runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2022-01-19:
Tak for spørgsmålet.
Der bliver konkret spurgt ind til, om det er rimeligt, at en 8 år gammel fartbøde kan føre til udelukkelse fra låneordningerne.
Lad mig bare lige slå fast: En virksomhed bliver ikke udelukket fra låneordningerne på baggrund af fartbøder, uanset om bøden er givet af en politimand på stedet eller af en dommer ved en domstol, da en fartforseelse ikke er en overtrædelse af skattelovgivningen.
Vi har her med et bredt flertal i Folketinget givet en historisk hjælpende hånd til dansk erhvervsliv, danske virksomheder.
Alene på skatteområdet har vi givet muligheder for forskellige likviditetsformer for 600 mia. kr.
Vi har givet 53.000 virksomheder mulighed for uden nogen som helst form for kreditvurdering at få rentefrie lån i milliardklassen.
Det er en kæmpestor indsats, som har gjort, at mere end 107.000 virksomheder kunne godkendes til lån og kreditter inden for 12 bankdage.
Forudsætningerne for det var meget klart skitseret i det lovforslag, som også spørgerens parti stemte for, men det er bare vigtigt at få understreget her, at en virksomhed ikke bliver udelukket fra de her låneordninger på baggrund af fartbøder, uanset om bøden er, om man vil, stanget ud af en politimand, eller om den er afgjort af en dommer, netop fordi en fartforseelse ikke er en overtrædelse af skattelovgivningen.
Det er bare for at slå det helt fast.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-01-19:
Tak for det, minister.
Situationen er jo her, at det er en sag, som kommer fra bl.a. Randers, hvor der er en lokal virksomhed, hvilket også er blevet gengivet i Berlingske over flere sider den 15. november 2021, hvor den her sag jo bliver tydeliggjort.
Her er det tydeligt for enhver, inklusive Dansk Industri og en lang række politikere, at eksemplet med, at man kan få et nej, på baggrund af at man har fået den her dom, virker forkert.
Nu siger ministeren så, at det kan man heller ikke, men så er der jo sket et eller andet i den her konkrete sag, som virker meget, meget mystisk for mig.
For ministeren gik jo ikke ud i den her konkrete sag og sagde: Der ligger noget andet til grund for det.
Tværtimod siger ministeren: Det må vi kigge på; det må vi tale om.
Og så er der ikke sket en opfølgning.
Så det, som ministeren nu kommer med her i dag – nemlig at en 8 år gammel dom med en bøde på ca. 1.000 kr., som egentlig er det, direktøren har fået at vide var begrundelsen for, at han ikke kunne få coronahjælp til sin virksomhed – er, at det så er ikke sandt, men at det faktisk er af en anden grund.
Hvorfor i alverden gik ministeren så ikke ud på baggrund af den meget opsigtsvækkende historie, der var på forsiden af Berlingske Business og gik hen over flere sider, og som siden hen har kørt rundt i forskellige andre medier også, og fik klarhed omkring det her?
Det vigtigste er jo, at vi hjælper den her pågældende virksomhed, og at vi også hjælper lignende virksomheder, som Dansk Industri har bevist der er mange flere eksempler på.
Derfor er jeg da rigtig glad, hvis ministeren siger, at det ikke er sandt, men så må vi jo have noget handling for at få løst problemet med de her coronahjælpepakker til lignende virksomheder, som et bredt flertal af Folketingets partier jo bakker op om, inklusive Venstre.
Men idéen er selvfølgelig også, at de her penge skal komme ud, og ikke, at det skulle være en eller anden lille hændelse i fortiden med en direktør eller et bestyrelsesmedlem, som så at sige stopper det.
Så jeg håber på, at det er noget, vi kan komme videre med, og jeg håber og tror egentlig også, at ministeren har den opfattelse, at 8 år gamle smådomme ikke skal kunne stoppe ret meget.
Morten Bødskov (S), 2022-01-19:
Der er en årsag til, at man som skatteminister aldrig nogen sinde udtaler sig om konkrete sager, og det er, fordi det står i lovgivningen, at det må man ikke.
Derfor er det sådan set meget enkelt, og derfor udtaler jeg mig ikke om det her.
Jeg siger, hvordan det forholder sig her, og der er spurgt om fartbøder, og jeg får sagt, hvordan jeg har fået at vide det forholder sig med hensyn til fartbøder.
