runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-11-06:
Det kommer igen an på, hvad det skyldes.
I de her år skyldes stigningen jo primært, både at vi har strammet reglerne for at få statsborgerskab, og at der kommer rigtig mange til Danmark for at arbejde.
Så det kommer jo lidt an på, hvad problemet skyldes.
Heldigvis er der jo så også flere med indvandrerbaggrund, der er i arbejde f.eks., så det kommer an på, hvad udfordringen skyldes.
Men som sagt det, at man efter en årrække – hvis vi som Folketing herinde har sagt, at det her er mennesker, der godt må være i Danmark – kan få en mulighed for at påvirke den dagligdag, man er i, de skatter, man også betaler, for at ens børn kan komme i daginstitution osv., synes vi generelt er en fornuftig ting.
Så vil vi gerne diskutere, om snitfladen er den rigtige.
Er det nok år?
Generelt synes vi, at det på et tidspunkt giver mening – især, kan man sige, i forhold til de mange internationale medarbejdere, vi gerne vil have til Danmark – at der er så er nogle fornuftige vilkår, så man kan påvirke den hverdag, man kommer til.
Carl Andersen (LA), 2025-11-06:
Det klare udgangspunkt må være, at for at kunne stemme i Danmark, skal du være dansk statsborger.
Så har vi nogle huller i det udgangspunkt vedrørende vores nordiske samarbejdspartnere og vores europæiske samarbejdspartnere.
Generelt set har vi jo mulighed for, hvis vi nu udelukkede ikkevestlige statsborgere, at lave bilaterale samarbejdsaftaler, som vi f.eks. har lavet med Storbritannien, fordi vi har et godt samarbejde med briter og der er mange danskere, der arbejder i Storbritannien, og modsat.
Det plejer Venstre ellers at være åbne over for, altså at lave gode aftaler med lande, vi har gode erfaringer med, og så tager vi det derfra frem for at lukke hele verden ind i de kommunale stemmebokse.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-11-06:
Vi mener jo generelt, vi tror på i Venstre, at når du kommer til et nyt land, har du pligter, og du har også et ansvar for at blande dig i det nye samfund eller tage del i det nye samfund, du kommer til.
I det omfang at man har været her nogle år og kender til landet, synes vi ikke, det er en dårlig ting, at man også får mulighed for at blande sig i det lokale demokrati.
Jeg synes også, at med den udvikling, vi trods alt har set i Danmark i forhold til andre lande, i forhold til hvordan det går med integrationen, af mange forskellige årsager, er der ikke nogen røde lamper, der viser, at det er en meget skidt ting, at man efter 4 år, som det er i dag, får mulighed for at sætte sit kryds.
Jeg har ikke set den der rapport, der viser, at det her er helt forfærdeligt for integrationen i Danmark eller vores sammenhængskraft.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Jeg bliver simpelt hen lige nødt til at tage mine briller af, for jeg er kommet i tvivl om, om det er Venstre eller Radikale Venstre, der står oppe på talerstolen.
Man kan jo ikke høre forskel mere.
Venstre turnerer på de sociale medier og siger: Hov, vi skal stramme op, vi skal ditten og datten.
Og så står man gudhjælpemig herinde og siger: Nej, der er ikke noget problem med, at 100.000 mennesker fra Mellemøsten og Afrika får stemmeret i Danmark, selv om de ikke har statsborgerskab.
Det hænger jo ikke sammen.
Mange af dem, som er kommet hertil, er jo ikke folk, som det er meningen skal være her permanent.
Nogle af dem, som har stemmeret nu, er jo f.eks. syrere, som er kommet hertil på midlertidigt asyl, hvor planen er, at de skal hjem igen.
De skal jo ikke påvirke det danske kommunale landskab mange år frem, for de skal hjem igen.
Så står Venstre og siger: Næh, næh, de skal selvfølgelig bestemme, hvordan det kommunale landskab skal se ud de næste 4 år.
Men de skal jo helst ikke være her om 4 år, så hvorfor skal de bestemme, hvordan livet i landet Danmark skal se ud om 4 år?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-11-06:
Du kan jo bruge samme argument i forhold til EU-borgere.
