runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dan Jørgensen (S), 2022-06-02:
Tak for det, og tak for en rigtig god debat.
Det går ganske stærkt med den grønne omstilling i Danmark, så stærkt, at man næsten kan blive forpustet en gang imellem.
Det skulle man nok ikke helt tro, hvis man kun havde som kilde indlæggene fra de forskellige ordførere her rundt om bordet.
Man må sige til ordførernes ros, at der i hvert fald er tale om beskedne mennesker.
Det er ikke ordførere, der har et synderligt behov for at prale med deres egen indsats.
Så når det nu ikke er det, vil jeg da godt bruge lejligheden til at rose jer lidt i stedet for.
Mere end 50 aftaler har vi lavet på under 3 år; langt de fleste af dem har jo været brede, så alle er med, og det er meget omfattende aftaler.
Vi er ganske tæt på at kunne vise hele vejen til 70 pct. med konkrete tiltag vedtaget.
Da jeg overtog ministeriet, er der jo den her seance, hvor den afgåede minister skal give en gave til den tiltrådte minister, og der ved jeg ikke, om nogle af jer kan huske, hvad jeg fik af Lars Christian Lilleholt, min forgænger.
Jeg fik sådan en lille Harry Potter-figur.
Og symbolikken, som han forklarede i sin tale til mig, var, at du får brug for den tryllestav, han står med, for den der 70-procentsmålsætning er ikke en målsætning, man kan nå uden magi, den kan ikke nås med almindelige rationelle instrumenter, de virkemidler findes ikke.
Når han sagde det, var det jo bl.a., fordi Klimarådet, som jo er meget ambitiøs i sagens natur, havde sagt, at nok støttede de 70 pct., men at de faktisk heller ikke kunne pege på, hvordan man skulle komme med de sidste 10 procentpoint, fordi de virkemidler, der på daværende tidspunkt stod til rådighed, ikke ville være nok.
Det er ikke 10 år siden eller 15 år siden eller 40 år siden, men det er kun under 3 år siden, og nu er vi der, hvor vi ikke længere er i tvivl om, om vi når de 70 pct. Vi kan diskutere, hvad for nogle veje der er bedst og mest rationelle.
Jeg nævnte vist som et svar på et af spørgsmålene til mig i indledningen, at vi så sent som i går er blevet rangeret som nr. 1 på en liste lavet af Yale og Columbia University, hvor de over en lang række videnskabelige parametre sammenligner verdens lande, og det er så bredt set bæredygtighedspolitik.
Grunden til, at vi er nr. 1, er primært vores energipolitik og vores omstilling af vores energi til vedvarende energi.
Det er klart, at det jo er en proces, der har været i gang siden 1970'erne, men som jo for alvor har taget fart de sidste par år, og hvis man så ser på, hvad der venter i fremtiden, er det nogle tal, som jeg tror for de fleste næsten er så store, at de kan være lidt svære at forholde sig til.
Altså, den aftale, som vi nu har underskrevet med Tyskland, Holland og Belgien, kommer jo til at revolutionere ikke bare Tyskland, Holland og Belgien, men hele Europa.
Det, vi fire lande skal levere,
er halvdelen af, hvad hele Europa har behov for – halvdelen – fire lande, hvoraf de tre er ganske små.
Det er enormt ambitiøst, og den måde, vi vil gøre det på, er jo at bygge på det danske eksempel og de danske erfaringer.
Dan Jørgensen (S), 2022-06-02:
Der var mange upræcise ting i det, så jeg ved næsten ikke, hvor jeg skal starte med at gribe fat, men jeg kunne måske starte med en lidt overordnet betragtning og sige, at jeg ikke tænker, at spørgeren er af den opfattelse, at det er Det Miljøøkonomiske Råd, vi bare skal lægge vores politik op ad.
For hvis det var det, skulle vi f.eks. droppe 70-procentsmålsætningen, og så skulle vi benytte os af fleksible mekanismer til i øvrigt at nå de målsætninger, vi nu måtte have.
For Det Miljøøkonomiske Råd mener ikke, at det er rationelt for et samfund at have sådan et punktmål, som vi har med 70-procentsmålsætningen.
Så jeg tror ikke, der er rigtig mange af de pointer, som Det Miljøøkonomiske Råd har, som ligger særlig meget i forlængelse af de holdninger, som spørgeren i hvert fald normalt har.
Det er ikke en rabat; det er tværtimod sådan, at den her type virksomheder, mineralogiske virksomheder, jo kommer til at betale mere end nogle andre kategorier af virksomheder.
