runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-05-10:
Tak for det.
Altså, jeg må sige, at det faktisk er ubærligt, at der står en minister, som ikke tør tage teten, som ikke tør gå forrest.
Hvordan skal skolelærerne så kunne gøre det, hvis ministeren og vi fra Folketinget ikke kan bakke op om det her?
Det må være umådelig svært at sidde og høre på udeomkring.
Og jeg bliver nødt til at spørge ministeren, om det, der er den egentlige baggrund, er angsten og skrækken for islamisterne, i forhold til at de igen skal reagere, som de gjorde?
Er det den skræk, vi underlægger os ved ikke at gøre det her?
For som det lige netop er blevet nævnt, gjorde vi det i forhold til at hjælpe jøderne.
Hvorfor i alverden kan vi ikke hjælpe her?
Altså, jeg kan desværre kun konkludere, at det er en skræk for, at islamisterne endnu en gang vil få overtaget og true os, skræmme os, lave terror, hvis man gør det her fra Folketingets side.
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-10:
Jeg er enig i, at det danske samfund og skiftende regeringer har undervurderet, hvor vanskeligt det er at sikre kulturel integration af mange af de mennesker, der er kommet til Danmark fra en kultur, hvor demokratiet ikke er rodfæstet og ikke lever i folkesjælen på samme måde, som det gør i Skandinavien.
Vi har nok troet, at hvis folk fik et job og lærte dansk, ville de også automatisk tilslutte sig almindelige demokratiske værdier.
Det er der heldigvis også mange – jeg vil også påstå, at det er et flertal – der har gjort, men vi må også bare konstatere, at mere end bare et helt marginaliseret mindretal af indvandrere fra primært Mellemøsten i dag de facto står i modsætning til nogle af de bærende værdier i folkestyret.
Det er jeg enig i at vi har undervurderet.
Det, jeg bare opponerer imod, er forestillingen om, at hvis man tilføjer et krav til lovgivningen om, at man skal undervise i Muhammedkrisen, så er vi kommet nærmere en løsning på de problemer, der er overalt i det danske samfund, inklusive den danske folkeskole.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-10:
Vi skal lovgive, fordi vi har lukket øjnene og sovet i 40 år.
Derfor skal vi lovgive og stå fast på vores ytringsfrihed.
Og hvis regeringen ikke har tænkt sig at beskytte lærerne, som skal stå fast på deres ytringsfrihed, så kan alternativet jo være, at alle vi 179 hurtigt får gennemført, at vi får beskyttelse, og så kan vi gå ud og undervise i det her.
For problemstillingen og det, som er så frygteligt for mig at høre, er, at vi har en regering, som ved, at der er lærere, der er bange og ikke tør undervise, og som så og siger: Så må det være sådan – vi laver en undersøgelse.
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-10:
Alle de problemer, der er i det danske samfund,
findes også i den danske folkeskole, men folkeskolen kan ikke løse alle de problemer, der er i det danske samfund.
Derfor vil jeg godt gentage, at jeg faktisk mener, at Muhammedkrisen er et helt naturligt sted at tage afsæt i, når man skal forklare børn og unge om ytringsfrihed.
Det er helt oplagt og helt naturligt.
Spørgsmålet er, om vi skal insistere på, at det skal være obligatorisk, eller om vi skal give lærerne mulighed for selv at tilrettelægge undervisningen, sådan som de synes giver bedst mulig mening.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-05-10:
Der er jo noget principielt på spil, og det tror jeg ministeren er enig i.
Det handler om, hvad vi står for, og det handler også om, hvad vi ikke står for.
Vi står jo på frihedens og ansvarlighedens grund.
I dag er det sådan, at vi skubber lærerne foran os og staten gemmer sig.
Det omvendte burde selvfølgelig være situationen: at det er staten, der skærmer lærerne, så de kan udøve deres gerning.
Der går man forrest, fordi det er vigtigt.
Men med hensyn til Muhammedtegninger bakker man og gemmer sig bag lærerne.
Kan ministeren forklare mig, hvorledes denne forskel skal forklares?
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-10:
Nu er det med forbehold for, at jeg måske ikke lige kan huske alle detaljer.
Men så vidt jeg husker, var der et overfald på nogle jødiske kirkegårde for nogle år siden, hvor der blev væltet nogle gravsten og lavet noget hærværk.
