runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-10:
Det korte svar er: Jo og jo.
Der er uddelt for mange statsborgerskaber, og enhver, der kan finde ud af at slå op i statistikkerne, kan jo se, at der er nogle, der har haft lettere ved at falde til i det danske samfund end andre.
Og en af årsagerne til, at jeg selv har bedt ministeriet om at udarbejde statistik på baggrund af den her nye kategori, som består af Mellemøsten, Nordafrika og Tyrkiet, er jo, at cirka halvdelen af den kategori, der i dag hedder ikkevestlige indvandrere, egentlig klarer sig udmærket – de kommer fra Latinamerika og Fjernøsten, f.eks. Kina – og den anden halvdel, som er fra Mellemøsten og Nordafrika, klarer sig markant dårligere.
Så den eksisterende kategori ikkevestlige indvandrere slører egentlig lidt, hvordan det går med forskellige grupper af indvandrere i Danmark.
Vores synspunkt er så bare, at den kategori skal bruges til at blive klogere på integrationsdebatten og til at kvalificere den politiske diskussion, så vi får mere ærlige tal i debatten, og ikke til at definere rettigheder i lovgivningen, sådan som jeg frygter at det de facto vil ende med, hvis et flertal i Folketinget f.eks. endte med at stemme nej til et MENAPT-lovforslag om meddelelse af indfødsret.
Det er rigtigt, at det ofte sker, at lovforslag bliver opdelt.
Så sent som i går vedtog Folketinget to forskellige lovforslag omkring bekæmpelse af social kontrol, som oprindeligt kun var et, og som netop blev opdelt af hensyn til nogle partier i Folketinget, der kun ønskede at stemme for dele af loven.
Det synes jeg også generelt er et godt og et sundt princip, fordi vi jo deler os efter anskuelse og af indlysende årsager ikke er enige om alt.
Så ville det ikke give nogen mening at have et folketingsvalg.
Jeg har også udarbejdet ændringsforslag til et konkret lovforslag omkring meddelelse af indfødsret, hvor jeg tror, det netop var spørgeren, der bad om at få udarbejdet sådan et ændringsforslag, hvor man trak en masse ansøgere ud af lovforslaget, og hvor Dansk Folkeparti stemte for ændringsforslaget og et flertal af Folketinget stemte imod, sådan at de konkrete personer faktisk også fik statsborgerskab.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Det går jeg så ud fra betyder, at ministeren gerne vil opdele næste lovforslag efter Dansk Folkepartis anmodning om at opdele det i MENAPT-lande og øvrige landegrupper.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet er, hvordan man skal kunne bedrive politik, når man ikke må tage politisk stilling i Folketinget.
Det står i grundloven, at det er en politisk beslutning, om man skal have statsborgerskab eller ej.
Hvordan kan vi så i Folketinget bedrive politik, hvis vi ikke har mulighed for at stemme ja eller nej til i virkeligheden de enkelte ansøgere – men her foreslår vi dog trods alt, at de er delt op i landegrupper – hvis man kun kan stemme for sådan en fuldstændig overordnet bunke, hvor man ikke rigtig kan se, hvem det egentlig er, man tager stilling til via indfødsretslovene?
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-10:
Men det handler vel om, at der bag det her beslutningsforslag ligger en lidt mere grundlæggende diskussion, nemlig om to personer, der er indvandret til Danmark fra to forskellige lande – lad os bare sige Rusland og Egypten – skal stilles forskelligt, selv om de lever op til de samme betingelser?
Det synes jeg er en rimelig principiel diskussion, og der er det i hvert fald regeringens synspunkt, at hvis de lever op til de samme objektive betingelser og de har ansøgt om at få dansk statsborgerskab, skal de behandles på lige fod og ikke mødes med en forskellig tilgang fra Folketingets side.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-10:
Jeg skal bare høre ministeren, om ministeren ikke anerkender, at der er blevet givet rigtig mange statsborgerskaber ud gennem årene, og også rigtig mange statsborgerskaber til nogle, som slet ikke burde have haft dem.
Det er det første spørgsmål
Det andet spørgsmål er sådan set, om ministeren ikke også anerkender, at der er nogle lande, vi har væsentlig bedre erfaring med end andre.
