runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2026-01-07:
Nu er spørgeren jo ikke transportordfører, men jeg vil gerne notere mig det, hvis nu Danmarksdemokraterne ikke ønsker, at Nordjyske Jernbaner skal køre i Nordjylland.
Men det, jeg hører generelt fra trafikselskaberne og Region Nordjylland osv., er jo, at man er utrolig glad for, at man ikke bliver generet af landsdelstrafikken på de strækninger, der er nordenfjords, fordi det sætter sig.
Derfor er man meget glad for den her model.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-07:
Jeg tror, ministeren lige skal gå tilbage og se på, hvordan det var, dengang Nordjyske Jernbaner blev etableret, altså om det var et ønske fra nordjyderne, eller om det var, fordi der var nogle, der ikke ville levere togdriften, og vi så ligesom var tvunget ud i at lave Nordjyske Jernbaner.
Det kører rigtig godt i Nordjyske Jernbaner.
Sådan er det, når nordjyder kommer til, så får vi det jo fikset på en ordentlig måde for alle folk.
Så det kører rigtig godt, og Nordjyske Jernbaner er bestemt en succeshistorie.
Men det var jo ikke sådan, at nordjyderne en dag vågnede op og sagde, at de ikke længere ville have lyntog til Frederikshavn.
Der var vist noget med, at der var nogle statsmænd, som ikke rigtig ville løfte opgaven, og der var vist også et signalanlæg, hvor man heller ikke lige kunne løfte opgaven.
Thomas Danielsen (V), 2026-01-07:
Fordi nordjyderne selv har valgt det.
Nordjyderne ønsker, at det er Nordjyske Jernbaner, der kører nordenfjords, og vi har så i et samarbejde med dem givet dem lov til at køre endnu længere sydpå, sådan at de stort set har dækket hele kørselsbehovet.
Men det er jo et regionalt ønske i Nordjylland, at det er Nordjyske Jernbaner, der kører der, og at nordjyderne ikke skal generes af det, når landsdelstrafikken er forsinket.
Så man vil, når der er en forsinkelse i Odense, ikke have, at det skal til at sætte sig nordenfjords.
Så fordi langt, langt de fleste passagerer rejser regionalt og meget få rejser uden for regionen, så har man selv ønsket det.
Men det er jo selvfølgelig noget, vi er i en løbende drøftelse om, og det er i hvert fald nye toner, hvis man ønsker, at Nordjyske Jernbaner ikke længere skal køre i Nordjylland.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-07:
Nej, men det var jo, fordi det danske jernbanenet, dengang nordjyderne ikke var nogle, som man sådan ligesom ikke synes skulle have det samme som andre, så gik hele vejen til Frederikshavn.
Det var jo hele vejen til Frederikshavn vi sørgede for at vi havde de samme muligheder, men det gør vi ikke længere.
Nu går det kun til Aalborg.
Aalborg er endestationen for Danmark, og derefter er vi nogle, der bor i en udkant, der ikke skal have de samme muligheder.
Det er jo det, der er problemstillingen her, altså at Nordjylland ikke stopper ved Aalborg, og det ved jeg godt at der er nogle herovre der kan være lidt i tvivl om.
Men det ville svare til, at jeg mente, at Københavns startede ved Storebælt, og det er jo ugleset, hvis jeg siger det herovre.
Så vi prøver lige en gang til: Hvorfor er det sådan, at nordjyderne nordensfjordsfra ikke skal have de samme muligheder og de samme tog, som resten af danskerne skal have?
Thomas Danielsen (V), 2026-01-07:
Nordjyderne skal elektrificeres ligesom resten af landet, og på højhastighedsbanerne elektrificerer man med højhastighedstog, og på de baner, hvor man ikke kan køre med højhastighedstog, kører vi med batteritog.
Det er Thybanen; det er Struer-Langå; det er Skjern via Herning til Aarhus; det er Svendborgbanen; der er jo mange steder i landet, hvor man ikke kører med højhastighedstog, men med batteritog.
Og det er hele udbygningsstrategien.
Jeg ved ikke lige, hvorfor ordføreren ikke mener, at det er ligesom i resten af landet, men det er ligesom i resten af landet, hvor vi har en elektrificeringsstrategi.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-07:
Thybanen er jo et kapitel for sig selv.
