runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Bach (LA), 2016-10-06:
Jeg har jo også tidligere i den her uge – tror jeg det var – hørt Socialdemokratiets formand omtale behovet for afbureaukratisering.
Og i Liberal Alliance er vi jo altid meget glade, når der er andre partier, der optager nogle af vores synspunkter, for vi har faktisk længe adresseret behovet for afbureaukratisering og har rent faktisk en afbureaukratiseringsordfører, vist endda som det eneste parti i Folketinget.
Jeg kan se på ordførerens hovedrysten, at der formentlig også er tale om, at Alternativet har en afbureaukratiseringsordfører, men vi har i Liberal Alliance også en afbureaukratiseringsplan.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ikke ordføreren kunne løfte lidt af sløret for Alternativets plan.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Jeg prøvede faktisk at tegne det billede, at vi også kan udnytte kriser til noget fornuftigt, for der ligger også muligheder i dem, når vi bliver udfordret, og jeg mener, vi er udfordret på mange, mange områder lige nu.
Men helt afgjort synes jeg sagtens, vi kan kalde det, der foregår lige nu, når hver offentligt ansat i gennemsnit bruger 1 time på at registrere sig selv, for kritisk – det er da en krise.
Så ja, jeg ved, at vores to partier i hvert fald deler det her ønske, og jeg er sikker på, at vi kan komme rigtig langt med at skabe en bedre offentlig sektor.
Carsten Bach (LA), 2016-10-06:
Tak for det, og mange tak for ordførertalen.
Der var dog måske efter min smag lige rigeligt med krise mig her og krise mig der og krise mig alle vegne.
Jeg deler faktisk ikke rigtigt ordførerens krisepessimistiske syn på vores samfund.
Men jeg hørte så også ordføreren omtale behovet for afbureaukratisering, og der deler jeg til gengæld ordførerens synspunkt.
Men kunne det eventuelt tænkes, at Alternativet rent faktisk mener, at der er tale om en egentlig bureaukratikrise i den offentlige sektor i Danmark i øjeblikket?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Når nu spørgeren er i transportbranchen, må han også være klar over, at den teknologiske udvikling, der lige nu er i transportbranchen, tror jeg, godt nok kommer til at forandre, hvordan vores veje ser ud i løbet af 14 år.
Så der sker jo hele tiden, som en tidligere spørger var inde på, en udvikling og også en innovativ udvikling inden for transportsektoren.
Vi ved bare, at vi har et samfund, hvor det for mange børnefamilier simpelt hen ikke hænger sammen.
Vi har stressramte.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-06:
Vil hr. Rasmus Nordqvist ikke forklare mig, hvordan man kan lave en effektivitetsforøgelse, når det er, at man har nogle busser, der skal ud at køre hver dag, og der skal bruges chauffører?
Hvordan får vi øget produktiviteten på en måde, så det ikke bliver dyrere, hvis chaufførerne kun må køre 30 timer om ugen i stedet for 37 timer?
For det forstår jeg simpelt hen ikke.
Det er fair nok at henvise til, at vi generelt har haft en faldende arbejdstid, men man må også på en eller anden måde kunne forklare rationalet bag, hvordan det her ikke skulle blive en kæmpe ekstra omkostning for en hel masse virksomheder, for hvem det vil blive umuligt at få det til at løbe rundt.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Som jeg var inde på tidligere, da jeg svarede på et spørgsmål omkring en 30-timersarbejdsuge, er det jo netop noget, der bliver indfaset over år, ligesom det er gjort tidligere.
Vi er gået ned i arbejdstid.
Det har ikke gjort, at alle virksomheder er lukket.
Det har ikke gjort, at alle virksomheder er lukket.
Så det er en helt naturlig udvikling.
Det er ikke noget, der skal gøres fra den ene dag til den anden.
Men hvis vi gør det over en årrække i løbet af 10-14 år, kan det faktisk gøres ved, at den produktivitetsforøgelse og måske den reallønsfremgang, man skulle have, blev opgjort i tid, så lønmodtagerne er med til at betale det.
De bevarer det lønniveau, de har i dag.
Arbejdsgiverne er selvfølgelig også med til at betale en lille del af det.
Det er godt for borgerne, menneskerne, at vi har mere tid til hinanden.