Men det er et nedslag i en afgift.
Man kunne teoretisk set have valgt at sænke den yderligere for at undgå lækageeffekt.
Det er jo ikke noget, vi har fundet på; det er noget, vi har bedt en ekspertgruppe med meget dygtige økonomer om at rådgive os omkring.
Torsten Gejl (ALT), 2022-06-02:
Mit spørgsmål var, om regeringen vil efterprøve Nordic Sugars påstand om, at det er alt for dyrt.
Dan Jørgensen (S), 2022-06-02:
Det er jeg helt enig i.
Og det er jo også det, vi er på vej til.
Altså, både når det handler om CO 2 -fangst og udnyttelse af den CO 2 , når det i sammenhæng med det handler om ptx, når det handler om at udvikle nye teknologier, som vi også kommer til at få brug for i landbruget – altså pyrolyse som noget af det helt nye og spændende – er vi jo helt fremme i feltet.
Vi er ikke der endnu, hvor vi kan sige fuldstændig præcis, hvor det er, vægten kommer til at ligge.
Det er jo det, der altid er balancegangen.
Vi har så travlt, og vi vil gerne gøre tingene så hurtigt som muligt; omvendt er vi jo ikke så interesseret i at lægge alle vores æg i en kurv, som det så kan vise sig at vi taber på gulvet næste år.
René Christensen (DF), 2022-06-02:
Bare som afsluttende bemærkning vil jeg sige, at det netop er det, der er interessant, for ministeren sagde det jo rigtig fint fra Folketingets talerstol.
Selv om vi stoppede det hele i Danmark i morgen, er det nok ikke det, der redder hele verden, men det er vores teknologier, der skal redde hele verden.
Derfor er det jo også vigtigt.
Selv om vi løber hurtigt, skal det, vi laver, også have en høj kvalitet, hvis der er nogle, der skal bruge Danmark som det udstillingsvindue, som vi jo er enige om at vi skal være.
Altså, da vi lavede 70-procentsmålsætningen, var det udstillingsvinduet, der ligesom drev os sammen på tværs af partier, for hvis vi kan løse det, vil andre jo kigge på os og sige, at den løsning vil de også bruge i deres land.
Derfor kan man jo sige, at hastigheden er vigtig, men kvaliteten er endnu mere vigtig.
Er ministeren ikke enig i det?
Dan Jørgensen (S), 2022-06-02:
Fuldstændig.
Jeg synes, det er en åbenlys pointe, specielt når vi lægger os i selen for at være blandt dem, der går forrest og laver nogle ting som de første i verden.
Et eksempel på det er jo energiøen.
Altså, det er rigtigt, at den er blevet forsinket i udbudsprocessen.
Hvorfor det?
Ja, det er jo, fordi vi er blevet klogere.
Det viste sig jo, at os gode folk, der sad her i de ofte sene nattetimer og forhandlede om de her ting, alligevel ikke var helt lige så kloge som dem, der rent faktisk skal levere løsningen derude.
Så der er jo nogle problemer, som vi nu bliver nødt til at tage højde for.
Det gør vi så.
Den gode nyhed er så, at det, vi er blevet klogere på, formentlig vil gøre, at vi kan indhente den forsinkelse og måske ovenikøbet gøre det hurtigere i den sidste ende.
Men det er klart, at når vi bruger meget store milliardbeløb fra den fælles kasse, når vi træffer beslutninger, som jo låser os årtier ud i fremtiden, og når vi ovenikøbet har en ambition om, at mange andre gerne skal følge vores eksempler, så skal vi tænke os om, i forhold til hvordan vi gør tingene.
Man kan godt skynde sig langsomt nogle gange.
René Christensen (DF), 2022-06-02:
Først tak for det – ja, der var næsten en opsang i det, ministeren kom med: Husk nu at være glade for det, I er en del af.
Og det er jeg da sådan set enig med ministeren i.
Så er jeg sådan set også enig i det her med, at lige meget hvor hurtigt man løber, løber man aldrig hurtigt nok, heller ikke selv om man løber forrest og kigger bagud på de andre – så løber man slet ikke hurtigt nok.
Men i forhold til det der med at løbe hurtigt vil jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti jo har det der med, at vi løfter fingeren lidt.
Vi må ikke komme til at lave fortidens synder en gang til.
Altså, hvorfor var det, man rettede alle vandløbene ud og gjorde dem lige?