I forlængelse af det blev der indgået en bred aftale i Folketinget om at beskytte det jødiske samfund i Danmark, og som en af mange beslutninger dér blev det besluttet at justere den del af læreplanen i historiefaget, der handlede om, jeg tror, det var folkestrejkerne under besættelsen, på en måde, hvor jødeforfølgelsen i Danmark kom til at fylde mere.
Det har jeg selv bakket op om, og jeg har selv været med til at støtte og indvi det nye jødiske museum her i København og mener generelt set, at den jødiske del af den danske befolkning er en vigtig del af vores nyere historie og en væsentlig del at undervise i.
Derfor har jeg støttet det.
Det, der er spørgsmålet her, er, om man kan understøtte lærernes ret til at undervise og fastholde deres ytringsfrihed ved at tilføje et ekstra punkt til historiekanonen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-05-10:
Kan ministeren ikke høre, at det skriger til himlen?
Der er jødeforfølgelser, og så handler man.
Der er skolelærere, der bliver tvunget i skjul af muhamedanske fanatikere, og så handler man ikke.
Hvad er forskellen?
Det giver jo ingen mening: Jøderne vil vi gerne støtte, ja tak; skolelærerne, der er udsat for terror fra muhamedanske fanatikere, vil vi ikke støtte, og der gemmer man sig.
Der er ingen.
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-10:
Formålet med historiekanonen er jo at få undervist børn i historie.
Formålet med historiekanonen er at få leveret den del af vores fælles historie videre.
Det er det, der er formålet.
Vi kan godt diskutere, hvad indholdet i de enkelte kanonpunkter skal være, og vi kan også godt diskutere, om der skal flere på eller tages så nogle af.
Det er jo en helt relevant diskussion.
Men når der er, og det anerkender jeg, problemer med, at nogle lærere – en del lærere, tror jeg faktisk – ikke har lyst til at undervise i historiekanonen, skal vi lave politiske tiltag, der hjælper på det problem.
Jeg tror ikke, det vil hjælpe på det problem.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-10:
Jeg tror ikke, at forslaget handler om, at der i Folketinget skal tages stilling til, hvad der præcis skal stå i læreplanen.
Folketinget skal tage stilling til, og det er det, ministeren afviser, at vi fra statens side, fra det officielle Danmarks side, siger, at selvfølgelig kan man ikke gå i skole i Danmark uden at blive undervist i Muhammedtegningerne.
Og nu er det altså snart 20 år siden – som jeg husker det, var det i 2005 – og vi har endnu ikke givet det rygstød til lærerne.
Det vil sige, at i næsten 20 år er der elever i den danske folkeskole, den danske gymnasieskole, som på grund af nogle andre elevers trusler mod lærerne kan gå igennem et helt skoleforløb uden at høre om Muhammedtegningerne.
Det er da totalt uacceptabelt!
Og der må vi bare forvente, at regeringen så har noget andet at sætte i stedet, når man nu stemmer nej til det her – og gerne noget, der kan virke nu.
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-10:
For et par år siden, da den her diskussion kørte sidst, eller forrige gang, den kørte, eller for flere gange siden, var jeg helt tilfældigvis lige sammen med en gymnasielærer, der underviste på et gymnasie i et udsat boligområde.
Han var med i en eller anden facebookgruppe, hvor han diskuterede med kolleger, og han var frustreret over, at der dels var nogle kolleger, der sagde, at der ikke er noget problem her, for han syntes, at der var et problem på det gymnasium, han nu engang underviste på, og dels syntes han, at det var et problem, at der var nogle andre, der mente, at nu skulle der plastres Muhammedtegninger til med tvang ud over alle skoler.
Hans budskab til mig, dengang jeg var udlændingeminister, var, at det, han havde behov for, var faktisk at diskutere med ligesindede lærere, der underviste på gymnasier, der kunne ligge i tilsvarende boligområder af Danmark, for at få en kvalificeret diskussion om, hvordan man insisterer på at undervise i kontroversielle emner. Og det var det, han egentlig mere ønskede staten skulle understøtte ham i, end at man i Folketingssalen skulle træffe beslutning om, hvad der præcis skulle stå i læreplanerne.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-05-10:
Men det betyder så, at vi inden længe kan forvente, at der kommer en lidt mere detaljeret udmelding fra skatteministeren med noget tidsperspektiv og noget planlægning, i forhold til hvornår man kan forvente at være i mål, så vi ikke ender med, at der inden da måske er kommet syv andre domme fra byretten og alle mulige andre steder, som jo kun vil gøre det hele endnu mere indviklet og betyde, at mange af de her bankoforeninger lukker og slukker.
