runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-11-12:
Mange tak.
Søger man på Google Analytics, ser man det her diagram.
Det viser interessen for Grønland, som i midten af august steg meget voldsomt.
Alles øjne vendte sig mod Grønland, ikke kun fra amerikansk side, men også fra dansk side og fra resten af omverdenen.
Det her hjertediagram viser jo en række hjerteslag, få hjerteslag, men vi ved også, at nogle få hjerteslag ikke er nok til at holde folk i live.
Den snebold, som vi i mange år har forsøgt at rulle i gang her i Folketinget, blev til en lavine, som stadigvæk ruller.
Grønland er ikke til salg, men åben for handel, og Grønland åbner sig mere og mere op for resten af omverdenen.
Det er positivt, for vækst til velfærd sker, ved at vi også har en åben markedsøkonomi.
Og selv om vi er et lille marked i Grønland, er vi også et marked, der har nogle helt særlige produkter på hylderne, kan man sige.
Turisme, råstoffer og innovation er nye væksterhverv, som skal være med til at sikre en endnu stærkere og endnu mere spredt økonomi, for ensidig eksport af fisk er ikke nok.
En vedvarende interesse og flere erhvervstiltag er afgørende for en robust økonomi, og Grønland har klart det største ansvar for det.
Men udenrigspolitisk kan man også være med til at fremme handel og være med til at fremme eksport, og her mener vi, at fine ord ikke er nok, men at der skal mere handling til.
Derfor er det også problematisk, at vi klart ved, hvor Trump står i forhold til Grønland, men at vi ikke lige så klart ved, hvor statsministeren og regeringen står i forhold til Grønland.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-11-12:
Tak for ordet.
Jeg er lidt spændt her første gang.
Grønland er ikke dansk, Grønland er grønlandsk.
Det sagde statsministeren tidligere i år under et besøg til Grønland, og jeg tror, at rigtig mange her i salen ikke er klar over, at det faktisk er en sætning til historiebøgerne i Grønland, ligesom sætningen »Der er ikke noget at rafle om« bliver husket i Grønland, fra dengang den tidligere statsminister hr. Anker Jørgensen sagde, at Grønland ikke kunne få retten til undergrunden, idet det var grundlovsstridigt; altså, dét blev også husket i Grønlands historie.
Men som man ved, fik Grønland alligevel retten til undergrunden for 10 år siden, uden at det var grundlovsstridigt.
Det er jo, fordi tiderne skifter, ligesom vi politikere gør, og noget så ukrænkeligt som en grundlov bliver atter fortolket på ny.
Så selv om man på nogle områder kan argumentere for, at udenrigspolitikken er dansk – udenrigspolitikken er ikke grønlandsk – på grund af begrænsningerne i grundloven, kan man også argumentere for, at selvstyre i princippet er grundlovsstridigt, men alligevel har man gang på gang efter hver lovgivning og efter hver præcedens refortolket, hvorledes man læser og forstår grundloven, og hvorledes man alligevel kan give folk lov til gennem tid og efter behov at udvikle sig, uden at det er grundlovsstridigt.
Statsministeren har tilkendegivet, at hun ser mening i, at Grønland skal have større udenrigspolitisk kompetence, hvilket er godt.
Og Siumut vil derfor gerne spørge statsministeren, hvorledes hun ser dette blive udmøntet, og eventuelt hvilken dialog der er med den grønlandske regering om det.
Edmund Joensen (SP), 2019-11-12:
Det færøske landsstyre har en klar ambition om at arbejde for at få indgået en reel frihandelsaftale med EU, som vil give adgang til et stort marked for de færøske fiskeriprodukter.
Med Danmark som medlem af EU er det efter min mening oplagt, at den danske regering og det færøske landsstyre arbejder sammen om at indfri dette færøske ønske.
Derfor vil jeg til sidst spørge statsministeren, om den danske regering på vegne af Danmark som medlem af EU er villig til at slå et slag for det færøske landsstyres ønske om en reel frihandelsaftale med EU.
Mette Frederiksen (S), 2019-11-12:
Jeg vil meget nødig vurdere, hvorfor Færøerne gør, som Færøerne gør, på handelsområdet.
Det synes jeg faktisk er et spørgsmål, man bør stille til lagmanden og den færøske regering og ikke til den danske.
Når det drejer sig om EU's relationer – Danmark er jo en del af EU, og det er Færøerne ikke – så er der løbende både dialog, men også forhandling om, hvordan det samarbejde skal fungere.
