runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2017-03-22:
Det skal danskerne have.
Det er jeg helt enig med hr. Jesper Petersen i, og jeg afviser jo ikke at se på, om der skal mere til end det, vi har besluttet.
I al stilfærdighed kan jeg bare ikke lade være med at nævne, at jeg ville have ønsket, at det var dengang, Socialdemokratiet havde regeringsmagten og man havde nogle af de socialdemokratiske skatteministre, at man havde besluttet sig for at tilføre ekstra 750 mio. kr. til at ansætte 1.000 ekstra folk i skattevæsenet.
Det havde gjort min opgave som skatteminister i den her regering lettere, og det havde også gjort, at nedslidningen af SKAT ikke var så omfangsrig, som den desværre er på nuværende tidspunkt.
Men lad os lægge det til side og fokusere på, hvordan vi får genskabt tilliden til vores skattevæsen, og der diskuterer jeg gerne, om vi vi skal gøre noget yderligere end den milliardcheck, vi har tilført.
Men vi skal jo finde pengene i fællesskab.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2017-03-22:
Tak for det.
Derfor var det jo en rigtig god aftale, vi lavede i efteråret, men desværre kom vi bare ikke hele vejen rundt, og det vil sige, at der stadig væk er meget store problemer med skattely, med social dumping og med, at der er for få medarbejdere til at kontrollere, at det her rent faktisk finder sted.
Hatten af for, at regeringen lavede aftalen i efteråret – vi er meget glade for at være med, og det skal nok blive rigtig godt.
Men vi er langtfra i mål, og derfor er det her et rigtig vigtigt spørgsmål.
Vi kan ikke bruge det til noget, at vi har gjort noget på det ene område, når resten stadig sejler, og derfor har vi bare brug for, at regeringen også på det her område modsvarer det og siger: Vi vil gerne ansætte 1.000 nye medarbejdere.
Vil regeringen være med til det?
Karsten Lauritzen (V), 2017-03-22:
Hvis man skal ansætte 1.000 flere medarbejdere, koster det ifølge Socialdemokratiets beregninger 750 mio. kr.
Det er jo penge, som man enten skal tage fra råderummet og sine øvrige politiske prioriteringer, eller som man skal finde.
Jeg er sikker på, at finansministeren gerne tager en drøftelse af, om man skal lægge noget oven i den her investeringsplan, men jeg tror, at han vil sige – og det synes jeg også vil være det ansvarlige – at vi skal finde finansieringen til en forøgelse ud over den plan, der er vedtaget.
Man kan godt lave efterkontrol, men man kunne også lave forebyggende kontrol.
Det handler om vejledning, det handler om at have et effektivt inddrivelsessystem, og det handler om at have en tast selv- og en selvangivelsesproces, som vi så det beskrevet på forsiden af Politiken her i mandags, hvor der lægges forskellige ting ind i it-systemerne, der gør, at man ikke kan snyde.
Det gør, at man kan have færre kontrolmedarbejdere, og at man på en billigere og mere effektiv måde kan sikre, at danskerne betaler den skat, de skal.
Så derfor handler det jo altså ikke kun om antallet af kontrolmedarbejdere, men også om it og andre ting, der ligger lidt uden for det, der normalt er efterkontrollen.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2017-03-22:
Man kan rigtig meget med it.
Men når vi f.eks. taler skattely, og når vi taler social dumping, så må vi bare erkende, at der nogle steder i vores samfund desværre er en manglende vilje til at betale det, man skal.
Vi har brug for, at danskerne igen kan regne med, at dem, der skylder noget, og dem, der bør betale, rent faktisk også kommer til det.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-22:
Tak for det.
Nu nåede skatteministeren jo lige at sige til sidst, at han gerne vil være med til at tage en politisk drøftelse af de forskellige planer, herunder også Socialdemokratiets forslag om at ansætte flere skattekontrollanter.
Det, jeg ellers ville spørge om, og som jeg egentlig stadig gerne vil høre skatteministerens svar på, er, at på den ene side konstaterer jeg, at skatteministeren er enig, som jeg hører det, i, at det er et problem, at skattegabet er så stort, som det er, knap 25 mia. kr., og på den anden side siger skatteministeren, at vi heller ikke må gøre for meget for at mindske hullet, for så gør man livet besværligt for en lang række virksomheder.
