runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2024-12-05:
Men jeg er bare nødt til så at anfægte, at det nærmest virker som sådan et overgreb fra staten ned over kommunerne i forhold til den kommunale handlepligt.
Altså, der er jo masser af ting, også på miljøområdet, strandbeskyttelse og alle mulige andre ting, hvor der er nationalt fastsatte rammer for at skabe ensartede vilkår, som gør, at det handler man så inden for blandt kommunerne.
Så anerkender jeg, at det er fair nok, at man har en politisk uenighed om det her, men jeg vil bare gerne sige, at sådan som jeg læser mig ned i det, og med det, jeg læser min forgænger har stået her på talerstolen og kundgjort over for Folketinget tilbage i både 2020 og 2021, er det billede af, at der ikke er nogen handlemuligheder, jo ikke rigtigt.
Zenia Stampe (RV), 2024-12-05:
Der er jo ikke tale om, at vi giver det frit til kommunerne, og at der så kan sidde en eller anden svineglad kommune og sige, at det er lige meget med de her krav.
Det, der er praksis i dag, er, at kommunerne kigger på minimumskravene, og hvis en ansøger lever op til dem, er det ikke kommunernes læsning af loven, at de må give afslag.
Så er det lige meget, at der skal kører grisebiler rundt på skoleveje, eller at naboerne er udsat for lugtgener.
Der er også noget andet interessant ved de minimumskrav, som man kunne kigge på, nemlig at folk, der bor i landdistrikter, er dårligere stillet end folk, der bor i et industriområde.
Det er sådan, det er.
For de må ligesom leve med det.
Det er jo den virkelighed, der er for folk i hvert fald ude i mit valgområde.
Nu nævnte jeg Holbæk og Næstved, og der har også været en sag i Kalundborg.
Det er derfor, borgerne, altså dem, som ikke lige er bønder, siger: Kan I ikke give os en bedre beskyttelse?
for lige nu siger landmændene bare, at de har retskrav på det, hvis de overholder de der i forvejen ret lempelige minimumskrav.
Det er jo også interessant, at dem, der ejer de her fabrikker, sjældent bor der, hvor fabrikkerne er.
Det provokerer mig faktisk en lillebitte smule at høre det, hvis det er det, ministeren får at vide, for det her er jo en føljeton, der har varet mange år, som ministeren også selv henviser til.
Jeg har haft en ret tæt dialog med politikere og borgere i Næstved Kommune og Holbæk Kommune, og det er to socialdemokratiske kommuner.
Man har der helt klart opfattelsen af, at man ikke har hjemmel i tilstrækkelig grad til at kunne planlægge selv.
Hvis ministeren mener, at der er mulighed for det, så vil jeg i hvert fald spørge: Vil ministeren så i dag love os at sende en vejledning ud til kommunerne om, hvordan man så bruger det her råderum?
For tilbagemeldingen til os er, at der sidder et embedsværk og siger: Vi kan ikke sige nej, og vi tør ikke løbe ind i en eller anden sag her.
Så hvis ministeren mener, at der er råderum, vil ministeren så være med til at gøre det helt tydeligt over for kommunalpolitikerne og ikke mindst i de kommuner, der er styret af socialdemokrater, at der faktisk er en mulighed?
Jeppe Bruus (S), 2024-12-05:
Da man behandlede det senest, da fru Lea Wermelin var miljøminister tilbage i 2020-21, skærpede man faktisk vejledningen fra Miljøstyrelsen til kommunerne, så vidt jeg er orienteret, for at gøre opmærksom på de muligheder, som kommunerne har.
Men det er klart, at man jo skal kunne læse og anvende den vejledning, og det, jeg får oplyst her, er, at den altså blev skærpet dengang.
Og giver det anledning til at kigge på den en gang til, gør jeg selvfølgelig gerne det.
Zenia Stampe (RV), 2024-12-05:
Ja, for jeg kan bare sige, at den netop blev skærpet på grund af mange møder med ministeren, også her i salen, beslutningsforslag osv.
Men tilbagemeldingen fra de lokale var, at det ikke ændrede noget.
De projekter, jeg sad og var inde over og snakkede med borgere og borgerforeninger om, gjorde det ikke nogen forskel for.
Selv om beslutningsforslaget næppe bliver vedtaget, kunne det jo være, at den her behandling kunne sætte gang i en ny dialog om, hvordan vi skal arbejde med den kommunikation og gøre handlerummet mere tydeligt.
