runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Valentin (V), 2024-12-10:
Tak for det.
I Venstre ser vi positivt på dette beslutningsforslag om, at man skal leve op til de stillede sprogkrav for at kunne modtage fuld kontanthjælp.
Det gør vi, fordi alt for mange ikkevestlige indvandrere stadig står uden for arbejdsfællesskabet.
Kontanthjælpssystemet skal være indrettet sådan, at det altid kan betale sig at tage et arbejde.
Det skal belønne selvforsørgelse og sikre, at der er en klar økonomisk fordel ved at være aktiv på arbejdsmarkedet frem for at modtage offentlig forsørgelse.
Ydelsesniveauet må aldrig fungere som en tiltrækningsfaktor for udlændinge.
Netop disse principper er grundlæggende elementer i de aftaler, regeringen og et bredt flertal i Folketinget har indgået.
Det betyder, at vi stiller krav om, at folk skal ud at arbejde.
Det er en pligt, der styrker selvforsørgelsen, men er også en af de mest effektive måder at lære sproget på, særlig for dem, der ikke opfylder opholds- og beskæftigelseskravene i kontanthjælpssystemet.
Vi har således allerede vedtaget ambitiøse reformer af kontanthjælpssystemet for at sikre, at flere ikkevestlige indvandrere kommer i arbejde.
Med de aftaler, vi i fællesskab har lavet, har vi sikret, at borgere i kontanthjælpssystemet bliver omfattet af den nye arbejdspligt, hvis de ikke opfylder kravet om ophold i riget i mindst 9 ud af de seneste 10 år – opholdskravet og beskæftigelseskravet.
Fremrykningen af beskæftigelseskravet betyder, at godt 9.000 personer af ikkevestlig herkomst går fra uddannelses- og kontanthjælp til den nye mindstesats.
Omkring 90 pct. af dem vurderes at have ikkevestlig herkomst.
Vi er derfor i gang med store ændringer på området, og vi ser frem til fortsat godt samarbejde om de her dele.
Og hvis jeg skal sige sådan meget kort, hvad det så egentlig betød, ja, så betød det, at selv om B 22 er et godt forslag, så er alle de kontanthjælpsreformer, som regeringen har
lavet sammen med de partier, der er med, så meget bedre, at vi desværre må takke nej til det her beslutningsforslag.
Peter Skaarup (DD), 2024-12-10:
Den var desværre ikke så positiv, som vi i Danmarksdemokraterne godt kunne have tænkt os, for vi tror på, at det danske sprog er virkelig vigtigt, hvis man skal ud på arbejdsmarkedet og bidrage.
Vi vil gerne have, at indvandrere, der kommer til Danmark, bidrager, sådan at der bliver flere, der betaler ind, med henblik på at man også har en mulighed for at nyde bagefter.
Altså, man skal yde, før man kan nyde, og derfor er det ærgerligt, at regeringen ikke vil støtte det her.
Altså, man har jo lempet, sådan at man giver højere ydelser til arbejdsløse indvandrere, så jeg ved ikke, hvor meget man strammer.
Der lemper man i hvert fald, og det er skidt, og det er dårligt, fordi det sender et signal om, at der kan komme mange på passiv forsørgelse, der ikke kommer ud på arbejdsmarkedet senere, fordi man altså bliver belønnet ved at være på en ydelse.
Kunne ministeren ikke godt fortælle os, om det ikke netop er i en højkonjunktur som i øjeblikket, hvor vi har rigtig mange i beskæftigelse, at vi skal rokere rundt på de her krav, sådan at man også skal kunne det danske sprog, og at det her kunne medvirke til, at vi så får flere, der kan sproget, ud på arbejdsmarkedet?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-10:
Jeg vil godt starte med at kvittere, også over for Danmarksdemokraterne, for intentionen og tankerne bag og også ønsket om, at vi gør noget for at få den her alt for store gruppe, hvoraf alt for mange har været i vores land i årevis uden at have formået at bide sig fast på arbejdsmarkedet, mere med.
Selvfølgelig betyder sprog noget; selvfølgelig betyder sprog noget.