Karsten Lauritzen (V), 2017-03-22:
Grundlæggende kan jeg svare ja på det spørgsmål, men jeg synes, at man skylder at nuancere debatten en lillebitte smule, for skattegabet er jo ikke kun kommet fra nogle, der svindler, og nogle, der snyder.
Det er også virksomheder, der går konkurs.
Det er også medarbejdere hos virksomheder, som begår beklagelige fejl – ikke med vilje, men ved et uheld – fordi vi politikere, Socialdemokratiet, mit parti, Venstre, og en række andre partier i Folketinget, har skabt nogle meget, meget komplicerede skatteregler, som vi efter min opfattelse har en forpligtelse til en gang imellem at prøve at forenkle en lillebitte smule.
Så lad os gå efter snyderne og svindlerne, men hvis vi også skaber et system, hvor vi for fuldstændig at fjerne skattegabet også går efter dem, der kommer til at lave en fejl ved et uheld, fordi vi har komplicerede regler, så ender vi med at få et kontrolregime, som samfundsøkonomisk ikke er rentabelt.
Det Økonomiske Råd, altså vismændene, har lavet en udmærket rapport om det eller en casestudy på det for noget tid siden, hvor man netop tager fat i den samfundsøkonomiske kontrol.
Så derfor, lad os lige nuancere diskussionen en lillebitte smule.
Vi skal gå efter svindlerne, men over for dem, der begår en fejl ved et uheld, og når det er små beløb, skal vi overveje, om det er kontrol, der er det bedste redskab at sætte ind, eller om det kunne være andre ting, vejledning, bedre it-systemer eller noget fjerde.
Merete Riisager (LA), 2017-03-22:
Jeg synes som sagt, at det er et fælles ansvar at arbejde med indholdet i folkeskolen og kvaliteten i folkeskolen.
Og det er det, som jeg hører at de her parter gerne vil – der er en række organisationer, dog ikke lærerne, som jo trods alt spiller en vigtig rolle i skolen og i udvidelsen af folkeskolereformen – så jeg mener, at det er et fælles ansvar, at vi arbejder med at forbedre skoledagen og kvaliteten af denne.
Det er sådan, jeg ser, at det samarbejde bedst kan udforme sig.
Erik Christensen (S), 2017-03-22:
Tak for det.
Jeg går ud fra, at ministeren anerkender den kritik, der kommer fra KL og andre store spillere på banen.
Ministeren siger, at det er et fælles ansvar, og det må så også betyde, at ministeren har et ansvar.
Merete Riisager (LA), 2017-03-22:
Mit ansvar er selvfølgelig at fortsætte med at implementere folkeskolereformen.
Der er flere af elementerne, der simpelt hen ikke fungerer godt nok endnu, og det er noget, eleverne kan mærke ude på den enkelte skole.
Jeg havde forleden dag et møde med en række elevrådsformænd, som fortalte om, at i nogle kommuner var der rigtig godt med idrætstimer i udskolingen, men andre steder var der slet ikke noget for de store elever.
Så det er jo mit ansvar som minister at arbejde med, at de elementer, der er i skolereformen, kommer til at virke i skoledagen, for det er det, der er vigtigst for eleverne.
Og der regner jeg med at de parter, der har skrevet et brev, har en lignende interesse.
Det bliver nogle gisninger ude i tredje led, tror jeg.
Det tror jeg ikke at jeg vil kaste mig ud i.
Men jeg kan sige, hvad jeg opfatter som mit ansvar, nemlig at skabe en god skoledag for eleverne og en velfungerende undervisning, hvor de gode elementer, der er i reformen, bliver bragt helt ud i klasselokalet.
Der er jeg sikker på at både lærerne, KL og BUPL vil være enig med mig i, at det er det, der er vigtigt for børnene.
Annette Lind (S), 2017-03-22:
Nu taler ministeren om, at hun har talt med nogle elever.
Det er jo sådan, at blandt de aktører, der er med her, er Danske Skoleelever.
I min optik er Danske Skoleelever lige præcis dem, der repræsenterer de danske skoleelever.
Det får man ikke gennem alle mulige forsøgsordninger, hvor man eksempelvis piller ved den understøttende undervisning.
Hvad siger du til den kritik fra skoleeleverne – fra skoleelevernes repræsentant?
Merete Riisager (LA), 2017-03-22:
Mange tak.
