runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Friis Bach (RV), 2023-03-28:
Tak for det.
Og også tak til hr. Søren Søndergaard for et stort engagement og en god tale.
Et af de spørgsmål, som den ukrainske regering lagde stor vægt på, da vi besøgte landet i sidste uge, var jo at få etableret en international domstol – og altså ikke en hybriddomstol – når det gælder retsforfølgelsen af selve aggressionsforbrydelsen.
Det kan jo se rigtig svært ud i FN, så jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Søren Søndergaard, om han vurderer, at Europarådet kunne være en ramme for det, som det beskrives i redegørelsen at der har været drøftelser om.
Søren Søndergaard (EL), 2023-03-28:
Altså, i forhold til selve aggressionsforbrydelsen tror jeg det helt ærligt ikke.
Det er ikke, fordi jeg har noget imod, at man prøver, men man skal også vurdere, hvad konsekvensen er af at få det igennem, altså hvor mange der vil lytte til det, og hvilken effekt det vil have.
Mai Villadsen (EL), 2023-03-28:
Tusind tak.
Det er rigtig godt at høre, at når der bliver sat initiativer i værk, eksempelvis i forhold til socialpolitikken, så gør det en forskel. Tak, fordi du og I arbejder så intensivt på det.
Jeg kunne godt tænke mig kort at spørge ind til sundhedsområdet, som bliver berørt, og som vi jo virkelig også diskuterer meget herhjemme, fordi der også er kræftskandaler og udfordringer.
Men ét er kræft og – hvad kan man sige – overdødeligheden, men kan fru Aaja Chemnitz se, at der er andre spørgsmål, hvor vi i højere grad kunne samarbejde?
Aaja Chemnitz (IA), 2023-03-28:
Der er grundlæggende enighed herfra.
Det er jo svært lige at præsentere et forsvarsudspil på 30 sekunder, så det er måske mere et udtryk for det.
For der er mange tanker, og der er lavet rigtig meget forarbejde fra i hvert fald vores side i forhold til et kommende forsvarsforlig.
Så det glæder vi os til at være en del af, og det er jo historisk.
Mette Frederiksen (S), 2023-03-28:
Jamen jeg er enig i, at der er et overforbrug, og det er jo faktisk lykkedes os i den her vinter at få nedbragt energiforbruget.
Men det er ikke den måde, vi skal gøre det på fremadrettet, for vi har jo behov for energi for at kunne leve og transportere os og producere.
Jeg synes, hvis jeg skal være helt ærlig, at svaret er lidt for let, for partilederen ved jo godt, at der er noget nede i det her, vi bliver nødt til at forholde os til.
For ganske ofte tager det meget lang tid at opsætte havvindmøller eksempelvis eller for den sags skyld møller på land, fordi der er nogle miljøhensyn, og hvad så, hvis vi står i en situation, hvor vi bliver nødt til at vælge?
Jeg er enig i, at vi skal håndtere begge dele, men hvad nu, hvis vi nogle steder bliver nødt til at træffe et valg – hvad gør Alternativet så?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-03-28:
Først og fremmest vil jeg mene, at der er andre bureaukratiske udfordringer end lige det at få flere vindmøller op.
Når det så er sagt, er det jo, fordi det ikke er den rigtige løsning, man så sidder med, hvis der er det dilemma.
Så må man jo finde en anden løsning, hvor man ikke går på kompromis.
Og det har jo også vist sig igen og igen, at når man laver løsninger og samtænker kriserne, så løser man også flere dagsordener på en gang frem for først at løse den ene og så finde ud af, at der faktisk var et problem i forhold til en anden dagsorden.
Så hvis man har det dilemma, har man ikke fundet den rigtige løsning.
Pernille Vermund (NB), 2023-03-28:
Tak for ordet.
Det borgerlige Danmark skal genrejses.
Jeg indrømmer, at det som borgerlig og også som Nye Borgerlige er svært i øjeblikket.
Havde det ikke været svært, havde jeg ikke stået her i dag.
Men jeg står her.
Jeg står her, fordi jeg føler en pligt over for vores land, over for det borgerlige Danmark og over for den bevægelse af borgerlige danskere, som Nye Borgerlige er.
Efter årtier, hvor såvel liberale som socialdemokratiske regeringer har udhulet vores værdifællesskab, ensrettet samfundet og centraliseret magten, er det tid til en borgerlig værdikamp.