Joy Mogensen (S), 2021-03-10:
Helt konkret handler det jo om, at der stadig væk sådan for sundhedseksperters vedkommende forskes i, hvordan den her vaccines langvarige effekt er.
Og hvad det præcis går ud, vil jeg gerne vende tilbage til måske med et skriftligt svar, men det er i hvert fald de meldinger, jeg får, når jeg stiller det samme spørgsmål til sundhedseksperterne.
Vil vi politisk bruge det på den måde til at åbne igen?
Mette Thiesen (NB), 2021-03-10:
Og når ministeren selv anerkender, at mennesker fra de her MENAPT-lande er dem, vi konkret har ret dårlige erfaringer med, bl.a. med hensyn til kriminalitet,
hvorfor vil ministeren så ikke acceptere, at man, som det er anført her fra Dansk Folkepartis side, opdeler lovforslaget, sådan at man faktisk har mulighed for at stemme ja til dem, vi har god erfaring med, og nej til dem, vi har dårlig erfaring med, så vi ikke fortsætter ned ad den vej, som der desværre er blevet gået ad igennem rigtig mange år, hvor der er blevet uddelt for mange statsborgerskaber til alt for mange, der aldrig burde have haft det?
Joy Mogensen (S), 2021-03-10:
Mange tak.
Og som opfølgning på den politiske forståelse mellem regeringen, SF, Det Radikale Venstre og Enhedslisten om de næste skridt for genåbning af Danmark er der lige præcis igangsat beregninger og vurderinger i forhold til samtlige de lempelser, som vi jo alle sammen er ivrige efter at komme videre med.
Det kommer til at blive i de her scenarier, som jeg også nævnte i sidste spørgsmål, hvor der regnes på delvise lempelser med et vist lag af restriktioner, f.eks. testning, således at der kan åbnes maksimalt inden for hver enkelt sektor og inden for, hvad der er sundhedsmæssigt forsvarligt.
Nogle af lempelserne vil det ikke være muligt at regne på konkret, men her igangsættes kvalitative vurderinger fra sundhedsmyndighedernes side.
Så snart de beregninger foreligger, vil regeringen præsentere dem for alle Folketingets partier, og sagt på en anden måde vil det betyde, at så snart vi har det sundhedsfaglige belæg, vil vi også meget gerne indlede forhandlinger med Venstre og andre af Folketingets partier om at få åbnet det indendørs forenings- og idrætsliv, som der jo i den grad også er efterspørgsel efter.
Så tusind for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-10:
Jamen hvis man ønsker, at færre skal have tildelt statsborgerskab, så synes jeg, man skal stramme de generelle betingelser for at få meddelt statsborgerskab og ikke begynde at udvælge bestemte landegrupper og sige: I kan få statsborgerskab, og I kan ikke.
Vi må jo gå ud fra, at også de mennesker fra Mellemøsten, som lever op til de kriterier, vi har fastsat, som handler om, at man skal tale dansk på et vist niveau, at man ikke have begået alvorlig kriminalitet, og at man skal have været i beskæftigelse, er lige så integrerede som alle mulige andre.
Det må være vores grundlæggende pointe.
Så skal man i øvrigt huske på, at det jo ikke er ved tildelingen af statsborgerskab, at vi kan styre tilstrømningen til Danmark.
Alle de mennesker, der står på lovforslagene, har jo permanent ophold – de kan blive i Danmark resten af deres liv.
Det, jeg til gengæld er enig med spørgeren i, er, at vi skal begrænse tilstrømningen fra Mellemøsten og Nordafrika, fordi vi historisk ved, at der er integrationsudfordringer med mennesker fra de lande, men det er bare ikke ved tildelingen af statsborgerskab, vi kan styre det.
Stén Knuth (V), 2021-03-10:
Tak for det, formand, og tak for svaret til kulturministeren.
Jeg kan forstå, at der foregår drøftelser mange steder omkring genåbning, men jeg tænker også, at når ministeren jo er minister for indendørs- og udendørsidrætten, altså for rigtig mange mennesker, efterlyser jeg egentlig ministerens holdning til det om indeidræt.
I Venstre har vi den her plan, som jeg også talte om i det forrige spørgsmål, med fleksibel genåbning, fordi vi jo godt kan se, at rammerne er forskellige, og det giver også nogle muligheder for, at man kan udøve sin indeidræt på meget forskellig vis.