Jeppe Bruus (S), 2024-12-05:
Det er jeg selvfølgelig klar til, og det synes jeg altid man skal være klar til, og hvis det er oplevelsen, og det betvivler jeg bestemt ikke, når fru Zenia Stampe siger det.
Og hvis der er usikkerhed omkring, hvad mulighederne er, og hvordan det bliver implementeret,
så inviterer jeg meget gerne til en dialog omkring det.
Så det synes jeg da vi skal gøre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-12-05:
Der er jo en vis kommunal frihed, når det gælder om at vedtage lokalplaner, der muliggør byggeri, og det er jo derfor, at der er nogle byer, hvor man har højhuse, og andre steder, hvor man ikke har, og det er da noget, det enkelte byråd selv må bestemme.
Derfor synes jeg også, det er helt naturligt, at et byråd kan sige: Vi har tilstrækkeligt med grise.
Vi skal ikke have flere grise.
I Middelfart har man sådan set sagt nej til en husdyrudvidelse, og hvad er der så sket?
Ja, det har Landbrug & Fødevarer så anket til Miljø- og Fødevareklagenævnet.
Det bliver spændende at se, om den sag medfører, at der er en eller anden mulighed for kommunerne, for det, som jeg lytter mig til, er, at kommunerne ikke mener, at de på et lovligt grundlag kan sige nej.
Hvis den her debat igen – og vi fremsætter altså forslaget, fordi der er et problem ude i kommunerne – kan medføre, at vi får præciseret, at kommunerne har flere muligheder, end jeg og de kommuner har opfattet der er, er det rigtig fint.
Men jeg kan altså ikke se, at det lige er den grønne trepart, der redder det her.
Men lad os da få præciseret, hvad det er, kommunerne har mulighed for, via den udvalgsbehandling og få set på sagen fra Middelfart.
Er der huller i det her, vil vi meget gerne have præciseret, at der sådan set er muligheder.
Ida Auken (S), 2024-12-05:
Det er jo sådan set noget, vi er helt enige i.
Det er jo vores egen borgmester fra Socialdemokratiet, der er optaget af at sikre en god balance mellem natur og ny byudvikling i et nyt område, som har valgt ud fra den nuværende lovgivning faktisk at give et afslag.
Det kunne jo tyde på, at man faktisk godt kan.
Og når vi ikke kender afgørelsen endnu, er det måske også lidt præmaturt at begynde at lave loven om.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-12-05:
Jeg synes, det er helt fair, hvis kommunerne tager hensyn til andet end flest mulige grise i deres kommune.
Der ligger en ansøgning, som vedrører forhold ude i Vestjylland.
Der ligger der et ostelager, som laver Vesterhavsost med en god smag, som bliver bedre af, at den ligger og modner tæt på Vesterhavet.
Hvad bliver det, hvis den svineudvidelse bliver tilladt derude?
Er det så en gylleost, de skal ud på markedet med?
Jeg synes, der kan være nogle lokale hensyn, hvor man vægter natur, turisme og anden fødevareproduktion højere end flest mulige grise.
Kan ordføreren ikke se det?
Ida Auken (S), 2024-12-05:
Jo, det kan jeg sagtens se.
Det er derfor, vi har nogle regler om lugtgener, om støj, og om mange andre ting, som gør, at kommunerne både kan give tilsagn og afslag.
Men kan ordføreren for Enhedslisten ikke se, at hvis man lægger det ud til kommunerne, kan vi risikere, at der er en masse kommuner, der bare giver en masse af tilladelser til husdyrudvidelser?
Det vil også gå ud over nogle naboer.
Hvis Enhedslisten får sin vilje i den her sag, er det nødvendigvis ikke sådan, at det så vil betyde færre svin.
Det kan også betyde flere.
Socialdemokratiet har været med til at rydde op i den såkaldte matrikelfinte, hvor nogle faktisk lavede to matrikler på det samme brug, og jeg tror, det har været en af de rigtig store udfordringer for naboerne, at nogle valgte at gøre det.
Det har vi faktisk ryddet op i, for det er jo ikke meningen.
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-06:
Men det, der er farligt, er jo netop, hvis vi turnerer rundt med en fortælling, også til danskerne, om, at her går det meget godt, så vi behøver ikke gøre mere.
Jeg noterer mig, at ordføreren siger, at vi bevæger os i den rigtige retning.
Det er jo faktisk ikke rigtigt.
Vi er ikke på vej til at udfase biomasse.
