runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2017-01-20:
Først lige omkring uddannelse vil jeg sige, at det er ganske udmærket med uddannelse, men jeg mangler en erkendelse også fra Socialdemokratiets ordfører af, at det ikke nødvendigvis har noget at gøre med radikalisering.
Man kan være utrolig klog og alligevel blive utrolig radikaliseret.
Jeg synes, at det som udgangspunkt er væsentligere at have en høj uddannelse.
Jeg vil spørge ordføreren, om ordføreren anerkender, der er grundlæggende elementer i islam, der gør, at det er en større udfordring at leve i det danske samfund, end hvis man kom med en anden religiøs baggrund eller har en anden religiøs baggrund.
Det er, som om ordføreren har vældig svært ved at få over sine læber, at der eksisterer særlige udfordringer – det hedder alting jo i dag, der er ikke noget, der hedder problemer – i forhold til integrationen, når det gælder muslimer.
Det er meget vanskeligt for ordføreren at sige det, men så mener jeg også, at man skal pege på nogle andre religiøse grupperinger, buddhister, hinduister, jøder osv., hvad det skal være.
Peg på dem og sig, at der altså også er problemer her.
Det vil jeg hævde at der ikke er.
Kan vi ikke kalde tingene ved deres rette navn.
Noget af det første, hvis man skal løse et problem, er altså at erkende problemet.
Det vil Socialdemokratiet ikke.
Dan Jørgensen (S), 2017-01-20:
Det er muligt, at hr. Søren Espersen tolker det på den måde, han gør, men hvis hr. Søren Espersen havde lyttet til min tale, ville han have hørt, at jeg jo påpegede store problemer, som bl.a. handler om religion, men som også handler om kultur.
Når kvinder undertrykkes og nogle gange med begrundelse i en religiøs bog, er det selvfølgelig uacceptabelt.
Jeg tror måske, at det, hr. Søren Espersen vil have mig til, er bare at konkludere, at islam nødvendigvis er et kæmpe problem, og at hvis man er muslim, er man pr. definition et problem, men det kommer jeg ikke til.
Susanne Eilersen (DF), 2017-01-20:
Tak for det.
Nu er jeg jo rigtig, rigtig glad for, at ordføreren i sit oplæg talte meget om kvinder, altså om, hvordan vi skulle sørge for, at kvinder ikke ufrivilligt kom til at gå derhjemme i det, der ligesom er et parallelsamfund, og at man ikke skulle pakke kvinder ind i vat.
Og så vil jeg bare lige stille et meget simpelt spørgsmål og høre ordførerens mening om, at unge piger i folkeskolen bliver pakket ind i tørklæder.
Hvordan ser ordføreren på det?
Dan Jørgensen (S), 2017-01-20:
Men jeg skal gerne gentage, at vi i mit parti sådan set synes, at det at tvinge børn eller på andre måder påvirke børn til at gå med tørklæde er en dårlig idé.
Vi synes, at man er i fare for at stigmatisere sig selv; vi synes, at man afspejler nogle forkerte værdier.
Så det opfordrer vi til, at man ikke gør.
Men hvis der implicit i spørgsmålet ligger, om man skal forbyde tørklæder, så siger vi nej, fordi det vil være for stort et indgreb i den personlige frihed til, at det det vil kunne retfærdiggøres.
Susanne Eilersen (DF), 2017-01-20:
Det er jeg ked af at høre, for det er jo en af alle de her kulturelle og religiøse særregler, vi slås med.
Og der tror vi jo, at en af løsningerne ville være, at man gik ind og lavede lovgivning om det.
Vi hører også fra dem, der har at gøre med safehouses og alle de her unge piger, der nu strømmer dertil, at nogle af de her religiøse særregler jo er med til at fastholde pigerne i det her middelalderlige billede.
Uanset hvor høj en uddannelse, de her piger får – for det eneste, de faktisk kan gøre, er at komme ud og uddanne sig – så skal de gå hjem igen og ikke deltage i samfundet.
Så vil ordførerens parti ikke anerkende, at alle de her religiøse særregler, vi har, især over for pigerne, er med til at fastholde dem i parallelsamfundet?
