runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2017-03-23:
Altså, det sidste kan man ikke svare konkret på, det er umuligt, men selvfølgelig har det da betydning.
Det er jo det, vi skal have fundet en procedure for.
Hvem skal træffe den beslutning?
Hvem skal vurdere det?
Som jeg siger, kan det ikke være i ministerens aftenbøn, at det skal vurderes, vel?
Og det er der ikke klarhed over.
Hr. Mattias Tesfaye nævner den norske lov, som også er model for det, og hvor der er en række kriterier i.
Om det kan bruges direkte, skal jeg ikke kunne siger her i dag, men jeg mener, at der er brug for mere præcise kriterier.
Ellers kommer man i en helt, helt utilfredsstillende retstilstand, hvor alt er helt usikkert.
Det går ikke.
Martin Lidegaard (RV), 2017-03-23:
Radikale Venstre og Enhedslisten har jo kæmpet sammen i mange år for at få lavet den her ændring, så medlemmer af Folketinget har præcis samme pensionsalder, som alle andre danskere har.
Vi synes, det er et stort fremskridt, og derfor stemmer vi for det her.
Når jeg tager ordet, er det, fordi jeg sådan set mener, at hr. Pelle Dragsted siger noget, der er lodret forkert.
Han påstår, at den såkaldte førtidspension, som hr. Pelle Dragsted kalder det, altså det, at man kan gå på pension lidt tidligere og så få en lavere ydelse, er helt eksklusiv for politikere.
Mig bekendt er det indeholdt i stort set alle arbejdsmarkedspensioner, der er aftalt på det private overenskomstmarked, at man kan vælge at tage sin arbejdsmarkedspension ud tidligere og så gå på pension tidligere, men så får man selvfølgelig også en lavere ydelse.
Det er jo præcis det samme, vi har lavet her for politikerne i Folketinget, og at det skulle være noget helt ekstraordinært, som kun gælder for folketingspolitikere, mener jeg sådan set er lodret forkert.
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-23:
At det er præcis det samme, er i hvert fald lodret forkert, for sagen er den, og det fremgår jo af et notat, som vi har fået, at hvis man har en arbejdsmarkedspension og vælger at gå f.eks. 3 år før folkepensionsalderen, så betyder det, at man mister 20 pct. af sin pension resten af ens pensionstid.
Hvis jeg vælger det som minister eller folketingsmedlem, er fradraget 6 pct.
Jeg tror godt, spørgeren kan se forskellen.
Martin Lidegaard (RV), 2017-03-23:
Der er forskellige satser for forskellige overenskomster, det er fuldstændig korrekt, men ordføreren må da medgive, at det er fuldstændig det samme princip.
Så er der forskellige arbejdsgrupper på arbejdsmarkedet og forskellige regler for det her, men at det er fuldstændig det samme princip, må ordføreren da medgive.
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-23:
Det ville være fuldstændig det samme princip, hvis vi havde fulgt Vederlagskommissionens opfordring om at lave en arbejdsmarkedslignende og opsparingsbaseret pension.
Så havde det været et lignende princip, for så brugte man jo sine egne penge.
Men det er ikke tilfældet her.
Her får man et fradrag, og det fradrag er bare meget, meget mindre end det, som almindelige lønmodtagere får, hvis de vælger at gå tidligere på pension.
Man kan jo ikke se det her adskilt fra omfanget af den pension, der opspares som folketingsmedlem eller som minister.
Som folketingsmedlemmer opsparer vi jo på 8 år det samme, som det måske tager en metalarbejder 20 år at opspare.
Så er det klart, at et lille fradrag betyder langt mindre, end det ville gøre for en metalarbejder eller en lastbilchauffør eller andre faggrupper.
Så summa summarum står vi tilbage med en mulighed, som andre danskere ikke har, for at trække os med en gylden pension 5 år før folkepensionsalderen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-03-23:
Tak for det.