Dengang, da vi godkendte de her hjælpepakker, som jo samlet set har givet likviditet for næsten 600 mia. kr., var en meget, meget stor del af det rentefri lån, og de kriterier står knivskarpt i den lovgivning, som også spørgerens parti har været med til at stemme for.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-01-19:
Men vi er jo alle sammen enige om, at det er en god idé, at vi giver den her hjælp.
Det er vi jo alle sammen, men vi er jo så ikke enige om det, hvis der er noget i ens fortid af så marginal betydning, som skulle stoppe det, og det er jo det, vi skal ind til kernen af.
Jeg kan godt høre, at ministeren ikke ønsker – og fuld respekt for det – at gå i detaljer her i Folketingssalen, men så må vi jo arbejde videre med det på en eller anden måde, for det vigtigste for mig er i hvert fald, at sådan nogle virksomheder som f.eks. den her i Randers og andre virksomheder ikke bliver standset.
Morten Bødskov (S), 2022-01-19:
Jamen det er helt fair.
Vi har jo også haft møder i aftalekredsen, hvor spørgerens parti også har deltaget i en orientering om, hvordan det forholder sig med de her låneordninger.
Det positive er jo, synes jeg, at det er lykkedes os i fællesskab i bred enighed at vedtage en måde, hvorpå mere end 107.000 virksomheder inden for 12 bankdage – det er meget hurtigt, hvis man ser på, hvad der har været af andre låneordninger – kunne få også rentefri lån for et meget, meget stort milliardbeløb, og det tror jeg er vigtigt at holde fast i.
Magnus Heunicke (S), 2022-01-20:
Ja, det kan jeg sagtens se.
Derfor handler et af vores forslag om, at man de steder, hvor man er nedlægningstruede i de her år, kan være med til at belønne læger økonomisk og lave bedre økonomiske muligheder for, at læger kommer dertil, eller være med til at løfte nogle af de administrative byrder, som en læge, der kommer i en praksis, har.
Det er jo netop med til at tiltrække dem.
Når jeg kommer i mit lægehus, taler jeg nogle gange med lægen, og andre gange taler jeg altså med en, der er ude i forbindelse med sin uddannelse og sørger for en vaccination, en børnevaccine, eller hvad det nu kan være, og det er man som familie jo helt tryg ved.
Man har et kendt ansigt, og så er der nogle, der hjælper i klinikken.
Liselott Blixt (DF), 2022-01-20:
Altså, jeg er nu ikke særlig tryg ved at komme op til skiftende læger, hvis jeg skal have foretaget en gynækologisk undersøgelse eller skal tale om psykisk sygdom, eller hvad det nu kan være.
Det er da i forbindelse med sådan nogle ting, at man har brug for tillid mellem to parter.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvordan vil ministeren sikre, at vi f.eks. på Lolland får læger derned?
Og hvor mange uddannelseslæger kommer der de steder?
Det er sådan nogle ting, jeg også kommer til at stille nogle skriftlige spørgsmål om, for vi vil igen se det samme, nemlig at uddannelseslægerne kommer der, hvor der er læger.
Magnus Heunicke (S), 2022-01-20:
Ja, det gør de.
Og derfor er det jo lidt af en gordisk knude.
Men vi er jo nødt til at bruge mange forskellige elementer, således at vi får vendt den negative spiral.
Det, som fru Liselott Blixt nævner, er præcis min pointe.
Det lød, som om vi var uenige, men jeg tror, vi næsten var helt enige.
Der er tilfælde med vores egen, vores næres, vores families sundhed, hvor vi virkelig har behov for, at vi godt vil se et ansigt, der er kendt, som kender vores historik, og som vi har dyb tillid til i den patient-læge-relation, som vi har med vores almenpraktiserende læge.
Og så er der andre ting, som er meget mere uproblematiske, og der kan man jo så gøre brug af alle de andre medarbejdere, der er i klinikken, og det samarbejde synes vi også kan være godt.
Per Larsen (KF), 2022-01-20:
Statsministeren sagde jo i sin nytårstale, at alt for mange danskere ikke har mulighed for at få deres egen praktiserende læge, og det er jo dejligt, at vi enige om, at det er vigtigt, at folk har en egen praktiserende læge, men det klinger jo en smule hult, når man så ikke vil bide til bolle her og være med til at sikre, at vi kommer op på de 5.000 praktiserende læger, som PLO jo har en prognose der siger vi har behov for fremadrettet, fordi der eksempelvis bliver dobbelt så mange 80-årige.
