runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2021-03-02:
Det var sådan, at indtil den nuværende regering kom til og lavede finanslov med Enhedslisten, første gang for 2020, havde vi knap 10 år, hvor den danske velfærd blev underfinansieret, altså hvor der i kroner og øre ikke fulgte det samme med pr. borger, der havde behov for pleje i f.eks. ældreplejen.
Og det er klart, at når der bliver flere ældre, men der ikke kommer tilsvarende flere penge til, så fører det reelt til forringelser eller nedskæringer pr. borger.
Og så vil Venstres ordfører sige: Arh, men vi sendte flere penge af sted.
Og det er rigtigt, men det var færre pr. borger, der var i ældreplejen.
Jane Heitmann (V), 2021-03-02:
Jeg kan sige, at vi fra Venstres side glæder os meget til samarbejdet.
Jeg vil lige tillade mig at spørge om noget.
Nu siger Enhedslistens ordfører mangeårige nedskæringer på ældreområdet.
Pernille Skipper (EL), 2021-03-02:
Lovforslaget omhandler jo, som flere har sagt, en fortsættelse af det såkaldte Ældretilsyn og også indførelse af nogle obligatoriske forløb, sådan at hvis en enhed har fået et påbud, skal man tage imod et opfølgnings- og læringsforløb med et udgående rejsehold.
Enhedslisten bakker op om lovforslaget.
Vi har jo, både da det her tilsyn blev indført under den tidligere regering og i løbende diskussioner om tilsyn, været meget nysgerrige, med hensyn til om vi egentlig dækker ældreområdet tilstrækkeligt, når vi også godt ved, at noget af det, som presser ældreplejen, er mangel på ressourcer, mangel på ordentlige normeringer og hænder og den kvalitetsmangel, som det kan medføre, og som det medfører rigtig mange steder.
Det er der ikke rigtig noget tilsyn der tager hånd om at få holdt øje med, ligesom der også er en sort plet, med hensyn til hvor man kan klage henne, hvis man f.eks. er pårørende og har bekymringer for niveauet af plejen.
Derfor er det selvfølgelig også positivt, at vi her forsøger at bruge påbud, ikke bare som straffesanktioner, men også som noget, der kan føre til opfølgnings- og læringsforløb.
Det synes vi er godt.
Vi bakker også op om at videreføre Ældretilsynet som følge af den aftale om socialreserven, som vi lavede, men som andre også har fremført fra talerstolen, ønsker vi, at vi kigger mere samlet på tilsynet med ældreområdet.
Det skal reelt være muligt at klage, også over niveauet af plejen, og det skal være muligt at bruge bekymringshenvendelser og utilsigtede hændelser som noget, man kan stå på og lære af fagligt på de enkelte plejehjem og i hjemmeplejen og ikke kun som straf over for de ansatte.
For at samle op vil jeg sige, at Enhedslisten bakker op om det her forslag, og vi ser frem til de forhandlinger, som ministeren har indkaldt til fredag morgen, altså om ganske få dage, hvor vi kan tage en samlet drøftelse af det tilsyn, som sker på ældreområdet.
Der er ikke nogen tvivl om, at vi har at gøre med et af de allermest basale velfærdsområder overhovedet, men et, som også er blevet svigtet igennem mange års nedskæringer og på grund af alt for lidt fokus, og vi kan ikke fikse det med tilsyn alene, men det er bestemt en del af det.
Henrik Vinther (RV), 2021-03-02:
Ja, der er meget rent her – jeg synes, det er helt fantastisk.
Og da vi jo her drøfter, hvordan kvaliteten kan blive bedre, er jeg kun glad for, at der også her er nogen, der tager den her sag meget alvorligt.
Tak for det, og tak for ordet.
Vi kan støtte, at vi forlænger Ældretilsynet frem til 2024, også, som den forrige ordfører sagde, med et særligt blik for de sårbare ældre, og vi kan også støtte, at vi indfører obligatoriske læringsforløb for plejeenheder, der har fået påbud af Ældretilsynet.
Det er vigtigt, at vi sikrer, at vejledningen er proportional med de udfordringer, som tilsynet afdækker, så det står i forhold til påbuddet og sigter mod at arbejde med kultur og arbejdsgange.
Det er også vigtigt, at vi kaster et blik på den afrapportering, der kommer årligt, så vi kigger på de mønstre, der er i henvendelser fra medarbejdere og pårørende.