Jeg tror også bare, det gør en forskel at sige, at for hele den her gruppe kommer der nu en arbejdspligt, og det vil sige, at du kun får din ydelse, hvis du møder op og bidrager via den.
Det er et helt nyt regime, og det er en ny forventning til mennesker, som jeg synes det er på tide at vi får.
Peter Skaarup (DD), 2024-12-10:
Det er jo ikke, fordi jeg taler imod det, som ministeren siger her.
Det skal vi da også gøre, men er det ikke også en vigtig ting, at vi ligesom omringer de muligheder, der er, for at motivere mennesker til at gøre en ekstra indsats ude på arbejdsmarkedet, f.eks. ved at lære sproget?
Hvis man skal have kundekontakt med kunderne i en butik, er sproget da så afgørende, og der er da nogle muligheder i dag for at få nogle jobs, som nogle ikke kan tage, fordi de altså ikke kan sproget.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-10:
Men det er vi slet ikke uenige om værdien af og betydningen af, og jeg kommer nok aldrig rigtig til at forstå, at man bosætter sig i et land som Danmark uden at kaste sig over det at lære sproget, fordi det er nøglen til rigtig meget – ikke kun arbejdsmarkedet, men også de lokale fællesskaber og jo også ens børns land og samfund.
Derfor mener jeg, at det er en afgørende faktor, men jeg mener sådan set, at alt det, vi har lavet med hinanden, er så omfattende, at jeg synes, vi skal ranke ryggen over det, men jeg forventer mig også rigtig meget af det.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-10:
Det er jo sådan, at vi også er med i aftalen om det nye ydelsessystem, og det støtter vi.
Men vi så også gerne, at man var gået videre med nogle ting, og det er derfor, vi fremsætter det her forslag, altså fordi vi netop ser det her problem med danskkundskaberne og arbejdsmarkedstilknytningen i visse miljøer som værende ekstremt besværligt.
Regeringen har så selvfølgelig valgt at lave det her forslag om arbejdspligt, som er enormt bureaukratisk, og som lægger ansvaret hos sagsbehandleren og ikke hos den enkelte borger, hvor vores forslag lægger ansvaret hos borgeren.
Borgeren får ansvaret for selv at komme ud og komme i gang med at lære sig selv dansk eller lignende for at opnå sin normale ydelse igen.
Det er det her med, hvor vi placerer ansvaret henne, for i det, som regeringen er kommet med, placeres ansvaret i systemet.
Det skal forresten rette op på, at man i den tidligere S-regering afskaffede integrationsydelsen og dermed skadede noget af den arbejdsmarkedstilknytning, som var kommet blandt indvandrerkvinder.
Det er det, det skal rette op på, og der synes jeg bare med hensyn til det der med at placere ansvaret det rette sted, at det er hos borgeren og ikke i systemet.
Jens Joel (S), 2024-12-10:
Det går jo heldigvis den rigtige vej.
Vi har gode tider økonomisk, og det har også betydet, at flere, der har stået uden for arbejdsmarkedet, er kommet ind.
Det synes jeg er rigtig gavnligt.
Det er bare lige, inden vi diskuterer os for meget ned i, hvordan vi har skadet integrationen.
Jeg synes, at det er et problem, at vi i for mange år har ført en politik, hvor det faktisk var muligt ikke, om man så må sige, at blive sat i gang, når man kom hertil.
Vi kan sagtens have den her diskussion.
Ja, jeg mener faktisk, at det er en opgave, vi skal pålægge kommunerne.
Jeg mener, at når man kommer hertil, skal man også af kommunen have anvist, at det altså er på arbejdsmarkedet, det er ved at stå op om morgenen og tage et sted hen, det kunne også være på sprogskole, at integrationen starter.
Men det er ikke rigtigt at sige, at det ikke stiller noget krav til den enkelte, for det er jo sådan, at hvis man ikke lever op til sin arbejdspligt, altså hvis ikke man arbejder for sin ydelse, bliver man trukket.