Så siger man ét på landsdækkende tv, og så mener man i grunden noget helt andet, når man kommer herned i Folketingssalen?
Camilla Fabricius (S), 2022-01-20:
Tusind tak for at stille mig det spørgsmål.
Jeg synes på ingen måder, at det er modstridende.
Jeg synes sådan set, at både jeg selv her i talen, men jo også at ministeren har været meget klar ved at sige, at vi har stærke ambitioner om et lige og retfærdigt Danmark, og at det, som landets statsminister og vores partileder siger her, er meget klart, i forhold til at det er en udfordring.
Derfor har ministeren jo også peget på, at der er nødt til at være forskellige greb.
Vi er altså nødt til at se på uddannelse.
Vi er nødt til at se på tiltrækning.
Vi er nødt til at se på, hvad det er for nogle tiltag, der generelt skal være.
Jeg kunne jo vende det rundt og sige eller i hvert fald håbe, at ordføreren så var klar til at snakke om praksispligt, at man faktisk satte sit mandat bag og støttede op om Socialdemokratiet og regeringens forslag om praksispligt.
Per Larsen (KF), 2022-01-20:
Der er med stor sikkerhed ikke flertal for praksispligt i Folketinget, så den er ligesom lagt lidt død.
Praksispligten vil jo også forøge længden af speciallægeuddannelsen med et halvt år for velsagtens alle specialer.
Det betyder jo så, at vi kommer til at skulle vente endnu længere tid på hospitalerne på at få nogle flere speciallæger, som man jo også mangler på hospitalerne.
Så det vil jo alt andet lige være en rigtig, rigtig dårlig løsning, fordi de jo ude på hospitalerne voldsomt mangler de speciallæger.
Camilla Fabricius (S), 2022-01-20:
Det viser jo også, at der her er forskel på, hvordan man lægger kraft bag, og også at man er uenig om, hvordan man kan løse noget.
Så det, der bliver det finurlige her, er jo, hvordan vi løser noget, som begge parter mener er et seriøst problem.
Jeg tror også, det er væsentligt at kigge på andre dele.
Hvis man f.eks. kigger på det yderste Vestjylland, kan man se, at de på Cold Hawaii er lykkedes med at tiltrække læger af en hel anden årsag, nemlig at man har lavet noget gedigent byudvikling.
Det tror jeg også er vigtigt at se på, og det har Socialdemokratiet jo også stået bag.
Liselott Blixt (DF), 2022-01-20:
Mange tak.
Og tak for ministerens svar på beslutningsforslaget.
Der, hvor jeg ser der er en forskel, er, hvor vi taler om en familielæge, og der tror jeg at vi er meget enige med Konservative, for det er noget af det, vi ønsker.
En familielæge får du ikke, ved at der kommer flere uddannelseslæger derude, for de er der ikke ret lang ad gangen.
Det er også svært at gøre det på Lolland, hvor jeg kommer fra, for det er at sende uddannelseslæger ud til klinikker, der ikke eksisterer.
Det er igen ikke noget, der har med en familielæge at gøre.
Vi taler altså om to vidt forskellige ting.
Den ene ting handler om bare at have nogle sundhedsprofessionelle, der tager sig af borgerne.
Den anden ting handler om at have nogle familielæger, der følger dig, og som er der, både når du bliver gravid og har født, og som ser den lille, også når den lille skal vaccineres, og det vil måske også gøre dig mere tryg, når du skal have en coronavaccine, eller hvad det nu er.
Kan ministeren se den forskel?
Peder Hvelplund (EL), 2022-01-20:
Tak for det, og tak til hr. Martin Geertsen for talen.
Jeg synes, det er interessant at rejse netop det aspekt i forhold til hele den omstilling, der sker med hensyn til spørgsmål om almen praksis og de praktiserende læger.
Der tror jeg, at hr. Martin Geertsen jo har ret i, at den nye generation af almenpraktiserende læger, vi kommer til at se, også vil efterspørge nogle andre muligheder, altså mulighed for ikke nødvendigvis at have arbejdsgiveransvar, mulighed for at have faglig sparring med andre og måske endda mulighed for delte stillinger og i hvert fald at kunne indgå i kollegiale fællesskaber på andre måder.