Og så udestår der jo en generel diskussion af, hvad der skal ske efter 2024, ligesom vi skal have et generelt blik på tilsynet med ældreplejen, og det ser vi frem til – jeg tror allerede, at der er et møde i kalenderen.
Men vi kan som sagt støtte forslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-03-02:
Tak for det.
I sommeren 2020 blev danskerne vidne til TV 2's dokumentar »Plejehjemmene bag facaden« ...
Jeg kan godt forstå, hvis det er sådan, at der er nogle, der synes, at det er svært med lyset her, men det er, fordi der simpelt hen ikke er noget lys i uret.
Så vi kan faktisk ikke se, hvad tiden er.
Det siger jeg bare lige forsigtigt.
Og nu starter jeg lige forfra, og så ved I alle sammen, at det ikke var Karinas skyld, og det er heller ikke min skyld, hvis jeg går over tiden.
Nu skete der noget.
I sommeren 2020 blev danskerne vidne til TV 2's dokumentar »Plejehjemmene bag facaden«.
Det er ikke til at bære at opleve omsorgssvigt, og vi kommer uvægerlig til at tænke på, at det kunne have været vores egne sårbare pårørende, som ikke formåede at blive forstået og dermed heller ikke får den hjælp, som de har brug for.
Lad mig slå fast: Langt størstedelen af landets ældrepersonale gør en fantastisk indsats hver eneste dag for at give vores ældre den bedst mulige pleje og omsorg – jeg oplever det selv.
Dokumentaren viser dog, at vi skal være endnu bedre til at forstå netop de mest sårbare borgere i ældreplejen.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at slå fast, at hvis man skal imødekomme så sårbare ældres særlige behov, skal man have et rigtig godt kendskab til borgeren.
For sådan som vi lærte Niels at kende, kan vi også godt forstå, at han beder om hjælp til at komme på toilettet.
Jeg har med glæde noteret mig eksempler på, at Ældretilsynet i regi af Styrelsen for Patientsikkerhed og deres rejsehold har fokus på netop sårbare ældres trivsel og de ansattes opmærksomhed på særlige behov.
Det er eksempler, som netop egner sig til et opfølgnings- og læringsforløb.
Det er rigtig godt.
Men i SF mener vi også, at der er brug for fortsat udvikling af tilsynene, både på ældreområdet, men sådan set også på det sociale område, fordi man måske kunne have strikket et mere fremtidssikret og fintmasket tilsyn sammen og i den forbindelse fået styrket sundhedstilsynet på de sociale områder og det pædagogiske tilsyn på ældreområdet.
På den måde kunne der måske også ske en afbureaukratisering af lige præcis det her område.
I dag oplever kommunerne eksempelvis ofte tilsyn, som ikke arbejder sammen, og tilsyn bliver heller ikke helt så helhedsorienteret, som man godt kunne ønske sig, og som der er behov for.
Manglende pleje kan jo eksempelvis desværre resultere i alvorlige sundhedsproblemer, men for sårbare borgere med behov for hjælp er livet jo omvendt stadig meget mere end toiletbesøg, mad og bad.
Opsummerende kan jeg sige, at SF stemmer for lovændringen.
Vi håber dog, at regeringen og Folketinget i nær fremtid vil være med til at diskutere en sammentænkning af tilsynene langt mere bredt, for det tror vi giver mening på den lange bane.
Tak for ordet.
Birgitte Vind (S), 2021-03-02:
Vi kan jo ikke sidde på Christiansborg og fjernstyre den offentlige ældrepleje, hverken ansatte eller ledere.
Men vi kan give dem de redskaber, der skal til.
Det redskab, vi forhandler i dag, er jo netop et redskab, som man kan sætte ind med, hvis der sker fejl og sker noget, der ikke skal ske.
Men lige præcis når det kommer til ledelse i dagligdagen, er det altså kommunerne, der har ansvaret.
Og jeg kan og vil ikke sidde her fra Christiansborg og fjernstyre ledelsen i den offentlige sektor.
Pernille Skipper (EL), 2021-03-02:
Jeg mener simpelt hen, at jeg lige har svaret én gang, men det tekniske udtryk for det er det demografiske træk, altså at vi bliver flere børn, sådan som ordføreren siger, og det er jo dejligt.
Befolkningen vokser generelt; der er flere, der har behov for velfærd; der bliver også flere og flere ældre, som lever længere, og som har behov for ældrepleje, enten i form af hjemmepleje eller i form af en plads på et plejehjem.
