næsten til at lyde som.
Det vil der også være i andre virksomheder i Danmark, skal man være opmærksom på.
Jeg vil jo gerne ud i et regime, hvor vi slet ikke får brug for gas, og hvor vi også kan snakke om elektrificering.
Men jeg er sådan set indstillet på, at vi kigger på alt muligt, og jo mere kreative vi kan være, jo bedre.
Men det er jo ikke sådan, at de penge, vi sætter af til forsvaret, er nogle, jeg kunne bruge til velfærden.
Den eneste grund til, at vi faktisk har de penge til forsvaret, som vi nu har fundet, er jo, at vi har ændret på budgetloven.
Jeg kunne ikke få Venstre eller Konservative eller nogle andre med på at ændre budgetlovens forudsætninger for at bruge pengene i velfærden.
Tro mig – det havde vi da gerne villet i SF.
Så derfor er det jo for det første ikke sådan nogle ekstra penge, man bare kunne have puttet ind alle mulige steder.
For det andet vil jeg jo sige: Jeg synes sådan set også, det at investere i vores forsvar giver god mening.
Jeg synes, det giver mening at sørge for, at de soldater, vi sender af sted, er ordentligt udrustet, at de har de ting, de skal bruge.
Det gælder ammunition, det gælder sikkerhedsveste, det gælder det at sørge for, at de faktisk føler sig trygge, når de tager ud i tjenesten.
Noget af det, vi har været optaget af, og som vi kommer til at kæmpe for i forsvarsforhandlingerne, er jo også at sørge for, at de, når de kommer hjem, bliver behandlet ordentligt som de veteraner, de er.
Det interessante er, at jeg flere gange har hørt Enhedslisten foreslå forskellige elementer på forsvarsområdet, der faktisk kræver flere penge, f.eks. en investering i cybersikkerhed, en investering i Arktis, en investering i Østersøen.
Men det forudsætter jo flere penge.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-23:
Tak for det.
Og tak til fru Pia Olsen Dyhr for talen.
Der er jo heldigvis rigtig mange ting, vi er enige om, altså investeringer i klimabistand, i den grønne omstilling, i et lavt- og ligelønsløft til de velfærdsprofessionelle.
Vi skal have investeret i vores unge mennesker, vi skal have investeret i en psykiatrihandlingsplan, vi skal have investeret i sundhed.
Vi har rigtig, rigtig mange opgaver, som vi er enige om at vi skal have investeret i.
Vi står lige nu over for økonomiforhandlinger, som kommer til at definere velfærdsniveauet for både kommuner og regioner.
Derfor bekymrer det mig også lidt, at SF har været med til at indgå en aftale, hvor vi tager 18 mia. kr. – altså stort set hele det økonomiske råderum – og bruger pengene på oprustning.
Altså, er det ikke en udfordring for SF, i forhold til hvordan vi skal sikre, at der bliver midler til det?
Vi har lige fremlagt en sundhedsplan, hvor vi investerer 17 mia. kr. i vores fælles sundhed, fordi det er det vi kan se er nødvendigt.
Men det er svært for SF at finde pengene, fordi man har bundet sig til en anden aftale.
Er det ikke en kæmpe udfordring for de investeringer, der er nødvendige i den grønne omstilling, i velfærden og i mindskelse af ulighed?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-05-23:
Jeg tror aldrig, vi kommer i en situation, hvor vi er helt uafhængige af gas – det skal bare være biogas.
Det er jo netop pointen, og derfor er jeg glad for, at SF og Venstre har haft en ret god alliance i energiforhandlingerne lige præcis i forhold til at presse på for mere biogas.
Så jeg er ikke enig med spørgeren i, at vi bliver helt uafhængige af gas på noget tidspunkt – det tror jeg faktisk ikke.
Men jeg er enig i, at vi skal være uafhængige af naturgas.
SF ønsker, at vi allerede skal være det fra 2027, og jo mere vi kan presse på, jo bedre.
Og lad os gerne kigge på, om der er nogle konkrete investeringer, som vi skal gøre klogere eller bedre, men jeg tror, at det, vi hele tiden skal være opmærksomme på, er, at vi også skal sørge for, at de virksomheder, som ikke kan undvære gas, får en mulighed for at gøre det via biogas.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-05-23:
Det sidste er jeg rigtig glad for, for SF er jo med i aftalen og kan derfor være med til at skubbe på for, at det bliver ændret.
Og det er fair nok, synes jeg, at sige, at der er en ny situation.
