runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-03-12:
Jeg ved så ikke, hvor det fører spørgeren hen, altså at sidde og se ting smuldre, hvor man siger: Det smuldrer, og det er trist.
Jeg synes jo, vi skal anstrenge os for at undgå, at ting smuldrer.
Jeg hæfter mig f.eks. ved, at da den nye amerikanske NATO-ambassadør var i høring i senatet her for ganske nylig, blev der ikke sat nogen grundlæggende spørgsmålstegn ved NATO-alliancens artikel 5 eller andet, altså et stærkt commitment.
Og så var det i øvrigt ledsaget af et kendt amerikansk synspunkt, som også var der under den forrige administration, administrationen før den og administrationen før den, om, at der skal være en anden byrdefordeling, og at Europa eller de andre NATO-allierede skal træde mere i karakter, og det skal vi respondere på.
Det er klogt at gøre, uanset om man tænker et worst case-scenarium, altså køber spørgerens idé om, at det hele smuldrer, eller om man som jeg tænker, at hvis vi tager de skridt, er det noget, der kan bidrage til, at vi kan fastholde et stærkt transatlantisk samarbejde.
Sascha Faxe (ALT), 2025-03-12:
Vi står i en situation, hvor der er mange af de internationale spilleregler, som vi ikke har tilfælles med USA.
Der er masser af traktater og aftaler, vi ikke har underskrevet.
De har også en masse lovgivning, som vi ikke nødvendigvis er enige i.
Jeg er nysgerrig på, hvad man fra regeringens side ser som rygraden i at være sikker på, at det her faktisk er et arbejde, man kan arbejde videre med.
Jeg griber lidt efter, hvor holdepunkterne er, for jeg ser, at der er mere, der smuldrer, end der er at holde fast i.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-03-12:
Det er en meget, meget spændende debat.
Den er jo svær at folde ud inden for rammerne af en spørgetime, og det ville selvfølgelig også være lidt uartigt bare at stå og henvise til et Deadlineinterview, jeg gav for et par dage siden, for det her fortjener jo nogle flere ord.
Jeg har den tilgang til livet, at man er nødt til at forholde sig til realiteterne.
Jeg er ikke amerikansk præsident, men hvis jeg var, ville jeg gøre tingene anderledes end den nuværende.
Men vi må forholde os til det, og det gør vi så.
Der tror jeg, det bedste, man kan sige, er, at alt, hvad vi ser i øjeblikket, kalder på et Europa, der træder mere i karakter i alle dimensioner.
Det handler om sikkerheden, og det handler om vores engagement ude i verden.
Jeg kommer lige fra et møde med UAE's udenrigsminister, hvor vi diskuterede hele situationen i Mellemøsten.
Der er en stor opgave for Europa, og den er ikke blevet mindre af det, vi ser i Washington i øjeblikket.
Sascha Faxe (ALT), 2025-03-12:
Og tak til ministeren.
Jeg er nysgerrig på noget.
Jeg hører jo, hvad der bliver sagt, i forhold til at vi har et fælles grundlag, også historisk, og at vi i dag også står med noget, der går ud over samhandel.
Men jeg er også nysgerrig på, at vi står i en situation, hvor den amerikanske præsident åbenlyst sætter spørgsmålstegn ved det og udfordrer en masse af de internationale spilleregler, som vi jo har tilfælles med USA, men også har globalt set, og hvordan vi så står i det.
Er regeringen ikke bekymret for, at den nære alliance med USA kan udvandes, hvis den amerikanske administration går i en mere nationalistisk og isolationistisk retning?
Og hvordan vil regeringen konkret sikre, at Danmarks udenrigspolitik fortsat bliver baseret på vores kerneværdier og det, vi står for, når selv det, vi har opfattet som vores vigtigste samhandelspartner og vores vigtigste allierede, går i en anden retning ret dramatisk og ret hurtigt?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-03-12:
Tak for det.
Det ligger jo meget i forlængelse af den ordveksling, der lige har været mellem spørgeren og forsvarsministeren, og jeg er jo sådan set selvfølgelig dækket ind af alt, hvad forsvarsministeren har sagt, og skal ikke gentage det, men sige, at jeg anerkender, at der er tegn på, at vi lever i en ny epoke i forhold til internationalt samarbejde og USA.
Det har jeg også søgt at italesætte alle steder, hvor jeg har talt gennem det seneste stykke tid, i forskellige interviews m.v.
