runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-25:
Fru Zenia Stampe og også andre ordførere her i debatten
, tror jeg, har brugt det argument, at der ikke står noget i grundlovens § 44 om fratagelse af dansk statsborgerskab.
Der står kun noget om tildeling af statsborgerskab.
Men der står heller ikke noget i grundloven om afskaffelse af love.
Praksis er den, at fordi Folketinget har bemyndigelse til at vedtage love, har Folketinget også bemyndigelse til at afskaffe love.
Det sker på den måde, at man vedtager en ny lov, som ophæver den tidligere lov.
Det er fuldstændig i tråd med det, Dansk Folkeparti gør her, nemlig at vedtage en ny lov, som ophæver den lov, der i sin tid gav Fasar Abrar Raja statsborgerskab.
Men den logiske konsekvens, hvis man køber ind på den måde, lovgivningen fungerer på, er bare, at hvis Folketinget i henhold til § 44 har bemyndigelse til at tildele statsborgerskab, har Folketinget også bemyndigelse til at fratage statsborgerskab.
Lige så vel som grundloven giver bemyndigelse til at vedtage love, giver den også bemyndigelse til, at Folketinget kan fjerne de love igen.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Tak for det, formand.
I Danmark er tildelingen af statsborgerskab til hver enkelt ansøger et lovgivningsspørgsmål.
I de lande er tildelingen af statsborgerskab reguleret på den måde, at lovgiverne vedtager reglerne og kriterierne, hvorefter embedsfolk ved en forvaltningsakt afgør, om den enkelte ansøger opfylder kriterierne.
Sådan burde det naturligvis også være i Danmark, sådan at Folketinget, der er en lovgivende forsamling, ikke fungerer som sagsbehandler.
Ulykkeligvis er det sådan i Danmark, at vi hænger fast i nogle regler, der har rødder helt tilbage til 1700- og 1800-tallet, som også forslagsstillerne udførligt gør rede for i bemærkningerne til det her lovforslag.
Igennem de seneste 25 år er det lykkedes Dansk Folkeparti, bl.a. i kraft af at partiet fra 2001 fik afgørende indflydelse på migrations- og statsborgerskabspolitikken, at fastholde et dybt politiseret, forældet og vilkårligt system for tildeling af statsborgerskab, hvor landene omkring os for længst har moderniseret deres systemer.
Nu vil Dansk Folkeparti så bruge det her system til at fratage en dansk statsborger hans statsborgerskab.
Jeg vil ikke her gå ind i den konkrete sag, men forholde mig principielt til spørgsmålet om frakendelse af dansk statsborgerskab.
Dansk Folkeparti refererer i bemærkningerne til en kongelig forordning fra enevældens tid i 1776 som et argument for i dette tilfælde at fratage en konkret person sit danske statsborgerskab.
Det er muligt, at der er nogle af medlemmerne her i salen, der mener, at Danmark skal regeres som i enevældens tid.
De er i deres gode ret til inden for demokratiets rammer at arbejde for demokratiets afskaffelse, hvis de foretrækker enevældens styreform.
Vi mener, at Folketinget allerede har åbnet for vide rammer for frakendelse af dansk statsborgerskab.
For eksempel stemte Enhedslisten imod, da den daværende regering i oktober 2019 hastede et lovforslag igennem, der gjorde det muligt for udlændinge- og integrationsministeren administrativt at frakende såkaldte syrienskrigere deres danske statsborgerskab.
I mange tilfælde ramte det mennesker, som stort set ingen tilknytning havde til deres forældres eller bedsteforældres oprindelsesland, og som var vokset op i det Danmark, der nu fratog dem deres statsborgerskab.
Forslaget her går endnu videre.
En vedtagelse af det her forslag vil åbne for en lavine af nye forslag om at fratage forskellige danske statsborgere, der har begået kriminalitet, deres danske statsborgerskab.
I stedet skal vi gå den modsatte vej og omsider vedtage regler, der fastsætter regler om erhvervelse af statsborgerskab, så tildelingen bliver en forvaltningsakt.
Det er på høje tid, at vi moderniserer vores regler om statsborgerskab.
De skal ikke længere være styret af Christian VII's forordning fra 1776.