Det her handler jo ikke om de øvrige virksomheder, der også er afhængige af gas – det her handler om en beslutning, I har truffet om, at der skal etableres en helt ny gasledning til Lolland for mange, mange millioner kroner i stedet for at elektrificere og i stedet for bruge den arbejdskraft, vi nu skal bruge til at udbygge elnettet, til at bygge den nye gasledning.
Jeg tror – og sådan hører jeg det også – at fru Pia Olsen Dyhr kan se, at det virker sådan lidt skævt, når nu vi træffer store beslutninger om at blive helt uafhængige af gas, at der så skal bygges en ny gasledning lige nu.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-23:
Men nu er udfordringen jo, at man ikke bare kan ændre budgetloven en gang til, og så opstår der 18 nye milliarder.
Man kunne jo også have valgt at sige: Vi har en række opgaver, vi skal have løst; det er nødvendigt at investere i forsvar – det er der nogle, der synes er vigtigt, men der er også nogle, der synes, det faktisk er vigtigt at investere i den grønne omstilling, i velfærden og i mindskelse af ulighed.
Her har SF jo valgt at sige: Vi ændrer budgetloven, vi tager hele provenuet, og vi bruger det på forsvar.
Er det ikke en lidt skæv prioritering, for det giver jo indtrykket af, at det er det eneste, der skal prioriteres?
Og man siger, at det andet må vi sådan ligesom finde ud af, og at vi nok skal finde pengene til det, bare rolig.
Jeg er bare bekymret over, at SF nu tager hele råderummet og bruger det på forsvar.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-05-23:
Jamen det er også en stråmand, som hr. Morten Dahlin fører frem der, for det er ikke sådan, aftalen er skruet sammen.
Det er allerede sådan, at indkomst desværre fordeler unge i dag.
Det er der, de bor.
Men resultatet, hvis ikke vi gør noget, er, at en lang række gymnasier bliver mindre og mindre og til sidst vil lukke.
Det gælder både Vestegnen, og det gælder alle de små og mindre gymnasier ude i yderområderne.
Det er det, vi tager ansvar for, og det er stadig sådan, at man kan have en række prioriteter.
Det, vi nu har ændret, og som jeg er rigtig glad for, er, at det ikke er lodtrækning.
Hvis ikke man får en af sine prioriteter, som langt, langt de fleste vil gøre, så er det nærhedsprincippet, der kommer til at afgøre det.
Det er rigtig godt og en stor forbedring.
Morten Dahlin (V), 2022-05-23:
1 pct. er ændringen i og omkring de større byer med den tillægsaftale, der blev lavet her til morgen – 1 pct., så der vil stadig væk være i hundredvis af unge, der oplever, at deres frie skolevalg bliver kraftigt beskåret.
Og nu siger fru Sofie Carsten Nielsen, at man har svigtet de unge på Vestegnen.
Undskyld mig, er det ikke et svigt, når man siger til Lukas fra Albertslund: Nu tvinger vi dig til at gå på Greve Gymnasium?
Er det ikke et svigt, når man siger til Sofie fra Herlev: Nu tvinger vi dig til at tage til Birkerød?
Hvordan skulle tvang hjælpe det svigt, man har lavet over for de unge på Vestegnen?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-05-23:
Jeg er rigtig glad for, at vi her til morgen landede nogle ændringer til den her aftale, så der ikke længere er et lodtrækningselement, men så der er kommet et nærhedsprincip.
Det har været helt afgørende for Radikale Venstre, og det er grunden til, at vi stadig er med i det.
Det vil jeg bare lægge til, for det betyder en hel del for de unge i de større byer.
Men jeg vil også gerne sige meget klart til hr. Morten Dahlin, som jeg tror godt kender til problemstillingen, at jeg i over 10 år nu har været valgt i Københavns omegn, både på Vestegnen og nord for, og de unge, der går på de gymnasier ude på Vestegnen, har vi svigtet enormt herindefra, og det har vi også i Radikale Venstre.
Det tog vi meget alvorligt for år tilbage, for vi kan simpelt hen ikke være bekendt at svigte en hel generation af unge, som jo netop viser al deres værd ved nu at gå i gymnasiet i stort tal, og så efterlade dem sammen på gymnasier, de ikke engang selv har valgt.
Morten Dahlin (V), 2022-05-23:
Radikale Venstre står bag en aftale, hvor elever i og omkring de større byer nu skal fordeles rundt på bestemte gymnasier, baseret på hvad deres forældre tjener, altså ikke baseret på noget, de selv kan påvirke, ikke baseret på, hvad de selv ønsker, men baseret på, hvad deres forældre tjener.
