runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-25:
Grønland er gået meget grundigt til værks i det her spørgsmål, med omhu.
Camp Century er bare et af mange områder, som der skal ryddes op på.
Det nytter ikke noget, at man bare sender en liste.
Man skal sende en liste, som helt sikkert siger sparto til alt, så det ikke kan misforstås, hvilket omfang af miljøproblemer der er kommet efter amerikanernes tilstedeværelse i Grønland, til den danske regering.
Det var meget svært at finde fælles fodslag.
Man vil simpelt hen ikke erkende det.
Men jeg er glad for, at vi er nået dertil, at vi tager det op i samråd her, og at der er kommet en bedre dialog mellem Grønland og Danmark for at finde fælles fodslag i det her spørgsmål.
Michael Aastrup Jensen (V), 2016-10-25:
Tak for det.
Allerførst vil sige i forhold til Camp Century, at det jo simpelt hen ikke er korrekt.
Det var sådan, at den daværende danske miljøminister og regeringen sagde, at det var noget, vi skulle tage alvorligt, og derfor er der også et undersøgelsesarbejde i gang om de konkrete ting.
Men lad mig så vende mig til det, som vi har haft en debat om gennem længere tid, nemlig oprydning generelt fra f.eks. danske militærbaser.
Nu har ordføreren jo den dobbeltrolle, at ordføreren selv var regeringsleder for Grønlands selvstyreregering efter ultimo 2013, altså for 3 år siden, hvor der var deadline på indlevering af den her liste til det danske forsvarsministerium om, hvad det er for nogle områder, man skal kigge på i forhold til oprydning.
Hvad gjorde ordføreren selv, da ordføreren var regeringsleder i Grønland, for at sikre, at den her liste blev indleveret til det danske forsvarsministerium?
Ordføreren siger selv, at den her sag er så vigtig – og det er jeg enig i – at det kræver omhu.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-25:
Nu er det jo sådan en lidt tvetydig ting.
Alligevel har Grønland altid til enhver tid haft sine egne holdninger og politikker på de to områder, som er af væsentlig betydning, og derfor har vi også et landsstyremedlem for området.
I den her sammenhæng vil jeg også sige, at Camp Century-spørgsmålet er blevet vendt frem og tilbage mellem den danske regering og den grønlandske regering, hvor Grønlands regering synes, at det er et alvorligt problem, hvorimod man ikke har set det på samme måde fra dansk side, desværre.
Danmark har aldrig på nogen måde inddraget Grønland i at lade Grønland fortælle, hvad det er, man har givet amerikanerne lov til.
Er det at gå til værks med omhu at have en dialog med Grønland?
Hvad er det, der har gjort, at Danmark har givet amerikanerne lov til at tilsvine det grønlandske miljø i den grad, som man har gjort, indtil i dag?
Er det omhu?
Det synes jeg bestemt ikke.
Siden 2012, da man blev enig om, at der skulle laves en liste, er der fremkommet videnskabelig dokumentation, som ikke fandtes tidligere, og som viser, at der er 9.200 t fysisk affald i Grønland og millionvis af liter kloakvand og lavradioaktivt spildevand overalt i hele Camp Century-området.
Det fandtes ikke dengang.
Det har været nødvendigt at gå til værks med omhu.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-25:
Mange tak allerførst for et rigtig fint ordførerindlæg.
Man kan mærke, at der også er rigtig meget hjerteblod i ordførerens tale.
Tidligere nævnte vi også Færøernes økonomi, som jo er rigtig positiv, og set fra et grønlandsk perspektiv vil jeg også sige tillykke herfra.
Samtidig ved jeg også, at man på Færøerne arbejder for at hjemtage en lang række områder, så fra grønlandsk side har vi da rigtig mange ting at se til Færøerne efter i forhold til også at blive inspireret af den proces, som I er i gang med.
I forhold til forfatningsprocessen vil jeg sige, at det jo også er noget, som Tjóðveldi har arbejdet meget aktivt på for at sikre, at der kommer en forfatning på Færøerne.
