runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Bach (LA), 2024-05-15:
Tak til forsvarsministeren for svaret, som jo ganske rigtigt indikerer, at man er i gang med arbejdet i forsvaret, og at forsvaret skal være – men jo så underforstået, at det faktisk i virkeligheden ikke på nuværende tidspunkt er det – en tryg arbejdsplads for kvinder.
Så tak for det.
Jeg vil så i min videre kommentar gerne inddrage Auditørkorpsets seneste årsopgørelse, som jo så i øvrigt meget belejligt blev udgivet nogle ganske få dage efter – vel at mærke efter – den netop indgåede aftale, som også ministeren selv omtaler, om værnepligten, hvor en række partier, men jo så uden Liberal Alliance og for øvrigt også Danmarksdemokraterne, også aftalte at indføre tvungen kvindelig værnepligt fra 2027.
Den her årsopgørelse fra Auditørkorpset viser så, at antallet af afgjorte forhold i forsvaret angående krænkelser er tredoblet – tredoblet – siden 2019.
Antallet af forurettede i disse sager er steget fra 10 til 44, og i samme periode er antallet af gerningsmænd, gernings personer , fordoblet.
Mit spørgsmål er så, om ministeren kan forstå det, hvis der er nogle kvinder, der med de her tal i baghovedet har deres betænkeligheder ved udsigten til at skulle ind at aftjene værnepligt, måske endda imod deres egen ellers frie vilje.
Troels Lund Poulsen (V), 2024-05-15:
Tak for det spørgsmål.
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg mener, at forsvaret skal være en både moderne og inkluderende arbejdsplads, hvor det er trygt for alle medarbejdere at være.
Verden er jo desværre blevet mere usikker.
Derfor er det også afgørende, at vi styrker det danske forsvar, så vi kan passe på Danmark nu og i fremtiden.
For at kunne rekruttere og fastholde medarbejdere er det derfor også afgørende, at forsvaret er præget af en kultur, som man naturligvis har lyst til at være i, og hvor kvinder og mænd har de samme muligheder for at klare sig godt.
Forsvaret arbejder allerede målrettet med at sikre, at forsvaret er en tryg arbejdsplads.
Der gennemføres bl.a. træningsforløb i sund arbejdskultur, som alle medarbejdere skal deltage i, og som bliver integreret i forsvarets uddannelse.
Derudover er der også indført skærpede konsekvenser ved krænkende adfærd.
Men vi kan selvfølgelig gøre mere, end vi har gjort.
Jeg tror på, at øget ligestilling mellem køn er med til at skabe en bedre arbejdsplads for alle og dermed også en bedre opgaveløsning.
Derfor er jeg også tilfreds med, at forligspartierne, og det er jo også LA, var med til at lave den anden delaftale her i forbindelse med udmøntningen af forsvarsforliget, hvor vi jo har besluttet, at der skal udarbejdes en handleplan, som skal understøtte øget ligestilling.
Handleplanen vil fokusere på konkrete tiltag inden for bl.a. kultur, kommunikation, udrustning og også andre ting.
Jeg er også tilfreds med, at forligspartierne nu er enige om at nedsætte et advisoryboard, hvor der lægges op til deltagelse af bl.a. faglige organisationer, forsvarets myndigheder samt interesseorganisationer.
Hele idéen med det her advisoryboard er jo bl.a., at man skal beskæftige sig med ligestilling og inddragelse i udarbejdelsen af den handleplan, som jeg også lige har nævnt tidligere i min besvarelse.
Fælles for alle initiativer er, at de skal være med til at gøre forsvaret til en tryg, inkluderende og attraktiv arbejdsplads for alle.
De skal samtidig også medvirke til, at flere kvinder har lyst til at gøre karriere i forsvaret.
Carsten Bach (LA), 2024-05-15:
Tak for det, formand.
Og tak til forsvarsministeren for midt i en beredskabshøring at møde op og ville svare på spørgsmålet, som i al sin enkelhed lyder: Hvordan vil ministeren sikre, at forsvaret bliver en tryg arbejdsplads for kvinder?
Pause Pause (Pause), 2024-05-15:
Mødet er udsat.
Troels Lund Poulsen (V), 2024-05-15:
Jeg tror ikke, der kan findes en eneste arbejdsplads, hvor der ikke potentielt kan opstå problemer.
