runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Reissmann (S), 2016-12-19:
Jeg vil bare lige understrege både over for fru Carolina Magdalene Maier og i øvrigt også øvrige, at Socialdemokratiet er et parti, der tager ansvar.
Socialdemokratiet er et parti, der faktisk også træffer nogle svære valg, selv når det gør ondt.
Jeg vil godt lige også i den her sammenhæng spørge fru Carolina Magdalene Maier, om ordføreren kan bekræfte, at der i lovforslaget faktisk er indføjet en undtagelse, hvad angår netop det etablerede videre- og efteruddannelsessystem, så folk midt i livet også kan opnå at kunne løfte deres egne kompetencer, så de også kan medvirke til at forandre Danmark, således at det drives fremad.
Tak for det.
Jeg kunne jo indlede med at spørge Alternativets ordfører, om hun kender nogen, der er faldet ud af dagpengesystemet, som har levet med den frygt ikke at kunne få begge ender rent økonomisk til at nå sammen, og som har levet i utryghed i forhold til, hvordan det videre liv skulle være.
Det er muligt, at Alternativets ordfører ikke kender sådan nogen, men det kan jeg love dig for vi her i Socialdemokratiet gør, og vi er meget optaget af lige præcis at skulle lappe huller i et dagpengesystem, der er blevet smadret af de borgerlige og bl.a. også af Det Radikale Venstre.
Så derfor har vi prioriteret, som vi har gjort.
Havde vi ønsket, at pengene skulle findes et andet sted?
Nu er fru Carolina Magdalene Maier meget optaget af forandring, og det er vi også i Socialdemokratiet, men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor i lovforslaget der er konkrete begrænsninger i at medvirke til at skabe forandringer, for jeg forstår det simpelt hen ikke.
Så jeg er bange for, at Alternativets ordfører simpelt hen taler imod bedre vidende her.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-12-19:
Jeg har på intet tidspunkt sagt – det er egentlig også meget vigtigt for mig at sige heroppefra – at det her lovforslag begrænser den frie og lige adgang til uddannelse, for vi har stadig væk i Danmark fri og lige adgang til uddannelse som udgangspunkt.
Så det vil jeg gerne anerkende.
Det er heller ikke det, som jeg synes er problemet med det her lovforslag.
Problemet er lige præcis de 2 pct., som ikke kan få lov til at vælge den uddannelse, som de brænder for.
Det er problemet.
Og de bliver ramt.
Jeg ved godt, at lovforslaget rammer nogle mennesker og andre ikke, men at de bliver ramt synes jeg er en katastrofe, både for dem selv og for vores samfund som helhed.
Det er det, jeg synes er det store problem med det her lovforslag.
Det tror jeg nu ikke jeg gør.
Til det første vil jeg sige, at ja, jeg kender folk, der er faldet ud af dagpengesystemet.
Vi synes i Alternativet, at det er lige så katastrofalt og frygteligt, som de gør i Socialdemokratiet, men find de penge et andet sted.
Det er det eneste budskab, jeg har i forhold til det med dagpengesystemet.
Jeg synes, at det er ærgerligt, at man holder de to ting op imod hinanden.
Man kunne have fundet de penge et andet sted, og ellers kunne man have ladet være med at være i en aftale.
Sådan er det, sådan er politik, og det må man altså også bare indse.
Eva Flyvholm (EL), 2016-12-19:
Ja, jeg kan oplyse ordføreren om, at det ikke er Enhedslisten, der har stillet det forslag om brugerbetaling, for vi ønsker på ingen måde at åbne op for mere brugerbetaling i uddannelsessystemet.
At det så er Alternativet, De Radikale og SF, der har stillet det her forslag for nok at imødekomme nogle af dem, der står til at blive allermest klemt i overgangsperioden, må jo så stå for deres egen regning.
Jeg mener ikke, det er en god idé at gå den vej at indføre mere brugerbetaling, men det er jo også et udtryk for, at folk er desperate her, fordi det her kommer til at ramme rigtig mange studerende, der kommer i klemme.
Eva Flyvholm (EL), 2016-12-19:
Jeg synes, at det mest solidariske og fornuftige er at sikre, at alle har ordentlig adgang til at få uddannelse i vores samfund, og det mener jeg ikke vi gør ved at gå ind og begrænse på den måde, det sker her.
