runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2021-03-04:
Først og fremmest er jeg selvfølgelig rigtig glad for, at fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti oplever, at det her forslag er et skridt i den rigtige retning.
Jeg er også med på, at I godt kunne ønske jer noget mere, og det er så også derfor, at vi har lavet den her evalueringsbestemmelse, og det har vi også gjort i dialog med de forskellige engagerede organisationer, som har sagt: Kan vi få en evalueringspassus ind, så vi kan høste erfaringerne og så kigge på, om vi skal stramme op?
Så vil jeg også gerne slutte med at give en anerkendelse for det dedikerede og målrettede arbejde, der er lavet af fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti i forhold til at sætte dyrevelfærd på dagsordenen.
Det er noget, som har været en inspiration for resten af Folketinget, og det er nyttigt og godt, og det er anerkendelsesværdigt.
Carl Valentin (SF), 2021-03-04:
Jamen det anerkender jeg så afgjort.
Altså, jeg synes helt klart, at det her lovforslag er et skridt i den rigtige retning.
Det håber jeg også er fremgået.
Jeg synes bestemt, det er et rigtig godt forslag, vi behandler her, og SF støtter det.
Og jeg tror, det kommer til at virke.
Spørgsmålet er, om det virker nok, og det må vi jo så se, når vi skal evaluere lovgivningen om et par år.
Det ser jeg rigtig meget frem til.
Men jo, stor anerkendelse, både til regeringen og ministeren og Socialdemokratiet og den tidligere minister og dem, der har kæmpet for det her i flere år; at der skulle ske noget her.
Jeg synes, man går i den rigtige retning.
Anders Kronborg (S), 2021-03-04:
Jeg synes jo allerede, vi kan se, at der er nogle positive tendenser, for ifølge de tal og oplysninger, jeg i hvert fald er i besiddelse af, er ca. 15 pct. af de katte, der har en ejer i øjeblikket, ikke mærket, altså kun 15 pct. Så det er jo de sidste 15 pct. her, vi skal have med i forhold til mærkning.
Så jeg kvitterer også positivt her, for jeg forstår, at ordføreren ikke er positiv, men anerkender, at det her da i hvert fald er et skridt i en retning, der er positiv.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-04:
Jamen det gør jeg da helt bestemt.
Og jeg tror også, at en årsag er, at vi har debatten, for den når jo altså heldigvis også ud og bliver taget til efterretning rundtomkring på internater og hos folk, der har med dyr at gøre, men også udeomkring i det øvrige samfund.
Så selvfølgelig vil der være flere, der gør det frivilligt, men jeg tror bare ikke på, at det er nok – og det gør jeg stadig væk ikke.
Jeg tror ikke på, at det er nok.
Det, jeg godt kunne frygte, som jeg også sagde i min ordførertale – og det gælder for så vidt også hunde – er alle de dyr, som givetvis og desværre lander på et internat, fordi folk anskaffer sig kæledyr i øjeblikket. Hvad skal man egentlig få tiden til at gå med, ikke?
Så kan man få sig et kæledyr.
Og der har vi et problem specielt i forhold til kattene.
Carl Valentin (SF), 2021-03-04:
Tak til fru Pia Kjærsgaard for talen.
Jeg kunne dog godt tænke mig at høre fru Pia Kjærsgaard reflektere lidt over, hvorfor man fra Dansk Folkepartis side er så indigneret, når det kommer til sådan noget som katte, mens der i forhold til dyrevelfærd og dyrs rettigheder, hvad angår alle mulige andre arter, ikke lader til at være helt så stort et engagement.
Jeg synes i hvert fald, at det er lidt problematisk, hvis det, vi som dyrevelfærdsordførere særlig vurderer som værende det vigtige, er, om dyrene har en eller anden særlig rolle i vores eget liv, eller om de på en eller anden måde gør nytte for os, eller om de er nuttede, eller hvad det nu er, der spiller ind, i forhold til at Dansk Folkeparti ofte er så dedikerede, når det kommer til katte, mens man, hvis det kommer til grise, køer, kyllinger eller lignende dyr, ikke er helt villig til at tage den samme kamp.
Hvordan kan det være, at man gør den her forskel?
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-04:
Det passer simpelt hen ikke.
