runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-01-29:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er faktisk meget enig med spørgeren i, at der både er gammeldags og nye metoder, vi kan tage i anvendelse.
Nogle af de gammeldags måder at trække CO 2 ud på, f.eks. LULUCF-mekanismen, altså det at bruge skove og jordarealer til at optage CO 2 , er jo metoder, vi kender.
Noget skal der nok til, men i forhold til at man sikrer, at kulstofbalancen er fornuftig, er det metoder, der kan anvendes.
Men der er også nye metoder, vi ikke kender i dag, hvor man kan trække CO 2 ud fra atmosfæren og bringe det ned, bl.a. i bygningsmaterialer eller på anden måde.
Det er relativt dyre metoder, men man ved, at det kan lade sig gøre, og nu kræver det bare, at man får fundet den rigtige måde at gøre det på.
Og jeg synes, det er oplagt, at man både kigger på, hvad der er af gamle metoder, og hvad der er af nye måder, man kan gøre tingene på.
Skal vi nå i mål og være CO 2 -neutrale i 2050 – og jeg ser faktisk gerne, at det sker før 2050 – så er vi nødt til at satse på en bred palet af løsninger.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-29:
Men jeg vil godt appellere til, at man også satser lidt på noget gammel teknologi.
Og til det der med træ i byggeri vil jeg sige: Ja, det kan fungere som CO 2 -lager; lad os da fremme det.
Så må vi jo kigge på, hvad det er i bygningsreglementet, der skal ændres for at fremme træhusbyggeri.
Så er det jo meget muligt, at man kan lave en analyse af, hvor meget CO 2 man lagrer, når man etablerer mere skov.
Men altså, vi kan alle være enige om, at hvis man etablerer mere skov i stedet for at have kornmarker, er der mulighed for at skabe et CO 2 -lager.
Ligeledes er det sådan, at hvis man tager de der lavbundsarealer og har permanent græs i stedet for at pløje dem, jamen så har man en positiv CO 2 -effekt.
Det kan godt være, det er gammeldags at lade ploven stå, men det er sådan set noget, der virker.
Vi behøver ikke udelukkende at vente på en eller anden ny teknologi.
Kan ministeren ikke se, at der sådan set er noget, vi kan sætte i gang på landbrugssiden, som har effekt?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-01-29:
Vi s kal nå aftalen, og Danmark skal også nå de CO 2 -mål i 2030, som vi har forpligtet os til som følge af den aftale, der er i EU, og vi er også indstillet på allerede fra 2020 at se på at hæve målsætningen i EU-sammenhæng.
I forhold til andre sektorer kunne jeg tænke mig, at spørgeren tænker på landbrugsområdet, bl.a. fødevarer, og der er der afsat 100 mio. kr. til, at vi forsker og udvikler på området og får fundet de rigtige redskaber i forhold til at kunne få gjort en indsats også der.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-29:
Nogle gange, når jeg diskuterer med klimaministeren, tænker jeg, om der overhovedet bliver hørt, hvad der bliver sagt, og så er det jo, at man nogle gange begynder at råbe lidt højere, og så er det, at det kan opfattes som en kampplads, men det er jo egentlig bare en politisk kamp om, om vi skal gøre noget eller gør nok.
Jeg kunne godt tænke mig at høre igen: Hvornår har man tænkt sig at tage initiativ inden for alle de andre sektorer, der skal gribes fat på, hvis vi skal nå de mål, vi har sat os, hvis vi skal nå den aftale, vi har skrevet under på?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-01-29:
I modsætning til Alternativets ordfører, hr. Rasmus Nordqvist, er vi faktisk i regeringen optaget af at skabe resultater, og det er derfor, at jeg nævner det her med kamppladsen.
Vi er faktisk optaget af at skabe resultater.
Det er jo også det, jeg håber på vil lykkes her i Folketinget, også markante resultater, og det er klimaudspillet jo et udtryk for, altså det, at vi som den første regering nogen sinde herhjemme har et forslag om at udfase benzin- og dieselbiler fra 2030.
Det er faktisk ret markant.
Kigger man ud i verden, kan man se, at der er nogle lande, der har den her målsætning, men det er ikke mange lande, der har den målsætning.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-29:
Vi er godt på vej, siger ministeren, og det er jo så med den klimarådsrapport i baghovedet, man hører den sætning.