Det, der er afgørende, er jo, at man gør, hvad man kan, for konsekvent at gribe ind, hvis der er nogle, der bl.a. i forhold til krænkende adfærd opfører sig på en måde, som ikke er acceptabel.
Det har forsvaret jo allerede nu skærpet reglerne for, og det havde hr. Carsten Bach og jeg også fornøjelsen af at diskutere i et samråd for et par måneder siden.
Det er også derfor, vi har taget initiativer – også fremskyndende initiativer – for at sikre, at hvis der er problemer, bliver de løst, også i forhold til en konsekvent indgriben.
Dan Jørgensen (S), 2024-05-15:
De hoteller, der bliver booket til Udenrigsministeriets ansatte, herunder ministeren, bliver jo booket af Udenrigsministeriet i samarbejde med lokale myndigheder, i samarbejde med PET og i samarbejde med ambassaden, og det er klart, at der selvfølgelig er særlige hensyn, der gælder, når det er meget farlige områder, hvor PET også skal have et sikkerhedssetup.
Hvad der er foregået i forhold til de konkrete programpunkter på de enkelte rejser, har jeg prøvet at redegøre lidt for, men det virker jo ikke, som om fru Pernille Vermund er særlig interesseret.
Men det handlede om flygtningeindsats, og det handlede om afskovning og biodiversitet.
Jeg kan forsikre for, at de der rejser er pakket med fagligt relevant og vigtigt indhold.
Og selv om fru Pernille Vermund selvfølgelig står her i et helt andet ærinde i dag, vil jeg lige referere tilbage til det, spørgsmålet handlede om, og det var, om det er en god brug af Danmarks udviklingsbistand at hjælpe de her steder, og jeg vil sige: Ja, det er det virkelig – vi gør en forskel.
Pernille Vermund (LA), 2024-05-15:
Jamen så formoder jeg, at vi i modsætning til medierne kan få lov til at se dokumentation for den konkrete dag, altså dagsprogrammet for den dag.
For når man bruger offentlige midler, altså skatteborgernes penge, må det jo også være sådan, at vi ad officiel vej kan få indsigt i det dagsprogram, og det vil vi da se frem til at få.
Medierne har angiveligt forsøgt at få det i månedsvis.
Det er ikke blevet fremlagt.
Og når ministeren er så overbevist om, at det, der er foregået, er helt efter bogen, håber jeg da, at vi så også kan få det dokumenteret.
Thomas Danielsen (V), 2024-05-15:
Tak for de gode råd.
Jeg vil opfordre spørgeren til at starte med at læse de skriftlige spørgsmål til området, som jeg har besvaret, og måske gense det samråd, som jeg deltog i i sidste uge, og så må jeg understrege, at til trods for at ordføreren har store forventninger til mig, er jeg jo ikke finansminister, som i sidste ende er den, der sidder for bordenden i forhold til GrønREFORM.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-15:
Den meget vigtige sondring, som ministeren refererer til her i forhold til den dobbelthed, sker jo, fordi det handler om datagrundlaget.
Det faglige grundlag skal ministeren selvfølgelig ikke politisk bestemme, men når vi laver en transportpolitisk modellering, er den i sin essens politisk.
Den er ikke en videnskabelig øvelse.
Det er en øvelse, hvor vi siger: Hvad vil vi gerne putte ind i vores model?
Thomas Danielsen (V), 2024-05-15:
Ordføreren taler med to tunger.
Det ene øjeblik er det meget vigtigt, at det forskningsmæssigt er på et oplyst grundlag og fagligt korrekt – vi har et samarbejde med DTU; jeg har redegjort for det – og i det næste øjeblik står spørgeren og siger, at ministeren skal gøre noget mere og gennemtvinge nogle flere grønne modeller i regnskaberne.
Altså, det er jo ikke noget, vi kan sidde og håndstyre politisk
Der skal være objektive kriterier.
Der foregår et arbejde i Finansministeriet omkring GrønREFORM.
Derudover er jeg konkret optaget af, at vi får lavet så meget god natur og miljø i virkeligheden – ikke i rapporterne, men ude i virkeligheden – med projektet til L 112, og det kommer der heldigvis.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-15:
Jo, jeg forventer bestemt, at en transportminister går ind og har en politisk holdning til, hvordan hele vores transportsektor udvikler sig i relation til både klima- og miljøpolitik.