Dan Jørgensen (S), 2017-01-20:
Til det første vil jeg sige, at det er klart, at vi har set eksempler på folk, der er radikaliserede, selv om de har haft en høj uddannelse og været i beskæftigelse og alt muligt andet, men jeg vil nu alligevel på bundlinjen mene, at hvis vi skal bekæmpe radikalisering, er det faktisk ret vigtigt, at vi fokuserer på integration.
Jeg tror, der er mindre risiko for, at et menneske bliver radikaliseret, hvis vedkommende føler sig som en del af samfundet, bidrager til samfundet, føler, man får noget igen, og derfor mener vi, at det her med at komme i arbejde er så vigtigt.
Så bliver der spurgt til risikoen, hvis man er islamist og kommer til landet, sammenlignet med andre religioner.
Jeg vil tro, at der sikkert er flere radikaliserede islamister end radikaliserede individer med en anden religiøs overbevisning i Danmark lige for tiden.
Men sådan principielt har jeg den indstilling, at ekstreme mennesker, uanset hvilken religion de så er ekstreme inden for, skal man passe på, og det skal vi prøve på at dæmme op for.
Jan Erik Messmann (DF), 2017-01-20:
Vi ved godt, at der ikke er ankommet så mange flygtninge og migranter til Danmark i 2016, som der kom i 2015.
Og det er jo klart, fordi alle sidder og kigger på nettet og kan finde ud af, hvor det er nemt at komme ind, og hvor godt man har det i de pågældende lande.
De skal arbejde, hvis de kommer dertil.
Vi ved også, at der er mange organisationer, der nu sejler rundt i Middelhavet for at samle flygtninge op lige ud for Libyens kyst og sejle dem over, så der ikke sker dem noget, og det er et stort problem.
Noget af det bliver jo begrænset af, at vi har en grænse, at vi har lukket grænsen, dog midlertidigt, men mener hr. Jakob Ellemann-Jensen ikke, at det ville være på tide, at vi lukkede den grænse fast?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-01-20:
Nej, det mener jeg ikke.
Jeg er enig i, at mange af de tiltag, som hr. Jan Erik Messmann også nævner her, har haft en virkning.
Det er derfor, vi har gjort det, også i samarbejde med Dansk Folkeparti.
Jeg er også helt enig i, at den midlertidige grænsekontrol, som er blevet indført, i den grad har været nødvendig.
Den har også haft en virkning, og kommunikationen om, at nu er den her, har haft en virkning.
Men jeg mener også, at når der på et tidspunkt kommer styr på Europas ydre grænser, giver det os altså nogle fordele at være en del af Schengensamarbejdet – at vi kan dele de registeroplysninger, som er en del af Schengensamarbejdet, at vi kan nyde godt af de fordele, som en fri bevægelighed fører med sig – i forhold til at vi skal have genindført den faste grænsekontrol.
Forudsætningen for det er, at der er styr på de ydre grænser, og som hr. Jan Erik Messmann meget tydeligt får det skitseret: Det er der jo ikke nu.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-01-20:
Tak for det.
Jeg har lagt mærke til, at i en del debatter, som handler om værdier og minareter og burkaer og tørklæder, har ordførerens parti og ordføreren selv det med at sige, at det er der nogle andre der må håndtere, at det må være kommunernes selvstyre, at det vil vi som lovgivere ikke blande os i.
Og så ligger der en tone af »endnu«, for sådan som det går lige nu, kan vi styre det, og der er det igen nogle andre, der må tage sig af det.
Men der ligger sådan en tone af, at det kunne ordførerens parti måske godt finde på at røre ved på et tidspunkt, hvis det virkelig bliver alvorligt.
Og så spørger jeg mig selv: Kan man efterhånden nogen sinde forestille sig en situation, hvor ordføreren mener det er på tide at lovgive?
Det er ikke et polemisk spørgsmål, men jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvor grænsen præcis går for, hvad nogle andre, kommunerne f.eks., må gøre, og til, at ordførerens parti vil sige: Nu trækker vi en streg i sandet, vi vil ikke finde os i –
ja, det bliver så ikke burkaer, minareter eller tørklæder, men et eller andet.
Kan ordføreren give et eksempel på det?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-01-20:
Jeg opfatter bestemt ikke spørgsmålet som polemisk.
