runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-05-08:
Jeg havde ellers bemærket det meget positive i høringssvarene, at de her tre parter er gået sammen – jeg mener, at det er LO, Forsikring & Pension og Dansk Arbejdsgiverforening – og faktisk roser det her tiltag, fordi det er en god måde at løse det på.
De har jo sendt et brev, hvor de faktisk foreslår stort set det samme, som de selv skriver i høringssvaret.
Det er ellers normalt, at i hvert fald LO er nogle, som Socialdemokratiet spejler sig meget i, og det er jo fornuftigt nok – de har mange gode holdninger.
Så forstår jeg ikke, hvorfor man så synes, at det her er så skævt.
Så er der en anden ting, som hr. Jesper Petersen sagde i ordførertalen, og det var, at en stor del af det var råderumsfinansiering.
Det er det faktisk ikke, for de 2,5 mia. kr. til pensionsdelen kom fra aftalen fra juni sidste år, som var målrettet til at skulle bruges på det her.
Så var der 1 mia. kr. fra indførelsen af kontanthjælpsloftet, og det er jeg med på at man kan være uenig i, men det er trods alt ikke en råderumsfinansiering.
Så kan man ikke bare trods alt bekræfte, at det ikke er rigtigt, at det er en ren råderumsfinansiering?
For der var jo også nogle penge fra optjeningsprincippet, egenbetaling på danskundervisning osv.
Så der er en råderumsfinansiering, men man fik sådan indtrykket af, at det var næsten ren råderumsfinansiering, og det var det jo faktisk ikke.
Altså, der er jo stadig væk mulighed for at kunne få dækket det demografiske træk, som vi diskuterer meget herinde.
Kan man ikke bare bekræfte den del?
Det paradoksale er jo lidt, at man havde regnet med, at man bare kunne lave en omregning, og så gav det det samme, for så må forudsætningen have været, at den nye målemetode var lige så ringe som den gamle.
Hvis man regner med, at man får en bedre målemetode, der er mere retvisende – og vi har indrettet vores system efter, at man får tillæg og fradrag, efter hvor langt bilen kører pr. liter – så må man vel også naturligt kunne konkludere, at det vil have nogle provenumæssige konsekvenser.
Altså, hvis en bil ifølge salgsopstillingen kører 20 km på literen, men reelt kun kører 18, så vil den nye opgørelsesmetode vise, at den kun kører de 18 km, som den reelt gør, og så påvirker det jo afgifterne.
Det er derfor, vi står her i dag med 1,5 milliard.
Hvordan kunne man regne med, at man bare lige kunne lave en omregning?
For så havde man jo forudsat, at det, man vedtog med EU-forordningen, altså WLTP-ordningen, ingen effekt havde.
Og det er jo lidt bemærkelsesværdigt, hvis man har siddet og regnet på den måde.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-08:
Jeg vil gerne først lige sige, at det selvfølgelig kan være en service over for Folketinget, at man ikke har 12-13 forskellige meget smalle forslag.
Men bare for at tage et enkelt eksempel, nemlig det første om den ændrede definition af fast driftssted, og hvornår man udøver erhvervsmæssig virksomhed: Det synes jeg – og det burde ministeren også vide at der er flere partier i Folketinget der synes – faktisk er en principiel diskussion.
Ministeriet skriver jo selv i bemærkningerne i lovforslaget, at det her kommer af, at i den her agentregel i OECD's modeloverenskomster har man ændret opfattelse, som betyder, at nogle, en kapitalfond f.eks., ville få fast driftssted i Danmark og derfor var skattepligtige i Danmark.
Og så siger ministeren jo helt ærligt fra Folketingets talerstol: Det er vi ikke interesserede i, vi er ikke interesserede i, at de skal være skattepligtige i Danmark.
Det er da principielt.
Så kan ministeren have en ideologisk grund til at ville komme uden om, at f.eks. kapitalfonde skal være skattepligtige i Danmark.
Men jeg synes da bare, det kræver lidt mere diskussion end at proppe det ind blandt noget, der er tilrettelæggelser efter EU-lovgivning og lidt mindre ændringer.
Jeg synes, det er en principiel diskussion.
Ellers synes jeg også, vi skal diskutere det i udvalget.
Karsten Lauritzen (V), 2018-05-08:
Jamen som jeg sagde åbent og ærligt i min tale, så handler det her om, ikke hvad der skal betales i skat, for det bliver der ikke ændret på, men en usikkerhed om, hvorvidt man risikerer at få fast driftssted i Danmark.