Jeg er egentlig lidt nysgerrig på det her med, at vi ikke må gøre det til en slagmark, at det ikke må være en politisk kamp.
Jamen hvis vi eksempelvis tager statsministerens udmelding til åbningsdebatten om at sætte et stop for salg af fossile biler, vil jeg sige, at tilbage i 2016 gik vi ud og prøvede at presse på, for at man skulle sætte en dato på.
Så sent som i sommer, da vi havde debatter, hvor jeg stod med klimaministeren, blev jeg jo kaldt for umættelig med næsten foragt i stemmen, når jeg sagde, hvad jeg synes, der skulle til, bl.a. også stop af salg af fossile biler osv.
Så det er jo en politisk kamp, hvor der skal presses på konstant, for vi ser jo lige nu, at man går helt ned i knæ i forhold til reduktionstempoet.
Det er jo realiteten.
Så det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at høre ministeren om nu oven på den her redegørelsesdebat, er: Når man allerede nu ved, at man ikke gør nok frem mod 2030, hvornår tager man så et initiativ til at gå videre eksempelvis på landbrugsområdet og transportområdet, men også på forbrug, altså produkter, levetid, reoperationer osv. osv.?
For vi skal huske på de ord, som jeg også sagde i min tale, som de står dernede og siger hver torsdag morgen: Al politik er klimapolitik.
Det er alle sektorer, der skal byde ind.
Carsten Bach (LA), 2019-01-29:
Ja, jeg synes, at vi med den energiaftale, vi har indgået, og med regeringens klimaudspil faktisk er ret godt med.
Vi kan jo se i forhold til de internationale målsætninger, som Danmark er forpligtet af, at vi overopfylder og er rigtig, rigtig godt med, hvad det angår.
Den internationale indsats er også ret væsentlig her, for det, at vi kan få vores nabolande og samarbejdspartnere i EU – i virkeligheden også samarbejdspartnere mere globalt set – med på vognen, er det, der for alvor batter noget.
Og når man kigger på de kurver, som regeringens redegørelse indeholder, kan man jo altid diskutere, hvilket niveau af stejlhed der skal være nu.
Og man kan jo se, hvis man kigger tilbage i tiden, at der ikke er en lige linje fra punkt A til punkt B, når vi snakker om CO 2 -reduktion.
Der er spring på kurven, og det er der jo bl.a. på grund af teknologiudviklingen.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-29:
Men er det, vi ser i rapporten fra efteråret, ikke netop, at der skal handling til nu, og at det ikke er om et par år, og at vi ikke skal vente en periode mere og se lidt mere på det, hvis det er, at vi skal nå det 1,5-gradersmål?
Vi hører tit, at vi gør rigtig meget, men jeg er egentlig nysgerrig efter at høre, om det er nok.
Det er partiets holdning, jeg leder efter.
Gør vi nok?
Carsten Bach (LA), 2019-01-29:
Og som jeg også selv sagde i min tale, og som ministeren også nævnte, skal der jo gøres mere.
Der skal tages nye initiativer frem i tiden.
Vi har stock takes – tror jeg det hedder, jeg ved simpelt hen ikke, hvad det danske ord er for det – men vi skal kigge ned i aftalen igen efter nogle år og igen nogle år efter det osv.; altså tage nye initiativer.
Det skal vi gøre i enighed.
Nu har vi jo heldigvis en bred energiaftale, som alle Folketingets partier er en del af, og vi kan sætte os ned i den kreds og tage bestik af, hvordan teknologiudviklingen f.eks. har været, og om der på den baggrund er behov for at gøre noget yderligere.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-29:
Jeg kan forstå, at Liberal Alliances ordfører er meget optaget af den her konsensus, der er i aftalerne.
Jeg er derfor egentlig lidt nysgerrig på, om Liberal Alliance også mener, at der er konsensus om FN's klimapanels rapport fra oktober, nemlig 1,5-gradersrapporten, og så den handling, vi ser med energiaftalen og klima- og luftplanen, der kom fra regeringen.
Er der også konsensus imellem de to ting?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-29:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror, at et af de steder, hvor vi kunne skrue op, er i Danmarks Grønne Investeringsfond, som faktisk er med til at formidle rigtig mange investeringer.
Måske ikke i det skjulte, men jeg tror sådan set godt, at vi kunne skrue op for det antal milliarder, som Den Grønne Investeringsfond må låne ud
Det synes jeg der skulle være mere fokus på.