Vi har lige vedtaget en grøn treparts-aftale, som vil fastholde, om ikke styrke, behovet for import af proteinfoder.
Det går ikke i den rigtige retning, og det er jo derfor, vi har fremsat det her beslutningsforslag.
Det er, fordi vi godt kunne tænke os en strategi for, hvordan vi bliver et grønt foregangsland.
Vi har i dag en global afrapportering, der lidt sådan prosaagtigt ser på, hvad vi har gjort.
Hvorfor får vi ikke et mere politisk dokument med nogle klare mål, som vi kan arbejde os hen imod, sådan som ordføreren netop også siger?
Vi skal bevæge os i den rigtige retning, og det er jo ikke det, vi gør i dag.
Hele pointen med den debat, vi prøver at rejse i dag, og det forslag, vi har fremsat, er, at bare fordi man bliver ved med at sige, at man er et grønt foregangsland, betyder det ikke, at det er rigtigt.
Jeg savner også, at ordføreren, ligesom jeg efterlyste hos ministeren, går ned i substansen.
Mener ordføreren, at man kan kalde Danmark et grønt foregangsland, når vi har et af verdens højeste CO 2 -aftryk?
Vi er den befolkning i verden, der spiser mest kød.
Vi importerer biomasse og bruger sundt og rask træ til afbrænding.
Vi importerer dyrefoder, og det sker på bekostning af skove andre steder i verden.
Hvordan kan det være lig med at være et grønt foregangsland i praksis?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jesper Petersen (S), 2024-12-06:
Det er vel bl.a., fordi man i Danmark og i kraft af godt politisk samarbejde her er i stand til at rykke sig i retninger væk fra de ting, som fru Leila Stockmarr beskriver her.
Det er jo det, der sker i de her år.
Nu bliver der henvist til det seneste COP-møde, hvor Danmark igen fik den bedste bedømmelse, der kunne gives af landene i den opgørelse, der bliver foretaget.
I lighed med ministeren synes jeg, at hvis man kigger på andre højtudviklede lande, opnår vi i Danmark faktisk temmelig meget med vores klimapolitik, og vi anerkendes også for det.
Jeg er med på, at vi fortsat har udfordringer, og at vi i forhold til vores aftryk på verden forbruger meget som danskere i vores samfund.
Det er jeg enig i.
Men jeg synes omvendt ikke, at der er grund til at tale ned, hvor meget vi faktisk opnår.
Det handler ligesom om også at underbygge en selvtillid hos danskere, i forhold til at det her faktisk godt kan lade sig gøre.
I stedet for at underbygge sådan en apati og sige, at det hele bare er ad Pommern til, kan man faktisk også understøtte danskernes fornemmelse af, at vi rykker i den rigtige retning, og vi skal endnu mere.
Torsten Gejl (ALT), 2024-12-06:
Nej, nogle af de initiativer er jo gode, men vi giver Enhedslisten ret i, at den samlede retning ikke er god nok.
Vi får hele tiden at vide, at vi er foran, og at vi er pionerer, f.eks. i forhold til den grønne trepart.
Her får vi hele tiden at vide, at det er det første land i verden, der har sat en CO 2 -afgift på landbruget – det er det første land i verden.
Man glemmer bare i samme sætning at sige: Men det er også det land i verden, der producerer mest kød pr. indbygger, så det manglede da bare.
Så vi bryster os ligesom af nogle ting, som burde være totale selvfølgeligheder, og lægger det til grund for, at vi skulle være en grøn pioner.
Kan ordføreren ikke godt forstå, at det er vi i hvert fald nogle, der ikke er enige i?
Jesper Petersen (S), 2024-12-06:
Til at starte med vil jeg sige, at jeg synes, der er meget stor forskel på det, hr. Torsten Gejl siger nu, hvor han siger, at det ikke er godt nok, at retningen ikke er god nok, eller at der skal ske noget mere, og så på det, fru Leila Stockmarr sagde for et øjeblik siden om, at det simpelt hen ikke gik i den rigtige retning i Danmark.
Jeg vil også sige, at hvis man ser på, hvor svær opgaven er med også at omstille landbruget, også med de store investeringer, der ligger, den eksport, vi har, hele den historie, vi har, og den måde, vi bruger vores areal på i dag, så er det jo rigtigt, at man kan sige, at vi så har en ekstra forpligtelse som land til faktisk at gøre det.
Det synes jeg er rigtigt.