Bare det, at man havde en minister, der havde opdaget, at der var de problemer derovre,
er jo lidt ligesom at give en sulten mand krummer; så bliver man også glad for batteritog.
Så jeg kan ikke rigtig se problemstillingen, ud over at jeg kunne forstå, at dem, der bor syndenfjords, ikke skal forsinkes i deres rejse.
Dem, der bor nordenfjords, må bare leve med det.
Så bliver jeg nødt til at spørge en gang til.
I Nordjylland er vi jo en ret stor region.
Vi er ikke mange mennesker efterhånden, men vi kan da håbe på, at det bliver bedre i fremtiden igen.
Men det bliver jo ikke bedre, når vi så skal have en sekundaløsning på vores togbaner, og det bliver det alt andet lige, for det bliver én type tog i Danmark syndenfjords og en anden type tog nordenfjords, fordi IC5'eren – hvis den kommer til at køre ordentligt – vil få den problemstilling, at de køreledninger, der er sat op hele vejen til Aalborg, ikke bliver sat op til Frederikshavn.
Og Frederikshavn, med deres selverkendelse deroppe, forventer da også at være en del af Danmark stadig væk.
Så vi prøver lige en gang til.
Thomas Danielsen (V), 2026-01-07:
Tak for spørgsmålet, og tak for hensyntagen ved forrige mundtlige § 20-spørgsmål.
Det er ikke på samme måde som Vejle-Struer.
Vejle-Struer er en anden sag, i og med at der kører direkte tog fra Struer til København, hvorfor man vil elektrificere med køreledninger med det formål, at man ikke forsinker kørslen fra Vejle til København for alle andre passagerer med lidt langsommere batteritog.
Men der skal elektrificeres nord for Aalborg, men nok nærmere på samme måde, som når du kører fra Struer til Vemb og så fra Vemb til Thyborøn, hvor der skal elektrificeres med batteritog, og hvor vi lige har haft folkefest med kongens deltagelse, fordi det er Danmarks første batteritog, som vi nu implementerer, og som man er virkelig glad for.
Og de kører godt, og der kører faktisk også forholdsvis mange godstog på strækningen, som også skal kunne fortsætte med at køre.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-07:
Hvis man læser facebookopslaget, kan man se allerede i anden eller tredje paragraf, at direktøren udmærket vidste, hvad man gjorde, for der begynder man jo sådan at underbygge og sige, at det selvfølgelig ikke lige var det, man skulle udtale sig om.
Så det er jo noget pjatværk.
Vi har en organisation i Danmark, som har været ude at angribe Højesteret for, om de nu kunne dømme retfærdigt.
Ministeren går i forsvar og siger, at de stadig væk skal have skatteborgernes penge, og det synes jeg er forkert.
Vi skal give de penge til nogle andre.
Det er min personlige holdning, og jeg håber da, ministeren bliver klogere på det.
Men vi tager det lige en gang til, sådan at der ikke er nogen, der er i tvivl: Mener ministeren, at danske skatteborgeres penge skal gå til organisationer, der bevidst går ud og angriber uanfægteligheden af den danske Højesteret?
Ole Birk Olesen (LA), 2026-01-07:
Men nu fortsætter misinformationen af befolkningen bare med finansministeren her i Folketingssalen bag en mikrofon, så alle kan høre det.
Finansministeren siger: Samlet set er der kommet for mange, der beskæftiger sig med administration i staten.
Men finansministerens politik sørger jo for, at der kommer endnu flere.
Samlet set kommer der endnu flere.
Samlet set kommer der endnu flere, selv om der allerede er kommet for mange ifølge finansministeren.
Nicolai Wammen (S), 2026-01-07:
Jeg synes, at vi har været meget klare med hensyn til at sige, at der har været nogle områder, hvor det har været klogt, at vi har forøget antallet af statsligt ansatte, herunder også nogle inden for administration.
Det er eksempelvis politi, det er retsvæsen, og det har også været på skatteområdet.
Det har ført til, at der er kommet flere årsværk, men samlet set er der kommet for mange, når man kigger på den statslige administration.
Det er også derfor, at vi har taget en beslutning om, at vi i de kommende år vil fjerne administrative opgaver svarende til 5,5 mia. kr.
Det har vi været meget, meget åbne om.