Jeg ser det ikke som en administrativ opgave, og det er jo også derfor, jeg netop spørger til ministerens holdning og til, hvordan han har arbejdet med det, for min bekymring er netop, at man har den her standardmodel, som man så bare lader embedsfolkene køre igennem, og så er der faktisk ikke en politisk retning på det.
Vi skal jo huske, at der har været et klimavalg, at borgerne er meget optagede af, at vi får klimapolitik.
Vi har en klimalov, der er blevet vedtaget i det her Folketing, og så undrer det mig, hvis embedsfolkene i Transportministeriet ikke tager hensyn til det.
Thomas Danielsen (V), 2024-05-15:
Skal jeg forstå det sådan, at spørgeren gerne vil have, at det er transportministeren, der beslutter den samfundsøkonomiske modellering for de her projekter?
Det er heller ikke finansministeren, der påvirker de udslagsgivende faktorer for den økonomiske fremskrivning.
Så kan man jo lave nogle flotte fremskrivninger.
Til gengæld er jeg gået meget op i natur og miljø – der kunne jeg konkret gå ind og gøre en forskel i forhold til at sikre så attraktiv og god en natur og så attraktivt og godt et miljø i projektet som overhovedet muligt.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-15:
Hvor fremgår den skyggepris henne?
Men det kan ministeren måske oversende skriftligt til mig efterfølgende, for det er i hvert fald ikke noget, jeg lige har kunnet finde frem til.
Men altså, grunden til det, vi snakkede om lige før, var jo ligesom datagrundlaget for beregningerne – hvor stærke skal de være, hvor opdaterede skal de være?
Nu snakker vi så netop om, hvordan det er, vi sammensætter de her modeller, og grunden til, at det her spørgsmål ikke er stillet i et samråd, er jo, at det er en politisk drøftelse.
Det er jo en samtale om, hvordan vi laver de her modeller.
Og ministeren siger, at det handler om, at man skal kunne sammenligne projekter.
Ja, det er ét formål, men noget andet er jo også at finde ud af, hvad det er, vi vægter.
Derfor er det jo et politisk værktøj, hvordan vi laver de her modeller, og derfor synes jeg, det er meget relevant at diskutere med regeringen og med ministeren, hvad man har tænkt omkring det her projekt.
Ministeren siger, at han er meget optaget af natur og miljø, men det, der så bekymrer mig, er, at det ikke indregnes i modelleringen, og det er jo det, der også, synes jeg, er interessant ved, at Transportministeriet laver et notat omkring klimapolitiske effekter, men at det ikke indgår i modelleringen.
Vi har lange miljøkonsekvensrapporter, som vi har diskuteret de sidste 2 måneder, hvor alle de risici, alle de diskussioner, der har været, heller ikke indgår som noget, der er en del af den økonomiske modellering.
Det er derfor, jeg bare er interesseret i at forstå, hvordan regeringen arbejder og administrerer vores fælles penge.
Kan det passe, at man har nogle miljø- og klimahensyn på den ene side, men at det faktisk ikke er noget, man regner ind i de økonomiske regnemodeller?
Jeg ved, at modellen findes som den her standardmodel, men idéen er jo netop også – og det er jo det, der står i vejledningen – at den skal tilpasses de konkrete projekter.
Så formålet er jo ikke primært at kunne sammenligne; det er faktisk også at lave dem tilpasset de konkrete projekter.
Og her kunne ministeren jo have tilføjet forskellige parametre, hvis det havde været relevant i det her projekt.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens holdning til det.
Og det, vi ved – og det er jo også derfor, jeg refererer til CONCITO-rapporten – er, at der er andre lande, f.eks. Wales, hvor de siger, at nu, hvor vi laver infrastrukturprojekter, skal de være konsistente med vores øvrige miljø- og klimapolitik; det vil sige, at vi ikke laver et klimanotat, som ikke er en del af vores økonomiske modellering.
Thomas Danielsen (V), 2024-05-15:
Altså, det meste af svaret på spørgsmålet er jo faktisk noget, vi havde et samråd om i sidste uge, hvor jeg havde mulighed for at gå mere i dybden med svarene.
Det har man jo ikke i de her små, hurtige spørgsmål.