Men jeg vil nødig stå og motivforske i, hvorfor Færøerne gør, som Færøerne gør, på handelsområdet.
Edmund Joensen (SP), 2019-11-12:
Jeg spurgte engang generalsekretæren for NATO, Stoltenberg, om eksporten til Rusland, og han svarede noget i retning af: Sørg bare for, at sikkerhedspolitikken og forsvarspolitikken er i orden; så kan man sælge.
Det svar var jeg glad for, men jeg er også glad for statsministerens svar i dag.
Det er et færøsk anliggende, Færøerne er uden for EU, Færøerne er ikke boykottet, så det er en anden situation end den, EU-landene står i.
Derfor vil jeg spørge på en anden måde: Mener statsministeren, at det kan tænkes, at Færøernes begrænsede handelsmuligheder med EU er en af årsagerne til de voksende handelsrelationer med Rusland?
Mette Frederiksen (S), 2019-11-12:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg havde en rigtig, rigtig god tur til Færøerne.
Jeg må også indrømme, at det her er et sted, hvor jeg ikke når min forgænger til sokkeholderne, altså i den dansk-færøske ånd.
Så jeg skal nok gøre mig lidt ekstra umage, og det vil jeg forsøge at gøre.
Men vi havde en rigtig, rigtig god rejse, og jeg har allerede nu mødtes med den nye lagmand tre gange, og det viser jo noget om, hvor højt vi begge prioriterer samarbejdet.
Så det var en rigtig god rejse, og det er også ret afgørende, at vi som danske politikere kommer godt rundt i vores rigsfællesskab, fordi der er så stor forskel på de vilkår, vi lever under og dermed også træffer politiske beslutninger efter.
Når det så drejer sig om politiske beslutninger, tror jeg – apropos den diskussion, jeg lige har haft med vores grønlandske kolleger – at der skal stå en ret klar respekt om arbejdsdeling i vores rigsfællesskab.
Vi kan jo gensidigt have forskellige holdninger til områder, der er henholdsvis grønlandske, danske og færøske, men hvor vi ikke har en kompetence i forhold til hinanden, og der skal vi i mine øjne respektere den fordeling og den opgavedeling, der er imellem landene.
Det drejer sig også om handelsområdet, når vi kigger på Færøerne.
Og så er det selvfølgelig sådan, at ganske meget i dag smelter sammen, også med hensyn til udenrigspolitikken, og derfor kan der være nogle gråzoner.
Dem må vi så diskutere, men jeg vil nødig gå ind i det, hvad enten det drejer sig om, hvordan man skal prioritere rent grønlandske midler i Grønlands politik, eller hvordan man skal håndtere områder, eksempelvis på Færøerne, som ikke er danske anliggender.
Edmund Joensen (SP), 2019-11-12:
Tak, formand.
Tak for ordet.
Jeg håber, at statsministeren havde en god orienteringsrejse, da hun i sidste uge var på Færøerne i godt selskab med Færøernes lagmand, Bárður á Steig Nielsen, som jo også er min partiformand.
Et af de emner, der fylder en del på Færøerne og efterhånden også i Danmark, er den øgede eksport, Færøerne har til Rusland.
Dette emne regner jeg med også blev omtalt på statsministerens orienteringsrejse på Færøerne.
Derfor lyder mit spørgsmål til statsministeren: Anser statsministeren den øgede færøske eksport til Rusland som en udfordring?
Mette Frederiksen (S), 2019-11-12:
Det synes jeg er et grundlæggende og godt princip, og det gælder også inden for politiet.
Jeg har jo selv arbejdet med det her område tidligere, også Kriminalforsorgen, og der er udfordringer.
Jeg vil gerne lige afvente, hvad udløberen af den snak er, for jeg synes, der er nogle udfordringer på det her område, som vi selvfølgelig skal tage alvorligt.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-11-12:
Mange tak for svaret.
Nu blev forståelsespapiret også nævnt et kort øjeblik, og der vil jeg også bare gerne sige, at vi jo var med i processen, selv om vi ikke var et af de partier, der var med i selve den her forhandling om forståelsespapiret.
Men vi var alligevel med til at have en indflydelse på, hvad der blev sagt med hensyn til Grønland.
Jeg blev spurgt direkte på Siumuts vegne, og det er vi også rigtig glade for.
Tak for det.
Det er jo også et forståelsespapir.