Vi skal genopbygge respekten for de grundlæggende værdier, vi med vores land, kultur og velstand er givet i arv.
Vi skal give magten, friheden og ansvaret tilbage til de danske familier, til de nære samfund og til de frivillige, forpligtende fællesskaber.
I det borgerlige samfund er familierne og de frivillige, forpligtende fællesskaber hovedhjørnesten, og vores kulturelle værdifællesskab er det kit, der binder os sammen som folk.
Det er forudsætningen for det borgerlige samfund.
I en tid, hvor globaliseringen, kompleksiteten og hastigheden kan have tendens til at rive os fra hinanden og skabe mistrivsel, knytter vores kultur, normer og værdier os sammen.
Det skal vi værne om.
Men hvad betyder det helt konkret?
For uddannelsespolitikken betyder det, at respekten for et dybdegående kendskab til vores egen kulturhistorie skal genintroduceres.
Den danske historie, litteratur, kunst og arkitektur vidner om idéer, som giver perspektiv og en forståelse af vores baggrund.
For kulturpolitikken betyder det, at vores historiske kulturarv skal prioriteres og formidles.
Statens rolle over for kulturen er ikke at skabe eller politisere kunst og kultur, men at gøre kulturen tilgængelig med kulturtilbud og skabe selve efterspørgslen gennem formidling allerede fra barnsben af.
For erhvervspolitikken betyder det, at vi i højere grad skal skabe rammerne for, at erhvervslivet og kulturen kan bidrage positivt til hinandens udvikling.
Vi danskere skal ikke reduceres til skaffedyr af velfærdsstaten.
Vi er også ånd og sjæl, og det minder kulturen os om.
På lang sigt betyder kulturen alt.
Derfor er der brug for en borgerlig kulturværdikamp efter alt for mange år, hvor det borgerlige Danmark har fokuseret på samfundsøkonomi og overladt kulturen og fællesskaberne til venstrefløjen.
Det er her, det er nu, det er i dag, den borgerlige værdikamp begynder.
Tak for ordet.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-03-28:
Vi ser sådan på det, at klima og miljø og natur skal gå hånd i hånd.
Man kan tænke det her sammen, og det skal vi.
Og jeg er glad for, at fru Mette Frederiksen stadig ser sig selv som grøn.
Jeg tror, at et af de steder, hvor vi måske i den grad kan være uenige, er, at i den her omstilling er vi jo parate til at sige at det materialistiske forbrug – og det vil også sige energiforbruget – er nødt til at blive sat ned, for at det bliver vedvarende.
Vi kan ikke forbruge, sådan som vi har gjort indtil nu.
Vi står her i dag på en earth overshoot-dag, allerede den 28. marts, og der er vi nødt til at forstå, at alt, hvad vi bruger fremover, er et overforbrug.
Og hvis man ikke har styr på sine betalingsbalancer, lige meget om det er penge, eller om det er naturressourcer, så går det i minus, og det kan vi ikke stå model til.
Mette Frederiksen (S), 2023-03-28:
Jeg synes da lige, det er på sin plads, at vi i partilederkollegiet byder en gammel, velkendt kollega velkommen tilbage som partileder.
Nu har jeg også stillet et spørgsmål til en række af de øvrige kolleger, og jeg er med på, at ikke alle partier er enige med regeringen i alt, men vi sætter jo mange ting i gang, og der håber jeg da også, at Nye Borgerlige vil byde sig til.
Det kunne bl.a. være i forbindelse med skole- og uddannelsesområdet, styrkelsen af erhvervsuddannelserne og at kigge på folkeskolen med nye øjne, ikke mindst med henblik på de drenge, som alt for tit bliver skoletrætte og derfor ikke får lov til at vise alle os andre det potentiale, de har.
Der håber jeg da, at Nye Borgerlige vil være med.
Pernille Vermund (NB), 2023-03-28:
Det vil vi bestemt.
For os er det fuldstændig afgørende, at vi har både en folkeskole og et uddannelsessystem, som sikrer dannelse og uddannelse for os alle, men at vi også er varsomme med, at vi ikke får overuddannelse.