Man vil altså give de unge et stempel i panden med deres forældres løncheck
, som om dem, der kommer fra velhavende hjem, altid vil være en gevinst for klassen, mens dem, der kommer fra hjem med færre penge, vil være en eller anden form for belastning.
De fleste, der har været i klasseværelset, ved jo godt, at det ikke er tilfældet i virkeligheden.
Nu taler Radikale Venstre jo tit om unges trivsel, og derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge fru Sofie Carsten Nielsen, hvad Radikale Venstre regner med det her vil have af effekt på de unges trivsel, når flere i og omkring de større byer skal tvinges til at gå på et gymnasium, som de egentlig ikke har lyst til.
Signe Munk (SF), 2022-05-23:
Det er jo sådan, at vores el er gået fra at blive produceret på kul til at blive produceret på vedvarende energi meget mere i dag og fuldstændigt i fremtiden.
Og så har vi jo den der gas, som nu er sort, når det er naturgas, og som skal blive grøn, når det er biogas.
Og jeg har jo flere gange hørt ordførerens parti og ordføreren selv sige, at det er virkelig vigtigt at komme af med naturgassen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-05-23:
For jeg tænker jo, at de her tjenester har et milliardoverskud, de måske godt kunne skære en lille smule i, samtidig med at de faktisk bidrager til samfundet.
Det er lidt ligesom at sige, at når den lille kaffedame nede på hjørnet betaler sin skat med glæde og gør det hver eneste dag og hver eneste uge, så er det bare noget, hun gør, men når de store mastodonter som Starbucks og andre ikke betaler skat i Danmark, så er det sådan set i orden, for hvis de skal begynde at betale skat, så er det alle forbrugerne, der skal betale.
Sådan synes jeg bare ikke det behøver at være i Danmark.
Det behøver ikke blive overført på forbrugerne; man kan godt gøre det bedre, og det tror jeg også at streamingtjenesterne kommer til.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-05-23:
Det her gør jo bare, at danskerne får sværere ved at få tingene til at hænge sammen, og den kommer jo oven i telefonskatten og den ekstra skat på kultur og andre ting, som SF også har stemt for.
Jeg vil så bare gerne spørge: Kan SF så love, i lyset af at SF anerkender, at rigtig mange danskere har svært ved at få tingene til at hænge sammen, at SF ikke kommer til at bakke op om endnu flere skatter, end man allerede har gjort i den her periode?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-05-23:
Jeg tænker, at det egentlig er mærkeligt, at vi har rigtig mange medier i det her land, som betaler skat, og at vi så har sådan nogle rigtig store mastodonter, som streamingtjenesterne er, som ikke betaler skat.
Og det, der er godt i den her medieaftale, som jeg virkelig er begejstret for, og som jeg gerne vil rose ministeren særlig meget for – nu er ministeren ikke til stede, men det kan jo være, at hun hører det alligevel – er jo, at man begynder at sige, at de her streamingtjenester skal betale skat, og at de skal bidrage med dansk indhold.
Her er min bekymring mest af alt, at dansk er et meget, meget lille sprog, og hvis vi ikke sørger for at stille nogle krav, så nogle af de fremtidige produktioner, vi får, både i radioen og som her på tv- og streamingtjenester, er danskproducerede, så risikerer vi faktisk at miste noget, som jeg synes er helt unikt.
Så jeg synes, at den skat er både retfærdig, men sådan set også tjener et højere formål.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-05-23:
Tak for det.
I det lys undrer jeg mig over, at SF bliver ved med at lægge stemmer til skatteforhøjelser, der gør det endnu sværere for danskerne at få deres budgetter til at hænge sammen.
Det seneste eksempel stammer fra så sent i går, hvor SF siger, at de vil bakke op om at pålægge danskerne en streamingskat.
Kan ordføreren ikke godt forstå, at det er lidt svært at sidde derude som borger og høre, at ordføreren er bekymret, samtidig med at ordførerens parti bliver ved med at lægge stemmer til de her skattestigninger, der gør det svært at få tingene til at hænge sammen for danskerne?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-05-23:
I dag håber jeg, at vi også tager os tid til at vende blikket ud og se ind.
Men først vil jeg bare lige vende tilbage og se tilbage til en anden tid for tre årtier siden.
Jeg var 14 år gammel i 1989, da Muren faldt.
Jeg kan stadig virkelig huske dagen, jeg kan næsten mærke det.
Murens fald var billederne af kold beton, der blev brudt ned, det var billeder af mennesker, der igen mødte hinanden, folket, millionvis af mennesker, der gjorde krav på deres ret til at trække deres egne folkegrænser.
