runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2021-03-03:
Påtænker ministeren at indkalde til forhandlinger om en ny hjælpepakke til luftfartsbranchen, der skal holde hånden under en branche, der er hårdt presset og forventes at være påvirket af covid-19’s konsekvenser i flere år fremover?
Ja, som ministeren også sagde i svaret her, er lufthavnsbranchen jo blandt de brancher, som bløder allerallermest.
Der har jo været tal fremme her på det seneste, som, tror jeg, kan få os alle sammen til at blive virkelig bekymret.
Ud over det er det, som jeg har forstået det, jo på den måde, at flere af de her operatører faktisk er mere eller mindre tvunget til fortsat at have ansatte for ikke at miste deres certifikater, men hvor de jo så på den måde ikke får lønkompensation for disse ansatte.
Det er jo bl.a. sådan noget som flyvechefer og sikkerhedschefer osv., som de også er nødt til at fastholde i virksomheden.
Det får mig måske så også til at spørge ind til, om ministeren på en eller anden måde vil prøve at kigge på, om der her er noget, vi er nødt til at få undersøgt nærmere, altså i forhold til hjælpepakkerne og den måde, det er skruet sammen på.
Er der nogle muligheder for måske at skrue lidt på nogle skruer i forhold til at sikre det på en bedre måde?
Peter Juel-Jensen (V), 2021-03-03:
Tak for svaret.
Der kunne man oplyse, at det selvfølgelig havde været med til at sikre en vis regularitet, at man havde haft de her specielle grupper, der kunne rejse til en nedsat pris, og at det havde været med til at sikre, at bornholmerne havde flere afgange at vælge imellem – og det er jo både et gode for de bornholmske pendlere, som vi faktisk har en hel del af, også på daglig basis, men også for de bornholmske patienter, i og med at man er en del af Region Hovedstaden.
Derfor er det utrolig vigtigt, at der er en tilpas stor mængde, der tager flyveren, altså netop for at sikre, at vi også har ordentlige transportforbindelser den vej.
Så jeg hilser det selvfølgelig velkommen, at ministeren har taget initiativ til et nyt møde den førstkommende fredag, og at man måske også ser meget velvilligt på, at man på Bornholm kunne lukke den del yderligere op – netop for at sikre, at alle bornholmere havde bedre tilgængelighed af fly.
Men mener ministeren ikke, at en flyrute til et øsamfund som Bornholm kan være med til at holde hånden under hele det bornholmske samfund?
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-03:
Tak for det spørgsmål også.
Og med aftalen blev det også aftalt at afvente opstart af den ordning, til det er i overensstemmelse med myndighedernes anbefalinger om rejseaktiviteter på tværs af landet.
På nuværende tidspunkt er der fortsat behov for at opretholde en række restriktioner af hensyn til at begrænse smittespredning.
Så er der jo en helt særlig situation, som vi lige har vendt, omkring Bornholm, hvor der er indført det her særlige krav om test 72 timer inden ombordstigning på enten et fly eller en færge.
Og det er jo også for at sikre, at det meget lave smittetryk, der er på Bornholm, sikres bedst muligt i den periode, der er lige nu.
Derfor finder jeg det heller ikke hensigtsmæssigt at starte en ordning op, som skal fremme, at folk flyver, lige på nuværende tidspunkt.
Jeg synes også, det er vanskeligt for indeværende – med den viden, vi har i dag – at skulle skue ind i fremtiden og sige, præcis hvornår det rigtige tidspunkt er at starte den her ordning op.
Det, jeg kan forsikre spørgeren om, er imidlertid, at jeg har tænkt mig også at inddrage spørgerens parti, og at jeg har tænkt mig at inddrage trafikkontaktrådet for Bornholm i forhold til det her spørgsmål.
Jeg ved, at man har drøftet det, men set i lyset af den seneste udvikling kan det også godt være, at der er brug for at revurdere det fra rådets side.
Så det her er noget, vi kommer til at følge tæt, og det er også noget, som vi har tænkt os at diskutere med partierne bag aftalen, faktisk allerede på fredag i den her uge.
Simon Kollerup (S), 2021-03-03:
Jeg er glad for, at Dansk Folkeparti tilkendegiver, at det er vigtigt at begrænse smitteudviklingen i vores samfund, for jeg tror, vi deler oplevelsen af, at det jo er det, der er forudsætningen for, at vi kan blive ved med at åbne op og ikke skal holde møder om, hvad vi nu skal lukke ned igen.