Jeg kan sagtens forstå det, og noget af det, jeg selv har oplevet, er, at der er nogle ting, hvor jeg for 10 år siden, måske endda bare for 5 år siden, ville have tænkt, at det sandelig ikke var noget, vi skulle lovgive om i Danmark, og som vi har lovgivet om inden for det seneste års tid.
Og jeg har ovenikøbet syntes, det var en rigtig god idé, at vi gjorde det, for verden ændrer sig, og de udfordringer, der møder Danmark, ændrer sig også.
Det, som jeg er modstander af, er, at vi griber til lovgivning som det første værktøj, at vi, hver gang vi møder et problem, siger: Det skal vi løse med lovgivning.
Jeg tror ikke, Danmark har behov for mere lovgivning.
Vi har måske behov for bedre lovgivning en gang imellem, men flere love, flere bekendtgørelser er ikke, hvad det her land har brug for.
Men det er klart, at behovet ændrer sig, efterhånden som verden kommer til at se anderledes ud.
Hr. Claus Kvist Hansen spørger efter et specifikt område, og jeg vil sige, at hvis man havde nævnt de love og de ændringer, vi har lavet om religiøse forkyndere, for mig for 5 år siden, så ville jeg ikke have haft fantasi til at forestille mig, at det var nødvendigt.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-01-20:
Tak for et faktisk glimrende svar.
Men et eller andet sted må ordføreren jo så også medgive, at det er et område, hvor man har været inde og lovgive, når først tingene er gået galt, og der kunne det måske have været smart hvis man på et tidligere tidspunkt havde været forudseende og grebet ind, så man i stedet for at skulle løse et problem via lovgivning faktisk forebyggede et problem.
Hvad tænker ordføreren det?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-01-20:
Alt er meget klarere i bagklogskabens ulidelig klare skær, det er jo klart, men hvis vi skal forudse alle de mulige udfordringer og problemer, vi kan blive ramt af som samfund og lovgive imod dem alle sammen, kommer vi simpelt hen til at ende i et samfund, som jeg virkelig ikke har lyst til at være en del af.
Det må jeg sige.
Søren Espersen (DF), 2017-01-20:
Jeg er ked af at sige, at jeg synes, det var en snakken udenom-tale.
Normalt lytter jeg med stor interesse til, hvad fru Johanne Schmidt-Nielsen siger, men her stoppede jeg med at lytte på et tidspunkt; det er aldrig godt for vedkommende, der har skrevet talen.
Nu bliver vi ved kvindebevægelsen.
Altså, jeg mener, at den har svigtet, og det vil jeg gerne bede om fru Johanne Schmidt-Nielsens kommentar til.
Jeg er desværre gammel nok til at kunne huske tilbage til 1960'erne og 1970'erne, hvor kvindebevægelsen stod og hylede foran noget, der hed husmoderforeningerne, som havde sådan nogle nyttige sysler på programmet, med hensyn til hvordan man parterer en gris og sådan noget – fordi de mente, det var undertrykkende over for de kvinder, der kom derind.
Jeg ser ikke nogen kvindebevægelser stå foran moskeerne med bannere og råbe.
Der sker ingenting!
Kvindebevægelsen kunne have arbejdet på at løse det her problem, men har ikke løftet en finger.
Det er derfor, vi står her i dag.
Er fru Johanne Schmidt-Nielsen ikke enig i, at det er gået helt skævt med kvindebevægelsen?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-01-20:
Jeg vil starte med at sige, at jeg næsten ville være blevet bekymret, hvis jeg havde fået ros af hr. Søren Espersen for en tale i Folketingssalen, som handler om udlændingepolitik i Danmark.
Men jeg er da ked af, at hr. Søren Espersen ikke orkede at høre efter – det er jo ellers sådan et grundlæggende fundament i demokratiet, at vi lytter til hinanden, uanset hvor uenige vi er.
Prøv at høre her: Jeg synes, det er lidt voldsomt at pålægge kvindebevægelsen hele ansvaret for at løse den opgave, der ligger i, at der findes kvinder i minoritetsmiljøer, som ikke har samme rettigheder som mænd.
Det synes jeg faktisk er at lægge ansvaret fra sig.
Og Dansk Folkeparti har jo haft et hovedansvar for integrationen i Danmark i rigtig, rigtig mange år, bl.a. i 00'erne, hvor partiet jo var støtteparti for regeringen.
