Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-01-22:
Med beslutningsforslag B 60, som vi skal drøfte her i dag, der pålægges regeringen inden udgangen af folketingsåret at sikre, at tilbud til udsatte børn, unge og voksne og mennesker med handicap oprettes og drives som selvejende institutioner, med henblik på at fællesskabets velfærdskroner går til velfærd og til at hjælpe dem med behov herfor, ved at der sættes en stopper for, at overskud kan trækkes ud som profit.
Forslaget er jo netop blevet begrundet, og spørgsmålet omkring private tilbuds mulighed for at udtage overskud af driften har jo senest også har været en del af drøftelserne politisk, der i april 2021 førte til aftalen mellem den daværende socialdemokratisk ledede regering og så Venstre Socialistisk Folkeparti, Radikale Venstre, Konservative, Enhedslisten og Alternativet om styrkelse af socialtilsynet og styrkelse af det økonomiske tilsyn med sociale tilbud.
Aftalen blev implementeret ved en ændring af socialtilsynsloven, der trådte i kraft den 1. februar 2022, det vil sige for knap 3 år siden.
Når vi som samfund jo overlader det til sociale tilbud at tage sig af vores allermest udsatte børn, unge og voksne, er jeg helt enig med forslagsstillerne i, at vi skal kunne være trygge ved, at den hjælp og omsorg, der ydes, lever fuldt ud op til de krav, som vi stiller.
Det er vigtigt, at kvaliteten af tilbuddene er i orden, så borgerne får den rigtige hjælp, samtidig med at pris og kvalitet står mål med hinanden.
Det bliver jo bl.a. sikret ved de regler, som vi blev enige om, hvor socialtilsynet altså i dag godkender og fører løbende driftsorienteret og økonomisk tilsyn med tilbuddene.
Private tilbud, som socialtilsynet godkender og fører tilsyn med efter socialtilsynsloven, er forpligtet til at offentliggøre oplysninger om eventuelle over- eller underskud, samt om, hvor meget udbytte man har udbetalt, og det skal de gøre på Tilbudsportalen.
Derudover skal private tilbud have deres regnskaber revideret af en godkendt revisor, og regnskabet skal sendes til socialtilsynet til orientering.
I de tilfælde hvor socialtilsynet ved det økonomiske tilsyn vurderer, at et tilbud er uforholdsmæssigt dyrt sammenholdt med tilbuddets kvalitet, skal der gøres bemærkning herom i tilsynsrapporten og på Tilbudsportalen.
Det giver kommunerne mulighed for at tage stilling til tilbuddets økonomiske forhold i forbindelse med deres visitering af borgere.
Kommunerne kan således lade tilbuddets økonomiske forhold indgå i deres vurdering af, om de ønsker at benytte tilbuddet, og det kan i sidste ende være medvirkende til at afgøre, om ejerkredsen fortsat kan drive en profitabel forretning gennem tilbuddet.
Tilsvarende kan kommunerne fravælge at benytte tilbud, der trækker store summer ud i profit.
Og derfor må man også sige, at de nuværende regler skaber en transparens om de økonomiske forhold for de enkelte tilbud, og at kommunerne som offentlige myndigheder underlagt den forvaltningsretlige grundsætning om, at de skal handle økonomisk forsvarligt, også giver dem mulighed for at fravælge tilbud, som er uforholdsmæssigt dyre eller genererer store overskud på driften.
På den måde kan kommunerne være med til at sikre, at offentlige midler først og fremmest kommer den udsatte borger til gode og ikke det enkelte tilbud eller dets ejerkreds, herunder på anbringelsesområdet.
Når det så er sagt, er det også vigtigt for mig at fremhæve, at kvaliteten på tilbuddene skal være i orden.
Det sikres jo bl.a. ved, at socialtilsynet godkender og fører løbende driftsorienteret og økonomisk tilsyn med tilbuddene.
Dermed kan kommunerne altså gå ind og vælge.
Man må også sige, at i nogle tilfælde, hvor tilbuddet har været uforholdsmæssigt dyrt, har det også givet anledning til uanmeldte tilsyn i forhold til kvaliteten af tilbuddet.
For har man budgetteret med, at midler skal gå til de borgere, der bor på tilbuddene, men at midlerne i stedet ender med at gå til en ejerkreds, der trækker det ud, så er det jo i sig selv en rød lampe, der blinker, i forhold til om kvaliteten også er god nok.
I den forbindelse kan socialtilsynet altså tage udgangspunkt i oplysninger og viden om det enkelte tilbuds personaleomkostninger, overskud, udbytte, medarbejdersammensætning, borgerrettet normering, kompetenceniveau, takstniveau og kvaliteten af den pædagogiske praksis osv.
Afslutningsvis vil jeg gerne gøre det helt klart, at det er afgørende for mig og for regeringen, at vi ser med alvor på de sociale tilbud, der udnytter socialområdet til at tjene penge på bekostning af udsatte borgere.
Den nuværende lovgivning giver efter regeringens opfattelse tilstrækkelig mulighed for, at der kan føres kontrol med de sociale tilbud, både vedrørende deres kvalitet og økonomi.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Jeg vil dog nævne, at regeringen netop har indgået en aftale, hvor vi også kommer til, sammen med partierne bag rammeaftalen på handicapområdet, at kigge på bl.a. nogle af de steder, hvor vi kan se, at der er brodne kar.
F.eks. har vi jo tænkt os at kigge på karensperioder.
Er det de rigtige, der er omfattet af det?
Derfor er jeg sådan set enig med forslagstillerne i, at der er løbende behov for, at vi ser på området med alvor.
Men det her konkrete forslag kan vi ikke bakke op om.