runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2025-05-07:
Det her lovforslag baserer sig på en aftale med et stort flertal i ryggen.
I Enhedslisten var vi sådan set også inviteret med til forhandlingerne.
Jeg var lige blevet erhvervsordfører faktisk, da de her forhandlinger startede.
Og bedst som jeg troede, at jeg skulle over i ministeriet, blev jeg ringet op af ministeren, som på en måde afinviterede mig.
Jeg fik i hvert fald at vide, at vi var for langt fra hinanden.
Nu er der selvfølgelig også langt fra talerstolen og derned, hvor erhvervsministeren sidder.
I hvert fald på det her tidspunkt var jeg selv lidt i tvivl om, om vi var langt fra hinanden eller ej.
Men ministeren var helt overbevist om, at vi var for langt fra hinanden, og efter at have læst det her lovforslag tror jeg måske faktisk, at ministeren havde ret.
Den skal han have i dag.
De skaber arbejdspladser, innovation og vækst, og de er en del af rygraden i mange lokalsamfund.
Selv en københavner som mig er jo glad for, at man kan bo mange forskellige steder i landet og have mulighed for alle slags job, hvilket produktionsvirksomhederne i den grad skaber.
Men vi må ikke glemme, at der også følger store miljømæssige og sociale udfordringer med, når vi taler om produktion i så stor en skala.
Derfor er det afgørende, at vi sikrer en balance mellem erhvervslivets behov og hensynet til miljø, klima og naboer.
Der en risiko for, at de naboer, der er til de kommende industriparker ikke inddrages ordentligt, når man samler al sagsbehandling ét sted.
Det håber jeg man vil være særskilt opmærksom på.
I Enhedslisten er vi ikke nødvendigvis imod, at der etableres flere industriparker, men vi skal tage miljø- og klimahensyn mere alvorligt.
Det hjælper ikke, at vi hælder mere cement ud over vores natur, der alligevel ligger under havets overflade om få år, hvis ikke vi passer bedre på planeten.
Derfor skal vi som det første have styr på den del.
Og når vi har et ordentlig regelsæt for beskyttelse af miljø, kan vi kigge på, hvor industriparkerne skal ligge.
Med de regler, der er i dag, kan Enhedslisten ikke støtte det her forslag, og jeg synes også, det er helt fair, hvis flertallet bag aftalen her eller regeringen synes, at vi er blevet lidt småfornærmede i Enhedslisten over at være blevet smidt ud af nogle forhandlinger, som ikke engang rigtig var gået i gang.
I hvert fald kan vi ikke støtte lovforslaget, som det ligger her.
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-07:
Det lyder jo umiddelbart godt: én indgang, hurtigere sagsbehandling og mere smidige processer.
Og selvfølgelig vil vi i Alternativet gerne sikre, at grøn teknologi og bæredygtig produktion får optimale vilkår i Danmark.
Jeg tror ikke, der er nogen, der kan være modstandere af hurtig sagsbehandling.
Jeg hader i hvert fald selv at vente.
Men bag overskriften gemmer der sig nogle helt centrale spørgsmål, som vi savner at få svar på.
Danmarks Naturfredningsforening nævner, at der er behov for en langt mere grundig og helhedsorienteret miljøvurdering ved statens udpegning af industriparker, hvis man reelt ønsker at beskytte natur og biodiversitet.
Netop denne indsigelse skal vi tage meget alvorligt.
Friluftsrådet skriver, at der er risiko for, at udpegningen af industriparker medfører pres på grønne arealer og naturværdier, der ikke er formelt beskyttede, men som alligevel har stor lokal betydning og biodiversitetspotentiale.
I Alternativet er vores store bekymring derfor, at lokale og naturfaglige hensyn bliver nedprioriteret.
Når staten overtager dele af kommunernes kompetencer, f.eks. i forhold til miljøvurderinger, risikerer vi, at grønne lokale hensyn ikke bliver taget alvorligt nok.
Det harmonerer dårligt med vores forpligtelse til at beskytte biodiversitet, grundvand og natur.
Lovforslaget udelukker godt nok udpegning af industriparker i § 3-områder, på fredede arealer og i Natura 2000-områder, og det hilser vi meget velkommen.
Men spørgsmålet er, hvad der sker med de øvrige grønne arealer, der ikke har samme beskyttelse, men som lokalt rummer stor biodiversitet og landskabsværdi og måske har en stor rekreativ betydning.