Samtidig siger vi også, vi skal passe godt på Danmark – vores forsvar, vores politi og vores sikkerhed – og der er det fornuftigt, at vi får flere ansatte, så vi kan passe bedre på vores land, samtidig med at vi andre steder skruer ned for antallet af administrative medarbejdere.
Ole Birk Olesen (LA), 2026-01-07:
Der er jo altid mange grunde til, at man skal ansætte flere mennesker i staten, herunder i administrationen,
men det ændrer jo ikke ved, at der er sket en markant udvidelse af antallet af bureaukrater under fru Mette Frederiksen som statsminister og hr. Nicolai Wammen som finansminister siden 2019.
Der er i dag 18.600 flere i staten, som arbejder med administration, end før den daværende socialdemokratiske regering tiltrådte.
Og så var regeringens svar: Vi har lyttet til kritikken, og nu skal der være 1.000 færre.
Det her ønske om 1.000 færre skulle så gennemføres gennem finansloven for 2025.
Det, vi så kan konstatere, er: Nej, der er stadig ikke kommet færre, men 660 flere administratorer oven i de mange tusinder, der allerede var blevet ansat ekstra på det tidspunkt.
Hvordan mener finansministeren at befolkningen oplyses om den politik, som regeringen fører, når regeringen siger, at man vil have 1.000 færre, men i virkeligheden ansætter 660 flere?
Er det en korrekt oplysning af befolkningen om den politik, som den her regering fører?
Nicolai Wammen (S), 2026-01-07:
Det, jeg gjorde meget klart, er, at der er nogle områder i administrationen i staten, hvor det er fornuftigt at styrke indsatsen.
Det er forsvaret, og det er politiet – for nu at tage et par eksempler.
Jeg tror, at alle er klar over, hvor alvorlig en sikkerhedspolitisk situation Danmark står i.
Og der synes vi som regering, at det er fornuftigt, at vi styrker den del.
Det kan man jo godt gøre, samtidig med at man siger, at der er andre dele af den offentlige administration, hvor vi godt kan skrue ned for blusset.
Det er det, vi gør, i modsætning til Liberal Alliance, der har stemt for, at der kommer flere statsligt ansatte inden for forsvaret, men samtidig stemte imod en finanslov, hvor vi skærer 1.000 væk andre steder i den offentlige administration.
Ole Birk Olesen (LA), 2026-01-07:
Tak for det.
Jeg beklager forsinkelsen.
Der var en fejl i min kalender, som blev opdaget.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til, at antallet af ledere og administrativt ansatte i staten ifølge CEPOS er steget med omkring 18.600 årsværk, siden Mette Frederiksen blev statsminister, og at der heraf er ansat 661 flere årsværk i 2025, selv om ministeren tidligere har udtalt, at der samme år skulle gennemføres administrationsbesparelser på 1.000 årsværk?
Katrine Daugaard (LA), 2026-01-07:
Det går jeg så sandelig ud fra at ministeren allerede kan konkludere er åbenlyst, for hverken dansk eller international lovgivning har jo virket, frem til at ministerens forgænger stoppede for adoption.
Tager vi f.eks. Sydkorea, som er et af de lande, vi har adopteret allerflest fra, har deres sandhedskommission konkluderet, at ikke en eneste af de adoptioner – altså mange, mange adoptioner – de har kigget ned i, har været lovlig, ikke en eneste.
Og der har ministeren jo ikke engang villet gøre sit til at finde ud af, hvem de borgere er, så de om muligt kunne få kontakt til deres biologiske familie igen.
Skal jeg tage det her som et tegn på, at ministeren egentlig stadig væk vil tillade de her ulovlige ting, der er foregået på adoptionsområdet, og som jo er foregået, i hvert fald fra Sydkorea, helt indtil 2022 og ikke kun historisk, siden man stadig kun vil tilstræbe og ikke sikre, at der ikke foregår ulovligheder på adoptionsområdet?
Nicolai Wammen (S), 2026-01-07:
Tak for det.
Godt nytår til både hr. Ole Birk Olesen og det øvrige Folketing – også til dem, der tager sig af kalenderen; det kan ske for os alle sammen.
Regeringen har en klar ambition om at få mindre bureaukrati i hele den offentlige sektor, og modsat Liberal Alliance handler vi også.
Vi har i første omgang lovet at fjerne opgaver svarende til 1.000 årsværk i staten, og det gør vi.