Carsten Bach (LA), 2019-01-29:
Jeg vil så sige, at jeg glemte at takke hr. Søren Egge Rasmussen for, at Enhedslisten er en del af energiaftalen, som vi indgik i juni sidste år.
Jeg ved, at hr. Søren Egge Rasmussen har været en lille smule ked af, at han ikke var inviteret med til alle forhandlingsmøderne i den forbindelse.
Og det kan man sige i hvert fald ikke er noget, jeg vil tage på min kappe.
Men jeg er bare glad for og vil gerne takke hr. Søren Egge Rasmussen og Enhedslisten for også at være en del af energiaftalen.
Så nævnte hr. Søren Egge Rasmussen også lige investeringer, i forbindelse med at vi snakkede om grønne løsninger og danske virksomheders udvikling af grønne løsninger.
Kunne der måske faktisk være en mulighed for, at Enhedslisten og Liberal Alliance kunne danne en ny alliance i Folketinget om erhvervslivets investeringsmuligheder, når vi snakker grøn teknologi?
Der bliver der også altid holdt takketaler, der bliver takket til højre og venstre, og det var vel i virkeligheden også det, hr. Søren Egge Rasmussen gjorde.
Det vil jeg faktisk gerne takke – for at fortsætte i det spor – hr. Søren Egge Rasmussen for.
Tak til Enhedslistens ordfører for at anerkende den indsats, der foregår rundtomkring i Danmark og jo også, så vidt jeg lige hørte, internationalt på klimaområdet.
Det synes jeg faktisk er en god dagsorden at have.
Og vi fik også nogle konkrete bud fra ordføreren – jeg tror som den første ordfører, jeg har hørt på talerstolen indtil nu – på, hvordan det så er, at tempoet herhjemme muligvis skal sættes op.
Og det er jo rigtig fint med nogle konkrete bud på det.
At vi måske så ikke er helt enige, er så noget andet.
Hr. Søren Egge Rasmussen roste også forslagsstillerne bag det borgerforslag om en klimalov, der har været fremsat, og hr. Søren Egge Rasmussen læste nogle af elementerne op fra det borgerforslag, bl.a. det her med at satse på udvikling af grønne løsninger.
Mener hr. Søren Egge Rasmussen ikke, at vi i Danmark rent faktisk satser på udviklingen af grønne løsninger?
Mener hr. Søren Egge Rasmussen ikke i virkeligheden, at danske virksomheder herhjemme er nogle af verdens bedste til at udvikle nye grønne løsninger?
Thomas Danielsen (V), 2019-01-29:
Altså, jeg kan ikke komme med nogen slutdato for, hvornår det ikke er hensigtsmæssigt, både for den sikkerhedspolitiske situation og den samfundsøkonomiske situation og for klimaets skyld, at vi selv udvinder nogle af de ressourcer.
Det kan jeg desværre ikke levere til Alternativet.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-29:
Nu vil jeg opfordre ordføreren til at læse aftalen igen, for det, der jo netop står i aftalen, er sådan set bare, at der er nogle andre partier, der har en aftale om Nordsøen, ikke at det er en del af energiaftalen.
Men når man har det mål, man har for 2050, mener ordføreren så, at man kan fortsætte jagten efter nye ressourcer også i 2021?
Thomas Danielsen (V), 2019-01-29:
Det er jo en del af den energiaftale, som Alternativet selv bakker op om, at de olie- og gasressourcer, som vi har i vores undergrund, også spiller en vigtig rolle for at finansiere den grønne omstilling.
Så jeg kan ikke stå og give nogen bagkant for, hvornår vi ikke skal udvinde flere ressourcer fra undergrunden, men der er ingen tvivl om, at hvis vi ikke selv udvinder dem, så er vi på nuværende tidspunkt afhængige af nogle lande, som vi rent udenrigspolitisk ikke ønsker at være afhængige af.
Derfor er det både økonomisk og sikkerhedspolitisk en bedre forretning, og så er det faktisk en forretning, der er med til at finansiere den grønne omstilling.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-29:
Med regeringen og Venstres 2050-mål hvor lang tid mener man så fra Venstres side at vi skal fortsætte jagten efter nye olie- og gasressourcer i Nordsøen?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-29:
Jo, det er de på energiområdet.
Der sker rigtig meget, men man er også afhængig af, at der sker noget i Danmark.