Jeg kan se, at jeg må vende tilbage.
Søren Espersen (DF), 2017-01-20:
Jeg vil bestemt gerne lytte, og det var også forkert af mig, at jeg mistede evnen til at lytte på et tidspunkt; det vil jeg arbejde med personligt.
Men jeg vil så spørge, om det i fru Johanne Schmidt-Nielsens erindring nogen sinde er sket, at der har været en demonstration af kvindebevægelser foran moskeer, for at demonstrere imod den undertrykkelse af kvinder, der finder sted.
Er det overhovedet forekommet?
Jeg har aldrig læst om det og har aldrig hørt om det, og jeg ville sikkert dratte død om af overraskelse, hvis det skete.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-01-20:
Jamen det ville jeg da synes var sørgeligt, også fordi jeg nu kan fortælle hr. Søren Espersen, at Enhedslisten mange gange har indkaldt til demonstrationer omkring Hizb ut-Tahrir, som jeg synes er en af de grupper, der har et ualmindelig usympatisk og menneskefjendsk syn på sådan set både kvinder og mænd, og der har deltaget vældig mange feminister som f.eks. mig selv i de her demonstrationer.
Men jeg håber ikke, at hr. Søren Espersen nu dratter død om.
Jeg vil også sige til hr. Søren Espersen, at det er min oplevelse, at hos de forskellige organisationer og foreninger, som arbejder med kvinders frigørelse, fylder netop spørgsmålet om negativ social kontrol rigtig meget.
Stemmer som f.eks. Khaterah Parwanis er i allerhøjeste grad blevet taget ind og bruges til at diskutere, hvordan vi sikrer ligestilling i de her miljøer.
Så nej, jeg kan simpelt hen ikke genkende det billede, hr. Søren Espersen tegner.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-01-20:
Tak for det.
Jeg lagde mærke til, at ordføreren talte meget om fattigdom og fattigdomsydelser.
Det optager ordføreren meget, og det synes jeg sådan set er meget sympatisk.
Men kan ordføreren ikke se, at der måske er en direkte linje mellem såkaldt fattigdom i Danmark og så det forhold, at man åbner adgang til Danmark for en lang række personer uden uddannelse, som måske endda ikke engang er i stand til at læse og er fra en kulturkreds, som gør det ualmindelig vanskeligt at tilpasse sig i Danmark.
Og når man tænker på de problemer, vi i forvejen har for etniske danskere i forbindelse med at bryde den sociale arv, vil ordføreren så ikke medgive, at man jo selv er med til at skabe forudsætningerne for at skabe fattigdom i Danmark?
Hvis udgangspunktet er, at der ikke er et dyrevelfærdsmæssigt problem i halal – og det er jo en diskussion, man kan tage – ser ordføreren ikke noget problem i, at halalmad og halalvarer nu i dag er udstrakt til at fylde en forholdsmæssigt meget, meget stor del af markedet, og at det nærmest er umuligt at undgå det.
For det er jo sådan, at hvad angår halalprodukter, som er forsynet med halalmærket, kan man nok være sikker på, at det faktisk er halalslagtet, og at der er betalt halalafgifter, men for en stor del af det kød, som ikke er mærket, gælder det jo, at det alligevel er halalslagtet.
Det er vel egentlig et meget godt eksempel på, at der er sket en eller anden form for skred, hvor en religiøs tradition fra en fremmed kultur har mast sig ind og nu fylder det danske rum.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-01-20:
Det forstår jeg godt, og det er jeg enig i.
Det er derfor, vi har taget de tiltag, vi har, bl.a. i samarbejde med Dansk Folkeparti.
Det er derfor, vi har været inde at se på reglerne om religiøs forkyndelse, nemlig det, at man er i et oplæringsforhold i forhold til sin menighed, og hvad det så er for nogle ting, man må sige.
Må man her opfordre til kriminalitet?
Det er noget, vi har arbejdet meget grundigt med – som hr. Martin Henriksen også har været en meget, meget stor bidragyder til – som vi har drøftet, og hvor vi har ændret regelsættet.
Men vi kan jo altså ikke lovgive med tilbagevirkende kraft og sige: Det, du sagde i sidste uge, kære ven, er nu ulovligt, og nu skal vi komme efter dig.
