runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-04-12:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne benytte lejligheden til at sige tak for en god debat – det synes jeg nemlig det har været.
Jeg kunne godt ønske mig, at den havde været på andet tidspunkt, hvor vi måske mere frit havde mulighed for at diskutere: Hvordan tænker vi egentlig vi som Folketing skal være arbejdsgiver på den lange bane?
Men det var nu ikke derfor, jeg tog ordet.
Jeg har sådan set bare et kort spørgsmål til Enhedslisten.
Det er nogle fine vedtagelsestekster, der ligger, og de ligger jo tæt op ad hinanden, og så kunne man også godt forestille sig, at Enhedslisten ville stemme for det forslag til vedtagelse, som der måtte ende med at blive flertal for.
Henning Hyllested (EL), 2018-04-12:
Jeg vil sige, at i det forslag til vedtagelse, som er fremsat af et flertal, står der jo ikke noget forkert – det må jeg sige – men det er altså også efter vores mening noget tandløst, for man konstaterer jo bare, at det er, som det er.
Og det formål, vi har haft med debatten her og med vores forslag til vedtagelse, har jo netop været, som jeg sagde lige før, at demontere det våben, som arbejdsgiverne sidder med i de her forhandlinger.
Og det er jo ikke en del af flertallets forslag til vedtagelse.
Men det vil vi prøve at overveje – det vil der sikkert være forskellige opfattelser af i Enhedslisten, skal jeg hilse og sige.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-04-12:
Det anerkender jeg sådan set, og jeg sagde også i min egen ordførertale, at vi ville have stemt for Enhedslistens forslag til vedtagelse, som det ser ud i dag.
Jeg synes bare, der er et rigtig godt fælles signal i alle vedtagelsesteksterne, nemlig at statsministeren har lovet, at konfliktpenge skal bruges til velfærd, hvis man kommer i den situation, at der opstår en konflikt og samfundet sparer penge på det, altså at pengene så skal genbruges til velfærden.
Og det signal kunne jeg godt tænke mig at et samlet Folketing kunne være med til at stemme for.
Henning Hyllested (EL), 2018-04-12:
Ja, og det er et knaldgodt signal at sende, helt klart.
Så det er jo et knaldgodt signal at sende, men det berører bare ikke hele spørgsmålet om indgreb, og at vi får frataget arbejdsgiverne det våben, de har der.
Det berører flertallets forslag til vedtagelse jo ikke, og det er det, vi lige skal vende med os selv.
Magnus Heunicke (S), 2018-04-12:
Tak for det.
Forslaget her omhandler byrådenes og kommunalbestyrelsernes mulighed for at have et emne, som man så vælger at sende til folkeafstemning.
Så kan befolkningen jo tage stilling, og så kan det blive til virkelighed i den kommune.
Den mulighed findes jo som bekendt allerede i dag.
Forskellen er bare, at i dag vil det være vejledende, så når man spørger borgerne, er den folkeafstemning af vejledende karakter.
Forslaget her giver så mulighed for, at det er en bindende folkeafstemning.
Det synes vi fra socialdemokratisk side er helt logisk.
Altså, hvis et flertal i byrådet, borgerrepræsentationen, kommunalbestyrelsen vælger at spørge borgerne, er det også tit logisk, at man så selvfølgelig også, hvis det overhovedet er muligt, vil rette sig efter det resultat, som borgerne giver udtryk for i den folkeafstemning, der afholdes.
Nu afholdes der ikke særlig mange folkeafstemninger i vores kommuner.
Så der afholdes ikke så mange folkeafstemninger i vores kommuner.
Spørgsmålet er, hvor mange gange vi har haft det problem, at et byråd har valgt at spørge borgerne, hvad de syntes om en sag, og borgerne har så givet et svar, som man så har ignoreret, al den stund det ikke har været bindende.
Når vi ikke desto mindre
alligevel siger, at det kan være fint at gøre det som en mulighed, er det for at eliminere enhver tvivl, i forhold til at man selvfølgelig også, hvis man vælger at spørge borgerne i en enkelt sag, hvor man mener, at det vil være det optimale, vil følge det, som borgerne siger, og gøre det bindende.
Det er den rent juridiske ting, som er ændringen her.
Det er en lille teknisk ændring, som i praksis ikke ændrer på tingene, men som i den demokratiske debat formentlig kunne være en lille hjælp, i forhold til at man har den forsikring, at når der er folkeafstemning i kommunerne, overholder byrådene selvfølgelig også resultatet og følger resultatet af den folkeafstemning.
