runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2024-01-30:
Jeg kommer til sammen med min kollega miljøministeren, og selvfølgelig som regering under et, at arbejde for det, vi har aftalt i en landbrugsaftale, herunder at det genbesøg kommer, som vi har aftalt, nemlig i indeværende år.
Det gør det, og det er jo i den forbindelse, vi også skal håndtere, hvordan den eventuelle manko, der er i forhold til at leve op til vandrammedirektivet, bliver håndteret klogest og mest effektivt, herunder omkostningseffektivt.
Jeg tror, vi må være enige om, at de midler, vi bruger på samfundets vegne – uanset om det så er et erhverv, der betaler, eller det er samfundet i al almindelighed, der gør det – bruger vi på de virkemidler, der giver den bedste effekt i forhold til den omkostning, det måtte have.
Victoria Velasquez (EL), 2024-01-30:
Men der er ikke så meget velstand og velfærd over for dem, som oplever nultimerskontrakter; som oplever, at de ikke får den løn, som de burde have ret til; som oplever farligt arbejdsmiljø, fordi der simpelt hen bliver udnyttet på forskellige måder, hvor man kan, for at tjene så mange penge som overhovedet muligt.
Det her beslutningsforslag lægger jo op til at gøre begge dele.
Louise Elholm (V), 2024-01-30:
Ja, altså, det er et beslutningsforslag, der har to ben at gå på; det har jeg godt læst, og det forstår jeg også godt.
Men der er jo forskellige tilgange til det.
I Danmark har vi den danske model, og derfor håber jeg på, at de fleste virksomheder har overenskomster og sørger for overenskomstmæssige forhold.
Det er derfor, at vi har et så velfungerende og fleksibelt arbejdsmarked i Danmark, som vi har, og det bakker jeg fuldt ud op om.
Astrid Carøe (SF), 2024-01-30:
Tak for det.
Vi synes i SF, at det er helt oplagt, at det kun er virksomheder, der tager ansvar for at få uddannet faglært arbejdskraft, og som sikrer, at de behandler deres medarbejdere ordentligt, der skal have lov til at tage del i offentlige kontrakter.
Det er fuldstændig afgørende, særlig på lærlingedelen, at både private og offentlige virksomheder tager ansvar, hvis vi også i fremtiden skal sikre, at vi har dygtig faglært arbejdskraft.
Uden at sige så meget mere vil jeg bare sige, at SF bakker op om det her forslag og er glade for, at Enhedslisten har fremsat det.
Så tak for det.
Victoria Velasquez (EL), 2024-01-30:
Tak for det.
Jeg tænker også, det er en meget relevant debat som arbejdsmiljøordfører at være med i.
Det var noget, hr. Karsten Hønge sagde til samrådet om selv samme emne i 2020.
Han sagde nemlig, at den danske model bygger på at gå på to ben.
Det indebærer bl.a. arbejdsklausuler, lærlingeklausuler og de her dele.
Så jeg vil spørge, om SF mener, at de tidligere ordførere lidt prøver at lægge ansvaret fra sig i forhold til det ansvar, lovgiverne har, når det kommer til løn- og ansættelsesvilkår, når det kommer til, at der kommer elever og lærlinge, og når det kommer til at bekæmpe social dumping.
Astrid Carøe (SF), 2024-01-30:
Jamen absolut.
I SF synes vi jo absolut også, det er vigtigt at bakke op om den danske model.
Det er en meget, meget vigtig samfundskonstellation, vi har i Danmark, og som vi er meget glade for.
Men jeg er meget enig med ordføreren i, at vi altså nogle gange ender med at stå i en situation, hvor man, hvis man som parti ikke lige bryder sig om at skulle tage stilling til noget på arbejdsmarkedet, dækker sig ind under, at det bør være arbejdsmarkedets parter, der tager sig af den del, og det er det ikke altid.