Her står der også, at vi vil gå frem inden for ligeværdigheden, og at vi gerne vil styrke de ansvarsområder, som Danmark også varetager i forhold til Grønland.
Og så har vi også de sidste par gange snakket om politilønnen, og vi har snakket om ligeværdigheden i forhold til statsansatte.
Og der vil jeg måske meget kort gerne spørge: Hvordan ser statsministeren den fremtidige udvikling med hensyn til ligeværd for lige arbejde?
Mette Frederiksen (S), 2019-11-12:
Jeg tror egentlig, at en af de vigtigste opgaver, man kan påtage sig i politik, er at prøve at forstå verden ud fra andre menneskers synspunkt.
Nu var jeg selv i sidste uge på Færøerne og mødtes med unge færinger.
Så er der en af dem, der spørger mig: Kan I forstå, at vi gerne vil kunne deltage i OL?
Så sagde jeg selvfølgelig, at det kommer an på, om I kan slå en dansk atlet – nej, spøg til side.
Det forstår jeg da godt.
Jeg forstår da godt, at man, hvis man er sportsmand, ønsker at kunne deltage i OL.
Det her er jo bare ét eksempel på, hvad rigsfællesskabet betyder, også når det en gang imellem medfører nogle begrænsninger.
Jeg tror egentlig, at det er det, der er opgaven, nemlig at prøve at se rigsfællesskabet gennem grønlandske briller og færøske briller, selv om jeg selv er dansk.
Jeg tror, det er det, der er vejen frem.
Det er ligeværdighed, ordentlighed og respekt og så selvfølgelig en kæmpe solidaritet med hinanden, fordi vi på kryds og tværs og ikke mindst historisk er bundet sammen på alle mulige måder og også vil være det fremadrettet.
Men med ordentlighed og respekt tror jeg vi kommer længst.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-11-12:
Tak til statsministeren for svaret.
Statsministeren har jo også i flere interview givet udtryk for en forståelse for det ønske, der er, om statsdannelse, og statsministerens respekt for det grønlandske folk og de ønsker, som vi som befolkning har, er jo også det, der skaber tillid mellem vores to nationer.
Ønsket om statsdannelse er da også ofte blevet misforstået og er ikke særlig populært at nævne for mange danske politikere.
Men det er ikke en afstandtagen fra Danmark, for det, som det i virkeligheden handler om, er at blive en del af den globale verden, være en del af de frie handelsmarkeder og have højhedsretten over eget land i fremtiden.
Jeg tror på, at statsministerens grønlandspolitik er med til at skabe grobund for en reel tæt alliance mellem Grønland og Danmark og for en fremtidig grønlandsk stat.
Jeg vil derfor gerne høre, hvad statsministeren fremadrettet vil gøre, for at vi styrker ligeværdigheden endnu mere, således at vi i fremtiden har den tætte alliance mellem Grønland og Danmark, uanset om man bliver en stat.
Mette Frederiksen (S), 2019-11-12:
Jeg vil gerne ud over at sige tak for spørgsmålet indlede med at sige, at jeg som dansk statsminister har en kæmpe respekt for Færøerne og Grønland, og jeg har det jo grundlæggende sådan, at der er tale om tre ligeværdige partnere i et rigsfællesskab.
Der er en historisk arv, vi bærer på godt og ondt, hver især og tilsammen.
I vores fremtidige samarbejde og i det fællesskab, der i dag er rigsfællesskabet, er det gensidig respekt, der i mine øjne skal være nøgleordet.
Og selvfølgelig er både Færøerne og Grønland optaget af den udenrigspolitiske situation og scene; alt andet ville jo være mærkeligt.
Bagkanten, om man vil, for den her diskussion er selvfølgelig grundloven.
Og jeg kommer ikke til at bryde grundloven, og jeg kommer ikke til at anbefale, at nogen her i Tinget bryder grundloven.
Det er klart, at det er det fundament, hvorpå vi står, og det er det fundament, hvorpå vi lovgiver.
Der er forskel på hjemmestyre og selvstyre, og derfor sagde jeg også indledningsvis, at i mine øjne er rigsfællesskabet ikke en statisk størrelse, der skal se ud på samme måde om 20 år, som det ser ud i dag; det er en dynamisk størrelse, og det gælder også på udenrigsområdet.
Det, der selvfølgelig er vigtigt her, er, at vi, når vi taler på den udenrigspolitiske scene, taler som et rigsfællesskab og ikke hver for sig.