Så den mekanisme, at man selv har et ansvar for faktisk at kunne få sin kontanthjælp, ligger jo også i vores forslag om arbejdspligt.
Vi siger bare, at det sådan set er lige slemt, om du udebliver fra danskundervisningen, eller om du udebliver fra et arbejde.
Pointen er, at man skal møde op og yde sin indsats, før man får sin kontanthjælp.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-10:
Problemet for mig at se
er jo, at man netop sætter sin lid til, at det, man laver her med den her arbejdspligt, er det, der skal forløse det hele.
Men realiteten er jo, at vi er nødt til at insistere på det her med danskkravet også, for hvordan får vi ellers løst de problemer, der er med, at folk ikke kan kommunikere med deres læge, at de ikke forstår, hvad der kommer af beskeder fra skolen?
Der er så mange ting, som går galt i vores samfund, fordi vi fastholder folk i parallelle samfund, ved at de ikke kan sproget.
Jens Joel (S), 2024-12-10:
Nogle af de diskussioner, vi har haft omkring tolkning – nu nævnte ordføreren selv lægen – har jo gået på, at vi siger, at når du har været her et stykke tid, mener vi faktisk at du skal kunne tale med din læge, og så kan du ikke få betalt en tolk.
Så det er jo ikke, fordi vi ikke diskuterer det.
Jeg tror bare, at det vigtigste i forhold til at lykkes med den integration er, at man er en del af et arbejdsfællesskab.
Det er også at lære dansk, men også at bruge det i et arbejdsfællesskab.
Det er derfor, vi fokuserer på det.
Men som jeg har sagt et par gange, vil man i vores model både kunne blive trukket, hvis man udebliver fra danskundervisning eller fra arbejdet eller fra løntimerne.
Peter Skaarup (DD), 2024-12-10:
Tak for det.
Der er jo heldigvis nogle store grupper, der bidrager på arbejdsmarkedet – ældre, der nu kan se en gulerod i at arbejde længere tid og bliver belønnet for det; vi har udenlandsk arbejdskraft, der kommer til Danmark og bidrager.
Men der er jo stadig væk mangel på arbejdskraft i den her, kan man sige, beskæftigelseshøjkonjunktur, vi har, hvor der er brug for flere hænder derude.
Og der ligger en ressource i ikkevestlige indvandrere, som i dag ikke er på arbejdsmarkedet.
Kan ordføreren ikke godt se, at hvis man begynder at stille krav om dansk for at kunne opnå sociale ydelser, kan det jo godt være, at det kan sætte en positiv spiral i gang, så vi – på den lidt hårde måde måske – får tvunget nogle grupper ud på arbejdsmarkedet for at bidrage?
For ellers kommer de ikke ud, altså hvis ikke der er et skub til kvinden i hjemmet, hvor manden er nødt til at sige: Okay, for at få lidt højere ydelser kan det være, du skulle til at få lært dansk.
Vi får altså sat noget positivt i gang.
Kan ordføreren ikke godt se, at der faktisk kunne være noget musik i præcis det?
Jens Joel (S), 2024-12-10:
Jo, og det er helt oplagt, at vi skal bruge de gode økonomiske tider til at få flere med i arbejdsfællesskabet
, også med, lad os kalde det et bestemt skub i den retning.
Med den arbejdspligt, som vi har aftalt, vurderer man jo nu, at målgruppen formodentlig er næsten halveret, i forhold til da vi lavede aftalen, fordi der er mange, der er kommet ud i den her højkonjunktur.
Men de sidste skal jo med.
Derfor består uenigheden mellem undertegnede og hr. Peter Skaarup jo i virkeligheden i, at hr. Peter Skaarup mener, at det, man skal kræve af folk, er, at de lærer dansk, og jeg vil sige, at det, man først og fremmest skal kræve af dem, er, at de møder op på arbejde.
Det er det vigtigste.
Det kan jo så godt være, at det nogle gange kræver, at man får lidt danskkundskaber og får noget undervisning for at kunne tage det job.