Og med hensyn til dimensioneringen må jeg sige, at vi fra Enhedslistens side også har haft en række kritikpunkter, i forhold til at alt for mange bliver afskåret fra at komme ind på uddannelser, som der både er brug for, og som vil være meningsfulde for dem.
Endelig må man sige, at brugerbetaling er noget af det, vi ved sætter allerflest barrierer op i vores uddannelsessystem for, at folk, der ikke kommer fra rige eller veluddannede hjem, kan få en uddannelse, og det skal vi for enhver pris undgå.
Christine Antorini (S), 2016-12-19:
Hvis der er noget, Socialdemokraterne altid har kæmpet for og står for, så er det at give mulighed igennem uddannelse.
Og det her lovforslag ændrer ikke ved alles frie og lige ret til at gennemføre en videregående uddannelse.
Der er også en række dispensationer, der betyder, at man faktisk kan tage flere hele nye videregående uddannelser på samfundets regning: Hvis ens helbred ikke er til det, hvis man gerne vil uddanne sig inden for nogle områder, hvor der er gode muligheder for at få job bagefter, eller hvis man har en forældet uddannelse.
Derfor har jeg brug for, at ordføreren bare bekræfter, at dem, der ville blive berørt af det – og jeg medgiver, at bliver man berørt af et lovforslag, og det sker desværre, så er det ikke spor sjovt – udgør omkring 2 pct. af de studerende.
Der er omkring 66.000, der starter på en videregående uddannelse hvert år, og det vil være 2 pct. af dem, der vil blive berørt af det her lovforslag.
Igen vil jeg godt sige, at jeg forstår dem godt, men det er det, vi taler om.
Det er bare, sådan at man ikke får et billede af, at man slet ikke kan uddanne sig i andre retninger.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-12-19:
Jamen der er ingen tvivl om, at Enhedslistens ordfører og mit parti er dybt uenige om det her.
Vi mener sådan set, at det er fornuftigt, at samfundet finansierer en uddannelse, og vi synes også, det er fornuftigt, at der er en forventning om, at man så efterfølgende bruger den her uddannelse.
Nu er det sådan, at jeg ikke har set et forslag fra Enhedslisten om at fjerne dimensioneringen, altså begrænsningen i antallet af pladser, der betyder, at man skal have et højt snit for at komme ind på nogle uddannelser og et lavt snit for at komme ind på andre uddannelser.
Hvad synes Enhedslistens ordfører er det mest solidariske – at give et menneske, der måske har to uddannelser, uddannelse nummer tre, eller at give et menneske, der ikke har en uddannelse, en fuld uddannelse?
Louise Schack Elholm (V), 2017-01-10:
Tak for ordet.
Med skatteministeren ved roret er der heldigvis bred konsensus om behovet for denne oprydning, så vi sammen kan få skabt et nyt robust og mere effektivt skattevæsen.
De seneste år har været præget af dårlige historier, historier, der svækker borgernes tillid til det system, som skulle sørge for at forvalte de penge, der skal bruges til gavn for vores fælles samfund.
En af forudsætningerne for, at vores skattesystem virker, er, at der er en effektiv inddrivelse af gæld til det offentlige, og det er dér, vi har problemer lige nu.
I 2005 slog man inddrivelsen sammen, og derfor har det været EFI, der de seneste år har skullet inddrive skatterne, og vi ved jo alle sammen, hvad baggrunden er: EFI er gået nedenom og hjem, og vi har været nødt til at sætte inddrivelserne på pause, indtil vi har fået styr på, om det er retmæssige, lovlige fordringer, eller om det er nogle fordringer, som man ikke mere kan inddrive, og det har haft rigtig store konsekvenser, især også for kommunerne.
Og det har vi ikke siddet overhørig.
Regeringen har med skatteministeren i spidsen lyttet til, hvad kommunernes ønsker har været og forsøgt at imødekomme de ønsker, de har haft om at få lov til selv at inddrive restancer.
Og det er på den baggrund, at Venstreregeringen har indgået en konkret aftale om, at kommunerne fremover igen overtager inddrivelsen vedrørende udlæg og begæring af tvangsauktion for nye og fortrinsberettigede kommunale fordringer.
