Torsten Gejl (ALT), 2022-06-02:
Der skal det til, at vi afsætter penge i f.eks. finansloven i større skala til at hjælpe med energirenovering af f.eks. offentlige bygninger.
Det er en kæmpestor moden frugt, som kan plukkes med det samme.
Tak, formand.
Energipolitik er to ting: Det er energiproduktion, og det er energiforbrug.
Og i Alternativet mener vi, at vi skal se på energiforbruget; vi skal spare mere energi, end vi gør.
Vi er kommet til at være et samfund, som overforbruger energi.
Jeg tror, at vi har vænnet os lidt til, at der på en eller anden måde er nok af den, og der er en hel masse steder, hvor vi nok fråser lidt med energien uden at tænke over det.
Der er jo mange lavthængende frugter, f.eks. at sætte farten ned på vejene eller lave bilfri søndage, som jeg oplevede som knægt i Risskov, hvor der om søndagen var fuldstændig stille.
Der var ikke en bil på vejen, eller det vil sige, at der var én – det var en taxa – som jeg så, på en hel dag.
Og jeg gik hjem til min far og sagde: Vi gik midt ude på vejen, for jeg så kun én bil en hel dag.
Så sagde han: Prøv at høre her, der skal også kun én til at køre dig ned.
Så gik jeg ind på fortovet.
Men det var fantastisk at opleve den her stilhed og de bilfri søndage.
Delebilisme er også en ting, der kan reducere energiforbruget.
Mange af os sidder og kukkelurer i hver vores bil.
Altså, biler har ofte fem-seks sæder, og man kan jo sidde nogle flere i én bil og reducere antallet af biler ved at køre lidt sammen.
Men ellers er der også en masse energifrås, som jeg tror vi har vænnet os til bare at gå og se på.
Hvis man går igennem en by om aftenen, efter at mørket er faldet på, er der mange kontorer og bygninger, hvor lyset bare brænder, eller hvor der i hvert fald er halv belysning.
Der er mange steder, hvor der er varme på, og hvor der er varmefrås.
I det hele taget tror jeg, at der er mange steder, hvor vi uden at tænke over det i virkeligheden fråser med en masse energi.
Tag et billede af kontorbygningen, hvor der er lys midt om natten, eller et sted, hvor der er varme på, eller alle mulige andre situationer, hvor vi, ikke af et ondt hjerte, men bare fordi vi ikke tænker på det, faktisk fråser med energien!
Og jeg ved godt, at det ikke gør en kæmpe forskel at slukke lyset i én kontorbygning.
Det er en lille ting, men det er sådan med små ting, at når der kommer mange nok af dem, begynder de at betyde noget i det store hele.
Med hensyn til rigtig store besparelser, som er lavthængende frugter, synes jeg, at vi skal se på klimaborgertingets anbefalinger.
Og der er én ting, som virkelig er faldet mig i øjnene, og som jeg også har snakket med dem om.
Det er, at hvis det er sådan, at man hæver energiklassen to niveauer på de 43 mio. m² offentlige bygninger, som vi har i Danmark, så kan man spare 250.000-300.000 t CO 2 om året.
Det er altså store tal.
Jeg ved godt, at vi er i gang, men den vej dér er altså spændende at gå ned ad, for i løbet af få år bliver det til de millioner af ton, vi taler om, når vi taler om at opfylde vores 70-procentsmålsætning.
Men uanset hvad er det klart, at vi ikke kun kan spare os til at komme i mål med vores 70-procentsmålsætning.
Der er brug for energi, og der er jo også masser af ting, der er lavthængende frugter, som vi også alle sammen taler om.
I Alternativet fik vi 20 mio. kr. igennem på dette års finanslov til energifællesskaber, til at rådgive folk, til at hjælpe folk med at få sat solceller, vindmøller eller varmepumper op.
Og der mener jeg da, at vi i meget højere grad skal være bedre til at involvere befolkningen i at producere energi.
Det er også lidt lettere.
De har det jo i Hvide Sande – det er efterhånden en kendt historie – hvor to kæmpestore vindmøller er folkemøller, altså især betalt af folket.
Det vil sige, at de selvfølgelig giver strøm, men de giver også overskud til lokalsamfundet, og det er jo vigtigt med næring i de små samfund.
Så der er folkemøller, og der er varmepumper, og der er geotermi.
Jeg synes, at vi skal hæve beløbet, der støtter folk derude i Danmark i at lave energifællesskaber, helt enormt.
Jeg synes, vi skal sætte ½ mia. kr. af til det.
Vi har også drøftet i dag, hvordan vi støtter den lokale energiproduktion og energiforsyning.
En af de rigtig store ting, som det er svært at lade være med at rose regeringen for, er jo Esbjergaftalen.
Det er lidt utydeligt, hvad den helt konkret handler om, men det er i hvert fald tydeligt, at den vil tidoble kapaciteten af havvind i Nordsøen, og det skulle være nok til at forsyne 330 millioner europæiske husstande med grøn strøm.
Det vil jo betyde, at Danmark bliver en del af et grønt verdensbrand inden for energi og strøm, og det er klart, at det er en fantastisk plan.