runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-27:
Jeg ved, at SF gik ind for en liberalisering af vores affaldssektor.
Så mit spørgsmål til SF er: Går SF også ind for en liberalisering af vores vandsektor?
Jeg ved godt, at det her forslag ikke handler om det, men det har ligget på bordet tidligere, og nu handler det jo om en markedsliggørelse.
Hvad er den ideologiske linje i SF i øjeblikket i forhold til liberalisering og markedsliggørelse, som det her forslag handler om?
Jeg vil bare spørge, om ordføreren vil forholde sig til den kritik, der er i høringssvarene, og som netop nævner lige præcis de her forhold med klimatilpasning, klimatiltag og miljøtiltag som nogle af de problematikker, som det her lovforslag ikke løser.
Venstres ordfører nævner de samme problematikker, som vi havde i forhold til den anden ordfører, og der er i hvert fald meget kritik af, at det her ikke fører til de klimamæssige og miljømæssige tiltag, som ordføreren nævner.
Men mit spørgsmål går på noget andet.
Det her nye vandsektortilsyn får nogle beføjelser til at fastsætte nogle markedsmæssige priser ud fra, hvad de vurderer, og så vil mit spørgsmål bare mere gå på det sådan ideologiske i det her lovforslag.
For hvad synes ordføreren om, at man sådan kan få det her sekretariat til at lave en markedspris?
For mig er det altså noget ideologisk.
Markedspriser er vel noget, man laver ude på markedet.
Så hvordan kommer den mekanisme til at fungere, og er ordføreren tryg ved, at det foregår på en måde, der fungerer?
Theis Kylling Hommeltoft (S), 2024-02-27:
Ærede formand, tak for ordet.
Vi førstebehandler i dag lovforslaget om styrkelse af økonomisk tilsyn og takstkontrol m.v. i vandsektoren.
Vandsektoren har været og er stadig på en rejse.
Vi er gået fra kommunalt ejede selskaber, hvor investeringerne dybest set blev besluttet på kommunernes budgetseminar, til i dag at være professionelt drevne selskaber, hvor investeringerne styres af målsætningerne omkring mindsket næringsstofudledning, klimatilpasning og et fastlagt serviceniveau.
Lovforslaget, vi behandler i dag, er mere af teknisk karakter.
Det kan dog nævnes, at det kommunale taksttilsyn styrkes, for i vandsektoren arbejder vi med det, man kalder monopolvirksomheder, altså at der ikke er nogen naturlig konkurrence på området selskaberne imellem, da de er knyttet til kommunegrænserne.
Derfor har man valgt at opsætte et såkaldt benchmarking, som måler og vejer selskabernes driftsøkonomiske effektivitet op imod hinanden.
Det kan være sundt nok, når det gøres rigtigt, og derfor er en forlængelse af dette lovforslag, at der også nedsættes et vandreguleringsudvalg, som skal komme med anbefalinger til den økonomiske regulering på området.
For der er haner og pumper, vi politisk med fordel stadig kan skrue på.
Verden omkring os udvikler sig.
Ptx-anlæg skyder op i takt med den øgede mængde grønne strøm og kræver ny infrastruktur, som sektoren også ved lov skal levere.
Klimaforandringernes vildere vejr og helt synlige hærgen langs de danske kyster udfordrer sektoren helt synligt, og de øgede regnmængder og det stigende grundvand gør, at måden, vi har gjort tingene på hidtil, måske ikke er den mest optimale.
Det har været Socialdemokratiet meget magtpåliggende, at vi nu får kigget mere grundlæggende på de meget vigtige opgaver, vandsektoren leverer, ikke mindst set i lyset af de – i citationstegn – nye opgaver med f.eks. klimatilpasning, PFAS, pesticider m.v.
Derfor hilser Socialdemokratiet lovforslaget velkommen og stemmer naturligvis for.
Mange tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-02-27:
Jeg har det nogle gange sådan lidt, at vi nedsætter arbejdsgrupper til alverdens ting, og så går der 2 år, inden der sker noget.
Derfor vil jeg faktisk hellere opfordre til, at justitsministeren kalder ind til nogle drøftelser, hvor vi kan få input fra de forskellige parter og så se, om der i den forbindelse er noget, som vi forholdsvis nemt kan ændre på, og som kunne afhjælpe de her problemer, som vi ved at DUP'en har, i forhold til hvor lang tid en sag tager, inden den er afklaret osv.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-02-27:
Det er jo fair at have det synspunkt.