Hvor langt er man nået med den proces?
Henrik Brodersen (DF), 2016-10-25:
Tak for det.
Jeg gerne starte med at kvittere for redegørelsen, ligesom jeg gjorde i min ordførertale, og så beklage, at vi, hver eneste gang vi har en snak om det arktiske, skal have en lille sang nordfra om, hvor dårligt Danmark gør det, hvor meget vi ikke lever op til, og hvordan vi sammen med vores allierede altid har svinet og trådt på og ydmyget.
Til gengæld vil jeg sige, at der er så mange andre ting, vi kan tage fat på: alt det med klimaet, alt det med sikkerheden.
Det kan godt være, vi aftaler de fem lande imellem, at her taler vi ... [Lydudfald]
... russerne har en militærbase op mod området, amerikanerne har det qua Grønland osv.
Og vi må jo bare sige, at hvis der er nogle andre, der får interesse for det her område, så er det så stort, at jeg tænker, det godt kan være, man lige vil prøve det af.
Og vi ved også godt, at en aftale kun er en aftale, indtil den ikke er det længere.
Her tænker jeg specielt på Rusland.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-25:
Jeg synes personligt, at et spørgsmål så vigtigt som hvalfangst og storhvaler skal være noget, som rigsfællesskabet samlet har en åben dialog om, fordi storhvalerne er en stor del af den grønlandske naturalieøkonomi og er årsagen til, at vi kan opretholde et sundt næringsniveau i de mest afsides områder i Grønland.
Det burde være i dansk interesse at sikre, at der er en åben dialog, således at vi til enhver tid træffer nogle beslutninger, som vil gavne vores sag og ikke forringe den.
I rigsfællesskabet er Grønland det eneste land, som jager storhvaler, og forhandlinger angående storhvaler foregår under det danske flag, hvor Færøerne og Grønland er repræsenteret.
Danmark har planer om at følge EU-linjen, som peger på, at der skal etableres et sanctuary for storhvaler i den sydlige del af Nordatlanten.
Man siger, at man har hørt og haft dialog med både Færøerne og Grønland, men når vi ser på høringssvarene, kan vi se, at begge lande er ret uenige med den danske linje og med EU.
Hvad kan ordføreren sige til den problemstilling?
Hvor står vi så sammen i rigsfællesskabet med hensyn til storhvaler?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-25:
Et andet eksempel, som ordføreren også bragte op, er den arktiske arbejdsgruppe.
Der har undertegnede jo også været med til at forsøge at presse på, i forhold til at vi netop sikrer, at vi også er meget synlige som arktisk arbejdsgruppe, og at du som formand selvfølgelig også er med til at sikre det.
Det synes jeg også er rigtig positivt.
Vi havde jo en god oplevelse på Arctic Circle, dengang der var en session, hvor der faktisk var rigtig, rigtig stor interesse bredt fra mange forskellige lande i forhold til det arktiske arbejde, der foregår i Folketinget.
Mange tak til ordføreren for en fin tale.
Det handler jo bl.a. om miljøet, det handler om levevilkårene for dem, der bor i Arktis, og det handler om menneskerettigheder.
Jeg anmodede faktisk om et møde med udenrigsministeren i starten af august, og der er kommet et møde i stand her i slutningen af oktober.
Inden for de rammer, som der er, er det det, der er.
Men jeg vil gerne bakke ordføreren op i, at ja, der er behov for at prioritere det her, og der er behov for at sikre, at de anbefalinger, der kommer fra komiteen, selvfølgelig også bliver bragt videre til regeringen og taget videre af regeringen.
Så jeg glæder mig også til at høre udenrigsministerens svar på dit spørgsmål.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-25:
Der er ingen igangværende eller tidligere oprydninger på tidligere amerikanske baser i Grønland foranlediget af et dansk initiativ med amerikanerne.