Man kan så vælge at stole på danske pensionskasser, som kommer og siger – det har de gjort til mig sammen med en række andre, bl.a. deres brancheforening: Det her vil sørge for, at vigtige investeringer, der skal understøtte vækst og arbejdspladser i Danmark og i øvrigt sikre et godt afkast til danske pensionskunder, bliver skræmt nogle andre steder hen.
Det ønsker jeg ikke, og derfor laver vi den her ændring.
Men jeg anerkender selvfølgelig, at det er helt rimeligt at rejse den diskussion.
Jeg håber, at SF vil ende det samme sted, som jeg er, og jeg glæder mig til at tage den diskussion videre under udvalgsbehandlingen.
Men jeg anerkender kritikken.
Men som sagt er det desværre noget, der har været sædvane på skatteområdet.
Vi kan prøve at begrænse det, men jeg tror, det bliver svært helt at fjerne som følge af det, der gælder i grundloven.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-08:
Noget af det, der også fik mig til at tage ordet, var, at ministeren brugte udtrykket, at man med den her ændring ville undgå, at kapitalfonde laver mærkelige konstruktioner skattemæssigt.
Det kom jeg til at grine lidt af.
For vi er nok nogle, der synes, at der i forvejen findes rigtig mange lidt kunstige konstruktioner, i forhold til hvor man er skattepligtig osv.
Men er det ikke rigtigt forstået ud fra det, der står i bemærkningerne, at ændringen i forhold til agentreglen betyder, at en repræsentant i Danmark f.eks. nu vil komme til at spille en rolle ved indgåelsen af aftaler – altså, at hvis man har en repræsentant for en kapitalfond f.eks., så vil det, at vedkommende er til stede, kunne gøre, at man er skattepligtig i Danmark, og det vil regeringen gå uden om?
Jesper Petersen (S), 2018-05-08:
Nu fik hr. Dennis Flydtkjær jo så modereret lidt på sit spørgsmål, efterhånden som det blev stillet, for jeg sagde ikke, at der var en ren råderumsfinansiering, men der er en betydelig råderumsfinansiering.
Det er der – 2,5 mia. kr. igennem årene, og det er jo penge, som man har sagt til folk skulle bruges på at forbedre velfærden og til at sørge for, at der var råd til det, når der blev flere ældre i befolkningen, bl.a. med de dagpenge- og efterlønsaftaler, som Dansk Folkeparti var med til at lave med Lars Løkke Rasmussen, da han var statsminister forrige gang.
Nu bruger man dem så i stedet for her, og det er det, jeg egentlig synes Dansk Folkeparti skulle genoverveje, altså om ikke det er vigtigere at sørge for, at der er penge til, at de ældre ikke skal ligge for længe i sengen uden at komme op, ikke skal opleve de uværdige situationer, vi har set, hvor man har den samme ble på i alt for lang tid, eller pædagoger, der er i situationer med alt for mange børn på en gang.
Og det er jo den prioritering, man ender med at lave her.
Der er ting, der er unødvendige at gøre på skatteområdet, hvor man lemper og tager pengene fra det økonomiske råderum og derfor ikke kan bruge dem på de velfærdshensyn, vi synes man skulle bruge dem på.
Karsten Lauritzen (V), 2018-05-08:
Vi følger OECD's modeloverenskomst, men Danmark har jo ligesom en række andre lande også nogle steder, hvor vi går videre eller gør tingene en lillebitte smule anderledes.
Det synes jeg stadig væk at man sagtens kan have, samtidig med at man støtter op om den internationale diskussion, der er, om ens skatteregler.
Det mener jeg sagtens man fortsat kan have.
Det er meget muligt, at fru Lisbeth Bech Poulsen har ret i sin pointe, men det betyder ikke, at vi ikke skal lave den fornuftige ændring, der er her i lovforslaget, som gør, at danske pensionskasser kan udbyde fonde, der kan sikre et godt afkast til danske pensionskunder og sikre risikovillig kapital til danske virksomheder og investeringer i infrastruktur i Danmark.
Det kommer til at gavne det danske samfund, også mere end at overholde hver en detalje i OECD's modeloverenskomst.
Rune Lund (EL), 2018-05-08:
Jeg kommer til at tænke på Tele2-dommen fra december 2016, hvor EU-Domstolen for anden gang afgjorde, at den masseovervågning, som foregår, af danske borgere ved telelogning er ulovlig, og at den bør afskaffes.
