runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2019-10-09:
I SF er vi svært tilfredse med det store fokus, som redegørelsen har på miljø og på klima.
Der er et stort internationalt fokus på Arktis, og det har jo så især været omkring sikkerheds-, forsvars- og geopolitiske aspekter.
Det er det, der ligesom har fanget opmærksomheden i første omgang, og det kan vi jo så også se ved både russernes og amerikanernes ønske om oprustning og kinesernes vedholdende interesse.
Men omdrejningspunktet for udviklingen i Arktis er dog klimaforandringerne og afsmeltningen af indlandsisen.
Det er derfor vigtigt for et land som Danmark, som har en klar interesse i Arktis, at det forbliver et lavspændingsområde, og at vi holder fokus på den udvikling, der er i forhold til miljø og klima.
Hvor russerne og amerikanerne har lyst til at opruste militært, skal Danmark opruste på miljøet.
Og det kunne jo bl.a. være med et nyt havforskningsskib, da det nuværende skib, Dana, er 38 år gammelt og står over for at skulle hugges op om få år.
Det nytter altså ikke noget, at Danmark kommer i en situation, hvor vi står uden et skib, der kan bruges i isfyldt farvand, så vi på den måde bliver ude af stand til at bidrage til forskning i Nordatlanten.
I går i Dagbladet Politiken bidrog tre ledere fra Dansk Center for Havforskning med et opråb, som jeg også synes måske især går til Folketinget, og overskriften på den artikel var
: »Forskere: Danmark sakker håbløst bagud i Arktis«
Og som de skriver: »Danmark er ved at spille sig selv af banen, fordi vi snart står uden et havforskningsskib til at løse den vigtige opgave, det er at skaffe viden om og ikke mindst at demonstrere Danmarks engagement i udviklingen i Arktis.«
Og de siger også: »Vi er ved at afskære os fra enestående muligheder for at udnytte kongerigets geografi til at sikre os en central rolle ...«
Og de konkluderer: »Hvis man ønsker, at kongeriget fortsat skal indtage en plads som en betydelig spiller i Arktis og Nordatlanten, er investeringen i et nyt decideret havforskningsskib uomgængelig.«
For SF er indfaldsvinklen til rigsfællesskabet, at vi er tre folk, tre nationer, tre små nationer – den ene en lille smule større end de andre, men stadig væk meget lille i global sammenhæng – men at vi kan fungere i fællesskab og på den måde bruge rigsfællesskabet som en styrke.
Og derfor er det helt naturligt, at Færøerne og Grønland skal inddrages ved forhandlingsbordet, og der skal arbejdes hen mod et fællesskab mellem ligeværdige parter, hvor det står klart, hvilke fordele vi kan drage af hinanden.
Så kan det være noget bekymrende, når vi ser den amerikanske udenrigsminister, Mike Pompeo, i maj måned i år sige, at Arktis er en arena for magtpolitik og konkurrence.
Og det blev fulgt op i juni i år med en ny Arktisstrategi fra USA's forsvarsministerium med ønske om øget militær tilstedeværelse og større øvelsesaktivitet i området.
Det blev så igen fulgt op med et lovforslag i senatet om en analyse for at identificere en eller flere havne i Arktis, der er store nok til, at destroyere kan sejle dertil.
Og her bliver det så vores opgave at kunne balancere mellem USA og vores faste ønske om at fastholde Arktis som et lavspændingsområde.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-09:
Mange tak, og tak for en fin ordførertale.
Ordføreren nævner jo det her med klima og miljø, og det fylder heldigvis meget i redegørelsen.
Vi så sådan set gerne fra Grønlands side, at den her forskning også bliver forankret i Grønland.
Hvis man skal stille det meget firkantet op, kan man sige, at det måske ikke er et dansk forskningsskib, der ligger allerøverst på vores prioriteringsliste, men derimod behovet for også at få forankret viden hjemme i Grønland – selvfølgelig med et internationalt udsyn – og at få sikret, at vi får videreuddannet vores egne, at vi får nogle flere grønlandske ph.d.er.
Så det synes vi kunne være enormt interessant.
Noget af det, der er afsat penge til, er jo en arktisk forskningshub, og vi synes, der er nogle interessante perspektiver i det.