Der er i øjeblikket 63 tidligere DEW-stationer fordelt i hele det arktiske område, og en del af dem er i Grønland, og på ingen af dem har der været oprydninger.
Bare ét eksempel er Camp Century, som vi i dag diskuterer, og bare Camp Century-rapporten i sig selv, som jeg har refereret til, peger på den største miljøkatastrofe i rigsfællesskabets historie, måske også i det arktiske områdes historie.
Jeg synes, at det her skal behandles med stor omhu.
Jeg synes også, at det her skal behandles med respekt, og at vi ikke skal prøve at finde en syndebuk, for det fortjener rigsfællesskabet ikke.
Det grønlandske miljø skal ikke betale for en dansk forsvarsaftale med USA.
Det her skal løses på en værdig vis, og jeg glæder mig også til at se den fremtidige dialog, der vil være mellem Grønland og Danmark.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-25:
Mange tak for ordførerindlægget.
Jeg vil også gerne bakke op om det fokus, som der bliver efterlyst i forhold til arktisk forskning.
Det er i hvert fald et klart budskab fra IA's side.
Det andet drejer sig om U-Arctic, som er et universitetssamarbejde mellem de forskellige universiteter i Arktis, hvor man både udveksler professorer, lærere, men også studerende.
Det er jo et rigtig interessant forum, som kan være med til at skabe et øget fokus på arktisk forskning, så det håber vi bestemt også at regeringen vil blive ved med at støtte, også i de kommende år.
Hvad siger Liberal Alliance til det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-10-25:
Jeg kan starte med den overraskende konklusion, at Venstre faktisk også synes, at det her er et ganske fornuftigt lovforslag, som vi har tænkt os at støtte.
Og det gør vi i og for sig med nogle af de samme begrundelser, som ordførerne før mig har redegjort for.
For det er afgørende, at der er tillid til den finansielle sektor.
Og det er derfor, at vi igennem årene har taget en lang række initiativer – for at sikre ro på de finansielle markeder, ved at vi har skabt den fornødne stabilitet, og også sikre, at den regulering, som vi har ansvaret for, er effektiv, og at nogle af de fejl, der tidligere er begået, ikke gentages.
Det er sådan set hele hovedformålet med lovforslaget.
Det er anbefalinger, som bygger på nogle af de aftaler, vi har lavet tidligere, både i 2010 og i 2013, så det giver god mening.
Det samme gælder muligheden for, at der ikke bare kan udpeges SIFI'er, altså systemisk vigtige finansielle institutter, én gang om året, men også hvis der opstår behov for det, eksempelvis i forbindelse med fusioner og spaltninger og alt muligt andet.
Så skal det selvfølgelig være muligt at sørge for, at de betingelser, vi stiller til de vigtigste spillere, kan håndhæves fra dag et.
Jeg vil også sige et par ord om de ændrede tilsyns- og kontrolbeføjelser, som Finanstilsynet og Erhvervsstyrelsen får, i forhold til at leve op til at sikre os mod markedsmisbrug.
Der er der jo en klar bestemmelse om, at det selvfølgelig skal kunne håndhæves effektivt.
Og bare for at rydde en misforståelse af vejen vil jeg sige, at det altså ikke bliver sådan, at der er mulighed for, at man kan lave kontrolbesøg uden retskendelse hos medarbejdere eller andre fra virksomheden.
Så grundlæggende synes vi, at det giver rigtig god mening.
Men det er således, at der i dag ikke er hjemmel til at offentliggøre det, hvis et institut, der har været mistænkt for eller er under anklage for at have brudt reglerne, efterfølgende bliver frifundet – det har man så ikke haft mulighed for at offentliggøre.
Det giver rigtig god mening, at vi sørger for, at vores regulering af de finansielle markeder er up to date, og at vi har styr på, at der ikke er huller og steder, hvor vi ikke sørger for at gøre brug af de erfaringer, vi har betalt dyrt for.
Og derfor er det et lovforslag, som vi fra Venstres side støtter, som jeg indledte med at sige.