Det kan f.eks. være afgørelser for enkelte juridiske personer osv. – det er jo simpelt hen ikke noget, som overhovedet egner sig til en folkeafstemning i en kommune.
Med de ord vil jeg sige, at vi i Socialdemokratiet kan støtte det her forslag, som jeg altså betragter som en lillebitte ændring, som dog vil gøre det lidt mere klart.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-12:
Lovforslaget bygger jo på Dansk Folkepartis beslutningsforslag, B 102, om folkeafstemning generelt.
Ordføreren var på det tidspunkt temmelig skeptisk over for beslutningsforslaget og dets indhold.
I mellemtiden har Socialdemokratiet så været med til at indgå den aftale, der ligger til grund for nærværende lovforslag om bindende kommunale folkeafstemninger, og ordføreren vil jo så stemme for det ved tredjebehandlingen.
Hvad har bevirket, at socialdemokraterne er gået fra at være skeptiske til nu at være fuldtonede tilhængere af bindende kommunale folkeafstemninger ude i kommunerne?
Magnus Heunicke (S), 2018-04-12:
Det er, fordi det er et direkte forskelligt lovforslag, vi står med her, i forhold til det forslag, som Dansk Folkeparti fremsatte for et år siden.
Det er direkte forskelligt, og som jeg redegjorde for i min ordførertale, har jeg ikke kunnet finde et eneste eksempel på, at et byråd sender et spørgsmål til folkeafstemning og derefter ignorerer resultatet af folkeafstemningen.
Har ordføreren fra Dansk Folkeparti den slags eksempler?
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-12:
Beslutningsforslaget var delt i tre, og den første del handlede om bindende kommunale folkeafstemninger.
Nu står socialdemokraternes ordfører – og det er jeg jo selvfølgelig glad for – og siger, at man er for det.
Derfor er det naturlige spørgsmål: Hvad har bevirket, at socialdemokraterne nu går ind for det?
Der må have været nogle argumenter undervejs, der har gjort, at man er gået fra at være skeptisk til at være tilhænger.
Det er ikke for at hænge ordføreren ud, det er af oprigtig interesse.
Magnus Heunicke (S), 2018-04-12:
Svaret ligger formentlig nok i det spørgsmål, som ordføreren fra Dansk Folkeparti stiller, nemlig når ordføreren siger, at det her var en tredjedel af indholdet i det forslag, man diskuterede for et år siden, hvor vi var imod.
Det, der så er forskellen til det her forslag, er, at de to tredjedele er røget ud af forslaget.
Det, der kun er tilbage her, er den del, der handler om, at det, hvis et flertal vælger at sende spørgsmål til folkeafstemning, så også kan være en bindende folkeafstemning.
Og den del af det er glimrende, for vi har ingen eksempler på, at man ikke følger resultatet af befolkningens afstemning alligevel.
Henning Hyllested (EL), 2018-04-12:
Jeg tillader mig at bruge min mulighed for lige at runde debatten af.
Jeg vil godt sådan lige kommentere nogle af de ting, der har udviklet sig i løbet af debatten.
Men jeg vil også gentage, at formålet med forespørgselsdebatten her var, at vi ville have, at de offentligt ansatte og deres organisationer har vished for, at forhandlingerne rent faktisk er fair, og at den såkaldte danske model rent faktisk fungerer – her forhandler vi, og hvis vi ikke kan blive enige, bliver der mæglet, og hvis det heller ikke kan føre til nogen enighed, er der åbent for konflikt – og at de offentligt ansatte derfor ikke skal opleve, at drejebogen er skrevet, som det jo altså skete i 2013.
Der vil jeg godt kvittere for ministerens meget klare tilkendegivelse af, at der ikke ligger nogen som helst former for aftaler, der er ikke nogen kontakt imellem partierne i Folketinget om et eventuelt kommende indgreb, og så må vi jo bare håbe, at det heller ikke eksisterer i hovedet på ministeren.
For man kan jo nemt få den mistanke, at det meget omfattende lockoutvarsel har været velegnet til at komplicere forhandlingerne og altså også, som jeg sagde i min ordførertale, at bane vejen for et regulært indgreb.