Derfor vil jeg godt høre hr. Martin Geertsen om den omstilling.
Men det kunne jo netop sikre mulighed for mere fleksibilitet og samtidig også sikre, at der er mulighed for at have en fast tilknytning til en læge.
Benny Engelbrecht (S), 2022-01-20:
Det er foranlediget af hr. Henning Hyllesteds seneste bemærkning om det ændringsforslag, som er stillet uden om regeringen, om kontroldelen.
Jeg synes, at jeg for en god ordens skyld her skal gøre opmærksom på, at det er korrekt, at det ikke er fuldstændig klart, hvad det kan få af konsekvenser i forhold til kontrol, hvilket hr. Henning Hyllested rigtigt gør opmærksom på, og hvilket vi også har svaret på i et skriftligt spørgsmål.
Derfor er det klart, at stemmes det ændringsforslag igennem, så vil regeringen naturligvis også overveje nøjere, om der kan være et behov for at foretage sig andre tiltag.
Det skal nok lige siges for en god ordens skyld, at langt størstedelen af al Færdselsstyrelsens kontrol foregår i god ro og orden, i ro og mag, uden problemer med at få udleveret de mange lovlydige virksomheder inden for transportbranchens dokumentation, når det er, at Færdselsstyrelsen møder op og beder om at få lov til at få indsigt.
Men det er klart, at der kan være andre eksempler.
Jeg kender ikke til, at der har været eksempler fra køre-hvile-tids-området, men der kan være eksempler, hvor en virksomhed modsætter sig samarbejdet.
I den situation må vi selvfølgelig overveje nøje, om der kan være andre tiltag, man skal gøre for at sikre sig, at en virksomhed holdes ansvarlig i den her situation og stiller det fornødne materiale til rådighed.
Der er jo en dokumentationspligt, skal man huske på.
Det kan være et bødekrav eller andet, og det er selvfølgelig for at sikre, at den her regel ikke kommer til at gå ud over de mange lovlydige virksomheder, som faktisk sikrer sig dokumentation, sørger for at overholde reglerne m.v.
Så bare for en god ordens skyld vil jeg sige, at det er noget, vi kommer til at skulle vurdere nærmere.
Det kan vi ikke gøre her og nu, men det må vi selvfølgelig gøre i det videre arbejde, også fordi der også på andre områder er steder, hvor Færdselsstyrelsen allerede kontrollerer, men også i fremtiden forventes at få flere opgaver – noget, som vi jo på tværs af Folketinget er enige om, altså at give Færdselsstyrelsen disse arbejdsopgaver.
Martin Geertsen (V), 2022-01-20:
Tak for det, og tak for ministerens tale, og på mange stræk tror jeg jo godt at vi kan snakke om nogle af de her ting.
Og nu står vi så her og kigger 10-15 år ud i fremtiden, og noget af det, som vi vel er enige om, er, at det nære sundhedsvæsen skal løse noget mere for fremtiden, og det gælder jo sådan set også almen praksis, altså de praktiserende læger.
Jeg ser for mig, at man ved at uddanne nogle flere praktiserende læger i virkeligheden også styrker det frie valg.
Altså, i dag er det frie valg jo nærmest ikkeeksisterende, når det handler om praktiserende læger.
Så ville det på den baggrund ikke – det bliver et lidt ledende spørgsmål, minister – være fornuftigt ligesom at have et eller andet perspektiv på, at der, hvis vi ser 10-15 år ud i fremtiden, så også er læger til at løse opgaven i forhold til en styrkelse af det nære sundhedsvæsen og en etablering af et reelt frit valg af praktiserende læge?
Magnus Heunicke (S), 2022-01-20:
Jo, og der er jo en grund til, at dimensioneringsplanen gælder i år og gælder næste år, og det er altså en lidt kortere periode, end man normalt har i en dimensioneringsplan.
Der må vi jo så se, om der skal laves tilretninger af det, og vi må se, hvad Sundhedsstyrelsen kommer frem til.
For det kan jo ikke afvises, at de beslutninger, vi står over for, vil have en betydning for, hvilken lægetype der skal være hvor, og det må vi så drøfte og få beregnet.
Men jeg tror, tanken må være, at vi først skal have de forhandlinger og forhåbentlig en bred aftale, og at vi så beder Sundhedsstyrelsen om at levere oplæg til en ny dimensioneringsplan.
