runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2024-02-07:
Jeg har særlig noteret mig, at der er nogle børn, for hvem onlinetilbud kan være et godt værktøj, ikke som en permanent erstatning for fysisk fremmøde, men som et værktøj til at fastholde en eller anden form for både social kontakt, men også kontakt til skolevæsenet i det hele taget, og at det faktisk kan bruges som en vej ind i et klassefællesskab igen, uanset om det så er privat eller folkeskole.
Det er noget, som vi ikke i tilstrækkelig grad arbejder med i dag, og, som jeg nævner i slutningen af min tale, noget, jeg forestiller mig vi skal prøve at diskutere med hinanden om vi på en eller anden måde kan lære noget af – altså, ikke kun undervisningen under corona, men også de eksempler, der har været her.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-07:
Tak for det.
Hvordan vil ministeren reagere på fiskerierhvervets bekymringer om, at Storbritanniens løben fra brexitaftalen uden konsekvenser kan have negative økonomiske konsekvenser for de danske fiskere?
Jacob Jensen (V), 2024-02-07:
Tak for spørgsmålet.
Jeg deler fuldt ud fiskernes bekymring i den her sag.
Beslutningen er efter min vurdering disproportional og i øvrigt diskriminerende mod danske fiskere, der har stort set hele tobiskvoten.
Jeg har drøftet problemstillingen med den britiske fiskeriminister.
Min forventning var, at der ville blive lejlighed til at drøfte sagen igen på baggrund af nye videnskabelige oplysninger.
Beslutningen fra britisk side kom så uden yderligere dialog og kan have implikationer for det fremtidige samarbejde mellem Storbritannien og EU på fiskeriområdet.
Oven på Storbritanniens beslutning har jeg sendt et brev til den britiske fiskeriminister, og jeg har på det kraftigste opfordret ham til omgående at indgå i en dialog for at undersøge alternativer til den fulde lukning.
Jeg og mine embedsmænd er i løbende kontakt med Europa-Kommissionen om deres håndtering af sagen, og jeg forventer, at Kommissionen analyserer alle juridiske aspekter i forhold til brexitaftalen.
Beslutningen om en lukning er blot ét eksempel på UK's ensidige tiltag, som rammer fiskere, og derfor vil jeg også rejse sagen på rådsmødet her den 26. februar, og jeg vil understrege nødvendigheden af, at EU står sammen i den her sag, og jeg agter at forfølge alle spor, der kan beskytte de danske fiskeriinteresser.
Så sagen har med andre ord min fulde opmærksomhed.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-07:
Man må jo bare sige, at de danske fiskere, da brexitaftalen kom, betalte rigtig dyrt for tabet af kvoter, og de omkostninger, der nu er forbundet med det.
Men allerede da aftalen blev indgået, var chefforhandleren fra EU jo faktisk ude at sige, at det, hvis briterne løb fra den her aftale, så ville få konsekvenser for briternes handlemuligheder på det europæiske marked.
Er ministeren enig i, at det, når det dengang blev udtalt af chefforhandleren, så også er et spor, vi skal forfølge, og at vi skal fortælle briterne, at det, hvis de ikke overholder den aftale, så får konsekvenser for, hvordan de kan handle på det europæiske marked?
Jacob Jensen (V), 2024-02-07:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi bliver nødt til at tale med meget store bogstaver over for briterne.
Det er jo klart, at der, når man mellem gode samarbejdspartnere, som jeg ellers normalt opfatter briterne som, indgår en aftale, som vi har gjort det i forhold til brexit, så også er den forventning, at man lever op til den aftale, og det er også derfor, at vi ikke ser med milde øjne på det her.
Og vi bliver selvfølgelig også nødt til i et samarbejde i EU at lægge det pres på UK og herunder bruge de forskellige muligheder, vi har, og det er jo klart, at en af de muligheder er at sige, at det så har nogle andre konsekvenser, hvis ikke man lever op til den aftale, vi har indgået.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-07:
Hvis det så viser sig, at EU, lad os nu sige det, ikke rigtig støtter os i Danmark med, at vi skal have det her overholdt, og at det ikke rigtig får nogen konsekvenser for briterne, er ministeren så indstillet på, at vi på en eller anden måde skal arbejde for, at der så i det mindste kommer en økonomisk kompensation til fiskerne, lidt ligesom da vi efter brexitaftalen fandt nogle midler, altså at vi skal have fundet en løsning på det her, så fiskerne ikke står alene med de store tab?