Jeg er med på, at det er noget af det, regeringen forsøger at adressere i det, man har lagt frem i forhold til aftalen om fremtidens uddannelse, men jeg synes bare, at man rammer noget ved siden af, når man forsøger med en eller anden form for grønthøstermetode at skære af over en kam i stedet for at spørge: Hvordan kan vi mere grundlæggende se på vores videregående uddannelser?
Er der en mulighed for, at man i højere grad kan komme ud i erhvervslivet efter en bachelor og måske være på arbejdsmarkedet nogle år og så komme tilbage og tage sin kandidatuddannelse?
Kan vi gøre det mere fleksibelt?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-03-28:
Siumut er et parti, der blev stiftet med det formål at styrke den grønlandske befolknings vilkår og stemme.
Helt konkret betyder siumut fremad på vores modersmål.
Siden 1971 er vi blevet valgt ind i Folketinget for at tale på vegne af det grønlandske folk, og det gør vi stadig den dag i dag.
Vi fra Siumut ved, at vi repræsenterer et stærkt, stolt og solidt folk.
Derudover har vi i Siumut sat som mål, at man ved ansættelser til ledende stillinger i selvstyreejede virksomheder skal kræve kendskab til det grønlandske samfund.
Samtidig skal det være et krav, at man har kendskab til vore værdier, og at man evner at tale vores sprog.
Det er minimumskrav, som mange danske borgere vil kunne genkende fra det danske jobmarked.
Det er nemlig ikke usædvanligt at høre beretninger om danskere, der ikke kan få et arbejde, medmindre de har et klassisk danskklingende navn eller forstår og taler dansk.
Omvendt er det meget svært at forestille sig, at en person, der udelukkende taler grønlandsk, vil blive headhuntet til høje stillinger i Danmark.
Lad os nu være ærlige: Det er aldrig sket, og det kommer højst sandsynligt heller ikke til at ske.
Alligevel lader der til at være flere, der får noget galt i halsen, når vi fra Siumuts side siger, at kongeriget bør udpege en kalaaleq eller en inuk som arktisk ambassadør i stedet for at se hele vejen til Afrika for at finde en ny arktisk ambassadør.
Det lyder jo næsten, som om man fra Danmarks side er bekymret for at blive behandlet på samme måde, som man har behandlet Grønland, for hvis det var tilfældet, ville jeg godt kunne have forstået det.
Men bare rolig, her er naturligvis ikke tale om at efterligne det fødestedskriterium, som Danmark byder Grønland, og som betyder, at danskere i Grønland systematisk får mere i løn end grønlændere.
Nej, der er tale om ansættelse ud fra kvalifikationer, hvor tilhørsforholdet står i rimeligt forhold til, at man kan påregne kendskab til det arktiske folk, kultur, sprog, geografi og demografi – simple og logiske krav at stille ved ansættelse til prominente stillinger.
Omvendt kunne man jo passende også spørge sig selv, hvorfor nogle det ene øjeblik får kaffen galt i halsen bare ved tanken om ligestilling, hvorimod diskriminationen glider let og ubemærket hen.
Og efter alt, hvad jeg har hørt i talerne i dag, så burde ønsket om at forsvare sit folk, sit demokrati og sin medbestemmelsesret være en af de mest fundamentale værdier, vi alle burde kunne støtte hinanden i, såfremt vi havde et reelt fællesskab.
Man kan ikke både blæse og have mel i munden, og man kan derfor heller ikke ønske et rigsfællesskab, hvis ikke man ønsker at styrke alle de folk, der lever i det.
Qujanaq.
Anna Falkenberg (SP), 2023-03-28:
Nu kommer fru Aki-Matilda Høegh-Dam lidt ind på det her med den arktiske ambassadør, som ikke er inuit, og derfor har jeg et spørgsmål til fru Aki-Matilda Høegh-Dam.
Hvad tænker fru Aki-Matilda Høegh-Dam om idéen om faktisk at have tre arktiske ambassadør: en fra Danmark, en fra Færøerne og en fra Grønland?
Er det en idé, der kunne være tiltrækkende?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-03-28:
Det synes jeg er en meget interessant ting, man også kan snakke videre om.
Det, vi har foreslået fra Siumuts side, er, at man skal have et godt kendskab til det arktiske område – det arktiske folk, sprog og kultur.
Det er jo nærmest, som om man mere først snakker storpolitik, når man begynder at snakke om Grønland i Folketingssalen.