Jeg forstår, at ministeren i den her konkrete sag har bedt om en redegørelse for, hvad det er, der præcis er foregået, og den vil jeg selvfølgelig også se, når den lander.
Vores opgave er jo at forsøge at skabe nogle regler på familiesammenføringsområdet, som både er gennemskuelige og fornuftige.
Og det her er svært, for det er klart, at hvis alle, der kom til Danmark, lærte vores sprog, skyndte sig at få et arbejde, forsørgede sig selv, ikke begik kriminalitet og sørgede for, at deres børn kom ordentlig i vej, så ville det ikke være svært at have regler på familiesammenføringsområdet.
Men når situationen er den, at familiesammenføringsreglerne i mange henseender er blevet brugt til at skabe endnu større integrationsproblemer og eksempelvis trække mange kvinder med ikkevestlig baggrund hertil, som ikke er blevet integreret, så bliver vi nødt til at have stramme familiesammenføringsregler.
Det får selvfølgelig ikke mig til at sige, at der ikke er noget i den her sag, som virker ulykkeligt, og som umiddelbart – uden at kende til den – ikke synes at repræsentere vores ønske om sund fornuft.
Så jeg synes egentlig, det er fornuftigt, at den ansvarlige minister har bedt om en redegørelse, og den vil jeg også læse.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-11-12:
Hvor er det bare positivt med en fælles fordømmelse i Folketinget af det, der er sket med det jødiske folk i Danmark – helt fra venstrefløjen til højrefløjen.
Og det er jo godt se, at vi står sammen imod racisme og antisemitisme.
Så det vil jeg bare starte med at sige.
Og så vil jeg gerne kvittere for det både gode og konstruktive samarbejde, vi har med regeringen og med statsministeren – tak for det.
Nu skal vi jo i gang med visionerne og gøre dem til virkelighed på klimaområdet og ikke mindst på børneområdet, og det synes jeg vi er godt i gang med i forhandlingerne om næste års finanslov og i drøftelserne om en ny bindende klimalov.
Det er derfor i en helt andet boldgade, jeg i dag vil stille mit spørgsmål til statsministeren.
Det handler om vores engagement i indsatsen mod skattely i Europa, i EU, og arbejdet for at indføre en europæisk finansskat.
EU's finansministre strøg på deres forrige ministerrådsmøde endnu et land, et skattelyland, fra deres skattelyliste, nemlig Belize.
Det er en liste, der bliver tyndere og tyndere, og dermed er der tale om en fælles indsats mod skattely, der bliver mere og mere udvandet.
Organisationen Tax Justice Network har undersøgt en række lande på EU's skattelyliste, og her scorer Belize meget ringe, fordi landet hemmeligholder informationer om skattebetaling; faktisk kører Belize med omtrent samme grad af finansielt hemmelighedskræmmeri som de velkendte skattelylande: Schweiz, Panama og Cayman Islands.
Skattely snyder i dag i vores samfund for milliarder af kroner, der kunne have været brugt på velfærd, grøn omstilling og uddannelse – det tror jeg finansministeren kender til i de her finanslovstider – og udvandingen af skattelylisterne viser, at EU er alt for nølende og langt fra målet, når det gælder om at bekæmpe skattely.
Jeg vil derfor gerne spørge statsministeren, om regeringen vil sætte sig i spidsen for indsatsen mod skattely i EU, så der kan blive strammet op på EU's skattelyliste med nye skrappe kriterier.
Pernille Vermund (NB), 2019-11-12:
Jeg skal passe på, at jeg ikke bruger det her som et spørgsmål, men jeg skal lige vænne mig til, at man herinde stiller spørgsmål, som man stort set aldrig får svar på.
Jeg fik ikke et svar på, hvornår vi kan forvente at få fremsat det her, men jeg skal ikke bruge mit andet spørgsmål på at forsøge at få samme svar igen.
Så jeg vil bare lige sige, at for at hjælpe regeringen på vej vil Nye Borgerlige fremsætte et forslag her i Folketinget, som vil begrænse udlændinges mulighed for at modtage offentlig forsørgelse til højst 3 måneder, efter at de har opnået opholdstilladelse.
Vil statsministeren for den her gruppe, som jo kommer hertil relativt snart, holde sit løfte til danskerne om, at nyankomne udlændinge skal arbejde 37 timer om ugen for at modtage offentlig forsørgelse?