Jeg tror bare, belært af mange års erfaring som retsordfører, at arbejdsgrupper oftest er den vej, hvor man kan sikre, at der er lidt fremdrift i sagerne.
Jeg synes jo, det giver god mening, at de kan indhente det, de har brug for, uden ophold.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-02-27:
Jeg var jo også med ved besøget hos DUP'en i Aarhus og hørte jo også deres ønsker omkring det.
Så det tænker jeg da bestemt er noget, vi også godt kan se positivt på.
Rosa Lund (EL), 2024-02-27:
Og tak til SF for at fremsætte det her forslag.
Den Uafhængige Politiklagemyndighed er en meget, meget vigtig instans i forhold til at kunne sikre, at klager over politiet behandles bedst muligt og ikke mindst bedre, end da politiet selv skulle håndtere klager over sig selv.
Man kan nogle gange godt glemme, at sådan var det jo egentlig, før vi oprettede Den Uafhængige Politiklagemyndighed.
Der er en masse gode initiativer i det her forslag fra SF, som vi i Enhedslisten synes er rigtig vigtige, og jeg kan med det samme sige, at vi støtter beslutningsforslaget og alt det, der står i det.
Det er alt sammen elementer, vi støtter varmt, som jeg sagde før, men særlig det sidste er vigtigt for os, for Den Uafhængige Politiklagemyndighed skal jo ikke bare være uafhængig af navn, den skal også være det af gavn.
Jeg har ingen grund til at tro, at justitsministeren ikke skulle være interesseret i, at Den Uafhængige Politiklagemyndighed undersøger sager korrekt og træffer de korrekte afgørelser.
Det tror jeg faktisk ministeren er meget interesseret i, og det synes jeg også fremgik af den tale, som ministeren holdt.
Det var også tydeligt, at regeringen gerne ville imødekomme dele af det her forslag.
Samtidig kan jeg godt forstå, vil jeg så sige, at flere borgere har en tiltagende mistillid til offentlige myndigheder og måske særlig til politiet, når det handler om muligheden for at klage, for det system, vi har fået sat op, er simpelt hen ikke godt nok.
Den mistillid handler jo ikke kun om det konkrete, der sker, men bare det, at vi overhovedet har en diskussion af, om man kan stole på Den Uafhængige Politiklagemyndighed eller ej, er jo med til at rejse den mistillid hos borgerne.
Og for at systemet kan fungere, er tilliden nok det allermest afgørende, og det vil i sig selv, synes jeg jo, være et argument for at vedtage SF's forslag, som om noget ville styrke tilliden til Den Uafhængige Politiklagemyndighed.
Det er ikke nok, at en klageinstans, som er så vigtig, blot formelt er uafhængig; den skal også se ud, som om den er uafhængig, og derfor synes vi i Enhedslisten også, at det ville være en rigtig god idé at indføre en karensperiode på en vis længde, sådan at man som borger ved, at det ikke er politiet, der sidder og undersøger dem, der var deres kollegaer i går.
Jeg er sådan set enig med justitsministeren i, at det har stor værdi, at dem, der sidder i Den Uafhængige Politiklagemyndighed, også selv har efterforskningserfaring, men jeg synes bare, at det, der kunne give god mening, var, at man indførte en karensperiode, så vi sikrer, at man ikke sidder og undersøger dem, som var ens kollegaer i går.
Vi synes i Enhedslisten, at det her beslutningsforslag er rigtig godt arbejde af SF, og vi støtter det fuldt ud og glæder os både til, at regeringen inviterer til forhandlinger eller til en møderække i udvalget, eller hvordan det nu ender med at se ud, og vi glæder os også til udvalgsbehandlingen.
Helle Bonnesen (KF), 2024-02-27:
Tak for ordet.
På vegne af fru Mai Mercado læser jeg her Konservatives ordførertale op.
For Konservative er det vigtigt, at borgerne har tillid til myndighederne.
Store politiske skandalesager som minksagen, en hård nedlukning under corona og FE-sagen har formentlig tæret godt på tilliden til myndighederne generelt.
Og tilliden til retsområdet risikerer også at blive udfordret.
Der har været dokumentaren »Tragedien i Tjæreborg« samt dokumentarerne om Farhadsagen og Samsamsagen, og der har været produceret podcasts som »Det levende bevis« omhandlende Retslægerådet og »En beklagelig fejl« om fejl begået i politiet.