Der er flere ordførere før mig, bl.a. Alternativets ordfører, der har redegjort for nogle af de her nye skærpelser og ændringer i reglerne om tidsubegrænset ophold.
I Radikale Venstre kan vi også tilslutte os bemærkningerne fra den foregående ordfører.
Vi synes også, det er mystisk, at uddannelse ikke tæller med.
Helt grundlæggende er det måske noget andet, jeg vil fremhæve her.
Vi har en opdeling af, om man er A-borger eller B-borger.
Der lægges til det med den her skærpelse.
Vi fortæller med det her lovforslag de mennesker, som allerede er i Danmark, at vi alligevel ikke anerkender dem helt.
Det kunne f.eks. være Alison.
Hun er gift og familiesammenført med en dansker.
Hun har boet her i en årrække, og hun og andre som hende er en andel af vores samfund.
Hun har sådan set opfyldt alle kravene hidtil.
De er bare blevet ændret.
Det blev de sidste år, og nu ændres de igen, så hun nu skal kigge en anden vej.
Hun har hele tiden arbejdet for at opfylde de krav.
Det er Alison, som har fast job som akutsygeplejerske.
Hun deltager aktivt i alle mulige dele af det danske samfund.
Hun taler flydende dansk og har sammen med sin danske ægtefælle arbejdet målrettet for at opfylde de her krav.
Den skærpelse kommer nu, ikke engang et år efter at reglerne blev lavet om, og den gør, at hun nu igen skal orientere sig anderledes.
Nu er det, hun har gjort, alligevel ikke rigtig dansk.
Nu skal der noget andet til, for at hun kan opfylde kravene.
Derfor ser hun og rigtig mange andre den her lov som en straf, som en manglende anerkendelse af, at det, hun har gjort for at opfylde kravene, var det rigtige, hvilket var hendes opfattelse sidste år.
Det er måske lidt sværere at sætte på formel, men det handler om, at vi hele tiden udskyder den anerkendelse af helt almindelige medborgere i vores samfund.
Ud over de helt konkrete ting, der er blevet nævnt af foregående ordfører, synes jeg, det er rigtig ærgerligt.
Radikale Venstre er imod det her lovforslag.
Thomas Jensen (S), 2017-03-23:
Tak til ministeren for talen, og tak for imødekommelsen af ønsket om en teknisk gennemgang i udvalget.
Når vi står og ser på, at der sker den her kæmpe udvikling i de computerbaserede handler, og det er jo noget, der, hvis altså computerne er indstillet på den forkerte måde, lige pludselig kan stikke fuldstændig af, er det godt, at der med den her lovgivning – det er vi fuldstændig enige om – kommer en regulering på området.
Jeg er bare et almindelig folketingsmedlem, der ikke lige har hundrede procent indsigt i, hvordan det foregår på sådan et marked, og hvordan de computerprogrammer kan være indrettede.
Derfor vil jeg bare spørge ministeren, om ministeren er på hundrede procent sikker grund, og at vi nu får kapslet det ind, så de her computersystemer i fremtiden ikke kan være med til at igangsætte en finansiel krise eller i hvert fald skabe nogle markedsforstyrrelser, som ville være meget skadelige for realøkonomien; folk kan blive arbejdsløse, og virksomheder kan miste penge.
Er vi hundrede procent på sikker grund med det her lovforslag?
Eller skal vi virkelig hele tiden blive ved med at lave nye løsninger for at sikre os, at vi er på sikker grund?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-23:
Her forsøger vi at indkapsle reglerne og strukturen på området, mens det jo er computere og kunstig intelligens, der måske udvikler sig.
Derfor er det min vurdering, at det her lovforslag dækker den udvikling, der er i dag, men vi kan jo aldrig vide, hvad der kommer til at ske i fremtiden, altså den teknologiske udvikling går så kolossalt stærkt på alle områder, uden undtagelse.
Det er både på grund af kunstig intelligens, men også fordi udviklingen stiger eksponentielt og så hurtigt i øjeblikket, at jeg ikke kan forudse, hvordan verden ser ud om 5 og 10 år.