Mette Frederiksen (S), 2019-11-12:
Det var et godt spørgsmål om et rigtig godt emne og noget, der er helt afgørende.
Vi diskuterede det faktisk tidligere i dag i regeringen, så vi er i gang med arbejdet, og hvordan vi kan få udformet det her på en måde, og jeg er meget, meget glad for, at det bliver bragt op i dag, for det giver mig så også nogle forhåbninger om, at vi kan få et flertal, når vi er klar til at føre det her ud i livet.
Det er jo en katastrofe, bliver jeg nødt til at sige, at der er kommet så mange mennesker til vores land, som ikke har arbejdet her, mens de har været her.
Vi skylder at sige, at der er masser af mennesker med udenlandsk baggrund, der arbejder og er i beskæftigelse – heldigvis for det – men der er jo for mange, der ikke er.
Jeg tror, vi må erkende – jeg ved også, at spørgeren er noget kritisk over for det, der pågår ude i landets jobcentre – at den indsats, der har været, ganske enkelt ikke har været den rigtige, at den ikke har været god nok, og at det har været for let at slippe uden om det, hele vores arbejdsmarkedspolitik bygger på, nemlig ret og pligt.
Derfor har vi behov for at stramme op, og det er min, det er Socialdemokratiets og det er regeringens holdning, at det bør være sådan, at f.eks. gruppen af kvinder med ikkevestlig baggrund, der i dag står uden for arbejdsmarkedet, skal arbejde for overhovedet at modtage deres ydelse.
Når vi er klar til at lægge noget frem, lægger vi det frem, og vi diskuterer det også meget, meget gerne med Folketinget.
Pernille Vermund (NB), 2019-11-12:
Tak for ordet.
Jeg vil også gerne melde mig blandt alle dem, der har stået her i dag og har sagt tak til statsministeren for at adressere de antisemitiske hændelser, der var i weekenden.
Det er ikke så ofte, jeg er enig med Radikale Venstre og Morten Østergaard, men i den her sag vil jeg sige, at det også løb mig koldt ned ad ryggen.
Jeg kender en af de familier, som fik sådan en stjerne på deres postkasse, og jeg håber virkelig, at det er noget, man tager fat i, at man i fællesskab ikke bare lader det her være noget, man siger på sådan en dag som i dag, men at man faktisk kommer til bunds i, hvordan vi får løst det her.
Det bliver man nødt til at anerkende, hvis man skal løse de her problemer.
Men det har ikke med mit spørgsmål at gøre; det var bare en kort anerkendelse.
Mit spørgsmål går på, at statsministeren jo siden februar 2018 adskillige gange har sagt, at alle udlændinge med opholdstilladelse i Danmark skal arbejde 37 timer om ugen.
Da lovkataloget så kom i sidste måned, kunne jeg ikke se det lovforslag, der vil sikre, at udlændinge arbejder i stedet for at være på offentlig forsørgelse, og det er jeg sådan set lidt ærgerlig over.
For problemerne bliver jo ikke mindre med tiden, og de forsvinder åbenlyst ikke af sig selv.
Vi ved, at ikkevestlige indvandrere og efterkommere koster den danske statskasse mere end 30 mia. kr. om året, og vi fik også tidligere på ugen tal for, at over 3.100 ikkevestlige indvandrere har levet på kontanthjælp i mere end 10 år.
Så mit spørgsmål er ret enkelt: Hvornår bliver lovforslaget om, at alle udlændinge med opholdstilladelse i landet skal arbejde 37 timer om ugen, fremsat?
Mette Frederiksen (S), 2019-11-12:
Jeg tænker først og fremmest, at situationen er åbenbar og åbenlyst alvorlig, og retten til at demonstrere er jo en af de mest grundlæggende menneskerettigheder.
Det er jo både en fælles holdning fra dansk side, men også fra Europas side, at der skal stå respekt om grundlæggende rettigheder.
Om jeg lige kan se Danmark i en mæglerrolle?
Nej, det tror jeg ikke jeg umiddelbart kan, men vi har jo heldigvis andre redskaber, fælles holdninger og erklæringer fra EU's side, og vi giver selvfølgelig vores holdning til kende, når det handler om grundlæggende menneskerettigheder, og det er jo ligegyldigt, hvorhenne det er i verden.