Men når man trods alt som tredjelandsborger har været et sted i 4 år, synes vi, at den balance giver mening, i forhold til at man så er igennem et integrationsprogram og forhåbentlig har tillært sig sproget og har fået en forståelse for samfundet.
Det er den balance, vi synes har været den rigtige.
Jeg synes, man skal skille det ad i forhold til en generel flygtninge- og udlændingepolitik, hvor jeg tror, de fleste nok er enige om, at Venstre og Radikale Venstre sjældent har set ens på tingene.
Men at man efter en årrække også kan få noget indflydelse på lokale forhold, synes vi er fornuftigt.
Vi synes ikke, vi kan se det der med, at det har givet så store udfordringer.
Du kan sige, at rigtig mange, der kommer fra EU-lande, også typisk vil være her i en kortere årrække og så tage hjem igen, når de er færdige med at arbejde.
Men der har vi jo også vurderet, at i den periode synes vi det er fornuftigt at de kan få noget indflydelse på dem, der har direkte indflydelse på f.eks. deres børns skolegang.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Det er jo noget vrøvl, for Venstres udlændingepolitik er stort set identisk med Radikale Venstres.
Ikke et eneste statsborgerskab har man stemt imod.
Man vil ikke stemme for at udvise folk konsekvent efter første dom.
Så den der forestilling, man fører sig frem med på de sociale medier, med, at man har en stram udlændingepolitik hos Venstre, hænger jo ikke sammen med virkeligheden i, hvad man stemmer herinde.
Nu står man gudhjælpemig og siger, at man ikke ser noget problem med, at en masse syrere, som er kommet hertil og har fået asyl, og som skal hjem igen, kan påvirke danske kommunalvalg.
Vi kan se i København, hvor stor påvirkning det har.
Naiviteten er jo slående lige nu.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-11-06:
Jeg ved næsten ikke, hvad jeg skal kommentere.
Det kan vi være uenige om.
Men det også at have en udlændingepolitik, der gør, at folk bliver en del af samfundet og kommer i arbejde – dem, der skal være her – synes jeg også er en del af at føre en fornuftig udlændingepolitik.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Det er faktisk et klart svar, altså at selv om danskerne stod i den situation, hvor de kom til at komme i mindretal i deres eget land, så har man ikke noget imod det.
Så må danskerne bare acceptere det.
Gælder det så også til folketingsvalg?
Mener Alternativet også, at alle dem, som befinder sig i Danmark, og som er udlændinge, i dag skal have lov til også at stemme til folketingsvalg, eller skal der være den her begrænsning i forhold til kommunalvalg?
Eller har man heller ikke noget problem med, at på et tidspunkt kommer danskerne faktisk i mindretal, hvor udlændinge så til folketingsvalg faktisk kan bestemme Danmarks fremtid i forhold til danskerne?
Lisa Perkins (LA), 2025-11-06:
Tak, formand, og beklager; jeg var ikke lige klar over, at det var mig nu.
Lovforslagene L 43 og L 44 adresserer et reelt problem.
Vi skal have sammenhæng i de digitale løsninger på tværs af sundhedsvæsenet, klare rammer for deling af sundhedsdata og en mere smidig drift.
Men når vi samler data og it-infrastruktur, skal borgernes rettigheder stå knivskarpt, og her bliver transparens afgørende.
Det er vigtigt for Liberal Alliance, at borgerne skal kunne have tillid til, at deres sundhedsdata håndteres og opbevares forsvarligt.
Det kommer vi til at holde øje med.
Vi forventer høj datasikkerhed, tydelig adgangskontrol og en let, gennemskuelig mulighed for at frabede sig, at egne sundhedsdata bruges til andre formål end behandling.
Mange af os kender godt det med, at nogle tjenester er lige lovlig friske med at gøre det besværligt for en at opsige et abonnement hos dem, og den oplevelse skal man som borger ikke have med sine sundhedsdata.
Vi stemmer for L 43 og L 44, og vi følger implementeringen tæt for at sikre, at gevinsterne høstes, men at borgernes data beskyttes.
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-06:
Den der debat om udlændinge er jo sjov.
Jeg tror, at mange udlændinge, altså dem, der bare har en anden etnisk oprindelse, er rimelig trætte af, at de bliver ved med at blive set som udlændinge, fordi de ikke har fået lov til at få det danske statsborgerskab, selv om de er født og opvokset i Danmark, og selv om de føler sig som hundrede procent danske.