Men det, vi sanktionerer på, det, vi siger man skal, er, at man skal arbejde for sin ydelse, og det synes jeg sådan set er den rigtige vej rundt, også selv om danskkundskaber kan være en del af vejen til det.
Peter Skaarup (DD), 2024-12-10:
Ja, men det er jo ikke et hvilket som helst arbejde, vi taler om her.
Vi taler om, at man ude på offentlige arbejdspladser og private arbejdspladser, specielt private arbejdspladser, mangler arbejdskraft i øjeblikket.
Vi har en ressource gående rundt, hvor frekvensen for beskæftigelse måske er under 60 pct., og hvor den for de fleste danskere ligger på omkring de 80 pct.
Derfor er der brug for, at man giver dem et skub, så de lærer sproget og kommer ud på de private arbejdspladser også.
Det sikrer regeringen jo ikke med det forslag, der ligger.
Jens Joel (S), 2024-12-10:
Der er noget paradoksalt i at sige, at det, vi mangler, er arbejdskraft, og så sige, at det, vi vil sanktionere, er, om du tager et danskkursus.
Så skulle vi da hellere sige, at det, vi sanktionerer, er, om du arbejder.
Man kommer jo også ud af arbejdspligten, hvis man tager løntimer hos den private virksomhed, som mangler arbejdskraft.
Og det er jo ikke, fordi der ikke findes jobs, der kan varetages.
Der er masser af jobs i servicesektoren, hvor folk lige nu taler engelsk.
Og jeg synes jo, at hvis man skal være en del af det her samfund, og hvis man skal blive her på sigt, skal man selvfølgelig også lære dansk.
Men der er da masser af jobs, man kan starte i, også selv om man har dårlige sprogkundskaber, og hvor det så kan være en del af at blive hængende, at man faktisk lærer det undervejs.
Derfor, lige præcis med argumentet om mangel på arbejdskraft, er det da arbejde, vi skal sørge for at de tager, og ikke kurser.
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-10:
Nu må man jo sige, at mange af dem, der er på en overførselsindkomst, er folk, som har en tilknytning til arbejdsmarkedet, men som midlertidigt er ude, og derfor skal de også have en ydelse, til de kan komme tilbage igen.
Hr. Peter Skaarup taler om, at man skal kunne dansk på et rimeligt niveau, men her er der jo faktisk tale om, at man skal stille krav til, at man skal kunne bestå danskprøve 3, som jo svarer til, hvad man i hvert fald minimum skal på gymnasieniveau.
Så det er jo ikke bare et spørgsmål om, at det er dagligdags dansk.
Det er også et spørgsmål om, at man skal kunne det på et niveau, så man kan bestå en ret svær danskprøve.
Dermed kommer man jo til at udsætte nogle af dem, som i forvejen har svært ved at få en plads på arbejdsmarkedet, for at få en straf, hvis de ryger på kontanthjælp.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-10:
Tak for ordet.
Og tak for talen.
Ordføreren taler om, at det er helt urealistisk at stille de her krav, og bruger bl.a. det argument, at der er en gruppe af meget udsatte borgere og folk, der har ptsd.
Men nu er det jo sådan, at når man får kontanthjælp, skal man stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Hvis man er så udsat og så dårlig, at man ikke er i stand til at lære dansk, kunne der så ikke også argumenteres for, at man slet ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet og dermed heller ikke er berettiget til kontanthjælp?
Karin Liltorp (M), 2024-12-10:
Jeg er lidt i tvivl om, hvor Konservatives ordfører vil hen med det her, og om spørgsmålet går på, at hvis man ikke er i stand til at lære dansk, skal man slet ikke have nogen ydelse.
Jeg ser det som noget, vi tilbyder alle, der ikke er i stand til at forsørge sig selv; de har ret til at få kontanthjælp.
Jeg er ikke interesseret i, at vi lader folk i vores samfund sulte.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-10:
Det kan da godt være, det er mig, der har misforstået det, men jeg mente nu, at for at få kontanthjælp skal man stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det kan være, jeg har misforstået det.
Men synes ordføreren ikke, at det ville være rimeligt, at hvis man skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet, skal man i det mindste også kunne begå sig på det sprog, der tales i det land, hvor man skal arbejde?