Og jeg skal så afslutningsvis sige, at også Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-10-25:
Vi har jo bevist igennem finanskrisen siden 2008, at der faktisk er stor tiltro til den danske måde at håndtere udfordringer på inden for den finansielle sektor.
Der er stor tiltro til vores bankdrift, og der er i særdeleshed stor tiltro til vores realkredit- og andre beslægtede institutter.
Derfor er det selvfølgelig også godt, at vi har haft de mange bankpakker, som har fulgt op og har prøvet på at optimere den situation, som jo har været, at vi også fra det politiske Danmark har haft en interesse i at stimulere til, at den her investortiltro forbliver på et meget højt niveau.
Det har vi jo kunnet se at den har været, og det har betydet, at Danmark igennem hele finanskrisen var et af de steder, hvor man gik hen og sagde, at her er et finanshelle, her er et sted, hvor man måske nok får en meget, meget lav forrentning, men til gengæld får man da en lille, men sikker forrentning, og det var måske bedre end at gå ud på de mere spektakulære finansielle markeder.
Derfor er det også vigtigt, at vi med det her lovforslag følger op på de allerede indgåede aftaler omkring bankpakker og bankdrift i det hele taget.
Som ordføreren før mig har sagt, indeholder det en række forskellige stramninger.
Bl.a. indføres det nye, forbedrede bødesystem, hvor man har en større grad af sammenhæng mellem bødens størrelse set i forhold til den grad af grovhed, der har været i den eventuelle skade, og ligeledes en vurdering af det enkelte instituts størrelse.
Det betyder egentlig med andre ord, at bødestørrelsen vil stå i et bedre forhold til forseelsens beskaffenhed samlet set.
Noget andet, som ligger i det, er, at vi i forhold til de systemisk vigtige finansielle institutter – altså dem, der er under SIFI-reguleringen – laver nogle skærpede krav til både egnethed og ikke mindst hæderlighed over for de mennesker, som sidder som nøglepersoner i de pågældende institutter.
Derfor er Dansk Folkeparti positivt indstillet over for det samlede lovforslag.
Vi har som Socialdemokraterne også selv været med i mange af de her delaftaler, som det i bund og grund hænger sammen med, og derfor kan vi også støtte det.
Men vi synes også, der er grund til at hejse flaget lidt for, at vi med det her lovforslag vidner om, at der arbejdes intenst på, at vi skal forblive et land, hvor der er en stor grad af tillid til at gå ind, også med udenlandsk kapital, og investere på de danske finansielle markeder.
Så på den baggrund kan Dansk Folkeparti støtte det her lovforslag.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-10-25:
Tak for det.
Jeg vil også gerne her benytte lejligheden til at takke for en bred opbakning til det lovforslag, som vi behandler nu.
Det er jo sådan, som det også blev sagt tidligere, at Folketinget i 2015 behandlede det lovforslag, som ligger til grund for det aktuelle lovforslag.
Lovforslaget har til formål at justere bestemmelserne i loven for 2015 om etablering af en særlig håndhævelsesenhed i Patent- og Varemærkestyrelsen af hensyn til EU's statsstøtteregler.
Håndhævelsesenheden får beføjelse til at vejlede i konkrete sager om piratkopiering.
Denne ordning er blevet anmeldt til Europa-Kommissionen, der har vurderet, at ordningen alene vil harmonere med statsstøttereglerne, hvis vejledningen til virksomhederne i konkrete sager om piratkopiering blev forbeholdt små og mellemstore virksomheder.
Denne begrænsning skal derfor også fremgå af loven.
Som flere ordførere har været inde på, er piratkopiering et stigende problem til skade for både forbrugere, virksomheder og samfundsøkonomien.
Hertil kommer, at piratkopiering ofte er forankret i både grov og også organiseret kriminalitet.
Alt sammen noget, som jeg håber et bredt flertal i Folketinget finder forkasteligt.
Piratkopiering kan jo også påvirke danske virksomheders incitament til innovation og dermed også være med til at give en negativ udvikling.
