runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Fuglede (V), 2022-01-28:
Jamen ordførerens kommentar er, at vi har fremlagt et forslag til en ændring af beløbsordningen, som vi synes er den rigtige politik.
Og havde Radikale Venstre levet op til det, de har gået og sagt før, og bakket vores politik op, så havde vi jo fået et forslag vedtaget, som ville have været meget mere gavnligt for Danmark, og jeg synes da, det er underligt at lade sine egne mangler gå ud over et andet parti.
Det bør spørgeren da tage med til sit eget parti og få en god snak om, altså hvorfor man støtter den næstbedste politik, når der findes et andet alternativ derude.
Kathrine Olldag (RV), 2022-01-28:
Tak for det.
I Radikale Venstre var vi ovre at besøge DA i forgårs, og der handlede det samlede 2-timersmøde om beløbsordningen.
De er nemlig frustrerede over, at vi ikke kan finde hinanden her i Folketingssalen, for som de siger: Når man kigger på det udefra, er der jo et stort flertal for at sænke beløbsordningen.
Virksomheder rundt i hele Danmark er ligeglade med, om maskinteknikeren er muslim i sin fritid eller ej.
Når man kigger på tallene, udgør de mennesker fra MENAPT-landene , der er her på beløbsordningen i dag, 5 pct. af den samlede gruppe, som er her på beløbsordningen.
Jeg synes, det er utrolig forstemmende, at Venstre er klar til at sætte en stor økonomisk reform på spil for sølle 5 pct.
Hvad er ordførerens kommentar til det?
Rasmus Stoklund (S), 2022-01-28:
Nej, jeg siger, at beskæftigelse er et nødvendigt kriterium for integration, men det er ikke et tilstrækkeligt kriterium.
Det er klart, at det betyder også noget, hvad det er for værdier, du i øvrigt bærer med dig, og hvordan du i øvrigt ser på dine medborgere og på samfundet.
Ellers kan du finde nogle groteske eksempler, hvor en meget velintegreret borger, som så uforskyldt bliver arbejdsløs, pludselig skulle tælle som uintegreret, og omvendt skulle Mohamed Atta fra 11. september-angrebet lige pludselig tælle som velintegreret, fordi han var i arbejde op til angrebet.
Så derfor: Nej, selvfølgelig er det ikke så sort og hvidt, at man bare kan sige, beskæftigelse eller ikkebeskæftigelse er lig med integration eller ikkeintegration.
Pernille Vermund (NB), 2022-01-28:
Men siger ordføreren dermed, at alle muslimer i Danmark er velintegrerede på vores arbejdsmarked, eller omvendt: at alle, der er på arbejdsmarkedet, ikke er muslimer eller kan være islamiske i deres tankesæt?
Altså, siger ordføreren dermed, at alle muslimer, der er på det danske arbejdsmarked, respekterer ligestilling mellem kønnene, frihed og demokrati osv.?
Så hvis vi sænker beløbsgrænsen for de lande, som vi har problemer med, er der en større risiko for, at vi også dermed importerer en større andel af folk, som ikke respekterer vores værdier, som ikke har samme syn på ligestilling mellem kønnene, demokrati, frihed osv., som vi har.
Mads Fuglede (V), 2022-01-28:
Det er FN's kvoteflygtningesystem, jeg svarede på.
Vi har ikke noget ønske om, at der skal laves en europæisk fordelingsnøgle, og vi ser det også som politisk utopi at forestille sig, at der skulle blive enighed om det internt i EU.
Rasmus Stoklund (S), 2022-01-28:
Nej, ikke hvis det er i forhold til eksempelvis brug af erhvervsordninger.
Så lever man jo op til nogle ret stramme kriterier for at komme hertil, og det er noget af det afgørende i den her sammenhæng.
Nogle af de negative konsekvenser, vi ser, af indvandring, er bl.a. underbeskæftigelse, og det er jo det præcis modsatte, der vil ske, hvis man lever op til vilkårene i en erhvervsordning, fordi man ellers ikke kommer ind på den.
Så nej, det anerkender jeg ikke helt.
Mads Fuglede (V), 2022-01-28:
Hvis man ser på de her tal for, hvordan man opfører sig, når man kommer til Danmark, kan vi se, at dem, der kommer til Danmark for at søge ly, indgår i en helt anden kriminalitetsstatistik end dem, der kommer til Danmark, fordi der er et arbejde, der står og venter på dem.