Men vi synes jo netop med udgangspunkt i den her interesse, der er blevet vist fra amerikansk side, at der måske i virkeligheden er behov for at styrke viden om det udenrigspolitiske og det sikkerhedspolitiske i Grønland til gavn for hele rigsfællesskabet.
Er det noget, som SF vil støtte?
Karsten Hønge (SF), 2019-10-09:
Jeg synes, det er en helt åbenbar opgave, som skal løftes i fællesskab, ikke kun af Danmark og Grønland, men af Danmark, Grønland og Færøerne, som jo på hver deres måde kan bidrage både til den her forskning – sådan miljømæssigt og klimamæssigt – og til udforskning af kontinentalsoklen nord for Grønland.
For det er altså lidt uholdbart, at vi mener at skulle have suveræniteten over et område, som vi ikke er i stand til at besejle eller overvåge.
Men jeg synes også, at det er ligeså åbenbart, at det er noget, der skal foregå i fællesskab.
Jeg tror så f.eks., at byggeriet af skibet og finansieringen af det nok vil være en dansk opgave, men at det skal være i tæt forbindelse med Grønland og Grønlands Universitet er jo lige så indlysende.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-09:
Vi ser jo, at Kina, Rusland og USA, som ordføreren også var inde på, viser interesse for Grønland og for Arktis.
Men vi vil også rigtig gerne være med til at sikre det her lavspændingsområde.
Hvordan mener ordføreren vi kan være med til at gøre det i fællesskab?
Karsten Hønge (SF), 2019-10-09:
Det er ved konsekvent og altid at insistere på, at kampen i Nordatlanten består af en kamp mod klimaforandringerne.
Det er der, vi kan gøre en forskel; det er der, både Danmark og rigsfællesskabet faktisk kan bidrage med noget.
Så er det selvfølgelig også at tage højde for de forventelige krav, der vil komme, og vi må bare erkende, at rigsfællesskabet bliver klemt, hvis amerikanerne insisterer.
Så man kan vel sige, at det handler om, at vi skal forsvare rigsfællesskabets områder på en måde, som afskrækker russerne fra at være aggressive, men ikke så meget, at de bliver så forskrækkede, at de kan finde på at gøre noget, fordi de føler sig presset.
Sjúrður Skaale (JF), 2019-10-09:
Tak for det, og tak for ordførertalen, som jeg selvfølgelig er meget enig i.
Med hensyn til skibene har der jo i dagspressen de sidste par dage været en fortælling om et russisk skib med internationale forskere, som ville ind i grønlandsk farvand.
Men Danmark bliver måske nødt til at sige nej, fordi de russiske skibe er mistænkelige, og dermed kommer man til at gå imod aftaler, man selv har indgået, om, at forskere frit skal kunne færdes i Arktis.
Men Danmark er i den mærkelige situation, at samme rige, som gør krav på et område, som rækker op til Nordpolen, ikke har et skib, som kan operere i området.
Det er jo en prekær situation.
Mener ministeren, at man ville stå i samme situation, hvis København lå i Grønland?
Martin Lidegaard (RV), 2019-10-09:
Det er jeg enig i, og måske kan udenrigsministeren hjælpe os lidt ved at fortælle, hvor langt man er kommet.
Jeg har hørt, at der skulle være forhandlinger i gang, men jeg ved ikke helt, hvad status er.
Thomas Danielsen (V), 2019-10-09:
Vi skal jo hele tiden overveje, hvilke indsatser vi gør hvor, og hvor det strategisk er mest hensigtsmæssigt, men jeg mener, at der ligger nogle midler, som ikke er udmøntet endnu, som man i hvert fald kan bruge en del af.
Og som sagt har vi også forsvarsmæssigt en ambition om at styrke forskningsindsatsen, og her er Arktis et helt oplagt område at øge forskningsindsatsen på.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-09:
Mange tak, og også tak for ordførertalen.
Jeg synes sådan set, at det var nogle nye toner og nogle positive toner fra Dansk Folkeparti.
Når vi husker nogle år tilbage til forsvarsforliget, var det jo rigtig svært overhovedet at få opmærksomhed på Arktis, men nu hører vi nogle nye toner, så det er rigtig, rigtig positivt.
Det var jo heldigvis sådan, at vi fik afsat nogle penge til en del, der handler om Arktis i det seneste forsvarsforlig, og noget af det går jo bl.a. også til at få flere grønlændere i værnepligt.
Det synes vi giver rigtig god mening.