Enhedslistens formål med debatten her og med vores forslag til vedtagelse har jo været, at vi ville undgå politisk indblanding ved rent faktisk at demontere det politiske våben, som et indgreb er, og som den ene part i forhandlingerne – nemlig arbejdsgiverne – sidder inde med, i og med at man både er arbejdsgiver og politiker, og det er et våben, som den anden part – nemlig lønmodtagerne, lønmodtagerorganisationerne – jo ikke har.
Det er jo den kæmpestore forskel og den ulige balance, der er i modellen her, når politikere tyer til at gribe ind i konflikter.
Så har der i løbet af debatten været nogle bemærkninger om, at forespørgselsdebatten her har været malplaceret.
Jeg tror også, at der var et enkelt medlem, der sagde, at det var upassende, og at det jo altså var udtryk for indblanding.
Men debatten her og vores forslag til vedtagelse handler jo netop om, at vi skal skabe rammer for en fair forhandling, fordi de offentligt ansatte ikke i øjeblikket opfatter forhandlingerne som lige og fair, som det ser ud nu.
Og hvis man er i tvivl, kunne man jo f.eks. have deltaget i tirsdags i demonstrationen herovre på Thorvaldsens Plads.
Og det gør de jo ikke, fordi vi jo bl.a. har en Moderniseringsstyrelse – flere ordførere har i dag citeret fra Moderniseringsstyrelsens forskellige rapporter, mål og rammeplaner osv. – der har helt klare politiske mål, og dem har de selvfølgelig med, for dem skal de jo opfylde.
Og dem har de jo selvfølgelig med, når de forhandler.
Men det er helt klart noget, der optager de offentligt ansatte, at de ikke skal udsættes for sådan en omgang en gang til.
Derfor er det ærgerligt, at Folketinget ikke vil skabe disse fair rammer, som vi jo synes det er, for de igangværende forhandlinger ud fra, synes vi, en søgt begrundelse om, at det skulle være indblanding.
Det er det modsatte.
Laura Lindahl (LA), 2018-04-12:
Jeg kan slet ikke stå her og spekulere i, om der har været drøftelser internt i regeringen.
Jeg ville ikke ane noget om det, hvis der havde været det, så det vil jeg simpelt hen ikke kommentere.
Rune Lund (EL), 2018-04-12:
Men hvis der på nuværende tidspunkt har været eller er drøftelser internt i regeringen om betingelserne for et muligt regeringsindgreb, ville det så være fru Laura Lindahls holdning, at det ville være en utidig indblanding i overenskomstforhandlingerne?
Laura Lindahl (LA), 2018-04-12:
Altså, Liberal Alliances holdning er grundlæggende, at vi ikke skal blande os.
Vi stemte imod i 2013, fordi vi mener, at det her skal parterne selv løse.
Det er vores grundlæggende holdning, og det er det, jeg kan sige.
Benny Engelbrecht (S), 2018-04-12:
Jeg vil bare sige tak for især den afsluttende bemærkning om, at man også anerkender det brede forslag til vedtagelse, der ligger.
Nu er jeg godt opmærksom på, at Alternativet så har sit eget forslag til vedtagelse, men har Alternativet gjort sig forestillinger om, hvordan man stiller sig til det brede flertals forslag til vedtagelse, når det måtte komme til afstemning?
Josephine Fock (ALT), 2018-04-12:
Vi har ikke gjort os overvejelser om det endnu, men jeg kan svare ordføreren, hvad jeg vil indstille til min gruppe.
Jeg kan jo nok sådan regne ud, at der ikke bliver flertal for Alternativets forslag.
Grunden til, jeg havde behov for at fremsætte det forslag, er for at signalere, hvad jeg tror rører sig ude blandt de offentligt ansatte.
Jeg vil indstille til min gruppe, at vi bakker op om det flertalsforslag, der ligger, til vedtagelse.
Benny Engelbrecht (S), 2018-04-12:
Det er jo helt fair, at man ikke kan afklare det, førend der har været en drøftelse af det i gruppen, så jeg synes, det er helt i orden at komme med det svar.
Det vil jeg bare anerkende og sige tak for.
Josephine Fock (ALT), 2018-04-12:
Selv tak.
Martin Lidegaard (RV), 2018-04-12:
Der er mange af de betragtninger, som fru Josephine Fock er kommet med, som sådan set også kunne være mine.
Der er ingen tvivl om, at tempoet i den offentlige sektor er gået op.
Der er for meget bureaukrati, der er for meget stress – og unødvendigt bureaukrati og stress – og det synes jeg egentlig der er behov for at vi taler meget mere om.