Lad os lige spole tiden tilbage og huske på, at den indstilling, der kom fra indsatsgruppen, jo i virkeligheden handlede om slet ikke at åbne de butikker over 5.000 m².
Så valgte et flertal i Folketinget at sige, at det vil vi gerne alligevel.
Men for at holde styr på den samlede smitteudvikling, den samlede aktivitet i samfundet, blev det så med nogle ret meget mere skrappe regler om arealmeterkrav og tidsbestilling, og det er simpelt hen et udtryk for, at vi vil bevare epidemikontrollen og holde smitterisikoen så lav, vi kan.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-03-03:
Det, som ministeren lægger op til i sine svar på spørgsmålet, er jo, at man skal inddæmme tingene, og det er jeg helt med på.
Det er jo ikke, fordi vi er uenige i den tilgang til det.
Det, der bare er præmissen her, er jo, at man går ind og kigger på antallet af kvadratmeter pr. kunde og man kigger på antal kunder i den enkelte butik.
De to ting hver for sig giver jo ikke noget billede af, hvor stor en smitterisiko der er.
Det er først, når man lægger de to ting sammen – antallet af kunder og antallet af kvadratmeter – at man kan måle, hvor stor risikoen er.
Derfor er det jo, at vi i Dansk Folkeparti undrer os over, at man ikke har lavet en model, hvor man er gået ud fra, hvor mange kvadratmeter der skal til pr. kunde.
Har man mange kvadratmeter i en butik, så kan der være mange kunder.
Har man få kvadratmeter, kan der være færre kunder.
Simon Kollerup (S), 2021-03-03:
Men der er ingen tvivl om, at hvis man gjorde det, ville man også lukke mange flere mennesker ind i de meget store butikker på samme tid, og så er det jo bare, at vi skal kigge hinanden i øjnene og spørge, om vi så tror, at der vil være den samme epidemikontrol, den samme styr på udviklingen af smitten.
Det handler om, hvad det er for en aktivitetsvolumen, vi åbner op for, når vi genåbner samfundet.
Jeg vil bare sige: Jeg tror da ikke, at der er nogen af os, der tænker, at det her skal være en evigt varende restriktion på 250 m 2 .
Det håber vi da vi kan lempe hen ad vejen, men det forudsætter, at vi bliver ved med at have styr på epidemien og alle de varianter, der er i omløb lige for tiden.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-03-03:
Men hvis man tager udgangspunkt i virkelighedens verden, kan man jo se, at i f.eks. Elgiganten med deres typiske butikker, som er under 5.000 m², må man jo være rigtig mange kunder i forhold til antallet af kvadratmeter.
Der er det jo 20 m² pr. kunde, man går ud fra.
Men hvis man så har en butik, der er 5.001 m² – det kunne f.eks. være en BAUHAUS, hvor der også kommer kunder ind og skal købe varer – skal der så være 250 m² pr. kunde.
Kan ministeren tydeliggøre over for mig, hvordan det er, at smitterisikoen bliver mangedoblet i BAUHAUS frem for i Elgiganten, siden man har vedtaget de her absurde, mærkelige regler?
Simon Kollerup (S), 2021-03-03:
Jeg tror, det bare er sådan i den her fase, vi er i nu, hvor vi genåbner, at vi vil være nødt til at sætte nogle grænser nogle steder, og det, vi fik anbefalet fra indsatsgruppen, var, at butikker op til 5.000 m² godt kunne åbne under nogle særlige restriktioner.
Så valgte et flertal i Folketinget at sige, at man gerne vil åbne dem over 5.000 m², og for at gøre det på en sundhedsmæssigt forsvarlig måde, hvor det ikke bidrager til yderligere smitteudvikling, så blev det så under nogle særligt skærpede restriktioner.
Der er da ingen af os, der tror eller håber, at det varer ved for evigt.
Vi håber da, at det kan lempes hen ad vejen, og det er jo derfor, vi håber – og så kan man håbe mange forskellige steder – at det, vi har gjort nu, holder epidemien under kontrol, så vi kan fortsætte genåbning efter genåbning.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-03-03:
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt, at de danske krav og restriktioner for rejsende til og fra Bornholm ikke er sammenfaldende med de restriktioner, som den danske regering har forhandlet sig frem til med den svenske regering?