Så jeg har egentlig besvaret det i form af et helt samråd i sidste uge.
Det samme svar er jo igen, lidt ligesom før, at det, der i hvert fald er afgørende vigtigt i forhold til det konkrete projekt, er, at vi bruger de samme regnemodeller, som vi gør på andre infrastrukturprojekter.
Altså, vi kan ikke bare freestyle med vores regnemodeller, alt efter om det er et infrastrukturprojekt, man kan lide eller ej.
Derudover er der i regi af Finansministeriet et arbejde i gang omkring GrønREFORM.
CO 2 -skyggeprisen, som spørgeren efterspørger, er på 7.882 kr.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-15:
Hvad mener ministeren om, at lovforslag nr. L 112 baserer sig på en transportpolitisk modellering, der ikke medregner klima, miljø, asbestforurening og støj, jævnfør »Grøn omstilling kræver ny tilgang til infrastrukturbeslutninger« af CONCITO, og at CO 2 -skyggepriserne ikke fremgår af det økonomiske budget, jf. Finansministeriets tillæg til vejledningen for samfundsøkonomiske konsekvensvurderinger?
Thomas Danielsen (V), 2024-05-15:
Det bekymrer mig mere, når ordføreren udlægger teksten, i forhold til hvad regeringen mener.
Det er ikke sandt, når ordføreren siger, at hele projektet hviler på den samfundsøkonomiske gevinst.
Jeg har lige før svaret på, hvorfor det ikke er sandt.
Ved hele tredjebehandlingen i går svarede jeg også på det og har gjort det ad flere omgange siden.
Den seneste samfundsøkonomiske gevinst er kommet frem ved lidt af en tilfældighed, fordi der var en ordfører, der efterspurgte beregningen for 2024, og det er derfor, den samfundsøkonomiske gevinst er, som den er i dag.
Ellers havde vi lænet os op ad priserne for 2023, hvor den rent faktisk var dårligere.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-15:
Det overrasker mig bare alligevel, for hele det her lovforslag hviler jo på, at der er en samfundsøkonomisk gevinst, og det vil sige, at hvis den gevinst er meget lille eller ikkeeksisterende, burde staten jo ikke foretage den her investering; så er pengene bedre brugt andre steder.
Derfor bekymrer det mig, hvis regeringen ikke passer på borgernes penge, og her taler vi altså om over 9 mia. kr.
Men altså, jeg må konstatere, at usikkerhed om datagrundlaget ikke bekymrer ministeren på samme måde, som det bekymrer mig.
Thomas Danielsen (V), 2024-05-15:
Jo, men altså, det har jo en samfundsøkonomisk gevinst på 707 mio. kr. med de seneste beregninger.
Det, som jeg er optaget af, er, at vi bruger de samme modeller, indtil der er vedtaget en ny model.
Vi kan jo ikke bare skifte model, alt efter om det er et infrastrukturprojekt, man bryder sig om eller ej.
I øvrigt er der mange andre aspekter end den samfundsøkonomiske gevinst, som er særdeles vigtig, og det er jo derfor, vi har politikere herinde og ikke trækker svarene i en automat.
Så man kan jo ikke lægge alle sine lodder i den samfundsøkonomiske gevinsts vægtskål.
Det gør vi heller ikke.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-15:
Det vil sige, at det set fra ministerens stol er okay at bruge 9 mia. kr. på noget, hvor vi grundlæggende ikke ved, om det er en god investering samfundsøkonomisk.
Er det korrekt forstået?
Er det det, ministeren mener?
Jeg mener, vi bør gå mere kritisk til værks og gå i gang med netop at kigge på, hvad vi kan forvente af borgernes værdisættelse af tid.
Vi ved jo, at der er sket en stor politisk udvikling de sidste 20 år, i forhold til både miljø- og klimapolitik.
Det vil sige, at vi må forvente, at borgerne værdisætter tid meget anderledes i forhold til en motorvej og andre ting.
Så vil ministeren ikke igen svare på: Kan det virkelig passe, at staten bruger 9 mia. kr. på noget, som vi ikke ved om har en samfundsøkonomisk gevinst?
Thomas Danielsen (V), 2024-05-15:
Der er ikke noget særligt ved det her projekt i forhold til andre projekter, når vi kigger på tidsgevinster, vægtninger osv.