Medierne kaster lys over en række forhold, som i nogle tilfælde har ført til debat i offentligheden, men der har ikke været en større og mere overordnet drøftelse med justitsministeren om tilliden til politiet og myndighederne generelt.
I Konservative tager vi gerne en drøftelse af Den Uafhængige Politiklagemyndighed, og vi støtter gerne SF i ønsket om, at ministeren indkalder til en drøftelse herom.
Beslutningsforslaget er i vores øjne dermed for smalt til, at vi kommer til at stemme for det i salen.
Vi ønsker at få afdækket og analyseret, hvilke konsekvenser der vil være, hvis alle dispositionsklager flyttes til Den Uafhængige Politiklagemyndighed.
Kommer der øget ventetid?
Giver det overhovedet mening at rykke alle dispositionsklager?
Vil det udvande de opgaver, som Den Uafhængige Politiklagemyndighed har i dag?
Det fremgår ikke af beslutningsforslaget.
Vi mener dog, at SF rejser en vigtig debat, og vi vil gerne række positivt ud for at finde fælles fodslag om en beretningstekst i Retsudvalget, hvor regeringen pålægges at lave de vigtige analyser, der kan ligge til grund for en mere konkret drøftelse af, hvordan Den Uafhængige Politiklagemyndighed styrkes, herunder om det er muligt at forbedre rammerne til gavn for borgerne og forhåbentlig med den konsekvens, at tilliden stiger.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-27:
Tak for det.
Og tak til SF for at fremsætte det her meget aktuelle og fornuftige forslag om at revidere Den Uafhængige Politiklagemyndighed, DUP'en, og mere præcist indføre et enstrenget klagesystem for klager over politiet, altså et system, hvor alle typer sager, ikke kun adfærdssager, men også sager om politiets dispositioner bliver undersøgt inden for den samme myndighed og det samme system.
Forslaget indeholder også en række andre konkrete forslag, der ligger i bemærkningerne, f.eks. indførelse af bodycams, ændringer af politiuddannelsen osv. – alle sammen fornuftige forslag, som vi gerne vil støtte.
Det eneste forbehold er, selv om det ikke gør, at vi på nogen måde er lunkne i forhold til at stemme for forslaget, at der er noget, som ikke bliver nævnt i bemærkningerne, men som vi synes har været oppe i forbindelse med den aktuelle diskussion omkring DUP'en og nogle af de politisager, der har været i medierne, og det er diskussionen om politiets kultur.
Altså, vores store politiforsker Adam Diderichsen, tror jeg det er, har fremført, at sådan et system som DUP'en jo ikke må føre til, at man så bare som politimyndighed skubber alle sager videre til den her uafhængige myndighed, men også ser indad og tager et ledelsesmæssigt ansvar.
Det bliver vigtigt også at have fokus på i forbindelse med sådan en revision her, for det kunne jo godt forstærke en tendens til, at alle klager således bare bliver sparket til hjørne i en uafhængig myndighed, i stedet for at man også med det samme som ledelse ser indad og vurderer, om der er noget, man også selv bør ændre på, og at man ikke behøver at afvente en eventuel afgørelse i DUP'en.
Men det kan man jo sagtens se på, samtidig med at man laver et enstrenget klagesystem og skaber større uafhængighed omkring DUP'en.
Så vi støtter fuldt op omkring det her forslag, men ønsker bare at den mere brede diskussion omkring kulturen i politiet ikke går tabt ved at lave sådan et enstrenget klagesystem her.
Sophie Løhde (V), 2024-02-28:
Ja, og ja.
Runa Friis Hansen (EL), 2024-02-28:
Ja, og det er også derfor, at det er vigtigt for os at få spurgt ind til, om ministeren tænker, at det kan vente til efteråret, hvor vi igen har forhandlinger, eller, når der kommer sådan noget, der f.eks. er kommet nu fra Rigsrevisionen i forhold til børne- og ungepsykiatrien, om vi så skal mødes lidt oftere
Når vi nu har den her fuldt finansierede plan og de her omtalte beløb, som vi også har fra Nordentoft, og når vi sådan forhandler undervejs, er det jo ofte, at vi taler om indsatser i forhold til medarbejdere, i forhold til hvilke indsatser vi skal have, og i forhold til selve behandlingen, men vi har jo ikke talt ret meget – det er mit og Enhedslistens synspunkt – om anlæg og fysiske rammer.