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-03:
Først og fremmest mange tak for spørgsmålet.
Jeg skal for en god ordens skyld sige – det har jeg også tidligere nævnt i forbindelse med min besvarelse af § 20-spørgsmål S 237, som også er stillet af hr. Peter Juel-Jensen – at hverken jeg eller den danske regering har forhandlet en aftale med den svenske regering.
Men det skal ikke ændre ved, at jeg sådan set godt forstår det, hr. Peter Juel-Jensen spørger til.
Det er jo den svenske Rigsdag, der vedtager de svenske love, og Folketinget, der vedtager de danske love.
Den bekendtgørelse om testkrav, som er udstedt om rejser til og fra Bornholm, er udstedt i medfør af epidemiloven, og jeg er helt opmærksom på, at man selvfølgelig også skal iagttage de svenske restriktioner i den sammenhæng, når man rejser via Sverige til eller fra Bornholm.
Eftersom den danske regering ikke har indflydelse på de svenske restriktioner, vil det være uhensigtsmæssigt, hvis den danske regering alene lod de danske restriktioner afhænge af de restriktioner, som den svenske regering måtte beslutte at indføre.
Det ville jo give en forskellighed i, hvordan man så ville gøre her i forhold til i den øvrige del af Danmark.
Derfor vil udarbejdelsen af de danske testkrav ved rejser til og fra Bornholm tage udgangspunkt i det, som gælder i øvrigt i det danske samfund.
Det er der, hvor forskellen så kan opstå.
Og jeg er opmærksom på, at der bl.a. er noget med alderskrav; der er spørgsmålet omkring, hvor lang tid før testen skal tages, og sådan noget.
Der er altså lidt forskel mellem de danske og de svenske krav – det medgiver jeg gerne – men det ville også være underligt, hvis vi skulle have nogle andre regler, der gælder for rejser til og fra Bornholm, end dem, der gælder for det øvrige danske samfund.
Det følger altså af epidemiloven, og det er bl.a. det her med de 72 timer.
Jeg vil godt starte med at sige, at jeg ikke helt oplever det sådan, at jeg i nogle måneder har stået og prøvet at tage æren for noget, der vedrører Bornholm.
Jeg har forsøgt at gøre, hvad jeg kunne, for at få ørenlyd i Sverige og hos den svenske regering og har også oplevet, at der helt naturligt er blevet stillet rigtig mange kritiske spørgsmål undervejs om det.
Det er i hvert fald den oplevelse, jeg har haft af det.
I forhold til situationen omkring busserne er det jo så heldigt, at vores transportører også er rigtig gode til at informere kunderne om de retningslinjer, der gælder.
Jeg har også en forventning om, at det også gælder for busoperatørerne, altså at de vil gøre alt, hvad de kan, for at tilsikre, at kunderne ved, hvilke regler der gælder.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-03-03:
Jeg er selvfølgelig ked af at skulle være så bundløst og hudløst ærlig over for ministeren, for jeg kender også ministeren godt nok til at vide, at ministeren i hvert fald ikke pynter sig med lånte fjer, og der ligger selvfølgelig noget rugbrødsarbejde bag det der.
Men der er mange andre, der har været ude at tage æren for noget, som man måske ikke har lod og del i.
Men vi har bare en udfordring, for vi skulle gerne derhen, hvor ingen kommer til at strande – hvor ingen kommer til at strande.
Nu var Venstre ikke med i den sidste åbning her, desværre; vi blev bedt om at forlade de forhandlinger.
Men fremadrettet, når vi skal åbne næste gang, er det jo også vigtigt for de bornholmske arbejdspladser og den bornholmske turisme, at der er klare og entydige krav og restriktioner, som er nemme at kommunikere.
Hvordan løser vi det i fællesskab?
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-03:
Jamen det er jeg enig i – at det skal være så nemt forståeligt som muligt.
Og jeg er jo faktisk lidt begejstret over, at det på en eller anden måde ad skæbnens omveje er lykkedes, sådan at det, som har været til rigtig stor ugunst igennem længere tid og har været rigtig bøvlet for bornholmere og andre, der skulle rejse til og fra Bornholm, gør – fordi Bornholm har så lavt et smittetryk, som man har nu – at så er verden i virkeligheden vendt lidt på hovedet.