Konkret foreslås det, at kommunerne fremover vil kunne inddrive de kommunale ejendomsskatter dels ved udlæg foretaget af en kommunal pantefoged i den faste ejendom, dels ved udlæg via fogedretten i den faste ejendom eller andre aktiver eller ved modregning, som kommunerne selv gennemfører i overskydende skat.
Forslaget gælder i udgangspunktet kun nye fordringer.
Der kan dog være undtagelser, hvor kommunen tilbagekalder krav, der allerede har været sendt til inddrivelse i SKAT.
Det har været Venstres og regeringens ønske at imødekomme de ønsker, der har været fra kommunernes side om i højere grad selv at kunne inddrive nogle af de her fordringer, og det mener vi vi imødekommer hermed.
Vi er også positive over for at se på andre løsninger som f.eks. forsyningsselskaberne, eller at private i højere grad kan bidrage på det her område.
Venstre støtter lovforslaget.
Louise Schack Elholm (V), 2017-01-10:
Nå, men i hvert fald fik vi klarlagt, at Enhedslisten ikke havde stemt for de flere midler til SKAT.
Det var jeg glad for blev klarlagt.
Jeg er godt klar over, at Enhedslisten ofte finder et hår i suppen, der er årsag til, at man ikke er med.
Jeg er også godt klar over, at finansloven er en ret stor ting, men der er jo også delelementer i finansloven.
Man kan stemme for dele af finansloven, og det var sådan set det, jeg spurgte om, nemlig om man havde stemt for de dele af finansloven.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-01-10:
Det kan jeg ikke afvise.
Jeg har ikke taget stilling til det på nuværende tidspunkt, og det skyldes, at vi befinder os i sådan en mellemfase, kan man sige, hvor vi skal finde ud af, hvad der helt præcis skal være af fordringstyper, og hvem der skal inddrive hvad.
Jeg har også bemærket, at f.eks. de kommunalt ejede forsyningsselskaber også gerne vil have opgaven til at ligge hos dem – altså tættere på dem, som egentlig har pengene til gode – og at de selv inddriver dem.
Det synes jeg er en meget sympatisk tanke, men på nuværende tidspunkt har vi i Dansk Folkeparti ikke lagt os fast på, hvordan den her opgavefordeling helt præcis skal være.
Det har jeg også bemærket at man heller ikke har gjort i regeringen, og heller ikke i KL, hvor man jo har gang i et arbejde med at have arbejdsgrupper begge steder og arbejdsgrupper sammen for helt præcis at finde ud af, hvor snittet skal ligge.
Men jeg synes, det ville være ganske sympatisk, hvis de kommunalt ejede forsyningsselskaber selv kunne gøre en større indsats, eller hvis kommunerne kunne gøre en større indsats, inden de sender tingene videre til staten.
Så kunne man finde en løsning på det, ville det være supergodt.
Men jeg synes, at de her arbejdsgrupper skal have lov til at kigge på tingene først, inden man finder ud af, hvor snittet helt præcist skal ligge henne.
Rune Lund (EL), 2017-01-10:
Der må jeg blankt indrømme, at jeg ikke har styr på alle delelementer og alle ændringsforslag til finansloven, og hvad det præcist er, som spørgeren henviser til, men der er jo ikke noget mærkeligt i, at man ikke stemmer for en samlet finanslov, selv om der er delelementer i den, som man måtte være enig i, hvis der samtidig er mange andre elementer – og det var der jo som bekendt – som Enhedslisten er uenig i.
Men jeg kan gøre det fuldstændig klart, som jeg har gjort mange gange, også fra den her talerstol, at vi ønsker flere midler til SKAT.
Vi mener, at det er fornuftigt, og vi mener også, at det er en god forretning.
Vi mener, at det er vigtigt for opfattelsen af SKAT hos borgerne ude i samfundet, at SKAT bliver styrket, og at SKAT ikke bliver svækket, bl.a. som det jo faktisk sker med en besparelse i det her forslag, som det ligger.
Louise Schack Elholm (V), 2017-01-10:
Nu hører jeg jo gang på gang hr. Rune Lund og Enhedslisten sige, at der skal flere midler til SKAT, og at SKAT er sparet i stykker.
Nu mener jeg ikke, man generelt kan sætte lighedstegn mellem flere penge til ting og så en bedre kvalitet, men lad os nu gå ind på Enhedslistens præmis her.