Det, der er vigtigt, er, at vi, når vi laver projekter, laver dem på en måde, så de er sammenlignelige; vi kan jo ikke bare freestyle med regnemodeller, alt efter om det er et projekt, vi synes om eller ikke synes om.
Der er et forstudie i gang i samarbejde med DTU, og det er også et udtryk for, at jeg mener, at vi skal have opdateret de her tal nu.
Det har jeg svaret på flere gange, og det er vi i gang med.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-15:
Grunden til, at jeg netop gerne vil have den her samtale med ministeren, er: Jeg kan forstå, at der er et problem, og at de skal opdateres, men at det så ikke er relevant i forhold til det her lovforslag, og det kunne jeg igen godt tænke mig at spørge ministeren om han kunne uddybe.
Det, vi snakkede om i går til tredjebehandlingen, var jo det her med, at vi havde meget forskellige forståelser af, hvor meget faglig argumentation der skal være for forskellige miljøkonsekvensvurderinger osv., og havde forskellige demokratiske forståelser.
Men det, vi jo skal snakke om nu her, er, hvad det er for nogle økonomiske risici, der kan være i et projekt til 9 mia. kr., og så også netop, hvad det faglige grundlag er for at beregne, hvor meget samfundsøkonomi der er i et projekt.
Det, jeg tænker vi kan være enige om, er det her med, at det her lovforslag handler om at skabe en samfundsøkonomisk gevinst.
Det står på de første sider af lovforslaget, at man ønsker at skabe mere vækst og være bedre for erhvervslivet, og derfor er det jo ret afgørende, at det her projekt har en god samfundsøkonomi, at vi har beregnet det på nogle gode måder, og at datagrundlaget er tilstrækkeligt.
Det vil sige, at borgernes værdisættelse og præferencer for tid er 20 år gamle, og hvorfor er det så, at ministeren i forhold til det her ikke mener, at det skal opdateres?
For jeg ved, at ministeren er en del af en regering, hvor man nogle gange tager en fridag fra folk, fordi man gerne vil skaffe 3 mia. kr.
Her har man så et projekt på 9 mia. kr. plus en buffer.
Måske kan ministeren også lige fortælle, hvad bufferen er på, og om den er blevet opjusteret med de nye tal, i hvert fald 1-2 mia. kr.
Kan det virkelig passe, at ministeren ikke er bekymret for, at staten bruger over 9 mia. kr. plus en buffer på 1-2 mia. kr., uden at man har opdateret tallene, som er det helt centrale lige præcis i forhold til det her projekt, hvor det er tidsgevinsterne, som er hele effekten?
Det er jo også det, som Vejdirektoratet skriver i notatet, netop at tidsgevinsterne er de allervigtigste i forhold til at beregne effekten af det her projekt.
Morten Dahlin (V), 2024-05-15:
Tak for spørgsmålet, som jeg synes omhandler et meget vigtigt emne for livet i landdistrikterne.
Jeg har været en del rundt at besøge mindre landsbysamfund, hvor det for mig står meget tydeligt, at i dem af dem, der er velfungerende, er der ofte en skole, og der er en købmand, og der er en eller anden form for idræts- eller fritidsanlæg.
Derfor har købmanden en vigtig funktion, også når man ønsker at holde liv i vores landdistrikter.
Jeg ser derfor, at det er et stort tab for de små lokalsamfund, når købmanden må dreje nøglen om og lukke.
For selv om der i dag er flere muligheder, end der nogen sinde har været, i forhold til måltidskasser, udbragte dagligvarer og takeaway, også i provinsen, så kan det aldrig erstatte det, man får med en lokalt forankret købmand.
Så også i forhold til bosætning er det vigtigt, at der er en købmand.
Derfor er udviklingen med købmænd, der må dreje nøglen om, noget, som vi skal tage mere alvorligt.
Artiklen viser jo så også en positiv ting, altså et sted, hvor man har formået at vende den negative udvikling, nemlig hos den lokale købmand i Mern på Sydsjælland.
Det har de gjort via en aktiv indsats og involvering i byens sociale liv ved bl.a. at arrangere vinsmagninger og sankthansarrangementer, og man har også været tydelig om, at der også er et personligt ansvar hos dem i lokalområdet for at handle lokalt.