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-23:
Jeg beklager selvfølgelig, at jeg ikke var til stede, da jeg skulle have været her, men så tager vi den nu.
I Enhedslisten er vi jo principielt kritisk indstillet over for den måde, som tingene foregår på i den finansielle sektor, med den omsiggribende spekulation, som findes, og som ikke har nogen som helst positiv, samfundsgavnlig effekt.
Vi mener egentlig grundlæggende, at man ikke kan regulere sig ud af de her problemer.
Det ligger i selve den måde, som den finansielle sektor er ved at have udviklet sig på gennem de seneste årtier med en omfattende deregulering og liberalisering, som har betydet, at man har fået de her fuldstændig vilde spekulative aktiviteter, hvor der foregår tusindvis af handler foretaget af computerbaserede algoritmer, og hvor der foregår en ekstensiv spekulation, som ikke har nogen som helst forbindelse til realøkonomien.
Når det er sagt, må vi selvfølgelig, så længe vi har det her system og de her forhold, forsøge at regulere det bedst muligt, også for at undgå nye kriser.
Jeg tror ikke, vi undgår nye kriser – ikke så længe det kører, som det gør, ikke så længe vi bare tager fat på den her måde med nogle småreguleringer af hjørnerne.
Der er brug for nogle langt større indgreb over for den finansielle sektor, hvis vi skal skabe en egentlig finansiel stabilitet.
Der er brug for at få en opdeling af de store banker og finansinstitutioner, sådan som det var før, altså få vandtætte skotter mellem forsikrings- og investeringsdelen, bankerne og realkreditten, og selvfølgelig også simpelt hen få fjernet mulighederne for mange af de her kreative finansielle produkter som derivater og lignende.
Det her forslag er, som andre har været inde på,
meget omfattende, og det handler om at implementere nogle EU-direktiver i dansk lovgivning.
Vores holdning er jo grundlæggende, at ethvert skridt hen imod en større grad af regulering og en begrænsning af spekulative aktiviteter er positivt.
Altså, der er områder, hvor man får en større grad af overvågning og regulering, og så er der områder, hvor man for at harmonisere med EU faktisk åbner op for nye former for spekulativ adfærd.
Det gælder f.eks. det her med flere muligheder for at udbyde investeringsservice.
Og betyder det, at kravet om værdipapirtilladelse for penge i realkreditinstitutter ophæves, f.eks. at vi kan forvente mere spekulation fra f.eks. realkreditinstitutterne?
Og betyder det, at de danske krav til valutaspotforretninger ophæves for at harmonisere, at vi får en dårligere regulering, end vi har i dag, og er det klogt?
Det er nogle af de ting, vi skal have afklaret i forbindelse med lovbehandlingen.
Vi er også ærgerlige over, at man vil fjerne kravet om de små prospekter for udbud af værdipapirer på under 5 mio. euro.
Det er jo ikke noget, der øger gennemsigtigheden.
Så grundlæggende er der bare en række områder, hvor vi synes at det går i den forkerte retning, og så er der nogle områder, hvor det går i den rigtige retning.
Vi vil prøve at få afklaret, hvor det trækker mest henad, og så vil vi gøre vores stilling til lovforslaget op, når vi når til betænkningsafgivelsen.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-23:
Udgangspunktet er, at jeg synes, at det, vi stiller med med de to lovforslag her, dækker de behov, der er.
Men det er klart, at vi hele tiden skal være opmærksomme på, at der ikke kommer forkerte incitamentsstrukturer.
Det mest uheldige, vi overhovedet kan forestille os, vil være, at man får en belønning for at tilbyde noget, som trækker i den helt forkerte retning.
Og hvis der er noget, der dukker op, der gør, at vi skal ajourføre lovforslaget, gør vi gerne det.
Martin Lidegaard (RV), 2017-03-23:
Vi støtter varmt begge forslag.