Der er nogle befolkningsgrupper, som vi har meget svært ved at integrere i det danske samfund, og derfor er det heller ikke Venstres ønske, at vi skal lave erhvervsordninger eller andet, der gør det nemmere for de grupper at komme til Danmark.
Det skel bliver vi nødt til at holde fast i, for vi kan se i statistikken, at de grupper opfører sig meget forskelligt.
Men hr. Alex Ahrendtsen har jo alligevel så en pointe, for vi kan ikke bare lukke op for andre kulturer, der er meget anderledes end den i Danmark, og så lukke dem ind i store tal, også selv om de ikke er overrepræsenteret i kriminalitetsstatistikken, fordi der selvfølgelig også er noget, der hedder sammenhængskraft.
Hvis Venstre får magten, er det stadig væk vores ambition, at vi kommer ind i kvoteflygtningesystemet igen.
Vi synes, det er meget mere retfærdigt og en meget bedre måde at fordele flygtningene på end det andet system, hvor det er menneskehandlernes forretningsmodel, man efterkommer, når man behandler dem, der dukker op i Danmark.
Vi taler altid om det, som om de dukker op på grænsen, men det gør de jo sjældent; de dukker op i Danmark og søger asyl.
Og for at komme derhen har vi stillet nogle kriterier op, som vi synes er rimelige: Der skal være styr på tilstrømningen, og vi skal være meget bedre til at integrere dem i vores arbejdsmarked, men også generelt i vores samfund.
Det er ingen hemmelighed, at sidst i den tid, hvor Inger Støjberg var udlændinge- og integrationsminister, følte vi, at vi nærmede os et sted, hvor vi syntes, at det bestemt var muligt igen at komme ind i det kvotesystem, vi gerne vil ind i.
Rosa Lund (EL), 2022-01-28:
Da fru Inger Støjberg var udlændinge- og integrationsminister, besluttede hun på vegne af Venstreregeringen, at Danmark ikke skulle tage kvoteflygtninge.
Vi besluttede så i fællesskab, Socialdemokraterne, SF, Radikale Venstre og Enhedslisten, at Danmark skal tage kvoteflygtninge igen.
Hvis Venstre får magten, skal Danmark så stadig tage kvoteflygtninge, eller er det så slut med det?
Mads Fuglede (V), 2022-01-28:
Nu har jeg haft mange forhandlinger med Nye Borgerlige og sætter pris på de forhandlinger, vi har haft, og sætter også pris på den ærlighed, der er, når vi er dybt uenige, og det er vi ofte om det internationale, om EU-relaterede spørgsmål.
Men i meget af det, vi har diskuteret her i dag, er vi jo så enige med Nye Borgerlige, at vi ikke har noget problem med at stå skulder ved skulder med dem her, ligesom jeg kan se, at man hos Kristendemokraterne næsten altid stemmer sammen med Enhedslisten og Frie Grønne, når det handler om politik på det her område, og der tror jeg heller ikke, det er, fordi Kristendemokraterne har deponeret sin politiske sjæl på den alleryderste venstrefløj i Danmark.
Rosa Lund (EL), 2022-01-28:
Betyder det så også, at Venstre ud over FN's kvoteflygtningesystem – hvis Venstre kommer til magten, som jeg jo af mange årsager ikke håber at Venstre gør, men lad os nu sige, at Venstre kommer til magten – vil arbejde for en mere fair fordeling af flygtningene i Europa?
Hr. Mads Fuglede ved jo lige så vel som mig, at det er de lande, der har Europas ydre grænser, der løfter den største del af byrden fra den flygtningekrise, vi står midt i.
I virkeligheden tager vi i Danmark jo ikke særlig mange flygtninge, hverken kvoteflygtninge eller spontane asylansøgere.
Så hvis Venstre er åbne over for kvotesystemet, gælder det så kun kvoteflygtninge, eller gælder det også internt i EU?
Jens Rohde (KD), 2022-01-28:
Så vil jeg håbe, at hr. Mads Fuglede vil stille spørgsmålet videre til sin formand, fordi det borgerlige Danmark jo har krav på at få et svar herpå.
Hvad er det for en politik, vi kan forvente?
Er det en regering, der skal dannes på baggrund af to partier, som ønsker Danmark ud af Det Europæiske Fællesskab og ikke synes, at man skal respektere de internationale konventioner?
Det er da ret vigtigt, nu vi snakker værdipolitik.
Ja, hr. Mads Fuglede, vi er jo nogle, der har noteret os, at Venstre efterhånden nikker rigtig meget til det, som Nye Borgerlige siger, så det er vel bare et sindbillede på tingenes tilstand.