Jeg mener sådan set også, at det er nødvendigt på skatteområdet, og det er derfor, at vi har fremlagt den her massive investeringsplan, som jeg kan høre Enhedslisten tager ejerskab for ved at sige, at »vi« endelig er kommet med en investeringsplan.
Jeg glæder mig da over ejerskabet, men jeg er dog i tvivl om, om det rent faktisk udmøntede sig i stemmer, da vi skulle stemme om flere midler til SKAT under finansloven.
Så vil Enhedslistens ordfører lige oplyse mig om, hvad Enhedslisten stemte til forslaget om de flere midler, som var afsat til SKAT i finansloven?
Rune Lund (EL), 2017-01-10:
Det er lidt i forlængelse af det spørgsmål, jeg stillede til hr. Jesper Petersen, for vi ved jo, at skattemedarbejdere tjener deres løn ind mange gange.
Og vi ved også, at hvis man tager og nedlægger nogle årsværk i SKAT, som så bliver overført til kommunerne, så er der nogle indtægter, man ikke får.
Altså, hele katastrofen omkring SKAT handler jo om, at det har kostet os alle sammen dyrt, at skiftende regeringer har sparet SKAT i stykker.
Det har simpelt hen kostet os milliarder og atter milliarder af kroner, at man har nedlagt stillinger.
Nu står vi så her, og der er tale om 35 årsværk.
Det er selvfølgelig ikke mange tusinde årsværk, men det er alligevel 35 årsværk.
Og der er noget principielt forkert i at skære ned på SKAT i en situation, hvor SKAT jo har brug for mange flere ansatte end dem, som allerede er blevet givet med genopretningsplanen – en genopretningsplan, som Enhedslisten støtter fuldt ud.
Så kunne vi ikke finde en anden måde at finansiere det her på, når vi ved, at SKAT har brug for årsværkene, og når vi ved, at skattemedarbejdere tjener deres løn ind mange gange?
Det er jo en god forretning at ansætte flere folk i SKAT.
Det synes jeg kunne være relevant, for der er jo i virkeligheden tale om en opgave, som SKAT burde have udført, fordi man i forbindelse med strukturreformen i 2005 fik den her opgave.
Så er der afsat nogle årsværk til den, men opgaven bliver jo ikke udført, og når en opgave, som så ikke bliver udført i SKAT, lige pludselig skal overføres til nogle andre og der så følger nogle årsværk med over, så er det nogle årsværk, som ikke har været brugt til, at SKAT beskæftigede sig med den opgave, som de burde have udført.
Det er netop derfor, den bliver overført til kommunerne.
Der er et eller andet her, som ikke hænger sammen, så jeg synes, at det kunne være rart, hvis vi kunne få en diskussion af, om de her penge kunne findes på andre måder end lige præcis ved at beskære SKATs ramme.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-01-10:
Tak for det.
Som andre ordførere har påpeget, er det her lovforslag, L 102, en konsekvens af en af de store og meget dyre it-skandaler i SKAT, nemlig den såkaldte EFI-skandale, som jo medførte, at der blev opkrævet skattegæld, som var forældet, og altså derfor i strid med loven.
Derfor blev systemet suspenderet, og der skal nu udvikles et nyt inddrivelsessystem.
Med det her lovforslag overtager kommunerne inddrivelsen af ejendomsskatter og andre fortrinsberettigede krav.
Kommunerne vil fremover kunne inddrive de kommunale ejendomsskatter ved udlæg foretaget af en kommunal pantefoged i fast ejendom, udlæg via fogedretten i den faste ejendom eller andre aktiver eller modregning, som kommuner f.eks. gennemfører i overskydende skat.
Lovforslaget er en opfølgning på den aftale, som blev indgået mellem Venstreregeringen og Kommunernes Landsforening i foråret 2016.
Vi kan støtte lovforslaget.
Jesper Petersen (S), 2017-01-10:
Jeg er ikke sikker på, at beskrivelsen er fuldstændig rigtig.
Altså, der er jo nogle mennesker, der har arbejdet med inddrivelse af skat – de har så ikke været ret succesfulde med det – og der har været et system, som skulle løfte opgaven fuldautomatisk på nogle punkter, hvor det overhovedet ikke er lykkedes.
Så det har man så foretaget besparelser på baggrund af – desværre også i vores regeringstid – som jo var for dybe, og som er medvirkende til SKATs problemer.