Vi har også et ansvar som lovgivere, særlig når det handler om ting, vi skal have produceret.
Altså, når det er offentlige kontrakter, kan vi sagtens stille krav, og det har vi i SF også ment i mange år.
Victoria Velasquez (EL), 2024-01-30:
Præcis, for det er jo hinandens forudsætninger og ikke hinandens modsætninger.
Her har vi jo netop at gøre med en lov, som dikterer, at vi ikke kan sige, at der eksempelvis skal være en overenskomst.
Tværtimod siger loven, at vi skal fokusere ensidigt på pris, og det kræver jo så, at man fra lovgivers side går ind og ændrer det.
Den anden ting synes jeg egentlig også handler om, at vi ser, at flere fagforeninger, millioner af lønmodtagere, beder om det her, så hvad tænker arbejdsmiljøordføreren om det?
Burde man være bedre til rent faktisk at lytte til arbejdsmarkedets parter?
Astrid Carøe (SF), 2024-01-30:
Ja, det burde man så absolut.
Vi har også et ansvar som arbejdsmiljøordførere, som ordføreren og jeg begge to er, og også som Folketing for at passe på de mennesker, der arbejder i Danmark.
Karin Liltorp (M), 2024-01-30:
Tak for ordet.
Jeg kan jo istemme med at sige, at jeg mener, at Enhedslisten har et meget ærværdigt formål med forslaget.
Vi skal gerne undgå social dumping, og vi skal gerne sikre gode arbejdsvilkår.
Så langt er vi helt enige.
Dog er vi ikke helt enige om vejen til at undgå social dumping, og jeg kan allerede nu fortælle, at Moderaterne ikke støtter op om forslaget.
Det gør vi ikke af følgende grunde: For det første er social dumping allerede en prioritet for regeringen, og i den forbindelse afventer vi konklusionerne af det arbejde, der allerede er i gang.
Arbejdsgruppen skal finde måder at fremme anvendelsen af arbejdsklausuler på og se på, hvordan vi bedst understøtter ordentlige arbejds- og lønvilkår.
For det andet er vi i Moderaterne generelt store tilhængere af regelforenkling.
Som bekendt kan et udvidet regelsæt og standardkrav i nogle tilfælde være medvirkende til, at små spillere, altså her nærmere bestemt mindre virksomheder, undlader at melde sig ind i kampen, da de frygter at blive druknet i krav, der måske ikke helt giver mening lige for deres virksomhed.
Igen synes vi, at det her er klogt at vente på, hvad arbejdsgruppen kommer frem til, for at finde den bedste løsning.
Generelt er vi større fortalere for, at de danske arbejdsmarkedsparter finder gode løsninger på de udfordringer, vi står over for her i landet, frem for at vi skal underlægges yderligere EU-regulering netop på dette område.
Så på trods af det ærværdige formål støtter vi altså ikke op om forslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2024-01-30:
Tak for det.
Ordføreren sagde, at vi ikke skulle regulere dansk arbejdsmarkedslovgivning i EU.
Det er heller ikke det, det handler om.
Det her handler om Ansu, som i Finland bliver udnyttet, og som ikke får den løn, som han har ret til.
Hun har konkret ikke fået feriepenge.
Den løn, hun skulle have under sygdom, har hun ikke fået.
Optjening af pension har hun heller ikke fået.
Sådan kunne jeg fortsætte listen med europæiske lande.
Det her er jo et problem blandt alle europæiske lande.
Social dumping er et problem.
Så hvad er Moderaternes svar i forhold til det?
Er det, at man ikke vil lave regler på området?
Hvad skal de mennesker bruge det til?
Karin Liltorp (M), 2024-01-30:
Moderaternes politik er ikke, at der slet ikke skal laves regler på området.
Moderaternes politik er, at vi griber det an der, hvor det bedst kan gribes an.
Hvis der i de enkelte lande er problemer med det her, tager de enkelte lande det jo også dybt alvorligt.