Nu betragter jeg mig selv som borgerlig-liberal, og vi ville jo sådan set gerne som udgangspunkt have en borgerlig-liberal statsminister efter næste valg.
Vi ved jo, at Venstre i hvert fald bejler til den post, men så kommer det store spørgsmål herfra.
Nu har vi jo oplevet et Venstre, der er gået fra i den tidlige valgkamp sidste gang i 2019 at afvise overhovedet at lave noget med Nye Borgerlige – det var det, den daværende formand for Venstre, Lars Løkke Rasmussen, sagde – og nu konstaterer jeg gang på gang, at Venstre laver musketered med Nye Borgerlige, og tillykke til Nye Borgerlige.
Det er fantastisk godt gået, at man har så godt fat i Venstre og Konservative, som man har, men man har så godt fat i dem, at det er en musketered: Man kommer sammen, man går sammen, og de er fuldstændig umulige at forhandle med.
Derfor skal jeg jo lige have at vide, om man vil danne regering på Nye Borgerliges mandater.
Mads Fuglede (V), 2022-01-28:
Jeg ville gerne svare på det.
Jeg ville også godt foregive, at min mening om lige det spørgsmål var afgørende, men det er den ikke, og det er heller ikke noget, jeg har svaret på.
Det kunne jo være en god måde at fodre mit eget eskalerende storhedsvanvid på, men jeg kan ikke svare på det, og jeg ligger heller ikke inde med viden om, hvad svaret er på det spørgsmål.
Jeg tror i hvert fald, det er meget vigtigt, når vi taler om de her ting, og det var hr. Rasmus Stoklund også inde på tidligere, at vi ligesom deler de her ting op.
Der er mennesker, vi ønsker at få hertil på erhvervsordninger, og så er der mennesker, vi hjælper, fordi de søger ly.
Det er to forskellige grupper, og vi skal behandle dem med de udfordringer, de hver især må give os, og de udfordringer, der må komme med dem.
Og det er jo klart, at de udfordringer, der handler om økonomisk byrde for det danske samfund, sammenhængskraft, kriminalitet og alt muligt andet, er langt overrepræsenteret for dem, der søger ly i Danmark og kommer fra MENAPT-landene.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-01-28:
Sammenhængskraft, det er fuldstændig rigtigt, og det afhænger også af kulturværdier, og det store skisma de sidste 30 år i diskussionen har jo været, hvordan man vægter kulturværdier over for kapitalværdier.
Hvad er vigtigst? De danske kulturværdier eller de danske kapitalværdier?
Man bliver nødt til at tage stilling til det.
I Dansk Folkeparti er det helt klart, at kulturværdierne vejer tungere.
Pernille Vermund (NB), 2022-01-28:
Tak for det.
Faktum er jo, at vi med vores forslag dels fremlægger en ordning, hvor danske virksomheder får adgang til mere udenlandsk arbejdskraft, dels sikrer, at den form for udlændinge, som vi jo har problemer med i forvejen, begrænser vi, og det gør vi ved at sige: Det her gælder kun for lande, som har visumfri adgang til Europa ifølge Schengenaftalen, og som så også er på den investeringsliste, som VLAK-regeringen fremlagde i 2018.
Så på den måde sikrer man jo, at vi både løser problemet i forhold til vores danske virksomheder, men også passer på dansk kultur og vores sammenhængskraft.
Kan ordføreren bekræfte det?
Mads Fuglede (V), 2022-01-28:
Hvis jeg skal følge hr. Alex Ahrendtsens tankeeksperiment og forestille mig, at der var tale om et valg, at det var det ene eller det andet, så er kulturværdierne selvfølgelig det vigtigste.
Hvis man mister sin nation, sin danskhed, mister man hele fundamentet for, hvad vi er.
Men i Venstre mener vi ikke, at der er tale om det ene eller det andet, men noget, der er i balance og kan være i fin balance med hinanden.
Vi skal selvfølgelig så ikke med den politik udfordre vores sammenhængskraft så meget, at der ikke er noget at lære at kende.
Pernille Vermund (NB), 2022-01-28:
Når jeg spørger til ydelser, er det, fordi den her forespørgsel går til regeringen, og det er jo bemærkelsesværdigt, at vi har en regering, som vil sænke beløbsgrænsen for MENAPT-landene, efter at både statsministeren og udlændinge- og integrationsministeren og også ordføreren har stået her og sagt, at antallet betyder noget.