Derudover er regeringen i gang med at gennemføre en omfattende frisættelse af den offentlige sektor, ikke blot i staten, men bredt set i den offentlige sektor.
I folkeskolerne har vi givet lærerne mere frihed ved at reducere antallet af mål i læreplanerne med 90 pct.
Og senest har vi med finansloven for 2026 peget på konkrete forslag, der udmønter besparelser svarende til 1 mia. kr. i 2026, når det gælder administration.
Det er alt sammen helt konkrete tiltag, som gør en forskel og er med til at begrænse bureaukratiet i den offentlige sektor.
Når der så stadig væk kan ske en stigning, og vi har endnu ikke tallene for den pågældende periode, skyldes det, at vi står i en helt særlig sikkerhedsmæssig situation, hvor det er nødvendigt at styrke vores politi, vores beredskab, vores retsvæsen og vores forsvar.
F.eks. har regeringen for nylig indgået et bredt forlig om politi- og anklagemyndigheden, der øger politiet og anklagemyndighedens økonomi med knap 1,5 mia. kr. i 2030 i forhold til 2025.
Det er godt.
Derudover har regeringen med en række af Folketingets partier, herunder Liberal Alliance, også prioriteret at føre midler til en styrkelse af forsvarsområdet.
Det vil, når vi styrker politi, forsvar og beredskab, betyde flere ansatte, både med og uden uniform.
Så vi har en tilgang, hvor vi går ind og finder de steder, hvor vi kan skære ned på bureaukratiet.
Det er vi i fuld gang
Og så opruster vi generelt nogle af de steder, der er vigtige for vores mulighed for at forsvare Danmark og passe godt på Danmark, og det kan så føre til, at der dér, på de områder, kommer flere administrative medarbejdere.
Ole Birk Olesen (LA), 2026-01-07:
Det er jo helt fair at være politisk uenig, og hvis man ikke synes, at der samlet set er kommet for mange, men at der samlet set er for få, hvorfor der skal ansættes endnu flere samlet set, så skal man jo bare sige det, og så kan vi diskutere, om det er rigtigt.
Men det, som finansministeren gør, er jo uærligt.
Han siger til befolkningen: Samlet set er der kommet for mange, der beskæftiger sig med administration i staten, og det vil vi nu reducere.
Men det, som finansministeren i virkeligheden gør, er, at han samlet set øger tallet endnu mere end før, og det bliver slet ikke øget med de 1.000, som finansministeren ellers sagde.
Magnus Heunicke (S), 2026-01-07:
Vi er simpelt hen ikke uenige om det forfejlede og skadelige og ukloge i det konkrete facebookopslag fra den pågældende direktør, er det jo, så det er helt klart en lønnet medarbejder, nemlig direktøren, der taler på vegne af organisationen, og derfor er det ekstra skærpende.
Jeg har fulgt den her sag, og jeg har også fulgt reaktionerne, som lykkeligvis var massiv modvind imod at gøre ligestillingsdiskussionen til sådan en diskussion.
Det var der meget, meget få der syntes var en god idé, og jeg konstaterer også, at direktøren selv måtte indrømme allerede efter få dage, at det var en fejl, og har været ude på sociale medier og undskyldt den fejl, man begik der.
Jeg forstår ikke, at man kan begå sådan en fejl, men det har man så også skrevet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-07:
Men jeg forstår ikke, at ministeren går i forsvar her.
Vi har en organisation, som siger, at den er et videncenter, men vælger at bruge skatteborgernes penge – for vi går ud fra, at det er en lønnet medarbejder, der har været ude at sige det her – til at gå ud og angribe domstolen, Højesteret.
Så skal man have viden om kvinderettigheder og manderettigheder, ja, det skal man.
Men så må vi putte pengene i nogle andre lommer, når de lommer, vi putter dem i, tilsyneladende ikke forstår, at et videncenter ikke går ud på at undergrave den danske Højesteret.
Vil ministeren ikke bare lige en gang til svare på: Har han tænkt sig at gøre noget for, at danskernes penge ikke går til at undergrave domstolene?
Magnus Heunicke (S), 2026-01-07:
Så spørgsmålet er, hvorvidt vi i Danmark skal have et videncenter, som delvis får offentlig støtte.
Det får fra Kulturministeriet til driften, og Miljø- og Ligestillingsministeriet giver af og til også til konkrete projekter, der løftes af den her organisation.