Men grunden til, at jeg nu gerne vil stille ministeren et spørgsmål, er jo, at det, da man forhandlede de her meget vigtig initiativer, som jo er, vil jeg sige, EU, når det er bedst, når det går ind og tager fælles ansvar, når det retter op på en krise, som det er umuligt at rette op på alene, faktisk lykkedes at få eurolande og ikkeeurolande til at stå sammen.
Og det var ikke sådan, at os, der ikke er med i euroen, blev efterladt på perronen, selv om der måske var nogle, der tænkte, at det var eurolandene, der ligesom skulle gå forrest her og svinge taktstokken.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-23:
Tak til hr. Martin Lidegaard.
Det her er en vigtig pointe, nemlig at det jo er alle lande, som har stået sammen om det her.
Der har været en god dialog gennem flere år om det her, i øvrigt gennem forskellige regeringer.
Mit indtryk er, ud fra de indberetninger, jeg får, at der er en fælles commitment hos alle lande til, at man står sammen om det her.
Nu er der lige det aber dabei, at UK den 23. juni sidste år jo havde sit Brexit, som er en ledende kraft i sådan hele diskussionen om den finansielle regulering.
De indberetninger, jeg i hvert fald får, viser, at der stadig væk er fuldstændig opbakning til den her proces.
Thomas Jensen (S), 2017-03-23:
Tak for svaret.
Jeg hører implicit i svaret fra ministeren, at hvis det er sådan, at vi får indsigt i, at der er behov for yderligere regulering på området, skal vi også være rede til det i Folketinget.
Noget andet er den mere menneskelige faktor, nemlig aflønningen af ansatte inden for sektoren.
Anders Johansson (KF), 2017-03-23:
Tak for det, og tak for ordet.
Jeg er meget enig med de foregående ordførere i, at det er et meget omfattende materiale, og jeg kan også bakke op om, at vi i udvalgsbehandlingen arbejder på at få en teknisk gennemgang af lovforslagene.
Lovforslagene har til formål at gennemføre en modernisering og opstramning af handel med værdipapirer og sikre, at reglerne i MiFID II gennemføres direktivnært og konsekvent.
Det kan Det Konservative Folkeparti naturligvis bakke op om.
For det er afgørende, at vores kapitalmarkeder og de internationale kapitalmarkeder kan arbejde så frit som muligt, og det er vigtigt, at Danmark er med på lige vilkår, så danske virksomheder har lige muligheder for at have adgang til kapital, herunder også realkreditinstitutter og andre obligationsudstedere.
Vi så jo i forbindelse med finanskrisen, hvor katastrofal en bare kortvarig fastfrysning af kreditmarkederne var for hele verdensøkonomien.
Markederne skal være effektive, og der skal være lige adgang og let adgang til informationer, og det skal markedsaktørerne tage et ansvar for.
Samtidig skal der også være nogle spilleregler for, hvordan produkter markedsføres over for investorer, og så synes jeg også, at man i høringssvarene kan se, at interessenterne generelt er positive over for de her forbedringer og moderniseringer, som ligger i lovforslagene.
For det handler jo dybest set om tillid – tillid til det finansielle system, og der har alle interessenter altså en stor interesse i, at der er en meget høj tillid.
Når man lovgiver i forhold til de finansielle markeder, handler det jo meget om at ramme den rette balance mellem på den ene side at sikre tryghed og tillid blandt markedsaktørerne og så på den anden side at undgå, at der indrettes en masse unødige hindringer for kapitalens frie bevægelighed.
Derfor er det også vigtigt, at man fra land til land ikke laver særlige, væsentlige regler.
Her synes jeg, at det er rigtig vigtigt, at man bestræber sig på at lave nogle internationale løsninger, som der også ligger i lovforslagene her, fordi de finansielle markeder er internationale, og det spreder sig internationalt rigtig hurtigt, hvis der er uro på markederne.