Nu skulle man producere nogle fødevarer, og det skulle gå hurtigt, og man skulle være effektive, og det kunne ikke gå stærkt nok.
Så gjorde man det, og man fik lavet en masse fødevarer.
Men hvad gik det ud over?
Det gik ud over biodiversiteten og alt muligt andet, og nu er vi i gang med at rette op.
Det må vi ikke gøre en gang til, fordi vi er presset og skal løbe så hurtigt, at vi ikke engang kigger os tilbage.
Så er ministeren derfor ikke enig i, at når alle presser på, for at det skal gå hurtigere, så er der også grænser for, hvor hurtigt det kan gå?
For det nytter ikke noget, at der står nogle og kigger på os om 30 år og spørger: Hvad pokker var det dog, de lavede dengang, da de løb så stærkt?
Dan Jørgensen (S), 2022-06-02:
Der er vi helt enige, og det er også det, vi kommer til at forhandle her frem mod sommerferien.
Der er det så også bare, jeg siger, at det ikke er nok bare at komme med en god intention, selv om vi deler den, om lige at få EU til at gøre reglerne lidt mere smidige.
Det prøver vi på, det vil vi gerne, og der er sikkert også noget i vores eget regelsæt, vi kan gøre smidigere.
Susanne Zimmer (FG), 2022-06-02:
Et upræcist spørgsmål giver så også et upræcist svar.
Men er regeringen ikke interesseret i at lytte til De Økonomiske Råd og de pointer, de kommer med?
Carsten Kissmeyer (V), 2022-06-02:
Jamen hr. minister,
det, jeg sådan set bare prøver at sige, er, at i Venstre er vi faktisk optimister, men vi er lidt pessimister på den korte bane, fordi vi synes, tingene går langsomt, og ude i markedet er de lidt nervøse ved, at de ikke kan se ind i, hvad det er for et regime, de skal planlægge ind i og investere ind i.
Og der er det jo egentlig, at vi yder vores lille bidrag ved at sige, at vi gerne vil være med til at diskutere, hvordan vi kan gøre de her processer hurtigere, uden at det går ud over mennesker og natur osv., men så vi får det til at gå mere tjept.
Dan Jørgensen (S), 2022-06-02:
Det, jeg faktisk roste ordførerne for, var, at når vi sidder inde i forhandlingslokalet, oplever jeg jo aldrig samme pessimisme.
Jeg oplever jo aldrig, at man giver udtryk for, at det godt nok var en dårlig aftale.
Jeg oplever aldrig, at man har en forståelse af, at det kan vi overhovedet ikke være bekendt ude i verden og det går alt for langsomt.
Hvis jeg gjorde det, ville det jo også være lidt underligt, at man overhovedet gik med i aftalerne.
Vi har lavet over 50 aftaler sammen, som virkelig skaber resultater for Danmark.
Til det konkrete spørgsmål vil jeg sige, at det er klart, at det er et hovedfokus, at det skal gå stærkere.
Selv om vi er blandt de lande i verden, hvor det går stærkest f.eks. med at lave havvindmølleparker, så er 7½ år for lang tid til at lave en havvindmøllepark.
Det kan godt være, det tager den dobbelte tid nogle andre steder, men det kan vi jo ikke bruge til så meget.
Vi skal i gang, og vi skal vise andre, hvordan man gør det.
Meget af det her er knyttet op på EU-lovgivning, og derfor har vi også iværksat en massiv indsats i forhold til EU for at få dem med på det.
Heldigvis er der gode muligheder i REPowerEU, som er det nye forslag, der blev præsenteret samme dag, som vi underskrev Esbjergerklæringen, og som Ursula von der Leyen også var i Esbjerg for at fremlægge.
Vi synes godt, man kunne gå længere, og er i gang med at analysere på, hvordan vi kan forbedre det forslag.
Carsten Kissmeyer (V), 2022-06-02:
Jeg glæder mig over, at ministeren trods alt roser ordførerne for at have været med til at lave nogle aftaler.
Jeg konstaterer så, at ministeren er af den opfattelse, at vi ordførere siger, at vi så i virkeligheden er kritiske.
Jeg vil vende det om og sige, at vi tilbyder ministeren lidt hjælp.
For når jeg kigger på det, må jeg sige, at noget af det, vi møder meget ofte – og ministeren er jo også vores EU-minister i en eller anden sammenhæng på det her område – er statsstøtteregler, som gør, at nogle af processerne tager rigtig lang tid.