Altså, jeg står og undrer mig helt vildt over det her.
Jeg skal hilse mange gange og sige, at da Dansk Folkeparti blev stiftet i 1995, var vi det første parti, der fik en dyrevelfærdspolitik, og vi var det første parti, der fik en dyrevelfærdsordfører.
Nu er det heldigvis alle partier, der er gået ind i det her emne, og det synes jeg er rigtig, rigtig godt.
Hvad enten det er produktionsdyr, kæledyr, dyr ude i naturen eller vilde dyr, eller hvad ved jeg – og det gælder også dyremarkederne eller wetmarkederne i Kina – så synes jeg i allerhøjeste grad, at vi skal interessere os for det.
Jeg bliver meget, meget indigneret, for mit hjerte banker meget, meget stærkt for dyrevelfærd, og jeg synes ganske enkelt ikke, at det, som ordføreren siger, er rigtigt.
Carl Valentin (SF), 2021-03-04:
Jeg er glad for, at ordføreren bliver indigneret, for det er også et vigtigt område, men jeg har svært ved at forestille mig, at Dansk Folkeparti f.eks. ville udsætte katte for de samme forhold, som man har udsat mink for i årevis, til trods for at Dansk Folkepartis ordfører varmt har forsvaret minkproduktionen i den debat, vi har haft her.
Jeg har også svært ved at forestille mig, at Dansk Folkepartis ordfører ville synes, at det var okay at behandle katte, sådan som man behandler smågrise og svin i det hele taget i dyreproduktionen.
Jeg har set billeder af fru Pia Kjærsgaard på en svinefabrik, hvor hun står med en lille gris, som har ret til 0,65 m² gennem hele dens liv.
Altså, jeg synes, der er en diskrepans mellem, hvilke forhold man ønsker at give katte og så alle mulige andre arter, men jeg er glad for indignationen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-04:
Jamen får den gris ret til flere kvadratmeter, fordi jeg ikke besøger en svineproduktion?
Altså, jeg siger jo faktisk, at jeg interesserer mig for området, og jeg vil gerne ud at besøge de forskellige områder, og jeg vil gerne høre, hvad det egentlig er, der sker, og det bliver jeg ved med.
Det har jeg gjort hele mit politiske liv.
Og så synes jeg ærlig talt for at sige det ligeud, at den bemærkning om mink kunne hr. Carl Valentin godt have undladt i den tid, vi befinder os i.
Jeg kan bruge mange ord på at fortælle, hvordan mink er blevet behandlet, efter at man troede, de blev masseaflivet.
Det kan jeg bruge mange ord på.
Jeg synes, at det var direkte afskyeligt, og hvad gjorde hr. Carl Valentins parti og andre partier, der var for den her aflivning, i den sag?
Ingenting.
Zenia Stampe (RV), 2021-03-04:
Masseaflivning – det synes jeg var et interessant ord.
Nå, men vi skal ikke diskutere mink i dag.
Vi skal diskutere katte.
Vi har også givet det en virkelig alvorlig overvejelse, om vi skulle kæmpe for en obligatorisk mærkningsordning, og det kan vi heller ikke afvise endnu.
Vi ser rigtig meget frem til evalueringen for at se, om det er nødvendigt, men det, som har gjort os i tvivl, er to ting: Hvad er sanktionen, hvis man så bliver grebet i ikke at have mærket sine katte?
Og hvordan skal vi efterforske, forfølge, håndhæve sådan en lov?
Er det kun, når der kommer en umærket kat ind på et internat, at loven skal håndhæves?
Og skal der kun ske en straf, og hvad skal den straf være, hvis den eventuelle ejer så kommer og siger: Det er min kat?
Eller bliver det et krav, som der bare ikke bliver fulgt op på og heller ikke sanktioneret?
Det er for at være ærlig det, der har gjort os i tvivl om, om det var den rigtige vej at gå, og derfor glæder jeg mig rigtig meget til at høre, om fru Pia Kjærsgaard har et bud på det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-04:
Tak, fru Zenia Stampe.
Jeg synes, det er fint, hvis man har gjort sig nogle overvejelser, og at man måske kan komme frem til det, netop når vi skal have den evaluering.
Det synes jeg er rigtig godt.