I Moderaterne er vi meget, meget glade for den danske model og synes netop ikke, at det er relevant på det her område, at vi skal have EU ind over lovgivningen.
Victoria Velasquez (EL), 2024-01-30:
Lige nu er det jo lovgivning i EU, som er med til at gøre, at vi skal kigge på prisen, og som gør, at vi ikke har mulighed for at stille de krav, som vil være med til at gøre, at vi kunne sikre langt bedre løn- og ansættelsesvilkår.
Så der er jo brug for, at vi faktisk går på to ben, altså at vi får strammet op på både den nationale lovgivning, men også på EU's direktiv.
Derfor mangler jeg bare stadig væk at høre, hvad det så er, at Moderaterne foreslår.
Foreslår Moderaterne, at man ikke laver nogen regelændringer og bare accepterer, hvordan det er nu, eller hvad foreslår Moderaterne?
Karin Liltorp (M), 2024-01-30:
Vi skal først og fremmest ikke gå enegang i Danmark.
Det synes vi generelt ikke at vi skal.
Vi skal ikke køre parløb, og vi skal jo heller ikke køre dobbeltløb, i og med at vi allerede nu har gang i noget seriøst dansk arbejde for at finde ud af, hvor problemerne er henne.
Det skal vi ikke lave snigløb på ved at sige: Nu sætter vi også gang i noget andet uden at vente på udkommet af det her arbejde.
Det kan jo netop være, at det arbejde, der bliver lavet i arbejdsgruppen, er noget, der kan bruges til at inspirere på EU-niveau, så de andre EU-lande kan lære af det og sige: Hvordan kunne vi gribe de her problemer an?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-01-30:
Tak for det, og tak til Enhedslisten for at bringe os sammen til en god debat om EU og beskæftigelses- og erhvervspolitik.
I Liberal Alliance mener vi, at EU skal have langt mindre skulle have sagt, når det kommer til løn og arbejdsvilkår i medlemslandene.
Derfor står Liberal Alliance et meget anderledes sted på det her område end Enhedslisten.
Men det vil ikke sige, at Liberal Alliance ikke også mener, at vi skal sætte ind imod social dumping.
Derfor er vi bl.a. med i arbejdsmiljøaftalen fra sidste år, hvor vi har allokeret 673 mio. kr. til netop det område, og vi venter også på, hvad arbejdsgruppen siger, ligesom mange ordførere før mig har nævnt.
Men når det kommer til EU, ser vi EU's opgave som at sikre fri bevægelighed og en velfungerende konkurrence.
Derfor støtter Liberal Alliance ikke forslaget.
Louise Elholm (V), 2024-01-30:
Jeg mener først og fremmest, at vi skal prøve på at gøre det meste lovgivning, hvor det er muligt, til national lovgivning.
Vi skal selvfølgelig sikre det indre marked, fri handel.
Det har skabt gode vilkår i Europa for en høj velstand og dermed også mulighed for en høj velfærd, så selvfølgelig skal vi give gode muligheder for, at vi har det frie marked i Europa.
Men vi skal passe på, at vi ikke begynder at lovgive om ting, vi normalt ikke ville lovgive om i Danmark, eller at ændre de regler, så vi bliver bundet nationalt.
Men jeg synes bestemt, at vi skal sikre os bedst mulige vilkår, og derfor vil jeg da opfordre til, at man sørger for de bedst mulige vilkår for alle dem, man ansætter.
Victoria Velasquez (EL), 2024-01-30:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Man kan sige, at det jo også overlapper både erhvervsområdet og beskæftigelsesområdet.
Men os erhvervsordførere imellem vil jeg holde mig til udbudsdirektivet, som er under erhvervsområdet.
EU's indre marked og retten til fri bevægelighed og den måde, som kapital, varer og arbejde bliver flyttet rundt på, er med til at skabe social dumping, fordi der hele tiden sker en beskyttelse af det med fokus på pris i stedet for på arbejdernes rettigheder og lønvilkår.