Senest har vi jo set, hvordan Region Hovedstaden har måttet stoppe et vigtigt byggeprojekt eller i hvert fald har pauseret det.
Fysiske rammer betyder noget.
Hvis man ser på det i forhold til f.eks. at være medindlagt forælder i Glostrup, ved vi, at fysiske rammer er rigtig betydningsfulde, og at der er behov for, at vi gør noget.
Vil ministeren svare på, hvornår og hvordan ministeren forestiller sig at vi kan forhandle om midler til anlæg?
Sophie Løhde (V), 2024-02-28:
Man skulle da være et skarn, hvis ikke man har lyst til at mødes med ordføreren.
Det vil jeg gerne bekræfte.
Altså, vi har jo så sent som i november måned indgået en politisk aftale om at løfte psykiatrien med lige de her knap 600 mio. kr., som nu bliver udmøntet ud til kommunerne og ud til regionen, til at styrke psykiatrien.
Og så skal vi jo i gang til efteråret igen, også med den store forhandling omkring de mange milliarder, som vi også har reserveret til psykiatrien, og der vil jeg da ikke på forhånd binde mig præcis til, hvilke beløb der så skal afsættes til hvilke områder af psykiatrien, også fordi vi i fællesskab har aftalt, at vi faktisk også gerne vil lytte til psykiatriområdet og deres anbefalinger i forhold til prioritering af psykiatrien.
Det, jeg synes er det vigtige, er nu, at vi for første gang kan få en fuldt finansieret psykiatriplan, for der er så hårdt brug for, at vi får investeret og rettet op i psykiatrien.
Runa Friis Hansen (EL), 2024-02-28:
Er ministeren bekendt med, at estimaterne fra Nordentoft, Kjellberg m.fl. også indeholder et ikke ubetydeligt beløb på 3,5 mia. kr. til de fysiske rammer i psykiatrien, og mener ministeren, at der bør afsættes flere midler til anlæg i psykiatrien?
Rosa Lund (EL), 2024-02-28:
Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at danske jøder er trygge i det danske samfund, set i lyset af, at sikkerhedsorganisationen i Det Jødiske Samfund kan berette om en stigning i antallet af antisemitiske hændelser og samtidig også beretter om et stort formodet mørketal?
Runa Friis Hansen (EL), 2024-02-28:
Jamen det er jo godt at høre.
I forhold til det, du siger, om regionerne, synes jeg i hvert fald også, at vi bør anerkende, at regionerne har en presset økonomi i forhold til de forhandlinger, der har været de foregående år.
Der har også været en del medicinudgifter, som ikke har været forudset, og som også gør, at de er presset.
Det er ikke nogen hemmelighed, og det er jo ikke noget, vi behøver at gå sådan længere ind i.
Set i lyset af det vil jeg gerne spørge ministeren, om hun vil indkalde til drøftelser i forhold til forhandling om specifikt anlægsmidler.
Sophie Løhde (V), 2024-02-28:
Altså, jeg sidder ikke her i Folketingssalen i dag og indgår en aftale om, hvilke rammer for anlæg der skal være i regionerne.
Det er jo noget, vi i Danmark også hylder, altså at vi indgår aftaler mellem den til enhver tid siddende regering og så Danske Regioner på vegne af de fem regioner – fuldstændig tilsvarende med det, vi også gør med kommunerne.
Vi mener fra regeringens side, at der er behov for at investere markant i psykiatrien.
Der har vi afsat nogle penge til en fuldt finansieret 10-årsplan for psykiatrien, men vi siger også klart, bl.a. med vores regeringsgrundlag, at vi ønsker at etablere en sundhedsfond, som jo også skal gå til modernisering af eksisterende bygningsmasse.
For det handler ikke altid om kun – i gåseøjne – at bygge nyt, men jo også om visse steder at sikre, at man får så at sige shinet de eksisterende faciliteter, som mange steder også er nedslidte, op.
Runa Friis Hansen (EL), 2024-02-28:
Skal jeg så forstå det sådan, at vi faktisk er enige om, at vi skal have drøftet anlægsmidler?
Nu ved jeg godt, at ministeren ikke vil sige, at der indkaldes til forhandlinger om det.
Men er vi enige om, at det er vigtigt, at vi på vores fælles område får drøftet, hvad vi gør i forhold til anlægsmidler?