Det er altså også godt for virksomhederne, at der kommer en øget koncentration, en øget produktivitet ind.
Jeg tror også, at vi alle sammen kan se, at det måske ikke er det mest frugtbare, hvis man skal samarbejde.
Nu kigger jeg ned på statsministeren, og han ser i hvert fald ud, som om han er enig.
Vi står på mål for den politik, vi har.
Vi kæmper for den politik.
Men vi tror ikke på, at man skal have ultimative krav og stå og snakke om røde linjer.
Vi tror på, at vi skal arbejde politisk for at få gennemført det, vi gerne vil, og vi ved heldigvis, at vi har rigtig mange kollegaer i oppositionen – på den ene og på den anden side af gangen – der faktisk gerne vil det samme som os, og så må vi jo kæmpe sammen politisk for det.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-10-06:
[Lydudfald]
... let sluppet.
Vi er faktisk mange, der afventer at høre nogle lidt faste retningslinjer fra ordføreren.
Jeg kunne godt tænke mig at høre sådan helt klart: Har man tænkt sig sådan at sætte en socialdemokratisk formand stolen lidt for døren, hvis den teoretiske situation skulle indfinde sig, at Socialdemokraterne var i stand til at mobilisere et flertal i Folketinget?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Først må jeg bare henlede spørgerens opmærksomhed på, at vi står over for at miste op mod 877.000 job på grund af automatisering.
Så man skal hele tiden holde tal op imod hinanden og få dem i balance og forstå dem.
Lad os udnytte det til at få tid til hinanden.
Jacob Jensen (V), 2016-10-06:
Så derfor spørger jeg bare, om hr. Rasmus Nordqvist kan se, om der er en nedre grænse for, hvor lidt man kan arbejde og dermed have mere tid til sig selv – hvor sympatisk det end lyder.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Det skal jeg slet ikke gøre mig klog på, for jeg kender faktisk ikke den udvikling, der sker om 10 år og om 20 år.
Så jeg synes, vi skal lade være med at være fikseret på, at vi skal arbejde, og tro, at det er lykken at arbejde 37½ time om ugen.
Verden forandrer sig, og vi bliver mere og mere produktive.
Så lad os dog udnytte det til at få tid til hinanden.
Det er det helt simple rationale, vi er kommet med.
Hvis der sker en ekstrem produktivitetsforøgelse om 50 år, skal jeg for det første slet ikke stå her mere, og for det andet er jeg sikker på, at der er nogle, der har nogle gode forslag til, hvordan man løser de udfordringer.
Jacob Jensen (V), 2016-10-06:
Vi kan jo alle se, at vi i de kommende år får store årgange, der går på pension, og at mindre årgange kommer ind på arbejdsmarkedet.
Vi står forhåbentlig foran et, kan man sige, mindre økonomisk opsving på et eller andet tidspunkt, hvis man skal tro spådommene.
Virksomhederne skriger på arbejdskraft allerede nu, og det vil ikke blive mindre i de kommende år.
Jeg kunne forstå, at det ligesom var en bevægelse, som Alternativet beskrev som argumentet for, at det sagtens kunne lade sig gøre: Vi har tidligere arbejdet mere, og derfor kan man sagtens forestille sig, at vi arbejder endnu mindre og kommer ned på de 30 timer.
Ser Alternativet nogen nedre grænse for, hvor lidt den danske befolkning kan arbejde?
Kunne man forestille sig, at den bevægelse fortsatte ned til 25 timer, 20 timer eller noget andet på et tidspunkt, hvis det står til Alternativet?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-06:
Jeg vil gerne spørge til Alternativets plan om en 30-timersarbejdsuge.
Hvis man sænker arbejdstiden til 30 timer om ugen, uden at man også sænker lønnen, hvilket jeg forstår er Alternativets plan, har det nogle konsekvenser for erhvervslivet.
Nu skal det ikke handle om mig, men jeg kender min egen virksomhed ret godt, så den vil jeg bruge som eksempel.
Det er et lille busselskab, som kører folk rundt til det, de nu har lyst til at blive kørt rundt til.
Vi har nogle busser, der skal ud at køre hver dag, for at der kan være overskud, og det er en forudsætning for, at vi kan bevare de arbejdspladser, som der er i den her lille virksomhed.