Og derfor er det jo glædeligt, at vi er kommet frem til en energiaftale, som har tre havvindmølleparker i stedet for kun en, som regeringen havde foreslået.
Så vil jeg godt undskylde, at jeg ikke fik takket alle.
Jeg manglede at takke pensionsselskaberne, som også indimellem investerer i den vedvarende energi i Danmark.
Altså, det er jo sådan set vigtigt, at der er kapital, der bliver investeret i den her omstilling, og der har vi nogle muligheder igennem vores boligforeninger og pensionsselskaber og andelsejede energiselskaber osv.
Jeg nævnte nogle konkrete ting i min tale – ja.
Vi går ind for en CO 2 -afgift i landbruget, som Det Miljøøkonomiske Råd har skitseret, som lægger en afgift, hvis man bruger kunstgødning, på husdyrproduktionen og på landbrugsdriften på jorderne.
Men vi vil sådan set gerne gøre det i en model, hvor vi tilbagefører nogle midler til landbruget, så de har råd til at lave den omstilling.
Og det kommer vi snart med et godt forslag om.
Og ja, roadpricing er en del af løsningen.
Man skal sådan set finde indtægtskilder på en anden måde.
Det har vi et bud på.
Thomas Danielsen (V), 2019-01-29:
Tak for det, formand.
Jeg tror, jeg trækker mit spørgsmål.
For jeg synes faktisk, det var nogle virkelig spændende og interessante, hvad skal man sige, udviklingsmuligheder og emner, du berørte i din tale, men jeg blev bare så træt til sidst, da du så havde brug for at køre den der frygtelige dagsorden, hvor man kører på, at regeringen er så sort, så sort – altså den regering, der er med til at understøtte, at vi står der, hvor vi står i dag, og som har stået i front for Danmark i en stor del af tiden, hvor vi er så stolte af det samarbejde, vi har.
Altså, du fremhæver, at regeringen ønsker at droppe de kystnære vindmøller, og at vi derfor er nogle slemme nogle.
Nej, sådan kan man jo ikke forstå det, medmindre man bevidst agter at miskreditere regeringen.
Så siger ordføreren, at ministeren jo desværre bare fyrer de rådgivere, som taler ham imod, osv.
Nej, det er også et fuldstændig sindsygt, absurd tema at sætte op, det ved alle og enhver jo.
Det er fint nok, at man laver lidt politik på det i medierne, fordi der skal være valgkamp, men alle ved jo, at det ikke har sin gang på jorden.
Altså, jeg bliver så træt.
Og det med, at vi dropper de der ambitiøse CO 2 -mål fra den tidligere regering.
Altså, vi har sat nogle andre mål, vi ønsker at blive målt på, og den tidligere regering havde ikke taget nogen initiativer, fra CO 2 -målene kom.
Det gik godt, fordi vi fik masser af vandkraft fra Norge og nedbør, og det var meget heldigt, og derfor har vi faktisk været oppe at indfri dem i vores regeringstid.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-29:
Nu nævnte ordføreren, at de lavthængende frugter ligesom var høstet, og nu blev det så lidt sværere.
Og med i regeringens udspil er jo så, at man lapper på nogle utætte biogasanlæg, man bruger lidt gaffatape der.
Man må også sige, at det er en ret lavthængende frugt at have et fungerende biogasanlæg, som man tætner huller på.
Jeg syntes nu, at en af de allerlavest hængende frugter, som sådan set ikke er blevet samlet op endnu, er en frugt, der så at sige er lige under overfladen: de her lavbundsarealer, som har et kæmpe potentiale, hvis vi lod være med at pløje dem.
Man behøver ikke at have regeringens nye kommission til ligesom at udrede, hvor meget CO 2 , der kan lagres på de arealer.
Det er sådan set udredt.
Og vi har en mulighed for at modellere vores EU-tilskud sådan, at de landdistriktsmidler bliver hævet fra 7 pct. til 15 pct.
Så vil der være lidt ekstra penge i den pulje, og så ville man kunne præmiere landmænd, som lod være med at pløje de arealer, men i stedet for havde permanent græs.
Det ville have en kæmpe klimaeffekt.
Kan ordføreren ikke se, at vi har nogle muligheder for bare at modellere de EU-landdistriktsmidler og så udnytte de potentialer, der er der?
Det ville være en lavthængende frugt.
Carsten Bach (LA), 2019-01-29:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Det er en lidt sjov formulering.
Jeg kan ikke lade være med at trække på smilebåndet.