Enhedslisten kan på ingen måde støtte det her forslag.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-04-25:
Jeg synes, at ordføreren er nødt til at have respekt for, at vi gerne vil have undersøgt tingene ordentligt og vi gerne vil have svar på nogle spørgsmål omkring det her, både i forhold til grundloven og magtens tredeling osv.
Før kommer jeg ikke, som jeg også nævnte i min tale, med, hvad vi har tænkt os at stemme i forhold til det her lovforslag.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-25:
Nu er indfødsretslove jo noget andet end almindelige love.
Det ligger jo nærmest i ordet.
Man får indføds ret .
Man får rettigheder som en indfødt.
Derfor er det jo også lidt selvmodsigende, at det så er en ret, man bare kan ophæve med almindelig lovgivning.
Jeg synes jo, at det er en lige så absurd anklage mod vores forfædre at tænke, at det faktisk var sådan, de havde forestillet sig det.
Så skal man jo ikke kalde det indfødsret; så er det jo ikke rettigheder på lige vilkår med indfødte.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-25:
Det her forslag handler om, at Enhedslisten, Radikale Venstre og Alternativet foreslår at genindføre adgang til at erhverve dansk statsborgerskab ved erklæring for unge, som er født og opvokset i Danmark, og som er udlændinge selvfølgelig, så de kan få en lettere adgang til indfødsret.
Det er ikke et forslag, vi kan støtte fra regeringens side.
Det skyldes, at vi mener, at dansk indfødsret er noget, man skal gøre sig fortjent til.
Derfor mener vi ikke, at det alene, at man er opvokset i Danmark, bør give en særlig eller i hvert fald ikke så lempelig en adgang, som der er beskrevet her.
Uanset man også i forslaget jo lægger op til, at det ikke nødvendigvis skal gives ved erklæring, og at der stadig skal være PET-tjek, så mener vi bare, at man bliver nødt til at se et statsborgerskab som noget, man skal opnå, og ikke som noget, man får tildelt automatisk.
Man kan heller ikke både have en erklæringsadgang, der alene baserer sig på objektive konstaterbare kriterier og samtidig have krav om, at PET skal vurdere, hvorvidt de pågældende kan være til fare for statens sikkerhed.
Vi tildeler jo statsborgerskab ved lov, og derfor må der ikke efter grundloven overlades et skøn til nogen myndighed, som skal tage stilling til, om betingelserne for dansk statsborgerskab ved erklæring er opfyldt.
Jeg er også derfor tilfreds med den gældende ordning, hvor unge født og opvokset i Danmark kan søge om statsborgerskab ved naturalisation.
Der gælder allerede særlige ordninger for de unge, eksempelvis i forhold til opholdskrav, hvis man er indrejst inden det fyldte 15. år og har fået en uddannelse af dansk karakter; i så fald kan ansøgeren optages på lovforslaget, når ansøgeren er fyldt 18 år.
Det gælder også i forhold til sprogkravet, som kan opfyldes ved, at ansøgeren har afsluttet 9. eller 10. klasse og bestået faget dansk.
Det sker heldigvis for de fleste unge, som er født og opvokset i Danmark.
Der er også særlige regler for unge ansøgere, som er født i Danmark eller er indrejst før det fyldte 8. år, som kan forelægges for Indfødsretsudvalget med henblik på dispensation fra beskæftigelseskravet.
Så vi mener alt i alt, at der er taget højde for, at man skal have en lidt lempeligere adgang.
Det gælder eksempelvis også i forhold til det gebyr, som vi opkræver, med den ændring, der blev lavet af gebyrreglerne for naturalisation den 6. februar i år.
Så samlet set synes jeg vi har nogle rimelige regler i dag, og vi kan ikke fra regeringens side støtte det her beslutningsforslag.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-25:
Så man har ingen problemer med at bruge mediesager som løftestang, når det handler om, at nogle folk skal have dansk statsborgerskab.
Men når det handler om at tage statsborgerskabet fra en mand, der viser vejen for, hvordan man for alvor kan undergrave det danske samfund, og hver eneste dag gør det, så har man meget store moralske problemer med det.
Mohammad Rona (M), 2025-04-25:
Altså, i de situationer, hvor man kan fratage nogen et dansk statsborgerskab, synes jeg også, at man skal gøre det.
Det er sådan set ret enkelt.
Er der situationer, hvor man kan fratage nogen dansk statsborgerskab inden for de rammer, vi har, og inden for de konventioner, vi er med i, så skal man jo selvfølgelig også gøre det.