Så jeg tror, at jeg på bundlinjen er enig med hr. Rune Lund, og om så vores diagnoser ikke er fuldstændig ens, skal det ikke skille os ad.
René Gade (ALT), 2017-01-10:
Tak for det.
Jeg kan høre, at ordføreren og vi i Alternativet er ret enige om fortolkningen af det her lovforslag, og hvorfor det er et fornuftigt lovforslag.
Derfor synes jeg også, det er interessant at tale om, hvad der så skal ske efter 2018.
Altså, der bliver lagt op til, at inddrivelsen så igen skal væk fra kommunerne, og vi hører, at Advokatrådet mener, at retssikkerheden faktisk højnes, ved at det ligger hos fordringshaverne.
Hos os vil vi gerne sætte kommunerne fri, i hvert fald er det for meget at forlange noget bindende.
Men kunne det være interessant for Dansk Folkeparti at overveje at lade det ligge hos kommunerne?
Rune Lund (EL), 2017-01-10:
Men det er, fordi jeg godt kunne tænke mig, at vi begynder at tænke indtægtssiden og udgiftssiden meget mere sammen, når vi snakker skat.
Lige før jul kom der en rapport fra Rigsrevisionen, som hedder »SKATs kontrol med udbetaling af negativ moms«, og Statsrevisorerne udtalte i den forbindelse en meget alvorlig kritik af den manglende kontrol.
Og det, man bl.a. kunne se af den rapport fra Rigsrevisionen, side 23, er, at der står – det er så på området negativ moms – hvor meget hver enkelt medarbejder i gennemsnit tjente ind, nemlig 27 mio. kr.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-01-10:
For det er klart, at der er områder på afgiftssiden og på momssiden, hvor jeg tror man med fordel kunne ansætte nogle flere medarbejdere.
Men det taler jo ikke imod det her lovforslag.
Her går man fra, at der på et område ikke blev inddrevet noget som helst, og jeg tror, at man ved at flytte det over til kommunerne trods alt får mere ud af ressourcerne.
Derfor tror jeg, at det her kunne være en god løsning, men det udelukker jo ikke det, som jeg tror vi er enige om, vores to partier, at man skal kigge på SKAT på en anden måde og se på, hvor meget en medarbejder kan inddrive ekstra, og ikke bare se en medarbejder som en udgift.
Jesper Petersen (S), 2017-01-10:
Jeg vil da synes, det er overordentlig positivt, hvis det er i år, man kan få vendt kurven, og det faktisk begynder at gå nedad igen.
Skatteministeren siger, at der nok vil komme et svar i den her uge, og oplyser så også, at det faktisk skulle være kommet i december.
Det er jo derfor, jeg har rykket lidt for det.
Og så forestillede jeg mig måske bare, at skatteministeren, måske her inden den kom, kunne sige noget om den.
Men vi må afvente den redegørelse, der kommer.
Kan man sige noget alene om det lovforslag, der ligger her, altså hvor stor restancemassen, der er omfattet af de her fortrinsberettigede krav, er?
Er det noget, vi kan få oplyst her?
Karsten Lauritzen (V), 2017-01-10:
Det må jeg desværre indrømme at jeg ikke kan svare på, ikke i dag, men jeg er helt sikker på, at vi kan sende et skriftligt svar over, og vi kan også gøre det hurtigt i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
René Gade (ALT), 2017-01-10:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at sige noget, for jeg synes, sagen her og lovforslaget her egentlig skulle have lov til bare at køre igennem, uden at vi talte alt for meget om de midler, der så skulle tages fra SKAT, fordi de blev brugt andre steder i kommunerne.
Men jeg synes alligevel, at dagsordenen lige blev forvredet lidt, for jeg synes faktisk, at hr. Rune Lund har en pointe, når han kommer med de klokkeklare taleksempler – det står sort på hvidt – fra excelarket om, hvad det er, en medarbejder kan levere i forhold til den her inddrivelse.
Og der bliver jo ikke sagt, at der skal ansættes i tusindvis af medarbejdere – der er allerede blevet fastholdt et pænt antal medarbejdere.