Er ministeren enig i, at hastigheden i beslutningsprocesser er noget af det, der udfordrer os aktuelt?
Jeg har nogle gange sagt, at lige nu er vi gået fra en situation, hvor vi går fra fred til krig, hvor vi går fra evolution i udviklingen af energisystemet til revolution.
Kræver det ikke, at vi kigger anderledes på vores regime, med hensyn til hvordan vi planlægger ting?
Og der vil jeg godt spørge ministeren, for vi har haft ham i samråd om solceller: Hvordan ser det ud fremadrettet, når vi kigger på, at der er flere ministerområder involveret?
Dan Jørgensen (S), 2022-06-02:
Lad mig så sige det her: Bare nævn tre lande i verden så, som gør det bedre end Danmark.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-06-02:
Men er det, ministeren siger, så, at det er alle os her, der tager fejl?
Hvis alle andre mener, at det går fantastisk, og at det går hurtigt nok, og at vi er førende, må det jo være ordførerne her, der tager fejl.
Dan Jørgensen (S), 2022-06-02:
Men det er jo det, eksperterne vurderer os på – det er det jo.
Nu er Klimarådet også blevet fremhævet flere gange, som om det skulle være nogen, der var enormt kritisk over for regeringen.
Har I læst Klimarådets rapport for i år?
Er vi i mål?
Nej, det er vi ikke, men de skriver »store fremskridt«.
Det er meget velbeskrevet i regeringens klimaprogram, som vi kommer med en gang om året, altså Klimarådets vurdering af det, også i internationale rapporter.
Sidste år kom alverdens ngo'er, som ved gud – det må man vist heller ikke sige – som for søren da heller ikke har nogen politisk interesse i at fremstille nogle lande bedre, end hvad der er rigtigt.
Der ligger jo sådan set implicit i den kritik, der ligger her, at enten er de her forskere fra to af verdens bedste universiteter og sammenslutningen af hundredvis af ngo'er i verden dumme og forstår ikke, hvad vi laver, har ikke analyseret det ordentligt, bruger ikke en metodologi, der er rigtig, eller også er de politisk motiverede og er i lommen på regeringen.
Ingen af delene er selvfølgelig rigtigt.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-06-02:
Det er jo godt, at ministeren på alles vegne synes, at vi skal være mere optimistiske, at ordførerne laver et godt arbejde, og at verden ser positivt på os, og vi har også et stærkt klimadiplomati.
Men vi har en anke.
Jeg kan godt forstå, at når man som forsker sidder derude og ser på de høje klimamål, og der er også mange fine mål – der er også gymnasieelever, der laver SRP-opgaver, jeg skal bl.a. læse en til i morgen, om regeringens klimaplan – tror man jo, at vi kommer i mål med dem, og at vi også leverer på det.
Men sandheden er, vi har et meget højt CO 2 -aftryk.
Jeg tror, at det for husholdnings vedkommende ligger på lidt over 30 t, og til sammenligning er det for vores flys vedkommende 6 mio. t.
Der sættes stadig væk et kæmpe aftryk, og vi har lidt svært ved at se, at vi er kommet nærmere målet med udbygning af VE, og vores energipriser er stadig væk ekstremt høje, og vi har ikke nogen alternativer.
Så jeg tror, at det er det, der bliver vores anke.
Det gælder jo, især fordi vi har virksomheder, som gerne vil energieffektivisering, power-to-x, vindenergiøer m.m.
Det er det, vi står i nu, og der skal handles, og jeg håber, at der en dag er nogle eksperter, der ser på, hvad vi har leveret på.
Dan Jørgensen (S), 2022-06-02:
Men jo, vi lytter selvfølgelig også.
Men det er klart, at når vi har nedsat et ekspertudvalg med tidligere og nuværende overvismænd og de klogeste hoveder, vi har til rådighed i landet, har vi selvfølgelig lyttet til dem.
Det er jo på baggrund af en af deres modeller, at vi nu fremlægger vores forslag.
Så er det klart, at man altid kan diskutere detaljerne, og det er jo det, vi sidder og gør i forhandlingslokalet.
René Christensen (DF), 2022-06-02:
Man skal altid være klar til at diskutere ting, hvis der kommer noget fornuftigt på bordet.
Så det vil vi da ikke være afvisende over for.
Men det, der er vigtigt for os, er, at der ikke kommer det der pres med, at nu kan man ikke sige nej til et eller andet, for så er man for noget andet – altså, den der retorik med, at hvis man ikke siger ja til en vindmølle i baghaven, så er det, fordi man er for Putins gas.