Er det relevant i Danmark at have et videncenter for køn, ligestilling og mangfoldighed?
Det mener jeg at det er.
Det ændrer denne, som jeg sagde, ukloge og forfejlede udtalelse ikke på, altså at det er vigtigt at have et sådant center.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-07:
Det var jo det svar, jeg havde forventet at få af en minister, kan man sige.
Vi har bare den lillebitte problemstilling, at det er en organisation, der bliver finansieret på finansloven, der nu vælger at gå ud og undergrave en af grundpillerne i det danske samfund, domstolenes uafhængighed.
Hvis ministeren havde været ude at bruge skattepenge på en eller anden offentlig myndighed, som så havde gjort det her, så havde ministeren – det er jeg næsten sikker på – trukket støtten med det samme og sagt: Det er ikke vores opgave, danskernes penge skal selvfølgelig ikke gå til at undergrave tilliden til vores retsvæsen.
Så vi prøver lige en gang til.
Nu ministeren har sagt, at det var en stor fejl, og at det var meget problematisk, har ministeren så tænkt sig at gøre noget ved det?
Har ministeren tænkt sig at tage konsekvensen af, at vi har en organisation, som er finansieret på finansloven, som så vælger at gå ud og så tvivl om domstolenes uafhængighed og så tvivl om, om mænd kan være højesteretsdommere i specifikke sager?
For hvad er det næste, man ikke kan være?
Kan man ikke have en bestemt religion som højesteretsdommer, hvis den, der får en dom, har en anden religion?
Så har ministeren tænkt sig at gøre noget?
Har ministeren tænkt sig at trække støtten og sige: Jamen det er super, i Danmark har man ytringsfrihed, og man må sige og mene lige det, man vil om domstolene, og det må den her organisation også, selvfølgelig må den det?
Men har ministeren tænkt sig at sikre, at den ikke bliver finansieret på finansloven, når man har en holdning, som er, netop som ministeren selv er ude at sige, så forfejlet?
Magnus Heunicke (S), 2026-01-07:
Min holdning er helt klar.
Det er uklogt, og det er også forfejlet i ordenes grundlæggende betydning, at KVINFOs direktør i en konkret sag ved Højesteret sætter spørgsmålstegn ved dommernes køn og dermed også ved deres faglighed og deres afgørelse.
Vi har domstole i Danmark.
De værner om vores demokrati, vores retssamfund og den enkelte borgers retssikkerhed.
Vi ved også, at danskerne har høj tillid til vores domstole og til deres uafhængighed.
Det er afgørende vigtigt, at det er sådan, og at vi fastholder det fremover, så der ikke sås tvivl om de bærende institutioner i vores retssamfund.
Den her konkrete afgørelse, som jo er det, der bliver diskuteret, handler jo netop om den enkelte borgers retssikkerhed.
Her har Højesteret truffet sin afgørelse, og i et retssamfund som det danske skal vi respektere den afgørelse.
Det kan der ikke være to meninger om.
Jeg vil faktisk sige, at vores domstole er noget af det stærkeste værn i forhold til borgernes retssikkerhed, og det skal de blive ved med at være.
Derfor vil jeg slutte, som jeg startede.
Det er uklogt, og det er forfejlet i ordenes grundlæggende betydning at koble konkrete afgørelser i konkrete sager til et spørgsmål om dommernes køn.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-07:
Hvad mener ministeren om, at vi har en statsstøttet organisation, der sætter spørgsmålstegn ved domme afsagt af Højesteret med henvisning til kønnet på højesteretsdommerne?
Nicolai Wammen (S), 2026-01-07:
Jeg foreslog altså ikke, at den statslige administration skulle øges med de 1.000; det var 1.000 konkrete årsværk, hvor den her regering i modsætning til den regering, som hr. Ole Birk Olesen var en del af, går ind og skærer ned på administrationen mange steder i staten, bl.a. i Finansministeriet.
Da hr. Ole Birk Olesen var minister, blev der skruet op for administrationen i hans ministerium.
Det, jeg gør som finansminister med de her tiltag, er at skrue ned for administrationen i Finansministeriet.
Magnus Heunicke (S), 2026-01-07:
Jeg mener, det er uklogt, og det er forfejlet på mange parametre, men også i den sådan helt grundlæggende betydning af de begreber at kæde konkrete afgørelser i Højesteret sammen med dommernes køn.