Det er næsten en sådan positiv udgave af Omvendtslev, hvor Bornholm nu er blevet vores ledestjerne og forbillede – der, hvor vi prøver alle de ting af, som vi andre håber på.
Vi skuer alle til klippeøen og håber på, at vi også i resten af Danmark kan komme til frisøren på et tidspunkt.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-03-03:
Jeg kan jo se på ministerens hår og mit eget, at vi ikke har været til frisøren endnu, men vi har en fin hårpragt.
Men minister, hvis vi, næste gang vi skal åbne, så skal have Bornholm på omgangshøjde og sikre, at det bliver nemt at komme til og fra øen, også når det kommer til restriktionerne, så skal vi vel medtænke og måske også inddrage svenskerne, i forhold til at de har en større forståelse for, at de danske og de svenske restriktioner bliver fastlagt i samarbejde, således at det bliver nemt at rejse i transit, eller nemmere .
Er ministeren en gang imellem i dialog for at udfordre svenskerne på de her restriktioner?
Det bedste havde været, at de helt faldt fra, men er der stadig væk en dialog mellem ministerens ministerium og den svenske Rigsdag for netop at sikre, at man kan komme i transit?
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-03:
For det, vi har måttet sande, er, at der ikke er et klart defineret beredskab i forhold til hvad vi så gør.
Jeg tror også, det vil være klogt, at vi så tager det den dag, hvor corona er overstået og vi så også fysisk kan sidde sammen ved et bord.
Men kan vi gøre noget for at gøre det lettere, vil vi selvfølgelig gøre det.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-03-03:
Overvejer regeringen at forlænge ordningen med de sociale rabatter for indenrigsflyrejsende året ud?
Når jeg stiller spørgsmålet, er det også, fordi jeg faktisk synes, at det er fremgået, at der er rigtig mange, der har taget æren for, at man nu sammen med Rigsdagen i Sverige har aftalt de muligheder for at rejse igennem Sverige i transit.
Man plejer at sige, at en sejr har mange fædre, men at et nederlag har ingen.
Så der var rigtig mange, der var ude at tage æren for, at man nu virkelig havde sat tommelskruerne på over for svenskerne.
Derfor gik jeg ud fra, at man selvfølgelig havde være i en forhandling eller i hvert fald i en dialog med dem, men det kan jeg så forstå ikke har været tilfældet.
Det har ene og alene været den svenske regering, der har sat præmisserne.
Når jeg stiller spørgsmålet, er det, fordi man faktisk godt kan komme ud for den situation, at man kan komme igennem Sverige, men så senere blive afvist, hvis man prøver på at hoppe på Bornholmslinjen i Ystad.
Det kan ske, hvis man f.eks. er under 18 år.
Hvis man nu er 17 år, kan man godt stige ind i en bus i København og komme hele vejen ind i Sverige og igennem Sverige, men når man så skal på færgen i Ystad, skal man kunne vise, at man er over 18 år.
Det kan man så ikke, hvis man er 17 år.
Så man kan risikere at strande i Ystad.
Hvad skal vi gøre i sådan et tilfælde, minister?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-03-03:
Tak for det, og tak for ordførerindlægget.
Er hr. Karsten Hønge enig i, at hvis man gennemfører den politik, som Socialistisk Folkeparti sammen med Enhedslisten og Radikale her forsøger at få igennem Folketinget i forhold til børnene, vil det med al sandsynlighed betyde, at en stor del af børnenes forældre også kommer til Danmark?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-03-04:
Enhedslisten støtter lovforslaget.
Det her lovforslag vil jo aflaste de internater, som i øjeblikket skal beholde katte i tre døgn, før de kan give dem et nyt hjem.
Loven ændrer ikke noget for de katte, som er øremærket, og jeg synes, at det ville være rigtig vigtigt - hvis der er nogen, der lytter til den her debat, eller ser den omtalt – at de kommer frem til at få øremærket deres kat, så de har bedre mulighed for at få katten tilbage, hvis den løber væk.
Jeg synes, at det er rigtig vigtigt her at påpege, at vi har organisationer, som arbejder for bedre vilkår for vores husdyr, og de organisationer, der har engageret sig i kattes vilkår, har virkelig gjort et godt stykke arbejde.
Jeg håber, at de også vil blande sig, når det er sådan, at vi skal evaluere loven om godt 2 år, og at de så også der vil være med til at påvirke os.