Men at det er en total selvfølgelighed, at man kan det, synes jeg man skal spørge andre europæiske landbrugsproducerende lande om, altså om de synes, det er en total selvfølgelighed, at man kan pålægge en CO 2 -afgift og sige, at vi skal rejse 250.000 ha skov i stedet for at dyrke det, og så ikke se, at der holder traktorer herude, og at der er høtyve, fakler og massive protester, for det er jo det, der risikerer at være virkeligheden.
Vi har kunnet noget andet i Danmark, og det synes jeg godt vi kan være stolte af.
Torsten Gejl (ALT), 2024-12-06:
Som personer forbruger vi cirka tre gange mere CO 2 end en inder.
Er det så Indien, der er et grønt foregangsland, eller er det os, som forbruger tre gange mere og udleder tre gange mere CO 2 end en inder?
Jesper Petersen (S), 2024-12-06:
Jeg synes jo, at det er helt på sin plads at rejse de emner, der er i beslutningsforslaget, vi behandler i dag.
Det er alle sammen relevante diskussioner.
Jeg synes også, at det er rigtigt at sige, at vi i forhold til det aftryk, vi sætter på verden, endnu har noget at gøre som land.
Det er nogle af de debatter, som vi måske også kan have i forbindelse med opdateringen af klimamålene næste år.
Men decideret at sige – for nu at bruge det citat fra fru Leila Stockmarr – at det ikke går i den rigtige retning i Danmark, synes jeg simpelt hen er forkert.
I verden er der virkelig meget at være bekymret for, og vi kan også gøre mere i Danmark.
Men er det, at vi opnår vores klimamål, at der bliver mindre forbrug af biomasse, og at vi indgår en grøn trepartsaftale, at gå i den forkerte retning i Danmark?
Jeg synes virkelig, at det er forkert.
Lars Aagaard (M), 2024-12-06:
Vi har ikke en afgift på produktion af grøn el.
Så det er simpelt hen faktuelt forkert.
Vi har en forbrugsafgift på grøn strøm, men den er der jo af en fiskal grund, og det ved spørgeren også godt.
Så der er en ligestilling ovre på produktionssiden.
Biomassen er, jævnfør de globale regler, FN-regler, europæiske regler, at betragte som CO 2 -neutral, og det er det, fordi det er nationalstatens ansvar at sørge for, at forandringen i den bundne mængde CO 2 ude i skov er indrapporteret.
Det synes jeg personligt er et supersundt princip, for hvis vi piller nationalstaternes ansvar ud af at holde styr på, hvor meget biomasse der er gemt i deres territorier, så indfører vi jo saudiske tilstande, hvor man så i givet fald bare vil kunne sælge løs af biomassen uden at have et nationalt ansvar for, hvordan man forvalter sin skov.
Martin Lidegaard (RV), 2024-12-06:
Jeg kan bekræfte hele det historiske forløb, men vi står jo nu i en lidt anden situation, nemlig at en så uforholdsmæssig stor del af vores biomasseforbrug er importeret.
Det vil gøre det lettere at indføre en afgift, f.eks. på den form for biomasse, man bruger i de store kraft-varme-værker over en vis kapacitet.
Der er et eller andet, der generer mig ved, at vi ikke afgiftsbelægger de grønne energiformer på samme måde.
Det ville fremskynde den udvikling, og i dag gør vi det modsatte.
Det vil sige, at vi jo sådan set skævvrider markedet ved at lægge afgifter på grøn el, men vi gør det altså ikke på biomassen.
Jesper Petersen (S), 2024-12-06:
Igen vil jeg sige, at der jo absolut er en relevans i den diskussion.
Jeg er enig i, at vi som land og som borgere med det aftryk, vi sætter i verden, jo forbruger meget.
Vi har et stort træk på verdens ressourcer, og det kan og skal vi gøre bedre.
Det er også det, jeg hører ligger under hr. Torsten Gejls udsagn her.
Men omvendt ville man jo heller ikke, synes jeg, være et foregangsland på den måde, vi gerne vil være det, hvis vi bare sagde, at vi skruer vores produktion eller vores velstand ned med to tredjedele og er på niveau med andre.
Det ville vi jo ikke have befolkningens opbakning til, og vi ville heller ikke vise, at vi er et land, hvor man kan beholde velstand og arbejdspladser, samtidig med at man tager rigtige skridt i den grønne omstilling, som jeg synes vi gør i Danmark.
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-06:
Tak for det.
Jeg glæder mig til, at vi i dag skal snakke om, hvordan vi laver klimapolitik på en mere globalt bæredygtig måde.