Man mangler at have det mere menneskelige aspekt lidt mere med, for vi snakker ikke bare om steder, der er øde, men om steder, hvor der netop også er mennesker.
Og det er bare den vigtigste pointe fra vores side.
Mette Frederiksen (S), 2023-03-28:
Tak for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at stille et lidt mere sådan åbent spørgsmål, for der er et åbenbart dilemma, når man er grøn, og det oplever jeg at vi begge to er, nemlig at på den ene side har vi behov for meget mere vedvarende energi, og det skal gå hurtigere, og vi skal bruge meget af det til power-to-x for overhovedet at kunne omstille vores samfund, og hvis vi skal speede meget op for meget mere vedvarende energi – og det er ligegyldigt, om det er på land, eller det er til havs – så ved vi godt, at der på den anden side kommer nogle dilemmaer i forhold til miljøbeskyttelse.
Nu stiller jeg et åbent spørgsmål: Hvordan ser I egentlig på det i Alternativet?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-03-28:
Tak for alle de gode taler og al den gode debat, vi har haft i dag.
Det er nemlig overshootdag i dag.
Det vil sige, at vi i Danmark i dag har opbrugt vores naturlige ressourcer for 2023.
De ressourcer, som jorden naturligt kan genskabe af sig selv, er altså sluppet op.
Fra og med i dag, den 28. marts, er det derfor i teorien slut med at bygge nyt, fælde træer og fange fisk – i teorien, for i praksis bygger vi jo videre, fælder og fisker vi selvfølgelig ufortjent videre i morgen.
Men det betyder altså, at vi fra i morgen af kører på overtræk.
Vi låner af de fremtidige generationers ressourcer, og det er et problem – et problem, der kun vokser sig større og større, jo længere tid der går, før vi handler.
Vi har et sundhedsvæsen i knæ, og på den baggrund fremlagde regeringen for nylig en akutpakke, og det giver mening.
Jeg håber dog, at der også bliver tid til at diskutere sundhedspolitik og ikke kun lappeløsninger og drift.
Men hvorfor ser vi ikke samme handlekraft, når det handler om klodens sundhed?
I sidste uge fik vi en opgørelse, der viser, at det danske CO 2 -udslip steg fra 2021 til 2022.
Det går altså den gale vej, selv om der ligger flere initiativer, man kunne starte med med det samme, og som ville levere reelle reduktioner: lavbundsjorder, plantemad i offentlige kantiner, en dieselafgift og reduktion af dyreproduktionen.
Klimarådet gentog for nylig deres kritik af regeringens klimapolitik; de kalder endda den vedtagne landbrugspolitik for risikofyldt.
Jeg vil gå så langt som at kalde den et politisk svigt, fordi den netop ikke viser en reel bæredygtig omstilling for erhvervet.
At klimaministeren kan mærke i hjertet, at det nok skal gå med vores klimamål, er ikke godt nok for os i Alternativet.
Vi har i årevis lavet og forhandlet klimaplaner her i Folketinget, men vi mangler altså at se resultaterne.
Ja, det, der mangler allermest i den danske grønne omstilling lige nu, er reduktioner på den korte bane og inden 2025.
Vi mangler ikke dokumentation, der bekræfter problemets størrelsesorden; vi behøver ikke at opfinde en masse nye virkemidler; vi mangler akut politisk handling nu.
Det glæder jeg mig til at diskutere med jer.
Mai Villadsen (EL), 2023-03-28:
Tak for en tale, som jeg er meget, meget enig i, og et samarbejde, som er rigtig godt mellem os og Alternativet.
Ud over at vi står i en voldsom klimakrise, har naturen jo også sin egen krise, biodiversitetskrisen.
Derfor må jeg sige, at jeg var meget rystet, da jeg fandt ud af, at den danske regering har tænkt sig at svække EU's nye naturlov og den indsats, man gør i Europa for at beskytte naturen.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig at høre, hvad Alternativet tænker at der er behov for for at beskytte naturen bedre i Danmark, for jeg ved, at vi deler den bekymring.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-03-28:
Tak for spørgsmålet.
Det gør vi i hvert fald.
I Alternativet anerkender vi fuldstændig, at de her kriser hænger sammen.
Og et af de store problemer er, at man prøver at behandle dem hver for sig.