Derfor er jeg nysgerrig efter at høre, hvor Venstre står her.
Ser Venstre nogle muligheder for at optimere udbudsdirektivet?
Hvilke åbninger ser Venstre der skal være for netop at beskytte arbejderne mod den her unfair og hårde konkurrence og social dumping med klausuler?
Men forhåbentlig kommer de anbefalinger til at gå langt videre.
Så derfor forstår jeg bare ikke, hvorfor vi ikke allerede nu skal sørge for lige at løfte bunden lidt, altså så vi som minimum sikrer det, som vi faktisk er forpligtet til.
Så hvorfor ikke starte med, at der er styr på det med klausulerne?
Morten Bødskov (S), 2024-01-30:
Det er jo derfor, vi har lavet en endog meget stor aftale i fællesskab, hvor vi altså har sat 673 mio. kr. af til bl.a. at styrke det her område fra 2023 til 2026.
Det er mange penge, og dem har vi sat af i fællesskab.
Vi har så bedt nogle eksperter, nemlig arbejdsmarkedets parter, om at kigge på, hvordan man kan komme videre oven på det i øvrigt fine arbejde, der på tværs af skel her i Folketinget er lavet igennem mange år.
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-01-30:
Tak for det, formand, og også tak til fru Victoria Velasquez og Enhedslisten for at bringe et vigtigt emne op.
Ordentlige løn- og arbejdsvilkår er naturligvis noget, som vi i Socialdemokratiet og som jeg som tidligere tillidsrepræsentant personligt også selv går en hel del op i. Derfor er det også godt, at arbejdet med at bekæmpe social dumping løbende bliver styrket, også under den nuværende regering.
Arbejdsklausuler bliver i stigende grad brugt i Danmark.
Derudover har den tidligere S-regering i 2022 allerede gennemført lovkrav om oplæringsklausuler hos offentlige ordregivere.
Det synes jeg er en positiv udvikling, og det er vigtigt at have med i debatten, som vi har i dag.
Når det er sagt, er vi selvfølgelig ikke i mål.
Det anerkender jeg.
Men som led i revisionen af udbudsloven i 2022 blev der, som ministeren også var inde på, nedsat en arbejdsgruppe, hvor arbejdsmarkedets parter selvfølgelig er repræsenteret.
Formålet med den arbejdsgruppe er at finde måder, hvorpå vi kan sikre, at arbejdsklausuler bliver endnu mere udbredte, og at ordentlige løn- og arbejdsvilkår understøttes bedst muligt.
I Socialdemokratiet glæder vi os til at se resultatet af det arbejde og ønsker at afvente arbejdsgruppens anbefalinger, før vi pålægger regeringen yderligere.
Vi mener ikke, at det er det rigtige sted at regulere danske arbejdsmarkedsforhold.
Det står udbudsdirektivet ikke i vejen for.
Direktivet giver allerede i dag mulighed for at sikre, at leverandører lever op til deres forpligtigelser.
Med de ord vil jeg endnu en gang gerne sige, at Socialdemokratiet sådan set er enige med Enhedslisten om målet.
Vi ønsker at bekæmpe social dumping, og vi synes, det er vigtigt.
Men vi er ikke enige i det konkrete forslag, og derfor kan vi ikke støtte det.
Victoria Velasquez (EL), 2024-01-30:
Tak for det.
Jeg skal bare forstå, om Socialdemokratiets politik så nu ikke længere er at gå ind for en social protokol.
Det er 2 billioner euro.
Altså, det er jo helt vildt mange penge, der på EU-niveau bliver brugt til arbejde, som bliver udført for skattekroner og offentlige midler.