Her er der ingen garanti for grøn prioritering.
Vi savner desuden en præcisering af, hvordan miljøvurderinger sikres i praksis, især når frister på 12 eller 18 måneder bliver bindende, men uden at der følger en garanti med for, at den nødvendige miljøfaglighed kan følge med.
I Alternativet bakker vi op om ambitionen om at tiltrække produktion inden for nettonulteknologi og grøn omstilling, men vi stiller os kritiske over for en model, hvor centralisering og tempo risikerer at overtrumfe hensynet til miljø, natur og lokal forankring.
Vi opfordrer derfor kraftigt til, at lokal viden og grøn faglighed forbliver en meget aktiv del af sagsbehandlingen, også når staten overtager opgaven.
Danmark skal være et grønt foregangsland, ikke bare et hurtigt land, og grøn udvikling kræver omtanke, inddragelse og kvalitet, ikke kun effektivitet og investeringsinteresser.
Vi håber derfor, at naturen får førsteprioritet, selv om vi deler ambitionen om en grøn omstilling.
Alternativet kan ikke støtte forslaget, som det ligger i den nuværende form.
Tak for ordet.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-05-07:
Mange tak for talen.
Jeg vil lige prøve at spørge lidt ind til det med miljøhensynene, og hvem det er, der godkender det her derude.
Det lyder lidt, som om ordføreren har fået den opfattelse, at det er staten, der overtager det og går ind og godkender, men jeg vil bare lige sige, at det jo stadig væk er kommunerne.
Så jeg vil gerne spørge, om Alternativet ikke tror, at de medarbejdere, der er ansat i miljø- og teknikforvaltningerne derude, gør deres arbejde ordentligt, siden man tvivler her.
Tror Alternativet ikke på, at de 98 kommuner løser deres opgave godt nok derude i dag, siden man ikke vælger at tilslutte sig det her?
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-07:
Jeg er helt sikker på, at der sidder rigtig, rigtig dygtige medarbejdere ude i kommunerne, men om de har de tilstrækkelige ressourcer til at løse opgaven i tilstrækkeligt omfang, og om de har mulighed for og tid til at inddrage de forskellige fagpersoner, der er brug for for at beskytte naturen, er nok det, jeg kan være i tvivl om – især når der bliver sat korte frister.
Korte frister kan være gode, men de er jo kun gode, hvis man er sikker på, at man har det fagpersonale, der skal til for at lave de her vurderinger, for ellers er der jo en reel risiko for, at man giver en godkendelse, uden at man har undersøgt det grundigt nok.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-05-07:
Jeg hører det jo lidt, som om Alternativet ikke tror på, at de mennesker, der sidder ude i kommunerne, kan løse den her opgave godt nok og kan finde ud af at lave en callin til staten, hvis de føler, at de har brug for hjælp.
Jeg synes, det er ærgerligt, at Alternativet går imod specielt det her – også i forhold til vækst i landdistrikterne, fremtidens arbejdspladser og Produktionsdanmark.
Man har en mistillid, i forhold til om kommunerne kan løse deres opgave, og så vælger man at stemme nej til udvikling i Danmark.
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-07:
Jeg kan godt høre, at spørgeren prøver at pådutte mig en eller anden mistænkeliggørelse af medarbejderne i kommunerne, men det er simpelt hen ikke sandt.
Jeg er sikker på, at der sidder dygtige medarbejdere.
Jeg tvivler på, at de har de nødvendige ressourcer og den nødvendige tid.
Jeg tror, man sætter nogle mål, de faktisk ikke kan indfri.
Der er nok heller ikke nogen tvivl om, at Alternativet prioriterer naturen højere end vækst i industrien.
Det faktum tror jeg ikke at der hersker nogen tvivl om i det hele taget.
Birgitte Vind (S), 2025-05-07:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at det altså ikke kan udlægges som andet end mistillid til kommunerne.
Det står meget, meget tydeligt i lovforslaget, at det stadig væk er kommunerne, der har myndighedsansvaret på en lang række områder.
Så jeg vil bare lige høre, om ordføreren ikke anerkender, at det faktisk står ret tydeligt i lovforslaget, hvordan ansvarsfordelingen er.
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-07:
Jo, det gør det.
Men jeg tror også, at det fremstår med al tydelighed for os alle sammen, at kommunerne generelt mangler ressourcer, og at vi nu pålægger dem nogle stramme tidsfrister, som man i teorien vil kunne have svært ved at nå.