Og det er jo også en dagsorden, som interesserer mange partier i Folketinget. Når jeg ikke går mere ind i den dagsorden nu, er det, fordi dagens forespørgsel jo primært er rejst i forhold til de igangværende overenskomstforhandlinger, og der er Det Radikale Venstres holdning, på linje med mange andre partiers, at vi selvfølgelig inderligt håber, at der kommer et forlig.
En af forudsætningerne for, at det forlig skal komme, er jo nok, at vi ikke blander os for meget i det, og derfor vil jeg sige, at vi er medforslagsstillere til den tekst, som et bredt flertal står bag.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at Det Radikale Venstres bidrag til den tekst er forslaget om at tilføje den sidste linje, nemlig om, at hvis det skulle komme til en lockoutsituation, vil de sparede lønudgifter for statens vedkommende skulle anvendes til velfærd.
Vi er glade for, at den sætning er kommet med, sådan at det nu er en garanti og ikke bare en hensigtserklæring fra regeringens side, og jeg kan sige, at det også er noget, som radikale byrødder arbejder på på det kommunale område rundtomkring i landet, og det er helt fair.
Men lad os håbe, at det ikke kommer dertil, og lad os håbe, at vi kan få det forlig, som de offentligt ansatte har fortjent, og belønne deres enorme indsats, som de danske borgere har fortjent, som bruger de danske velfærdsydelser hver dag, og selvfølgelig også de offentlige arbejdsgivere.
Rune Lund (EL), 2018-04-12:
Nu refererede hr. Martin Lidegaard til fru Josephine Focks ordførertale, som jeg også synes var god og havde mange kloge betragtninger.
Men en central pointe i fru Josephine Focks ordførertale var jo emnet omkring den stigende politisering af overenskomstforhandlingerne på det offentlige område.
Den analyse, som blev fremført af ordføreren for Alternativet, er det en, som hr. Martin Lidegaard er enig i?
Og hvis hr. Martin Lidegaard ikke er enig, kan hr. Martin Lidegaard så præcisere, hvor hr. Martin Lidegaard måtte være uenig i den analyse?
Hvis der foregår drøftelser internt i regeringen, og hvis der har været drøftelser internt i regeringen, om de mulige betingelser for et eventuelt regeringsindgreb, ville fru Laura Lindahl så opfatte det som en utidig indblanding i den danske model?
Laura Lindahl (LA), 2018-04-12:
Det er en debat, jeg gerne vil tage.
Men lige nu, når der pågår nogle konkrete, afgørende forhandlinger, synes jeg bare ikke det er tidspunktet, og jeg forstår ikke den der insisteren på, at vi skal tage den debat nu og her.
Liberal Alliance vil rigtig gerne tage debatten om skattesænkninger.
Det tror jeg ikke at nogen er i tvivl om, men lige nu synes jeg, at den her forespørgselsdebat er malplaceret, og jeg synes, man skulle vise den danske model den respekt og bare udskyde den.
Vi taler måske om 14 dage.
Eva Kjer Hansen (V), 2018-04-12:
Jeg føler ikke noget behov for at kommentere Kristian Wendelboes kommentarer og de ytringer, han har været ude med.
Det synes jeg ikke tilkommer mig at skulle gøre.
Laura Lindahl (LA), 2018-04-12:
Jeg vil egentlig starte med at sige, at jeg faktisk synes, det er en spændende debat.
Jeg synes generelt, debatten om den danske model, og hvor meget Folketinget skal blande sig politisk, er interessant, men jeg synes ikke, den er passende på nuværende tidspunkt.
Den danske model på arbejdsmarkedet tager udgangspunkt i, at man lader parterne forhandle, og at politikere for en kort stund blander sig helt udenom, og det har vist sig utrolig svært for en række politiske partier, som har meget travlt med, hvad jeg opfatter som at ville score billige point midt under en meget afgørende forhandling.
I Liberal Alliance, og det tror jeg de fleste herinde ved, mener vi, at aftalesystemet er godt, som det er.
Det har gennem tiden leveret relativt gode, stabile forhold på det danske arbejdsmarked.
Det er svært at benægte, at aftalesystemet på det offentlige område ikke er perfekt, men jeg har meget svært ved at se, at systemet skulle blive bedre af mere politisk indblanding.