Hvordan og hvorledes og hvor stor bødestraffen skal være, tror jeg ikke man normalt plejer at stå og diskutere, når man kommer med et lovforslag.
Men jeg synes da, det vil være velegnet under udvalgsbehandlingen, når vi kommer længere ind i de drøftelser, at forholde sig til, hvordan man håndhæver det, hvordan man effektuerer det.
Men jeg må bare sige, at det må være på præcis samme måde, som når man vedtager en eller anden lov her i Danmark, altså at man finder ud af, hvad vi følger op på bagefter, og hvad myndighederne gør i forhold til at få fulgt op på de lovforslag, som vi vedtager her i Folketinget.
Zenia Stampe (RV), 2021-03-04:
Jamen når nu regeringens hovedargument for ikke at forfølge målet om en obligatorisk ordning er ressourcetrækket hos politiet og det også er sanktionen, så kan jeg ikke forstå, at fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti, som har kæmpet for det her længe – og fuld respekt for det – ikke prøver at gå ind på den banehalvdel og så blive mere konkret, i forhold til hvad ressourcetrækket så vil være, hvad en realistisk sanktion så vil være.
For hvis det er det, der er modargumentet, er det jo der, man må møde det.
Derfor vil jeg da bare opfordre fru Pia Kjærsgaard til i udvalgsbehandlingen at bore lidt mere ned i de spørgsmål, fordi det i hvert fald er dem, som vi har lyttet til, og som også har gjort, at vi støtter forslaget i dag, men det er jo også der, vi eventuelt kan overbevises om noget andet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-04:
Det sidste lyder stadig væk godt.
Men i modsætning til, da vi diskuterede Dansk Folkepartis forslag tidligere, er regeringen jo ikke kommet så meget ind på det ressourcemæssige denne gang, og jeg ser det egentlig også som en positiv ting, at regeringen faktisk ikke berører det i det her lovforslag.
Så det er ikke det, der gør det store; det tror jeg ikke et øjeblik på.
Det er klart, at al lovgivning, hvor man griber ind, og hvor der skal være nogle forbud – det er jo også der, vi er i forhold til det her – vil koste en eller anden form for ressource, naturligvis.
Det er som med alt muligt andet, hvor vi griber ind, og jeg synes bare, vi skal skrive os bag øret, at det er sådan.
Men det kan forbedre vilkårene for internaterne, og det kan forbedre vilkårene for kattene, og det er i virkeligheden derfor, at Dansk Folkeparti går meget op i den her sag.
Anders Kronborg (S), 2021-03-04:
Jamen tusind tak til SF's ordfører for et, synes jeg, nuanceret og godt indlæg.
En af fordelene ved at have en 5-årig datter, hvad jeg selv har, er, at man begynder at gense alle disneyklassikerne derhjemme.
Og for ikke lang tid siden sad vi og så »Aristocats«, hvor der både er katte med fint halsbånd, der har en ejer, og hvor der er de her baggårdskatte.
De har jo i virkeligheden altid været der.
Det, jeg synes er bekymrende, og som jeg også synes vi lige skal forholde os lidt til i den her debat, er, at vurderingen jo er, at katte uden ejere er eksploderet.
Altså, nogle faktiske tal er jo, at man vurderer, at fra 2004 til 2017 er der sket en stigning på 250 pct. i forhold til katte, der er indleveret på internater.
Og jeg tror i virkeligheden, at når vi skal have den debat om, hvad vi gør for de katte, der ikke har ejere, så skal debatten også bygge på fakta.
Der er jeg jo en af dem, der glæder mig rigtig meget til, at Københavns Universitet afslutter et forskningsprojekt målrettet de her katte, der ikke har ejere, og det gør de her i 2022.
Så jeg vil bare høre SF's ordfører, om han ikke er enig med mig i, at når den redegørelse kommer, er det oplagt, at vi så tager en drøftelse i forhold til alle de katte, der ikke har ejere.
Carl Valentin (SF), 2021-03-04:
Det er jeg meget, meget enig i.
Jeg synes, det er enormt vigtigt.
Det her med, at der er blevet flere katte uden ejer, er et stort problem.
Og jeg synes også, at neutraliseringspligten, som jeg nævnte før, måske kunne være et redskab i kassen for at mindske den situation fremadrettet.
Men jo, det synes jeg, helt sikkert.
