Mattias Tesfaye (S), 2022-04-06:
Tak igen til formanden for ordet, og også tak til forslagsstillerne bag B 163.
Det kontanthjælpssystem, som den nuværende regering overtog fra den tidligere regering, var, syntes vi, kommet i ubalance, ikke mindst som følge af utallige knopskydninger.
Der var dengang en tydelig ubalance i forhold til børnene, og det var grunden til, at vi indførte det midlertidige børnetilskud som en håndsrækning til børnefamilierne.
Det midlertidige børnetilskud ændrer ikke på, at regeringen både har ført og fastholder en stram udlændingepolitik.
Og det handler ikke kun om ydelser.
Regeringen har tidligere fremsat forslag om indførelse af en 37 timers arbejdspligt.
Det handler om at sikre, at nytilkomne og andre med et integrationsbehov ikke kan gå derhjemme og modtage en ydelse, uden at der bliver stillet rimelige krav til dem.
Krav er vejen til integration og til det danske arbejdsmarked.
Straks efter regeringens tiltræden i 2019
gik vi i gang med forberedelsen til at nedsætte en ydelseskommission for bl.a. at se på forholdene for børnene.
Børn i Danmark skal selvfølgelig vokse op under ordentlige forhold og med mulighed for at være en aktiv del af fællesskabet.
Beskæftigelsesministeren modtog Ydelseskommissionens anbefalinger for efterhånden et stykke tid siden og har haft drøftelser med Folketingets partier om anbefalingerne.
Selv om der er mange gode takter i Ydelseskommissionens forslag, ønsker regeringen en bedre balance mellem tre helt centrale hensyn.
For det første må ydelsesniveauet ikke ligge på et niveau, som i sig selv øger tilstrømningen til Danmark.
For det andet skal børn i Danmark vokse op under rimelige forhold med mulighed for at være en aktiv del af fællesskabet.
Og for det tredje skal der være en gevinst ved at tage et arbejde, også en mærkbar gevinst.
Systemet skal også rumme sårbare og udsatte grupper og understøtte, at det er muligt og attraktivt at tage småjobs, som kan være vejen til at blive en del af arbejdsfællesskabet.
Det er beskæftigelsesministerens og regeringens afsæt i forhandlingerne om et nyt ydelsessystem.
Så vi er enige med forslagsstillerne i, at det skal kunne betale sig at arbejde i Danmark.
De problemstillinger vil blive adresseret i de igangværende forhandlinger, og derfor indstiller regeringen forslaget til forkastelse.
Tak til formanden for ordet, og tak til ordførerne for diskussionen.
Lovforslaget er udmøntningen af et beslutningsforslag, som blev vedtaget for et års tid siden.
Som reglerne er i dag, mister medfølgende familie til en udenlandsk arbejdstager sit opholdsgrundlag i Danmark, når den udenlandske arbejdstager opnår dansk statsborgerskab.
Det er en uhensigtsmæssig måde at ønske arbejdstageren tillykke med opnåelsen af det danske statsborgerskab på.
Med lovforslaget får vi ændret reglerne, så personer, der allerede er i Danmark som medfølgende familie, kan få forlænget deres opholdstilladelse, selv om hovedpersonen opnår dansk indfødsret, så længe hovedpersonen har en ansættelse, der ville kunne give opholdstilladelse efter en af erhvervsordningerne.
Det gælder både for medfølgende familie til de udenlandske arbejdstagere, men også til studerende og praktikanter.
Vi har set eksempler på højt kvalificerede arbejdstagere, som gerne vil være danske statsborgere, men som vælger det fra, fordi familien risikerer at miste opholdstilladelsen, og sådan skal det selvfølgelig ikke være.
Det er ikke verdens største lovforslag, og jeg medgiver, at det ikke vedrører tusindvis af mennesker, men jeg synes, det er sund fornuft, og at det er den retning, vi skal gå.
Med lovforslaget sørger vi for, at det ikke får konsekvenser for familiens ophold i Danmark, når kompetente udlændinge, der hjælper danske virksomheder, gerne vil være danske statsborgere.
Dermed får vi løst det problem, som jeg tror har givet mange af os grå hår, når vi har læst om det i medierne, uden at gå på kompromis med den brede udlændingepolitik.
Tak for ordet.