Det er jo det, kommunerne normalt vil gøre; hvis de ikke kan nå det inden for den tidsramme, vil de skyde det.
Nu sætter vi bindende mål, og det kan betyde, at man nogen gange kan få lov til at sjuske noget igennem, fordi man simpelt hen ikke har de nødvendige ressourcer og den nødvendige tid til at gøre det, som det er påkrævet.
Birgitte Vind (S), 2025-05-07:
Jeg er lidt forvirret, for det står netop også i lovforslaget, at i og med at der laves én indgang, og at der vil være én kontaktperson, vil det netop lette kommunerne.
Derfor er jeg lidt i tvivl om, om ordføreren egentlig har fået læst forslaget helt i bund, for det lyder i hvert fald ikke sådan.
Så jeg vil bare lige høre, om ordføreren har læst, at der rent faktisk står i lovforslaget, at det også er en lettelse for kommunerne.
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-07:
Jeg ved, at man forventer, at det er en lettelse, men nu hørte vi også fra Moderaternes ordfører, at sagsbehandlingstiden i dag er op til 3 år.
Der er meget lange sagsbehandlingstider, så det kræver jo helt sikkert ekstra ressourcer, hvis man skal lave sagsbehandlingen hurtigere.
Det kræver jo selvfølgelig, at man får de nødvendige ressourcer til det, og jeg tror ikke, der er nogen kommuner, der påstår, at de svømmer i medarbejdere eller har en masse overskud til at ansætte nye medarbejdere.
Når man laver en snæver tidsramme, skal man jo et eller andet sted skære.
Hvis der er tilstrækkeligt med ressourcer til det og man kan forvisse alle om det, er der jo ikke noget problem i at gøre det hurtigt, men det kræver, at man har ressourcerne.
Pernille Vermund (LA), 2025-05-07:
Tak for det.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi i Liberal Alliance under forhandlingerne spurgte ind til, hvad sagsbehandlingstiden er i dag, for når man laver sådan et loft for sagsbehandlingstiderne, må det jo være ud fra en forventning om, at vi generelt får kortere sagsbehandlingstider, altså at det ikke kun kommer til at gælde for en enkelt eller to ud af mange virksomheder, men at vi generelt får kortere sagsbehandlingstider.
Det kunne ministeren ikke svare på, og det var også anledningen til, at vi i Liberal Alliance røg ud af de forhandlinger, og det lever vi nok med.
Men det skaber jo en reel bekymring hos os, som handler om, om det her bliver et slag i luften eller i værste fald at 30 mio. kr. bliver brugt på noget, der ikke har en reel effekt.
Der er også en række organisationer, der ikke synes, at de her sagsbehandlingsgarantier er ambitiøse nok.
Kan ministeren bekræfte, at der ikke i dag er tal eller tidsangivelser på, hvad den gennemsnitlige sagsbehandlingstid er, og at man derfor ikke ved, om det her loft vil være en generel forbedring?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Kan ministeren også bekræfte, at der udover de her 18 måneder, som sagsbehandlingslofterne er sat til, jo kommer den tid, det tager at lave miljøkonsekvensvurderinger, planarbejde osv., som jo i høj grad er det, der allerede tager tid i dag, og som virksomhederne har lidt udfordringer med?
Morten Bødskov (S), 2025-05-07:
Svaret på det sidste spørgsmål er ja, altså at det eksempelvis er 9 måneder plus det, der lovgivningsmæssigt er krav om på miljøområdet.
Det rører vi jo ikke ved.
Vi har i andre sammenhænge lavet aftaler på miljøområdet, og der var det i hvert fald min opfattelse, at ikke mindst hensynet til beskyttet natur var vigtigt for spørgeren, og derfor gjorde vi, som man kan se, i aftalen også en hel del ud af at beskrive det meget, meget konkret.
Så det er rigtigt.
Tværtimod understreger vi, at der skal tages hensyn til den.
Det er jo det, der er hele pointen.
Det her er med til at styrke virksomhedernes muligheder for at få spaden hurtigere i jorden, og det er derfor, vi lægger loft over sagsbehandlingstiden i forslaget her.
Helle Bonnesen (KF), 2025-05-07:
Modsat den forrige ordfører, som var lidt overrasket over, at Liberal Alliance ikke ville være med, er jeg ikke så overrasket, for jeg mindes ikke, at Liberal Alliance var med i selve aftalen.