Lad os tage nogle drøftelser om det.
Det medvirker SF meget gerne til.
Anders Kronborg (S), 2021-03-04:
Det er også derfor, at jeg synes, det her lovforslag er så godt.
Vi ved jo, at internaterne gør et storstilet arbejde, et rigtig flot arbejde.
Og det her lovforslag er målrettet, at alt det der unødvendige bureaukrati for internaterne bliver fjernet, så internaterne kan gøre det, de er bedst til, nemlig at hjælpe dyrene og f.eks. også sørge for, at sterilisationen fungerer.
Så selv om ordføreren siger, at det her ikke er nok, vil jeg bare høre ordføreren, om han ikke anerkender, at det her er et rigtigt skridt i den rigtige retning.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-04:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at tage den anden bemærkning, men nu sagde ministeren selv det med, at hvis vi så finder ud af, at der skal gøres mere – hvad forventer ministeren det er?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-03-04:
Det gør ikke noget.
Jeg bliver tit kaldt Karina og andre ting – de andre ting vil jeg ikke gå ind på her.
Tak til ministeren.
Jeg spurgte før, om ministeren ligesom kunne svare på, hvad der ville være fokus på i forhold til kapacitetsopbygning.
Det er ikke særlig tydeligt.
Kunne ministeren redegøre lidt mere for, hvad forventningen er til kapacitetsopbygningen, også i forhold til vores unge forskere?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-04:
Der er det jo bare vigtigt, også som ordføreren rigtigt siger i sin tale, at vide, at forskning tager tid at bygge op.
Derfor er det også noget, Innovationsfonden skal bidrage til.
Så i forhold til det, ordføreren i øvrigt spurgte til, omkring prioriteringerne mellem de forskellige felter: Jeg er stolt af, at vi her tager et rigtig vigtigt skridt i forhold til den grønne omstilling.
Vi diskuterer ved andre borde, hvor vigtig en opgave det er for os som folkevalgte i den her tid, og hvor vigtig en rolle forskningen spiller.
Derfor skal det selvfølgelig også stå helt centralt her.
Men det står jo ikke i loven, hvor meget der hvert år skal bruges på forskning, eller hvad det så er for nogle politiske prioriteringer inden for forskningen, vi skal vælge.
Det er jo noget, ordførererne hvert eneste år er inviteret til forhandlinger om i forbindelse med finansloven.
Det er jo politisk bestemt, og det ønsker jeg fortsat det skal være.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-03-04:
Jeg spurgte i min tale også ministeren, om ministeren mener, at ministeren med det her lovforslag giver flere beføjelser til styrelsen eller færre beføjelser til styrelsen i forhold til at beslutte prioriteringer, altså hvad det er for noget, der skal forskes i og prioriteres.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-04:
Hvilke projekter, der konkret ender med at få støtte, er i fuld armslængde.
Det er noget, fonden og de uafhængige folk i fonden sidder og beslutter.
Men med lovforslaget her kommer der større politisk mulighed for at sætte en retning, men også for at gå ind og bestemme virkemidler, som vi f.eks. gjorde med aftalen i efteråret omkring de grønne missioner, som jo er et af de elementer, hvor vi kan se, at opgaven er så stor, at det ikke kan løses med enkeltstående projekter.
Derfor har vi også nogle gange brug for storskala.
Bruno Jerup (EL), 2021-03-04:
Jeg stillede også et spørgsmål, og det kan godt være, at ministeren ikke lige kan svare på det, og jeg er sådan set med på det, hvis ministeren siger pas, men jeg har lyst til lige at nævne det igen.
Hvor er Forum for Forskningsfinansiering henne?
Det er selvfølgelig ikke lige præcis i det her lovforslag, men det er jo en del af hele forståelsen af, hvordan vi kanaliserer penge til forskning, altså hvilke metoder vi bruger til det.
Derfor stillede jeg et spørgsmål om det der Forum for Forskningsfinansiering, som blev nedsat for et års tid siden, altså hvor de er henne i det her, og om de har noget på vej.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-03-04:
Da ministeren startede sin besvarelse, blev jeg umiddelbart glad.