For det er jo sådan med love, at man ikke kan sige, at de er hundrede procent rigtige, og jeg kan godt se fordele i, at vi kommer frem til, at der skal være obligatorisk mærkning af katte, og at man dermed opnår, hvad skal man sige, et måske lidt større engagement omkring at have et husdyr.
Så Enhedslisten støtter lovforslaget, og vi ser frem til den her evaluering om 2 år.
Og så synes jeg, at der skal lyde en sidste opfordring til folk, der har kat, om at få den øremærket.
Per Larsen (KF), 2021-03-04:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne indledningsvis sige, at vi i Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Det er jo afbureaukratiserende og mere administrativt let at have med at gøre, så vi synes, at det er rigtig fornuftigt, at man laver den her mere smidige måde at håndtere det på.
Nogle har en kat som kæledyr – det har de fleste.
Og så er der også den store fordel ved katte, at de godt kan lide at spise mus.
Ude på landet er katten et nyttedyr, forstået på den måde, at den holder musebestanden nede, og det er rigtig nyttigt og givtigt på mange måder, at musebestanden bliver holdt nede.
Der findes masser af katte ude på landet, som har et rigtig godt liv, som trives i flokken, og som fodres og plejes og på alle måder har det rigtig godt, men som har den der primære funktion at holde musebestanden nede.
Hvis man forestiller sig, at der på store landbrugsejendomme er en håndfuld katte eller to, så er det jo også en anselig omkostning at skulle have dem mærket og registreret.
Lad os nu se på det, når den her lov engang skal evalueres, altså hvordan vi kommer om ved det.
Men jeg synes, det ville være en stor byrde, hvis det var sådan, at man skulle til at registrere alle de der katte, som jo typisk bliver på den ejendom, hvor de nu er og har det godt, og hvor de ikke render nogen steder og aldrig havner på et internat.
Anders Kronborg (S), 2021-03-04:
Jeg synes jo, det er en interessant betragtning, ordføreren har, og jeg synes også, at den tale, ordføreren holder her, er lidt kontrastfyldt i forhold til den tale, vi hørte fra Enhedslistens ordfører, som fra talerstolen opfordrede ejere af katte til at få mærket deres katte.
Ordføreren for Det Konservative Folkeparti kalder det en stor byrde, hvis man på landet, sådan forstår jeg det i hvert fald, skal til at mærke sine katte.
Jeg står her med priserne for mærkning.
Hvis man ønsker at mærke sine katte og f.eks. vælger en chipmærkning, koster det mellem 300 kr. og 450 kr., og hvis man i stedet for vælger en øretatovering, koster det mellem 400 kr. og 700 kr.
Og uanset om det er en kat, der befinder sig i en lade i en flok, synes jeg sådan set, at opfordringen fra Enhedslisten er meget værdifuld, for hvis en kat løber væk, vil den jo også gerne tilbage til sin flok.
Så jeg vil gerne høre ordføreren, om ordføreren mener, at de priser, jeg læste op, vil være en stor byrde.
Per Larsen (KF), 2021-03-04:
Ja, det var det, jeg gav udtryk for, altså at det var en byrde, og det synes jeg også det er.
Hvis det er sådan, at man har en landbrugsejendom, hvor der et stort kattehold – det kan være 5, 10, 15 stykker for den sags skyld – så synes jeg, det er en byrde, hvis det er sådan, at man hele tiden skal sikre sig, at de er mærkede og registreret i Katteregisteret, og jeg synes måske ikke, at nødvendigheden er så stor.
Anders Kronborg (S), 2021-03-04:
Intentionen er jo klart den, at man ønsker flere mærkede katte i Danmark, og det er det, vi opfordrer til med den her incitamentsordning.
Jeg anerkender fuldt ud, at man med den her ordning kan lade være med at mærke sine katte, det kan man i øvrigt også, selv om vi har en obligatorisk ordning, for udfordringen er, hvordan det skal håndhæves.
Men jeg vil så spørge på en anden måde.
Har jeg forstået ordføreren på den måde, at ordføreren ikke er enig i den opfordring, som Enhedslistens ordfører kom med, nemlig at dem, der ejer kattene, skal skynde sig at få dem registreret, eller hvordan?