Jeg blev så inspireret, og imens støvet fra murens beton lagde sig, udviklede der sig et nyt Europa og et udvidet EU bygget på fred, fællesskab, samhandel og et endnu tættere samarbejde.
Det var måden at binde et genforenet Tyskland ind, så landene omkring ikke følte sig truet, og det virkede.
Men hvilket Danmark, Danmark i Europa og i verden, forventede jeg så som teenager der at se tre årtier senere?
Murens fald og billederne af demonstranterne det år på Den Himmelske Freds Plads i Beijing få måneder inden gjorde, at jeg som ung både havde den her spirende tro på et stadig bedre verdenssamfund, men også et bevis på, hvor utrolig svært det er.
Demonstranterne fra Den Himmelske Freds Plads er vistnok aldrig set siden.
Men alligevel.
Jeg troede på, at der aldrig mere ville opstå territorial krig i Europa, krig, hvor et land angriber et andet for at vinde dets territorium.
Jeg troede på, at tiden, hvor stater såede splittelse mellem folk på tværs af landegrænser, ville være forbi, og jeg troede faktisk på, at folkets frihed endelig havde sejret.
Jeg troede på, at de allerstørste udfordringer kunne vi løse, vende til muligheder, muligheder for og respekt for andre mennesker, også for dem, vi ikke umiddelbart synes ligner os selv.
Jeg troede også på, at vi kunne løse det der med huller i ozonlaget, og at isen smeltede, uden at jeg måske helt forstod klimakrisen dengang, og hvad den ville udvikle sig til.
Jeg kan godt forstå, at mit 14-årige jeg ville være bekymret, hvis hun ser det, jeg ser i dag, for billederne, der fæstner sig i de 14-årige i dag, er jo dem fra Butja, Irpin og Mariupol.
Men jeg vil også berolige hende, for Putins angreb på Ukraine har vist, at sammenholdet i Europa og i Vesten er stærkere, end mange troede det var, at vi i Danmark, i Europa på tværs af landegrænser har samlet os for at vise, at når mørke kræfter forsøger at splitte os ad, står vi sammen.
Det er vores værn mod vold, det er vores sværd, og for vores fremtids skyld skal vi søge det og dyrke det.
Jeg vil også vise hende den 14-årige, at vi i dansk politik kan indgå historiske aftaler som det nationale kompromis og om forsvars- og sikkerhedspolitik, og jeg vil bevise for hende, at vi i Europa tager ansvar for vores egen sikkerhed, vores eget forsvar, sådan som vores allierede har bedt os om.
Og jeg vil vise hende, at vi i Danmark søger indflydelse ved at melde os ind i forsvarssamarbejdet i EU, og jeg vil bevise, at Danmark er sit ansvar i verden bevidst i forhold til de humanitære katastrofer og konflikter, der sender mennesker på flugt.
Britt Bager (KF), 2022-05-23:
Det har jeg forstået, for det var præcis det samme, som ordføreren svarede på hr. Morten Dahlins spørgsmål.
Det var bare slet ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, om ordføreren mener, at det er et godt og et relevant parameter at begynde at fordele unge mennesker efter, hvad deres forældre tjener.
Har de unge mennesker godt af at tale om, hvad deres forældre tjener, eller om, hvad deres kammeraters forældre tjener; er det rigtig, rigtig godt, at unge mennesker begynder at gå op i det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-05-23:
Jamen det er et udmærket spørgsmål, og jeg forstår godt spørgsmålet.
Jeg er helt uenig i, at det her ikke også handler om unges trivsel.
Det gør det netop, altså at de møder hinanden, at vi ikke isolerer gymnasier, at der ikke skal lukke en hel masse gymnasier, fordi alle jo ikke kan være på det samme.
Det kan de ikke i dag, og det kommer de heller ikke til at kunne i fremtiden.
Der går sådan nogle trends i det der.
Jeg har selv en dreng i 9. klasse, og jeg ved udmærket godt, at det i nogle år er de samme gymnasier, som de unge gerne vil ind på.
De kan ikke alle sammen være samme sted.
Så det her med, at man ikke får sin første- eller andenprioritet opfyldt, findes allerede.
Det, det handler om, er, at vi bevarer gymnasier over hele landet, også på Vestegnen, også i Københavns omegn, som så er gode gymnasier med rigtig gode uddannelser, hvor der er plads til mange forskellige unge.
Det tror jeg er afsindig vigtigt for trivsel i fremtiden for alle unge uanset baggrund.