Det lød nemlig lidt som den tale, ministeren holdt for netop lidt over et år siden, da vi afskaffede reglen om dobbeltuddannelse, men så går ministeren over til en masse argumenter, som egentlig er de samme, der blev brugt i forhold til at forsvare den regel, der var om dobbeltuddannelser.
Ministeren sagde for et år siden, at man godt kunne diskutere det her som den snævre del, det er, og som i det store billede kommer til at ramme et begrænset antal unge.
Man kan også træde et skridt tilbage og sige, at det jo potentielt påvirker de 90.000 unge mennesker, der skal vælge deres uddannelse her til sommer.
Jeg tror mere, det er det sidste, der er på spil.
Den her begrænsning bliver nu faktisk strammere, end den var, da vi havde reglen om dobbeltuddannelse, fordi dengang kunne den her gruppe faktisk efter 6 år godt tage en ny uddannelse.
Så de rammer, der er i dag for de studerende, er faktisk strammere end det, som jeg hørte ministeren tale for at afskaffe for et år siden.
Hvordan kan det være?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-04:
Der er jo flere hundreder åbne døre, hvor du kan gå ind og tage en ny lang videregående uddannelse uden problemer, men samtidig uden at tage pladsen fra en anden, som endnu ikke har en uddannelse, og det synes jeg er fair.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-03-04:
Det var lige præcis de samme ting, der blev sagt som forsvar for en begrænsning af dobbeltuddannelse, nemlig at der var masser af muligheder.
Der var masser af veje.
Det var ret få, der blev ramt.
Men der tror jeg, vi alle sammen herinde oplevede, at det signal, det sendte om at have den her begrænsning, gjorde, at rigtig mange oplevede, at døren var lukket.
Så det er egentlig mere det, jeg taler om.
Hvor er den klogskab, som jeg oplevede vi for et år siden havde i fællesskab, blevet af?
Er ministeren blevet mindre klog siden sidste år?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-04:
Jeg er fortsat pavestolt over den aftale og over, at det lykkedes at få det loft væk, fordi det er meget tydeligt, at det er blevet taget ned på en måde, så det skabte et unødigt pres, og i en tid, hvor der virkelig ikke er brug for det, sendte det et signal til vores unge mennesker om, at man ikke måtte lave fejl og vælge forkert.
Intet kunne være fjernere fra, hvordan jeg har det, og hvad jeg mener om, hvordan et ungdomsliv skal leves.
Men en regel, vi har haft i 30 år, om, at hvis du har én lang videregående uddannelse og gerne vil have en ny, skal du vælge en af de flere hundreder døre, hvor der ikke er kø til at komme ind, synes jeg altså kun er ret og rimeligt.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-04:
Tak for det.
Med beslutningsforslaget, vi nu behandler, foreslår forslagsstillerne at afskaffe kandidatreglen.
Det vil betyde, at personer, der allerede har en kandidatuddannelse, får mulighed for at tage en uddannelsesplads fra unge mennesker, der endnu ikke har en videregående uddannelse.
Det kan vi ikke bakke op om.
Derfor afskaffede vi uddannelsesloftet, som skabte en uhensigtsmæssig frygt hos de studerende for at vælge forkert.
I de tilfælde bliver vi nødt til at prioritere, hvem der skal have lov til at stå forrest i køen, og der synes vi, det er rimeligt, at de studerende, der endnu ikke har en videregående uddannelse, kommer før i køen end dem, der allerede har færdiggjort en kandidatuddannelse.
Derfor genindførte vi kandidatreglen med ikrafttrædelse fra marts sidste år.
Kandidatreglen betyder, at personer, der allerede har gennemført en kandidatuddannelse, som udgangspunkt kun kan komme i betragtning til optagelse på en ny videregående uddannelse, hvis der er ledige pladser.
Sidste sommer var det omtrent halvdelen af vores uddannelser, der havde ledige pladser, og derfor er der stadig gode muligheder for at blive optaget på en ny uddannelse, selv om man har færdiggjort en kandidatuddannelse.
Vi synes derfor, at kandidatreglen sikrer en retfærdig fordeling af studiepladserne på vores videregående uddannelser, og vi mener, at der fortsat er gode muligheder for at tage en ny uddannelse, selv om man har en kandidatuddannelse.