Per Larsen (KF), 2021-03-04:
Altså, det er da ganske hensigtsmæssigt, hvis det er sådan, at man har en kat, og man bor i et bynært område, hvor kattene kan gå rundt til naboer og andre steder, at kattene så er mærkede, helt klart, fordi det letter jo den der byrde i forhold til myndighedshåndhævelse.
Men ude på en landbrugsejendom, hvor der er et større kattehold, som lever i en flok, synes jeg simpelt hen ikke, at det er nogen god idé at begynde at kræve, at de katte skal mærkes, for jeg er overbevist om, at det ikke er der, problemet er.
Det er internaterne, der har problemet, hvor det typisk er bykatte, som på en eller anden måde måske forvilder sig for langt fra der, hvor de bor, og som så bliver optaget, fordi der er nogen, der får ondt af dem, når de står og ser sultne ud.
Så har man lige pludselig problemet.
Det foregår ikke ude på f.eks. en landbrugsejendom.
Carl Valentin (SF), 2021-03-04:
Tak til ministeren for talen.
Jeg synes, der var mange gode pointer, og jeg er også rigtig glad for, at vi nu behandler det her lovforslag, som jeg bestemt synes er et skridt i den rigtige retning.
Vi har den her evaluering om 2 år, som ministeren også nævner.
Det synes jeg er rigtig vigtigt, og jeg ved, at man også har gjort det for at imødekomme nogle af de organisationer og nogle af os, der måske ikke synes, at man går helt langt nok i forhold til det her.
Jeg vil bare lige høre, om ministeren så også i dag er klar til at love, at hvis lovgivningen så ikke har den ønskede effekt, så kommer man også med flere initiativer, der skal sikre de målsætninger, vi har her, så vi ikke bare om 2 år snakker lidt om, hvordan det er gået, men at vi også er klar til at handle, altså hvis lovgivningen ikke har den ønskede effekt.
Rasmus Prehn (S), 2021-03-04:
Og hvis der er områder, hvor vi kan gøre noget for at fremme dyrevelfærden, så vil jeg sige: Gerne for mig.
Det er derfor, vi arbejder med det her.
Jeg synes dog også, at man skal tage de overvejelser, der er, med i betragtning.
Hr. Per Larsen fra Det Konservative Folkeparti beskriver bl.a., hvordan katten er et nyttedyr ude på landet, og at der kan være gårdejere, der har måske 20 katte.
Der skal man jo så kigge ind i: Er det nødvendigvis en rimelig byrde at give dem?
Derfor skal vi drøfte det her til bunds, inden vi gør et eller andet, og derfor kan jeg godt lide det, der ligger i det her lovforslag, nemlig at vi starter på den her måde, så evaluerer vi og kigger på, hvad erfaringerne er, og så laver vi eventuelle ændringer.
Carl Valentin (SF), 2021-03-04:
Tak for det.
Det synes jeg er en rigtig god tilgang.
Jeg er meget enig, og jeg er glad for, at man også siger meget klart, at hele meningen med evalueringen er, at man vil tage yderligere initiativer, hvis det her lovforslag ikke gør som ønsket – så tak for det.
Rasmus Prehn (S), 2021-03-04:
Det er vi enige om, og jeg synes, det er i den ånd, at det her lovforslag er fremsat, og det er den måde, jeg håber på at vi her i Folketinget kan samarbejde om bedre dyrevelfærd fremadrettet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-04:
Det er sådan lidt i samme boldgade.
Altså, en evaluering er altid vældig god.
Jeg må jo bare sige, at der er meget stor forskel på de her vilde katte.
Og det er bare for at cementere det, men der er efter min mening kun en eneste ting at gøre, når vi evaluerer det, og hvis det viser sig – og det kan jeg godt have en stor skepsis i forhold til – at det ikke batter nok, og det er en obligatorisk ordning.
Det bliver jeg bare nødt til at sige her under behandlingen af det her, altså at det er vejen frem, og at det er det, jeg forventer.
For det vil jeg selvfølgelig slå op på om 2 år og sige, at der bliver I endnu en gang nødt til at give Dansk Folkeparti ret, sådan som Socialdemokratiet har gjort i så mange andre sager.
Så lad os nu se, hvordan det går.
Men som jeg også sagde, er det her et skridt på vejen, og det er en begyndelse, og det er godt, at vi får debatten, også på internaterne rundtomkring i Danmark.
Så det er fint nok.