Desværre er den ros langtfra berettiget.
For når man ser på helt vitale områder, sakker vi bagud.
Hvis vi skal være tro mod vores egen klimalov, burde vi lytte til vores eget Klimaråd på de fire områder, vi skal tale om i dag: biomasse, naturbeskyttelse, import af proteinbaseret foder og international transport.
Det er ikke nok med ambitiøse mål; vi skal også gå forrest, når det kommer til handling.
Vi har derfor et tungt medansvar for klimakrisen og for at løse den, og det er vi jo alle sammen enige om, i hvert fald på papiret.
Men det er, som om det ikke helt forpligter i praksis at være hele verdens klimaduks, for vi taler alt for ofte om vores globale ansvar som noget, der hører fortiden til.
Vi vil gerne have en klarere plan med klarere mål for, hvordan Danmark kan blive et ægte grønt foregangsland.
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-06:
Tak for det, og tak til ministeren for at aflede fokus og prøve at skabe en front mellem Enhedslisten og Liberal Alliance.
Jeg vil nu prøve at holde mig til beslutningsforslagets substans i stedet for.
Jeg synes ikke, det er klart ud fra ministerens tale, om ministeren anerkender det, som både Enhedslistens beslutningsforslag, men også Klimarådet konkluderer, nemlig at Danmark halter bagefter, når det kommer til at tage globalt klimaansvar.
Det handler om, hvor stor en andel af klodens ressourcer vi lægger beslag på gennem vores klimapolitik.
Der mangler jeg lidt, at ministeren toner rent flag, f.eks. ved at sige: Jo, det er et problem, at vi er blandt verdens største eksportører af biomasse.
Og nu er det jo i den her uge kommet frem, at den biomasse ikke er resttræ.
Når det angår f.eks. Ørsted, er det faktisk helt sunde og raske træer, vi brænder af for at kunne holde varmen.
Jeg savner lidt, at ministeren helt grundlæggende anerkender det problem, der er, nemlig at der er et disconnect mellem, hvad vi siger, og hvad vi gør i forhold til at være et grønt foregangsland.
Lars Aagaard (M), 2024-12-06:
Jamen jeg ser ikke noget disconnect.
Nævn lige et OECD-land, der har en stærkere klimamålsætning, som de når i 2030.
Kunne spørgeren ikke bare lige nævne ét land?
Så siger spørgeren, at det ikke handler om klimabistand.
Det gør det da i høj grad.
Altså, jeg har lige været med til en COP, hvor det handlede om finansiering.
Globalt ansvar handler da i høj grad om, at man bidrager til det, så jeg er da fuldstændig uenig.
Det gør Danmark.
Vi har på toppen af det et myndighedssamarbejde også med en række udviklingslande, der handler om at hjælpe dem med at komme sikkert igennem den grønne omstilling.
Vi er dybt engageret i internationalt klimadiplomati.
Så der er masser af områder, vi er et foregangsland på.
Det er nyt for mig, at Enhedslisten mener, at Danmark er nettoeksportør af biomasse.
Vi er nettoimportør, og det foregår under bæredygtighedskriterierne.
Dem har jeg et meget, meget klart krav til branchen om de skal leve op til.
Vi har sågar for nylig politianmeldt et selskab i energibranchen, fordi Energistyrelsen konstaterede, at de ikke levede op til kravene.
Kravene skal overholdes, og vi har strengere bæredygtighedskrav end andre lande, så også på det område mener jeg vi håndterer udfordringen fuldt ansvarligt.
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-06:
Jeg synes stadig ikke, vi kommer ind til kernen i det her, for når jeg siger »klimabistand«, mener jeg, at det ikke kan kompensere for, at vi ikke gør nok for at reducere vores egne udledninger og reducere vores ressourceforbrug.
Jeg er med på, at det ikke direkte er ministerens ressort, men det er jo en del af grundlaget for Klimarådets anbefalinger.
Anerkender ministeren ikke, at f.eks. i forhold til beskyttelse af vores natur sakker vi bagud og tager ikke også globale ansvar og viser ikke vejen for de lande, der måske har færre ressourcer, ved faktisk at leve op til vores forpligtelser?
Lars Aagaard (M), 2024-12-06:
Spørgeren ved godt, at det følger af normale regler for debatter, at man henviser til den ansvarlige minister.