Det har man også gjort før.
Det har man gjort over 14 gange gennem de sidste 20 år.
Jeg synes bare, at det er noget andet her, hvor man tager en enkeltsag op, fordi TV 2 lige har lavet en dokumentar om end plastikrocker, som er lidt smart i en fart, og som har lavet nogle forskellige ting, hvoraf mange af dem også er meget alvorlige, og at man så skal behandle det i Folketingssalen.
Det synes jeg er uforeneligt med de retsprincipper, som vi har, og det vil jeg sådan set ikke være med til.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-25:
Jeg er fuldstændig enig, og jeg læser det også på den måde, at hvis han ikke har det, har han i hvert fald som minimum ret til at få et pakistansk statsborgerskab, hvis ikke han har andet.
Og ja, vi kommer til at trykke på den grønne knap, når vi skal have det til afstemning.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-25:
Tak for det.
Vi er glade for opbakningen, dog under den forudsætning af at han har et pakistansk statsborgerskab.
Men det er faktisk ikke afgørende i forhold til statsløshed, om man har et andet statsborgerskab, men om man har ret til et andet statsborgerskab.
Det er Dansk Folkepartis klare overbevisning, at Fasar Abrar Raja både har ret til pakistansk statsborgerskab og formentlig også allerede har et andet nordisk statsborgerskab, fordi han fik statsborgerskabet ved erklæring i sin tid som nordisk statsborger.
På det tidspunkt kunne man i hvert fald mig bekendt som nordisk statsborger stadig væk fastholde sit nordiske statsborgerskab, selv om der på det tidspunkt endnu ikke var indgået en aftale om dobbelt statsborgerskab.
Men derfor håber jeg selvfølgelig, at Danmarksdemokraterne også ender med at trykke på den grønne knap, når forslaget skal behandles nede i salen.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-25:
Tak for ordet.
Vi er alle sammen på fornavn med ham.
Vi kender alle hans kriminelle meritter.
Han straffeattest taler sit tydelige sprog.
Han er et kendt ansigt i det kriminelle miljø, hvor han igennem mange år har været tilknyttet rockerklubben Bandidos; i dag er han en del af Hells Angels.
Han har fået en lang række domme for bl.a. vold, trusler, våbenbesiddelse og smugling af intet mindre end 160 kg amfetamin.
På intet tidspunkt har han lagt skjul på sit had og sin foragt for det danske samfund og de regler og værdier, vi har i Danmark.
Med lovforslaget foreslår Dansk Folkeparti, at rockeren Fasar Abrar Raja skal fratages sit danske statsborgerskab.
I Danmarksdemokraterne mener vi ikke, at der er meget positivt at sige om Fasar Abrar Raja.
Han har ikke bidraget positivt til det danske samfund, tværtimod.
Han har med sin kriminelle adfærd vendt Danmark ryggen.
Han har udvist foragt for de værdier og regler, der binder os sammen, og han har med sine gentagne og grove forbrydelser bevist, at han ikke har nogen loyalitet over for Danmark.
Derfor siger vi det også helt klart i Danmarksdemokraterne: Hvis Fasar Abrar Raja har mulighed for at få et andet statsborgerskab end det danske, hvilket i dette tilfælde er et pakistansk statsborgerskab, så skal han fratages sit danske statsborgerskab og alene være pakistansk statsborger, og så bør han sendes tilbage til Pakistan – længere er den ikke.
Det danske pas af ikke bare et stykke papir.
Det er et symbol på, at man har fået samfundets tillid; en tillid til, at man vil forpligte sig til fællesskabet og opføre sig ordentligt.
Den tillid har Fasar Abrar Raja brudt, og derfor stemmer Danmarksdemokraterne for lovforslaget her.
Tak for ordet.
Hans Andersen (V), 2025-04-25:
For Venstre er det afgørende, at det er domstolenes opgave at afgøre, om nogen skal fratages rettigheder.
Derfor handler det for Venstre om, at den afgørelse ikke er et anliggende for Folketinget; det er et anliggende for domstolene.
Vi har ingen sympati overhovedet for de handlinger, den pågældende har begået, men det er ikke et anliggende for Folketinget at træffe afgørelse om den pågældendes statsborgerskab.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-25:
Det her forslag er derfor også fuldt og helt i overensstemmelse med grundlovens § 44, der siger, at det er Folketinget, der vedtager statsborgerskaber ved lov på enkeltlove.