Det er jo i hvert fald der, hvor et vindmølleloft så er rart at have, hvis man kommer helt derud.
Det håber jeg heller ikke vi gør.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-06-02:
Tak for det.
Udenrigsministeren siger, at vi skal investere i vores forsvar, for det er simpelt hen nødvendigt, og det er vi jo hundrede procent enige i.
Det er jo også derfor, jeg er glad for, at vi, alle partierne, kunne lave det nationale kompromis.
Problemet er jo bare, at vi mangler at udmønte det nationale kompromis; vi mangler at komme i gang med forsvarsforhandlingerne.
For det er jo ikke nogen hemmelighed, at der er en lang række lande, som er godt i gang med en nødvendig oprustning, så køen i forhold til materiel og lignende bliver garanteret ikke mindre i de kommende måneder, hvor regeringen venter på, hvad end de venter på.
Så er ministeren ikke enig i, at vi skal i gang med forhandlingerne nu?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-06-02:
Jeg tror, at vi skal have en analyse af det her.
Jeg kan også høre, at KL er ude at lufte, at man gerne vil have nogle energiøer på land, og det kan jeg også godt se fornuft i.
For nogle gange er de der vindmøller blevet placeret tæt på kommunegrænsen for ikke at genere for mange af ens egne borgere.
Så jeg tror egentlig, at vi skulle prøve at gentænke det, og så vil jeg da håbe, at ordføreren vil være lidt åben over for, at det der vindmølleloft måske skulle modelleres lidt.
Man kan jo lave andre ting end at afskaffe det.
Jeg tror, at der er nogle steder i landet, hvor det ville være godt at få flere vindmøller op, men jeg synes ikke, at vi har redskabet til at sikre, at de der mindre møller bliver pillet ned.
Jette Gottlieb (EL), 2022-06-02:
Mange tak.
Enhedslisten har stillet to ændringsforslag, der tager sigte på at gøre loven administrerbar med de eksisterende it-programmer.
Når det om lidt bliver stemt ned her, har Folketingets flertal påtaget sig et ansvar for et administrativt kaos i a-kasserne, og det skal jeg undlade at nørde mere i.
Men det sidste ændringsforslag – det, der hedder ændringsforslag nr. 13 – vil jeg sige noget mere om, for der er tale om noget meget indholdsmæssigt.
Alle partier siger i alle sammenhænge, at det er ønskeligt, at alle, der overhovedet kan, bliver tilskyndet til at tage en voksenlærlingeuddannelse og dermed rykke fra ufaglært til faglært.
For at fremme det giver man arbejdsgiverne et tilskud, fordi man så er sikker på, at der bliver nogle voksenlærepladser til rådighed.
Men lige netop sådan et tilskud er med til at skabe nogle betingelser for de voksenlærlinge, der kommer ud af det – de udlærte faglærte voksne – så de bliver bragt i en situation, hvor de får nogle dagpenge, som man dårlig kan leve af, når man er et voksent menneske i forskellige situationer, sådan som det er lagt an.
Vores forslag går på, at man undtager det tilskud, som man giver til virksomhederne for at have en voksenlærling, fra bestemmelsen om støttet arbejde og dermed giver de voksenlærlinge mulighed for at bruge de timer, de har i deres voksenlæretid, til at oppebære en dagpengesats, som svarer til den løn, de har modtaget den periode.
Jeg tror, at langt de fleste i den her sal synes, at det er meget fornuftigt, for hvorfor giver man tilskud til arbejdsgiverne, men straffer den lærling, der så gør det?
For der vil være adskillige, der vil have meget svært ved at leve for de dagpenge og på de betingelser, som dagpengereglerne nu bliver indført under, som bl.a. indebærer, at man halverer dagpengeperioden for dem, der bliver udlært.
Dertil kommer, at hvis der er nogen, der skulle finde på at komme med et økonomisk argument om, at det vil være uhensigtsmæssigt af de og de grunde, så vil jeg lige minde om, at Det Økonomiske Råd kom med deres vismandsrapport her i forgårs, hvor de klart tilkendegav, at der ikke var dokumentation for lige præcis de bekymringer, der har været omkring, hvor meget der var af tilgang og afgang i forhold til ledighed med den måde, man beregner det på.
Altså, der er sat spørgsmålstegn ved, om regnemaskinen rent faktisk regner rigtigt.
Det tror jeg der er mange der har været opmærksomme på – det er i hvert fald blevet slået stort op.