Og så har vi en justitsminister, som simpelt hen bare nægter at følge den dom, fordi han siger, at han arbejder på en løsning.
Der er i hvert fald ikke særlig meget lov er lov omkring det.
Når vi så taler om tynd kapitalisering, hvor der i Enhedslistens optik er brug for nogle stramninger, fordi der er tale om nogle skattehuller, som vi gerne ville lukke i højere grad, har man så en lempelse.
Jeg synes bare: Den ene minister er ærlig talt fuldstændig ligeglad med de domme, der kommer fra EU, og så har vi en skatteminister, som siger, at lov er lov, og det skal bare overholdes, og man skal slet ikke sætte spørgsmålstegn ved noget som helst.
Mit spørgsmål vil være – og det er i forhold til WLTP-testene: Hvad gør skatteministeren for at undersøge, om der er foregået snyd for de 24 mia. kr., som tilsyneladende har manglet i perioden 2010-2016?
Karsten Lauritzen (V), 2018-05-08:
Jeg er helt uenig i den udlægning, hr. Rune Lund har af justitsministeren og justitsministerens forhold til, at lov er lov.
Det er min helt klare opfattelse, at vi har en rigtig dygtig justitsminister, der gør meget ud af at overholde den lovgivning, der gælder, og naturligvis overholde EU-lovgivningen.
Der er en klar vurdering fra Skatteministeriet.
Det skylder man som lovgiver at lytte til.
Det er jo ellers et parti, der står på en retssikkerhedsdagsorden, og så er det mærkeligt, at når der falder en dom fra EU, skal vi ligesom prøve at komme uden om den, fordi den er ubelejlig.
Det har jeg svært ved at forstå.
I forhold til hr. Rune Lunds andet spørgsmål vil jeg da gerne undersøge, hvad man kan gøre, men det helt store problem er jo, at der har været nogle målemetoder, som EU og Kommissionen og dem, der skulle kontrollere dem, jo har valideret.
Og hvis vi skal komme efter nogen med en efteropkrævning, er det jo folk, der har købt en bil.
Jeg vil ikke være med til at sende en ekstraregning til en masse danskere, som har købt en bil, hvor de så pludselig skal betale mere i afgift, fordi nogle bilfabrikanter måske med vilje, måske ikke med vilje, valideret af EU, ikke har fået opgjort den rigtige CO2-udledning.
Det synes jeg ikke er rimeligt.
Rune Lund (EL), 2018-05-08:
Det kan jo være, at der er foregået snyd.
Vi har jo med dieselbiler set, hvordan der er kommet snydesoftware i dem, så de har fremstået mere miljøvenlige, end de egentlig er.
Volkswagen har f.eks. også indrømmet, at de har gjort det.
Der kunne jo være tale om det samme her bare i forhold til CO2-udledningen, og dermed kunne en del af det mindreprovenu, der har været, skyldes snyd og bedrag.
Hvad for nogle initiativer er der i øjeblikket i gang hos skatteministeren i forhold til at undersøge, om der her er foregået snyd?
Det er den ene ting.
Den anden ting er det fremadrettede.
Vi går jo glip af milliarder af kroner, fordi den test, som det her lovforslag vil indføre, jo heller ikke er retvisende.
Det er da grundlæggende utilfredsstillende, at vi har vedtaget en lovgivning om, hvordan registreringsafgiftssystemet skal være, og hvordan kilometerfradraget skal være for særlig miljøvenlige biler, og så har vi nogle test, som måler fuldstændig skævt.
Karsten Lauritzen (V), 2018-05-08:
Vi kan selvfølgelig vælge at afskaffe hele registreringsafgiften, for så er vi ude over problemet.
Det er ikke mit indtryk, at Enhedslisten ønsker det – der er en gestus fra Liberal Alliance – og det ville også kræve en væsentlig grad af finansiering.
Så jeg tror, vi må leve med, at vi har en registreringsafgift.
Og selv med de sænkelser, vi har lavet, og som jeg stolt af som skatteminister at have været med til at gennemføre – jeg synes, det kun er rimeligt, at folk kan få en større og mere trafiksikker bil – så kommer vi til at opkræve registreringsafgift også i fremtiden.
Så skal vi lægge noget til grund, og der er det altså det bedste vi har, og så må vi være ærlige om usikkerheden.