Det her er jo et ret konkret værktøj til at sikre, at det ikke er prisen – at det altså ikke er et ræs mod bunden, som koster i forhold til arbejdsmiljøet, og som koster i forhold til løn- og arbejdsvilkår – og at det ikke er arbejdernes ve og vel, som bliver bragt ind i konkurrencen, for at nogle virksomheder kan vinde udbuddet, og for at nogle arbejdsgivere kan skumme noget mere profit.
Så det vil jeg gerne have uddybet: Hvorfor er det, at Socialdemokratiet ikke vil forbedre udbudsdirektivet, så man ikke kun kigger på pris, men faktisk også kigger på løn- og ansættelsesvilkår?
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-01-30:
Socialdemokratiets holdning er jo først og fremmest, at vi skal stå lidt vagt om den meget, meget stærke arbejdsmarkedsmodel, vi har i Danmark, og jeg tror, at det, hver eneste gang vi diskuterer politik, som omhandler den eller bevæger sig i sfæren rundt om den, er meget sundt at have parterne med rigtig, rigtig tæt omkring os.
Det er også derfor, jeg siger, at det er helt utrolig vigtigt at få de anbefalinger med, som kommer fra den arbejdsgruppe, som vi selv har nedsat til at kigge på det her.
Det synes jeg må være ganske almindelig sund fornuft, når nu vi skal gøre mere for at bekæmpe social dumping.
Victoria Velasquez (EL), 2024-01-30:
Men hvis vi rent faktisk får ændret udbudsdirektivet, som vi foreslår her, vil det jo kun være lettere for arbejdsmarkedets parter at være med til at påvirke det, altså når det ikke kun kommer til at være pris, der er fokus på, men det netop er, at det skal matche de overenskomstmæssige vilkår, og at man ikke skal undergrave dem.
En af de største trusler mod organisering, det faglige fællesskab og overenskomsterne er da netop den måde, som man har lavet social dumping på, så jeg er fuldstændig uenig med Socialdemokratiet her.
Jeg mener faktisk, at det er hinandens forudsætninger, at vi sørger for at styrke det.
Så hvorfor ikke sørge for, at vi lige lægger bunden og så selvfølgelig arbejder videre med de anbefalinger, som kommer?
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-01-30:
Jeg synes måske et eller andet sted, at det er ret vigtigt, at vi venter på anbefalingerne fra arbejdsmarkedets parter, som jo er dem, der skal leve med det ude i virkeligheden, inden vi begynder at lovgive efter det.
Det er derfor.
Nick Zimmermann (DF), 2024-01-30:
Tak for det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at prøve at spørge ind til, om man sådan helt overordnet hos Socialdemokraterne støtter at lave lærlingeklausuler, når man f.eks. laver byggeri inden for det offentlige.
For det er jo noget, som cirka en tredjedel af kommunerne i forvejen bruger, inklusive hovedstadskommunen, hvor det jo har været sosserne, der har styret den i efterhånden mange år.
Så helt overordnet vil jeg spørge: Støtter man så op omkring det?
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-01-30:
Altså, i forhold til oplæringsklausuler støtter vi selvfølgelig op.
Så selvfølgelig gør vi det.
Vi synes jo, det er temmelig vigtigt, at der, hvis vi bruger skattekroner, altså borgernes penge, på at hyre nogle mennesker, der eksempelvis skal komme og bygge et sygehus i Odense eller alt muligt andet, også bliver løftet et lærlingeansvar.
Så ja, selvfølgelig gør vi det.
Nick Zimmermann (DF), 2024-01-30:
Okay, så på et tidspunkt kommer der et lovforslag fra regeringen om, at der for fremtidigt stort offentligt byggeri vil være et lovkrav om, at der skal skrives lærlingeklausuler ind.
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-01-30:
Men der er jo allerede et lovkrav om oplæringsklausuler.
Den fase, vi så er i nu, er der, hvor vi venter på, hvad arbejdsmarkedets parter, altså den arbejdsgruppe, som de er involveret i, kommer med af anbefalinger.