Vi kender til området, vi kender sproget, og vi kender ligesom til naturen og til at færdes i naturen, så det er oplagt at bruge den erfaring, der er.
Vi så rigtig gerne, at der var en forsvarsuddannelse i Grønland.
Det kunne være i Kangerlussuaq, som regeringen jo har lavet en aftale med naalakkersuisut om.
Er det noget, som Dansk Folkeparti kunne forestille sig at bakke op om i et kommende forlig?
Bent Bøgsted (DF), 2019-10-09:
Tak for det, tak for modtagelsen af min tale.
Det glæder mig da.
Nu er jeg jo nystartet som forsvarsordfører, men om det er anderledes end tidligere, og hvordan og hvorledes, kan jeg ikke sige.
Nu er vi jo forskellige personer, og vi udtrykker os forskelligt; jeg har min måde, og mine kolleger har deres måde at udtrykke sig på, og da jeg kommer fra det nordjyske, hvor vi jo, hvad skal man sige, er lidt længere væk fra storbyen, har jeg måske en helt anden måde at udtrykke mig på.
Men jeg synes, at det vil være fornuftigt, hvis man ser på det, og det kan vi sagtens støtte.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-09:
Jeg vil blot sige tak for en god ordførertale, og særlig den sidste del, der handler om Grønlands økonomi, er jeg meget enig i.
Innovation, iværksætteri og erhvervsudvikling fylder heldigvis mere i Grønland, end det har gjort for bare få år tilbage.
Vi ser rigtig mange unge iværksættere tage initiativer, og det giver rigtig meget håb.
Det er noget af det, der giver mig allermest håb, når jeg er hjemme i Grønland.
Det, der kunne være interessant, er både at snakke om investeringer på stort plan, men sådan set også om de små projekter.
På det udenrigspolitiske område har man jo sådan set også kigget på nogle initiativer, men jeg ved også, at ordførerens parti, Radikale Venstre, og Demokraterne i Grønland tidligere har fremført et forslag omkring en arktisk investeringsfond.
Martin Lidegaard (RV), 2019-10-09:
Det er rigtigt.
Vi har simpelt hen haft den tanke, at vi havde en fælles interesse i at skabe en fælles investeringsfond til både små og store projekter.
Nu har vi jo fået en erhvervsfond med nogle hundrede millioner kroner i, som er et første skridt på vejen, og det er vi meget glade for.
Men der er et større perspektiv, synes jeg, i forhold til at få endnu mere erhvervsudvikling.
Jeg er enig i, at der er en positiv erhvervsudvikling, og jeg synes også, det er meget opmuntrende.
De to største barrierer lige nu er vel adgangen til kvalificeret arbejdskraft.
Som jeg forstår det, både på de grønlandske arbejdsgivere, men også på flere grønlandske politikere, så har man en interesse i at få skruet lidt op for det, som færingerne har fået, nemlig sådan en fasttrackordning, hvor folk, der gerne vil op at arbejde i Grønland, kan komme til at gøre det lidt hurtigere.
Lad os da få sat det på skinner så hurtigt som overhovedet muligt.
Det samme synes jeg gør sig gældende, når det handler om den anden barriere, nemlig kapital: Hvordan får man risikovillig kapital op?
Vi har lavet en erhvervsfond, men jeg så gerne, at det var et af de områder, hvor vi prøver at etablere forbindelse direkte til EU og nogle af de europæiske lande og fonde, der måtte være interesseret, for det kan skalere det her, og det kan måske også gøre det lettere for Grønland at få en ordentlig fiskeriaftale med EU og et andet forhold til sælskind.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-09:
Mange tak for kommentarerne.
IA er fuldstændig enig i betragtningerne omkring fasttrack.
Det er et kæmpeproblem lige nu, og det er faktisk sådan, at Grønlands vækst er i risiko for at blive bremset, fordi vi simpelt hen mangler hænder til at kunne løfte de opgaver.
Det er jo sådan set cirka et år siden, at vi stod over for statsministeren herinde i salen og drøftede det her spørgsmål, og hvor der var en velvillighed; men der er snart gået et år, uden at vi har set en løsning.
Så her håber vi, at der bliver presset rigtig meget på.
Sjúrður Skaale (JF), 2019-10-09:
Som den debat, vi lige havde, er et eksempel på, har man jo med god ret og med gode argumenter og med gode intentioner og med gode resultater fra dansk side været meget aktive i Mellemøsten, hvad angår sikkerhedspolitik, forsvarspolitik og udenrigspolitik.
