Rune Lund (EL), 2018-11-20:
Det her lovforslag er jo endnu en rigmandsgave fra erhvervs- og iværksætterpakken, som den hedder, og det her drejer sig om investorfradraget.
Modsat aktiesparekontoen, som vi tidligere har debatteret her i salen, så er investorfradraget målrettet små og mellemstore virksomheder, der er unoterede selskaber, altså selskaber, som ikke er på børsen.
Det er et forsøg på at skaffe mere risikovillig kapital til nogle mindre virksomheder, og det er jo sådan set et legitimt ønske at gøre det – problemet er den måde, man gør det på.
Investorfradraget vil give personer, som foretager direkte investeringer i de omfattede virksomheder i loven, mulighed for årligt at fradrage halvdelen af investeringer for op til 400.000 kr. i hvert af indkomstårene 2019-2022 og halvdelen af investeringer for op til 800.000 kr. i indkomståret 2023 og frem.
Det kan ske ved indirekte investering gennem investorfradragsfonde, og der vil halvdelen af investeringerne for op til 125.000 kr. kunne fradrages i hvert af indkomstårene 2019-2022, mens der i indkomståret 2023 og frem vil være fradrag for halvdelen af investeringer for op til 250.000 kr.
Grunden til, at jeg læser tallene op, er for at sige, at når vi er oppe i den her 100.000-kronersklasse, er det jo nærmest overflødigt at sige, at det jo er folk, der har ret store indkomster og dermed store beløb til fri disposition, som kan udnytte den her mulighed.
Dernæst er det jo også vigtigt at bemærke – og der synes jeg, at nogle af de partier, som egentlig har tænkt sig at stemme for det her lovforslag, måske skal spidse lidt ører – at definitionen på små og mellemstore virksomheder er lidt interessant, fordi man følger EU-definitionen.
Det er jo ret en høj grænse, og jeg tænker i mit stille sind, at hvis man har ansat 150 personer og har en omsætning på 200 mio. kr., hvad i alverden batter det så, at der kan investeres f.eks. 200.000 kr. i virksomheden?
Det virker som et lidt mærkeligt redskab, og igen får man mistanken om, at det mere er skattelettelsen, der ligger i det her, end det er effekten for virksomhederne, som man er ude efter.
AE, Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, har jo også en vigtig pointe i forbindelse med behandlingen af det her lovforslag, og det er, om man ikke skaber et skattehul, som kræver øget kontrolindsats i Skattestyrelsen.
Alene investorfradraget kan således give en gevinst helt op til 157.500 kr., hvis det udnyttes fuldt ud.«
De skriver også, at man åbner et nyt hul i skattelovgivningen, som nogle givetvis vil forsøge at udnytte maksimalt.
Det er endnu uklart, hvordan SKAT vil undgå spekulation i disse nye regler.
Derudover vil jeg yderligere sige, at jeg synes, at man kan sætte spørgsmålstegn ved, hvad regeringen egentlig mener det her kommer til at koste.
Provenutabet er sat til 200 mio. kr., men i regeringens oprindelige erhvervs- og iværksætterudspil kunne investorfradraget maksimalt give en gevinst på 60.000 kr. mod de 157.500 kr., som jeg lige har læst op.
Men med aftalen er det jo så blevet næsten 100.000 kr. større, og alligevel forventer man her, at mindreprovenuet vil være på 200 mio. kr., altså selv om det her lovforslag sådan set er en udvidelse af den aftale, der oprindelig blev lagt frem.
Det understreger usikkerheden ved de her provenuberegninger, og jeg har allerede inden førstebehandlingen her faktisk sendt nogle spørgsmål af sted om det også.
Jeg synes også, at der er nogle ting, som vi bliver nødt til at bore ned i, for det her risikerer at blive meget dyrere end antaget.
Der står selv, at der er stor økonomisk usikkerhed omkring det.
Men det kan jo – det synes jeg også skatteministeren kan kommentere på – slå et hul i kassen, så vidt jeg kan se, i og med at der er meget stor usikkerhed om, hvad for nogle virksomheder det her omfatter, og at ordningen sådan set er blevet udvidet.
Det virker mærkeligt, at det kun skulle give et mindreprovenu i statskassen, altså et tab på 200 mio. kr.
Så vidt jeg kan se, lægger forslaget altså op til misbrug.
Kan f.eks. to personer, som kender hinanden, og som hver har et selskab, investere i hinandens virksomhed og begge to hæve fradraget?
Altså, sådan kan man godt læse lovforslaget, som det ligger her.
Er der ikke også en enorm dødvægt, altså investeringer, som alligevel var blevet foretaget, bliver nu fradragsberettiget, og det gælder vel i særdeleshed investeringerne i de såkaldte investorfradragsfonde?
Det lader altså til, at der kan være nogle gevaldige problemer med det her lovforslag, og derfor har jeg allerede stillet en række spørgsmål i udvalget, og jeg synes, vi må se nærmere på det i udvalgsbehandlingen.