Louise Elholm (V), 2024-01-30:
Tak for ordet.
Jeg vil måske lige starte med at sige, at det her beslutningsforslag ligger i Beskæftigelsesudvalget, selv om det er erhvervsministeren, som har det, og jeg er ikke beskæftigelsesordfører, men erhvervsordfører.
Men vores beskæftigelsesordfører, hr. Kim Valentin, er bortrejst, og jeg har derfor lovet ham at holde talen for ham.
Tak for ordet.
Jeg står her i dag for at tale om beslutningsforslaget vedrørende at indføre arbejds- og lærlingeklausuler i alle offentlige kontrakter.
I Venstre anerkender vi betydningen af at bekæmpe social dumping.
Det er uacceptabelt, at skattekroner bruges til at finansiere arbejde, der udføres under dårlige arbejdsvilkår.
Vi mener dog, at indførelsen af arbejds- og lærlingeklausuler i alle offentlige kontrakter vil give anledning til store administrative udfordringer i forhold til at kontrollere, hvorvidt klausulerne er overholdt.
Vi vil også risikere en bureaukratisk byrde for mindre virksomheder, som kan blive udelukket fra at byde ind på opgaver, da de vil have vanskeligt ved at leve op til klausulens elevkrav.
Indførelsen af lærlingeklausuler kan også forringe uddannelseskvaliteten, da det kan føre til, at virksomheder venter med at tage elever, til de vinder offentlige udbud.
Dette vil resultere i en mindre optimal uddannelse, fordi elever går glip af vigtig erfaring og oplæring.
Endelig er der et igangværende udvalgsarbejde i Erhvervsministeriet omkring arbejdsklausuler, som blev igangsat i 2022.
Dette arbejde er endnu ikke afsluttet, og vi bør derfor afvente dette arbejde, før vi træffer beslutning om, hvorvidt der skal indføres arbejdsklausuler i alle offentlige kontrakter.
Victoria Velasquez (EL), 2024-01-30:
Tak for det.
Ordføreren sagde, vi stod et andet sted, og der må jeg jo bare lige minde om, at EU blander sig massivt i danske løn- og ansættelsesvilkår.
Hele arbejdskraftens fri bevægelighed og varernes fri bevægelighed og hele det her udbudsdirektiv, som vi bl.a. diskuterer lige nu, er jo forankringer af noget, som sker på EU-niveau.
Det gælder også alt det med, hvordan strejkeretten er blevet udfordret og også i forhold til krav om overenskomst, og man kunne fortsætte.
Vil Liberal Alliance ikke sikre nogle værn, som så er med til at beskytte arbejderne i forhold til den massive lovgivning og det massive pres, der er fra EU, og som jo presser deres løn- og ansættelsesvilkår og også lægger et pres, i forhold til at vi ikke hjælper de virksomheder, der faktisk har et ansvar med at sikre uddannelse til elever og lærlinge?
Så hvad tænker Liberal Alliance i forhold til faktisk at lave et bolværk mod alt det, der kommer fra EU på det her område?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-01-30:
Det er fuldstændig rigtigt, at EU blander sig massivt i løn og arbejdsvilkår, og hvis man følger med, ved man også, at Liberal Alliance kritiserer EU for at blande sig massivt i løn- og arbejdsvilkår.
Carl Valentin (SF), 2024-01-30:
Det er egentlig relativt simpelt.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvorfor regeringen ønsker at udfase, at man har høns i bure, altså forbyde burægproduktion, men samtidig ønsker at opretholde, at man har mink og chinchillaer i bure i Danmark.