Det gælder selvfølgelig også den pågældende organisation, som endda også modtager statsstøtte.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-01-07:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er enig i, at arbejdsgruppen om vold mod børn har leveret et rigtig stærkt og solidt stykke arbejde med en række vigtige anbefalinger om både forebyggelse, opsporing og behandling af børn, der bliver udsat for eller er i fare for at blive udsat for vold.
Arbejdsgruppen har fremlagt ti anbefalinger i sin afrapportering, og den har derudover peget på flere andre tiltag, som rækker ud over den økonomiske ramme, der indledningsvis var fastsat.
Jeg er glad for, at tre af anbefalingerne allerede er blevet realiseret gennem aftalen om udmøntningen af de 10,3 mio. kr., der blev afsat ved arbejdsgruppens nedsættelse.
Det gælder et forsøg med anonym rådgivning til personer, der er i risiko for at udøve vold, en støtte til Bryd tavshedens kampagne »Uge 12 uden vold«, samt en udbredelse af behandlingstilbud til børn i alderen 0-6 år i børnehusene.
Herudover indgik regeringen i november også en aftale om det, der hedder SSA-reserven for 2026, hvor Enhedslisten jo også selv var med, og hvor vi bl.a. afsatte midler til en kampagne hos BørneTelefonen om vold og til kompentenceudvikling for fagpersoner, og dermed imødekom vi yderligere to af anbefalingerne fra arbejdsgruppen.
Endelig har regeringen også for nylig præsenteret handlingsplanen »Tryg barndom«, som indeholder 18 initiativer om vold mod børn og vold i hjemmet.
Flere af initiativerne taler på forskellig vis ind i arbejdsgruppens anbefalinger.
Bl.a. er der et forsøg med etablering af et familiecenter inspireret af de såkaldte Family Justice-centre, som vi bl.a. kender dem fra Belgien.
Også styrkelsen af børnehusene, undersøgelser af vold mod børn og en udbredelse af Red Barnets indsats »Stærke Sammen« afspejler anbefalinger fra arbejdsgruppen, og jeg er rigtig, rigtig glad for, at vi dermed har kunnet sætte så mange initiativer i gang, som arbejdsgruppen har anbefalet.
For der er i dag alt for mange børn, der bliver udsat for vold, desværre både af jævnaldrende, men også af deres familier og dem, der skulle sikre, at de kan føle sig trygge i hverdagen.
Derfor er jeg selvfølgelig også åben over for at se på, hvordan vi kan gøre endnu mere.
Victoria Velasquez (EL), 2026-01-07:
Hvordan vil ministeren sikre, at de gode og stærke anbefalinger til forebyggelse, opsporing og behandling af vold mod børn og unge, som fremgår af arbejdsgruppen om vold mod børns rapport af 27. juni 2025, ikke blot forbliver ord på papir, men rent faktisk omsættes til konkrete indsatser og værktøjer, der hjælper børn og unge tidligt og styrker deres mentale trivsel på længere sigt?
Thomas Danielsen (V), 2026-01-07:
Hvis nu ordføreren ikke misinformerede, som ordføreren gør, tror jeg i hvert fald ikke, at der vil opstå den der forargelse.
Jeg står netop og redegør for, at det, som ordføreren tegner et billede af her, ikke er tilfældet; hvis der til gengæld er behov for at lave målinger af det vand, der er inde i perimeteren, så måler vi det på en kraftig slange for at få den koncentrerede form.
Ordføreren kommer nu med en kritik af, at vi ikke bare måler ude i Øresund.
Jeg kunne forstå, hvis det var omvendt, altså hvis vi bare målte rundt om perimeteren, for der ville man ikke kunne måle noget som helst.
Hvis det var dér, vi målte, og så ikke målte den koncentreret udledning af det vand, der er i perimeteren, altså havnevand, så kunne jeg forstå, at der var en kritik.
Men jeg forstår såmænd ikke kritikken af, at vi måler det koncentrerede vand i bassinnet fremfor for det vand, der er uden for perimeteren.
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-07:
I det øjeblik man hælder en masse jord, der er så giftigt, at det ikke engang kan renses, ned i et stort bassin, hvor molerne er utætte – og det er jo alle typer af forurenet jord, og der er også noget, der ikke er forurenet, men, altså,
noget af det er rigtig, rigtig forurenet, når det ikke kan rejses –