Vi mener, at man skal være meget påpasselig med at blande sig unødigt, og vi mener, det er at blande sig, når man lægger en forespørgselsdebat midt i afgørende forhandlinger.
Det vil vi ikke bidrage til, vi vil lade parterne forhandle.
Vi støtter op om det forslag til vedtagelse, som Socialdemokratiet har fremsat.
Henning Hyllested (EL), 2018-04-12:
Jamen det var jo, må jeg sige, dejlig befriende at høre en politiker fra et af regeringspartierne sige, at det er rigtigt, at aftalesystemet ikke kan friholdes fra politik, især aftalesystemet på det offentlige område.
Det er fuldstændig korrekt, og det er også derfor, vi siger: Jamen så lad os da være enige om, at vi heller ikke blander os.
Man kan sige, at den ultimative politiske indblanding netop er, at politikere på et tidspunkt, efter at en konflikt har løbet med strejker og lockouter, kommer med et lovindgreb, og her er vi jo så bare optaget af, at et sådant lovindgreb ikke finder sted på arbejdsgivernes præmisser.
Når vi lægger så stor vægt på det, er det, fordi sådan var det sidste gang.
Det var et regulært overgreb, og fru Laura Lindahl var jo også medlem af et parti, som stemte imod indgrebet sammen med Enhedslisten.
Laura Lindahl (LA), 2018-04-12:
Jeg er lidt usikker på, hvad spørgsmålet konkret var.
Men på grund af den historik mener vi ikke, det rigtige nu er at gå ind politisk og blande os i, hvad der ikke skal ske fremadrettet.
Vi mener, at parterne skal have lov til at forhandle uden politisk indblanding, også selv om vi har haft nogle ikke så kønne situationer historisk set.
Henning Hyllested (EL), 2018-04-12:
Jamen det er vi jo strengt taget ikke uenige om
Fru Laura Lindahl siger, at parterne skal have lov at forhandle uden politisk indblanding.
Ja, og det er det, hele forespørgslen her tager sigte på.
Det er det, vores forslag til vedtagelse tager sigte på, netop at vi tilkendegiver, at vi ikke blander os politisk, og at vi slet ikke blander os med det ultimative middel, den store kølle, som hedder et lovindgreb.
Så er forhandlingerne netop frie, og så kan konflikterne i form af strejker og lockouter så løbe i god og rigtig overensstemmelse med den danske model, som et lovindgreb jo ikke er en del af.
Laura Lindahl (LA), 2018-04-12:
Det er bare ikke det, jeg hører Enhedslisten sige, og det er heller ikke det, jeg læser i Enhedslistens forslag til vedtagelse.
Der mener man jo – man skriver det i hvert fald, som jeg læser det – at man ikke er interesseret i et lovindgreb på arbejdsgivernes præmisser.
Man skriver ikke, at man ikke er interesseret i et lovindgreb, punktum.
Man skriver, og man mener, og man siger, at man ikke er interesseret i et lovindgreb på arbejdsgivernes præmisser, og det er jo hele forskellen på Liberal Alliance og Enhedslisten.
Vi er ikke interesseret i et lovindgreb på arbejdsgivernes eller lønmodtagernes præmisser – heller ikke lønmodtagernes, for vi mener, parterne skal løse det her.
Det er fuldstændig fair at have et andet synspunkt, et synspunkt om, at man skal blande sig og skærme nogle fra et muligt scenarie, men vi tager faktisk den danske model alvorligt og mener, at vi hverken til fordel for den ene eller den anden skal foretage lovindgreb.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-04-12:
Tak for det.
Jeg vil gerne indrømme, at jeg synes, det er dybt rørende at høre Liberal Alliances ordfører argumentere for den frie forhandling i overenskomstforhandlingerne.
Derfor har jeg også undret mig over, om det ikke er et politisk signal, når økonomi- og indenrigsministeren f.eks. står i »Debatten« og siger, at 70 kr. i timen ville være et rimeligt lønniveau på det danske arbejdsmarked, eller at finansordføreren giver udtryk for, at det er helt urimeligt at kræve lønstigninger, og at man i stedet for skulle kræve skattelettelser til alle.
Er det ikke også en politisk indblanding i overenskomstforhandlingerne?
Laura Lindahl (LA), 2018-04-12:
Nu taler vi jo om timingen i det her.
Og som jeg sagde indledningsvis, vil vi gerne drøfte det her.
Vi vil gerne drøfte, hvorfor man er meget optaget af at få lønstigninger frem for skattelettelser, hvis det på bundlinjen er det samme.