Smitten fordeler sig jo faktisk også forskelligt, og derfor er vi også lidt tilbage i, at de anbefalinger, som ligger fra referencegruppen, jo netop er, at man også geografisk skal kigge på, hvor der så er muligheder for, at vi kan gøre noget mere.
Joy Mogensen (S), 2021-03-10:
Ministeren vil sammen med resten af regeringen arbejde for, at vi, så snart der er sundhedsmæssige anbefalinger, der siger, at nu gives der grønt lys, hurtigst muligt får genåbnet så meget som muligt af samfundet, herunder både den indendørs idræt, mere af den udendørs idræt, kulturlivet, kulturinstitutionerne og alle de ting, som vi savner vidt og bredt.
Jeg synes også, at den pointe, som spørgeren kommer frem med, netop at vi også kigger på det geografisk, jo er noget af det, der er gjort de første forsøg med i de her seneste genåbninger, hvor Bornholm jo er løbet meget længere end resten af landet m.m.
Stén Knuth (V), 2021-03-10:
Tak for det, og tak til kulturministeren for svaret.
Ministeren taler om den geografiske forskellighed.
Jeg spørger til, om ministeren så også anerkender og har en holdning til, at haller kan være meget forskellige, svømmebassiner kan være meget forskellige.
Altså, der er nogle forskellige rammer for indendørsidrætten, som også kan udfyldes forskelligt.
Vil ministeren arbejde for det?
Joy Mogensen (S), 2021-03-10:
Mange tak.
Til en vis grad: ja.
Det er jo noget af det, som vi f.eks. har set i forbindelse med butikkerne, nemlig at man der har kunnet se på størrelsen differentieret.
Om vi når ind i noget lignende i forhold til idræts- og kulturlivet, kommer jo an på, hvordan de anbefalinger, der kommer fra Sundhedsministeriet, ser ud.
Jeg ville jo i virkeligheden gerne have, at vi fik lavet nogle retningslinjer, der så hurtigt som muligt åbnede op for det meste, sådan at man ikke behøver først at stå og kigge på, hvor mange kvadratmeter man har.
De frivillige har nok bureaukratiske byrder, hvad jeg tænker vi også kan være enige om.
Karsten Lauritzen (V), 2021-03-10:
Tak til kulturministeren, også for besvarelsen af det her spørgsmål.
Det hænger jo meget tæt sammen med det andet.
Jeg vil godt tage fat i noget af det, ministeren svarede tidligere, hvor ministeren sagde – hvis jeg fik noteret det rigtigt – at vi gør det så hurtigt, som vi kan.
Jeg tror, at det er det, mig og min gode kollega udfordrer lidt.
Når man læser lidt i papirerne, og når man deltager i Folketingets Epidemiudvalgs møder, hvilket jeg heldigvis gør som medlem – det er jo fortrolige møder, så det er ikke for at referere fra dem – så kan jeg bare sige, at så får man ikke helt det indtryk, at det, når det bl.a. handler om idræts- og fritidslivet, er det, der står øverst på regeringens dagsorden.
Det er meget svært at forstå i kommuner, hvor der ikke har været smittede i lang tid, i f.eks. økommuner, hvorfor man ikke kan få lov til at åbne for indendørs idræt.
Det forstår jeg ikke, og jeg tror, at de danskere, der følger med, heller ikke forstår det.
Jeg bliver også nødt til at sige til kulturministeren, at det godt kan være, at ministeren siger, at vi gør det så hurtigt, som vi kan, men det virker altså ikke sådan.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren igen, hvorfor ministeren mener, at man ikke kan åbne op for f.eks. indendørsidrætten i bl.a. de kommuner, hvor der ikke har været nogen smittede?
Joy Mogensen (S), 2021-03-10:
Mange tak.
Jamen det er, fordi kulturministeren er meget optaget af – undskyld, det er alt det her med formaliteter: Jeg er meget optaget af, og det håber jeg i virkeligheden også at spørgeren er, at vi får gjort det her på en måde, hvor vi ikke risikerer en ny nedlukning.
Noget af det, der har været allermest frustrerende ved at være kulturminister, er faktisk at give de der beskeder om, at nu kan I ikke længere mere.
Jeg håber, at vi nu får lagt en plan i fællesskab, som vores partiledere jo drøfter med statsministeren, i forhold til at gå støt og roligt, men så hurtigt vi kan, frem mod en yderligere genåbning hele vejen igennem.