Jeg er helt med på, at har man et arbejde, er det lettere at integrere sig i vores danske samfund.
Det betyder bare ikke, at man har samme syn på demokrati og ligestilling, som vi har.
Det betyder heller ikke, at det er lige så let at komme af med de her mennesker, hvis de begår kriminalitet som f.eks. en voldtægt i Danmark, som det er, når vi taler om folk, der kommer fra lande, der gerne vil tage deres egne medborgere tilbage.
Kan ordføreren også bekræfte det?
Susanne Zimmer (FG), 2022-02-01:
Tak til ordføreren for Alternativet for den gode feedback.
Jeg kan bare glæde mig over, at ordføreren vil være med til at arbejde videre med det her i udvalget, så noget af det kan komme ud over stepperne.
I forhold til det med en stadsgartner tænker jeg, at de fleste byer har en eller anden form for gartner, som står for det grønne, og at det så er et spørgsmål om måske lige at lægge en anden tænkning ind, i forhold til hvad det er, man gør i de grønne områder.
Torsten Gejl (ALT), 2022-02-01:
Velbekomme.
Mona Juul (KF), 2022-02-01:
Det er jo sådan, at i det her beslutningsforslag står der: »Regeringen pålægges inden den 15. oktober 2022 at fremsætte et lovforslag, der går målrettet efter vildledende og underlødige elsælgere, så disse forhindres i at gennemføre et leverandørskifte uden forbrugerens viden og vilje.
Lovforslaget skal udformes i dialog med branchen.«
Derefter står der, hvad lovforslaget kan indeholde som den ene løsning, og der kommer også senere et eksempel, og det har jeg jo fået ind i beslutningsforslaget, fordi jeg synes, jeg har prøvet at stille nogle spørgsmål, jeg har prøvet at skubbe på, jeg har lyttet til Forbrugerombudsmanden, og jeg har lyttet til Forbrugerrådet Tænk, og så tænkte jeg, at jeg da ikke bare ville lave et beslutningsforslag, hvor der står, at vi skal pålægge regeringen at komme med et lovforslag, uden trods alt at prøve at kaste nogle idéer på banen, som branchen også har.
Så er jeg fuldstændig enig i, at man jo ikke bare kan begynde at lave om på retspraksis, men det kunne være, at man kunne lade sig inspirere af det, og måske ministeren allerede er blevet lidt inspireret af det.
Simon Kollerup (S), 2022-02-01:
Jamen jeg bliver altid inspireret, når fru Mona Juul tager ordet, og også når hun skriver forslag.
Jeg synes, den rigtige vej her vil være at gå sådan til værks: Vi er enige i intentionen; der er nogle forbrugere, der bliver klemt; det er helt utilstedeligt med den måde, de bliver behandlet på; lad os finde de rigtige våben frem fra våbenskabet til at løse det, så vi ikke skyder gråspurve med kanoner.
Jeg synes, vi skal arbejde videre i udvalget og se, om vi kan få skrevet en god beretningstekst, så vi sammen med branchen – det synes jeg også er en god idé – får kigget på, om vi kan få de rigtige tiltag på plads og gerne inden den 15. oktober.
Det er fint for mig.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-01:
Tak for det, formand.
Jeg skal gøre det kort.
Vores ordfører kunne ikke være her, men jeg skal sige, at vi ikke kan støtte forslaget.
Mona Juul (KF), 2022-02-01:
Tak for det.
Ja, for man kan sige, at desperationen hos de lødige selskaber er ret stor.
Det er jo også derfor, at de foreslår den her ene ting.
Og det skyldes jo også, at ministeren ikke har været interesseret i det andet forslag, der er i det.
På et tidspunkt svarer ministeren: Jeg ønsker i den forbindelse ikke at gøre handelspraksis mere besværlig for de mange selskaber, som overholder reglerne, når de baserer sig på et mundtligt samtykke.
Det er jo helt forståeligt, men det hensyn plejer ministeren da ikke nødvendigvis altid at tage, og her er der altså en branche, der ligefrem tigger om hjælp til at lave en ændring.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-02-01:
Tak til fru Susanne Zimmer for at illustrere den plathed og den populisme, som man står for i Frie Grønne og i de partier, som har de samme synspunkter.
For jeg sagde jo udtrykkeligt i min tale, at vi skal have grønne område, vi skal have rekreative arealer osv. i byerne til at betjene de mennesker, som bor der.