Så puljebehandler man nogle gange, andre gange har det været væsentlig mindre lovforslag, men det er enkelte lovforslag, hver gang vi tildeler et statsborgerskab.
Når Folketinget kan lave en lov – det kan være alt lige fra en anlægslov om at tilrettelægge en motorvej et bestemt sted i Danmark eller en anden lov om f.eks. kvoter i fiskeriet eller noget andet – så kan vi fjerne den lov på et senere tidspunkt, hvis den har utilsigtede konsekvenser.
Det er det, som Dansk Folkeparti beder om at man gør i det her tilfælde.
Hans Andersen (V), 2025-04-25:
Men der er grundlæggende forskel på at tildele statsborgerskab og fratage et statsborgerskab.
Ved fratagelse af statsborgerskab er vi af den opfattelse, at det sådan set er en opgave for domstolene.
Det er ikke en opgave for Folketinget.
Her er der jo så et konkret forslag, der efter min opfattelse sådan set stiller nogle principielle spørgsmål om forholdet til grundloven, magtens tredeling, og der holder vi fast i i Venstre, at det altså er domstolene, der i denne sag skal træffe en afgørelse om, hvorvidt den pågældende mand skal miste sit statsborgerskab på grund af de handlinger, vedkommende har udført.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-25:
Jeg bliver bare frustreret over den her fuldstændig hullede argumentation om, at vi ikke kan lovgive om enkeltsager.
Regeringen og regeringspartierne gør det selv hele tiden.
Jeg tror, at man på det sidste lovforslag om tildeling af indfødsret ville have to personer på, som ellers ikke var kommet på, fordi de lige var faldet for en grænse i indfødsretcirkulæret, i forhold til hvor gamle de var på tidspunktet.
Jeg har tidligere oplevet, at der har været eksempler på en bokser, som var et stort boksetalent og derfor rigtig gerne ville have indfødsret hurtigt, så han kunne komme ud og kæmpe for Danmark ved OL.
Der var også socialdemokrater ude, der ville holde ekstraordinære grundlovsceremonier og alt mulig andet.
Så det er jo en ensidig logik.
Man kan åbenbart sagtens behandle enkeltsager, når det handler om, at folk skal have danske statsborgerskaber.
Så har Socialdemokratiet og regeringspartierne ingen problemer med det, men når det handler om at tage statsborgerskabet fra en mand, der aldrig nogen sinde burde have haft det, så har man lige pludselig meget store moralske kvababbelser.
Det synes jeg ærlig talt er meget, meget mærkværdigt.
Hans Andersen (V), 2025-04-25:
Tak for det.
Lad os sige det ligeud: Fasar Abrar Raja er et individ, der har misbrugt det danske samfund, dets tillid, og de friheder, han har nydt her i Danmark.
Han er dømt for vold, våbenbesiddelse, trusler og narkokriminalitet.
Han har i årevis opført sig som en fjende af det Danmark, han fik mulighed for at blive en del af, og derfor har vi stor forståelse for ønsket om at sende et klart signal: Danmark er ikke et fristed for dem, der bevidst og systematisk modarbejder vores samfund og værdier.
Men vi er uenige i vejen, der vælges, for behandlingen.
For med dette lovforslag går vi fra princip til person, fra rammer til enkeltsager, og det er en farlig vej.
Vi mener ikke, at Folketinget skal begynde at fratage statsborgerskab ved konkret lovgivning om enkeltpersoner.
Det er ikke Folketingets opgave at agere domstol.
Det er ikke vores opgave at fastsætte eller skærpe straffen for en bestemt person.
Vores opgave er at sætte rammerne og så overlade det til domstolene og myndighederne at bruge dem.
Det er det, der beskytter alle danskere, også når vi står over for dem, vi med rette kalder for fjender af det danske samfund.
Vi ønsker en stærk og konsekvent retsstat, men en retsstat må aldrig blive drevet af enkeltsager, for så svækkes den, uanset hvor gode intentionerne måtte være.
Fasar Abrar Raja hører ikke hjemme i Danmark.
Men vi må sikre, at vores svar på den slags sager er principielle, gennemtænkte og gælder for alle – ikke kun dem, vi i dag er enige om.