Man kan ikke alt.
Kunne det være en tanke, at man flyttede en del af sin indsats fra Mellemøsten og var mere aktiv i den del af verden, hvor riget rent faktisk befinder sig, nemlig Arktis?
Tak for det, og tak for talen.
Der er jo tre store spillere, som gør sig gældende, og det er Kina, Rusland og USA.
Men jeg hører ordføreren sige, at det ikke lige er det, der er hans ønske, men at man skal have en mere selvstændig linje over for USA.
Kan Danmark have en selvstændig linje over for USA?
Karsten Hønge (SF), 2019-10-09:
Det er da klart, at rigsfællesskabet kan have en selvstændig linje over for USA, men der var en mening med, at jeg selv tog det op og sagde, at vi kan blive presset i forhold til forsvarsaftalen af 1951.
Og jeg tror på, at vi skal se frem mod, at amerikanerne vil presse os – det kan være for øget militær tilstedeværelse, det kan være for indflydelse på de landingsbaner, der kommer deroppe.
Så det var sådan set bare for at sige, at vi nok bliver nødt til at sige, at når de så også følger op med de her sådan meget bløde værdier i første omgang, så er der et formål med det.
Og der må vores linje jo være, at vi insisterer på, at det kan være et forsvar for vores grænser, men ikke på en måde, så man unødigt provokerer russerne, sådan at vi bidrager til et militært oprustningskapløb.
Christian Juhl (EL), 2019-10-09:
Jamen så blev jeg jo ked af det, for jeg tænkte, at vi måske kunne flytte dem over til forskning i klima og flytte dem over til forskning i, hvordan Arktis overlever den krise, vi er i.
Jeg tror, at pengene ville gøre meget større gavn og give meget større fremskridt, hvis vi flyttede dem derover i stedet for at købe isenkram, som vi har en grim tendens til – isenkram, som ofte ikke skal bruges til noget som helst, når det kommer til stykket.
Men det var da en skam, at vi ikke lige havde en mulighed der.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2019-10-09:
På det personlige plan er jeg selvfølgelig altid ked af at gøre hr. Christian Juhl ked af det, men på det politiske plan er det næsten en sport, forstået på den måde at Enhedslisten og Liberal Alliance jo i udgangspunktet er uenige om det meste.
Så vi skal nok være med til at finde penge, også til forskning, hvis det skal være nødvendigt.
Dertil vil jeg sige, at hvis man ser på den internationale udvikling med Rusland, Kina, USA og brexit, og hvad der sker i Tyrkiet i øjeblikket, og hvad der sker rundtomkring i verden, så synes jeg ikke, der er nogen som helst grund til at nedprioritere det forsvars- og sikkerhedspolitiske.
Martin Lidegaard (RV), 2019-10-09:
Tusind tak for en virkelig god tale, som gjorde mig helt glad, fordi jeg var enig i den stort set hele vejen igennem, bl.a. i perspektivet for rigsfællesskabet.
Jeg er glad for, at IA støtter Parisaftalen, og at talen kiggede frem, men med respekt for de forskelligheder og den historik, der også er.
Jeg kom bare til at tænke på en ting, og det er ikke for at drille ordføreren: Jeg støtter varmt bestræbelserne på en fast track til arbejdskraft, og det slog mig lige i hele debatten om EU i Grønland, at der jo er et fælles arbejdsmarked i EU.
Så hvis Grønland var medlem af EU, ville der jo være fri adgang, kan man sige, for de EU-borgere, der ville.
Der ville være adgang til et helt fiskerimarked uden begrænsninger og måske også muligheder for lidt bedre forhandlinger med de europæiske lande og måske også for at fremme sælskindssalg.
Er det overhovedet en diskussion i IA, Inuit Ataqatigiit, eller i det grønlandske samfund, om det var noget, man skulle overveje på et tidspunkt?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-09:
Mange tak.
Man kan sige, at når jeg selv lægger op til, at det skal være 2030, giver det jo også en vis spændvidde til, at man kan diskutere og tænke lidt stort.
I Grønland er det ikke noget, der bliver drøftet voldsomt, vil jeg sige, om vi skal være en del af EU.