Karsten Lauritzen (V), 2021-03-10:
Det sidste er jeg meget enig med kulturministeren i, men det forudsætter jo, at regeringen ikke kun beder eksperterne om at regne på det, regeringen på forhånd har besluttet sig til den vil, man også på en række andre scenarier.
Og så tror jeg, at det forudsætter, vil jeg sige til kulturministeren, at man ikke kun kigger på en ekstrem bekymring for antallet af smittede, man også kigger på, at i takt med at flere og flere er vaccineret, og at vi har beskyttet de sårbare, så er der nogle børn og unge, særlig i foreningslivet, der betaler omkostningen, om det så er indendørs eller udendørs idræt.
Så derfor vil jeg anbefale regeringen selvfølgelig at være bekymret for danskernes sundhed, men også kigge lidt på, hvordan vi kan finde løsninger, hvor de to ting kan gå hånd i hånd – og gøre det hurtigt.
Joy Mogensen (S), 2021-03-10:
Et af de områder, hvor regeringen netop også kigger på mulighederne, er jo f.eks. i udviklingen af det her coronapas.
Jo flere, der bliver vaccineret, jo flere, som ligesom har fået den der immunitet over for den her virus, jo mere kan vi forhåbentlig også i fællesskab gå videre på trods af alle de bekymringer, der også kan være i forhold til et coronapas.
Altså, så kan vi sige, at hvis du er vaccineret, hvis du er testet for nylig, eller hvis du har haft sygdommen og har antistoffer,
jamen så er det her en måde, hvorpå vi faktisk kan få endnu mere gang i vores kultur–, idræts- og foreningsliv.
Stén Knuth (V), 2021-03-10:
Altså, det her er et ekstremt vigtigt område.
Der er virkelig, virkelig mange mennesker, 3-4 millioner mennesker, der hver dag bruger vores foreningsliv, om man så er inde eller ude.
Vi taler om fællesskaber, trivsel, samvær, og vi taler ind i det, som referencegruppen også taler om, nemlig at man her faktisk får rigtig meget trivsel.
Så vi vil i Venstre bare gerne tilbyde, at hvis ministeren mangler en hånd på ryggen i forhold til hastigheden, så er vi klar til det, og jeg mener også, at ministeren har et ret godt rygstød fra de 3-4 millioner brugere af foreningslivet, som er derude, og som er klar til at trække i tøjet, både når det handler om indendørs og udendørs idræt.
Joy Mogensen (S), 2021-03-10:
Jamen jeg vil bare se frem til, at vi i virkeligheden får udmøntet den her enighed, som jeg virkelig opfatter der er netop omkring idrættens, foreningslivets og kulturens vigtighed for os som individer og som samfund, altså at den bliver bakket op også af de sundhedsmæssige anbefalinger, så vi også i tryghed kan komme tilbage til alt det, som vi savner.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-10:
Har ministeren forståelse for, at arrangørerne bag bl.a. Musik i Lejet og Frederikssund Festival savner konkrete udmeldinger fra regeringen om retningslinjer og hjælp?
Joy Mogensen (S), 2021-03-10:
Mange tak for spørgsmålet.
Der er omkring 100 forskellige festivaler opgjort af Dansk Live i Danmark og endnu flere markeder og omrejsende tivolier, som lige præcis savner konkrete udmeldinger på: Hvad bliver de sundhedsmæssige restriktioner?
Og hvilken hjælp er der, hvis restriktionerne gør det svært for os at gøre det, vi plejer?
Derudover er vi jo rigtig mange, der bare savner de stærke oplevelser, som de her festivaler og andre arrangementer plejer at give os hver sommer, og det er også derfor, at den danske regering som en af de første regeringer i Europa i forrige uge meldte sådan en konkret model ud for, hvordan man som enkelt arrangør kan få vished omkring i hvert fald økonomien i sin planlægning.
Der er nok et stykke vej hen imod, at det sådan bliver virkelighed, hvor vi kan være der fuldstændig, som vi plejer, men muligheden for at kunne afholde også store arrangementer til sommer vil vi meget gerne passe på, selv om vi stadig væk skal følge covid-smittens udvikling i befolkningen og samfundet.
For med vaccinerne er der jo lys forude.
