Julie Skovsby (S), 2019-10-10:
Tak for det.
Med denne ændring af lov om valg til menighedsråd gives personer, der er under værgemål med fratagelse af den retlige handleevne efter værgemålslovens § 6, og som i øvrigt opfylder valgretsbetingelserne, valgret ved valg til menighedsråd.
Det ligger i forlængelse af Folketingets lovændring, der blev gennemført i 2016, og som ligeledes betød, at personer, der er under værgemål med fratagelse af den retlige handleevne, fik valgret til de kommunale og regionale valg samt valgret til valg af danske medlemmer til Europa-Parlamentet.
Og endelig ligger det i forlængelse af lovændringen, der blev gennemført i 2018, og som betød, at personer, der er under værgemål med delvis fratagelse af den retlige handleevne, fik valgret ved valg til Folketinget og ved folkeafstemninger.
Baseret på oplysninger fra Danmarks Statistik om medlemstal og aldersfordeling for befolkningen som helhed er det opgjort, at der ved et valg til menighedsråd vil være ca. 3,5 millioner stemmeberettigede vælgere.
Hvis persongruppen, der er under værgemål med fratagelse af den retlige handleevne, også på dette tidspunkt havde haft valgret ved valg til menighedsråd, havde de udgjort i alt 1.948 personer, og ja, så ville denne persongruppe i alt have udgjort mindre end 1 pct. af det samlede vælgertal.
Antalsmæssigt er der altså tale om en lille gruppe.
Men det er for Socialdemokratiet principielt vigtigt, at kredsen af personer med valgret til et demokratisk organ er så bred som muligt, særlig når der er tale om et landsdækkende valg i Danmark.
Som det gælder alle andre vælgere, vil også denne gruppe af mennesker kunne forlange hjælp til stemmeafgivelsen.
I høringssvarene kan man læse, at Danske Handicaporganisationer i lighed med andre støtter det og mener, at det er positivt, at man ændrer loven, så personer, der er under værgemål med fratagelse af den retlige handleevne efter værgemålslovens § 6, og som i øvrigt opfylder valgretsbetingelserne, gives valgret ved valg til menighedsråd.
Men derudover foreslår Danske Handicaporganisationer en præcisering vedrørende hjælp til stemmeafgivning, således at reglerne svarer til reglerne for stemmeafgivelse ved f.eks. folketingsvalg, kommunalvalg og folkeafstemninger.
Det er godt at læse, at Kirkeministeriet vil inddrage høringssvarets bemærkninger i det igangværende arbejde med administrative forskrifter til brug for valget i 2020.
Den anden del af lovforslaget handler om nye procedurer for tilintetgørelse af valglister, valgkort og øvrigt valgmateriale.
Det vil fremover være Kirkeministeriet og ikke kommunerne ved de lokale folkeregistre, der udvikler og driver systemet til dannelse af valglister og valgkort til brug for menighedsrådsvalg, hvilket vil sige for valgforsamlingen og et eventuelt afstemningsvalg.
Således gives menighedsrådene også en større rolle, da det fremover vil være menighedsrådene, der straks efter udløb af klagefristen eller efter endelig afgørelse af eventuelle valgklager skal sikre, at valglister, valgkort og stemmesedler m.v. tilintetgøres.
Også på baggrund af høringsprocessen har ministeriet valgt ikke at fremsætte forslaget om, at beslutningsprotokollen ikke skal sendes til biskoppen, ligesom ministeriet har valgt at supplere lovforslagets bemærkninger i overensstemmelse med høringssvarene fra Datatilsynet og Digitaliseringsstyrelsen.
Det er jeg også glad for.
Som led i valget i 2020 vil der skulle afholdes en valgforsamling i alle sogne.
Valgforsamlingen er en del af den nye valgform, der blev indført ved lov i april 2018.
Såfremt lovforslaget vedtages, vil det få virkning ved de ordinære valg til menighedsråd i 2020.
Det ser jeg frem til.
Med de ord kan Socialdemokratiet støtte lovforslaget.
Jeg skal hilse fra den radikale ordfører, fru Marianne Jelved, og meddele Folketinget, at De Radikale ligeledes stemmer for lovforslaget.