Det er, at de ikke har tiden.
De er ramt af tidspres, og det er jo det, jeg synes jeg har behov for at gøre klart over for ministeren.
Jeppe Bruus (S), 2023-05-10:
Hele Folketinget var enige om en aftale, lige inden jeg blev minister.
Som jeg sagde, har jeg været i gang, og vi kommer også til at beskæftige os med det inden for kort tid.
Men de har jo været i gang.
Da jeg kom til i februar sidste år, ophævede vi aftalen, og der gik jeg jo i gang.
Vi holder jo møder.
Jeg er med på, at det er, før ordførerens parti er til stede i Folketinget.
Men det er jo ikke sådan, at vi ikke har været i gang.
Så er der blevet rejst en række spørgsmål om, hvad vi kunne kigge på, og så sidder jeg og arbejder med det.
Så det er jo ikke sådan, at jeg ikke er i gang.
Derfor må der også være en eller anden form for anerkendelse af det store arbejde, hele Folketinget har lavet, og som man så blev enige om at stoppe.
Så kan jeg godt forstå, at man taler om rettidig omhu, og at der er utålmodighed.
Det har jeg også selv.
Men det er måske også for meget forlangt, at med det arbejde, Folketinget har brugt rigtig lang tid på, skulle jeg i løbet af meget kort tid lige komme op med en helt anden løsning.
Så jeg arbejder på sagen, og jeg tænker også, vi kommer til at gøre det.
Jette Gottlieb (EL), 2023-05-10:
Tak for det.
Jeg spørger ministeren: Hvilke aktuelle planer eller kommende planer har ministeren for at iværksætte et arbejde om en samlet mobilitetsplan, og har ministeren nogle tanker om nogle indledende analyser eller afklaringer, der skal sættes i værk, så vi kan komme i gang med den overordnede mobilitetsplan, som rigtig mange aktører med viden om transport efterspørger?
Thomas Danielsen (V), 2023-05-10:
Tak for det, fru Jette Gottlieb, og tak, fordi du sætter det her vigtige spørgsmål på dagsordenen her i salen.
Det, der er med sådan en mobilitetsplan, er, at jeg faktisk ikke helt ved, hvad det er.
Og hvis jeg spørger spørgeren, som også er transportordfører, hvad det er, vil spørgeren nok have én udlægning af, hvad en mobilitetsplan er, og spørger vi så en anden transportordfører fra et andet parti, vil den ordfører måske have en anden udlægning af, hvad en mobilitetsplan er.
Vi har i hvert fald gjort det, at vi i transportforligskredsen er gået fra hovedsagelig at træffe beslutninger om anlæg til at træffe beslutninger om meget mere sammenhængende mobilitet.
Men vi gør det lidt, hvad skal man sige, ustruktureret i forhold til at have én plan, men jeg er ikke sikker på, at det er en fordel at lave én plan, hvis man skal omfavne så mange partier som muligt i Folketinget.
Vi har f.eks. anlægsprojekter for både biler, cykler og tog.
Inden for kollektiv transport og mobilitet har vi også i vores aftale om infrastrukturplan 2035 sat midler af til grønne busser og grøn flextransport.
Der er den her MaaS-app, som skal forbinde forskellige trafikformer og sikre bedre mobilitet og meget, meget mere.
Vi har også lavet en pulje og givet støtte til eldelebilsordninger osv. og en ny ladeinfrastruktur langs vores statsveje.
Så det er sådan en meget bred sammensætning af mobilitetsfremmende tiltag, vi beslutter i vores aftale om infrastrukturplan 2035.
Dernæst nedsætter regeringen jo et ekspertudvalg, som skal kigge på mobiliteten i forhold til den kollektive transport, når vi taler om trafikselskaber, takststrukturer og alle de her ting.
Så vi laver en masse planer for mobiliteten.
Men om det er én mobilitetsplan, ved jeg ikke, og jeg ved heller ikke, om det er det rigtige at sige, at vi alle sammen i Folketinget skal blive enige om én mobilitetsplan.