Hvordan skal vi få udfyldt vores vagtplan, hvis vores chauffører kun må køre 30 timer om ugen i stedet for 37 timer?
Jeg får det i hvert fald umiddelbart til, at vi er nødt til at ansætte en mere, og det betyder, at vi får nogle højere omkostninger, og så er jeg ikke sikker på, at der kan være overskud i virksomheden.
Søren Søndergaard (EL), 2016-10-06:
Det, der er problemet, er selvfølgelig, hvad man så er enige om.
Og så er det, jeg tænker: Hvad vil hr. Rasmus Nordqvist svare den kontanthjælpsmodtager, der bliver ramt af det her kontanthjælpsloft og ringer ind til hr. Rasmus Nordqvist og spørger, om det så betyder, at man – de partier, der fremsætter det forslag – vil afskaffe kontanthjælpsloftet?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Ja, det kan jeg love hr. Søren Søndergaard for at jeg godt ved.
Jeg kan også love spørgeren for, at jeg taler med gode kollegaer, også fra hans eget parti, om netop den situation, der var under den tidligere regering, ligesom vi prøver at lære rigtig meget af den situation, der er i regeringen lige nu.
Jeg synes faktisk, at den tekst, vi fik forhandlet os frem til, har rykket sig markant, i forhold til hvad der er blevet lavet i hvert fald i den tid, jeg har været her i Folketinget.
Så ved jeg godt, at Enhedslisten har taget den tekst og så tilføjet den her sidste linje.
Men for os var det altså vigtigt at få rykket nogle andre partier og kunne finde fælles fodslag omkring de her dagsordener.
Og det var det, vi balancerede den her gang, da vi valgte den tekst, som vi gjorde.
Søren Søndergaard (EL), 2016-10-06:
Tak til hr. Rasmus Nordqvist for en god tale.
Og der vil jeg godt dele en erfaring med hr. Rasmus Nordqvist, nemlig den erfaring, at vi i Enhedslisten fra 2001 og et tiår frem var med til at vedtage utallige resolutioner om lighed, om bedre forhold for den ene og bedre forhold for den anden, men så kom der en ny regering, og på nogle af de centrale områder skete der det stik modsatte.
Så derfor vil jeg spørge hr. Rasmus Nordqvist, om det indgår i Alternativets overvejelser, at det måske nogle gange kan være bedre, når man fremsætter forslag til vedtagelse her i Folketinget, at man er konkret og mener det, man siger, frem for at man er fluffy og bred, så det ikke rigtig vides, hvad der egentlig gemmer sig bag de pæne ord.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Jeg vidste ikke, at spørgeren var ved at springe fra sit parti, og at det derfor var så vigtigt for spørgeren at vide det her præcist.
Jamen vi vil arbejde politisk for det, vi tror på, og det er en anden politik, når det kommer til flygtninge og udlændinge.
Men vi tror ikke på ultimative krav.
Det gjorde vi ikke i den sidste valgkamp, og det gør vi altså heller ikke nu.
Vi tror på det politiske arbejde.
Det er det, vi vil gøre med den her dagsorden, og vi har, som jeg sagde, heldigvis rigtig mange gode kollegaer, der gerne vil arbejde for det sammen med os.
Han vil svare: Jeg kan love dig for, at Alternativet vil afskaffe kontanthjælpsloftet, og jeg ved, at der er flere andre partier i oppositionen, der vil fjerne kontanthjælpsloftet.
Så må vi skubbe til det sidste parti i oppositionen, som jo deler ambitionen, men så er ude i alle mulige forklaringer om, hvorfor de ikke kan sige det lige nu.
Det er ikke forklaringer, jeg er enig i, men jeg kan helt tydeligt sige, at vi vil afskaffe kontanthjælpsloftet, fordi vi mener, at det er fuldstændig hen i vejret.
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Jeg synes, det er en god eftertanke, for det er klart, at med et system helt uden indkomstskat er det meget vanskeligt at forestille sig, at man får en social balance, og al respekt for det.
Men det, der kom frem den dag i tv-udsendelsen, var, at det skulle være noget med, at afgiften på den tiende bøf skulle være større end afgiften på den første.
Jeg har været med i mange tv-debatter, men der opstod et kort øjeblik et vakuum, hvor jeg tror at alle sådan lige kørte tanken igennem for at se, hvordan det kunne indrettes i praksis, for hvordan ved kassedamen, hvor mange bøffer man tidligere har købt, og sådan noget?