Så meget gerne opbakning til menneskerettighedsarbejdet, men om vi ligefrem – synes jeg – har forudsætninger for at gå ind i en mæglerrolle her, kan jeg ikke umiddelbart se.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-11-12:
Det er jeg rigtig glad for at høre, og statsministeren nævner jo også de gode erfaringer fra Holland, hvor man rejste de her 45 mia. kr. på 1 døgn, og det interessante var jo, at det var nogle danske pensionskasser, som rent faktisk bl.a. købte op.
Så der er en købevilje derude, ikke?
Det sidste spørgsmål går på det, som vi ser i Hongkong i de her uger og måneder, og hvor vi havde udenrigsministeren i samråd for 10 dage siden og vi der fik en rigtig god diskussion med ham.
Der var fire partier, der havde inviteret til det her samråd, og vi hørte selvfølgelig også om regeringens holdning i forhold til at få EU på banen; en stærk europæisk markering.
Men noget andet, der så også skete under det samråd, var, at der kom en diskussion af, om man kunne forestille sig, at Norden eller Danmark tog en mæglerrolle, altså at man, ligesådan som vi oplevede det med Norge i sin tid i konflikten mellem Palæstina og Israel, gik ind og sagde, at konflikten simpelt hen er kørt så højt op, at der er en tredje part, der må komme ind og prøve at facilitere en samtale.
Det var som sagt en meget spændende diskussion i udvalget, og jeg har lyst til at høre, hvad statsministeren tænker dér.
Mette Frederiksen (S), 2019-11-12:
Ja, jeg synes selvfølgelig, det er spændende, for jeg leder jo også efter finansiering.
For vi kommer ikke til at kunne gøre alt det, vi gerne vil, på det grønne område, hvis vi bare gør tingene, som vi plejer.
Det er der grund til at kvittere for, synes jeg, også i forhold til bl.a. Alternativet.
Så vi kan ikke bare gøre tingene, som vi plejer, og det kan vi heller ikke gøre med hensyn til finansieringen.
Jeg ved, at Finansministeriet sammen med Nationalbanken er i gang med at undersøge det her spørgsmål om grønne statsobligationer, og at Holland har gjort det.
Er det en vej at gå?
Ja, jeg afviser den bestemt ikke.
I det hele taget vil man ikke opleve, at jeg afviser en masse på det grønne område.
Jeg vil hele tiden kæmpe for, at det er strukturelle løsninger, vi finder.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-11-12:
Jeg er fuldstændig enig i statsministerens både succeskriterier og forhåbninger.
Men når jeg hører, at mine kollegaer fra de forskellige partier har alle de her forbehold – det her må ikke koste noget, det må ikke ramme hér, det må ikke ramme skævt, der må ikke beskattes dér – er jeg bare bekymret for, at vi lægger for mange snubletråde for den vigtige forhandling, vi skal i gang med.
Og det er jeg jo ikke den eneste der siger.
Vi hører jo fra eksperter: Pas nu på med at lave for mange krav, der skal opfyldes, for at vi kommer i mål.
Men noget, som jeg jo så er glad for, er, at vi er kommet med i finanslovsforhandlingerne – og tak til begge de to gode personer, der sidder her foran mig, for det.
Der er jo nogle spændende diskussioner om at lave en ny, stor klimafond, og hvordan vi får virkelig markante pengeressourcer ind i den fond.
Der har vi jo bl.a. foreslået, om man kunne diskutere grønne statsobligationer.
Er det en diskussion, som statsministeren har lyst til at gå ind i?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-11-12:
Jeg vil også gerne takke for debatten, som tydeligvis er nødvendig og velkommen.
Radikale Venstre bakker i lighed med de andre partier op om det forslag til vedtagelse, der foreligger, fordi de unge mennesker, der har behov for overvågning, skal hjælpes.
Og jeg er enig i, at vi har et fælles ansvar i denne sag.
Et af kernepunkterne her er servicelovens manglende hjemmel gennem de sidste 4 år, som er konstateret i en dom fra landsretten, og så er det jo fristende at sige, at så må vi lave serviceloven om
Men jeg er optimistisk efter at have hørt socialministerens ord ved indledningen af denne debat.
Hun leder efter en løsning, og den løsning vil vi også gerne være med til at finde, hvad enten det er i serviceloven eller ved at anvise en anden finansiering eller noget andet.
Vi afventer fra radikal side ministerens løsningsforslag, hvad enten det bliver det ene eller det andet.
Vi vil gerne være en medspiller i løsningen af dette problem, og vi forventer dermed også, at regeringens løsningsforslag fremlægges hurtigst muligt.
Tak for det.