Vi ved ikke præcis, hvornår vi er færdige med at vaccinere, og det er for tidligt at sige noget om mutationer og alt det der.
Så sundhedsfagligt er det svært at give retningslinjerne lige nu, men i disse dage sidder vi jo netop med ordførerne og forhandler om, hvordan vi så økonomisk kan skabe en ramme omkring den videre planlægning for de her arrangører.
Det er i hvert fald det, som vi kalder en tilpasset arrangørordning.
Den skal kunne gælde sommeren over og vil kunne støtte de festivaler og andre arrangører, der netop i deres kontrakter også ligger muligheden for måske at skulle nedskalere ind, hvis sundhedsrestriktionerne siger det, men under alle omstændigheder handler det om at sikre, at hvis der er noget, der kan lade sig gøre, skal det også kunne lade sig gøre, så vi får en rigtig dansk sommer.
Det kræver selvfølgelig, at det også bliver godkendt i Europa-Kommissionen, men det knokler vi altså løs på i disse dage.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-10:
Tak for svaret.
Det undrer mig lidt, hvad ministeren siger med hensyn til vacciner, for der er mig bekendt kommet en ret fast dato for, hvornår man burde have vaccineret danskerne – dem, der ønsker det i hvert fald.
Så hvorfor kan regeringen ikke bare allerede nu sige ok for at afholde festivaler?
Kan ministeren give et eneste sagligt argument for, hvorfor disse festivaler ikke skulle kunne afholdes til den tid?
Morten Dahlin (V), 2021-03-10:
Lad mig starte med at fastslå, at jeg er 100 pct. enig, når fru Mette Thiesen siger, at det ikke er en ret.
Det er en ret væsentlig del at få med i den her diskussion, for tit bliver diskussionen om statsborgerskab reduceret, for der er grundlæggende nogle partier i Folketinget, som synes det er en rettighed.
Så er vi heldigvis nogle andre partier, der synes, det er en gave eller et privilegium, eller hvad man nu vil sige, man kan få tildelt af det danske folk.
Ja, der er større problemer med udlændinge fra nogle lande end fra andre.
Jeg synes bare, det er for sent at skride ind i den diskussion, når vi når til der, hvor der skal tildeles statsborgerskab.
Vi skal sådan set skride ind tidligere i forhold til at begrænse tilstrømningen fra de lande, hvor vi ved der er større udfordringer end fra andre lande.
Så jeg synes, det er lidt sent at skride ind ved ansøgningen om statsborgerskab; jeg så hellere, at man gjorde det endnu tidligere i processen.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-03-10:
Tak for ordet.
Jeg vil ikke redegøre for, hvad der ligger i det her beslutningsforslag, for det synes jeg egentlig er blevet gjort rigtig fint tidligere i debatten.
Jeg vil bare sige, at SF selvfølgelig ikke kan støtte det her beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, for vi betragter det egentlig som diskrimination.
Det gør vi, fordi der er masser af borgere i det her land, som har anden etnisk baggrund, ikkevestlig herkomst, og som kommer fra nogle af de lande, hvis befolkning Dansk Folkeparti med det her forslag gerne vil udelukke fra at få dansk statsborgerskab eller i hvert fald vil have mulighed for at stemme imod det og derved de facto udelukke, afhængigt af hvordan flertallet i Folketinget ser ud, og som er lovlydige borgere, der bidrager til det her samfund på lige fod med alle andre.
Vi kan ikke se, hvorfor vi skal skære dem over den samme kam som den gruppe af borgere, der ikke bidrager, og den gruppe af borgere, der begår kriminalitet.
Det synes vi er diskrimination, og derfor kan vi ikke støtte det her forslag.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Jeg forstod ikke den sidste del af ordførerens ordførertale, men jeg forstod, at ordføreren mener, at det er diskrimination, og det synes jeg godt nok er utroligt.
At det er diskrimination at lade grundloven virke, det vil sige at give mulighed for, at man kan træffe en politisk beslutning om, hvem man vil give statsborgerskab, er godt nok voldsomt.
Er der så andre dele af grundloven, der også er diskrimination og skal sløjfes, så vi kan sørge for, at man ikke kan træffe politiske beslutninger på områder, hvor ordføreren åbenbart mener det er ligegyldigt, at man træffer politiske beslutninger, hvis man har en anden holdning, end ordføreren selv har?
