Dennis Flydtkjær (DF), 2021-02-25:
Lovforslaget handler om en aftale, der er lavet, om at stimulere dansk økonomi – jeg tror, det var på finansloven sidste år, som Dansk Folkeparti ikke var med i – og man vil stimulere økonomien på baggrund af covid-19-krisen.
Man skriver i fremsættelsestalen, tror jeg det var, at man vil holde hånden under danske familier og lønmodtagere, som er ramt af krisen.
Spørgsmålet er så, om det er det, man gør, altså om man holder hånden under dem, som er ramt af krisen.
For det første, man foreslår ændret i lovforslaget, er at hæve boligjobordningen – alene i 2021 hæves fradraget for det, der hedder serviceydelser, til 25.000 kr., og fradragsværdien hæves til 35 pct. Så er der loftet over håndværkerdelen, altså hvis man skal have noget ny isolering, eller hvad det kan være, der også hæves til 25.000 kr. Men man ændrer ikke på de ydelser, man kan få fradrag for.
Det kan virke meget positivt, men det er måske også her, problemet ligger, for når teksten i starten af lovforslaget siger, at man vil holde hånden under danske familier og lønmodtagere, som er ramt af krisen, så har jeg ikke lige fanget, at det er håndværkerbranchen, der er ramt af krisen.
De har faktisk utrolig travlt, og det er rigtig positivt.
Det under jeg dem bestemt.
Men det er måske ikke lige den branche, der er behov for at man holder hånden under lige nu.
Så det er virkelig gået min næse forbi, at det lige er den branche, hånden skal holdes under lige nu.
Så jeg vil egentlig foreslå, at man i stedet for kiggede på, hvad det er, man så i stedet for kan få fradrag for i boligjobordningen, for boligjobordningen er jo et supergodt redskab i sådan nogle tider, et konjunkturredskab, så hvorfor ikke få nogle andre ydelser med ind i boligjobordningen?
Det kunne være restaurationer, kroophold eller weekendture, altså nogle af de her brancher, som er utrolig hårdt ramt af krisen, og som jo ingen omsætning har haft stort set i et år.
Så hvorfor ikke i stedet for udvide listen af ting, man kan få fradrag for?
Det tænker jeg da vil give langt mere mening.
Så selv om det egentlig er i en god mening, man udvider boligjobordningen – og jeg anerkender, at det er en populær ordning derude – synes jeg alligevel, at den rammer lidt skævt, for det er jo sådan set ikke dem, håndværkerne, der har været ramt i den her krise indtil nu.
Så jeg synes, man burde målrette det noget mere.
Det gør man så trods alt i den anden del i lovforslaget, som handler om gavekortet på maks. 1.200 kr., som man kan få af sin arbejdsgiver, og som så er fradragsberettiget.
Det rammer da trods alt målrettet.
Det er sådan set positivt, så den del støtter vi.
Så er der en tredje del om afgiften på spil.
Et fjerde element om at skattefritage arbejdsgivere for at betale for covid-19-test og værnemidler og sådan noget synes jeg egentlig giver rigtig god mening, for det er oplagt, at man også der tager ansvar for at teste sine medarbejdere, inden de kommer ind på slagteriet, eller hvor det nu kan være.
Men jeg har en lille ændring, jeg godt kunne tænke mig at få med, for hvorfor er det lige afgrænset til covid-19-test?
Kunne man ikke godt forestille sig, at der om et år måske var brug for, at man som virksomhed sagde: Vi vil faktisk godt teste – selvfølgelig frivilligt, ikke nogen tvangstest – for influenza, inden folk kommer ind på deres arbejdsplads, eller stille andre værnemidler til rådighed?
Hvorfor er det her kun møntet på covid-19?
Hvorfor egentlig ikke bredere?
Jeg synes egentlig, det er godt, at virksomhederne gerne vil tage et ansvar og sikre, at man kan have sunde og raske medarbejdere, og det er selvfølgelig også i egen interesse, fordi man så undgår, at folk er syge.
Men hvorfor lige alene den her coronavirus?
Hvorfor kunne det ikke lige så godt være lidt bredere, ved at vi sagde, at man selvfølgelig skal have fradrag, hvis man på den måde hjælper sine medarbejdere?
Men det kan vi tage op i udvalgsbehandlingen.
Så alt i alt er vi positive over for det her lovforslag.