Så der er jo ingen tvivl om, at vi ser, at flere burde have ret til at have det danske statsborgerskab, fordi de netop føler sig som danske.
Det er Danmark, der er deres hjem, og de vil gerne bidrage til Danmark.
Så det ser vi ikke noget problem i.
Men jeg synes jo også, at det er et meget hypotetisk og urealistisk scenarie, der bliver sat op fra ordførerens side.
Sophie Løhde (V), 2025-11-06:
Det kan jeg i hvert fald fuldstændig bekræfte, og »timevis« er måske endda en underdrivelse, for vi har investeret mange, mange timer i hele forberedelsen af lovforslaget her, og forud for det har der jo været forhandlinger omkring overhovedet at nå frem til en aftale om en sundhedsreform.
Men lovforslaget her, som vi behandler, og som også har været i en grundig høring og andet, har vi jo haft til behandling og drøftelse i mange omgange med hinanden, og vi har jo også justeret det undervejs på baggrund af nogle af de høringssvar, som har været bragt frem, og man kunne godt nævne flere steder, hvor vi har justeret og præciseret og andet, for det er også en vigtig del af at sikre en god og ordentlig lovkvalitet af det.
Min forundring er måske snarere over de partier, der ikke er en del af aftalekredsen, med tanke på de lovforslag, hvor vi har været igennem flere af dem i Folketingssalen, og nu står vi med et kæmpestort et i dag, og der kommer mange flere, og over, at der alligevel er så relativt begrænset debat, og hvor man måske også nogle gange fra dem, der måtte være imod eller stå udenfor, også kan savne nogle alternativer til, hvad det så er for en sundhedsreform, som de ser for sig.
Men jeg vælger som sagt at have de positive briller på, for så vidt angår, at der generelt er, og nu snakker jeg ikke om Folketingssalen, de i det danske sundhedsvæsen også er en utrolig stor opbakning til sundhedsreformen, og det tror jeg også er en vigtig forudsætning for, at vi også lykkes med den enormt store, men også svære, implementeringsopgave, som venter forude, og som kommer til at involvere alle niveauer i vores sundhedsvæsen, hvor ikke mindst også de kommende kommunale og regionale politikere, der måtte blive valgt her den 18. november, kommer til at spille stor og central rolle, så det er i sig selv også et vigtigt valg i forhold til fremtidens sundhedsvæsen.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-11-06:
Det er blot en kommentar til alle de mange, mange mennesker, der følger med her og interesserer sig for sundhedspolitik: Det næste år bliver ikke kedeligt, når man kigger på, hvad der er kommet på lovprogrammet.
Sophie Løhde (V), 2025-11-06:
Det kan jeg bekræfte.
Det bliver aldrig kedeligt, når det handler om at beskæftige sig med lovprogrammet, for vi har meget på det, og der er vigtige og store lovforslag, som vi skal igennem i den kommende tid.
Lisa Perkins (LA), 2025-11-06:
Det er jo en sjov oplevelse at få lov at komme ind som suppleant en kort periode og overtage en anden ordførers område, og jeg tror da også, at det højst sandsynligt er en del af den manglende debat, også fra min side, og det synes jeg er en ærlig sag.
Men jeg synes også, at ministeren selv får sagt, at det jo ikke er hele sundhedsreformen, der bliver stemt igennem i dag, og jeg synes jeg da faktisk også, at det er en ærlig sag fra Liberal Alliances side, at når der er noget, vi ser gode elementer i, så stemmer vi selvfølgelig ja til det.
Så kunne man godt have valgt at stille sig principfast og stemme nej til det hele, fordi det er uden for aftalen, men jeg synes egentlig, det er sund fornuft, at man stemmer ja til de dele, som man godt kan se har nogle positive elementer.
Og hvis vi så mener, at den overordnede struktur ikke er det, vi vil gå efter, så gør det heller ikke noget for os, at regionerne i det her tilfælde som et mellemtrin vokser, selv om vi har en anden idé om, hvordan vi synes det skal løses med de store, brede pensler.
Jeg kan egentlig godt forstå, at man lige umiddelbart studser over det, og det har da også været en diskussion, altså om vi dér skal være principfaste og stå fast på, at vi jo ikke ønsker, at regionerne vokser, og det ønsker vi heller ikke.