Lidt ligesom Trump, der kom sådan lidt fra siden – som vi måske ikke havde set i den grad, som vi i hvert fald så det – så kunne man godt forestille sig, at der måske var en anden holdning om f.eks. 10 år til spørgsmålet om, hvorvidt Grønland skulle være en del af EU.
Men det er ikke noget, som er på tegnebrættet i dag.
Martin Lidegaard (RV), 2019-10-09:
Jeg synes, det er en spændende tanke.
For for at sige det ligeud, er der jo ingen tvivl om, at EU også er vågnet lidt op.
De har jo slet ikke haft øje for Arktis i de forgangne år.
Men i de seneste år, som der også står i redegørelsen, er der kommet indtil flere analyser og papirer, som viser, at stadig flere i EU får øjnene op for både de økonomiske og miljømæssige ting.
Så tak for, at det ikke blev fejet helt af bordet, men at man måske godt kunne tænke det ind i et langsigtet perspektiv.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-09:
Der er ingen tvivl om, at Grønland sådan set har et rigtig godt samarbejde med EU, og EU har også et relativt godt navn i Grønland.
Sælsagen var måske en af dem, der sådan hang til den negative side.
Men jeg tænker, at det er noget, der selvfølgelig skal drøftes i det grønlandske parlament, Inatsisartut, og ikke nødvendigvis her i Folketinget.
Men jeg synes, det er en interessant diskussion.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2019-10-09:
Jeg siger bare, at når vi skal opfylde den NATO-målsætning, som er indgået – og vi synes bestemt, at man skal leve op til den internationale solidaritet og den forpligtelse, der ligger i NATO-samarbejdet – så synes vi, at Arktis er et af de områder, som man kunne prioritere, sådan som det vel også ligger i intentionerne for den tillægsaftale, som forsvarsforligspartierne har lavet.
Det var sådan set det, der var intentionen i mine bemærkninger deroppe.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-09:
Mange tak, og tak for ordførertalen.
Om en måned godt og vel er det 5 år siden, vi mistede servicekontrakten på Thule Air Base.
Den fylder ikke særlig meget i den her redegørelse, men det er jo noget, der har fyldt rigtig meget i Folketingets arbejde de sidste 5 år.
Det gik jo fra et grønlandsk-dansk selskab til et amerikansk selskab, og det er noget, som både Folketinget, men også Inatsisartut virkelig har ønsket at man får tilbage på grønlandsk-danske hænder.
Vi så rigtig gerne, at der blev lagt et endnu større pres, og at der bliver fundet en løsning.
Ved jubilæer og sådan noget er det jo nogle gange, at man fejrer det med kage.
Det synes jeg ikke man kan gøre i det her tilfælde, for det er jo faktisk en ret trist anledning, at man mistede den her kontrakt og faktisk også mistede omkring 200 mio. kr. i finansloven i Grønland.
Men det kunne være interessant at høre ordførerens kommentar.
Christian Juhl (EL), 2019-10-09:
Med glæde.
Jeg synes, det er en skandale, at USA har været i Grønland så mange år uden at betale husleje.
Jeg synes, det er en skandale, at vi havde en udenrigsminister i den regering, vi har haft de foregående 4 år, som igen og igen punkede os, når vi snakkede om de her ting, og sagde, at vi havde tavshedspligt, og at vi ikke måtte fortælle om, at der ingen forhandlinger var med amerikanerne.
For det var der ikke.
Han lod, som om han gjorde en kæmpe indsats, men der var ingen resultater, og amerikanerne grinede af vores udenrigsminister i den periode, der er gået nu.
Det håber jeg ikke sker i den kommende periode.
Jeg håber, den nuværende udenrigsminister gør alt, hvad han kan, for at vi netop får en serviceaftale, at vi netop får en transportaftale både til vands og i luften, som gavner den grønlandske befolkning, og som giver arbejdspladser og skatteindtægter til grønlænderne.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-09:
Mange tak for de betragtninger.
I forhold til den arktiske strategi er vi enige i, at der bør ske en bredere inddragelse.
Det er både ngo'er, der er oplagte, og det er jo sådan set også Folketinget, Inatsisartut, som vi mener er oplagte.
Så vi vil i hvert fald tage nogle initiativer til at sikre det.
Hvis man kigger på det forsvarspolitiske, er det jo først i 2023, der vil være afsat 1,5 mia. kr. ekstra til at styrke overvågningen i Arktis.