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-28:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er rigtig, rigtig glad for, at også Enhedslisten bringer det her op.
Det er et meget, meget vigtigt og alvorligt emne.
Det Jødiske Samfunds afdeling for kortlægning af og vidensdeling om antisemitiske hændelser, populært kaldet AKVA, offentliggjorde i sidste uge, den 21. februar, at antallet af indberetninger om antisemitiske hændelser i Danmark er steget fra 9 indberetninger i 2022 til 121 indberetninger i 2023.
Det er dybt foruroligende at se sort på hvidt, hvordan antisemitismen i Danmark er eksploderet i kølvandet på Hamas' terrorangreb i Israel den 7. oktober sidste år.
Lad mig i den forbindelse slå fast, at det er fuldstændig uacceptabelt, at konflikten mellem Israel og Hamas i Gaza bliver brugt af herboende personer til at skabe utryghed blandt særlig jøder i Danmark.
Den styrkede indsats har til formål at forebygge, forhindre og efterforske antisemitiske overgreb og forbrydelser samt sikre trygheden for vores jødiske borgere.
Herudover har dansk politi skærpet opmærksomheden omkring israelske og jødiske interesser samt øget tilstedeværelsen.
Vi skal som samfund tage dyb, dyb afstand fra antisemitisme, og derfor er det også regeringens højeste prioritet, at jøder i Danmark skal kunne færdes trygt og leve i fred.
Men vi har set en helt uacceptabel opblussen i antisemitismen i Danmark efter den 7. oktober sidste år, og de seneste tal fra Det Jødiske Samfund understreger jo desværre kun det sørgelige faktum.
sammen med udlændinge- og integrationsministeren, børne- og undervisningsministeren samt uddannelses- og forskningsministeren indkaldt alle Folketingets partier til en drøftelse af indsatsen mod antisemitisme i Danmark.
På det møde vil regeringen orientere om status på relevante initiativer fra handlingsplanen mod antisemitisme og orientere om de nyeste kortlægningsinitiativer fra handlingsplanen.
Det er også min forhåbning, at vi i den forbindelse kan drøfte nye eller forstærkede initiativer mod antisemitisme.
Det ser jeg frem til, for Danmark skal være et land, som er trygt for alle, og danske jøder skal som sagt kunne færdes trygt og leve i fred. Tak for ordet.
Jeg er meget enig med fru Rosa Lund i, at vi desværre ser, den her opblussende antisemitisme lever mange forskellige steder.
Den lever desværre i rigtig, rigtig mange miljøer hos mange af vores medborgere med ikkevestlig baggrund; den lever desværre også, har jeg noteret mig, i visse venstreorienterede miljøer, og derfor synes jeg kun det er befriende, at også Enhedslisten tager bladet fra munden og forsøger at tale op imod det.
Vi er åbne over for at se på alle tænkelige initiativer, som kan være med til at styrke indsatsen.
Rosa Lund (EL), 2024-02-28:
Vi er også meget glade for den invitation i Enhedslisten.
Det er afgørende for os, at den handleplan mod antisemitisme, som vi var enige om og er enige om herinde i Folketinget, går fra at være ord på et stykke papir til at blive til virkelighed.
Derfor er vi jo rigtig spændt på at se, hvad det er, regeringen lægger op til, særlig af nye initiativer, men måske mest af alt også de initiativer, som står i handleplanen, som ikke er blevet til noget endnu, desværre.
For vi lever jo heldigvis i et samfund med religionsfrihed, og der skal jo være plads til os alle sammen, og sådan skal det blive ved med at være.
Derfor vil jeg gerne høre, om ministeren i dag kan blive en lille smule mere konkret på, hvad man præcis har tænkt sig at gøre.
Vi ser jo også en stigning i antisemitisme på internettet, altså i de debatter, der foregår på sociale medier, både omkring den konflikt, der er i Palæstina lige nu, men også i det hele taget.
Så jeg vil bare høre, om det også er et område, hvor regeringen har tænkt sig at sætte ind, for det er i hvert fald et sted, hvor vi i Enhedslisten kan se, at der lever den her antisemitisme, desværre også i bedste velgående.
Sophie Løhde (V), 2024-02-28:
Vi mener jo, at psykiatrien skal løftes, både når vi snakker drift, men også i forbindelse med anlæg.