Men jeg tror, at den måde, jeg ser det på, er som et trin.
Når vi ikke ønsker, at der skal være regioner, så er det jo ikke, fordi vi mener, at alt skal løses på den måde, som ministeren selv har påpeget, altså at 98 kommuner nødvendigvis kan løse særligt specialiserede opgaver optimalt.
Så det er jo ikke, fordi vi nødvendigvis mener, at det er regionerne, der i fremtiden skal løse opgaverne, hvis vi mener, at der skal være et samlet nationalt sundhedsvæsen, som ikke har det lag, som regionerne i dag udøver.
Sophie Løhde (V), 2025-11-06:
Staten er god til mange ting, men den sådan helt nære borgerrettede sundhed tror jeg måske ikke lige er statens sådan spidskompetence.
Men jeg tager ned, at Liberal Alliance ikke ønsker, at regionerne vokser, men at man alligevel gerne vil give dem vokseværk ved at tilføre dem flere opgaver.
Så kan vi måske hjælpe på diskussionen, for så vidt angår regionerne alt i alt.
For der bliver jo sådan set færre regioner med sundhedsreformen, idet vi nu går fra de nuværende fem regioner til fremover at have fire stærke regioner i Danmark med henblik på også at sikre en større grad af lighed i vores sundhedsvæsen.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-06:
Tak for det.
Og tak til ministeren for talen.
Jeg blev faktisk lidt overrasket over, at ministeren sådan antydede, at det skulle være udtryk for mangel på interesse for sundhedsområdet, at debatten ikke havde været mere livlig, og at vi i Enhedslisten ikke havde blandet os mere i forhold til det, for jeg synes egentlig nok, at vi i Enhedslisten har udtrykt en stor interesse for sundhedsvæsenet og også for sundhedsvæsenets fremtidige indretning.
Men når nu ministeren så gerne vil have spørgsmål, vil jeg da gerne gentage spørgsmålet til ministeren: Hvorfor er det egentlig, når nu ministeren er så overbevist om, at den her reform vil komme til at mindske uligheden i sundhed – altså både den geografiske og den sociale ulighed – at vi ikke har skrevet en lighedsgaranti ind i reformen?
Det kunne netop sikre, at det, når vi taler om kvalitetsstandarder, og når vi taler om kronikerpakker, som alle sammen er udmærkede eller rigtig gode initiativer, så også rammer dem, hos hvem vi i virkeligheden kan se at der er det største behov, nemlig dem, som nogle gange kan være vanskelige at behandle.
Hvorfor er det, at man ikke har taget skridtet
fuldt ud og har lagt hånden på kogepladen og sagt, at den her gang skal der leveres for at mindske uligheden i sundhed?
Sophie Løhde (V), 2025-11-06:
For det første er det altså helt fair, at Liberal Alliances ordfører her i dag ikke nødvendigvis kan samtlige detaljer i forhold til sundhedsreformen eller sundhedsvæsenet i det hele taget.
Det forventer jeg på ingen måde, og man kommer aldrig nogen sinde til at høre mig brokke mig over, at Liberal Alliance stemmer for de ikke alene enkelte, men de mange gode elementer, der er i sundhedsreformen, og det vil vi meget gerne kvittere for.
Det var blot argumentationen, jeg studsede en lille smule over, for den tænker jeg også man har haft drøftet i Liberal Alliance, inden man går i Folketingssalen.
Altså, når man vælger selv at gå på talerstolen og sige, at man ikke er med i sundhedsreformen og er imod, fordi man ønsker regionerne nedlagt, men man støtter lovforslaget her, som indebærer, at vi sådan set styrker regionerne, så er det, logikken sådan begynder at holde op.
For det er lidt, som om man så gerne vil blæse og have mel i munden samtidig, når det, man gerne vil have nedlagt, stemmer man med loven her så ja til at styrke.
Men som sagt er jeg meget, meget begejstret for støtten også fra Liberal Alliance, så det vil jeg gerne kvittere for.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-11-06:
Nu savnede ministeren jo noget debat, og det er trods alt ikke, fordi jeg vil starte en debat om reformen, men jeg ved jo, at der er andre folk, der følger med i de her diskussioner i salen, og at der nogle gange kører en debat om, at vi bare lader tingene fare igennem, og at der ikke har været ordentlig tid til at behandle lovforslagene osv.