Det er en ny normal, hvor ting, vi tog for givet – fred, multilateralisme, fri bevægelighed og globalisering – er udfordret, og det er helt åbenlyst, at præsident Trump, har et andet sprog, nye metoder og først og sidst måske en meget mere sådan transaktionel tilgang til international politik.
Det skal vi selvfølgelig tage bestik af, og juryen er jo inde og ude, tror jeg man må sige; det ville være useriøst at sige andet.
Det rokker ikke ved, at vi intet ønske – som i intet ønske – nærer om at drosle ned for det transatlantiske samarbejde.
Det har både Europa og USA haft stor gavn af i mange, mange år og jo accelereret siden anden verdenskrig.
USA garanterer ultimativt Danmarks og NATO's sikkerhed, og det betyder ikke, at alliancen ikke skal udvikle sig.
Det er fortsat vigtigt, at der er et stærkt forhold til USA, men det er også åbenlyst, at det bl.a. hviler på, jf. det transaktionelle, at Europa tager et større ansvar for vores eget forsvar og egen sikkerhed.
Vi skal være stærke for at være relevante.
Med alt det her sagt er det jo også helt åbenlyst, at der er mange steder, hvor vi har en til en sammenfaldende interesser med USA.
Vi har en omfattende samhandel; det var jo faktisk under den første præsident Trump, at USA blev løftet op til at være Danmarks største eksportmarked.
Vi har stærke historiske bånd.
Vi har stærke kulturelle bånd.
Der er fortsat meget mere, der binder os sammen, end der adskiller os.
Det er jo en analyse, vi også selv har.
Det er en drøm om et lavspændingsområde, som er udfordret af en virkelighed, der ser lidt anderledes ud med russisk militarisering, og det skal vi jo så samarbejde om, og det skal vi selvfølgelig gøre med afsæt i vores egne værdier.
Sophie Løhde (V), 2025-03-12:
Det, der er det afgørende for mig, som jeg også siger i min indledende besvarelse, er, at når man er retspsykiatrisk patient, skal man også anbringes i retspsykiatrien.
Vi har indhentet oplysninger fra Danske Regioner, som sådan set meget klart siger, at du sagtens kan finde nogle eksempler på, at retspsykiatriske patienter har et behandlingsforløb i almenpsykiatrien, hvor det fungerer hensigtsmæssigt i dag.
Der, hvor det er et problem, er, hvor man begynder at anbringe retspsykiatriske patienter i almenpsykiatrien, fordi der mangler kapacitet, der mangler pladser.
Det er et regulært problem, og det er også derfor, at jeg i dag står og siger meget klart, at det også er et resultat af, at psykiatrien har været stedmoderligt behandlet igennem for mange år.
Der er behov for at investere massivt i kapacitetsopbygningen, herunder også i forhold til retspsykiatrien, hvor der heldigvis også har været taget en række initiativer her i de seneste år i forhold til også at få sat fokus på at få opbygget kapaciteten i retspsykiatrien.
Katrine Daugaard (LA), 2025-03-12:
Mener ministeren, at det er passende af Det Danske Filminstitut at bruge 62.492 kr. på en afskedsreception i kølvandet på skandaleprojektet »Filmtaget«, som har efterladt instituttet med stor gæld og behov for at afskedige medarbejdere og skære i aktiviteter?
Sophie Løhde (V), 2025-03-12:
Jeg vil gerne starte med først og fremmest at udtrykke min store medfølelse med familien til den kvinde, der blev dræbt tilbage i 2021.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at mennesker, der indlægges i psykiatrien, også skal kunne føle sig trygge.
Det gælder sådan set hele psykiatrien, men jeg er også nødt til at sige ligeud, at psykiatrien igennem alt for mange år har været underprioriteret.
Og det er jo ikke mindst tragiske hændelser som dem her, der understreger, hvor vigtigt det også er, at vi sørger for at sikre, at psykiatrien bliver løftet, for tilstrækkelig kapacitet – herunder i retspsykiatrien – er helt, helt afgørende i den her sammenhæng.
Det er jo også baggrunden for, at vi fra regeringens side har ingangsat et historisk stort løft af psykiatrien.
Alene i år tilfører vi knap 600 mio. kr. ekstra.
I de kommende år løfter vi psykiatrien yderligere, og med den kommende 10-årsplan betyder det, at psykiatrien over en 10-årig periode vil blive løftet med 4,6 mia. kr.