Det er helt klart, at den ene er den andens forudsætning, og en af de store grunde til, at naturen har det så dårligt i Danmark, er jo, at den ikke har noget plads.
Så én ting er, at vi har brug for at have mere ubeskyttet natur, men vi er også nødt til at tænke natur langt mere ind i vores produktion.
Mai Villadsen (EL), 2023-03-28:
Tusind tak.
Det er jeg meget enig i.
Det er der mange landmænd der gør, men vi kan godt gøre langt mere.
Også tak for at sige, at det handler om plads, når det gælder naturen.
Det ved vi jo.
Derfor håber jeg også, at vi kan arbejde sammen om det, vi jo i fællesskab har talt meget om, og som er kommet ind i regeringsgrundlaget, nemlig en naturlov.
Vi mangler bare nogle konkrete tal.
Der håber jeg også på et stærkt samarbejde.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-03-28:
Det vil jeg meget gerne kvittere for, og jeg vil også garantere, at Alternativet rigtig gerne vil have et stærkt samarbejde med Enhedslisten om at beskytte naturen, både i Danmark, men også i EU og resten af verden, så meget vi overhovedet kan.
Det betyder også, at vi skal være mere progressive i forhold til produktion og landbrug.
Og så handler det selvfølgelig også om at presse regeringen til faktisk at handle på det, som de jo har skrevet i deres regeringsgrundlag.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-03-28:
Jeg vil gerne kvittere for talen, for jeg synes, det er en grøn og ambitiøs tale.
Jeg bliver sådan helt glad i hjertet.
Jeg tænker, at klimaministeren kan lade sig inspirere af fru Franciska Rosenkilde.
Men det til side.
Et af de steder, hvor dansk natur virkelig halter og virkelig halter bagefter og er noget af det, vi bør kigge på, når regeringen nu kommer med deres udspil til en naturlov – det håber jeg de gør snart – er jo naturen i havet.
Vi er stærkt udfordrede, i forhold til vi har så meget hav, men stadig væk tillader bundtrawl i indre farvande.
Det er jo noget af det, der gør, at der er mange arter, der forsvinder.
Hvad er nogle af de dagsordener i forhold til havet, som Alternativet læner sig op ad?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-03-28:
Vi er meget enige i den dagsorden, som fru Pia Olsen Dyhr bringer op her.
Den bliver nogle gange lidt glemt, men det er jo sådan, at hvis man flyttede vandet og kiggede på danske farvande, så ville man blive ret forfærdet over, hvordan havbunden faktisk ser ud.
Den er jo nærmest død rigtig, rigtig mange steder.
Og så handler det også om at plante en masse ålegræs, som jo både har en kæmpe klimaeffekt, men også har rigtig gode effekter på naturen i havene.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-03-28:
Noget af det, vi lykkedes med de sidste 3½ år, var både at etablere stenrev og at forbyde bundtrawl i Øresund, men også i Lillebælt – nogle af de ting, som den her regering har valgt at rulle tilbage.
Og grunden til, at jeg er lidt optaget af det, er, at der er mange diskussioner om, hvor det egentlig er, det grønne er.
Jeg synes stadig væk, at det grønne, stærke flertal, som jo faktisk fungerer og er visionært, er Alternativet, Enhedslisten, Radikale Venstre og SF.
Og forudsætningen for, at vi går videre med det, er simpelt hen, at vi får Socialdemokraterne tilbage og kan presse dem yderligere.
Er Alternativet enig i den vurdering?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-03-28:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det er et samarbejde, som er rigtig godt, og som står stærkt og er et flertal, hvis Socialdemokratiet vil det – hvor vi rent faktisk kunne lave rigtig meget god politik og ikke mindst handling på hele natur- og klimaområdet.
Så det er kun et spørgsmål om politisk vilje.
Men Alternativet bakker fuldstændig op om det samarbejde, vi har i rød-grøn fløj.
Mette Frederiksen (S), 2023-03-28:
Tak for det.
Nu er Siumut jo vores søsterparti, og vi har fulgtes ad i alle årene og har altid haft et utrolig godt samarbejde med hinanden.