Så det er egentlig blot for at betrygge andre derude i, at når vi ikke har brugt så lang tid i salen her, er det, fordi vi har brugt, jeg ved ikke hvor mange timer i hinandens selskab ovre i ministeriet på at diskutere, hvordan reformen egentlig skulle blive til lovgivning, og hvad det egentlig er, vi mener med de enkelte dele i aftaleteksten.
At skrive aftalen var et eller andet sted den nemmeste.
Det svære er jo at få lavet det til lov, og det endnu sværere bliver så at få det ud i virkeligheden.
Det er nok derfor, der ikke har været så meget debat her, for vi har brugt adskillige timer i et andet forum.
Det kan godt være, at der er nogle af de andre partier, som kunne have budt ind; det kan jeg jo ikke gøre på deres vegne, men det er bare for at sige til dem, som måske kunne tage det forkert ned, at der har været rigtig meget diskussion af det her lovforslag.
Lea Wermelin (S), 2025-11-06:
Tak for det.
Nu taler Enhedslistens ordfører om mange flotte ord, og dem har Enhedslistens ordfører vel selv mange af.
Det, jeg egentlig sådan meget konkret vil spørge til, når nu man er optaget af ulighed i sundhed – og det er jo det, som hele den her sundhedsreform i virkeligheden handler om: sundheden tættere ud på borgeren, mindre ulighed i sundhed, vi får nye kronikerpakker, vi får læger i alle dele af landet, så jeg kan ikke rigtig genkende kritikken
– det, jeg bare vil have ordføreren til at bekræfte, er, at det jo ikke bare er flotte ord eller nye strukturer i virkeligheden.
Der følger også markant flere penge med den her reform.
Det synes jeg bare også er vigtigt at få sagt, så man ikke tror derude, at nå, okay, nu rykker vi rundt på, hvem der skal løse en opgave det ene sted eller det andet sted.
Det handler jo om, at vi nu kommer til at tilføre det nære sundhedsvæsen virkelig mange penge.
Det er der behov for, det er tiltrængt, men det er jo også det, der kommer til at gøre en reel forskel derude.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-06:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo sådan set det, der er det helt centrale i det her, nemlig at hvis vi havde været villige til at sige, at vi ville give den garanti, at vi ikke vil acceptere, at hverken den sociale eller den geografiske ulighed i sundheden stiger, ville jeg med langt større sindsro kunne have stemt med jaknappen til det her forslag.
Udfordringen er jo, at vi godt kan lave kronikerpakker, og vi kan også lave kvalitetsstandarder, men alting afhænger jo af, om man også reelt set får de økonomiske muskler til at kunne løse dem opgave.
Det er der, min helt principielle anke er i forhold til den udvikling, vi står over for med sundhedsvæsenet.
Det er helt centralt, at det er den dominerende dagsorden, at vi sikrer, at alle skal have adgang til behandling.
Så når vi laver kronikerpakker og vi laver kvalitetsstandarder, skal vi sikre, at ressourcerne også er der til at kunne hjælpe dem, der har allermest behov, og dem, som har flere forskellige udfordringer på en gang.
Lea Wermelin (S), 2025-11-06:
Det tror jeg vist var det, man i folkemunde ville kalde et politikersvar i form af et ja.
Det er i hvert fald sådan, jeg tager det.
Der er jo rigtig mange flere penge i den her sundhedsreform, som lige præcis skal gå til det, som Enhedslisten også efterlyser.
Ja, der er for meget ulighed i sundhed.
Det er jo derfor, vi laver den her reform.
Det handler både om den geografiske ulighed, som vi tager livtag med, men jo i høj grad også den sociale ulighed.
Så det er dejligt at høre, at der i hvert fald er en enighed her.
Så det er bare for sige, at det er en kritik, der er blevet hørt, og den tager vi hånd om.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-06:
Men hvis det nu var så simpelt, kan jeg bare ikke forstå, hvorfor der er den modvilje mod at lave en lighedsgaranti, altså at sige, at vi selvfølgelig måler den her reform på, om den reelt reducerer uligheden i sundhed, og at vi, hvis den ikke gør, er villige til at tage initiativer, der gør, at uligheden falder.