Men vi mener til gengæld ikke, at det er retfærdigt, at de kan tage studiepladser fra de unge, der endnu ikke har en videregående uddannelse.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-03-04:
Da vi stod her for et år siden, sagde Socialdemokratiets ordfører, hr. Kasper Sand Kjær: »Det lovforslag, vi behandler i dag, handler om alle de unge, hvis drømme har ændret sig, fordi de er blevet klogere og ønsker at skifte spor.
Det handler om de unge, som oplever, at det er svært at finde et job med den uddannelse, de har gennemført.
Det handler om de unge, som ser spændende muligheder i at kombinere den uddannelse, de allerede har taget, med en anden og måske ny uddannelse.
Det handler om alle de unge, som slet og ret bare har valgt forkert i første omgang.
Historierne har været mange.
Uddannelsesloftet har vist sig at være et benspænd og en kilde til frustration.
I dag siger vi meget klart til alle de unge, at det er okay at vælge forkert, det er okay at vælge om, det er okay at blive klogere.«
Siger vi ikke længere det?
Rasmus Prehn (S), 2021-03-04:
Nu er fru Pia Kjærsgaard jo selv en meget erfaren og vidende politiker og ved, at det med at svare på hypotetiske spørgsmål skal man altid lige holde en lille smule igen med.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-04:
Tak for ordet, og tak for debatten indtil videre.
Jeg synes, det har været et godt forløb, der førte frem til aftalen om ændring af lovgrundlaget for Innovationsfonden.
Vi har jo en god tradition for brede aftaler på det her felt, og jeg er også rigtig glad for, at der fortsat tegner sig til at være en bred opbakning til det her lovforslag, som var en del af vores aftale fra i efteråret.
Det er jo noget af det, vi i fællesskab forsøger at styrke grebet om, netop om de ting, der kan gøres endnu bedre.
Helt overordnet har lovforslaget til formål at styrke rammerne for Innovationsfonden og deres mulighed for at spille en afgørende rolle i at løse de store samfundsudfordringer, vi står over for, bl.a. i forhold til den grønne omstilling, som der også undervejs i debatten har været diskussion omkring.
Med lovforslaget bliver det en tydelig del af fondens lovgrundlag, at fonden skal understøtte hele værdikæden fra grundlagsskabende forskning til markedsnær udvikling og innovation.
Det var en central pointe, da fonden blev evalueret, at de ikke i tilstrækkelig grad har prioriteret den strategiske grundlagsskabene forskning og kapacitetsopbygning inden for sektorer med stor national betydning.
Et vigtigt formål med lovforslaget er derfor at styrke fondens strategiske tilgang til forskning, teknologiudvikling og innovation, som kan være med til at skabe vækst og beskæftigelse i hele landet, både på kort og på lang sigt.
Samtidig er det vigtigt at fremhæve, at fonden som hidtil skal arbejde for at øge forsknings- og innovationsindsatsen i vores virksomheder, både små og mellemstore og de helt store af slagsen.
Kernen i Innovationsfondens virke skal fortsat være at understøtte samarbejdet mellem virksomheder og vidensinstitutioner om forskning, teknologiudvikling og innovation.
Lovforslaget indeholder derudover en række gode elementer.
Det gælder bl.a. at have et øget fokus på sammenhængen i det samlede forskningslandskab, hvor fonden eksplicit bliver bedt om at koordinere sin indsats med de øvrige aktører både i forsknings-, innovations- og erhvervsfremmesystemet.
Det gælder muligheden for, at vi fra politisk side kan beslutte, at fonden skal give tilskud til konkrete virkemidler, på samme måde som det i dag er muligt med Danmarks Frie Forskningsfond.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-03-04:
Vi skal i hvert fald passe på, at vi ikke glemmer det andet.
Det står der også i høringssvarene.
Der er jo en bekymring rundtomkring om, at vi ikke får sundheden med.
Det er jo det, der er det vigtige.
Jeg lytter også til, hvad der er af høringssvar, og der er altså en bekymring, jeg synes vi skal tage hånd om.
Hele forskningsreserven er jo også blevet grøn.
Så det er jo grønt, grønt, grønt.
Det er utrolig vigtigt, men det er også vigtigt, hvordan vi tænker sundheden med.
Det er også meget, meget vigtigt.
Så det må ikke være på bekostning af også meget strategisk vigtige områder.