Martin Geertsen (V), 2022-01-20:
Det svar er jeg sådan set glad for.
For det bekræfter jo blot, at det godt kan ende med at se sådan ud.
Jeg skal bare have ministeren til at bekræfte, at det, der handler om lægedækningen, herunder uddannelsen af flere læger, så også bliver en del af forhandlingerne om en sundhedsaftale, sundhedsreform, lidt afhængigt af temperamentet.
Magnus Heunicke (S), 2022-01-20:
Det vil jeg meget gerne bekræfte at det er.
Altså, en stor del af det handler jo om at rykke sundhedstilbuddene tættere på borgerne, og det er jo almen praksis, og nu taler vi om almen praksis, og det er jo et meget, meget stort og vigtigt tema for os alle sammen og også for forslagsstillerne her, men det er også bare meget, meget vigtigt, at vi har et blik på alle specialer.
For man kan risikere sådan en intern kannibalisering, hvor man laver nogle specialer, som så kannibaliserer på de andre steder, og vi har altså også brug for speciallæger i børne- og ungepsykiatrien og andre steder.
Så det er vigtigt, at vi har det samlede billede.
Tak, formand.
Per Larsen (KF), 2022-01-20:
Tak for det, og tak til ministeren for hans tale, selv om jeg faktisk er en lille smule skuffet over indholdet i ministerens tale.
For ministeren siger jo faktisk nogle af de rigtige ting, altså det her med, hvorfor man ikke havde sørget for at uddanne nogle flere praktiserende speciallæger eller almenmedicinere for lang tid siden, sådan at vi ikke havde haft det her problem her i dag, men hvis det er sådan, at man stemmer imod det her forslag, kommer vi jo faktisk til at have en situation, der ligner det, også ude i fremtiden.
For de initiativer, som ministeren redegør for her i forhold til at lave en bedre fordeling og noget med tvang og sådan noget, løser jo ikke problemet, hverken på kort sigt eller på lang sigt.
Så jeg savner faktisk en reel begrundelse for, hvorfor ministeren ikke vil være med til at hæve andelen af praktiserende læger fra de omkring 3.300, som vi har nu, til de der 5.000, som PLO vurderer er dem, der bliver behov for på grund af demografien og altså en stigende levealder.
Magnus Heunicke (S), 2022-01-20:
Altså, der er jo en lang, lang række begrundelser her, men det er jo vigtigt, at vi har uddannet de læger, som skal til nu og her og i fremtiden, og nu og her står vi og mangler læger på specialet almen medicin, som vi taler om her i dag, men også på en række andre specialer mangler vi læger, og vi mangler en bedre fordeling af de læger, som har gennemgået specialeuddannelsen.
Dem mangler vi simpelt hen flere steder i Danmark.
Så én ting er jo at starte op med at uddanne flere nu og her, og det er vi i gang med at gøre her, og man kan jo altid drøfte hvor mange.
Vi har lagt ovenpå – det har vi ud fra de prognoser, som vi har – men det er altså ikke nok kun at gøre det.
Vi er også nødt til at være ærlige over for hinanden og sige, at der skal være en bedre fordeling.
For ellers risikerer vi at skrue op for det, som kan vokse og kan blive til en intern kannibalisering, hvor man tager fra specialer og tager fra geografiske områder, hvor der er brug for lægerne.
Og det er det, jeg frygter ved det her forslag.
Per Larsen (KF), 2022-01-20:
Når nu de først er blevet uddannet som speciallæger i almen medicin, så har de typisk også en alder, hvor de har stiftet familie, og de har børn og sådan noget, og så er de jo altså ikke sådan at flytte med.
Så den reelle mulighed, hvis det er sådan, at alle danskere skal have en familielæge, som de kender, er jo simpelt hen at graduere det op, sådan at vi kommer op på de 5.000 læger.
Er ministeren uenig i det?
Magnus Heunicke (S), 2022-01-20:
Ja, det er jeg uenig i.
Det er jeg, for hvis vi bare graduerer blindt op, risikerer vi nemlig, at vi så vil fjerne endnu flere af de læger, som er på andre specialer, hvor der også er et behov.
