Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-30:
Tak for det.
Det var vist det, man kan kalde en freudian slip, da fru Annette Lind kom til at associere hr. Henrik Dahl med Dansk Folkeparti.
Jeg kommer altid til at starte et andet sted, end jeg vil, når jeg kommer på talerstolen efter hr. Henrik Dahl, for jeg bliver så provokeret af nogle af de ting, der nogle gange kommer fra hans side.
Det er jo godt for den politiske debat, men jeg synes jo ikke, at det, når man lægger ud med at sige, at det her beslutningsforslag kommer af et symptom på et problem, som handler om en befolkningsudskiftning i Danmark i 1980'erne, skal stå tilbage uden at blive adresseret.
I det hele taget har jeg hørt fra flere på talerstolen i dag, at vi taler om det her som et integrationsproblem, og at det handler om, at vi har fået en befolkning af unge, der ikke er etnisk danske, til Danmark, og at det i sig selv er et problem.
Så synes jeg bare, vi bør adressere, hvad det egentlig er, problemet er, og hvem det er, vi stigmatiserer, når vi kalder noget et problem.
Problemet er, at vi ikke har en tilpas blandet, kan man sige, fordeling af elever på vores gymnasier, problemet er jo ikke, at det er nogens skyld.
Jo, man kan sige, det er os politikeres skyld måske, men det er jo ikke de enkelte elever, der er problemet.
Det var noget af det, vi lærte, da vi lavede de her optagelser.
Så hele pointen om, at man nødvendigvis er et problem, fordi man er en elev, der går på det gymnasium, eller fordi man repræsenterer et mindretal, er simpelt hen forkert.
Det var nogle meget dygtige studerende, der får fine karakterer og går ud med en god studentereksamen.
Der kan man spørge sig selv, hvorfor vi vil det.
Det synes jeg er den interessante diskussion, altså hvorfor vi gerne vil det.
Og der lærte jeg, da jeg var på Høje-Taastrup Gymnasium, at det bl.a. handler om, at der er mange danske elever, som så vælger de her gymnasier fra, bl.a. fordi festkulturen er anderledes, der bliver altså ikke festet på samme måde, og det sociale liv er anderledes.
Det synes jeg faktisk er et problem, altså at der er nogle, der ikke får det samme sociale liv.
Men vi skal bare passe enormt meget på med, hvem vi peger på som problemerne i forhold til det her.
Nå, tilbage til beslutningsforslaget.
Vi støtter det ikke fra Alternativets side.
Jeg vil gerne sige tak for at fremsætte det, og jeg synes, det er en enormt relevant problemstilling at diskutere, men vi er bekymret for, at der kommer for lang afstand, i forhold til når man skal på gymnasiet, og vi er også bekymret for, at vi faktisk gør op med det frie skolevalg, som andre også har været inde på.
Derfor støtter vi ikke det her beslutningsforslag, men vi vil, som fru Annette Lind også sagde, og som andre har sagt, meget gerne arbejde videre hen imod at finde ud af, hvordan en model så kunne se ud.
Jeg har spurgt Birgitte Vedersøe, som er rektor for Danske Gymnasier, om, hvad deres indstilling er.
Deres indstilling er, at man faktisk laver en lovpligt for fordelingsudvalgene om, at når der er fordelingsproblemer, skal fordelingsudvalgene finde en løsning.
Men fordelingsudvalgene skal så have en værktøjskasse, som er fastsat via en bekendtgørelse, som kan indeholde forskellige modeller til, hvordan man så laver fordelingen, og der siger hun faktisk, at det her forslag med distrikterne kunne være en model i den her værktøjskasse, og der kan være andre modeller.
Hun nævner fordeling efter karakterer, sprog, fordeling efter bopæl, regulere ventelister eller afskaffe ventelister, og hun nævner nogle andre forskellige ting.
Jeg forestiller mig, at det vil være nogle af de ting, som den her arbejdsgruppe måske også kommer med.
Men ideen er, at man siger til fordelingsudvalgene, at I skal finde en løsning, og så må de blive siddende rundt om det bord, indtil der kommer hvid røg op af skorstenen, for det kan da ikke være rigtigt, at de bare kan sige: Nå, men vi kan desværre ikke finde en løsning, så vi efterlader det enkelte gymnasium med problemerne.
Det synes vi er en fornuftig model at prøve at kigge på.
En anden ting, som vi også har talt om i vores gruppe, men som ikke har været oppe i dag, er, at man måske også kunne overveje, om man skulle kigge på nogle økonomiske kompensationer, goder til nogle af de gymnasier, som har svært ved at tiltrække eleverne.
Det er en anden måde at arbejde på, det er at arbejde med en gulerod fremfor at arbejde med en straf.
Til sidst vil jeg sige, at det her jo grundlæggende set er et boligsocialt problem, som fru Annette Lind også var inde på.
Det er selvfølgelig på den lange bane, men vi må ikke give op overfor, at det er den reelle problemstilling, som vi skal løse.
Så kan vi lave nogle andre ting, indtil det fungerer af sig selv, men på den lange bane skal vi jo have sikret nogle boligområder, som er mere blandede, i hele landet.
Så tak til Enhedslisten.
Vi støtter det ikke, men vi vil meget gerne arbejde videre med at finde en løsning.