Man kan ikke på den ene side ønske sig et rigt lokalt handelsliv og så på den anden side købe alle sine varer på internettet; det hænger ikke sammen.
Men det betyder jo ikke, at hele ansvaret ligger ude hos folk.
Vi kan også gøre noget fra Christiansborgs side, og det er bl.a. derfor, at vi med forholdsvis stor succes, vil jeg kalde det, har haft den her pulje til borgerdrevne købmandsbutikker, som har modtaget mange ansøgninger, og som er med til at holde hånden under nogle købmænd de steder, hvor lokalsamfundet også selv er klar til at gøre indsats.
Det synes jeg faktisk har været og er en succesfuld ordning, og vi er også klar til at tage yderligere initiativer.
Inger Støjberg (DD), 2024-05-15:
Altså, nu bygger den socialdemokratisk ledede regerings regler jo på det grundlag, som jeg og bl.a. Dansk Folkeparti byggede.
I er sådan set heldige, i og med at den tidligere regering fik strammet op på reglerne.
Så ja, det er jo godt for jer.
Jeg kan da kun ønske, at vi får strammet endnu mere op, og det her er jo så ét eksempel på det.
Morten Dahlin (V), 2024-05-15:
Regeringen offentliggør sit landdistriktsudspil, når den offentliggør det, og fru Susie Jessen må vente med tilbageholdt åndedræt på at se de præcise detaljer i det.
Men der er jo ingen tvivl om, at det med at skabe gode udviklingsmuligheder for bosætning og det med at kigge på, hvordan vi øger turismens positive indflydelse på landdistrikterne, er noget, der har en høj prioritet for regeringen, og derfor kigger vi jo både på landdistriktsinitiativer, men også på konkrete og selvstændige turismeinitiativer, som skal være med til at vækste turismesektoren i Danmark, som i øvrigt står for en meget, meget stor milliardomsætning og tusindvis af arbejdspladser og det i høj grad også uden for de største byer.
Så det med at have et fokus på bosætning og det med at have et fokus på turisme er noget, regeringen har, og det er også noget, vi kommer til at tage konkrete initiativer til at skabe bedre rammevilkår for.
Susie Jessen (DD), 2024-05-15:
For at være ærlig tror jeg også, at der er mange af dem, der har siddet med de her friøprojekter – det drejer sig jo om seks øer: Anholt, Fur, Fejø, Omø, Venø og Årø – har haft en idé om, at de ville nå i mål med noget, som de ikke nået i mål med.
Derfor er mit afsluttende spørgsmål så også, om vi kan regne med, at noget af det her vil blive søgt løst i det landdistriktsudspil, som ministeren kommer med her til sommer.
Det gælder bl.a. det her med bosætning og turisme og bedre muligheder for, at overflødiggjorte bygninger kan tages i brug.
For det er bare der, man kan udvikle sig rigtig meget på de danske øer.
Morten Dahlin (V), 2024-05-15:
Den følelse forstår jeg godt at man kan sidde med, og det synes jeg helt oprigtigt er ærgerligt.
Årsagen til, at vi ikke, med det samme forslaget kom ind fra den enkelte projektholder, kunne sige, at det kan man ikke, er faktisk, at vi – på den positive måde – har udsat det for en ret saglig behandling enten i mit ministerium eller i de andre relevante fagministerier og faktisk har dykket ned i det og set på: Hvad er der af muligheder for det her forsøgsprojekt?
Kan det lade sig gøre inden for eksisterende lovgivning?
Så er der nogle steder, hvor man er stødt på en mur og må sige: Det her kan simpelt hen ikke lade sig gøre, f.eks. fordi det er i modstrid med nogle EU-regler.
Den vurdering har man skullet lave, før man har kunnet give en tilbagemelding.
Men jeg hører også, hvad spørgeren siger om, at der har siddet nogle derude med en følelse af, at det hele bare var aflyst, og derfor er jeg rigtig glad for at være her i dag for at sige, at det er det ikke.
Der er jo indkaldt til det her møde, hvor der også vil blive givet en generel information om, hvordan man kan komme videre med nogle af de her ting.
Så nævnte spørgeren før det med øudviklingsplanerne.
Jeg synes, det er lidt for tidligt at sætte to streger under den konklusion, at øudviklingsplanerne ikke duer til noget som helst.