Både under den tidligere Helle Thorning-Schmidt-regering, hvor højrefløjen lagde flertal til økonomiaftaler med kommunerne og regeringen, og da højrefløjen selv sad på magten og lagde flertal til aftaler om økonomi med kommunerne og regionerne, blev velfærden underfinansieret.
Der var færre penge målt pr. borger i velfærden, inklusiv ældreplejen, og det har selvfølgelig haft konsekvenser for ældreplejen.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-02:
Tak for det.
I Dansk Folkeparti har vi kæmpet, hver gang vi er gået ind i et forhandlingslokale, både til forhandlinger om finansloven, men også her om reserven.
Nu var ordføreren jo selv med, så jeg håber da, at ordføreren lagde mærke til, at vi rejste ældreområdet.
Men der er en ting, jeg egentlig godt kunne tænke mig at høre om Enhedslisten kan støtte.
Frem for at tale os væk fra hinanden kan det være, vi kan mødes.
I Dansk Folkeparti har vi jo fremsat et forslag omkring en ældrelov.
Ordføreren og jeg sidder lige i øjeblikket forhandler om barnets lov, og derfor kunne jeg jo godt tænke mig at høre Enhedslisten, om Enhedslisten ikke kan støtte, at vi får minimumsnormeringer, klippekortordningen og retten til omsorg skrevet ind i lovgivningen.
Jane Heitmann (V), 2021-03-02:
Jeg er da fuldstændig enig med ministeren i, og det sagde jeg også i min ordførertale, at vi skal have omsorgen, værdigheden og empatien tilbage i ældreplejen.
Men hvad er regeringens svar til Else, der hang der i liften, og Niels, der gik i Randers med afføring i bleen?
Hvad er ministerens svar til de tusindvis af pårørende, som har klaget først til personalet, så til ledelsen og i nogle tilfælde også til kommunalbestyrelsen over den pleje, som deres kære har modtaget, og intet har fået retur?
Heller ikke fra regeringen har de fået noget: to små finanslovsprioriteringer og et ældretopmøde.
Hvad er regeringens svar til de tusindvis af pårørende, som ønsker værdigheden, omsorgen og empatien tilbage?
Astrid Krag (S), 2021-03-02:
Tak for det.
Jamen det handler ikke om økonomi, kun, og det handler ikke om tilstrækkeligt med velkvalificerede medarbejdere, kun.
Men at man kan stå og sige, at en værdig ældrepleje med tid til omsorg og med den rigtige faglige og høje kvalitet for de svækkede ældre ikke handler om økonomi og ikke handler om personale, er jeg simpelt hen bare uenig med Venstres ordfører i.
Det handler det også om, men det handler ikke kun om det.
Det handler også om at gøre op med, ja, en forrået kultur, og det handler da også om at gøre op med den overstyring, der er af vores ældrepleje, og som fjerner kræfterne fra det, der er det primære, nemlig relationen mellem den ældre og den medarbejder, som skal hjælpe den ældre til et liv med selvbestemmelse.
Vi har forhandlet – det har ordføreren og jeg – en politisk aftale, som ordførerens parti endte med ikke at være med i.
Det er velfærdsaftalerne, som lige præcis handler om at give tre kommuner mulighed for at blive radikalt frisat fra den overstyring, der er på ældreområdet.
Vi skal frisætte dem fra snærende lovgivningsbånd, og deres kommuner, deres kommunalbestyrelser, har forpligtet sig til at gøre det tilsvarende, så vi for alvor kan se, hvad det frigør af merværdi, af mere tid til omsorg og af højere kvalitet for de ældre, og det er jeg enig med ordføreren i også er en afgørende del af svaret.
Men at man kan stå og sige, at det ikke handler om økonomi og det ikke handler om personale, som ordføreren siger, er jeg simpelt hen uenig i.
Jane Heitmann (V), 2021-03-02:
Tak for det, og tak for ministerens tale.
Jeg anerkender fuldt ud, at regeringen har indgået en aftale med KL, som der også er noget økonomi i.
Men ærlig talt, minister, klinger det jo hult, når ministeren, som vi har hørt så mange andre af regeringens ministre gøre, står og flagrer med, at nu holder man hånden under velfærden.
For sandheden er jo, at hvis man kigger i de kommunale budgetter, kan man ikke over en bred kam se, at der er løftet på ældreområdet, og hvis man tænker tilbage på den dokumentar, som TV 2 viste, stod der jo to, tre, fire personaler rundtomkring Else, mens hun hang i liften.