Mit syn fejler stadigvæk ikke noget, kan jeg oplyse hr. Søren Egge Rasmussen om.
Det er fuldstændig rigtigt, at der jo også er en i hvert fald relativt lavthængende frugt, når vi snakker lavbundsarealer.
Det koster penge.
Regeringen har allerede afsat penge i nogen udstrækning til jordfordeling.
Om vi skal gøre det i yderligere grad, er jo noget af det, vi bl.a. løbende kunne tage en snak om i energiforligskredsen, som tiden går.
Vi kan se, om der er teknologispring på anden vis.
Det kunne jo være, der var nogle, der i morgen opfandt en maskine, der kunne trække CO 2 ud af atmosfæren eller metan ud af vores køer eller andet, sådan at nogle at de her initiativer slet ikke bliver nødvendige.
Ida Auken (RV), 2019-01-29:
Jo, det er helt klart.
Men det er vel additionelt, når vi vil gå fra 0,7 pct. til 1 pct., det er jo ekstra penge.
Så jeg synes, det vigtige her er, at der kommer flere midler til hele udviklingsområdet, og at vi tænker det klogt.
Det, som jeg oplever, når jeg taler med folk i Indien, i Kina og fra afrikanske lande, er, at de er meget optaget af, at de faktisk kan udvikle deres økonomiske politik og gå ind og se på energipolitikken, gå ind og se på, hvordan de kan foretage store investeringer på klimaområdet.
Så jeg vil bare advare mod, at man skelner for hårdt mellem de ting.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-29:
Men er det ikke et meget sådan fast element, netop når vi taler klimabistand, at det skal være nye og additionelle midler, og at vi netop ikke bare tager fattigdomsbekæmpelsen og gør den til klimapolitik, selv om vi skal tænke det sammen; altså at vi ikke udhuler hele vores udviklingspolitik, fordi vi sætter pengene af et andet sted?
Så er ordføreren ikke enig i, at vi bliver nødt til at se på, hvordan vi egentlig rejser de penge, vi med Parisaftalen har skrevet under på at vi skal være med til at rejse?
Ida Auken (RV), 2019-01-29:
Vi er i hvert fald helt enige i, at bistanden generelt skal hæves.
Vi skelner nok ikke så skarpt mellem almindelig bistand og klimabistand, fordi det er ganske vist, som ordføreren siger, at al politik er klimapolitik, og fordi de indsatser, man laver på klimaområdet ved at bygge havvindmølleparker og ved at lave sol-offgrid i Afrika, som gør, at de kan begynde at have en industri, selv om det er en mindre landsby, hænger tæt sammen.
Vi vil jo hæve ulandsbistanden til 1 pct., og det vil sige, at det ikke er noget urealistisk mål på et tidspunkt at kunne nå 5 mia. kr. til klimabistanden.
Så jeg synes, det er en rigtig målsætning, og jeg synes ikke, at man skal skelne helt så skarpt mellem almindelig bistand og klimabistand, for det er ganske rigtigt, som ordføreren siger, at al politik bør være klimapolitik – og dermed også ulandspolitikken.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-29:
Nu nævnte ordføreren her til sidst Klimapåmindelsen og den parole, de mødes omkring, nemlig at al politik er klimapolitik.
Noget, der også er klimapolitik, men som ikke rigtig er noget, vi taler så meget om, er klimabistanden, altså den finansiering, vi har lovet i Parisaftalen til de fattigste lande.
Der ligger jo i det her forslag om en klimalov, der ligger som et borgerforslag, at man skal give 5 mia. kr. om året.
Jeg ved, at Radikale Venstre var ude med, tror jeg, 300 mio. kr. til en øget udviklingsbistand og klimabistand, men er ordføreren og Det Radikale Venstre enig i, at det nok nærmere er 5 mia. kr., vi skal finde til finansiering i forhold til det, vi skal byde ind med, når det gælder de penge, der skal lægges?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-29:
Det sjove er jo, at der sådan set ikke er så meget af det, ordføreren står og foreslår os, som vi ikke også har foreslået.
Altså, i forhold til differentieret moms har vi foreslået at sætte momsen ned på frugt og grønt for at gøre det billigere og lettere.
Det er bare vigtigt, synes vi, også at arbejde med afgifterne direkte, eksempelvis på kød.
Men at man laver sådan et tiltag, gør jo ikke, at man ikke kan lave politik, der også er omfordelende på andre måder.