Altså, sådan fungerer et retssamfund jo ikke.
Søren Espersen (DF), 2017-01-20:
Men når jeg siger det, er det, fordi netop for et års tid siden, da vi havde en tilsvarende debat – som vi i øvrigt måske gerne vil have en gang om året, for jeg synes, det er en væsentlig debat at videreføre – var det jo under indtryk af, hvad der var foregået i Grimhøjmoskeen i Aarhus, efter at de her skjulte optagelser var kommet fra TV 2.
Og jeg må sige, at der var hele landet jo i oprør over det, man så.
Men man må bare konstatere, at der ikke er én eneste af de personer, som sad og opfordrede til kriminalitet, som sad og kom med de mest uhyrlige ting, som er imod alt, hvad der står i den danske straffelovgivning, der er blevet sigtet eller tiltalt eller forhørt om noget som helst.
Politiet har ikke gjort det af sig selv, og regeringen har ikke taget initiativ til det.
Så derfor må jeg sige: Når man kommer med det udtryk, at det vil man ikke acceptere, så forlanger jeg altså, at der er mere substans i det.
Dan Jørgensen (S), 2017-01-20:
Det synes jeg bare ikke.
Jeg må sige, at jeg personligt – hvis der blev spurgt til det – er helt ligeglad.
Det eneste, jeg ikke er ligeglad med i det spørgsmål, er dyrevelfærden, og jeg har lige redegjort for, hvorfor det ikke er et problem.
Her står vi og snakker om de store linjer i, hvordan vi kan sikre danske værdier og et ordentligt, sammenhængende samfund, og vi er nogle, der prøver at gøre gældende, at sådan noget som beskæftigelsesfrekvensen, og at vi skal bekæmpe undertrykkelse af kvinder osv., er ret vigtigt, og så siger Dansk Folkeparti, at det har vi helt misforstået, at det i virkeligheden handler om nogle ord, der bliver sagt, når et dyr bliver slagtet, i øvrigt efter at det er blevet bedøvet.
Der har vi bare forskellige prioriteter.
Martin Henriksen (DF), 2017-01-20:
Tak for det.
Altså, et eller andet sted må der jo være en grænse, og den kunne jeg godt tænke mig at vide hvor er.
Det er jo dejligt, at asyltallet er faldet; det er rigtig, rigtig godt.
Vi har i fællesskab taget nogle initiativer, som jo har trukket tingene i den rigtige retning, men asyltallet er stadig væk højt, og den samlede indvandring er også stadig væk meget, meget voldsom.
Derfor kunne det være rart at høre, om Venstre mener, at en indvandring på 70.000-80.000 mennesker om året er en indvandring, som er af en passende størrelse.
Og ved siden af det er der sikkert 100.000, der får et visum til Danmark, og oven i det er der en illegal indvandring.
Eller må indvandringen gerne være større, hvis det stod til Venstre, eller er der måske behov for, at indvandringen bliver lidt mindre?
Og kunne ordføreren så ikke svare på, om det er Venstres politik, at man ønsker at gøre op med islamiske symboler i det offentlige rum, og hvis det er Venstres politik, hvordan ønsker man så at gøre op med det?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-01-20:
Lad mig tage det første først.
Jeg kan godt forstå, at det vil være nemmere, hvis vi bare kan sætte nogle grænser og sige hertil og ikke længere, og at det vil dreje sig om så og så mange.
Men det afhænger jo altså meget voldsomt af, hvor integrationsparat man er, og hvordan man tager imod det her samfund.
Og selv om vi kan have vores drillerier med svenskerne, er det alt andet lige nemmere at integrere en svensker i Danmark, end det er at integrere en fra Den Centralafrikanske Republik, for det er nogle meget forskellige samfund, vi kommer fra.
Så derfor kommer jeg ikke til at sætte et tal på, for det synes jeg ville være useriøst.
Men mit budskab er sådan set, at de mennesker, som kommer hertil, som ønsker at arbejde, som vi har brug for, og som vi selv efterlyser, skal vi også tage ordentligt imod.
Martin Henriksen (DF), 2017-01-20:
Tak for det.
Og tak til hr. Jakob Ellemann-Jensen for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvor åbent skal Danmark være efter Venstres opfattelse?