Det var det, der var det centrale krav fra Enhedslisten, og det var det, vi ikke kunne komme igennem med.
Så hvis ordføreren havde været villig til at stå på mål for den målsætning, kunne vi jo bare have indført den lighedsgaranti, og så ville jeg som sagt have haft meget lettere ved bare at trykke på jaknappen til det her forslag.
Mette Thiesen (DF), 2025-11-06:
Tusind tak.
Jeg er her igen for hr. Peter Kofod, som er vores sundhedsordfører.
Med hensyn til det her forslag
jeg vil egentlig sige det samme, som der blev sagt tidligere af ordføreren for Liberal Alliance, for vi er heller ikke en del af den samlede sundhedsaftale, mens synes, der er dele af den, som er gode og noget, vi godt kan støtte, og sådan forholder det sig også med det her konkrete lovforslag.
Vi har lige et par småspørgsmål i forbindelse med udvalgsbehandlingen, men er generelt ret positive i forhold til det her med at flytte nogle af de opgaver, som grundlæggende vil ligge bedst i regionerne, til regionerne, i stedet for at de ligger det hos kommunerne.
Det er jo sådan en generel udfordring, vi har i vores sundhedsvæsen.
For at være ærlig vil jeg sige, at kommunerne og regionerne sjældent samarbejder særlig godt sammen, og at der er nogle tilfælde, hvor den ene ting ligger i regionen og den anden ting ligger i kommunen, og hvis det gode samarbejde ikke rigtig er der, kan det ende med, at patienten falder mellem to stole.
Så det her lovforslag synes vi ser ganske fornuftigt ud.
Det er igen selvfølgelig med forbehold for, at vi skal have stillet de spørgsmål i udvalgsbehandlingen, men vi synes generelt, det lyder rigtig fornuftigt, at man rykker de her opgaver til regionerne.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-11-06:
Tak, formand.
Om kort tid skal vi alle sammen ned til stemmeurnerne igen.
Og selv om alle valg naturligvis er vigtige, vil jeg påstå, at netop det kommende regionsvalg er lige en my vigtigere end tidligere.
For det er nu, at sporene skal lægges for en grundlæggende omstilling af vores sundhedsvæsen.
Med det her vigtige lovforslag, vi behandler i salen i dag, begynder der for alvor at komme noget indhold ind i den sundhedsreform, som et bredt flertal her i Folketinget står bag.
Det er det, der kommer til at sætte rammerne for det nære sundhedsvæsen, og som de kommende regionsråd kommer til at fylde ud i et tæt samarbejde med kommunerne.
Med lovforslaget skal ministeren fastsætte årlige minimumsrammer for det enkelte sundhedsråd, som skal udmøntes mellem regionsråd og kommunalbestyrelser.
Idéen med reformen er jo at flytte sundhedsvæsenet tættere på borgerne og fordele ressourcerne bedre.
Med lovforslaget her flyttes ansvaret for en række opgaver fra kommunerne til regionerne, men igen i samarbejde mellem regionerne og kommunerne.
Jeg vil påstå, som jeg har sagt før, at kommunerne får meget større indflydelse på sundhedsvæsenet med reformen, end de havde før reformen.
Det gælder den patientrettede forebyggelse.
Og så ændrer vi også på ansvaret for de kommunale akutpladser og en del af de midlertidige pladser.
De opgaver skal i stedet løses på de nye sundheds- og omsorgspladser, der bliver oprettet.
Ved at samle ansvaret mere skaber vi et mere sammenhængende forløb for den enkelte borger.
En af de første opgaver for det enkelte sundhedsråd i året, der kommer, bliver at udarbejde en nærsundhedsplan, der skal beskrive omstillingen og udbygningen af sundhedsvæsenet tæt på borgerne i deres område.
Samtidig skal der fastlægges en national sundhedsplan, der sætter retningen for, hvordan sundhedsvæsenet nationalt skal udvikles.
Dette er et stort og meget omfattende, men også utrolig vigtigt lovforslag, der kommer til at ændre vores sundhedsvæsen drastisk.
Radikale Venstre støtter naturligvis lovforslaget.
Tak for ordet.