Det var Konservative til gengæld, og tilbage i november 2024 stod en række af os jo i Erhvervsministeriet og hilste aftalen om en strategi for medicinalindustrien varmt velkommen.
Dengang lagde vi som Konservative vægt på tilfredsheden med, at vi udpeget industriparker ikke blot til medicinalindustrien, men til produktionsvirksomheder generelt – produktion i Danmark, det gør jo en varm om hjertet.
Men siden da er der sket meget, ikke med den konservative støtte til forslaget, for selvfølgelig stemmer vi for L 206, når vi nu er med i aftalen, men der er sket meget for erhvervslivets vilkår.
Siden januar har handelsrestriktioner fra USA stået som en tung skygge over dansk erhvervsliv, og lige præcis medicinalindustrien holder lige nu vejret, mens vi alle venter på næste bølge af handelsrestriktioner fra Trumpadministrationen, for netop medicin og medicinsk udstyr har været holdt hen.
Handelsrestriktioner gør livet svært for os alle, det gør os alle sammen fattigere, og derfor er aftalen om en strategi for medicinalindustrien kun blevet mere aktuel og mere relevant, end da den blev aftalt.
Vi må gøre alt, hvad vi kan, for at gør det nemmere og bedre at drive produktion i Danmark, og det giver aftalen her en mulighed for.
Så Det Konservative Folkeparti støtter forslaget om én indgang for produktionsvirksomheder og udpegning af industriparker.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-05-07:
Jeg vil faktisk bare gerne lige have ministeren til at bekræfte det, som Moderaternes ordfører sagde om, at det er helt legitimt som almindelig borger at logge ind med sit MitID og tjekke en virksomheds reelle ejer for at sikre sig, at vedkommende ikke har haft 12 lukkede selskaber, inden man entrerer med f.eks. en tømrer.
Morten Bødskov (S), 2025-05-07:
Jeg tror, spørgeren brugte eksemplet med, om det, hvis man skulle have nyt tag på sit hus, så er en legitim interesse.
Og det tror jeg også kan overføres til det spørgsmål, som lige blev stillet her.
Det kræver selvfølgelig en legitim interesse, og det var også det, Moderaternes ordfører sagde.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-05-07:
Tak for det.
Så har jeg bare svært ved at se, hvilke illegitime interesser der skulle være i forhold til at logge ind og tjekke virksomheder.
De fleste vil jo gerne vide, om det er en reel virksomhed, man er ved at indgå en handel med.
Så jeg har svært ved at se, hvad det er for nogle stikprøvekontroller, som Erhvervsstyrelsen skal foretage efterfølgende.
Det kan være, at jeg har tjekket ti virksomheder.
Hvordan vil Erhvervsstyrelsen sikre sig, at det er reelt?
Morten Bødskov (S), 2025-05-07:
Det kan vi selvfølgelig prøve at uddybe i udvalgsbehandlingen, altså hvordan den stikprøve helt konkret skal udformes.
Men udgangspunktet er, at hvis du eksempelvis skal have et nyt tag og du gerne vil tjekke lokalområdets tagdækker eller salg af tagplader, hvis det er det, du skal købe, så har du en legitim interesse.
Det er det, der er udgangspunktet, og det er derfor, at svaret på det spørgsmål, som ordføreren oprindelig stillede til, tror jeg, den socialdemokratiske ordfører, er, at der er der tale om en legitim interesse.
Så der har ordføreren adgang, hvis man synes, det er interessant.
Louise Elholm (V), 2025-05-07:
Tak for ordet.
Jeg har måske lyst til at indlede med at sige, at jeg som erhvervsordfører og som formand for Erhvervsudvalget har det store privilegie nogle gange at komme rundt i verden og hilse på de danske virksomheder.
Jeg synes jo, det er imponerende, hvor godt de danske virksomheder klarer sig.
Trods alle de mørke skyer i horisonten og trods alle de risici, der er, har danske virksomheder igennem en årrække klaret sig utrolig godt.
Det er jeg stolt af.
Men vi må jo ikke hvile på laurbærrene.
Det er vigtigt, at vi hele tiden har fokus på at forbedre dansk konkurrenceevne.
For det skal være lettere at etablere produktionsvirksomheder, og det skal være lettere at komme igennem administrationen med det.
Derfor vil der, som den tidligere ordfører nævnte, være mulighed for én samlet myndighedsindgang, så der er én kontakt ét sted og én plan, så virksomhederne ikke skal rende fra myndighed til myndighed, men får et samlet overblik og én fast kontaktperson.