Karin Liltorp (M), 2024-12-10:
Så det er ikke ligetil at sige, at man står til rådighed på arbejdsmarkedet.
Der er jo masser af undtagelser allerede i dag, og ordføreren vil nok også være bekendt med, at det ikke bare er noget med, at man får førtidspension med et knips med fingrene.
Det er en lang og svær proces.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-10:
Tak, formand.
Vi står med en enorm udfordring med integration af ikkevestlige indvandrere i Danmark.
De seneste uger har debatten handlet om, at mange ikkevestlige indvandrere ender på førtidspension, at vi opgiver og parkerer folk med en pose penge, når integrationen fejler og de mennesker ikke er blevet en del af arbejdsmarkedet og det sproglige fællesskab.
Det er uholdbart, og det skaber splittelse i vores samfund.
Vi er selv med til at skabe et parallelsamfund med den her tilgang, og vi er med til at puste til den irritation, der er hos mennesker, som går på arbejde og finansierer den her vej.
Ligesom førtidspension skal kontanthjælp ikke være en forsørgelse til folk, som ikke er blevet en integreret del af det danske samfund.
Kontanthjælpen er lavet som en midlertidig støtte på vejen tilbage til arbejde for dem, som er blevet arbejdsløse.
Det er ikke en ydelse til folk, som reelt ikke står til rådighed, f.eks. fordi de ikke taler sproget.
I et forsøg på at fremme integrationen og reducere omkostningerne til offentlig forsørgelse bør vi derfor stille sproglige krav, for at man kan få kontanthjælp.
Nogle vil nok være bekymrede for, at et stramt danskkrav kan være en hindring for nogle, men krav er altså også et skridt på vejen til selvforsørgelse og aktiv deltagelse i vores samfund.
Krav er ikke en straf.
Krav er som oftest en hjælp og en tydelig vejvisning, i forhold til hvad der forventes.
Kun ved at udstyre vores ikkevestlige indvandrere eller indvandrere i det hele taget med de nødvendige sproglige færdigheder kan vi sikre, at de har en reel chance for at slippe ud af afhængighed af offentlige ydelser og kan integreres succesfuldt.
Jeg vil fremhæve, at Venstre, som sidder i regering i dag, tidligere har fremsat det her forslag, og at det blev udsat under corona.
Tak for ordet.
Karin Liltorp (M), 2024-12-10:
Jeg må sige, at jeg bliver lidt forbløffet, for jeg har egentlig altid opfattet Konservative som et parti, der også har en vis social omsorg, men jeg hører reelt i det, ordføreren siger, at kontanthjælpen er for dem, der står til rådighed for arbejdsmarkedet, og at man ikke har brug for et sikkerhedsnet.
Gælder det også hjemløse, misbrugere osv.?
Er indstillingen fra Konservative, at dem tager man sikkerhedsnettet væk under, fordi de ikke lige umiddelbart står klar til at komme ind på jobmarkedet?
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-10:
Det her forslag handler jo sådan set ikke om danskere, der har forskellige problemstillinger.
Det her handler om ikkevestlige indvandrere, der er kommet til Danmark, og der har vi en integrationsydelse, som vi tilbyder til forsørgelse.
Karin Liltorp (M), 2024-12-10:
Er indstillingen så fra Det Konservative Folkeparti, at så fortjener man bare ikke at få hjælp?
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-10:
Jamen jeg kan kun gentage det, jeg sagde før, altså at vi jo har en integrationsydelse, og hvis det er sådan, at man er i en situation, hvor man simpelt hen ikke kan arbejde, så er det ikke kontanthjælp, man skal have; så skal man jo have afklaret, om det er en førtidspension, man skal have.
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-10:
Bare lige som opfølgning på fru Karin Liltorps spørgsmål vil jeg da orientere ordføreren om, at der jo i dag findes masser af mennesker, der er på kontanthjælp, fordi de ikke er blevet afklaret, men som har store udfordringer.