Det svarer til et løft på 35 pct.
Jeg tror, at bortset fra forsvarsområdet er der ikke mange andre områder, der kan se ind i så stort et løft.
Vi vil snart fra regeringens side præsentere vores udspil til en samlet 10-årsplan for psykiatrien og invitere til forhandlinger herom, hvor jeg også håber på et godt og konstruktivt samarbejde med ordføreren.
Afslutningsvis vil jeg bare understrege, at selv om jeg ikke kan gå ind i den konkrete sag, må udgangspunktet være, at retspsykiatriske patienter anbringes i retspsykiatrien.
Ud fra det, der har været offentliggjort om sagen i pressen, kan jeg forstå, at det ikke har været tilfældet.
Derudover kan jeg også forstå, at Styrelsen for Patientsikkerhed efterfølgende har undersøgt visitationen af retspsykiatriske patienter i Region Sjælland, og at de tilbage i juni 2024 vurderede, at der efterfølgende var kommet betryggende rammer for visitationen i Region Sjælland.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-03-12:
Det korte svar er nej.
Mattias Tesfaye (S), 2025-03-12:
Ja, den nye ordensbekendtgørelse giver skolerne nogle flere muligheder, men jeg mener ikke, vi er i mål endnu.
Der er jo bl.a. opstået en diskussion, eller der har faktisk været det igennem nogle år, omkring det, man kalder fysisk guidning, og der er bl.a. en professor, en juraprofessor, tror jeg – Jørn Vestergaard – som har skrevet lidt om det.
Det er også noget af det, jeg selv har været lidt inspireret af, og det er også derfor, jeg har bedt ministeriet om at se på, om vi har behov for nogle egentlige lovændringer for at få et mere klart juridisk grundlag for personalet på skolens muligheder for også at gribe ind og agere og undgå, at det ikke stikker fuldstændig af.
Der er vi ikke helt i mål
Det medgiver jeg.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-03-12:
Måske skal jeg gå til noget lidt mere konkret om lovgivning, og hvad man kan lave af indsatser.
Er ministeren enig i, at lærere bør kunne gribe ind ved vold, og at de har en klar hjemmel til at kunne stoppe volden, uden at de risikerer ansættelsesmæssige konsekvenser?
Det er jo et menneskeligt vilkår ikke altid at kunne gøre sit bedste.
Men et andet problem, der også har været skadeligt for Munkevængets Skole, er den store berøringsangst, der også er.
Som eksmuslimen Mustafa “Musse” Sayegh også har råbt op om, så er det til hinder for, at man kan skabe en en tryg skole uden vold og social kontrol.
Hvad vil ministeren gøre for at komme den her berøringsangst til livs, som der er i nogle skoleledelser og i nogle forvaltninger?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-03-12:
Er ministeren klar til at gentage spørgeskemaundersøgelsen fra Gallup fra 2023 for at høre, om betjentene fortsat vasker sager?
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-03-12:
Jeg er ikke enig i, at børn altid gør det så godt, som de kan.
Det er vel derfor, vi opdrager på børn, at vi har pædagogik, og at vi interesserer os for at hjælpe børn med at bringe dem i en situation, hvor de oftere gør det så godt, som de kan.
Jeg er også far til tre, og jeg kan i hvert fald sige, at mine egne børn ikke altid gør det så godt, som de kan.
Jeg kan så forstå, at der bliver lagt lidt forskelligt i det, men hvis man lægger det i det, at problemet altid er på skolen, og at det aldrig er noget, man skal arbejde med hos barnet selv, så er jeg i hvert fald uenig.
Det er jeg enig i.
Jeg kan så oplyse ministeren om, at jeg kender lidt mere til Munkevængets Skole, for jeg gik der selv i et halvt år og har nogle ikke så rare oplevelser derfra.
Men vi ved jo ikke så meget om volden i den danske folkeskole.
Vi ved, at det er et stigende problem, og at lærere, der arbejder på skoler med flere tosprogede elever, beretter om mere vold.
Jeg mener, at der er noget lovgivning, der skal strammes op, og vi politikere skal gøre alt, hvad vi kan, for at bakke de skoleledelser, lærere og pædagoger osv. op, som kæmper for at komme den her vold til livs ude på skolerne.