Ligesom når man skal lave en ejendomsvurdering og vurdere en bolig, vil det altid være en vurdering.
Så der vil altid være noget usikkerhed.
Jeg anbefaler at støtte det her lovforslag, sådan at vi får mere rigtige brændstofmålinger end dem, vi har i dag.
Når der så kommer nye målemetoder, må vi se på, om vi kan forbedre det lovforslag, vi har, men der vil bare altid være noget usikkerhed – det må vi være ærlige om, og det må vi acceptere.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-05-08:
Det er også om den her nye ordning med at måle brændstofforbruget bedre, og det er jo ganske positivt, at man vil gøre det mere retvisende.
Det var en forordning, der blev vedtaget den 1. juni 2017, og den blev indført, så den kunne træde i kraft den 1. september i 2017.
Under hele det forløb sad vi jo og forhandlede ret intensivt om bilbeskatningen og lavede en aftale den 21. september, altså lige efter. Så vil jeg egentlig bare høre, hvorfor vi ikke fik det at vide, og hvorfor det ikke indgik i drøftelserne.
De 1,5 milliard kr. i varig virkning kunne vi da godt have moduleret med, da vi prøvede på at lave om på bilafgifterne.
Vi havde ønsket, at det skulle være mere teknisk baseret, og der kunne det her jo have været en del af øvelsen.
Så vil jeg også høre, om man i regeringen var bevidst om på det tidspunkt, at der var den her øvelse i gang i EU, som allerede var vedtaget, og at det faktisk havde ret store provenumæssige konsekvenser for Danmark.
Jette Gottlieb (EL), 2018-05-08:
Tak for det.
Det ville da være skønt, hvis vi kunne lave en kulturel udvekslingsordning, der gav unge fra alle lande, også danske unge, mulighed for at bo i en familie i andre lande og suge indtryk og erfaring derfra.
Nu må de danske unge jo ikke, for de skal skynde sig gennem deres uddannelse.
Og det er heller ikke sådan, klaveret spiller.
For at skabe en sådan ordning er der rigtig mange betingelser, der skulle være anderledes.
Tilladelsen burde f.eks. følge au pairen, så han og hun ikke var helt afhængige af den familie, der måske misbruger deres arbejdskraft.
Arbejdstiden og fritiden og lønnen bør reguleres i en overenskomst, som det er normalt her i landet.
Og så bør der være meget bedre kontrol med værtsfamilierne, for der er meget ringe chance for, at de pågældende au pairer selv kender deres rettigheder og vilkår i det fremmede land.
Au pairen bør også beskyttes mod usaglig opsigelse.
Alle de vilkår, herunder til- og hjemrejsebetaling osv. osv., bør nedfældes i en kontrakt, som skal have begge parters underskrift.
Alle sådan nogle ting er jo vigtige for at sikre, at det kunne opfylde de betingelser, der rent faktisk står i au pair-ordningen.
Og det tror jeg ikke på.
Jeg er ikke så naiv, at jeg tror på, at sådan en ændring af afhængighedsforholdet mellem værtsfamilie og au pair kan vedtages med et snuptag.
Faktisk tror jeg, at et flertal i salen hellere vil beskytte værtsfamiliernes interesse i billig arbejdskraft, sådan som vi har hørt indtil nu, end at de vil beskytte au pairerne mod udnyttelse.
Med den beklagelige baggrund vil Enhedslisten gerne støtte forslaget om at afskaffe ordningen.
Ida Auken (RV), 2018-05-08:
Danmark har fået en ny miljø- og fødevareminister, og det er jeg personligt meget glad for og vil gerne ønske den nye minister velkommen.
Ministeren har endda lovet, at der også kommer en ny retning, så jeg vil citere ministeren heroppefra, og der må formanden undskylde, at jeg kommer til at bruge direkte tale, men når det er et citat, går det nok.
Ministeren siger: »Du kommer nok til at se en ny minister, der sætter miljø først og fødevarer efter.« Og han fortsætter: »Nu overtager jeg posten her i ministeriet for miljø og fødevarer - i den rækkefølge.«
Så vi er rigtig mange, der glæder os til at se en ny og justeret miljøpolitik fra regeringen med hr. Jakob Ellemann-Jensen i spidsen som ny miljø- og fødevareminister.
I dag har vi så fire sæt lovgivninger på tapetet, som er meget store lovgivningskomplekser, og hvor man faktisk har mulighed for som minister at lægge denne nye retning.