Så det er jo nogle arealer, som ikke kan bruges til, at folk kan bo der, og man kan heller ikke lave parker, som er egnet til, at mennesker kan spille fodbold osv., og så skal man have nogle andre arealer ryddet, hvor man kan have en fodboldbane, for på de 10 pct. må der ikke være en fodboldbane; der må kun være vild natur.
Det betyder, at der kan bo færre på de arealer, og det betyder, at disse mennesker bliver nødt til at bo uden for byerne, hvor de fylder 12 gange så meget og tager 12 gange så meget plads fra naturen, som hvis de boede inde i byen i noget etagebyggeri.
Susanne Zimmer (FG), 2022-02-01:
Så vil jeg bare lige helt kort høre, om ordføreren gerne vil have en bebyggelsesgrad på 100 pct. på alle nye arealer, der kan bygges på.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-02-01:
Altså, bebyggelsesgraden, når man bor i etagebolig, kommer jo over 100 pct., og alligevel har man grønne områder ved siden af.
Så ja, selvfølgelig vil jeg da have bebyggelser på over 100 pct., fordi det jo med etagebyggeri levner plads til, at der kan være masser af grønne områder.
Men igen tager man ligesom sit udgangspunkt i sådan et retorisk anklagende spørgsmål: Vil jeg da slet ikke have noget natur i byen, vil jeg slet ikke have noget grønt i byen, vil jeg slet ikke have rekreative arealer i byen?
Og det vil jeg jo!
Peder Hvelplund (EL), 2022-02-01:
Tak for det.
Nu ved jeg ikke, om ordføreren bemærkede, at Enhedslisten ikke kunne støtte det her beslutningsforslag – det var så primært på grund af finansieringen – men den debat, som ordføreren rejser, er jo netop det der med, hvordan vi udnytter arealet i Danmark.
Altså, hvad er det, vi skal have?
Og hvis det handler om forbrug af kvadratmeter, kan man jo sige, at kvadratmeterbelastningen ved f.eks. alment boligbyggeri er væsentlig mindre, end den er i forhold til parcelhusbyggeri – så det kunne jo godt være et argument for, at vi skulle have noget mere almennyttigt boligbyggeri, hvilket Enhedslisten jo også argumenterer for, også i Københavnsområdet.
Det er jo ikke, fordi vi ikke vil have, at man skal have mulighed for at bo i København og få en billig bolig – tværtimod – men det er jo hensynet til, at der også skal være mulighed for natur.
Den samme udfordring har vi jo også ude i provinsen.
Nu kommer jeg selv fra Hjørring, og der, hvor vi mest bliver presset i forhold til natur, er i forhold til landbrugsarealet.
Så er ordføreren enig i, at der er en større del af landbrugsarealet, der så også bør udlægges til natur, så vi netop kan sikre, at der både er plads til mennesker og til natur?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-02-01:
Jo, men det, vi ser for øjeblikket, er, at der er en søgning ind mod byerne, og det bør vi egentlig sige velkommen til, for når den befolkningstilvækst, der er i Danmark, søger ind mod byerne, kommer folk til at bo et sted, hvor de ikke fylder særlig meget.
Det er noget, folk gerne vil, og det kan vi bare glæde os over i stedet for at sige: Nej, vi skal ikke bygge mere inde i byerne, for så er der ikke en gammel lossepladsgrund, hvor der kan gro nogle blomster.
Nej, det er godt, at de kommer ind, og så kan vi i stedet have mere plads ude på landet til rigtig natur.
Jeg er enig i, at vi i Danmark skal gøre en indsats for at opkøbe arealer, som har ringe værdi som landbrugsjord, og udlægge den til natur i stedet for – af fonde, og hvad vi ellers måtte have.
Det synes jeg er en god idé.
Men det er jo noget pjat, når hr. Peder Hvelplund siger, at det handler om parcelhusbyggeri eller om almene boliger.
Inde i byen handler det om etagebyggeri og etagebyggeri.
Altså, det er ikke sådan, at hvis man beslutter, at der ikke skal komme almene boliger i København, så kommer der parcelhuse inde i København i stedet for.
Nej, der kommer jo, fordi man tillader en høj bebyggelsesprocent, etagebyggeri, som så bare ikke er alment etagebyggeri, men er privat etagebyggeri.
Men den problemstilling, vi har omkring de større byer i Danmark, er, at der er nogle, herunder jeg og Liberal Alliance og også en række andre partier, som gerne vil udnytte ledige arealer til at bygge boliger inde i København.