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-02-07:
Jeg er helt med på, at den del med co-teaching og sådan noget ikke skal høre ind under det, men jeg har også været ude at besøge en privatskole, som simpelt hen sender nogle af deres elever videre til en folkeskole, selv om det er børn, der har det svært i forvejen, der skal igennem et skoleskift, fordi de ved, at det er den måde, de kan få den bedste hjælp på hos PPR.
Så kan ministeren ikke sige, om ministeren vil være med til at kigge på den her lovgivning?
Måske er det bare nogle ord, der skal ændres, så der ikke kan tolkes på den her måde, som der bliver gjort i dag fra kommunernes side.
For det er stadig væk et problem, og en vejledning har tydeligvis ikke været nok.
Mattias Tesfaye (S), 2024-02-07:
Jeg er selvfølgelig optaget af, at lovgivningen overholdes, og jeg er også optaget af, at alle børn får den rette hjælp, men som jeg også sagde i min indledende tale, er det jo muligt for en kommune f.eks. at sige: Hos os kører vi co-teaching, det understøtter vi fra forvaltningens side, og det placerer vi organisatorisk hos vores PPR-myndigheder.
Det er jo så ikke en understøttelse af co-teaching, der bliver givet til de frie skoler, for det er noget, der er lagt oven i folkeskolens krav.
Men det, der er indeholdt i folkeskoleloven, skal frie skoler have på samme vilkår, som folkeskolen har.
Nicolai Wammen (S), 2024-02-07:
Så vil jeg gerne kvittere for takken og sige, at jeg synes, det er godt, at vi en dag som i dag kan få sat lys på, at der er noget, vi skal gøre bedre, og at man kvitterer for, at vi har sat det arbejde i gang.
Rosa Lund (EL), 2024-02-07:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er fair, hvis det bliver det specialiserede socialområde, altså børn og voksne, der lever med forskellige handicap, der skal bøde for regeringens underfinansierede ældreudspil og utilstrækkelige midler til velfærdsområderne?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-02-07:
Jeg vil egentlig tillade mig at gøre det ret kort, for det er jo rigtigt, at regeringen i form af statsministeren, forsvarsministeren, udenrigsministeren og ældreministeren den 30. januar fremlagde et udspil til en ny ældrereform.
Det er min forståelse, at udspillet er fuldt finansieret inden for rammerne af regeringens generelle økonomiske politik, og det vil sige, at der således ikke er lagt op til, at der skal tages penge fra socialområdet til ældreområdet.
Hvis ordføreren har spørgsmål til finansieringen og økonomien bag ældreudspillet, vil jeg foreslå, at spørgsmålet rettes til ældreministeren.
Så for at svare på spørgsmålet: Nej, jeg mener ikke, at socialområdet skal finansiere regeringens ældreudspil, og det er heller ikke det, regeringen har lagt op til.
Rosa Lund (EL), 2024-02-07:
Tak for svaret.
Grunden til, at jeg stiller det her spørgsmål, er, at statsministeren på pressemødet sagde, at kommunerne har en dårlig økonomi på grund af det specialiserede socialområde.
Det betyder jo, at regeringens ministre endnu en gang placerer skylden for kommunernes dårlige økonomi på det specialiserede socialområde.
Der vil jeg bare gerne have en forsikring om, at det ikke er opfattelsen i regeringen, at det er det specialiserede socialområde, der endnu en gang skal have skylden.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-02-07:
Altså, som sagt er ældreudspillet fuldt finansieret, og derfor har jeg egentlig ikke så meget at tilføje til det svar, jeg gav før, om, at hvis der er yderligere spørgsmål til ældreudspillet og finansieringen af det, så tænker jeg, det er smartest at spørge ældreministeren om det.
Så regeringen lægger ikke op til, at socialområdet skal finansiere ældrereformen.
Vi har tværtimod anvist anden finansiering.
Det er kort og godt det samme, som jeg svarede, første gang spørgsmålet blev stillet.
Rosa Lund (EL), 2024-02-07:
75 pct. af kommunerne i det her land bruger færre penge på ældre i år, end de gjorde sidste år.