Jeg taler gerne med danske skoleelever og med Jens Vase og lytter til hans bekymringer.
Og jeg mener, at vi har en fælles analyse af, at der er flere dele af reformen, som ikke spiller godt nok endnu.
På det møde, som jeg talte om, hvor der var en række elevrådsformænd,
var Jens Vase til stede, men det er også sådan, at de unge mennesker også godt kan tale for sig selv og ikke kun igennem deres formand.
Sådan oplever jeg det egentlig.
Organisationerne er rigtig vigtige, men det er også nogle gange vigtigt at lytte direkte til borgerne.
Annette Lind (S), 2017-03-22:
Det her er meget, meget store aktører omkring folkeskolen, som kritiserer, og de kritiserer ret tydeligt.
Det er sådan, at det er Kommunernes Landsforenings formand, Martin Damm, som jo er medlem af et regeringsparti, altså Venstre, som står i spidsen for at kritisere en regering, hvori man føler at der er uro.
Hvordan påvirker det egentlig ministeren, at en – ikke partifælle – men en fælle fra regeringspartierne kommer med så massiv kritik og siger, at der skal være ro på folkeskoleområdet, fordi man føler, at der ikke er ro?
Mener ministeren, at hun kunne være målet for kritikken fra bl.a. Kommunernes Landsforening, der sammen med en lang række andre aktører nu efterlyser arbejdsro om folkeskolen?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-22:
Der er da ikke nogen tvivl om, at når vi laver lovgivning herinde i Folketingssalen, skal vi prøve at indrette den på en måde, så folk begår så få fejl som overhovedet muligt, men det ændrer jo ikke ved, at folk stadig væk skal betale den skat, som vi herinde har besluttet at de skal betale, og det forventer stort set alle andre borgere også.
Så vil skatteministeren ikke lige forklare, at når vi ved, at hver enkelt skattekontrollant opkræver 38 gange sin egen løn – det har vi jo fået oplyst af skatteministeren i et svar til Folketinget –
Karsten Lauritzen (V), 2017-03-22:
Det er der jo to ting at sige til.
Det er jo noget, vi er blevet enige om i fællesskab at vi skal arbejde med, og det er en af de ting, som indgår i den investeringsplan, som vi aftalte at man skal se nærmere på.
Det er det ene.
Så kan jeg ikke nå det andet, for nu er min tid desværre gået.
Jens Joel (S), 2017-03-22:
Tak for det.
Vi kan sagtens være enige om, at der skal være balance i tingene, og derfor skal der selvfølgelig heller ikke være et kontrolregime, som er samfundsmæssigt helt åndssvagt, nidkært og går efter de forkerte mennesker, men det er jo ikke det problem, vi har lige nu.
Det problem, vi har lige nu,
er, at folk derude ikke er sikre på, at alle betaler den skat, de skal, simpelt hen fordi der ikke er nok folk ansat til at tjekke, om man får det rigtige ind i skat.
Der er det bare, at vi i al stilfærdighed foreslår at ansætte nogle folk, som jo i øvrigt tjener deres løn ind, men det er sådan set ikke, fordi vi er begyndt at bruge de penge endnu.
Det er bare for at sige, at det er vigtigt at genoprette tilliden til SKAT.
Det er vigtigt, at virksomhederne har en opfattelse af, at man rent faktisk kan blive opdaget, og det er vigtigt, at tilliden til vores fælles skattesystem kommer op at stå igen, og det er det, vi opfordrer regeringen til.
Karsten Lauritzen (V), 2017-03-22:
Vi er jo ikke uenige om målet, og det er jo herligt, og det vælger jeg at glæde mig over som skatteminister.
Så kan vi diskutere, hvad der skal til af midler, og der anerkender jeg jo, at vi har behov for at investere.
Det har den her regering stået på mål for sammen med bl.a. Socialdemokratiet.
Så er der diskussionen om, om vi skal gøre noget mere, og den diskussion går jeg konstruktivt ind i.
Den går regeringen konstruktivt ind i, men vi skal finde en finansiering af det.
Det kan godt være, at man kan ansætte en enkelt medarbejder, der kan tjene sig selv ind eller tjene 28 mio. kr. ind, men man kan jo ikke ansætte 1.000 eller 2.000 eller 10.000, hvor det bare er selvfinansierende.