Derved skaffer man plads til, at en masse mennesker kan bo der, i stedet for at de skal bo uden for København eller uden for Aarhus eller uden for Aalborg, hvor de kommer til at fylde mere.
Så har vi på den anden side Enhedslisten, der siger nej, nej, nej til mere byggeri inde i København, for vi skal hellere have en ledig grund eller et gammelt industriområde med nogle billige bygninger, hvor malingen skaller af, og hvor der kan være nogle kreative erhverv, i stedet for at der bliver bygget flere boliger.
Og det er den diskussion, der faktisk er.
Torsten Gejl (ALT), 2022-02-01:
Nu har jeg lagt mærke til, at ordførerens parti er et af de partier, der går ind for naturnationalparker, og tak for det.
Jeg oplever lidt, at vi sådan diskuterer, hvor meget natur der skal være i byerne, og jeg hører jo også, at ordføreren godt vil have parker, godt vil have grønne områder i byerne.
Der er jo nogle, der godt vil have lidt mere; der er mange af dem, der bor i byerne, der godt vil have lidt mere natur tæt på.
Kan vi ikke drøfte, om det ville være en god idé med lidt mere natur – for der er nogle partier, hvis støtter trives i mere natur – i stedet for bare at sige, at det kun er stemmefiskeri og manipulation?
Det er vel tilladt at have det sådan og sige: Jeg synes, min by skal være lidt grønnere, end den er?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-02-01:
Det er bestemt tilladt, og det er også tilladt at mene, at en park i højere grad skal være vild natur, end den skal være en slået græsplæne – klart.
Jeg synes bare, at vi ligesom må besinde os på, at byen bygges, for at den skal kunne rumme en masse mennesker, og disse mennesker skal også faciliteres af grønne områder og rekreative arealer.
Det er én målsætning, og i den målsætning ligger også, at byen kan hjælpe med at skabe mere plads til natur, fordi den opsuger en masse mennesker, der kan bo der oven på hinanden, sådan at folk ikke behøver at bo uden for byen, hvor de kommer til at bo i enfamilieshuse og optage 12 gange så meget plads.
Den vinkel synes jeg ikke at partier som Frie Grønne og Enhedslisten har – og jeg synes heller ikke, at Alternativet har haft den vinkel tidligere, når man har sagt nej til mere boligbyggeri i København.
Det boligbyggeri i København eller i Aarhus eller lignende steder, hvor man siger nej til det, kan hjælpe med at skabe plads – rigtig plads, plads nok – til natur der, hvor naturen kan være og fylde, nemlig uden for byen.
Torsten Gejl (ALT), 2022-02-01:
Jeg tænker på, hvad der egentlig er galt med, at folk flytter ud af byerne.
Det behøver jo ikke altid at begrænse naturen.
60 pct. af Danmark er dækket af landbrugsarealer.
Kunne man ikke forestille sig at konvertere nogle af de arealer til bebyggelse simpelt hen?
Peder Hvelplund (EL), 2022-02-01:
Nu er det muligt, at man i Liberal Alliance lider af københavneri og derfor ikke kan se ud over byer og ud over København.
Men når man her taler om byer med f.eks. over 10.000 indbyggere, så er det jo også byer som Hjørring, Brønderslev, Aabenraa, Ringkøbing; det er jo byer ude i provinsen.
Og der skal jeg bare hilse og sige, at vi i det hele taget ikke taler om højt etagebyggeri, men vi taler om, hvordan vi sikrer, at vi også i byerne får skabt plads til naturen på mange af de arealer, der i forvejen er, og det er jo en helt naturlig tilgang at have til det.
Og så er der et specifikt problem i forhold til København, men det her handler om, hvordan vi skaber mere natur og mere adgang til fri natur for mennesker, der også bor i byer.
Simon Kollerup (S), 2022-02-01:
Jeg har det helt grundlæggende princip, at for alle de mange virksomheder i det her dejlige land, som spiller fuldstændig efter bogen, som har orden i penalhuset, skal hverdagen være nem og ligetil.
Og så skal vi til gengæld for at gøre den hverdag nem og ligetil være efter dem, der bryder reglerne og ikke spiller efter dem.
I forhold til om det skal blive til en lov, som er et meget stort våben, eller der kan bruges andre initiativer, må vi påtage os det arbejde.
Jeg går egentlig meget fordomsfrit til værks, for med hensyn til intentionen er jeg bare enig med Det Konservative Folkeparti.