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-01-30:
Når nu Enhedslisten og Dansk Folkeparti lykkes med at få skabt parlamentarisk enighed omkring det her forslag og ministeren og regeringen så går til EU og får det her trumfet igennem og det virkelig virker på det danske arbejdsmarked og Dansk Folkeparti så får 90 mandater efter næste folketingsvalg eller får skabt et stort nok flertal eller en stor nok folkestemning for, at Danmark skal ud af EU, hvad sker der så med de mennesker, der går rundt ude på danske virksomheder i danske arbejdspladser, og som har nydt godt af det arbejde, Dansk Folkeparti har lavet?
Altså, jeg prøver bare at sige, at det er en modsætning.
Det handler om, at Dansk Folkepartis stillingtagen er lidt hyklerisk i forhold til EU.
Vil ordføreren ikke bare anerkende det?
Han kan jo bare sige: EU-delen bryder vi os overhovedet ikke om.
Nick Zimmermann (DF), 2024-01-30:
Altså, hvis man repræsenterer Socialdemokraterne i Folketinget og man så kalder Dansk Folkeparti for hykleriske, så vil jeg sige, at man lige skulle finde et lokale, der har et spejl, og så skulle man prøve at stille sig foran det.
For jeg tror ikke – det vil jeg vove at påstå – at der er noget parti i danmarkshistorien, der er større hyklere end Socialdemokraterne.
Og det gælder så sandelig også på det her punkt.
Victoria Velasquez (EL), 2024-01-30:
Jeg ville egentlig bare kvittere for Dansk Folkepartis opbakning til det her forslag.
Og så tror jeg bare, at jeg lige får brug for at sige noget, for det kommer jo helt til at lyde, som om EU, som det er i dag, ikke blander sig på det område.
EU blander sig gevaldigt i vores løn- og ansættelsesvilkår.
Se bare på hele diskussionen om EU-bestemt mindsteløn.
Det fik jeg bare lyst til også at knytte til det her som en kommentar.
Nick Zimmermann (DF), 2024-01-30:
Det har ordføreren jo fuldstændig ret i, og det er også derfor, det nogle gange er sådan nogle mærkværdige forsvar, man skal høre på, når det er, at regeringspartierne skal op at afvise et eller andet beslutningsforslag.
For ordføreren har jo fuldstændig ret i, at EU i forvejen blander sig i en masse ting i forhold til løn- og arbejdsforhold.
For det vil virkelig have nogle rigtig negative eftervirkninger i forhold til det danske arbejdsmarked.
Karin Liltorp (M), 2024-01-30:
Tak for det.
Jeg vil gerne takke ordføreren for at komme med sådan en lidt opfriskende tale.
Her sad man og troede, at debatten var givet, og at man kendte de enkelte partiers standpunkter, så det vil jeg sige er yderst forfriskende, og det overraskede da også mig med den meget positive EU-vinkel fra DF's side.
Så jeg vil bare høre, om Dansk Folkeparti også har ændret mening på andre områder inden for EU eller det mest er, når det kommer til arbejdsmarkedet, at de synes, at EU godt må blande sig lidt mere.
Nick Zimmermann (DF), 2024-01-30:
Der må ikke grines fra ministertilhørerrækkerne.
Dansk Folkeparti har ikke skiftet holdning.
Dansk Folkeparti mener det samme, som Dansk Folkeparti har ment i i hvert fald i den tid, jeg har repræsenteret partiet her på Christiansborg: at det, når offentligt byggeri bliver sat i gang, er for dårligt, at de virksomheder og de underleverandører til virksomheder, der tager aktivt del i det byggeri, ikke er gode nok i forhold til at tage lærlinge.
Det er et problem, når der – og nu skal jeg lige se det korrekte tal, så jeg ikke står her og siger noget, der er forkert – er 21.000 synlige profiler på den side, der handler om elevprofiler.
Det betyder jo, at der lige nu er 21.000 mennesker, der rigtig gerne vil ud at have en læreplads.
Så synes vi sådan set, at det er fair nok, at hvis en virksomhed arbejder for offentlige penge, skal den være med til at give de mennesker en læreplads.
Det mener vi sådan set giver rigtig god mening.