Det skyldes, at vi i Danmark ikke mindst er meget konkurrencedygtige, når man ser på at skabe og udvikle viden, og der er jo også mange danske virksomheder, der lever af at udvikle produkter baseret på den nyeste teknologi og design.
Det er alt sammen noget, som er godt, ved at man kan leve af viden og ikke mindst omsætte viden til vækst.
Den særlige enhed i Patent- og Varemærkestyrelsen skal fungere som en indgang for både forbrugere, virksomheder og myndigheder i spørgsmålet om piratkopiering og håndhævelse af bl.a. varemærkerettigheder og designrettigheder.
Enheden skal ligeledes bistå Statsadvokaten for Særlig Økonomisk og International Kriminalitet, Søik, og andre myndigheder i indsatsen mod piratkopiering.
Jeg synes også, det er vigtigt, at vi hjælper de små og mellemstore virksomheder, når de udsættes for piratkopiering.
Det skal den nye enhed sikre.
Her kan forbrugere og små og mellemstore virksomheder henvende sig og få indledende og foreløbig vejledning, når de oplever piratkopiering.
På den måde får de derved et bedre grundlag for at beslutte, om de vil gå videre med en sag til f.eks. en advokat eller politiet.
Målet er altså, at den hjælp, man kan få ved at henvende sig til den nye enhed, vil føre til, at flere vælger aktivt at håndhæve deres rettigheder, og på den måde forventes enheden også at føre til, at flere sager rejses hos rådgiverbranchen og politiet.
Men jeg noterer mig selvfølgelig også, at der har været nogle spørgsmål under behandlingen her i Folketingssalen, som vi kan tage op i udvalget.
Og det er helt fint.
Jeg kan så sige i forhold til Enhedslistens kommentarer om de digitale spørgsmål, at det er noget, der ligger hos kulturministeren.
René Gade (ALT), 2016-10-25:
Jeg synes, det er glædeligt, når der fra EU's side ringes med en klokke, som varsler noget positivt og progressivt.
Det synes jeg er tilfældet her.
Dem kan man være mere skeptisk over for.
Men her synes jeg det er godt, at der bliver sat fokus på de små og mellemstore virksomheders muligheder for at få retshjælp, som det også er blevet sagt tidligere.
Sådan ser vi det også i Alternativet.
I udgangspunktet er der derfor ikke rigtig noget at komme efter fra vores side.
Vi synes, det er et positivt oplæg og kan bakke op om det.
Når man diskuterer det her, er det vigtigt at have in mente, at vi tit taler om beskyttelse af varemærker og patenter som noget, der er entydigt godt.
Det er det også langt hen ad vejen, men når vi taler om, at det skal sikre innovation og være det, der gør, at vi produktudvikler bedst muligt, og at forbrugerne får det bedst mulige at arbejde med til bedst mulig pris, så skal man bare huske på, at nogle gange er det også varemærker, der ødelægger innovationen og fastholder noget i en usund struktur.
Jeg finder ikke noget af det i det her lovforslag.
Men som jeg nævnte under behandlingen af det andet, er der nogle ting i nogle overskrifter, der kan gøre, at man kigger en ekstra gang.
Jeg synes, at det her ser fornuftigt ud, og jeg synes på ingen måde, det er konkurrenceforvridende for de rådgivningsvirksomheder, der kunne yde den samme service.
Det var noget andet, hvis det var på et område som eksport eller noget i den stil, hvor man gik ind og tilbød en eller anden konsulentydelse.
Det her er noget retsligt og omhandler, at nogen forbryder sig mod en.
Det er i hvert fald ens opfattelse.
Men ikke mindst i den digitale tidsalder skal vi være opmærksomme på, at de her langvarige ejerskaber af produkter ødelægger al anden fremdrift, ikke mindst digitalt.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-10-25:
Tak for det.
Det er positivt, at regeringen vil styrke indsatsen mod piratkopiering.