Det er jo sådan, det er med det kommunale selvstyre.
Samtidig kan vi også se, at det specialiserede socialområde også bliver udsat for store besparelser ude i kommunerne.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-02-07:
Altså, det lyder, som om fru Rosa Lund har en rigtig god debat med ældreministeren om ældrepolitikken til gode.
Jeg har svært ved at se, hvordan jeg egentlig skal sige det mere tydeligt.
Altså, regeringen lægger ikke op til, at socialområdet skal finansiere ældreudspillet.
Det fremgår af udspillet.
Det vil sige, at svaret på, om socialområdet skal betale for ældreudspillet, er, at nej, det skal det ikke.
Det er ikke bare min opfattelse; det er regeringens opfattelse.
Det fremgår af udspillet, og man kan læse det; det findes offentligt tilgængeligt, så alle kan læse med.
Rosa Lund (EL), 2024-02-07:
Socialministeren kan tage det helt roligt.
Det, jeg er optaget af som handicapordfører, er, at vi ikke igen kommer til at stå i en situation, som da finansministeren sagde det.
Han har sagt undskyld for, at han sagde det.
Nu har statsministeren også sagt, at det er borgere med handicaps skyld, at kommunerne har en dårlig økonomi.
Derfor vil jeg bare gerne være sikker på, at det, jeg hører socialministeren sige, er, at det ikke er borgere med handicaps skyld, at kommunerne har en dårlig økonomi.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-02-07:
Altså, jeg har en opfattelse af, at der nu er blevet stillet det samme spørgsmål for fjerde gang.
Jeg kan godt sige det en gang til, men jeg synes egentlig, jeg har svaret på spørgsmålet
: Altså, det er ikke regeringens politik, at socialområdet skal betale for ældreudspillet.
Ældreudspillet er fuldt finansieret.
Det ligger i øvrigt offentligt tilgængeligt, og det vil sige, at hvis man selv som borger har lyst til at sætte sig ind i, hvordan vi finansierer ældreudspillet, så kan man læse om det i selve udspillet.
Det er ikke penge fra socialområdet, der finansierer ældreudspillet.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-02-07:
Tak for det.
Vil ministeren være med til at se på, om der er huller i lovgivningen vedrørende PPR, som følge af at de frie grundskoler ikke oplever at få samme adgang til rådgivning og tilbud fra PPR som folkeskolen?
Mattias Tesfaye (S), 2024-02-07:
Tak til spørgeren for spørgsmålet.
Det er en kommunal opgave at yde pædagogisk-psykologisk rådgivning , PPR, når der er elever, som har brug for støtte og skal tilbydes specialundervisning og anden specialpædagogisk bistand i over 9 timer.
Kommunerne skal efter friskoleloven yde vederlagsfri pædagogisk-psykologisk rådgivning til fri- og privatskoler.
Den forpligtigelse svarer til forpligtigelsen efter folkeskoleloven.
Det betyder, at der skal udarbejdes en PPV, altså en pædagogisk-psykologisk vurdering , hvis det antages, at en elev på en fri- eller privatskole har behov for specialundervisning.
En kommune kan ikke undlade, som eksemplet i artiklen viser, at give pædagogisk-psykologisk rådgivning til en elev på en fri- eller privatskole, med henvisning til at PPR alene kan afklare behovet for specialundervisning for elever på fri- og privatskoler i 2 timer hver sjette uge.
Det går ikke.
Jeg er derfor også glad for at kunne læse, at kommunen har beklaget den misforståelse.
Kommunen har en forpligtigelse til at tilbyde den samme pædagogisk-psykologiske rådgivning til elever på fri- og privatskoler som til elever i folkeskolen.
Når det er sagt, kan kommunen godt vælge at tilbyde folkeskolerne indsatser, som ikke er en forpligtigelse i forhold til pædagogisk-psykologisk rådgivning i folkeskoleloven, uden at de indsatser også skal tilbydes til andre, altså til frie skoler.
Det kan f.eks. være hjælp til tilrettelæggelse af nestklasser , etablering af co-teaching eller andet.
Det er jo netop forskellen på de to skoleformer.
I den ene er man en del af et samlet kommunalt skolevæsen, hvor nogle opgaver er lagt ud til skolerne og andre ligger i forvaltningen.