Så det handler jo ikke om økonomi, og det handler jo ikke om mere personale.
Det handler jo om det, som flere her i salen i dag også har peget på, nemlig at der ude på plejehjemmene er en forrået kultur, og der er svaret jo ikke, minister, at sende flere penge.
Jeg har ikke set et eneste – et eneste – forslag fra regeringen, i forhold til hvordan vi løser udfordringerne i ældreplejen, andet end et lovforslag her, som vi jo alle sammen bakker op om, fordi det er en politisk aftale, og så har der været et ældretopmøde.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-03-02:
Tak, formand.
Vi har jo set nogle helt forfærdelige eksempler i ældreplejen, hvor de ældre er blevet udsat for direkte vanrøgt.
Det var forfærdelige billeder, som TV 2 kunne vise fra plejecentre rundtomkring i landet.
Hvem husker ikke Else, der hang i en strop i loftet over hendes seng og skulle lave afføring i sengen, alt imens hun råbte: Av, av, av?
Og hvem husker ikke Niels, som ikke kom på toilettet, som blev nedgjort, og som forvirret gik rundt og ikke forstod, hvorfor ingen ville hjælpe ham?
Det er sådanne episoder, der kalder på tilsyn, og derfor er vi i Det Konservative Folkeparti også glade for, at forsøgsordningen for 2018-2021 videreføres.
Det er ikke, fordi kontrol gør det alene.
Det vigtigste i den sammenhæng er, at kommunerne lever op til deres forpligtelse og sikrer de ældre en ordentlig, god og kærlig omsorg.
Det kalder på ledelse, ledelse og atter ledelse, altså en leder, som ved, hvad der foregår på plejecenteret, en leder, som kender beboerne, og som selv går med på vagt med jævne mellemrum.
Der burde jo slet ikke være behov for kontrol og tilsyn.
Derfor er vi også glade for den aftale, vi lavede, om udmøntningen af reserven for 2021-2024, så Styrelsen for Patientsikkerheds Ældretilsyn kan bestå.
Ældretilsynet har også til opgave at give rådgivning og læring, så de gode eksempler, den gode kultur og den høje kvalitet i ældreplejen kan brede sig til de steder, hvor tingene ikke fungerer optimalt.
Tak for ordet.
Pernille Skipper (EL), 2021-03-02:
... som stadig væk er mit navn.
Tak, formand.
Jeg kan informere Dansk Folkepartis ordfører om, at graviditet og ægteskab ikke længere behøver at følges ad.
Det er ikke to af hinanden afhængige størrelser i 2021.
Jeg er lidt forundret over, at Dansk Folkepartis ordfører synes, at det er så overraskende.
Det er trods alt ved at være 8 år siden, Enhedslisten første gang havde et brag af et sammenstød med en regering, som vi var parlamentarisk grundlag for.
Vi endte med at forlade finanslovsforhandlingerne af den grund, at vi ikke kunne få minimumsrettigheder til de ældre i en situation, hvor højrefløjen havde lagt stemmer til en økonomiaftale, der reelt forringede ældreplejen.
Det var vores anledning til at tage det ind i finanslovsforhandlingerne og igen forlade dem.
Så nyt er det ikke, men kaffe kan vi da altid drikke – bedre sent end aldrig!
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-02:
Det er jo dejligt at høre.
I Dansk Folkeparti samarbejder vi gerne på tværs af politiske skel, hvis det er, vi kan få vores politik igennem, herunder er det jo godt, at Enhedslisten støtter op.
Men selve forslaget omkring en ældrelov har vi jo faktisk førstebehandlet her i Folketingssalen – og velkommen som ny ordfører på området – og det skal jo sådan set til afstemning på et tidspunkt.
Derfor vil jeg da opfordre fru Pernille Skipper – hvis ordføreren stadig væk hedder det; somme tider glemmer man det, når folk bliver gift og skifter efternavn, så jeg skulle bare være lige helt sikker på det – og Enhedslisten til at stemme for.
Så jeg synes, at Enhedslisten lige skulle kigge på forslaget.
Enhedslisten er da også velkommen til en kop kaffe, og det er de andre ældreordførere også.
Det kan være, at vi kan mødes på tværs af politiske skel.
Pernille Skipper (EL), 2021-03-02:
Jeg tror sågar, at Enhedslisten er både mor og far og tredje forældre til lige præcis forslaget om minimumsrettigheder til ældre.