Så tror jeg faktisk, at ordføreren ville have svært ved at sætte sig ind i en mobilitetsplan.
Jette Gottlieb (EL), 2023-05-10:
Det er præcis dilemmaet, og mit spørgsmål udspringer jo netop af den måde, vi behandler enkeltdele fra f.eks. infrastrukturplanerne på.
Det er meget ofte helt løsrevet fra andre enkeltdele af de selv samme infrastrukturplaner og helt uden overordnede synsvinkler.
Det er et gennemgående tema i mange af de input, vi får fra eksperter, fra interessenter og fra engagerede borgere, at der er behov for en definering af de helt overordnede målsætninger i forhold til en sammenhængende opfattelse af, hvad formålet er med interaktion i forbindelse med mobiliteten i landet.
Er vi f.eks. i en situation, hvor vi skal til at se i øjnene, at vi af hensyn til klimaet og planetens fremtid skal transportere mindre gods, måske skal bruge mindre eller skal transportere os og ting på helt grundlæggende andre måder, og at det kræver meget mere direkte beslutninger, og at vi derfor ikke kan basere os på nogen af de planer, som vi foreløbig er gået i gang med?
Thomas Danielsen (V), 2023-05-10:
Spørgeren redegør sådan set meget godt for, hvorfor det er svært med én mobilitetsplan, og stiller også et spørgsmål om nogle konkrete dele.
Men vi må bare sige, at det jo er politik.
Jeg er som transportminister interesseret i at sikre så bred opbakning til transportpolitikken i Danmark som overhovedet muligt.
Men hvis jeg insisterer på, at man via én mobilitetsplan skal kunne omfavne al transportpolitik, er jeg bange for, at det vil være en meget lille, smal kreds, der kommer til at sidde og lave transportpolitikken.
Jeg ville være meget ked af ikke at have fru Jette Gottlieb med ved bordet som Enhedslistens transportordfører på en lang række områder.
Det tror jeg at jeg ville savne.
Jette Gottlieb (EL), 2023-05-10:
Det er spørgeren selvfølgelig glad for at høre.
Men vi er f.eks. i den situation, at de planer, der indtil nu har været fremlagt, har bygget på et fuldstændig fast rationale.
Der ligger lige nu fem eller seks store infrastrukturinvesteringer i støbeskeen, der alle bygger på samme rationale og samme regnemaskine, nemlig at vi skal køre mere og mere, og mere og mere direkte på flere og flere veje.
Regnemaskinen fremskriver de seneste års udvikling uden at vurdere, om det er ønskeligt, at det skal fortsætte.
De sidste 30 år er der kommet en million flere biler på vejene.
Er det den udvikling, vi ønsker at fortsætte, og er det det, vi begrunder de pågældende infrastrukturplaner med?
Er ministeren klar til at tage tilløb til en ny grøn mobilitetsplan?
Jeppe Bruus (S), 2023-05-10:
Det er helt fair, og jeg forstår godt utålmodigheden.
Jeg er glad for, at også ordførerens parti var med til at lave den aftale, før jeg blev minister, og jeg er også glad for, at man anerkender, at man selvfølgelig også har et ansvar for så at være med til at sige, at vi så ophæver den aftale.
Det er klart, at der er blevet brugt meget tid på at lave den aftale, der blev lavet, lige inden jeg blev minister.
Derfor vil jeg bare sige, at der faktisk blev lavet et ret grundigt stykke arbejde.
Når det så ikke er det, der vurderes at virke, har jeg også brugt noget tid på at finde ud af, hvad vi så gør.
Jeg vil inden for kort tid indkalde Folketingets partier, så vi kan få løst det her.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-10:
I Nye Borgerlige er vi ikke bange for at sige det, hvis vi har lavet noget, der er noget møg – og der kan man jo så håbe, hvad angår kilometerafgiften på transport, at ministeren er lige så imødekommende, når jeg kalder den noget møg.
Men vil ministeren anerkende, at nogle bankospil foregår i haller, hvor man faktisk udelukkende driver bankospil?
Så det, vi har brug for, er en helt klar regel om, hvor mange af pengene efter udgifter der skal sendes ud til almennyttige formål.
Det må være det, der er pointen, så de har klare regler at gå efter i stedet for at blive fanget i et virvar af regler.