Men alligevel er der altså kommuner, der modarbejder det her, nemlig ved at indføre det her nye børnesyn.
I Kolding Kommune har man indført det børnesyn, at alle børn gør det bedste, de kan.
Det lyder måske meget fint i teorien, men i praksis betyder det, at det bliver en undskyldning for at imødekomme dårlig opførsel, og at det fratager lærere og pædagoger deres autoritet.
Nogle elever på Munkevængets Skole gør ikke det bedste, de kan, men de har i stedet brug for meget faste og klare rammer.
Er ministerns enig i, at de her børnesyn modarbejder lærerens autoritet?
Hvis ja, hvad er så ministerens besked til de her kommuner?
Mattias Tesfaye (S), 2025-03-12:
Tak for spørgsmålet.
Det korte svar er nej, men jeg tænker, at vi vel også står her for, at der skal komme et længere svar.
Vold og udadreagerende og grænseoverskridende adfærd i klasseværelset og skolegården er selvfølgelig uaccebtabelt; det gælder, ligegyldigt, hvordan elevsamensætningen er på skolen.
Jeg kender ikke konkret Munkevængets Skole og har aldrig besøgt den, men det er klart, at både elever og personale i hele landet skal kunne føle sig trygge og skal kunne møde trygt i skole og ikke være bange for at blive mødt med nedværdigende behandling eller trusler.
Det er også derfor, at vi har justeret ordensbekendtgørelsen, som trådte i kraft her den 1. januar i år.
Justeringerne skal give skolerne de nødvendige redskaber til at gribe ind, når der opstår situationer med vold, udadreagerende eller grænseoverskridende adfærd.
Der er f.eks givet øget fleksibilitet til, at skoleledere kan hjemsende elever, og det er blevet lettere at overflytte en elev til en anden skole, hvis det er det, der er det rigtige at gøre.
Det er nogle artikler, der viser, at vi nogle steder fortsat har en stor opgave med at integrere familier fra andre kulturer, også selv om vi er kommet langt – også i skolen.
Folkeskolen skal jo bidrage til, at elever dannes til samfundsborgere, der forstår de værdier og normer, der er grundlæggende for vores samfund, det danske samfund, præcis som folkeskolens formålsparagraf også siger det.
Skoler skal være præget af ligeværd, åndsfrihed og demokrati, og dansk kultur skal være den bærende og dominerende Jeg vil også sige og gentage, at jo mere den danske skoletradition i et lokalsamfund, er truet, jo vigtigere er det at stå fast på netop de værdier.
Tak for ordet.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-03-12:
Tak for det.
Mener ministeren, at det kan være rigtigt, at der skal være skoler i Danmark, f.eks. Munkevængets Skole i Kolding, hvor Koranen styrer klasseværelset, hvor knytnæver og flasker flyver gennem luften, hvis nogen eksempelvis har krænket en anden elevs søster, og hvor muslimer udser sig andre ikkemuslimske elever og udsætter dem for nedværdigende behandling, vold og trusler?
Mattias Tesfaye (S), 2025-03-12:
Der er jo masser af de forslag, de har lagt frem, som vi allerede har gennemført – vi har afskaffet uddannelsesparathedsvurderingen, og vi vil have en ny karakterskala.
Der er masser af ting.
Og noget af det, der i den grad koster penge, er jo noget, vi har aftalt i fællesskab, nemlig at der skal afsættes over 100 mio. kr. til at få børn fra lavindkomstfamilier på efterskole.
Det er jo et af de virkelig dyre tiltag, de har.
Så selv om jeg piller nogle af finansieringsforslagene ud, bl.a. fordi vi ikke ønsker flere børn i indskolingen pr. klasse, så er der heldigvis også andre steder, hvor der kan komme noget økonomi fra, bl.a. fra epx-aftalen, som jo er med til at finansiere et af de dyreste tiltag, de lægger frem, og som jeg selv tror er noget, der virkelig vil kunne bidrage, fordi vi i dag kan se, at der er en social ubalance blandt de elever, der starter på efterskole.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-03-12:
Ja, jeg har nemlig selv været med til at udfærdige noget af den undersøgelse, da jeg ikke mener, det er nok med regeringens egen interne undersøgelse af det her.
Så jeg er sådan set rigtig glad for det, der sker hos Statsrevisorerne.
Men det, mit spørgsmål går på her, er den her gallupundersøgelse.