Det er bare derfor, at jeg spørger, om vi med den korte tid, der er til rådighed her, kan få at vide, om det også i det tilfælde var sådan en tanke, der måske stak lidt af fra hr. René Gade.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Nu prøver jeg aldrig at gøre mig klog på, hvad pæne mænd vejer, så det skal jeg ikke kunne gå i dybden med.
Men i forhold til det med fattigdom er det jo bare så vigtigt at sige, at vi altså lige nu ser børnefamilier, som i løbet af de næste par måneder kommer til at blive smidt på gaden, fordi de ikke har råd til at betale deres huslejer.
For mig er det fattigdom i det her samfund, vi lever i.
Jeg ved godt, at man har afskaffet en fattigdomsgrænse, så man ikke behøver at forholde sig til den.
Det skaber fattigdom i Danmark.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-10-06:
Jeg skal indrømme, at jeg ikke har pløjet Alternativets politiske program igennem.
Det indrømmer jeg blankt herfra.
Jeg ved godt, at nogle sidder og tænker, at der bare står 100 kg ren højreorienteret ondskab her, hvor jeg står lige nu, og jeg ved godt, at jeg har talt om det nogle gange i dag, men jeg har bare meget svært ved at forstå ydelser uden modkrav og forstå, at vi taler om fattigdom, hvis du i din hånd har mere end 17.000 kr. efter skat om måneden som enlig mor med to børn.
Hvor er det, grænsen går, og hvor er respekten for de mennesker, der går på arbejde hver dag?
Det er det, jeg føler mig så dybt provokeret af i den her debat om kontanthjælpsloftet.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Spørgeren blander lidt forskellige ting sammen.
Først vil jeg gerne tage fat i det her med basisydelse uden modkrav.
Det, vi helt præcist skriver i vores partiprogram, er, at vi ønsker at erstatte kontanthjælpen med en basisydelse uden modkrav, så vi ikke har et system, der bygger på kontrol og mistillid, men faktisk bruger alle de ressourcer, vi har i beskæftigelsessystemet, på at hjælpe folk, motivere folk og hjælpe dem videre.
Når vi snakker om et nyt os, er det, fordi vi altså er i gang med at polarisere samfundet med den måde, hvorpå vi har diskuteret bl.a. de ting, jeg var inde på, om, hvad det er at være dansk.
Der begynder vi at splitte samfundet op, og der er altså behov for, at vi skaber nye fællesskaber og ikke bare begynder at polarisere os mere og mere.
For så har vi ikke den sammenhængskraft, som er så afgørende for at have et dejligt land.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-10-06:
Tak for det.
Jeg havde fornøjelsen af at være med i en debat her i tirsdags – en debat, hvor hr. Uffe Elbæk deltog.
Der sagde han en ting, som han har sagt nogle gange, og som jeg sådan set tænker noget over.
Gad vide, hvad det egentlig er, der menes – det er ikke en generel bemærkning, det er bare lige om den her ting – med det her med, at der skal skabes et nyt »os«.
Hvad er det for et samfund, vi vil have?
Jeg hører også ordføreren sige, at der er fattigdom i Danmark, og at der skal indføres ydelser uden modkrav.
Hvad er det for nogle ydelser, der skal indføres?
Hvem er det, der skal have dem?
Hvor store skal de være?
Altså, hvor går grænserne?
Inkluderer det der nye »os« også den enlige mor med to børn, der faktisk går på arbejde og knokler og måske ikke har så meget til sig selv?
Eller er det kun folk på offentlig forsørgelse, der sådan er en særlig del af det nye »os«?
Altså, hvor er vi henne i den diskussion med Alternativet?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Altså, grunden til, at der overhovedet er behov for at stå og snakke minimumsnormeringer, er, at der har været så markante nedskæringer.
Så hvis vi på den ene side står og udhuler en økonomi og på den anden side siger, at nu skal der være minimumsnormeringer, er det jo et symptom på det.
Og det er derfor, jeg siger, at ja, det kan være et nødvendigt redskab nu og her, men vi så altså gerne, at den frihed kom ud til institutionerne, til de dygtige pædagoger, de dygtige ledere, der er ude i børnehaver og institutioner, og at de kan være med til at finde ud af, hvad der giver mening for deres sammensætning af børn.