Af den grund kan vi ikke støtte dette beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Frederik Vad (S), 2025-04-25:
Som ministeren sagde: Det er regeringen sådan set også interesseret i, og derfor har statsministeren jo sat sig for bordenden i den her diskussion.
Min påstand vil være – og det kan være, at jeg tager fejl – at når vi når til folketingsvalget, hr. Peter Kofod, vil den her regering – nu må vi se – være den regering, som har gjort allermest for at få ændret på det her konventionsregime, i danmarkshistorien.
Peter Kofod (DF), 2025-04-25:
Men det er ikke TV 2, det er ikke Danmarks Radio, det er ikke medierne – det er Folketingets medlemmer, der må træffe den beslutning.
Det, som regeringen så siger – og det var det, ordføreren sagde i sin ordførertale – er, at nu skal vi også gøre noget for at tage nogle sociale ydelser fra folk.
Ja tak, det kunne vi godt tænke os kom til at ske, men vi kunne sådan set også godt tænke os, at vi tog nogle statsborgerskaber fra folk, som ikke skal være her.
Frederik Vad (S), 2025-04-25:
Vi vil ikke stemme for det her forslag, fordi det her forslag ikke løser problemerne knyttet til den tredje erkendelse.
Det her forslag skaber en ny praksis her i Folketingssalen, hvor dokumentarhold på DR og TV 2 eller andre medier sender dokumentarudsendelser i fjernsynet, og så kan det være de udsendelser, der afgør, hvilke personsager der skal herned i Folketingssalen, hvor vi på et uoplyst, ufuldstændigt grundlag skal træffe nogle beslutninger vilkårligt.
Det handler om, hvilken præcedens vi ender med at skabe som Folketing, og hvem det er, der ender med at beslutte, hvilke navne der skal herned og præsenteres for hele Folketingssalen.
Peter Kofod (DF), 2025-04-25:
Tak for det.
Jeg bed mærke i, at meget af ordførerens argumentation handlede om alt muligt, oppositionen gjorde.
Det her handler jo ikke om det, oppositionen gør.
Hr. Frederik Vad er der som socialdemokrat.
Det handler om alt det, som Socialdemokratiet desværre gør forkert, for Socialdemokratiet afviser jo det her lovforslag i dag.
Det er da en kæmpe fejl.
Det, som jeg synes Socialdemokraterne gør forkert, er jo, at man taler om oppositionen i stedet for at tale om sig selv.
Nu har man haft magten i 5 år – og jeg er helt med på, at man sidder i regering med Moderaterne; jeg er helt med på, at der er benspænd, men i 5 år har I stået i spidsen for det her land, og der er nogle partier, som jeg tror er meget villige, jeg kan i hvert fald sige, at vi har syv mandater, som er ekstremt villige til at hjælpe regeringen eller hjælpe Socialdemokratiet med at føre ting ud i livet, der kan gøre det sværere for folk som Fasar.
Så i stedet for tale om oppositionen, så tal om jer selv: Hvorfor vil I ikke stemme for det her forslag?
Det er da åbenlyst fornuftigt.
Det tror jeg de fleste vil synes.
Frederik Vad (S), 2025-04-25:
Hvis det er gårsdagens debat om det lovforslag – okay, det er det ikke, men der var nogle, der sagde, at det var en lempelse – som handlede om, at nogle kvinder, der er ofre for vold i nogle islamiske ægteskaber, eksempelvis skulle have mulighed for at blive her, så mener jeg ikke, det er en lempelse af udlændingepolitikken.
Men hvis ordføreren mener, at regeringen lemper udlændingepolitikken, så vil jeg gerne tage en diskussion om det.
Og hvis ordføreren har ret i det, så vil jeg da gerne være med til at diskutere, om det skal forandres.
Så må vi jo tage det fra forslag til forslag.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-25:
Skal det forstås sådan, at når regeringen så kommer med et lovforslag, der har til hensigt at afhjælpe nogle problemer, men det har en konsekvens i den anden ende, der betyder en lempelse af udlændingepolitikken, så er det noget, man har accepteret bevidst?
For man lytter jo ikke til det, når det så bliver påpeget fra oppositionens side, at det her er en lempelse af udlændingepolitikken.
Er det, fordi man bevidst accepterer det fra regeringens side i de lovforslag?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-25:
Tak for det.