Vil enhver, der kan forsørge sig selv, være velkommen i Danmark?
Er det fint nok?
Der er jo rigtig mange mennesker ude i den store verden, som kan forsørge sig selv, så man kan godt antage, at så vil indvandringen jo stige forholdsvis voldsomt, og det er jo omkring 70.000-80.000 personer om året, der får opholdstilladelse.
Så hvor går egentlig grænsen for Venstre?
Hvor meget indvandring kan Danmark rumme?
Hvor åbent skal Danmark være?
Det er det første, jeg vil spørge om.
Her sagde integrationsministeren, at regeringen ønsker at gøre op med islamiske symboler, som er med til at splitte Danmark.
Og jeg kunne godt tænke mig at spørge, hvordan regeringen og Venstre agter at gøre op med disse islamiske symboler, som jeg kan forstå at vi er enige om splitter Danmark og danskerne?
Susanne Eilersen (DF), 2017-01-20:
Tak, og tak for ordførerens tale.
Jeg vil også holde lidt fast i det der med de misforståede hensyn.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvordan Venstre og ordføreren stiller sig til det, hr. Martin Henriksen sagde, om, hvorvidt man vil gøre op med tørklæder i folkeskolen, man vil gøre op med særskilte åbningstider i svømmehallen for mænd og kvinder, gøre op med det, at nogle ikke vil give hånd, og gøre op med, at kvinder ikke må få lov til at komme ud på arbejdsmarkedet.
Hvor langt er Venstre villig til at gå i forhold til at gøre op med de der misforståede hensyn, som ikke fremmer integrationen?
Søren Espersen (DF), 2017-01-20:
Hr. Jakob Ellemann-Jensen sagde til hr. Martin Henriksen, at det måtte man tale med regeringen om.
Jeg synes, det er en lidt underlig måde at svare på.
Altså, det er Venstres politiske ordfører, der står her, og vi taler om en Venstreminister.
Jeg har godt nok læst noget om, at det ikke er altid, det går, som det skal, men det vil jeg så bede om at man retter op på, for det gør tingene noget nemmere.
Må jeg ikke godt sige, at der er et ord, som jeg til gengæld har hørt hr. Jakob Ellemann-Jensen sige, men også integrationsministeren.
Det er sådan hendes normale udtryk, og hr. Jakob Ellemann-Jensen bruger det også her.
Hvad betyder det?
Hvad indebærer det at sige, at det vil man ikke acceptere?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-01-20:
I de sidste ting, som ordføreren nævner, tror jeg egentlig vi er meget enige, for det er netop noget af det, jeg mener med misforståede hensyn, hvor vi siger: Jamen vi skal jo sikre, at de unge mennesker bliver en del af foreningslivet, og derfor må vi hellere indrette os på de vilkår, som er i overensstemmelse med den kultur, de har med sig.
Det tror jeg er et misforstået hensyn, og det er det, jeg mener med en bjørnetjeneste.
Det kan godt være, at man så kommer med i et foreningsliv, men man får jo et helt forkert billede af, hvad det foreningsliv er; man får et helt forkert billede af, hvad frisind er, og hvad frivillige fællesskaber er i Danmark.
Det mener jeg simpelt hen ikke vi kan være bekendt.
Men ud fra en lovgivningsmæssig synsvinkel synes jeg altså ikke, at det er lovgiverne, der skal gå ind og sige: Sådan må man gå klædt, og sådan må man ikke gå klædt.
Susanne Eilersen (DF), 2017-01-20:
Jo, men nu taler vi om børn på ned til 8-10-årsalderen og deres fri vilje.
Vi skal nok være lidt blåøjede, hvis vi tror, at en pige på 8 år sådan helt frivilligt uden at være påvirket af sin familie tager sådan et tørklæde på.
Så vi kunne jo starte der og så sige, at man, når man blev 18 år og myndig, selv kunne bestemme – og så ikke få lov til det som barn.
For vi fastholder jo kvinder i et parallelsamfund.
De kan deltage i lektiehjælp, de kan deltage i pigefritidsklubber og alt mulig andet.
Der hjælper vi jo familien med at fastholde dem i det der mønster, for så er de ikke tvunget til at komme ud og deltage i aktiviteter derude, hvor alle mulige andre gør det.
Hvordan ser ordføreren på det?