Det skaber en større effektivitet og kan tiltrække flere virksomheder, hvis man har den mulighed.
Derudover foreslås det også at lave deciderede industriparker.
Der foreslås at lave fem industriparker.
Kommunerne kan få mulighed for enten i et samarbejde eller alene at udpege et område, hvor kommunen er interesseret i, at der skal være en erhvervsudvikling, hvor erhvervslivet er interesseret i at være, og hvor man har den fornødne infrastruktur, f.eks. i forhold til vand, el og andet.
Så får man muligheden for at få en udpegning som en industripark.
Det sikrer, at man allerede her har løst en række af de udfordringer, der er i forhold til at få etableret virksomheder i fremtiden, så det kan ske mere effektivt, og det er også et konkurrenceparameter.
Så på den måde gør vi det med det her lovforslag lettere at etablere produktion i Danmark.
Vi styrker konkurrenceevnen for dansk erhvervsliv, og det mener vi er en af løsningerne for fremtiden.
Så vi har store forhåbninger til, at vi med det her lovforslag kan styrke virksomhederne, og at vi kan sikre, at Danmark også i fremtiden har en god konkurrenceevne, en stærk vækst i det private erhvervsliv til gavn for velstanden i Danmark og til gavn for velfærden.
Venstre støtter lovforslaget.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-05-07:
Tak for det.
Lovforslaget, vi behandler i dag, har til formål at etablere en såkaldt én indgangs-ordning, onestopshop, for etablering og udvidelse af produktionsvirksomheder i Danmark.
Samtidig giver forslaget mulighed for statslig udpegning af industriparker, som skal være forbeholdt produktionserhverv.
Initiativet udspringer af den politiske aftale »Rød løber for produktionsvirksomheder«, som vi i Danmarksdemokraterne også er med i.
Med aftalen er det hensigten at styrke Danmarks konkurrenceevne og gøre det mere attraktivt for både danske og udenlandske virksomheder at investere i ny produktion her i landet.
Det er et erklæret mål at gøre tilladelsesprocesserne mere smidige, mere forudsigelige og hurtigere.
Forslaget rummer desuden bestemmelser om tværkommunalt samarbejde og enkelte elementer af EU's Net-Zero Industry Act, men vi noterer os, at netop disse dele, herunder forhold vedrørende olie- og gasselskaber, ikke er omfattet af den politiske aftale.
I Danmarksdemokraterne går vi naturligvis ind for at skabe bedre ramme for produktionserhvervene i Danmark.
Det er vigtigt, at vi gør det lettere at etablere og udvide produktionen uden unødvendigt bureaukrati.
I den forbindelse kommer vi til at spørge lidt nærmere ind til, hvordan lovforslaget konkret vil blive administreret i forhold til arealanvendelse, når det f.eks. gælder energiinfrastruktur.
Det er vigtigt for os, at forslaget ikke indirekte åbner for eksempelvis mere vedvarende energi på land, uden at det i givet fald er klart og tydeligt politisk besluttet.
Så det ser vi frem til at få afklaret i udvalgsarbejdet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-07:
Med det her lovforslag bliver et af flere initiativer, som skal gøre det nemmere og bedre at drive virksomhed i Danmark, til virkelighed.
Før i tiden var konkurrenceevne og erhvervsliv og sikkerhedspolitik og forsvarspolitik isolerede søjler; de havde ikke ret meget med hinanden at gøre.
Det ved vi alt sammen.
Konkurrenceevne handler i dag også om sikkerhedspolitik, om autonomi, at kunne stå mere på egne ben, og dermed er alle de før adskilte sektorer af vores samfund nu blevet blandet godt og grundigt sammen.
Derfor synes jeg også, det er værd at sige i dag, at det her ikke alene handler om én indgang for produktionsvirksomheder, som vil gøre det nemmere for dem, og om udpegning af industripakker; det handler også om at sikre Danmarks rolle i EU og Europa, men egentlig også om at bidrage til det fælleseuropæiske projekt, der handler om, at vi i højere grad kan stå på egne ben, og at vi kan konkurrere i egen ret mod eksempelvis Kina, USA og andre stormagter.
Derfor synes jeg også, der er grund til at komme op på den lidt høje klinge her.
SF er med i aftalen og støtter selvfølgelig lovforslaget.