Jacob Mark (SF), 2016-10-06:
Jeg synes jo personligt ikke, at det er symptombehandling.
Det synes jeg svarer til at sige, at klasseloftet, altså at man regulerer, hvor mange elever man må putte i klasserne, er symptombehandling.
Og jeg er enig i, at vi skal afbureaukratisere derude, men er det nok bare at afbureaukratisere?
Kunne man ikke gøre begge dele, altså både have minimumsnormeringer på sigt, men også afbureaukratisere på sigt?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Det, der er lidt uheldigt, når vi snakker om minimumsnormeringer i daginstitutioner, er, at det er symptombehandling.
Og det kan være nødvendigt med symptombehandling i en overgang, men som jeg var inde på i forhold til afbureaukratisering, handler det for os om at sætte institutionerne fri, sætte pædagogerne fri til at gøre deres arbejde og derigennem få flere ressourcer ud, også i børneinstitutionerne.
Så vi er helt enige i, at der kan være en symptombehandling, der er nødvendig, i forhold til at lave minimumsnormeringer, men hvis vi ser på den lange bane, kunne vi altså godt tænke os, at det ikke er os herinde, der skal sidde og bestemme det, men institutionerne, der finder ud af, hvad det er for en sammensætning, de har af børn, og hvordan de har behov for at få støtte og hjælp af pædagogerne.
Så vi skal huske hele tiden at have to perspektiver, når vi ser på de her ting, for jeg synes ikke, det er godt, at vi skal sidde og lave detailplanlægning på den måde herinde.
Jacob Mark (SF), 2016-10-06:
Tak for det.
Jeg vil gerne kvittere for det gode samarbejde om forslaget til vedtagelse.
Jeg synes, det er vigtigt, at flere partier står sammen om at kæmpe mod ulighed og kæmpe for, at vi får lavet en grøn omstilling i Danmark, så det vil jeg gerne sige tak for.
Så vil jeg gerne spørge til noget lidt andet end det, der har været diskuteret i dag, nemlig Alternativets børnepolitik.
Der er flere undersøgelser, der viser, at der er flere og flere situationer, hvor pædagoger står alene ude i daginstitutionerne – nogle gange er der 1 pædagog til 18 børn.
Det har betydet, at vi i SF mener, man skal gå derhen, hvor man indfører minimumsnormeringer.
Og det er jo også det her med at sikre, at det samfund, vi efterlader til den kommende generation, er bedre end det, der er nu, hvilket jeg også ved Alternativet deler.
Så jeg vil høre, om Alternativet er enig i, at man bør indføre minimumsnormeringer i landets daginstitutioner.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Der elsker jeg at være politisk ordfører!
Nu har jeg faktisk ikke selv set Debatten; det er ikke et program, jeg følger så ofte.
Jeg er sikker på, at det er blevet brugt som en metafor for, at vi bliver nødt til at se på, hvordan der kan være en progressivitet i de beskatninger, vi laver.
Danny K. Malkowski (LA), 2016-10-06:
Tak for det.
Man hører meget Alternativet tale om kreativitet og entreprenørskab, som man ønsker at stimulere i iværksættermiljøerne, og det kan jeg jo kun bifalde.
Men samtidig kan man så undre sig over, at når kreativitet og entreprenørskab jo sprudler bedst muligt, når man har helt frie rammer til at udleve sine drømme og ambitioner, hvorfor er det så, at Alternativet samtidig ønsker kun at stimulere særlig grønne iværksættertiltag og sociale iværksættertiltag?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Det gør vi faktisk heller ikke.
Hvis man læser vores iværksætterpakke, kan man se, at vi siger, at vi særlig vil støtte de grønne og sociale iværksættere, fordi det er noget, vi har behov for i vores samfund.
Så det er ikke sådan, at vi kun vil det, men vi vil særlig gerne have flere gode, grønne løsninger, og det mener vi kommer igennem en aktiv indsats for at styrke iværksætteri.
Louise Schack Elholm (V), 2016-10-06:
Jeg spurgte jo faktisk hr. Rasmus Nordqvist, om hr. Rasmus Nordqvist tror, at folk bare vil købe en iPhone i Danmark, hvis den er dyrere i Danmark, end den er i Tyskland eller Sverige.