Det kan da ikke være diskrimination, at vi har en holdning til, hvem der skal have statsborgerskab, og at vi gerne vil have mulighed for at føre den ud i livet.
Der står i grundloven, at det skal gives ved lov, og oprindelig, i grundlovens første periode, stemte man om folk individuelt.
Var det så diskriminerende?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-03-10:
Jamen jeg synes, det er diskrimination, for vi har jo et sæt krav og kriterier for opnåelse af dansk statsborgerskab, som fastsætter, hvem der har mulighed for at opnå det her.
Jeg ved, at fru Marie Krarup ikke vil kunne lide det, hvis jeg kalder det, at den her gruppe har ret til at opnå dansk statsborgerskab, så nu siger jeg, at den gruppe, der opfylder de her kriterier, har mulighed for at opnå dansk statsborgerskab.
Det synes jeg er den måde, vi har besluttet os for, inden for grundlovens rammer at tildele statsborgerskab på, også selv om der ligger et lovforslag i Folketingssalen, der skal stemmes for bagefter to gange om året.
Og jeg synes, ligesom det også er blevet sagt tidligere i debatten, at hvis man vil ændre på de krav og kriterier, ændre på nogle menneskers mulighed for at opnå dansk statsborgerskab, skal man jo gøre det i stedet for at lade det være op til et tilfældigt politisk flertal i Folketingssalen at beslutte, hvem der skal have statsborgerskab.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Det er jo allerede op til et tilfældigt politisk flertal, og der har været et helt forfærdelig tilfældigt politisk flertal i mange år, der har gjort, at alt for mange har fået statsborgerskab.
Men det er jo allerede sådan, at et flertal i Folketinget har besluttet, hvordan det skulle være.
Men man kunne jo præcis lige så godt beslutte nogle andre procedurer, og det er det, som vi foreslår.
Og hvis ordføreren er hamrende ligeglad med de procedurer, kan ordføreren jo bare stemme ja til alle de lovforslag, der så bliver fremsat.
Der går jo simpelt hen ikke nogen skår af ordføreren eller ordførerens parti af, at der er flere lovforslag.
Så kan man bare stemme ja til dem alle sammen, mens vi så kan vælge, at der er nogle, vi vil stemme ja til, og andre vi vil stemme nej til.
Så det er nogle mærkelige fine fornemmelser, der gør, at ordføreren ikke vil tillade, at andre har mulighed for at lade deres politiske vilje trumfe igennem, i forhold til hvilken knap man trykker på.
Susan Kronborg (RV), 2021-03-10:
Jeg tror, jeg vil lægge ud med det, som jeg synes er mest spændende, nemlig om det her med, at det er blevet anført, at man selvfølgelig skal stemme efter egen overbevisning.
Men måden, vi har indrettet det her område på, er rent faktisk, at vi stemmer to gange om det samme, og det vil sige, at partierne bliver enige om nogle kriterier i allerførste omgang, og dernæst ender vi med at stemme for de samme mennesker en gang til, og det er jo virkelig noget rod.
Det her beslutningsforslag betyder rent faktisk, hvis det får den konsekvens, som Dansk Folkeparti gerne vil have, at et flertal opstiller nogle kriterier, og dernæst vil Dansk Folkeparti have, at de får en chance til, og så stemmer de nej til de kriterier, som rent faktisk allerede er besluttet.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-10:
Tak for det.
Det er jo i hvert fald et rigtig godt udgangspunkt.
Det, der bare undrer mig i hele den her drøftelse, og det var egentlig også det, jeg spurgte ministeren om tidligere, er, hvorfor man ikke, når vi er ret konkret kan se, at der er nogle lande, vi har ret dårlige erfaringer med, og nogle andre, vi har rigtig gode erfaringer med, vil give folketingsmedlemmerne mulighed for at gøre det, som i øvrigt nok egentlig var intentionen med grundlovsbestemmelsen om, at indfødsret tildeles ved lov – det er jo ikke en ret, som nogle misforstår det til at være, det er jo noget, der bliver tildelt ved lov.
Hvorfor kan man så ikke få lov at dele lovforslaget op, så vi reelt set har mulighed for at stemme nej til dem, at vi har dårlige erfaringer med, og ja til dem, vi har gode erfaringer med?