Når vi alligevel bliver påvirket af omverdenen, synes jeg, det er godt, at vi kan få nogle ensartede regler, sådan at vi også har lige adgang til kapital i danske virksomheder.
Med de ord vil jeg bare afslutte med at sige, at vi bakker op om lovforslagene.
Thomas Jensen (S), 2017-03-23:
Nu er det jo sådan, at de finansielle markeder og verdensøkonomien og landenes nationale økonomier er tæt forbundet, og der skete det i 1980'erne, da Reagan kom til i USA, og da Thatcher kom til i England, at de to lande førte an med at deregulere.
Vi har også set nogle tendenser til det herhjemme.
Den samlede deregulering, der er sket i verden, har da været med til at gøre, at den finanskrise, vi så fra 2008, har kunnet få en langt større negativ effekt på almindelige lønmodtagere, som har mistet deres arbejde og deres pensionsopsparinger.
Vi skal selvfølgelig sørge for, at det, vi kan gøre herhjemme i Danmark, og det, vi kan bidrage med i EU, så der kommer en bedre regulering, skal vi da gøre alt, hvad vi kan, for at fremme, sådan at vi sikrer os, at vi ikke kommer til at stå i den samme situation igen.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-03-23:
Naturligvis skal vi tage ansvaret på os.
Vi skal tage det ansvar alvorligt, og derfor er det også vigtigt, at de argumenter, vi bruger, for at indføre en ny lovgivning, er reelle.
Nu bliver der igen sagt, at det var liberaliseringen af kapitalmarkeder, der var skyld i finanskrisen.
Rangvidrapporten siger, at det ikke er korrekt.
Det var den tidligere socialdemokratiske regering, der nedsatte Rangvidudvalget, og Rangvidrapporten siger: »Udvalget vurderer, at Danmarks økonomiske velstand i fraværet af frie kapitalbevægelser i dag ville have været væsentlig lavere.
Fordelene ved frie kapitalbevægelser overstiger langt de mulige omkostninger forbundet hermed.«
Altså, dem, vi har sat til at undersøge det, nogle af de klogeste mennesker i det her land på det her område, siger, at det er det omvendte, der gør sig gældende.
Når vi skal være ansvarlige, skal vi også tage beslutninger på et oplyst grundlag.
Thomas Jensen (S), 2017-03-23:
Nu synes jeg måske, at elastikken bliver taget lidt i brug i forhold til konklusionerne i Rangvidrapporten.
Altså, når vi ser på verdensøkonomien og på, hvad der skete i 2008, kan vi se, at der var sket en deregulering, som samlet set for verdensøkonomien gjorde, at der opstod nogle synergier, som var meget, meget skadelige for økonomierne.
Jeg ved godt, at hr. Joachim B. Olsen er fortaler for et forslag om, at der slet ikke skal være nogen regulering på det område, og at det skal være fuldstændig frit, men jeg tror, at det ville have meget skadelige virkninger for verdensøkonomien, hvis vi kom dertil.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-03-23:
Socialdemokratiets ordfører redegjorde jo temmelig dybsindigt for mange af de delelementer, som ligger i de to lovforslag, L 155 og L 156, som Folketinget førstebehandler her.
Vi kan sige goddag til en ny lov om kapitalmarkeder, og vi kan sige farvel til lov om værdipapirhandel, som den jo så kommer til at erstatte.
Der har været efterspurgt en revision gennem mange år, og det er så den, som vi lovbehandler første gang her i dag.
Formålet med lovforslagene er jo netop at øge gennemsigtigheden i handelen med finansielle instrumenter, og vi skal have større sikkerhed og validitet i forhold til obligationsmarkedet og aktieinvesteringer.
Vi skal også styrke forbrugernes, investorernes, pensionsselskabernes og alle mulige andres lyst til at købe og investere i danske værdipapirer, og det gør man bl.a. også ved at give en bedre retsstilling til dem, der i den her begrebsverden kan betegnes som forbrugere.
Og så får vi også taget et lille brydetag i forhold til at øge konkurrencen på området.