Det er jo klart, at det, jeg altid er nysgerrig på og selvfølgelig også søgende i forhold til – fordi jeg har min gang i Danmark og hverken på Færøerne eller i Grønland sådan i hverdagen – er, hvad det er for nogle udfordringer, hvis vi eksempelvis starter med Grønland, som fru Aki-Matilda Høegh-Dam synes vi skal være særlig optaget af i de kommende år.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-03-28:
Først og fremmest vil jeg også gerne kvittere for det gode samarbejde, vi netop har med Socialdemokratiet og den socialdemokratiske formand.
Så når jeg står her og snakker, appellerer jeg jo også til alle de andre partiledere, der er her i dag, for det kræver netop et flertal at kunne få nogle ting igennem, og det kræver også, at flere partiledere herinde er mere opmærksomme på, hvad det er, der kræves for at have et styrket samarbejde mellem landene.
Herunder tænker jeg netop på styrkelsen af de forskellige kompetencer og kvalifikationer, der skal til, f.eks. med hensyn til den arktiske ambassadør.
Man behøver ikke blot at tage mit ord for det; Arktisk Kommando har også været ude at sige, at de mest kvalificerede til at værne om det arktiske område er grønlændere.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-03-28:
Det gode eksempel fra Grønland var jo, at SISA, som er pensionskassen under SIK, faktisk afsatte 100 mio. kr. til netop at bakke op omkring erhvervsudvikling i den her samlede pulje som en del af den her pakke med landingsbanerne.
Så ja, der er penge hjemme i Grønland, og der er muligheder, så lad os prøve at se, hvordan man kan få det der mere ligeværdige partnerskab i forhold til at skabe noget udvikling, frem for at man poster endnu flere penge i forskellige områder direkte til Grønland.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-03-28:
Jeg tror, vi alle sammen deler ønsket om en fredelig udvikling i Arktis.
Og det at skabe fred og sikre fred i den tid, vi lever i, kræver jo et stort og moderne forsvar.
Jeg var sådan set enig i det, som både fru Aaja Chemnitz og den tidligere partileder sagde, om, at for at sikre, at rigsfællesskabets forsvar kan håndtere udfordringen i Arktis, er man nødt til også at inddrage befolkningen i Arktis.
Det får mig til at tænke på, hvordan fru Aaja Chemnitz og hendes parti vil have det med, at vi udvider værnepligten til også at gælde Grønland og Færøerne for den sags skyld, sådan at det netop er et samlet rigsfællesskab, der forsvarer sit territorium.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-03-28:
Det er vi sådan set ret åbne over for, og det har jeg også været her i Folketingssalen.
Vi er desværre blevet slået 2 år tilbage, for der var en beslutning, der blev truffet, om, at det skulle være sværere ligesom at aftjene værnepligt i Danmark og blive afprøvet i Grønland til værnepligten.
Så det er superærgerligt.
Men der er jo blevet afsat nogle penge til at skabe en beredskabsuddannelse i Grønland, og jeg synes, vi skal se på, hvordan vi kan få flere grønlandske unge til at aftjene værnepligten i Danmark.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-03-28:
Altså, jeg har stor respekt for fru Aaja Chemnitz' helt åbenlyse viden om området, som jeg ikke er i besiddelse af og ikke ret mange vil kunne matche, men derfor synes jeg da, det er værd at afsøge for at nå mange formål, både det forsvarspolitiske, men måske også det at lære hinanden bedre at kende.
Så det synes jeg er meget spændende, og det vil vi gerne afsøge.
Mette Frederiksen (S), 2023-03-28:
Der skal også lyde en tak fra min side i forhold til talen.
Jeg er enig i, at hvis det arbejde, vi i fællesskab har sat i gang på socialområdet, ikke fungerer efter hensigten, må man jo kigge på det igen.
For det er så vigtig en sag at hjælpe de her børn på vej, at det er der ikke noget der ligesom må stå i vejen for, heller ikke en implementering.
Det er egentlig bare for sige, at vi alle sammen deler ønsket om fred og lavspænding, men vi må også forholde os til den verden, der omgiver os, og vi er jo ikke de eneste, der bestemmer, hvordan Arktis skal udvikle sig.
Vi ser i hvert fald nogle andre, der måske tænker i andre baner.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-03-28:
Altså, hvis der er nogle fremmede magter, som man ikke bryder sig om, der laver forskellige aktiviteter, f.eks. i GIUK-gabet, så er man nødt til at kunne reagere.
Så de to ting hænger sammen.