Dem, der har været med et stykke tid, kan huske en af de famøse finanslovsaftaler eller i hvert fald forsøget på samme under Thorning-Schmidt-regeringen, hvor Enhedslisten netop bar ind, at man skulle have nogle minimumsrettigheder i ældreplejen i forhold til at komme i bad, at komme ud at få frisk luft og i det hele taget at få et minimum af pleje.
Det blev afvist af den daværende regering som indblanding i kommunernes selvstyre, og det endte sådan set med, at Enhedslisten forlod finanslovsaftalerne af selv samme grund, og jeg mener, det var Venstre, der gik ind og lagde stemmer til den finanslov i stedet for.
Så ja til minimumsrettigheder i ældreplejen.
Om man lige skal lave det som en ældrelov eller ej, er jeg ikke helt sikker på, da jeg er ny ordfører, men minimumsrettigheder i ældreplejen er bestemt et gammelt Enhedslisteforslag, som vi kun gerne vil samarbejde med Dansk Folkeparti om at få gennemført.
Det bekymrer mig lidt, at SF ikke er mere bekymret for lovforslaget.
For ordføreren siger jo faktisk selv her til sidst, at det afgørende for SF er, at det ikke bliver de økonomiske interesser – tror jeg var ordvalget – der afgør, hvilken indsats der leveres på det sociale område.
Det er jo fuldstændig det, der er det basale.
Der er to elementer i det her lovforslag.
Det ene er, at det bliver muligt for fonden at indstille temaer, og det vil sige, at de kan indstille temaer, som matcher de investorer, som har henvendt sig, og det andet er, at investorerne også gerne må cherrypicke, hvilke temaer de tænker der økonomisk giver bedst mulig mening at investere i, og dermed årelade nogle andre grupper, der økonomisk ikke giver så meget mening.
Er det ikke præcis det, som SF's ordfører står her og siger at SF ikke vil have?
Det er vel det, der sker med lovforslaget?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-03-02:
Tak for det.
Endnu en gang er jeg vikaren i dag.
SF er positive over for forslaget om at ændre lov om Den Sociale Investeringsfond for at sikre et tydeligt hjemmelsgrundlag for ministerens administration af og tilsyn med fonden samt at sikre klare og tydelige rammer for fondens arbejde ved en række præciseringer i loven.
Den Sociale Investeringsfond blev oprettet som en del af aftalen om satspuljen på børne- og socialområdet i 2018-2021, en aftale, som SF er en del af.
Den Sociale Investeringsfond har til formål at understøtte tidlige og forebyggende indsatser på de større velfærdsområder.
Center for Frivilligt Socialt Arbejde opfordrer til, at en neutral repræsentant med kendskab til civilsamfundet skal indsættes i fondens bestyrelse for at få størst succes med fonden og investeringsprojekterne.
Ligeledes anbefaler Frivilligrådet, at den nuværende bestyrelse udvides med 1 medlem, som har indsigt i den frivillige sociale sektor og de frivillige organisationers virke.
I SF mener vi, at det er vigtigt, at fonden rådgives om dens aktiviteter af organisationer og personer, som har stor praktisk erfaring med de velfærdspolitiske områder i den offentlige sektor, men også i den frivillige sektor.
Det er derfor positivt, at ministeren lægger op til, at bestyrelsens fremtidige sammensætning kan diskuteres på baggrund af den evaluering, som fondens bestyrelse fremlægger i slutningen af 2021.
I SF er vi særlig positive over for, at de statslige, kommunale og regionale myndigheder deltager i de projekter, som fonden tildeler midler til.
Men vi kan også godt se de gode formål, som et samarbejde med private aktører kan bidrage med til projekterne.
Det afgørende for SF er, at det ikke bliver økonomiske incitamenter, som kommer til at dominere udvælgelsen af fondens projekter og indsatser.
Samarbejdet med de private aktører skal foregå på de rigtige vilkår og betingelser, og derfor er SF positive over for, at det uddybes i loven, at private investorer kan investere i fondens portefølje, og at investeringer skal være inden for de politisk besluttede temaer for fondens arbejde.
Da lovændringerne ikke vil påvirke det overordnede sociale formål eller intentionen med den nye lov om Den Sociale Investeringsfond nævneværdigt, bakker SF op om lovforslaget.
Tak for ordet.
René Christensen (DF), 2021-03-02:
Tak for det, formand.
Så står vi her med forslaget om havbrug og dambrug og kvælstof.
Lad mig sige, at det er tre ord, der i hvert fald ikke er særlig nye.