Vi kan bakke op om, at man etablerer den her håndhævelsesenhed under Patent- og Varemærkestyrelsen.
Den får til opgave at give informationer til forbrugere og virksomheder om, hvad man skal gøre, når der kan være mistanke om piratkopiering osv.
Den skal bistå andre myndigheder med at forfølge virksomheder, som laver piratkopiering, og den skal arbejde sammen med andre internationale organisationer, som bekæmper piratkopiering.
Det er alt sammen godt, og det kan vi støtte.
Vi er enige med Dansk Industri i, at det er beklageligt, at den her håndhævelsesenhed skal kunne give skriftlige udtalelser mod betaling af et gebyr.
Der er private virksomheder, der giver den her slags rådgivning i dag, og derfor synes vi ikke, at det offentlige bør gå ind på det her område.
Det er jo noget, som regeringen ellers er optaget af på andre områder.
Det er rigtig godt, det bakker vi op om, og derfor så synes vi egentlig også, når der er tale om en genfremsættelse af et forslag, som den tidligere regering kom med, at man burde have pillet det her element ud, og det ser vi altså gerne sker.
Det må vi jo så have en dialog om med regeringen, men det er nok en forudsætning for, at vi kan støtte lovforslaget, at det bliver pillet ud.
Pelle Dragsted (EL), 2016-10-25:
Det her er jo, som det er fremgået, næsten en genfremsættelse af et forslag, som vi vedtog i 2014, om en såkaldt håndhævelsesenhed under Patent- og Varemærkestyrelsen.
Som min partikollega fru Stine Brix dengang sagde, er det jo en håndhævelsesenhed, som egentlig ikke rigtig har hjemmel til at håndhæve noget, men alene – mod et gebyr – kan foretage en vurdering, som ikke er bindende for et eventuelt sagsforløb.
Så det er jo nærmere en form for retshjælp end en håndhævelsesenhed, altså en retshjælp til virksomheder, som mener, at de kan være blevet udsat for piratkopiering eller varemærkeforfalskning.
Man kunne godt diskutere, om virksomhederne ikke selv kunne betale for den her ydelse, altså finde den på markedet.
Derfor synes jeg også, det er positivt, at det er indskrænket til at omfatte små og mellemstore virksomheder.
Nu finder man jo, så vidt jeg kan se, stadig væk pengene på Patent- og Varemærkestyrelsens budget, og det er sådan set rent økonomisk okay med os.
Men jeg vil da indskyde, at det for os er vigtigere, at Folketinget prioriterer retshjælp til dem, der ikke selv har så mange muligheder: socialt udsatte, forbrugerne og andre, som har svært ved at få adgang til den hjælp, som de skal have.
Men som sagt kan vi godt støtte den grundlæggende idé i forslaget.
Når vi alligevel ikke i dag vil tage endelig stilling til, om vi kan stemme for forslaget i sidste ende, er det, fordi vi i høringssvarene kan se, at der bliver peget på nogle retssikkerhedsmæssige problemer i forslaget og på, at der i en eller anden grad kan blive tale om en slags gråzone i forhold til domstole og politi.
Og det vil vi gerne lige bore os lidt længere ned i, før vi tager endelig stilling.
Herudover er vi faktisk lidt i tvivl om omfanget af de typer af sager, som håndhævelsesenheden skal tage sig af.
Det gælder særlig – og det kan være, at ministeren kan opklare det – i forbindelse med immaterielle og digitale produkter, som jo ofte vedrører meget komplekse spørgsmål.
Der er det i hvert fald vigtigt for os i Enhedslisten, at vi har en smidig og tidssvarende lovgivning, der gør det let og realistisk for almindelige mennesker at optræde lovligt, men på en måde, der samtidig udnytter potentialet i de nye teknologier, og ikke på en uhensigtsmæssig måde, der begrænser adgang til og deling af viden og andre informationsressourcer.
Så vi vil tage stilling til forslaget efter udvalgsbehandlingen.