Man kan sige, at virkeligheden har indhentet os lidt, fordi Statsrevisorerne netop laver den her undersøgelse, som ministeren ikke har villet bidrage til, men derfor kan det jo stadig væk godt være relevant at spørge ind til den her spørgeskemaundersøgelse.
Den gallupundersøgelse viser, at 50 pct. af betjentene siger, at de henlægger reelle sager, og 25 pct. siger, at de henlægger sager med kendt gerningsmand.
Så hvorfor mener ministeren ikke, det har været relevant at spørge ind til betjentenes egne oplevelser her, altså om de konkret kender de vaskemetoder, som er blevet nævnt af DR?
Jeg har personligt gjort et stykke arbejde for at få afklaret, at det vil tage 3 uger at få den lavet.
Den er ret billig; det koster 26.000 kr., og det er nok noget mindre ressourcetungt at lave sådan en undersøgelse end det tilsyn, som ministeren vil lave.
Nu er spørgeskemaundersøgelser jo også et anerkendt akademisk undersøgelsesredskab, så jeg tænkte, vi kunne få en hurtig genvej til at finde ud af, hvor problemerne ligger
Så hvorfor er det, at ministeren har valgt at lave en snæver undersøgelse og ikke en spørgeskemaundersøgelse, som i virkeligheden kunne afklare tingene for os noget hurtigere?
Tak for det.
Nu sluttede ministeren af med at sige, at man ville kigge på den grovere økonomiske kriminalitet, og det er jo her, man skal spidse ører – for måske skulle man kigge på det, der ikke er grovere økonomisk kriminalitet og se, hvordan man prioriterer det.
Derfor vil jeg egentlig godt spørge om noget.
For ministeren har afgivet nogle svar til mig, nogle folketingssvar, hvor han bl.a. siger, at henlæggelser godt kan bero på tabets størrelse, altså hvor mange penge man har mistet i en konkret økonomisk svindelsag.
Altså, hvis politiets prioriteringer skal være synlige for borgerne, kan man så sige, at borgerne ved, hvornår deres sager vil blive efterforsket, når det handler om it-økonomisk kriminalitet, som ikke er grov?
Peter Hummelgaard (S), 2025-03-12:
Tak for ordet.
Og igen tak til spørgeren for spørgsmålet.
Det er jo klart, at den seneste tids kritik af politiets sagsbehandling tyder på, at det ikke i alle tilfælde er lykkedes at kommunikere tydeligt nok om politiets prioritering af sager.
Det er jo netop også derfor, at jeg har tilkendegivet, at det er vigtigt med åbenhed om prioriteringerne fra politiets ledelse over for både borgere og medarbejdere.
Det er også baggrunden for, at Rigspolitiet har indledt drøftelser med politikredsene om politiets kommunikation om prioriteringer af politiets ressourcer i forhold til både borgere og medarbejdere.
Rigspolitiet vil have et skærpet ledelsesmæssigt fokus på det, og det kan jeg naturligvis kun bakke op om.
Samtidig har vi efter min mening jo også et politisk ansvar for at sikre tydelighed om, hvordan politiet skal bruge sine ressourcer.
Det er netop også i det lys, at vi i forligskredsen ved indgangen til 2024 gennemførte en markant forenkling af målsætningerne for straffesagsbehandlingen hos politiet og anklagemyndigheden, og her er vi som bekendt gået fra syv målsætninger om sagsbeholdninger og sagsbehandlingstider til to overordnede politiske målsætninger om sagsbehandlingstider.
Målsætningerne er offentligt tilgængelige.
Ændringen fra syv til to målsætninger har været med til at mindske detailstyringen over for politikredsene og har givet et større lokalt handlerum.
Ændringen har samtidig sikret, at målene er blevet mere meningsfulde for borgerne, da der i højere grad kommer fokus på den sagsbehandlingstid, borgerne oplever, særlig i de mest alvorlige straffesager.
Jeg synes kun, det er oplagt, at vi i de kommende forhandlinger om en ny flerårsaftale igen ser på styringen af politiet og anklagemyndigheden, og at vi i øvrigt drøfter politiets og anklagemyndighedens sagsbehandling og prioritering af ressourcer.
Det er en proces, vi starter op i det her forår, og noget, jeg ser frem til.
Tak for ordet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-03-12:
Ministeren har ved flere lejligheder i forbindelse med politiets vask af sager sagt, at politiets prioriteringer skal være kendte for borgerne, mener ministeren, at de er det?