Det er noget, vi har diskuteret mange gange her i Folketingssalen.
Men det, vi kan se her og nu, er jo, at man lægger op til, at der skal laves en udfasning af havbrug.
Det kommer jo ikke bag på os.
Det var en af de første udmeldinger, som den nytiltrådte miljøminister kom med.
Man ønskede ikke havbrug.
Det er jo sådan set legitimt nok at have den holdning.
Vi er dog ikke enige i den.
Vi må dog også konstatere, at ministeren har et flertal for den holdning.
Det er vi selvfølgelig ærgerlige over.
Vi mener helt klart, at vi over de sidste år faktisk har opbygget nogle kompetencer.
Vi har også opbygget noget viden om kompenserende tiltag i forhold til havbrug.
Muslinger og andet kan man bruge til det.
Det er vi ikke kommet igennem med, og det kommer vi nok heller ikke igennem med under den siddende regering.
Det her er jo et område, som skaber en hel del arbejdspladser, særlig i provinsen, hvor vi har brug for dem.
Det er et område, som har en meget, meget stor eksport.
Det er faktisk sådan, at hovedparten af de fisk, der bliver produceret, også bliver eksporteret, og dermed bidrager det her erhverv markant til det velfærdssamfund, som de fleste af os jo er tilhængere af.
Der må man jo sige, at hvis man ikke vil have havbrug, burde man jo i det mindste være for, at man havde dambrug, altså fik fiskene på land, hvor der er en større mulighed for at kontrollere, hvordan det påvirker det omkringliggende miljø.
Det er sådan, at overgangsperioden her er sat til 1 år.
Det er jo så fantastisk, at vi også kan tale med hinanden.
Jeg gik ned forbi ministeren og sagde, at det var nogle af de kardinalpunkter, vi havde, og ministeren sagde så til mig: Det er noget af det, vi kan tale om, når vi skal tale om vandplanerne.
Det vil jeg selvfølgelig tage ned og være glad for.
Det er selvfølgelig en åbning, hvor vi kan tale om det.
Det er jo også et rum, hvor vi har en forhandling om de kommende vandplaner og den vandplanperiode, som kommer fremadrettet.
Der vil vi i hvert fald så håbe på, at vi kan redde nogle af de arbejdspladser, som ligger de rigtige steder, hvis man kigger i provinsen, og som over en periode formodentlig kunne blive konverteret til noget andet.
Hvis det ikke kan være havbrug, så kunne det være dambrug.
Men det er selvfølgelig L 180, vi taler om her.
Det kommer vi nok ikke til at stemme for.
Vi anerkender selvfølgelig, at der er et flertal, som vil noget andet end det, Dansk Folkeparti vil.
Men derfor vil vi selvfølgelig gerne arbejde med de åbninger, som der er i sådan et forslag, i andre fora, hvor vi kan deltage, og det kan vi jo bl.a. i forbindelse med vandplanerne.
Så jeg vil ikke sige tak for forslaget, jeg er ærgerlig over forslaget, men jeg er glad for, at vi har nogle andre fora, hvor vi kan tale om, hvordan vi så kan få øget dambrug.
Kasper Roug (S), 2021-03-02:
Det er jo også derfor, vi har anden og tredje behandling.
Lad os da endelig se på, hvordan vi bedst muligt kan få implementeret bl.a. landbaseret akvakultur.
Det er noget af det, som er vigtigt at vi bruger nogle ressourcer på, bl.a. fordi der jo er mulighed for – det vil i hvert fald være lettere – at rense den udledning, der nu engang er.
I stedet for at vi udleder kvælstof, medicinrester og fosfor direkte ud i havet, er det selvfølgelig vigtigt, at vi får mulighed for at rense det, inden det bliver udledt i vores vandmiljø.
Så lad os da endelig se på det.
René Christensen (DF), 2021-03-02:
Når man kigger i lovforslaget, skal man huske, at det faktisk omhandler både havbrug og dambrug, og jeg er også fuldstændig enig med ordføreren i, at man kan håndtere det her bedre, hvis man laver et dambrug.
Det er selvfølgelig også meget mere kompliceret end at have et havbrug, hvor man er ude i naturen – ingen tvivl om det.
Men det er jo også sådan, at der her bliver lagt op til, at man også reducerer den kvælstofpulje, der er til miljø- og ressourceeffektive dambrug, og det giver nogle udfordringer.
Som lovforslaget ligger nu, giver det i hvert fald nogle udfordringer for den omstilling.