Det er man ikke i den anden, nemlig friskoleformen, hvor der til gengæld ydes et statsligt inklusionstilskud til fri- og privatskoler og et statsligt tilskud til specialpædagogisk bistand.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-02-07:
Tak for det.
Jeg holdt møde med Danmarks Private Skoler for ikke så lang tid siden, og de oplever desværre stadig væk udfordringer med, at der er nogle kommuner, der forskelsbehandler groft på PPR-området, selv om der er blevet sendt en vejledning ud i 2021.
Jeg tror ikke, at man kan være uenig om, at børn, der har det svært, skal have den rette hjælp, uanset om de går på en folkeskole eller på en fri grundskole.
Som der står i artiklen, havde friskolerne i Ringsted modtaget et brev, hvori der stod, at de fremover kunne forvente 2 timers PPR-rådgivning hver sjette uge – et brev, som folkeskolerne ikke havde modtaget.
Der er også tilfælde, hvor kommunens skolepsykologer er blevet direkte orienteret om, at de altså ikke skal forvente, at de frie grundskoler kan regne med at få den samme behandling som folkeskolerne, og nogle elever har måttet vente op mod 13 måneder på at kunne få den rette hjælp.
Og der er friskoler, der beretter om, at de ikke har samme adgang til PPR-indsatserne som folkeskolerne.
Mener ministeren ikke, at det er bekymrende, at der er flere friskoler, der oplever, at de stilles dårligere end folkeskolerne, når det handler om PPR-området?
Tak for det.
Jeg har forstået det sådan på de frie grundskoler, at der i lovgivningen bl.a. står, at det skal holdes op mod noget, og at der er nogle ting, man kan tolke på.
Jeg kan jo høre, at ministeren er lidt optaget af det her, men er ministeren med på måske at ændre nogle ord i lovgivningen, så der ikke er mulighed for at tolke på det, så vi er sikre på, at alle børn, der er i mistrivsel eller er i risiko for at komme i mistrivsel, får den rette hjælp?
Jacob Jensen (V), 2024-02-07:
Mit første fokus er, at vi får løst det her.
For det handler om, at vi skal have en løsning på, at man ikke bare først indgår en aftale for så derefter at sige, at man lige har fundet en anden vej ud af det her.
Det er også derfor, jeg nu tager det op igen på rådsmødet, som er i den her måned om nogle uger, og hvor vi får en diskussion om det her.
Og vi har også bedt om, at Kommissionen kaster sig ind i det her, og det er det også min klare fornemmelse at de gør, og det er ligesom det første skridt.
Hvad der så skal ske oven på det, vil jeg trods alt vente med at se.
Men det er klart, at vi gør alt, hvad vi kan, for at forsvare de danske fiskeriinteresser i den her sag.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-07:
Det gør jeg så sandelig også, og det gør vi generelt i Danmarksdemokraterne.
Jeg ser frem til at følge med i, at vi forhåbentlig får resten af EU med på, at vi får lagt et pres på briterne og får fortalt dem, at det her får nogle konsekvenser, sådan at briterne rent faktisk retter ind og overholder den aftale, der er indgået med Danmark og resten af EU.
For det må være på sin plads.
Så det ser jeg frem til at følge ministerens arbejde i, og vi følger op på det.
Jacob Jensen (V), 2024-02-07:
Det er jo ikke nogen hemmelighed – det er i hvert fald ikke nyt for nogen, tror jeg – at vi ikke var enige i den måde, som den tidligere regering håndterede sagen på.
Det ændrer ikke på, at da vi så går ind i regeringen i december 2022, er et af vores centrale krav, at vi netop får speedet betydeligt op for, at erstatningerne kan blive udbetalt, at de netop kan blive udbetalt hurtigt, og at minkavlerne dermed kan få den afslutning på en meget, meget trist sag, som gør, at de også kan komme videre med deres liv.
Det har vi leveret på ved at lave den politiske aftale, vi gjorde i maj 2023.