Peter Hummelgaard (S), 2025-03-12:
Men den del er heller ikke korrekt, fordi det jo er en del af setuppet og i øvrigt også af, hvad der er aftalt, at man i fase to netop skal rette lygten hen på den it-relaterede økonomiske kriminalitet af grovere karakter.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-03-12:
Men jeg mener, at en af udfordringerne er, at ministeren netop peger lygten derhen, hvor der er mindst at finde, nemlig på den personfarlige kriminalitet.
Jeg ved godt, der har været en enkelt case omkring det, men ministeren ved sikkert ligesom jeg godt, at der, hvor det virkelig er relevant også at kigge ind, er i den it-økonomiske kriminalitet.
Men ministeren har jo lige præcis designet sit tilsyn, så vi ikke får kigget ind i det her, og mon ikke det er, fordi ministeren godt ved, at her ligger et problem.
Peter Hummelgaard (S), 2025-03-12:
Men med al respekt, fru Karina Lorentzen Dehnhardt, er det jo ikke korrekt, hvad der bliver sagt.
Når vi iværksætter en tilsynsundersøgelse, er det jo et af de væsentligste værktøjer, som myndighederne har i værktøjskassen for at afdække, hvorvidt der har været usaglig sagsbehandling.
Vi er skridtet videre end sådan en gallupspørgeskemaundersøgelse, fordi vi lægger til grund, at det, som Danmarks Radio beretter, og det, der bliver sagt, kan der være noget om snakken om, og så er det næste skridt jo nemlig at undersøge, om der så har været tale om usaglige hensyn i forbindelse med sagsbehandlingen, og at det derved har været i strid med retsplejeloven.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-03-12:
Ja, det er rigtigt, at virkeligheden nu har overhalet ministerens undersøgelse, men det er jo ikke ministerens skyld, kan man sige.
Det er jo faktisk, fordi vi har været nogle partier, som har været optaget af at få det her undersøgt og derfor har indbragt en anmodning for Statsrevisorerne.
Ministeren sagde på et meget tidligt tidspunkt, da vi havde det første samråd, at han ligesom ikke ville kaste sig ud i en spørgeskemaundersøgelse, og ovenikøbet vil han jo gerne undersøge et snævert område, men f.eks. ikke it-økonomisk kriminalitet, som måske er det sted, hvor der bliver vasket flest sager, har jeg en formodning om.
Så kunne det ikke have været relevant at få lavet den her undersøgelse?
Jeg ved godt, at den nu kommer et andet sted fra, men hvorfor er det, at det har været ministeren så magtpåliggende at blokere for den?
Peter Hummelgaard (S), 2025-03-12:
For det første synes jeg jo, at virkeligheden rigtig nok, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt siger, har overhalet det her spørgsmål inden om, for nu har Statsrevisorerne jo valgt at iværksætte en sådan undersøgelse.
Af den årsag ville det jo være mærkværdigt, hvis Justitsministeriet skulle lave en fuldstændig tilsvarende undersøgelse.
Derudover har jeg hidtil lagt til grund, at det, vi hører i DR's udsendelser, det, som betjente udtaler i den forbindelse, rejser så alvorlig en kritik, at vi er forbi det punkt at skulle ud og spørge betjentene, og at vi i virkeligheden skal tage det alvorligt.
Og den måde, vi kan tage det alvorligt på, er ved at lave en tilsynsundersøgelse, der skal afdække, hvorvidt der er foretaget usaglig sagsbehandling og dermed ulovlig sagsbehandling i forbindelse med henlæggelse af sager.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-03-12:
Prioritering er jo en politisk opgave; det er jo derfor, politikere er her – det er for at lave prioriteringen mellem områder, og hvad vi synes er vigtigt.
Når man nedsætter en kommission, er det jo for at få et fagligt input om, hvad der vil være de vigtigste indsatser at gennemføre.
Jeg er helt enig i, at vi, når nu vi har fået afvist de her skæve og lidt skøre finansieringsforslag, så diskuterer nogle af de 35 anbefalinger, men jeg har også bare indtil videre hørt ministeren sige, at der ikke er nogen nye penge på området, og at der ikke kommer en masse penge til at implementere det her, og så kommer der jo ikke til at ske noget.
Hvilke af de 35 anbefalinger vil regeringen rykke på?