Ja, hvis de er på ferie i USA, kan de også købe en med hjem – den vil givetvis ligge inden for den beløbsgrænse, man må købe med hjem for.
Tror hr. Rasmus Nordqvist, at folk kan finde på at købe en iPhone, når de er på ferie, i stedet for at vente, til de kommer hjem, og så betale en højere skat herhjemme?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Først vil jeg sige, at vi altså er store fortalere for europæisk samarbejde, også når det kommer til at se på, hvordan vi kan mindske brugen af knappe ressourcer og tænke mere cirkulært.
Der er i den grad behov for, at vi tænker europæisk her, men det gør jo ikke, at vi skal sidde på hænderne, indtil vi får alle de andre lande med.
Jeg synes godt, at vi kan begynde at indføre netop ressourceskatter, der gør, at eksempelvis en iPhone bliver dyrere.
Jeg synes godt, at vi fra dansk side kan stille krav om, at garantiperioden skal være længere, så tingene bliver produceret til at kunne holde længere.
Men jeg ser rigtig gerne, at det her er noget, der bliver gjort i fælles europæisk regi.
Så vil det begynde at rykke noget, for vi er et stort marked sammen.
Louise Schack Elholm (V), 2016-10-06:
Her i sommer havde jeg den fornøjelse at kommentere et af Alternativets forslag, nemlig det om en ekstra høj skat på iPhones.
En af de ting, jeg var bekymret for, var, at folk ville lade sig begrænse af, at skatten er højere i Danmark end i nabolandene med en højere afgift på iPhones i Danmark.
Derfor vil jeg prøve at høre hr. Rasmus Nordqvist, om hr. Rasmus Nordqvist tror, at folk vil købe en iPhone i Danmark, hvis de kan tage til Tyskland og købe den væsentlig billigere.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Jeg er bare nødt til at sige, at de her ting altså hænger sammen.
Internationale forpligtelser og internationale konventioner hænger sammen.
Hvis vi ikke vil følge dem i Danmark, hvordan kan vi så stå og pege fingre af, hvad der foregår i Syrien med det, Assad gør?
Det er alt sammen internationale regler, og vi bliver nødt til at have respekt for dem og følge dem.
Det er den måde, vi kan skabe en bedre verden på.
Hvis vi vender ryggen til dem, hvordan kan vi så pege fingre ad andre?
Jeg tror, at det er et vigtigt signal at sende.
For mig handler det at arbejde med afgifter også om, at vi i fællesskab bliver bedre til at finde ud af at bruge de knappe ressourcer, vi har, og bruge dem mere cirkulært.
Der er da givetvis nogle, som vil tage til Tyskland og købe en iPhone, hvis det er det, de gerne vil, men jeg tror også, at det skaber en bevidsthed og en mulighed for, at vi tænker: Okay, lad os lige tænke os om, med hensyn til hvordan vi bruger ressourcer.
Og så er jeg sikker på, at vores europæiske kammerater gerne vil være med.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-10-06:
Så bare lige for at gøre regnestykket op vil det så sige, at det altså er vigtigere for Alternativet, at man holder fast i systemet, sådan som det er, også selv om det betyder, at i forhold til folk som f.eks. Gimi Levakovic med 28 domme bag sig er hensynet til internationale forpligtelser vigtigere end at sørge for, at der er nogen retfærdighed til, og at folk, der er udlændinge, og som begår grov kriminalitet, kan blive smidt ud?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Jamen så kan jeg forstå, at jeg i modsætning til spørgeren har stor respekt for internationale aftaler, internationale konventioner, for jeg mener, at det er det, der får vores verden til at hænge sammen.
Synes jeg, at det er fantastisk at se på det med den her nævnte person?
Nej, men vi bliver nødt til at se på de konventioner og følge dem.
Jeg synes, at det, vi oplever for tiden, nemlig at man sætter spørgsmålstegn ved nogle af de spilleregler, der gør, at vores verden fungerer, er dybt rystende.
Vi skal altså holde fast i dem, for vi skal have overbevist endnu flere om at følge dem, og ikke lige pludselig begynde at ryste på hånden, for så kan jeg love jer for, at der også er andre, der ryster på hånden i forhold til konventionerne, og så står det meget skidt til.