Men det er et problem, vi står med her og nu, kan man sige.
Så hvordan kan man komme omkring det, hvis ordføreren skulle sætte nogle ord på?
Christian Juhl (EL), 2019-10-09:
Et af de få steder, hvor jeg ikke er så hård modstander af militær oprustning, er, når det materiel, vi har, kan bruges civilt, og et af de få steder, jeg har set det i rigsfællesskabet, er på Færøerne og Grønland, hvor vores marineskibe spiller en stor civil rolle.
På den måde kunne man jo ombygge nogle af militærskibene til netop at lave de overvågninger og de her ting.
Jeg tror ikke på, at de kan spille en reel militær rolle i så stort et område.
Jeg synes, det er latterligt, når man snakker om, at det kan de gøre.
Og vi har mulighederne for at hjælpe Grønland bedre med noget af det grej, vi har, hvis vi ombygger det til de opgaver, der skal løses i Grønland eller i Arktis.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-10-09:
Tak for ordet.
Det er dejligt at se, at der er så stor interesse for Arktis, også på tilskuerpladserne.
Vores ordfører kan desværre ikke være her, så derfor holder jeg talen for ham.
I min tale i dag vil jeg særlig fremhæve to emner: klimaet og verdensfreden.
Det vil jeg gøre, fordi jeg mener, at den situation, vi ser i Arktis, lige nu rammesætter centrale problemer, som kommer til at berøre os alle.
De eskalerende klimaforandringer betyder, at isen smelter hurtigere end først antaget.
Et vigtigt aspekt i denne sammenhæng er selvsagt den stigende vandstand i verdenshavene, som vil skabe økonomisk og social ustabilitet i store dele af verden.
Et andet og måske lige så vigtigt aspekt er det, som isens smeltning åbner op for.
For blot 1 måned siden blev en længe ventet forskningstur rundt om Grønland aflyst.
Afsmeltningen i Arktis har bl.a. frigivet nye sejl- og handelsruter og givet stormagterne en ny arena, hvori deres geopolitiske spil kan udkæmpes.
En af de vigtigste dagsordener for Arktis må derfor være spørgsmålet om afspænding, fred og sikkerhed.
I dag vil jeg, ligesom Alternativet gjorde det sidste år, udtrykke min dybe, dybe bekymring for udviklingen.
Når man sammenholder det med RIKO's analyse og Trumps meget åbenlyse interesse i regionen, herunder særlig Grønland, bør Danmark gå forrest i arbejdet for en afspænding af Arktis.
Vi skal ikke næste år stå med dybe panderynker og se på, mens der foretages en yderligere oprustning eller måske det, der er værre.
Det er positivt, at redegørelsen lægger vægt på klimaet, men det bekymrer mig dog, at jeg kan se i ministerens redegørelse, at lige netop klimapolitikken har været et emne, hvor man ikke har kunnet finde enighed.
Arktisk Råds egen ekspertgruppe fremhæver – jeg citerer fra ministerens redegørelse: »Metan er en kraftig drivhusgas, som har en opvarmende effekt på klimaet, der er ca. 25 gange større end CO 2 , og udledningen stammer i vidt omfang fra olie- og gasproduktion og affald.«
Jeg vil derfor kærligt minde regeringen om, at klimaforandringerne optrapper denne konflikt.
Særlig nævnes olie og gas i redegørelsen, og så vil jeg bare med et opfordrende smil sige ét ord: Nordsøen.
At isen smelter og den hastighed, det sker med, hænger sammen med oprustningen.
Af den grund er det også afgørende, at argumentet om afspænding løftes i EU-regi.
Den seneste udvikling i regionen har heldigvis betydet, at Arktis i højere grad er kommet på dagsordenen i Europa.
Det er derfor positivt at se, at der lægges op til at drøfte situationen på kommissionsniveau.
Men jeg bliver nødt til at spørge, om regeringen her arbejder for, at drøftelserne er med udgangspunkt i afspænding, så der sørges for, at befolkningen ikke tages som gidsel i en magtkamp.
Alternativet drømmer om en fredelig og grøn verden, og det er ikke nødvendigvis om farven grøn, men om, at vi er bæredygtige hele vejen rundt.
Det tror vi på er til gavn for både kloden og befolkningen, og det gælder selvfølgelig også Arktis.
Tak for ordet.