Britt Bager (KF), 2022-05-23:
De Radikale plejer jo at være et parti, der bryster sig af at være et liberalt parti, et parti, der hylder det frie valg – det gjorde ordføreren også i sin tale – men også et parti, der taler om unges mistrivsel.
Alt det smider man nu i skraldespanden og begynder at tvangsfordele unge mennesker ud fra forældres indkomst.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, som også er valgt i Københavns Omegns Storkreds, om ordføreren mener, at det er et godt og et relevant parameter at fordele unge gymnasieelever efter, hvad deres forældre tjener, og efter, hvad deres kammeraters forældre tjener.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-05-23:
Det skal vi tage konkret stilling til, men der gælder jo det samme her, som når vi tager stilling til FN-missioner og NATO-missioner.
Vi skal vide, hvad det er, der skal foregå, og om man overholder reglerne.
Det er jo bl.a. træning af soldater og politi, der er tale om her, så man selv kan tage vare på fred og stabilitet.
Det synes jeg giver god mening at EU hjælper til med.
Det er noget, Danmark indimellem kan være med i, men alt sammen er jo en prioritering af vores ressourcer.
Det, der ville gøre forskellen, var jo, at vi fik indflydelse og kunne være med til at stille de spørgsmål.
Ja, vi vil meget gerne have flere investeringer i det.
Og så håber jeg, SF kunne lokkes til at være med til at afskaffe den der gasledning til Lolland, for vi skal jo bruge den biogas til de virksomheder, der skal bruge gas, men som skal gå fra naturgas til biogas.
Grundlæggende synes jeg det ville være skønt, hvis Danmark kunne engagere sig i mere.
Vi kan ikke engagere os i det hele på en gang.
Og har Tyskland fundet ud af, at der foregår ting der, som er under al kritik, så skal det da undersøges, ligesom det skal, når der er tale om NATO-missioner eller FN-missioner.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-23:
Nu refererede fru Sofie Carsten Nielsen i talen lidt til Nordahl Griegs »Til ungdommen«, og der hedder det jo også: »Ædelt er mennesket,/ jorden er rig!/ Findes her nød og sult,/ skyldes det svig«.
Og så kom jeg til at tænke på, at De Radikale tidligere har tilkendegivet, at de faktisk ville støtte de igangværende EU-aktioner, som indgår i EU's militære dimension.
Og der har jeg forstået det sådan, at man faktisk vil støtte dem alle sammen.
En af dem er jo netop træningen af den libyske kystvagt – en mission, som samler migranter op, sender dem tilbage til lejre i Libyen, hvor de bliver udsat for menneskerettighedskrænkelser, for voldtægt, for tortur.
Det er dokumenteret af Amnesty International.
Det er en mission, som den tyske forbundsdag har sagt at tyske soldater ikke skal deltage i af præcis de årsager.
Er det ikke udtryk for et svigt i forhold til hele flygtningedagsordenen, hvis De Radikale er villige til at bakke op om EU-aktioner af den kaliber?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-05-23:
Nej, der er jo virksomheder, som skal bruge den, og det er derfor, vi virkelig skal arbejde for at reservere biogassen til dem, sådan at man, når der kan elektrificeres – som Kraka lige har redegjort for at der kan i forhold til sukkerfabrikkerne på Lolland – ikke skal bruge en milliard på at bygge en ny gasledning.
Det her med at etablere ny fossil infrastruktur er det, jeg håber vi kan blive enige om at komme væk fra.
Signe Munk (SF), 2022-05-23:
Tak for det klare svar.
Det er jo sådan, at hvis vi får opvarmningen væk fra gas, får vi også gasforbruget ned.
Men skal man forstå De Radikales politik sådan, at ingen tunge industrivirksomheder i Danmark skal bruge gas i fremtiden, også selv om det er biogas?
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-23:
Jamen selvfølgelig skal Danmark bidrage.
Det kan vi jo også i høj grad gøre i FN-regi, hvor målet netop er fredsbevarelse og konfliktnedtrapning.
Men hvis vi så kan vinge den aktion i Libyen af, er der andre aktioner såsom i Mali, hvor EU-trænede soldater har begået overgreb på civile, eller i Den Centralafrikanske Republik, hvor EU-trænede soldater er kommet under Wagnergruppens kontrol, eller aktionen i Mozambique, hvor det handler om at beskytte gasinteresser – altså fossile brændsler, som vi ved skal blive i undergrunden.
Er der ikke efterhånden ved at være temmelig mange af de aktioner, hvor vi så må sige: Dem skal vi faktisk ikke deltage i?