Den der form for logik og argumentation må jeg advare en lillebitte smule imod, for den kommer ikke til at holde, hverken når man propper den ned i økonomiske regnemodeller, eller man bevæger sig uden for Christiansborg.
Sådan en til en kan der godt være en pointe i det, men ikke oppe i den storskala, som der efter min opfattelse lægges op til i Socialdemokratiets i øvrigt udmærkede forslag »Et skattevæsen vi kan stole på«.
Titlen er jeg helt enig i.
Annette Lind (S), 2017-03-22:
Hvem eller hvad mener ministeren er årsag til, at Kommunernes Landsforening og en lang række andre aktører nu efterlyser arbejdsro om folkeskolen?
Merete Riisager (LA), 2017-03-22:
Jeg har kunnet konstatere, at KL sammen med flere af de andre parter på folkeskoleområdet har dannet et samarbejde, der både skal være med til at sikre arbejdsro om folkeskolen og sikre en mere motiverende og varieret skoledag.
Jeg går ud fra, at det er det samarbejde, som spørgerne henviser til.
Jeg vil ikke kloge mig på de forskellige parters bevæggrunde for initiativet; det må spørgerne høre parterne om.
Jeg kan dog konstatere, at kommissoriet for samarbejdet tager udgangspunkt i, at folkeskolen fortsat står over for en række udfordringer, at der er behov for, at visionen bag folkeskolereformen virkeliggøres, og at parterne med ansvaret for gennemførelsen af reformen står sammen om denne indsats.
Jeg går derfor ud fra og håber, at årsagen til initiativet er et ønske fra parternes side om at gøre skoledagen endnu bedre.
Regeringen mener jo, som spørgerne formentlig er bekendt med, at det er afgørende, at der fortsat sikres ro om folkeskolen, samtidig med at regeringen løbende vil vurdere, om der er behov for enkelte justeringer som opfølgning på erfaringerne med reformen.
Jeg læser initiativet som et initiativ, der ligger godt i forlængelse af regeringens ambition om at sikre ro om folkeskolen.
Det er dog samtidig vigtigt, at initiativet ikke bliver en sovepude for folkeskolen.
Jeg er derfor glad for, at parterne tager ansvaret på sig, da det er afgørende at give eleverne en motiverende skoledag.
Jeg håber, at de vil tage deres erfaringer og drøftelser med ind i det fælles samarbejde, vi har i Kvalitetsforum for Folkeskolen, hvor alle folkeskolens parter er repræsenteret.
Annette Lind (S), 2017-03-22:
Nu er der jo en helt særlig grund til, at KL og seks andre store aktører omkring folkeskolen ytrer sig om, at der skal være ro på folkeskoleområdet.
Det er jo sådan, at der i regeringsgrundlaget for 2016 står: »Det er afgørende, at der fortsat sikres ro om folkeskolen, så den forandring, som skolen er i gang med, understøttes bedst muligt.«
Nu er der så en række aktører, som synes, at der er uro om folkeskolen.
Hvad mener ministeren om den massive kritik, som der er kommet?
Merete Riisager (LA), 2017-03-22:
Jeg synes, at det er et fælles ansvar, at vi arbejder sammen om skolen med fokus på eleverne og den gode undervisning, og at vi får bragt de redskaber i spil, der ligger i skolereformen, som f.eks. bevægelse, hvor vi kan se at vi i udskolingen ikke er gode nok til at give gode bevægelsestilbud alle steder til eleverne, og på den åbne skole, hvor vi kan se at der også er noget, der kan gøres bedre mange steder.
Henrik Brodersen (DF), 2017-03-22:
Tak, og i forlængelse af det: Kan ministeren oplyse, om der er en dialog i gang mellem ministeren og de relevante andre myndigheder om håndtering af de socialt udsatte grønlændere i Danmark, og hvad status er for denne dialog, og hvis der ikke er en dialog i gang, om ministeren så vil tage initiativ til at få en dialog?
Mai Mercado (KF), 2017-03-22:
I det interne forhold, der er mellem Danmark og Grønland, er det selvstyret, som har ansvaret for at overholde forpligtelserne på de overtagne områder, og der er socialområdet jo et af de områder, som Grønland har overtaget.
Det betyder også, at det er Grønland selv, som har ansvaret for at overholde de forpligtelser, der er, fordi det jo som en naturlig del følger af selvstyreloven.