I psykiatrien, i børne- og ungepsykiatrien, er der et kæmpestort behov for speciallæger, og hvis vi skruer voldsomt op for en af speciallægeuddannelserne nogle steder i Danmark, risikerer vi at tømme andre steder for speciallæger geografisk og specialemæssigt.
Christina Thorholm (RV), 2022-01-20:
Jamen vi forventer, at det kommer til at indgå i forhandlingerne om sundhedsreformen.
Og så synes jeg, at vi skal tale om det, flere ordførere har talt om, altså hvad for nogle opgaver andre faggrupper kan løse i samarbejde med de praktiserende læger, sådan at presset på den enkelte læge bliver mindre.
Vi får brug for flere, og det mener vi kommer til at ligge i forhandlingerne om sundhedsaftalerne.
Per Larsen (KF), 2022-01-20:
Tak for det, og tak for ordførerens tale.
For hvis det er sådan, at Socialdemokratiet har ændret holdning, skal de jo have mulighed for det.
Da vi diskuterede det sidst, sagde fru Pernille Skipper, at manglen på alment praktiserende læger er en stor trussel mod lighed i sundhed.
Det er jeg fuldstændig enig med fru Pernille Skipper i.
Mit spørgsmål er så: Bragte I i Enhedslisten nogle forslag på bordet, da I forhandlede finanslov?
For der var der rent faktisk forhandlinger om 1,2 mia. kr.
Det her koster i 2022 38 mio. kr., altså ganske små penge i forhold til de 1,2 mia. kr., der var til forhandling i forbindelse med finansloven.
Peder Hvelplund (EL), 2022-01-20:
Men fair nok.
Ud over finansieringsdelen er der jo ikke kun tale om, at det er en enkelt udgift i 1 år – det skriver forslagsstillerne jo også selv i forslaget.
Ud over det er det her jo et spørgsmål om, at vi bliver nødt til at se bredere på det her, for problematikken med at skaffe læger, både i udsatte boligområder og også i tyndtbefolkede områder, løses jo ikke alene ved at oprette flere hoveduddannelsesstillinger; det løses jo ved at gøre det mere attraktivt at komme til at arbejde i de områder.
Vi har jo set i udkantsområder, altså steder, hvor der både er mangel på alment praktiserende læger, men hvor der også er mangel på speciallæger på sygehusene, at der har været mulighed for at frisætte regionsklinikkerne og undtage dem fra den tvang, der er, i forhold til at de skal i udbud, med en vis kadence, og det kunne netop være en af de muligheder, der kunne være for at sikre større søgning dertil.
Per Larsen (KF), 2022-01-20:
Når jeg hører ordførerens tale om regionsklinikker, bliver jeg en lille smule nervøs for kontinuiteten.
For typisk er regionsklinikker jo noget, hvor der typisk er nogle måske pensionerede læger, som søger nogle timer om ugen.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at hvis man har en praksis med et ydernummer og dertil 1.600 patienter eksempelvis, hvilket typisk er det, vi ser, giver det en bedre kontinuitet for patienterne?
Peder Hvelplund (EL), 2022-01-20:
Men det er et politisk valg, at vi har brudt den kontinuitet, for det er jo, fordi de pålægger dem, at de skal ud i udbud hvert andet år.
Altså, vi ved, at der er stor efterspørgsel også fra yngre læger i forhold til at sikre mulighed for en ansættelse, hvor man ikke er underlagt arbejdsgiveransvar, hvor der er mulighed for forskning, hvor der er mulighed for kollegial sparring, og det er jo lige præcis det, man kunne sikre i regionsklinikker, hvis man frisatte dem, og dermed ville det også give mulighed for en større grad af kontinuitet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-01-20:
Tak for det.
Jeg hørte ordføreren svare hr. Peder Hvelplund på et tidligere tidspunkt, og jeg kan også høre i ordførerens egen ordførertale nu, at forklaringen på, at det her forslag bliver genfremsat, selv om der jo sådan set ikke er noget i sol og måne og stjerner, der tyder på, at stillingen til det er blevet ændret – alle vil rigtig gerne løse det her problem, men der er forskellige tilgange til, hvordan man løser det.
Ordføreren bliver ved med at henvise til statsministerens nytårstale.
Jeg skal bare høre, hvad det var, der gjorde, at statsministerens nytårstale fik ordføreren til at henvise til det her forslag, og om der er en sammenhæng mellem statsministerens nytårstale og det forhold, at Konservative genfremsætter det her forslag.