Men jeg vil egentlig bare godt spørge ordføreren: Hvordan forestiller man sig sådan rent praktisk at det her skal fungere?
Altså, skal samtlige kontanthjælpsmodtagere op til en danskprøve for at få vurderet deres danskkompetencer?
Altså, det kan være folk, der f.eks. har ptsd eller er analfabeter og derfor ikke kan begå sig, heller ikke på deres oprindelige sprog.
Hvad forestiller ordføreren eller forslagsstillerne sig egentlig, i forhold til hvordan man skal få det her afklaret?
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-10:
Jamen det har LA's ordfører jo indtil flere gange i løbet af den her debat fremlagt hvordan man kunne gøre.
Og det er en model, som vi også godt kunne se.
Peder Hvelplund (EL), 2024-12-10:
Men hvordan vil det så være med de borgere, som ikke har muligheden for at bestå danskprøve 3?
Altså, der er jo folk i dag – det kender vi også fra borgere, der søger om statsborgerskab – som er fuldt ud integreret i Danmark, men som har svært ved at opfylde betingelserne for at bestå danskprøve 3.
De har jo mulighed for at få en form for dispensation.
Skal der laves et nyt system, hvor borgere på kontanthjælp så kan søge dispensation fra nogle sprogkrav, som er helt urimelige, og som er umulige for dem at opfylde?
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-10:
Ordføreren har selvfølgelig en pointe i, at der kan være nogle mennesker, for hvem det her er svært.
Men ikke desto mindre mener jeg, at vi skal fastholde, at der skal være et sprogkrav.
Og det kunne være en ganske udmærket idé, hvis der var en mulighed for, at man kunne søge en dispensation og så aflægge en prøve på en anden måde.
Karin Liltorp (M), 2024-12-10:
Nu er der en stor risiko for, at jeg kommer til at gentage mig selv, men incitamentet virker ikke på de udsatte grupper.
Det marginaliserer dem kun yderligere, og hvis vi har et ønske om at få dem ud på arbejdsmarkedet, bliver vi nødt til at bruge de indsatser, der virker.
Det ved man faktisk en hel del om, så det er dem, vi skal tage fat i.
Vi skal ikke tage fat i det her, som vi dybest set ved har en kæmpestor bivirkning.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-10:
Nu tvinger det dem ikke kun til at lære sprog – det tvinger dem også til eventuelt at komme ud på arbejdsmarkedet, som ordføreren jo selv taler for at de skal.
Men hvor er det, man placerer ansvaret?
Nu har jeg godt nok hørt ordet holistisk brugt mange gange af Moderaterne – jeg begynder efterhånden at tro, at Moderaterne ikke selv ved, hvad ordet betyder, for de bruger det om alt hele tiden – men realiteten er jo, at det her forslag kan passe ind i det, som regeringen allerede selv er i gang med.
Det er et forslag, som rent faktisk kan gøre, at incitamentet til at komme ud på arbejdsmarkedet styrkes, og at incitamentet til at lære dansk, der gør, at man kan indgå i samfundet som helhed, styrkes.
Det kan jeg ikke se at man skulle være imod, hvis man var nogenlunde interesseret i at få integrationen til at fungere.
Peter Skaarup (DD), 2024-12-10:
Altså, der må jeg sige, at det jo ikke er en studentereksamen, man skal tage, for her taler vi kun om ét fag, nemlig dansk.
Dansk er jo bare så hamrende vigtigt at kunne, hvis man skal kunne klare sig i et samfund.
Det svarer lidt til, at hvis danskere tager til England, nytter det jo altså ikke noget, at man forbeholder sig retten til kun at tale dansk, for så bliver det godt nok svært at blive integreret og forstå, hvad der foregår i det land, man er kommet til.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-10:
Det er til gengæld et niveau, som man skal op på for at kunne komme ind på et gymnasialt indslusningsforløb, eller hvis man vil gå på erhvervsskole eller på social- og sundhedsuddannelsen.
Det synes jeg egentlig bare vil lige skal have ført til protokols her i Folketingssalen.
Peter Skaarup (DD), 2024-12-10:
Jeg er enig.