Og det er faktisk min opfattelse, at selvstyret tager problemerne meget alvorligt, og at der er stor opmærksomhed også på de sociale problemer for børn og unge i Grønland.
Når det så er sagt, vil jeg egentlig godt understrege, at regeringens respekt for Grønlands kompetence på området jo selvfølgelig ikke udelukker en åben dialog om de komplekse problemstillinger, som Grønland står over for, ikke mindst på børneområdet.
Henrik Brodersen (DF), 2017-03-22:
Kan ministeren oplyse, om der er en dialog i gang mellem ministeren og de relevante andre myndigheder om håndtering af de socialt udsatte grønlændere i Danmark, og hvad status er for denne dialog, og hvis der ikke er en dialog i gang, om ministeren så vil tage initiativ til en sådan dialog?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-22:
Det synes jeg er helt rimeligt ministeren har brug for.
Men det, vi har set, og det, som flere dagblade, bl.a. BT, har beskrevet,
har jo, synes jeg, været fuldstændig uacceptabelt at være vidne til.
Der er jo tale om ganske unge mennesker, der har hærget et større område, altså unge indvandrerrødder, der har sat sig på et område, bl.a. et hotel og flere forretninger.
Det er fuldstændig urimeligt, at det kan hænge sammen på den her måde i Danmark.
Noget af det, jeg jo har hæftet mig ved ved den omtale, der har været af det i medierne, har været, at der er tale om meget unge mennesker på, ja, nogle steder står der ned til 12 år, og så tænkte jeg, at så er det jo godt, at Dansk Folkeparti sammen med de tre borgerlige partier, der nu sidder i regering, i sin tid fremsatte et beslutningsforslag om en ungdomsdomstol og om at sætte den kriminelle lavalder ned til 12 år.
Vi fremsatte ikke bare et beslutningsforslag, vi fik jo også vores partiformænd – og ministeren er jo den ene af dem – til at skrive en fantastisk god kronik, synes jeg, i Berlingske Tidende i 2014, hvor man uddybede det her synspunkt.
Og i Dansk Folkeparti mener vi det samme, som vi gjorde i 2014, om det her vigtige spørgsmål.
Vi er klar til at komme i gang, vi er helt klar til at komme i mål med det her.
Så mit spørgsmål til ministeren skal egentlig være ganske simpelt: Hvornår kan vi regne med der ligger et udkast til at nedsætte den kriminelle lavalder til 12 år?
Det var jo løftet fra en enig blå blok, men også at der skulle oprettes et særligt system til at håndtere unge kriminelle.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-22:
To ting.
For det første er jeg helt enig i, at det er fuldstændig groteske eksempler, vi har set, og jeg tror, det er vigtigt, at alle forretningsdrivende husker at anmelde alt, der er, så man kan komme efter det.
Jeg tror, vi brugte termen, at vi skal have en ungdomskriminel lavalder fra 12 til 17 år, hvor vi skal gøre noget helt særligt.
Det kan spørgeren forvente der kommer et udspil fra regeringens side om her i foråret til forhandling og vedtagelse i efteråret.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-22:
Så kan jeg jo ikke lade være med lige at spørge ministeren: Vi er enige om, at den kriminelle lavalder fremadrettet skal være 12 år, ikke sandt?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-22:
Vi er fuldstændig enige om det sigte, der var med en ungdomskriminel lavalder fra 12 til 17 år.
Og så synes jeg, vi skal gøre os anstrengelser for at sikre, at man bliver mødt med konsekvens, når man som 12-årig eller 13-årig laver noget.
Jeg tror, spørgeren og jeg er enige om, at det her ikke handler om, at vi skal sætte børn i fængsel, som der helt sikkert vil komme en hylen op om fra venstrefløjens side, det handler om, at der er konsekvens.
Jeg har givet det eksempel med de her 12-årige gutter, at de skulle møde nogle weekender på brandstationen og vaske biler.
Det kan vi ikke i dag, og derfor har vi brug for et sanktionsregime, der gør, at man kan sætte den slags ting i gang.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-22:
For der er et medlem af en lokal fædregruppe, der for noget tid siden har udtalt, at han har forsøgt at kontakte politiet, men at de ikke ønsker at komme i området, for de er simpelt hen bange for de her unge mennesker.