Hr. Mohammad Rona siger, at han synes, at vi skal passe på med, at vores folkestyre bliver sådan et sted, hvor man bare kan fremsætte forslag, gå op på talerstolen og forsvare dem og så efterfølgende få dem vedtaget.
Der sidder jeg bare og tænker: Men det er jo det, vores folkestyre handler om.
Det er det, der er hele demokratiet.
Det er, at vi kan fremsætte forslag og efterfølgende få dem vedtaget.
Så siger hr. Mohammad Rona, at vi ikke skal behandle enkeltsager.
Der er også blevet tildelt indfødsret gennem tiden til personer på et enkelt lovforslag, hvor der kun har stået et navn.
Så man har kun kvababbelser over fratagelse og ikke over tildeling af statsborgerskab ved lov.
Det er bare der, hvor jeg i mit stille sind undrer mig over, at der er den her dobbeltstandard, i forhold til hvad man synes er ret og rimeligt.
Man har ingen problemer med at give tusindvis af statsborgerskaber hvert eneste år, hvad regeringen jævnligt gør, men man har meget store problemer med at tage statsborgerskabet fra en mand, der er i alvorlig grad har misbrugt danskernes tillid.
Mohammad Rona (M), 2025-04-25:
Tak for ordet, og tak for debatten her.
Jeg har sådan set selv overvejet en del ting i forhold til det her lovforslag.
Jeg vil også starte med at sige, at det sådan rent politisk er udtryk for en frustration over en person, som man ikke bryder sig om, og som har begået alvorlig kriminalitet.
Der ønsker man så fra Dansk Folkepartis side, at det skal medføre den ultimative straf, og det er jo at få frataget sit danske pas.
Jeg synes, der har været mange gode ordførere på talerstolen.
Jeg er sådan set en til en enig i meget af det, Liberal Alliance sagde, men også i det, som hr. Frederik Vad og hr. Hans Andersen sagde.
Jeg er en til en enig i, at vi skal passe på med, at vores Folketing og talerstolen ikke bliver sådan et sted, hvor man bare kan komme op og så lige slynge et eller andet forslag ud, og så bliver det vedtaget eller ikke vedtaget.
Jeg synes, det er ret vildt, at vi står her i dag og skal behandle en enkelt mands statsborgerskab.
Vi er jo alle sammen enige om – og jeg tror også, Enhedslisten er det – at det her på mange måder er en skidt person.
Det er det, og det er vi også enige i.
Men at stå heroppe og behandle en enkeltperson synes jeg er ret vildt i forhold til de retsprincipper, som vi i Danmark i hvert fald slår os rigtig meget op på.
På den anden side er grunden til, at jeg sagde det, jeg startede med at sige, om, at man lige skal læse det her et par gange, jo også, at jeg har mødt nogle af de her typer gennem min opvækst, gennem min barndom.
Nogle af dem blev venner, nogle af dem blev ikke venner, og nogle af dem blev bekendtskaber.
Det forstår jeg sådan set godt.
Det kan jeg godt give et point for.
Men jeg kan ikke give point for, at vi står og behandler en enkeltsag heroppe.
Det kan jeg ikke.
Det er en person, der har udnyttet Danmark på alle mulige måder.
Det kan man læse i lovforslaget, og det er sådan set også blevet sagt af alle ordførere.
Men i sidste ende, når jeg skal trykke på knappen, så tænker jeg, at retsprincipperne vil stå over de ting, han har lavet.
Der er jo også sådan i dag i Danmark, at hvis han er til fare for statens vitale sikkerhed, får han frataget sit statsborgerskab.
Ministre kan også godt fratage nogen et statsborgerskab.
Men jeg synes, at det er alvorligt, når vi står her og skal behandle en enkeltsag set i lyset af det retssystem og de retsprincipper, vi sådan set har i Danmark, som vi skal værne om, og som vi er nogle af de allerbedste i verden til at værne om.
Tak for ordet.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-25:
Jeg er som sagt ikke uenig i, at vi skal frakende mange flere, end vi gør i dag, særlig i forhold til at vi jo mener, at der er visse grupper, altså folk, der har begået personfarlig kriminalitet, som vi ikke mener, hvis de er blevet tildelt statsborgerskab, skal kunne bevare det.
Men det er jo domstolene, der skal afgøre, hvorvidt de så er der, hvor vi mener, at vi kan frakende dem det.