Pelle Dragsted (EL), 2023-05-15:
Tak for det, formand.
Den finanslov, som vi vedtager i dag, er ikke den finanslov, som flertallet i det her land har brug for.
Det er en finanslov, der på de mest afgørende områder ikke løser opgaven og svigter de udfordringer, vi står over for.
Og den står på den måde i skarp kontrast til meget, der er blevet sagt under valgkampen, som jo egentlig bare ligger et halvt års tid tilbage.
Under valgkampen var alle enige om, at vi stod med den største udfordring for vores generation nogen sinde, og at det var klimaet.
Det blev der talt om fra stort set alle partiers side, ikke mindst fra regeringspartiernes side.
Og derfor kunne man måske også forvente, at der, når vi så vedtager en finanslov, ville være store, nye initiativer, der kunne få os i mål med klimamålene.
Men det er der jo ikke i det her finanslovsforslag.
Det går på mange måder den forkerte vej, når vi kigger på udledninger fra betydelige sektorer, og vi har jo fået den meget kedelige information fra Klimarådet, at vi er ved at misse 2025-målet, altså at vi ikke når det mål, som vi faktisk har aftalt herinde og vedtaget ved lov at vi skal nå, og som er helt nødvendigt, for at vi lever op til Parisaftalens mål.
Er det at sætte nye, ambitiøse handlinger i gang?
Nej, det er, at vores energiminister går ud og sår tvivl om 2025-målet – går ud og siger, at det måske heller ikke er det vigtigste; det vigtigste er 2030-målet.
Og lur mig, om man ikke, når vi når frem mod 2030-målet, så siger: Ahr, mon ikke det vigtigste er 2040-målet?
Og det går ikke, for det er det, vi udleder nu i de her år, der afgør, om vi får en overophedet klode.
Den hockeystav, som man sagde man havde dræbt, skal være dræbt, og det betyder, at der skal leves op til 2025-målet.
Og det gør man ikke noget for skal ske med den her finanslov.
En anden ting, der blev talt meget om under valgkampen, var vores velfærd, altså forholdene ude i vores daginstitutioner, på vores plejehjem og i vores sundhedsvæsen, som vi jo alle sammen godt kan se er uholdbare.
Men alligevel er der jo slet ikke tilstrækkelige investeringer på den her finanslov.
Kigger man på det, er man jo faktisk inde at have en negativ realvækst i det offentlige forbrug i år.
Det er jo det modsatte af at investere i vores velfærd.
Jo, hvis det var det eneste, vi gjorde.
Men hvis vi samtidig trak aktivitet ud af økonomien andre steder, f.eks. ved at beskatte dem, der tjener på inflationen, jamen så havde vi kunnet investere massivt i vores velfærd og give en hjælpende hånd til dem derude, der lige nu knokler under helt urimelige vilkår for at holde velfærden gående, altså vores offentligt ansatte.
Jeg tror ikke, der var et valgmøde under sidste folketingsvalg, hvor Socialdemokratiet ikke talte om erhvervsskolerne.
Og nu vedtager vi altså en finanslov, samtidig med at der er 800 medarbejdere på landets erhvervsskoler, som kan se frem til en fyreseddel.
Det er jo en kæmpe katastrofe.
Og her kan man altså heller ikke forvente nogen hjælp fra den finanslov, som vedtages nu.
Trivselskrisen er en anden krise eller udfordring, som blev drøftet meget under valgkampen i stort set alle valgmøder.
Der var ikke grænser for alt det, man ville gøre.
Der bliver afsat nogle småpenge til noget med nogle studenterrådgivninger, men jeg tror, at vi alle sammen godt ved, at det er fuldstændig utilstrækkeligt.
Når vi kigger på inflationen, er det, man gør med den her finanslov, jo dybest set, at man lader store grupper i vores samfund sejle deres egen sø, f.eks. førtidspensionister og studerende, fordi deres overførselsindkomster bliver reguleret med flere års forsinkelse – med 2 års forsinkelse, men først skal lønudviklingen jo også lige komme.
Det betyder, at de her grupper har haft et reallønstab eller et realforbrugstab på 10 pct., og det er altså grupper, som i forvejen har svært ved at betale.
Man er ikke rig, hvis man er førtidspensionist eller studerende i det her land.
Man kan lige akkurat klare sig, og når man så pludselig mister 10 pct. af sin købekraft, kan man ikke klare sig længere.
Er der så hjælp til dem?
Nej, der er heller ingen hjælp.
I stedet for lægger regeringen nu op til at gøre 14.000 arbejdsløse endnu mere fattige i de kommende måneder.