Det er der så flere kilder, bl.a. også nogle lokale erhvervsdrivende, der også siger.
Jeg håber ikke, at det er ved at blive sådan i Danmark, at politiet ikke kan rykke ud i visse områder.
Det har vi jo set en masse eksempler på i Sverige, hvor der er over 50 områder, hvor politiet ikke rykker ud.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-22:
Det er fuldstændig vildt, men når jeg nu får det skriftlige spørgsmål fra spørgeren, så kunne han jo inkludere det her, for jeg er helt sikker på, at der ikke er et sted i Danmark, hvor politiet ikke tør komme, og de her rødder skal vi nok komme efter.
Pernille Bendixen (DF), 2017-03-22:
Vil ministeren være med til at lovgive imod kønsopdelte svømmehaller, siden ministeren indleder et opslag på Facebook den 2. marts 2017 med: »Kønsopdelt svømning er et uvæsen, som vi skal til livs«?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-22:
Jeg tror næsten, at spørgeren kan regne ud, at de historier, vi har hørt, kan hidse mig lige så meget op som spørgeren.
Jeg kan under besvarelsen af det her spørgsmål ikke redegøre nærmere for de konkrete forhold, fordi det vil kræve, at jeg skal hente oplysninger fra Rigspolitiet, og det kan jeg selvfølgelig gøre i et skriftligt svar, men det er jo ikke muligheden her i et mundtligt spørgsmål.
Så jeg vil gerne vende tilbage med et svar på det.
Lad os bare slå fast, at vi jo ikke skal finde os i vold eller trusler eller røverier som samfund.
Det må aldrig blive sådan, at det er de kriminelle, der sætter dagsordenen i et område, og det er, uanset om det er i Korsør, eller det er i Odense, eller det er i Aarhus, eller hvor i alverden det er henne.
Hvis vi ser en tendens til det, skal vi sætte hårdt ind, og vi skal dæmme op for de kriminelles adfærd, og særlig hvis det gælder unge mennesker, synes jeg, at det er vigtigt, at vi sætter ind tidligt, tydeligt og håndfast, så de unge mærker, at deres adfærd har konsekvenser.
Vi skal vise de her unge mennesker, at det kan betale sig at leve et liv uden kriminalitet, og derfor skal der være en mærkbar reaktion, hvis man begår kriminalitet.
Det tror jeg sådan set også at spørgeren er enig med mig i.
Men de konkrete forhold ved Motalavej og de konkrete indsatser kan jeg ikke svare på uden at skulle indhente svar fra Rigspolitiet.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-22:
Tak for det.
Hvad vil ministeren gøre for at sikre trygheden for borgerne i Korsør, hvor en gruppe fra Motalavejghettoen hærger?
Lad mig starte med det positive først, og det er, at ministeren siger, at vi bliver nødt til at gøre det nødvendige.
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Så kan vi tage en diskussion af, hvad det nødvendige så er.
For ministeren var jo også i besvarelsen inde på, at der havde været en udvikling for et halvt års tid siden, hvor christianitterne af egen drift ryddede Pusher Street for hashboder.
Men nu er vi imidlertid kommet i den situation, at boderne er tilbage, at hashhandelen er genoptaget, at alt er ved det gamle.
Det har taget rundt regnet et halvt år, og så er vi altså tilbage til de lovløse, fuldstændig uacceptable tilstande, som vi har været vant til på Christiania i mange, mange år.
Jeg synes jo, at De Konservative tidligere har haft rigtig mange gode forslag til, hvordan man kunne sætte endnu hårdere ind.
Bl.a. har ministeren sagt – og det var den 1. september 2016, det blev sagt, altså lige inden justitsministeren blev justitsminister – at der skulle etableres en mobil politistation på Christiania og videoovervågning af Pusher Street og indføres et forbud mod at bære masker.
Jeg er sådan set helt enig i det.
Så sagde ministeren noget andet klogt til TV 2, som jeg også gerne vil citere: »Jeg er sådan set klar til at se på rigtig meget.
I min optik skulle man rydde hele bulen.«
Det, jeg vil spørge ministeren om, er: Hvornår skal vi rydde hele bulen?
Dansk Folkeparti er klar, ministeren har fuld opbakning til at lægge en hårdere kurs på det her område, så hvornår rydder vi bulen?