Med de to argumenter vil jeg foreslå, at vi sender forslaget tilbage i udvalget, sådan at vi kan få en ekstra snak om, hvorvidt dette ændringsforslag nr. 13 kan komme til fornyet forhandling i udvalget.
Og derfor vil jeg appellere til, at forslaget går tilbage i udvalget mellem anden og tredje behandling.
Bent Bøgsted (UFG), 2022-06-02:
Tak for det, formand.
Grunden til, at jeg nu går herop på talerstolen, er, at jeg selv lavede en fejl i forbindelse med afgivelsen af betænkningen, og den må man jo så sørge for at få rettet, inden vi skal stemme om det.
For det beslutningsforslag, der er kommet her, går jo på at afskaffe modregningen som følge af en partners arbejdsindkomst i social pension og en afskaffelse af modregningen af egen arbejdsindkomst i folkepensionens grundbeløb og pensionstillæg, og det forholder sig sådan, at vi i en af de aftaler, som jeg selv og hr. Kristian Thulesen Dahl fra Dansk Folkeparti var med til at indgå med beskæftigelsesministeren, da vi lavede forslaget om at stoppe modregningen af arbejdsindkomst i pensioner, fik igennem, at vi også skulle have et lovforslag om, at arbejdsindkomst heller ikke skulle modregnes i egen pension.
Da fik vi jo et tilsagn fra beskæftigelsesministeren om, at der ville komme et lovforslag her i efteråret – det har ministeren lovet – og det vil sige, at det er det, som det her forslag går ud på.
Ved en fejl fik vi så sagt, at der skulle stemmes nej, men vi går jo ind for at fjerne den modregning, selvfølgelig gør vi det, når jeg selv har været med til det.
Så vi har i vores lille gruppe af gæs og gaser bestående af mig selv, hr. Hans Kristian Skibby, fru Lise Bech, fru Liselott Blixt, fru Marie Krarup og fru Karina Adsbøl snakket om, at vi selvfølgelig står ved, at vi skal have fjernet den modregning, og jeg vil derfor gerne her fra talerstolen sige, at vi ændrer det til, at vi stemmer gult, altså netop på grund af at vi har fået et tilsagn om, at der kommer det lovforslag til efteråret.
Så vil jeg lige sige, at ministeren, hvis ikke han kommer med det ændringsforslag til efteråret, godt nok har nogle store problemer, fordi han højt og helligt har lovet, at det skulle komme, og det er en del af den aftale i forbindelse med modregningen, og jeg tror selvfølgelig på, at ministeren står ved det, som han selv har været med til at aftale.
Så vores lille gruppe af løsgængere stemmer gult til det her forslag.
Jette Gottlieb (EL), 2022-06-02:
Tak for det.
Lovforslaget handler jo især om modregningen i forhold til mennesker, der arbejder med at sikre bedre vilkår for de ukrainske flygtninge, og det kan Enhedslisten fuldt ud tilslutte sig.
Det, vi kan se kan være et problem, er, at det er meget vanskeligt at kontrollere, om de flygtninge, der så får mulighed for at arbejde, får nogle arbejdsvilkår, som svarer til de danske arbejdsvilkår.
Det ville vi gerne have haft stående i de lovtekster, der er lavet herom.
Det kom der ikke til at stå, men under alle omstændigheder er det jo vigtigt, at vi får en mulighed for at kontrollere, at det kommer til at foregå på en ordentlig måde.
Det kan godt betyde, at der måske er lidt ekstra arbejdskraft, der ikke skal modregnes i folkepension eller efterløn eller lignende, og så får man på den måde en viden om, hvor arbejdet foregår, og hvordan man kan kontrollere arbejdsforholdene.
Det er selvfølgelig i første omgang Arbejdstilsynet og i et vist omfang også fagbevægelsen og andre, der har mulighed for så at sikre, at det bliver på danske løn- og arbejdsvilkår.
Derudover er der også et forslag i loven – og det hænger ikke spor sammen med det andet – som handler om at ændre tidsfristen for, hvornår man er ukrainsk flygtning, altså hvornår man er flygtet fra Ukraine, og hvordan man kommer ind under loven.
Jeg er ikke tilhænger af, at man blander ting, der ikke har noget med hinanden at gøre, sammen i samme lov, men jeg kan leve med, at vi får det gjort i det her tilfælde.
Det var en nødsituation, og det meste er jo i øvrigt også hastelovgivning, så det lever vi med.
Så Enhedslisten kan støtte det her lovforslag.