Det lovforslag, vi behandler lige nu, handler om mere kvælstof til havbruget.
Lige før stemte vi om skilte i det åbne land.
Vi har forsøgt at sige, at det er i orden med nogle af de her små skilte for et loppemarked eller en lille café eller en gårdbutik, men de store skilte ude i det åbne land, som kan give os sådan lidt mindelser om det svenske landskab, skulle vi måske ikke have.
Det så jeg heller ikke justeret, da vi lige før stemte det forrige lovforslag igennem.
Om lidt kommer forslaget om kystsikring, hvor man tager fredningsnævnene ud, hvor man fjerner klageretten fra borgere og naboer, hvis projektet er et privat projekt, men ikke hvis det er et kommunalt projekt.
Der kunne det være rart – og det er jo så kun en anden behandling – at se en minister justere en kurs, som sætter miljøet forrest og sikrer, at vi har en sammenhængende kystbeskyttelse i Danmark.
Ikke mindst kommer så om lidt det meget vigtige forslag om målrettet regulering.
Det ville være så rart, hvis ministeren ville lukke flere partier ind.
Det ville være godt for landbruget, det ville være godt for miljøet i aftalen om målrettet regulering.
Og der er også stadig væk en mulighed for som minister, at man har lov til at sætte sig i stolen for at gøre noget her.
Så kære minister: Måske er det svært at nå det til tredje behandlingerne i dag, men der er altså et par andenbehandlinger, hvor man kan nå at sætte handling bag de fine grønne ord, og det vil vi fra radikal side glæde os rigtig meget til.
Trine Torp (SF), 2018-05-08:
Tak for det.
Jeg vil også sige velkommen til den nye minister.
Der er ikke mere end et lille års tid til, at der er folketingsvalg, og vi håber, at statsministerens valg af ny minister også signalerer en ny politik på miljø- og fødevareområdet.
I forhold til det lovforslag, som vi har gang i her, synes vi i SF, man skal tænke rigtig godt og grundigt over det.
For det er ved første kig et forsøg på at forenkle nogle procedurer – en intention, som vi sådan set deler – men det begrænser i høj grad borgeres retssikkerhed.
Hvis man vedtager lovforslaget, sådan som det ligger her, vil langt over 90 pct. af tilladelserne til kystsikring fremover kun kunne påklages i forhold til jura, altså procesmangler, om projektet er i strid med EU-lovgivning, osv.
I måske 95 pct. af alle sager i fremtiden vil der ikke kunne klages til fuld prøvelse, og det vil sige, at vurderingerne af, hvad tilladelsen betyder for min ejendom, for beskyttet natur osv., ikke kan ankes.
Det stiller både borgere og organisationer og naturen dårligere.
Mon ikke der vil komme rigtig mange klager i fremtiden, og mon ikke vi med den her lov vil skabe en kæmpe frustration mange steder langs kysterne.
For hvem skal folk klage til over en kyststrækning, der f.eks. forhindrer fri adgang til vores kyster, eller en kystsikring, som skæmmer kysterne?
Et andet stridspunkt i det her er, at miljø- og fødevareministerens forgænger ikke har kunnet dokumentere, at en parallel behandling i fredningsnævnene vil forsinke sagsgangen.
Vi mener derfor, at der er en god grund til at fastholde fredningsnævnets kompetencer i sager om kystsikring.
Så hurtigere og smidigere sagsbehandling er et fint mål, men det skal ikke være på bekostning af retssikkerheden.
Erling Bonnesen (V), 2018-05-08:
Tak for det.
Det er jo dejligt at sige velkommen til den nye minister, det forstår jeg udmærket behovet for, men jeg er nødt til lige at tage fat i bare en enkelt ting.
Det lyder lidt, som om der sådan skulle være lagt op til wild west på det her område.
Det er jo ingenlunde tilfældet.
Hvis en borger ønsker at passe på sin ejendom, er det sådan set positivt, men vil ordføreren ikke bare bekræfte, at hvis en borger ønsker at foretage en kystbeskyttelsesforanstaltning, skal borgeren selvfølgelig have godkendt det hos kommunen, som borgeren ønsker at få lavet.
Det kan man ikke bare gå ud og gøre.
Så vil ordføreren bekræfte, at man selvfølgelig skal have godkendt det, man ønsker at lave?
Der er jo ikke bare lagt op til wild west.
