Marianne Jelved (RV), 2017-01-10:
Jeg er meget, meget glad over det lovforslag, vi behandler her i dag, og jeg skal da for en ordens skyld sige, at baggrunden for lovforslaget jo er det inklusionseftersyn, som blev sat i gang af den tidligere regering.
Jeg vil gerne kvittere her fra talerstolen for det fine arbejde, som inklusionseftersynets ekspertgruppe har udført, og de konklusioner, den er kommet med, og som Radikale Venstre tilslutter sig fuldt ud, nemlig at vi går væk fra et måltal for inklusion og erstatter det med et kvalitativt formål for arbejdet i folkeskolen.
Derfor vil jeg tillade mig at citere et temmelig stort stykke fra lovforslagets bemærkninger, der starter nederst på side 6, højre spalte, hvor der står: »Selv om det allerede følger af folkeskoleloven, at folkeskolen skal være et sted, der er præget af et inkluderende læringsmiljø – forstået som faglige og sociale fællesskaber – hvor eleverne udvikler sig fagligt og alsidigt, herunder socialt, og trives, vurderes det at være hensigtsmæssigt ved lovændring at understrege over for hele folkeskolen – kommunalbestyrelserne, kommunernes skoleforvaltning, skoleledere, skolebestyrelser, medarbejdere, elever og forældre samt det omgivende samfund – at folkeskolen skal være et sted, hvor alle elever udvikler sig fagligt og alsidigt, herunder socialt, og trives i skolens faglige og sociale fællesskaber.«
Sådan et miljø er jo til stede, når eleven deltager i fællesskabet både fagligt, socialt og kulturelt.
Det er til stede, når eleven er en del af fællesskabet, altså både har samarbejdsmæssige og venskabelige relationer til andre elever og føler sig som en del af fællesskabet.
Det sikrer, at man deltager i fællesskabet.
Det kan næsten ikke siges bedre og mere præcist og mere omfattende, end det bliver gjort her.
Og jeg fortsætter: »Med henblik på at understøtte, at der skabes faglige og sociale fællesskaber og dermed et inkluderende læringsmiljø i skolerne foreslås det, at skolebestyrelserne forpligtes til at udarbejde principper for skolens arbejde med elevernes udvikling i skolens faglige og sociale fællesskaber.« Alt det her kunne have været skrevet hjemme ved mit skrivebord, det er det ikke, men jeg har været med i diskussionen, der har ført til det her, og jeg vil gerne kvittere for, at vi er nået så langt, at vi har gjort op med det med måltal, og at vi ser på det kvalitative samvær og fællesskab i folkeskolen, gældende for alle børn.
Skolebestyrelserne skal ud over den her beføjelse, de har fået omkring principperne, udtale sig om skolens skemaer inden skolestart og om rammerne for skemaer, der ændres i løbet af skoleåret.
Og jeg er for så vidt enig med nogle af de ordførere, der allerede har været heroppe og sige, at det måske ikke er nok med den beføjelse til skolebestyrelsen.
Men jeg vil godt som en af dem, der var med til at lave lovgivningen i 1989, hvor vi afskaffede skolenævnene og indførte skolebestyrelserne, understrege, at man i det her lovforslag har fundet det relevant at bruge den samme formulering, som blev brugt i 1989, hvor det var et Folketing, der var stærkt inspireret af de frie skolers bestyrelsesarbejde – derfor er der jo også grundlag for nogle at pege på sammenhængen mellem den måde, vi gør det på i folkeskolen, og den måde, man gør det på i de frie skoler.
Men dengang formulerede man det på følgende måde: »Skolebestyrelsen varetager sammen med skolens leder ledelsen af den enkelte folkeskole.«
Det er faktisk en temmelig vidtgående ledelsesbeskrivelse.
Så skolebestyrelsen er ikke en ligegyldig instans i folkeskolen, den spiller faktisk en meget stor rolle og skal sammen med skolens leder foretage ledelsen af folkeskolen.
Så med det vil jeg godt understrege, at der er rigtig mange gode elementer i det her lovforslag.
Der er også ting, som jeg ikke når at komme ind på, men der er dog lige to ting, som jeg for en ordens skyld skal nævne.
Retskrav om ordblindetest er noget, som mange partier arbejder med, også mit eget parti har efterhånden arbejdet og argumenteret for det igennem ret mange år.
Det er vi rigtig tilfredse med.
Den anden ting er bemærkningerne omkring begrebet eksterne undervisere, og der er jeg enig i den bekymring, som en del ordførere har givet udtryk for, og jeg mener, at vi skal holde meget nøje øje med, hvilken udvikling der sker, og følge op på det.
For det er helt afgørende, som der også står i lovforslaget, at lederen har ansvaret for, at undervisningen lever op til kravene i folkeskoleloven, og at det skal være en lærer på skolen, der har ansvaret for, at målene for fagene nås.
Det er selvfølgelig, kan man sige, nogle stopknapper, der bliver lagt ind for at undgå, at den faglighed, som folkeskolen skal være præget af, undermineres, og som viser, at folkeskolen lever op til de hensigter, som politikerne har haft omkring loven om folkeskolen generelt.
Så når alt det her er sagt, vil jeg bare understrege, at der er rigtig mange gode takter i det her lovforslag, og jeg vil også gerne kvittere ministeren for, at vi er nået så langt, som vi er, og jeg ser frem til, at vi fortsætter samarbejdet og den udvikling, som der er lagt op til med det her.