Jeg skulle også hilse fra Radikale Venstre og sige, det gør de også.
Birgitte Vind (S), 2025-05-07:
Tusind tak til ordføreren for talen.
Jeg skal lige høre ordføreren, om ordføreren anerkender, at både Dansk Industri og Dansk Erhverv faktisk hilser det her lovforslag velkommen.
Pernille Vermund (LA), 2025-05-07:
Ja, men jeg noterer mig jo også, at både Dansk Industri og Dansk Erhverv er usikkre på, hvad det er for typer af virksomheder – og det nåede jeg ikke at nævne i min tale – der er omfattet af det her.
Og kan vi være sikre på, at det her er en forbedring af sagsbehandlingstiden for virksomhederne, og at organisationerne anbefaler, at man sætter den her sagsbehandlingstidsgaranti ned, så det ikke er 18 måneder, men eksempelvis 12 måneders sagsbehandlingstidsgaranti?
Så ja, selvfølgelig er man for organisationernes vedkommende positive over for intentionerne i det, men jeg hører også eller læser også kritik i de høringssvar, der er kommet.
Birgitte Vind (S), 2025-05-07:
Nu skal vi jo i gang med en udvalgsbehandling, og der er stadig væk mulighed for at stille spørgsmål, og vi kan komme tættere på.
Vi må også erkende, at vi nogle gange herinde må håbe på det bedste.
Vi ved jo ikke, hvordan det her kommer til at ende med at se ud.
Anerkender ordføreren, at der også i det her lovforslag rent faktisk står, at den her ordning skal evalueres allerede i 2027, så vi faktisk kan lave nogle justeringer, og kan det ikke få ordføreren til at overveje en ekstra gang, om ikke Liberal Alliance godt kunne være med til at prøve det her af?
Pernille Vermund (LA), 2025-05-07:
Jeg vil jo sige, at det er at gamble med skatteborgernes penge, og det er en fortsat udvikling, som fru Mette Frederiksen som statsminister har styret så klart mod fra første dag, nemlig en udvikling – jeg vil næsten sige afvikling – mod flere statslige administrative medarbejdere.
Det er en reel bekymring for os i Liberal Alliance, at det her ender som en masse andre forslag, hvor man har gode intentioner.
Lån på landet-ordningen er et godt eksempel, hvor man indfører en ordning, som er enormt tung administrativt at håndtere.
Vi er bare ikke lige så glade for statslige bureaukrater, som man er i Socialdemokratiet.
Thomas Danielsen (V), 2025-05-07:
Jeg synes ikke, man kan sætte det op på den måde.
For jeg kan ikke se nogen sammenhæng mellem, hvor mange indsigelser der er, og hvor mange afslag eller imødekommelser der er.
Vi har jo netop lavet systemet så nemt, at du kun er et klik væk, og så har du lavet en indsigelse.
Det er to tal, du lige skal indberette.
Så vi har jo lavet systemet så nemt som overhovedet muligt.
Så det er jo det indholdsmæssige, jeg er optaget af.
Og det er det indholdsmæssige, jeg synes spørgeren skal være optaget af.
Jeg har sagt det meget klart, altså at vi skal udvise maksimal konduite.
Hvis det er tilfældet, at der er sket tastefejl af nummerplader osv. og den slags, eftergiver vi bøden.
Så kan man jo godt have fokus på nogle opstartsudfordringer osv., i forhold til at vi har gjort det så nemt at lave indsigelser.
Det synes jeg da er positivt.
Men det, der er allermest positivt, synes jeg, er, at det nu er ved at være meget, meget tæt på 100 pct. af de danske vognmænd, der kører rundt med en boks uden at få bøder.
Når man kigger på den seneste opgørelsesuge, kan man se, at vi efterhånden er oppe på omkring 99,92 pct., sådan som jeg husker det, af danske vognmand.
Det ligger i det leje.
Det er i den grad værd at glæde sig over, hvor dygtige vognmændene er, hvor godt det er gået, og hvor hurtigt vi er kommet på plads med Sund & Bælts projekt.
Så kan man godt have fokus på det bagudrettede, men jeg synes faktisk, det er et ret stort projekt, der er blevet kørt igennem.
Man kan også godt have den holdning, at man er imod det, men det er jo ikke det, jeg forholder mig til i dag.
Jeg forholder mig til praktikken og teknikken i det.
Der synes jeg sådan set, at vi er lykkedes ret godt med det.