Pengene kommer det samme sted fra, og på bundlinjen er det det samme.
Det ville bare gælde for nogle flere mennesker.
Det vil vi sådan set gerne diskutere, men lige nu, hvor forhandlingerne pågår, så vil vi faktisk ikke.
Men jeg vil gerne tage den her debat på alle mulige andre tidspunkter.
Men lige nu vil jeg faktisk ikke.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-04-12:
Altså, vi kan vel godt blive enige om, at hvis man har en pose penge til løn til de offentligt ansatte, som skal deles ud til alle danskere, så ville alle danskere få væsentlig mindre end det, som de offentligt ansatte skal have.
Og hvordan ville lønnen så kunne måle sig i forhold til den private sektor?
Så tænker ordføreren ikke alligevel, at det giver meget god mening, at der er offentlige lønforhandlinger, og at man forhandler lønnen særskilt, og at Liberal Alliance så i øvrigt tager sig af det der med skattelettelser et andet sted?
Martin Lidegaard (RV), 2018-04-12:
Jeg tror ikke, det er nogen hemmelighed, at den politiske leder i Radikale Venstre, Morten Østergaard, har været ude at sige, at den proces, man havde i 2013, kunne han godt, når han kigger tilbage på den, have tænkt sig havde været anderledes, og at det derfor er et inderligt radikalt håb, at vi ikke kommer ud i en situation, hvor der ikke kommer noget forlig.
Så hvis det var det, der lå i hr. Rune Lunds spørgsmål, kan jeg sige, at den overvejelse deler jeg sådan set, når man kigger tilbage på det forløb, der var, og i den forstand er jeg enig i fru Josephine Focks analyse.
Pelle Dragsted (EL), 2018-04-12:
Man kan slet ikke forstå den situation, vi står i lige nu, uden at forstå, hvad der foregik i 2013.
Det handler jo om, at der ude blandt lønmodtagerne er en enorm stor frygt for, at det, vi vil se, er en gentagelse.
Derfor forstår jeg egentlig heller ikke helt, hvorfor SF ikke har lyst til at tilslutte sig Enhedslistens vedtagelse, som helt grundlæggende bare siger, at der ikke vil ske en gentagelse af det her, altså at kommer der et indgreb, hvad vel ingen håber, bliver det ikke ensidigt til arbejdsgivernes fordel ligesom sidst.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-04-12:
Vi kan i princippet også stemme for begge forslag til vedtagelse, og specielt efter den seneste version, som Enhedslisten har udarbejdet.
Det prøvede jeg faktisk også at sige i min ordførertale.
Jeg kan godt forstå utrygheden, og jeg er også opmærksom på, at der er nogle, der tænker sammenligninger i forhold til 2013.
Men jeg tænker også, at hvis det skulle komme dertil – det er jo slet ikke sikkert endnu – at vi måtte ende med et regeringsindgreb, for det kan man rent faktisk risikere, så er der heldigvis også nogle andre traditioner at trække på.
Det kan være en forligsskitse, som kan ligge til grund.
Nu ved jeg ikke, hvad der foregår i Forligsinstitutionen, men jeg tænker, at vi hører noget om, hvad organisationerne tænker om en eventuel forligsskitse, hvis det skulle komme dertil.
Så jeg vil gerne forbeholde mig retten til, at vi tager stilling til den tid.
Men jeg tænker også, at et regeringsindgreb bestemt ikke behøver at ligne 2013.
Det er nemlig ikke forbudt, at man eventuelt puttede lidt ekstra oveni.
Pelle Dragsted (EL), 2018-04-12:
Det er netop derfor, vi har valgt den formulering.
Vi siger ikke, at der ikke kan komme et regeringsindgreb, selv om vi generelt er skeptiske over for regeringsindgreb – sjovt nok ligesom Liberal Alliance.
Men vi har holdt det meget skarp til, at det ikke skulle være et regeringsindgreb til fordel for arbejdsgiverne.
For problemet er jo – og det er det, der er kringlet ved overenskomstforhandlinger på det offentlige område – at de offentlige forhandlere bare kan sige nej til forligsskitsen.
Der kommer ikke en mæglingsskitse, hvis en af parterne siger klart nej.
Og hvis man har en forventning om, at man har en regering og et folketingsflertal i ryggen, så er der rigtig god fidus i at sige nej til en mæglingsskitse.