Det er så dumt at se på politik som små siloer og tro, at vi ikke kan gøre noget herovre med omfordeling.
Og det er jo derfor – når vi fremlægger planen om afgift på oksekød eksempelvis – at vi samtidig spørger, hvordan vi så kan opveje det på andre måder, eksempelvis via grøn check osv.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-29:
Nu synes jeg, det er godt, at Alternativet indimellem kommer med nogle forslag, og så synes jeg også, at man nogle gange må sådan kvalitetstjekke dem.
Og det her med kødafgift på 17 kr. på oksekød synes jeg godt nok er temmelig socialt skævt.
For det vil betyde, at den enlige forsørger skal give 17 kr. ekstra for det hakkede oksekød, og at direktøren kan købe oksemørbraden til 400 kr. og kun betale en afgift på 17 kr.
Kan ordføreren ikke se, at en CO 2 -afgift på landbruget, som Det Miljøøkonomiske Råd har foreslået, eller en differentieret moms sådan set vil være en bedre løsning end at lægge 17 kr. på oksekød?
Tak til Alternativet for at være med til at italesætte, at klimaproblemerne er yderst alvorlige, og at det er med til at sige, at handling er meget nødvendig.
Jeg synes, der også er grund til at kigge kritisk på den der målsætning, man har i Danmark, om et nulemissionssamfund i 2050.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad der så er Alternativets vurdering af, hvad der er det nødvendige årstal og mulige årstal.
For det er jo en kæmpe opgave – især med den indsats, der er lagt op til i det, der er vedtaget – at der sådan set er en kæmpe manko, hvor vi skal nedbringe vores CO 2 -udledning markant.
Hvad er det for et årstal, vi skal stile efter?
Er 2040 et rimeligt mål, og kan vi gøre det?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-01-29:
Det sad jeg også lidt og tænkte, da jeg fik forslaget, for vi var som sagt ikke involveret i at sidde og forhandle det – det var de her mennesker, der skulle sidde og gøre det – men da jeg så begyndte at læse den igen, kunne jeg faktisk se en række ret konkrete ting: i forhold til vores handelspolitik, hvordan den skal omstilles, hvis vi skal leve op til det her forslag til vedtagelse; i forhold til hvordan vi skal behandle de mennesker, der er på flugt på grund af klimaforandringerne; og så er der hele prissættelsen af forureningen, det er jo en CO 2 -beskatning, osv.
Så der er faktisk ret meget konkret i den, men det er så bare ikke skrevet i det sprog, som vi er vant til at skrive i.
Hvad vi selv vil?
Vi har jo fremlagt en klimaplan 2030, som vi lavede i efteråret, og hvor vi går konkret ind og ser på, hvad der skal til i forhold til landbruget og i forhold til transporten, men også i forhold til forbrug i al almindelighed, hvor vi siger, at vi skal begynde at hjælpe folk til at leve mere klimavenligt og bruge færre ressourcer, bl.a. ved at sænke afgiften på reparationer, så det bliver lettere for forbrugerne, men også ved at stille større krav til design osv. af produkter, så de ikke går stykker.
Carsten Bach (LA), 2019-01-29:
Tak til ordføreren fra Alternativet, og faktisk stor ros for den proces – nu kan jeg ikke lige huske, hvad I i Alternativet kaldte den proces – som åbenbart er foregået i Fællessalen og med en række ordførere for forskellige perspektiver på klimadagsordenen.
Det synes jeg faktisk er en supergod idé, som der jo potentielt set godt kunne være kommet noget konkret ud af.
Hr. Rasmus Nordqvist efterlyste andet end flotte ord og gode hensigter.
Jeg forsøgte egentlig at lytte nøje efter, da det forslag til vedtagelse, hr. Rasmus Nordqvist læste op, ligesom blev leveret, og jeg havde svært ved at høre ret meget andet end flotte ord og gode hensigter i det.
Men respekt for processen.
Hr. Rasmus Nordqvist håber også på noget mere konkret handling – fra regeringen tror jeg.
Det var det sikkert.
Men måske kunne hr. Rasmus Nordqvist lige prøve at være en lille smule mere konkret om, hvad det egentlig er, hr. Rasmus Nordqvist selv gør, og hvad Alternativet selv gør – helt konkret – for at øge tempoet, eller hvad det er, man har som målsætning i forhold til klimapolitikken.