Trine Torp (SF), 2018-05-08:
Det er fuldstændig korrekt, men man har ingen klagemuligheder, hvad angår indholdet af projektet.
Det vil jo sige, at det godt kan være, at man varetager den borgers interesser, som gerne vil have lavet kystbeskyttelse, men alle de andre borgere, som bliver berørt af det, eller naturorganisationer osv., har ikke den samme mulighed for fuld prøvelse i de her sager.
Erling Bonnesen (V), 2018-05-08:
Hvis der bliver lagt op til det, vi kalder de store fælles helhedsprojekter, som jeg også er sikker på at ordføreren er fuldstændig bekendt med, så er der netop lagt op til fuld prøvelse.
De andre, kan vi sige, enkeltstående projekter, som vi jo lige nu så er enige om, og det er jeg glad for bekræftelsen af, skal så godkendes, men kan vi ikke også godt blive enige om, at det jo er sammenligneligt med en masse andre situationer?
Hvis en borger skal søge om at bygge en bygning eller forskellige andre ting, så er det jo også nøjagtig på samme måde, man så skal behandle de her ting, så der er sådan set tale om en ligestilling her.
Morten Østergaard (RV), 2018-05-08:
Også det svar er jo et dække over det manglende mod, som regeringen og statsministeren har på det område.
Der er ingen problemer med at mene, at der skal være en bestemt procentsats i daginstitutionerne.
Der er ingen problemer med at diskutere blandede gymnasier; det har holdt lidt hårdt, og jeg tror ikke, undervisningsministeren nødvendigvis går så meget op i det, men det er dog nu til forhandling.
Men skolerne er det, som folk virkelig er bekymrede over, de forældre, hvis børn er tosprogede.
Og det har ikke noget med deres etniske baggrund at gøre, det har noget at gøre med, om man møder dansk første gang, når man kommer ud af sit hjem.
Det er sådan set det, der er det centrale, og der kan man jo sagtens i anden eller tredje generation være kommet ud over det.
Og det problem, som ligger forældrene i de udsatte boligområder på sinde, altså at der er forældre, der har valgt folkeskolen fra, fordi de ikke synes, den afspejler det samfund, de lever i, vil man ikke tage hånd om, men man vil gerne puste sig op til at sige, at man ikke vil detailstyre kommunerne.
Med alt det, der er lagt frem her, tror jeg, kommunerne har et andet syn på det.
Jeg kan i hvert fald sige, at man ikke gør forældrene til de børn, som er tosprogede, en tjeneste ved ikke at arbejde for at få blandede skoler.
Derfor bliver det sidste spørgsmål til statsministeren også: Er statsministeren og regeringen uenig i, at det ville være godt, om vores børn gik i skole sammen på kryds og tværs?
Er det ikke et mål for regeringen?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-05-08:
Men jeg tror slet ikke, jeg kan konkurrere med radikalt mod, som jo udfolder sig på mange måder, senest under overenskomstforhandlingerne, hvor den radikale leder udnævnte sig selv som meget modig ved at sige, at de beslutninger, man selv havde truffet, var forkerte, og dem skulle man ikke have truffet.
Det er en særlig grad af mod for en politiker at indrømme fejl, selv om det måske var på det mest opportunistiske tidspunkt i danmarkshistorien at nå det der niveau af imod.
Så jeg kan ikke konkurrere på det punkt.
Altså, når vi har et forslag om at påbyde forældre i givne områder at sende deres børn i daginstitutioner, har vi et forslag, der påvirker en problemstilling, og så har vi da også en forpligtelse til at forholde os til den.
Det er derfor, vi mener, hvad vi gør, om daginstitutioner.
På gymnasieområdet er det sådan, at gymnasierne er forankret hos staten.
Folkeskolen drives af kommunerne.
Det sker derude.
Og ja, jeg deler det synspunkt, at det ville være godt at have en folkeskole, som var rummelig i alle dimensioner.
Det er et kommunalt ansvar, og det ser forskelligt ud i forskellige kommuner.
En dikteret procent fra Christiansborgs side ville slå forskelligt igennem i forskellige kommuner, fordi kommunerne og bopælsområderne er forskellige.
Men kommunerne skal holdes fast på det.
Så rundtomkring må man jo håbe, der er nogle modige radikale kommunalpolitikere og andre kommunalpolitikere, der tager hånd om det her.
Jeg vil presse skolen til at levere resultatet, nemlig at løfte børnene, så de får nogle muligheder.