Og her synes jeg jo, hvis vi skal tage psykiatrien som eksempel, at Slagelse er et rigtig godt eksempel på en meget mere moderne retspsykiatri, som vi har fået der i dag, altså med nogle rigtig fantastiske fysiske rammer.
Men at der er behov for også at investere i anlæg i psykiatrien fremover, er regeringen fuldstændig enig i.
Ja, selvfølgelig.
Og det er jo derfor, vi ikke blot sætter penge af ét år og siger: Så er vi færdige.
Jeg tror, der er en stigning på 35 pct. i forhold til budgettet til psykiatrien.
Altså bortset fra forsvaret tror jeg ikke, der er mange andre områder, der kan se ind i så stor en stigning.
Der er behov for, at vi investerer massivt i psykiatrien, bl.a. i børne- og ungdomspsykiatrien, hvor alt for mange børn og unge og deres familier jo i dag venter alt for lang tid på eksempelvis at kunne komme til udredning.
Runa Friis Hansen (EL), 2024-02-28:
I den her periode, hvor regeringen og vi andre har forhandlet den her fuldt finansierede psykiatriplan, kunne ministeren så forestille sig, at der kom nogen midler i psykiatrien til de steder, hvor vi sådan, når vi kommer hen ad vejen, opdager, at der kan være et behov, bl.a. i forhold til det, Rigsrevisionen for nylig har været ude at sige omkring børne- og ungdomspsykiatrien?
Vil ministeren anerkende, at der kan komme et behov undervejs, der gør, at vi er uden for de der efterårsforhandlinger?
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-28:
Når vi ser bort fra de opgaver, der lå hos amterne, kan ministeren så nævne ét område, der er kommet tættere på borgerne?
Sophie Løhde (V), 2024-02-28:
Det var jo en reform af amterne og kommunerne, og derfor flyttede man jo opgaver fra amterne ud til kommunerne.
Det er mange opgaver, der er kommet tættere på borgerne.
Amterne varetog jo en stor mangfoldighed af opgaver lige fra sundhedsvæsenet til teknik, miljø, you name it – altså masser af opgaver, men også hele sygehusvæsenet, som de i øvrigt ikke klarede særlig godt.
Jeg er blevet spurgt til, hvilke opgaver der blev flyttet ud tættere på borgerne.
Det blev alle de opgaver, man flyttede fra centraliseret hold fra amterne ud til kommunerne og dermed tættere på borgerne.
Nu tror jeg, vi begynder at bevæge os lidt ud af spørgsmålenes rækkevidde her, men på spørgsmålet om, om der er sket en for stor stigning i administrationen, ikke bare i kommunerne, men i den offentlige sektor i særdeleshed, er svaret helt entydigt ja.
Det er også derfor, at vi som regering er optagede af at nedbringe administrationen, ikke bare ude i kommunerne, men også i regionerne og også i staten.
Peter Kofod (DF), 2024-02-28:
Som jeg husker det, var det også en af sigtelinjerne med kommunalreformen, at man skulle gøre tingene mere effektivt.
Det var, at vi skulle have færre høvdinge og flere indianere.
Vi skulle føle, at det var en bedre offentlig sektor, vi fik, der var mere veldrevet.
Det harmonerer jo dårligt med, at der pludselig sker en eksplosion i antallet af, jeg tillader mig til at sige kolde hænder, folk på kontorer, i stedet for at det sker ude lokalt.
Det er da en udvikling, jeg synes er dybt bekymrende og meget alarmerende, og som vi skal tage og føle på, for kan det virkelig være, at man langt hen ad vejen har drevet det her land bedre i mindre enheder, end man har i de store?
Sophie Løhde (V), 2024-02-28:
Som sagt: Er der noget, vi er optagede af, så er det at få skåret ned på noget af alt det unødige administration, som findes alt for mange steder i den offentlige sektor.
Det vedrører desværre ikke kun kommunerne; det vedrører også regionerne, og det vedrører også staten, hvor det her Folketing jo også har en rigtig stor evne til også at være med til at producere noget af alt det bureaukrati, der findes i den offentlige sektor, og dermed også har en stor del af ansvaret for, hvorfor det er, at der nogle steder på en række områder sker en stigning i antallet af akademikere eller andre faggrupper.
Der skal vi da hele tiden sørge for også at tage vores egen medicin, også her i Folketinget, i forhold til hvordan vi løser opgaverne og dermed også hvordan vi i sidste ende lovgiver.