Og når man så sidder og tænker på, hvad det egentlig er for tal, der nok kommer i den oversendelse, vi får i løbet af den her uge, og hvor store restancer der er derude, og man så siger, at man har investeret 7 mia. kr. ekstra over en given periode, så er de 7 mia. kr. jo forholdsmæssigt ikke så vanvittig stort et beløb i forhold til de restancer, der er derude. Der vil jeg bare spørge ministeren, om det er ministerens opfattelse, at der nu er investeret det, der skal til, for at SKAT har et fornuftigt fundament at bygge videre på.
For det er min opfattelse, at vi faktisk står med en iværksættervirksomhed lige nu.
SKAT er på et iværksætterstadie – der er et kæmpe underskud, man skal til at opbygge alle nye strukturer, og man skal til at finde ud af, hvordan man vil gøre tingene.
Problemet her er bare, at man ikke ligesom en iværksættervirksomhed kan blive solgt og få et eller andet astronomisk beløb; man kommer ikke til at få ekstra indtjeninger.
Karsten Lauritzen (V), 2017-01-10:
Det kan jeg ikke, men den restanceredegørelse, der skulle være oversendt til Folketinget før jul, bliver, jeg tror i den her uge, oversendt til Folketinget, og der vil man kunne se både det kommunale og det statslige for tredje kvartal af 2016, og det kan også være, at vi bl.a. på det kommunale område, hvis hr. Jesper Petersen ønsker det, i udvalgsbehandlingen kan få mere opdaterede tal for, hvordan det ser ud med de kommunale restancer.
Men indtil vi har fået en effektiv inddrivelse op at stå, sker der jo desværre det, at fordringsmassen stiger.
Og den stiger bl.a., fordi der bliver påskrevet renter, og det er en stor del af stigningen.
Men når vi her i løbet af 2017, forhåbentlig i april måned, får sat gang i den nye it-understøttede inddrivelse kombineret med de mange nye medarbejdere, vi har ansat, og som jo faktisk inddriver, skulle vi gerne i 2017 kunne vise nogle positive resultater af de mange penge, som vi bruger, og det har jeg tiltro til.
Selv om der står i regeringsgrundlaget, at regeringen gerne vil privatisere, så tror jeg ikke, det er skattevæsenet, der er tænkt på der.
Så det har hr. René Gade fuldstændig ret i.
Og mit mål som skatteminister er ikke at bruge x antal kroner eller at ansætte x antal medarbejdere i skattevæsenet.
Det er at bruge de skattekroner, der er nødvendigt, for at få et effektivt skattevæsen, som vi alle sammen kan have tillid til, og som fungerer for den enkelte borger og virksomhed, hverken mere eller mindre.
Og det kigger vi selvfølgelig løbende på.
René Gade (ALT), 2017-01-10:
Som jeg husker tallene og det scenarie, vi har kigget på i fællesskab i udvalget, så vil det på grund af renteudgifter og flere andre ting i den periode, vi har set skitseret, bare være et underskud, der vokser.
Altså, restancerne vil vokse i en længere periode, selv om vi iværksætter de her initiativer.
Og det er det, der er mit spørgsmål.
Altså, jeg er med på, at budgetterne skal holde, at de skal passe, og det er vi også i Alternativet meget interesseret i, men hvis vi skal få dem til at passe på lang sigt og ikke hele tiden skal lave de her hovsaløsninger, er det så ikke nu, vi skal tage det store slag og få undersøgt, hvad der skal til, i stedet for at kigge på det løbende?
Det virker sådan udefra set, som om man har kigget på det løbende, og det er ikke rigtig gået så godt.
Karsten Lauritzen (V), 2017-01-10:
Jo, men jeg synes måske, at hr. René Gade skylder at anerkende, at 7 mia. kr. ikke er småpenge.
7 mia. kr. er faktisk rigtig mange penge, og det er det, man bruger på at investere i skattevæsenet.
Så er det fair at have det synspunkt, at man skal bruge endnu flere penge.
Jeg må bare sige, at der for mig ikke fagligt er grundlag for at nå frem til den konklusion på nuværende tidspunkt, men det kigger vi selvfølgelig på løbende.
Men 7 mia. kr., som Folketinget bevilgede en stor del af med finansloven før jul, og som man nu går i gang med at bruge på rigtig mange områder, bl.a. på inddrivelsesområdet, er nu en væsentlig saltvandsindsprøjtning til skattevæsenet.
Det skal sikre, at inddrivelsen såvel som de resterende store dele af SKAT kommer til at fungere væsentlig bedre, end det er tilfældet i dag.