Jeppe Bruus (S), 2023-05-10:
Det er jeg sådan set enig i, men jeg er også nødt til at sige, at i den aftale, hele Folketinget indgik inklusive Nye Borgerlige, var det faktisk præcis det, man lavede regler for.
Jeg tror sådan set ikke, jeg møder nogen modstand, hvis jeg siger, at hvis du alene driver en kommerciel forretning, skal du betale en afgift.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-05-10:
Altså, jeg er født optimist, heldigvis, ellers ville det da også være ærgerligt, kan man sige.
Men jeg synes bare lidt, at vi ikke alle sammen udviser rettidig omhu.
Nu var hr. Kim Edberg Andersen inde på nogenlunde de samme præmisser tidligere som spørger, og det handler jo altså om, at vi i hvert fald så i det mindste må kunne få en klar tilkendegivelse fra regeringen og fra ministeren af, hvornår man så vil gå i gang med de sonderinger, forhandlinger, aftalegrundlag osv., der skal til.
Jeppe Bruus (S), 2023-05-10:
Tak for spørgsmålet.
Igen vil jeg gerne slå fast, at jeg elsker banko, og jeg har slet ikke noget imod, at folk spiller banko.
Jeg synes, man skal spille alt det banko, man overhovedet kan komme af sted med.
Det er en rigtig vigtig aktivitet for mange og jo særlig for vores ældre medborgere, som også har en masse fællesskab i den forbindelse.
Som jeg sagde før i forhold til de konkrete politianmeldelser, kan jeg ikke kommentere på dem, men derfor er jeg sådan set glad for den her mulighed for også at gøre min holdning til bankospil klar.
Det, som jeg er optaget af, er, at vi finder en god løsning i fællesskab.
Hele Folketinget var enige om en løsning, lige før jeg blev minister, og stort set hele Folketinget er så enige om, at det alligevel ikke var den løsning, man synes var god nok, og derfor sagde jeg: Skal vi så ikke starte forfra?
Der var lavet et rigtig grundigt stykke arbejde frem mod den løsning, som netop gjorde det nemmere og mere enkelt at drive et bankospil for alle dem, hvis foreninger ønsker at fremme.
Det har jeg holdt møder om, og Skatteudvalget har holdt møder om det før valget.
Inden for kort tid vil jeg så indkalde hele Folketinget til, at vi kigger på det en gang til.
Det er sådan set det, der er mit mål: Det skal være enkelt og simpelt uden alt for meget bøvl og besvær at drive bankospil, både som god social aktivitet og til at støtte den lokale spejdergruppe eller håndboldklub, eller hvad det kan være.
Hvis du så alene driver en kommerciel forretning, har jeg heller ikke hørt nogen sige, de er uenige i, at man så selvfølgelig skal betale en afgift, for der er forskel på de to ting.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-05-10:
Jeg vil gerne takke for ministerens redegørelse i forhold til den status, der er.
Bekymringen er jo efterhånden groet mange steder, og jeg medgiver også, at hvis vi spoler tiden lidt tilbage til den forrige spørger, vil vi se, at mine spørgsmål nok vil kere sig lidt om nogle af de samme ting.
Det er jo bl.a., hvornår der så kommer til at ske noget.
For begrebet rettidig omhu kunne måske gøre sig gældende i en sag som den her, i og med at der er flere domme, der når at komme over de her anmeldte frivillige bankoforeninger.
Nu er der kommet en dom her i sidste uge over Byens Bedste Banko her i København, men der er jo 37 andre politianmeldelser, og nogle af dem kører også med retslig tvist, bl.a. mod Aarhus og Omegns Banko Center , som er en af de næste på skafottet.
For hvis der falder en dom, gør det jo også ofte sagerne endnu mere komplicerede, og så kan vi i hvert fald ikke komme i mål med en god, mindelig løsning.
Jeg vil ikke anfægte skatteministerens udsagn.
Jeg tror på, at skatteministeren er glad for banko, og det er der rigtig mange danskere der er.
Det er også derfor, bekymringen er stor.
Vi kan spole tiden tilbage til dengang, hvor jeg var mørkhåret – det er mange år siden: Da var det en radikal økonomiminister, der fjernede alle vores spritbåde fra Sønderborg til Kappeln og alle mulige andre steder.
Der var også noget socialt i at komme på tur med spritteren; de er væk.
