Jane Heitmann (V), 2019-12-17:
Tak for ordet.
Vi indkaldte til denne forespørgselsdebat inden forhandlingerne om satspuljereserven faldt på plads.
Det gjorde vi, fordi vi i Venstre var oprigtigt bekymrede for konsekvenserne ved, at regeringen lagde op til at løbe fra langt størstedelen af demenshandlingsplanen.
Og sandheden er jo, at regeringen noget overraskende lagde op til at videreføre kun 3 af i alt 23 initiativer på demensområdet.
Det fik vi i Venstre heldigvis ændret på, og hårdt presset af flere partier måtte Socialdemokraterne sige ja til en økonomisk prioritering på 244,4 mio. kr. over 4 år.
Der er brug for, at vi fortsat har gode aktivitets- og aflastningstilbud til vores demente og deres pårørende, at der arbejdes målrettet med at nedbringe forbruget af antipsykotisk medicin blandt demente, og at vi bliver bedre til tidlig udredning, så vi også i fremtiden kan have et skarpt fokus på kompetenceløft hos personalet, så de altid er klædt på til den svære opgave, som det er at passe en demensramt.
Tallene taler jo deres tydelige sprog.
Og der er store regionale forskelle på, hvor mange ældre der får antipsykotisk medicin.
22 pct. af de demensramte i Region Hovedstaden har indløst en recept på antipsykotisk medicin, mens det kun er 14 pct. i Region Nordjylland.
Der er også på diagnosesiden store forskelle.
42,6 pct. i Region Hovedstaden får en specifik demensdiagnose, mens tallet i Region Syddanmark er på hele 74,4 pct. Set i det lys
undrer jeg mig over, at regeringen ikke har prioriteret ældre og demente på finansloven.
Regeringen gemmer sig igen og igen bag en kommuneaftale, men vi kan ikke få svar på, hvor meget der reelt går til ældreområdet.
Og jeg håber, at ministeren går på talerstolen igen, og at han så vil give os et klart svar på, hvor stor en del af kommuneaftalen der reelt løfter ældreområdet.
For det er en gratis omgang, når man gemmer sig bag det figenblad, som kommuneaftalen er.
Demente har krav på et værdigt liv, punktum.
Det anslås, at omkring 15.000 danskere rammes af demens hvert år, og i dag er der i hvert fald 35.000 mennesker over 65 år, der har demens.
Tallet er måske langt højere, og vi kan forvente, at tallet vil stige i takt med, at der kommer flere ældre.
I 2030 kan vi forvente 230.000 flere ældre; det kalder på udvikling og ikke afvikling, som socialdemokraterne lagde op til.
Og det er jo ikke bare på demensområdet, men hele ældreområdet.
Socialdemokraternes sundheds- og ældreminister har tidligere sagt, at han vil sætte velfærden først.
Men det klinger jo hult, når sundheds- og ældreministeren igen og igen sætter de ældre og de svageste ældre bagerst i vognen.
Lad mig komme med et par eksempler.
På Socialdemokraternes finanslovsudspil var der ikke en eneste prioritering på ældreområdet og ikke ét lovforslag i lovkataloget på ældreområdet – ikke ét.
På trods af at socialdemokraten Astrid Krag brugte mange kræfter på at håne tidligere ældreminister Thyra Frank for netop ikke at have lovforslag med i lovkataloget.
Nu har aftalepartierne så forhandlet et lille initiativ ind på finansloven på ældreområdet – en pulje på 125 mio. kr., som de 98 kommuner kan søge.
Ja, det er selvfølgelig også lidt spøjst, henset til at Mette Frederiksen før valget ville have et opgør med puljerne – men det var selvfølgelig før valget.
Nu har piben fået en anden lyd, og nu skal vi have puljer, og velfærden er kun for udvalgte grupper.
Fra Venstres side havde vi gerne set, at regeringen havde taget hånd om nogle af de store udfordringer på ældreområdet.
Lad mig nævne et eksempel.
Vi ved, at alt for mange ældre begår selvmord, og de er uhyggeligt effektive, når de først har besluttet sig for at forlade denne verden, desværre.
Disse mange ældre må nu se langt efter det velfærdsløft, som regeringen stillede danskerne i udsigt før valget – trist, men sandt.
Jeg vil gerne læse det forslag til vedtagelse op, som jeg har med, på vegne af partierne Venstre, Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti, Liberal Alliance og Nye Borgerlige.
Forslag til vedtagelse
»Folketinget er bekymret over regeringens manglende prioritering af ældreområdet.
Folketinget konstaterer, at det er lykkedes at udfordre regeringens manglende prioritering af ældreområdet.
Reserven, der opstod som følge af afskaffelsen af satspuljen, er efter forhandlinger om demenshandlingsplanen mellem regeringen og Folketingets øvrige partier nu løftet til 244,4 mio. kr. i perioden 2020-2023.
Det betyder, at demenshandlingsplanen kan fortsætte.
Folketinget konstaterer endvidere, at det er et område, som bør have langsigtet finansiering.
Det skønnes, at knap 90.000 borgere over 60 år er demensramte.
Antallet er formentlig langt højere, fordi mange ikke bliver udredt.
Det er derfor afgørende, at demens bliver opsporet tidligt og udredt.
Folketinget konstaterer, at der nu er langt bedre udsigter for en helhedsorienteret indsats for demente og deres pårørende.
Folketinget konstaterer, at regeringen ikke har lagt op til initiativer på ældreområdet.
Lovkataloget er tomt og finansloven mager på ældreområdet.
Folketinget udtrykker bekymring for fremtidens ældreindsats, pleje og omsorg.«
Tak for ordet.
Jeg ser frem til en frugtbar debat.