Det har betydet, at vi nu har en fasttrackordning, hvorfra den første afgørelse lige er kommet, og som betyder, at når man indsender sine dokumenter, kan man inden for 2-4 måneder forvente at få en afgørelse og dermed få sat det punktum, som er det, de alle sammen efterspørger.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-07:
Så vil jeg gå videre og høre ministeren, om ministeren er enig i, at når man kigger på, at det egentlig er Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri, der har været vant til at arbejde med mink, ekspropriationssager og sådan noget, ville det måske give mening at tage det, der ligger i Transportministeriet i dag, og flytte det over til Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri, så det var Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri, der håndterede alle sagerne
, i og med at det er der, man normalt har kompetencerne til og erfaringerne med den slags sager her?
Jacob Jensen (V), 2024-02-07:
Jeg tror, man skal dele det lidt op, for det er ikke sådan, at der er de store kompetencer i forhold til nedrivning og den slags ting.
Det er jo i Bygningsstyrelsen og dermed under Transportministeriet, man har den slags kompetencer.
Det er derfor, opdelingen er, som den er.
Jeg tror også, det ville være forkert på nuværende tidspunkt, så langt som vi er i processen, at skulle til at starte op med en helt ny organiseringsmodel med deraf følgende omorganisering og tab af tempo.
Vi skal ikke have tempoet ned; vi skal have tempoet op.
Det er derfor, jeg er så glad for, at vi nu langt om længe, kan man sige, med den politiske aftale, vi indgik i foråret sidste år, og med den fasttrackmodel, vi nu har, har lavet en motorvej, sådan at minkavlerne kan vælge den vej og få en afgørelse i deres sag inden for 2-4 måneder.
Det har de fortjent.
Morten Vehl (DD), 2024-02-07:
Tak for det, og tak til ministeren for at stille op her.
Jeg vil egentlig godt fortsætte i hr. Kristian Bøgsteds spor.
Til trods for at Minksekretariatet hører under transportministerens ressort, har ministeren højst sandsynligt nogle holdninger til tingene.
Jeg vil gerne høre ministeren, om han mener, det er anstændigt, at der for nuværende ligger 200 fuldt oplyste erstatningssager i Minksekretariatet, som sekretariatet endnu ikke har formået at færdigbehandle trods en gennemsnitlig liggetid på ca. 10 måneder.
Jacob Jensen (V), 2024-02-07:
Hvad der foregår i andre ministerier end mit, tænker jeg man skal stille spørgsmål til den respektive minister om, men generelt har jeg selvfølgelig en holdning.
Det har vi som regering, og det har vi også i mit parti.
Det var derfor, vi gik med i regering.
Det var af mange årsager, men vi fik bl.a. det centrale krav med om, at der skulle ske en markant forøgelse af udbetalinger og dermed afslutning af de her sager.
Det er derfor, vi nu har lavet den fasttrackordning, som Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri og dermed Fødevarestyrelsen administrerer, og afgørelsen på den første sag er netop kommet.
Det viser, at den model virker, og at man kan få sin afgørelse inden for 2-4 måneder, efter man har sendt sin dokumentation ind.
Det synes jeg er alletiders i den forstand, at hvis man vælger det – det er jo frivilligt for avlerne at gøre det – har man den mulighed, og man får et erstatningsniveau, som er tilsvarende det, man ville have fået i det, vi kalder den skemalagte model.
Så det er den vej, vi er gået i forhold til at håndtere de her sager, og det håber jeg også minkavlerne vil tage godt imod.
Morten Vehl (DD), 2024-02-07:
Vi ser selvfølgelig frem til, at resultatet af den her fasttrackordning viser sig.
Hvis man kigger på 2023, mens det er foregået, som det er foregået, er der afgjort 59 sager – kun 59 sager! – på trods af at der forud er gået 2 hele år med at forberede de her bekendtgørelser.
Hvad tænker ministeren om det?
Jacob Jensen (V), 2024-02-07:
Man har et retskrav på at få den erstatning, som man er berettiget til, hverken mere eller mindre, men det skal også være på en sådan måde, at man kan få den så hurtigt, som det overhovedet kan lade sig gøre.
Det er kompliceret, det er mange sager, og det er forskellige sager, der skal opgøres på vidt forskellige måder.
Det ændrer ikke på, at den model, der nu er lagt frem, og de muligheder, som vi nu præsenterer minkavlerne for, giver dem mulighed for at få en erstatning, og de får den meget hurtigere end det, der ellers var lagt op til, inden vi gik med i regering.