Og der er det bare sådan, at vi i hvert fald vil være utrolig kede af det, hvis det så ender med, at vi lige pludselig heller ikke har bankoforeninger.
For hvor er den sociale dimension, hvis vi ender der?
Jeppe Bruus (S), 2023-05-10:
Det er jeg jo en til en enig i, og jeg har kun interesse i at fremme det, så der kommer endnu flere, der spiller banko, endnu flere lokale foreninger og endnu flere sociale aktiviteter omkring det, og så det bliver endnu nemmere at arrangere et bankospil, hvor reglerne er klare og enkle.
Derfor var jeg egentlig også glad for, at hele Folketinget havde brugt tid på at lave en aftale.
Jeg forstår godt utålmodigheden, men omvendt er jeg også nødt til at sige, at inden jeg blev minister, havde hele Folketinget brugt tid på at lave en aftale efter et ret grundigt arbejde.
Der var vi så i fællesskab enige om, at vi skulle starte forfra.
Derfor har jeg så holdt møder og arrangeret, og så har der været et valg.
Det er ikke, fordi det hele skal trækkes i langdrag, men det er bare for at sige, at jeg sådan set tror, at vi har en fælles målsætning.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-05-10:
Tak, hr. formand.
Jeg vil starte med at læse spørgsmålet til skatteministeren op: Tror ministeren ikke, at Spillemyndighedens politianmeldelse af 38 bingo- og bankoforeninger kan medføre, at små lokale bankoforeninger vælger at lukke, hvilket vil fratage vores ældre medborgere muligheden for at deltage i de fællesskaber, der opstår i de lokale bankoforeninger?
Thomas Danielsen (V), 2023-05-10:
Spørgeren kan jo godt høre, at det er politik, spørgeren taler om, og ikke en uvildig mobilitetsplan, og det er derfor, at jeg ikke rigtig tror på idéen om, at vi skal skræddersy en eller anden snæver mobilitetsplan.
Jeg synes, vi skal lave mobilitetsplan er , for med én mobilitetsplan kvæler vi i hvert fald det brede samarbejde, der er i Folketinget, og det ville jeg være meget ked af.
Så bliver jeg nødt til at tilføje, at ligesom der er anlægsprojekter for transport i biler, er der jo nærmest ikke den strækning på skinner, hvor vi ikke er gang med et eller andet projekt om en eller anden opgradering.
Karina Adsbøl (DD), 2023-05-10:
Ministeren må gerne svare på, hvornår ministeren har sat den her kortlægning i gang, og hvornår den skal være færdig.
Herunder bedes ministeren også svare på: Hvad agter regeringen at gøre i forbindelse med det her?
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-10:
Faktisk som en del af forberedelsen af den her diskussion, håndteringen af det her beslutningsforslag, var der en person fra Socialdemokratiets folketingsgruppe, der foreslog, at det kunne være relevant at få foretaget sådan en kortlægning.
Jeg tror, det skete med inspiration fra nogle andre europæiske lande, der har foretaget noget lignende, som viste nogle ret skræmmende resultater.
Hvor stort er det her problem?
Så tænkte jeg: Et sted at starte er da at få lavet en ordentlig kortlægning, også for at kunne følge det over tid og for at kunne sætte ind de steder på de skoler, hvor der så er udfordringer.
Jacob Mark (SF), 2023-05-10:
Jeg blev faktisk bekymret over ministerens tale.
Ministeren siger, at det kan man ikke, fordi det vil skabe usikkerhed ude hos lærerne.
Det vil skabe usikkerhed, fordi religiøse fanatister vil være ligeglade med, om Folketinget står bag dem.
Jeg synes, det er usædvanligt, at ministeren åbent siger, at det er årsagen, for så siger man jo også åbent, at grunden til, at regeringen ikke kan støtte det her forslag, er, at man vil ligge under for den trussel, der er, fra nogle af de her religiøse fanatister, der er, men som er få, tror jeg.
Der skal mit spørgsmål bare være: Er det ikke en falliterklæring, og er det ikke en glidebane?
Hvad er det næste, man ikke vil være med til som regering, fordi man så risikerer at aktivere nogle religiøse fanatister?
Er det ikke præcis det, vi bør undgå, altså det, vi ser i andre europæiske lande, men som vi ikke skal acceptere?