Det gør jeg så her, og så konstaterer jeg bare, at de partier, der står sammen om at følge op på den grønne trepart, jo har aftalt, at der skal komme den debat i 2025, og at vi skal have defineret, hvad vi mener med de forskellige typer af natur.
Så det arbejde er der jo lavet et spor for.
Enhedslisten valgte så til allersidst i forhandlingsforløbet at stå udenfor, og det er jo jeres valg.
Jeg glæder mig til, at regeringen skal have den drøftelse med aftalepartierne.
Martin Lidegaard (RV), 2024-12-06:
Mange tak.
Jeg står her og bliver helt i tvivl om regeringens politik på biomasse, og det gør jeg, fordi Klimarådet har gjort det meget klart, at det ikke i længden er bæredygtigt, at vi baserer en så stor del af vores energiforbrug på importeret biomasse.
Jeg havde egentlig fået den forståelse, at det var regeringen enig i, altså at vi om 5, 10 år gerne skulle være der, hvor vind og sol udgør en større del af både vores energiproduktion og -forbrug, ligesom Klimarådet og i øvrigt også Energistyrelsen selv har gjort opmærksom på, at biomassen er for billig.
Vi fik aldrig lagt en afgift for biomassen i modsætning til meget af den anden grønne strøm, som jo er afgiftsbelagt.
Jeg troede egentlig, at det var regeringens holdning, at vi havde et fælles mål om, at vi skal bruge mindre biomasse.
Jeg har også lyst til at spørge ministeren om det i dag.
Jeg ved godt, at det er en svær opgave, som den regering, jeg var med i, ikke var i stand til at løse, men jeg troede egentlig, at der var sådan en eller anden fælles konsensus om, at det ville være mest rigtigt at lægge en afgift på biomasse, så man fik parallelitet og et transparent marked og på sigt også mindre brug af biomasse, som Klimarådet og i øvrigt Energistyrelsen selv anbefaler.
Lars Aagaard (M), 2024-12-06:
Bæredygtig biomasse er jo rigtig godt.
Jeg anerkender også, at Klimarådet spiller en rolle.
Klimarådet har så nogle synspunkter på hvor meget biomasse, og som jeg sagde i min indledende tale, er fremskrivningerne nu sådan, at varmesektoren er i gang med at omstille væk fra biomasse.
Vi forventer en halvering af biomasseforbruget frem mod 2035, og det støtter regeringen, og det er vi meget glade for, for det betyder jo så én grøn løsning, som spørgeren jo var med til at sørge for blev anvendelig i Danmark, og spørgerens partis daværende skatteordfører, hr. Morten Østergaard, var jo den minister, der konkluderede, at den afgift, som spørgeren så spørger til, ikke kunne gennemføres, fordi man ikke kunne adskille, hvilken biomasse der skulle omfattes, og hvad der ikke skulle omfattes.
Det vil sige, at man ville ende i den situation, at man så i givet fald ville afgiftspålægge kun det bæredygtige og ikke det andet biomasseforbrug.
Så udsigterne er rigtig gode.
Vi er på vej til at neddrosle vores brug af biomasse, og samtidig har vi jo aftalt sammen, at mængden af skov i Danmark skal øges, og det vil sige, at potentialet for danskproduceret biomasse vil vi så forvente går op.
Mads Olsen (SF), 2024-12-06:
Det, vi mener, er, at vi skal nedtrappe at prioritere vores import af biomasse.
Men jeg tænker da ikke – uden at være ordfører på det område – at vi skal importere det ud i al fremtid.
Det er også derfor, det er lidt uklart, hvornår det her forslag vil sætte en deadline for det.
For er det i år 2070, er det jo en anden diskussion, end hvis det er i 2050 osv.
Det er også den anbefaling, Klimarådet har, så vidt jeg forstår: Man foreslår en nedtrapning og ikke en decideret udfasning, som Enhedslisten skriver i det her beslutningsforslag, i hvert fald som jeg lige læser det og Klimarådets anbefalinger.
Torsten Gejl (ALT), 2024-12-06:
Men det her er jo en invitation til bl.a. SF om at sætte nogle mål på nogle rigtig, rigtig vigtige områder og så sammen drøfte, hvad for nogle årstal vi kan nå det mål i, det mål i og det mål i, ligesom vi gjorde med klimaloven, som jo trods alt har trukket en udvikling.
Så det er sådan en invitation til at komme ind i et lokale, og så kan SF være med til at sige: Det er i det årstal, vi gør det; det er i det årstal, vi gør det; det er sådan her, vi skal finansiere det.