Det er jeg trods alt tilfreds med i en i øvrigt enormt trist sag.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-07:
Nu bliver der snakket lidt frem og tilbage om ministerier, ressortområder og sådan noget, men jeg fornemmede jo lidt, at det ikke var muligt rent faktisk at rette de her spørgsmål til en anden minister.
Vi fik at vide, at det var fødevareministeren, der var ressortminister her.
Jeg må bare konkludere, at jeg synes, det er ærgerligt, at Venstre, selv om man var uenig med den daværende regering, nu står her i dag og ikke holder statsministeren ansvarlig for det, der blev sat i gang med den skandale, minksagen er.
Jacob Jensen (V), 2024-02-07:
Man kan jo også mene det på en anden måde, og det mener jeg så.
Jeg mener, at når vi er der, hvor den situation er opstået og der skal udbetales erstatninger, kan man vælge at gå ind at tage et ansvar og få gjort noget ved sagen, få sørget for, at de erstatninger bliver udbetalt, og få lavet nogle modeller, som gør, at erstatningerne kommer ud til de minkavlere, som har en berettiget forventning om, at de kommer til dem så hurtigt, som det kan lade sig gøre.
Det er det, vi har gjort i mit parti, og det er en del af grunden til, at vi gik med i regeringen.
Jeg skal ikke skyde andre motiver i skoene, med hensyn til hvorfor man ikke gik med eller har taget et medansvar.
Jeg noterer mig blot, at det er der andre partier der ikke har valgt, I stedet for bruger de kræfterne på andre måder.
Jeg tror, det er klogest for minkavlerne, at vi er med og presser på alt, hvad vi kan, så de her sager kan blive afsluttet så hurtigt som overhovedet muligt.
Susie Jessen (DD), 2024-02-07:
Idet indenrigs- og sundhedsministeren den 5. juni 2022 som folketingsmedlem for Venstre skrev på sin twitterprofil, at »Jeg kan bare sige helt klart, at ingen kan købe Venstre med ministerbiler i et fordækt forsøg på at undslå sig ansvaret for en skandaløs magtudøvelse.
Det er helt vildt, hvis der er nogen partier, der lader sig købe af på den her måde«, mener ministeren så, at man i erhvervet som minister for en regering, der ikke vil undersøge Mette Frederiksens indblanding i minksagen, er blevet »købt« af ministerbiler?
Jacob Jensen (V), 2024-02-07:
Tak for spørgsmålet.
Med regeringsgrundlaget fra december 2022 er Venstre en del af den regering, som tager et ansvar for, at vi får sat et værdigt punktum for minkavlerne i en i øvrigt enormt trist sag.
Som jeg også tilkendegav som svar på det forrige spørgsmål, fremgår det af regeringsgrundlaget – og jeg citerer igen: »Minkavlerne og deres familier har en helt rimelig og berettiget forventning om at kunne komme videre med deres liv, og vi har som samfund behov for, at der med afslutningen af erstatningssagerne sættes et ordentligt og værdigt punktum«.
Jeg citerer videre: »Regeringen vil i starten af 2023 præsentere en model, der giver minkavlerne deres erstatninger og acontoudbetalinger hurtigere«.
Regeringen indgik, som jeg nævnte tidligere, i foråret 2023 en bred politisk aftale med Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti og Liberal Alliance om en hurtig udbetaling af erstatningerne, og en central del af den aftale er, som jeg også tidligere omtalte, en fasttrackordning, som giver avlerne mulighed for at kunne få deres erstatninger hurtigere, end de ellers havde udsigt til.
Det er forventningen, og det er også det, vi kan se nu, at ansøgerne modtager et forslag til afgørelse inden for 2-4 måneder, efter at de nødvendige dokumenter er indsendt.
Et andet centralt element i aftalen er at give minkavlerne mulighed for at få en forhøjet acontoudbetaling, hvilket også langt de fleste har modtaget.
Vi skylder som sagt minkavlerne og deres familier et ordentligt, værdigt punktum, og det ved jeg de også forventer, og derfor skal de selvfølgelig have den fuldstændige erstatning og kompensation, som de har ret til, så hurtigt som muligt.
Det er grunden til, at vi også er gået med i regering, altså for at sikre det og dermed tage et ansvar for, at en enormt trist sag bliver håndteret bedst muligt i den situation, som vi er i.