Alle de her ting er nogle, der peger frem mod, at det også fortsat skal være rigtig godt og fremtidsorienteret at investere i danske værdipapirer.
Danmark skal ifølge Dansk Folkeparti fortsat være et velfungerende og effektivt kapitalmarked, og vi skal agere med en meget, meget høj grad af troværdighed, gerne en troværdighed, som ligger væsentlig over andre investeringslandes, hvor man kan købe og investere i virksomheder, som man kan i Danmark.
Der skal være en høj troværdighed, vi skal være et land, som er et godt investeringsland; det skal være et sted, hvor man som investor føler sig tryg.
Det er ikke kun de små investorer, jeg taler om, det er også udenlandske pensionsselskaber og andre, som jo også agerer på det danske obligations- og aktiemarked.
Vi synes i Dansk Folkeparti, at alle de ting flugter ganske flot med de elementer, som ligger i L 155 og L 156, som samtidig også opdaterer lov om finansiel virksomhed og lov om finansiel rådgivning og også boligkreditformidling.
Med de ord ser vi frem til en meget grundig lovbehandling af de her forslag.
Der er jeg helt enig med Socialdemokratiets ordfører – vi skal selvfølgelig have en meget grundig lovbehandling af dem.
For dem, der måske har stiftet bekendtskab med hele lovkomplekset, som ligger bag det her, ved, at det jo er nogle meget store og omfattende mapper, vi har at gøre med, og det betyder selvfølgelig også, at vi skal have tingene belyst i den rækkefølge, som det er nødvendigt at tage dem i.
Så vi er meget positive over for lovforslagene og ser frem til den videre lovbehandling.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-03-23:
Tak for det, formand.
Som andre ordførere har været inde på, er det et meget omfattende lovkompleks, vi behandler her i dag.
Det er yderst kompliceret stof, og det tror jeg vi alle sammen synes, også ude i den sektor, som bliver ramt af reguleringen.
Jeg vil gerne starte med at sige, at i Liberal Alliance går vi absolut ind for regulering.
Regulering er en forudsætning for velfungerende markeder.
Men pointen med regulering er jo netop, at det skal få markederne til at fungere, altså at det skal være markedskonform regulering, og gevinsterne ved regulering skal være større end omkostningerne.
Jeg må sige, at jeg langt fra er overbevist om, at al den regulering, som er rullet ud på det finansielle område over de seneste snart mange år, kan leve op til det princip, altså at gevinsterne skal være større end omkostningerne.
Om det er tilfældet med de to lovforslag, vi sambehandler nu, ved jeg ikke.
Det håber jeg, men jeg er ikke helt overbevist selv.
Jeg skal sige, at vi stemmer selvfølgelig for, men det er egentlig også for at komme hr. Thomas Jensen i møde, og i det udvalgsarbejde, der skal laves nu, bliver det nok ret vigtigt, at vi kan få og får input fra mange sider med hensyn til de her to lovforslag.
Der skal vi nok lytte og have en meget seriøs udvalgsbehandling.
For det her er vigtigt.
Det handler jo om vækst og velstand, og det har vi alle sammen en interesse i.
Det har jeg kritiseret tidligere, da andre regeringer havde magten, og jeg synes også, at det er ærgerligt, at man bliver ved med at gå ad den sti.
Når man først går ad den sti, synes det at blive lettere og lettere at blive ved med at gøre det.
Men nuvel, jeg kan jo konstatere, at der er et flertal for det, men jeg synes, at vi bør stoppe op en gang imellem og ligesom stille spørgsmålet: Hvad er det for nogle hensyn, der vejer tungest?
Vi synes, at privat ejendomsret er vigtigt.
Selvfølgelig skal myndigheder have mulighed for at føre tilsyn, men myndigheder kan få en dommerkendelse, og det kan de få ret let.
Men som sagt støtter vi lovforslaget og ser frem til en grundig udvalgsbehandling.