runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mohammad Rona (M), 2023-03-30:
Tak, formand.
Vores skattesystem er afgørende for, at vi har og fortsat vil have et velfungerende velfærdssystem.
Det kræver, at virksomheder og borgere betaler deres skat.
Det er ikke fair, at vores system bliver udhulet, fordi nogle ikke bidrager med det, de skal til fællesskabet.
Derfor er det også vigtigt, at vi stiller krav og sikrer, at virksomheder og borgere betaler de skatter og afgifter, de er forpligtet til.
Det har det lovforslag til formål at sikre ved at give Skatteforvaltningen bedre kontrolværktøjer, bl.a. gennem skærpede regler om genregistrering af virksomheder, som tidligere har fået inddraget deres registrering grundet manglende indberetninger, samt en ny praksis for tvangsbøder til banker.
Moderaterne støtter derfor op om lovforslaget.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-30:
Det skal være sværere at snyde i skat, og hvis man snyder i skat, skal sanktionerne være klare, og de skal kunne mærkes.
Det er baggrunden for, at SF har været engageret i og blandt initiativtagerne til, at vi fik styrket skattekontrollen.
Vi stod for ikke mange år siden i en situation, hvor tilliden til skattevæsenet var udfordret.
Den var ikke helt så udfordret, som tilliden til os politikere nogle gange er det – det kan man altid tænke lidt over – men den var lav, og det er samfundskritisk, når tilliden til skattevæsenet ikke er høj, for skattevæsenet er et fundament i vores samfund.
Derfor har vi i SF været optaget af, at der blev sat gang i ansættelsen af 1.000 ekstra medarbejdere i Skattestyrelsen, og man har fået gennemført de forskellige etaper af en styrkelse af kontrollen.
Lovforslaget her handler om tredje etape af skattekontrollen og har fokus på sanktionssporet.
Virksomheder, som ikke indberetter rigtige oplysninger til skattevæsenet, skal ikke kunne omgå sanktioner; virksomheder, som svindler eller handler groft uagtsomt, skal kunne få inddraget deres registrering, de skal ikke bare kunne genregistrere nye virksomheder; virksomhederne skal pålægges bøder, de såkaldte tvangsbøder, hvis de ikke indberetter ordentligt og til tiden; og man skal kunne pådrage ledelsen et ansvar.
Det mener vi i SF
er fornuftige sanktioner
overtrædelserne taget i betragtning, og vi har derfor i sinde at stemme for forslaget.
Jeppe Søe (M), 2023-03-30:
Tak for det, formand.
Selv nogle som os – den del af befolkningen, der ikke har økonomiske studier bag sig – må nøgternt konstatere, at inflationen har en mærkbar betydning for de allerfleste; hverdagen er blevet meget dyrere.
Med aftalen om inflationshjælp har vi taget et fælles ansvar.
Lovforslaget er en håndsrækning til en gruppe af borgere, der ikke har nogen mulighed for at ændre på deres situation, og som derfor er afhængige af, at fællesskabet tager ansvar.
De folkepensionister og uddannelsessøgende med varige fysiske eller psykiske funktionsnedsættelser, som målgruppen for den her ydelse jo er, er ikke i stand til at ændre meget på de økonomiske vilkår, de sidder i.
De kan ikke arbejde over, de kan ikke tage et ekstra job, og de kan med ret stor sandsynlighed heller ikke spare mere.
Formålet med lovforslaget er derfor, at vi skal kompensere nogle af dem, der er allermest vanskeligt stillet økonomisk.
Sådan gør vi i Danmark; vi holder hånden under hinanden.
Som min erhvervspraktikant, Olivia fra 9. klasse, som er med mig og følger mig i den her uge, sagde i går, da vi sad og drøftede forslaget: Vi skal hjælpe dem, der har sværest ved at hjælpe sig selv, og vi skal stræbe efter, at flest muligt har de samme muligheder.
Olivia har ret.
Moderaterne støtter forslaget.
Eva Kjer Hansen (V), 2023-03-30:
Tak for det, hr. formand.
I Venstre glæder vi os over, at vi nu kan iværksætte udbetaling til nogle af dem, der er hårdt ramt af den meget høje inflation, og som er påvirket af energipriserne og højere priser på dagligvarer.
Vi taler om nogle grupper, der har svært ved at ændre på deres indkomstforhold.
Som det blev nævnt af den socialdemokratiske ordfører, drejer det sig om en håndsrækning på 5.000 kr. til de folkepensionister, der ikke har mulighed for at indtræde på arbejdsmarkedet, og om 1.000 kr. til uddannelsessøgende med funktionsnedsættelse.
I Venstre hilser vi det velkommen, at det også går forholdsvis hurtigt med at få udbetalingerne sendt af sted – og det er forhåbentlig korrekte udbetalinger – og at vi på den måde med et bredt flertal i Folketinget nu kan hjælpe nogle af de mest ramte grupper på det her område som konsekvens af den meget høje inflationsrate.
Skulle jeg bare føje en enkelt kommentar til den tidligere debat mellem hr. Pelle Dragsted og hr. Jens Joel, er det, at reguleringen jo også spiller en rolle, f.eks. i forhold til andre aktører.
Vi har lige set, hvordan private madleverandører har det rigtig vanskeligt ved at få tingene til at hænge sammen, fordi det netop er en sen efterregulering, hvor man er afhængig af, hvad omkostningerne er i det offentlige – det er jo det, man tager udgangspunkt i – og når man så regulerer med 2 års forsinkelse, er det klart, at man med den høje inflationsstigning, der har været, kan risikere at hive tæppet væk under private leverandører.
Så på den måde er det jo en relevant problemstilling, som hr. Pelle Dragsted her rejser, i forhold til at se på, hvordan vi egentlig får efterreguleret.
Det var også blot lige for at få den vinkel på en relevant problemstilling.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-03-30:
Med dette lovforslag får Arbejdsmarkedets Fond for Udstationerede udvidet muligheden for at inddrive fagretlig bod i sager om overenskomstbrud mod udstationerede virksomheder på vegne af faglige organisationer.
Lovforslaget udmønter en aftale indgået mellem Dansk Arbejdsgiverforening og Fagbevægelsens Hovedorganisation i forbindelse med overenskomstforhandlingerne på det private arbejdsmarked i 2020.
Endnu en gang kan jeg rose trepartsaftaler.
Det er positivt, at forslaget understøtter effekten af fagretlig bod og samtidig styrker inddrivelsen af lønmodtagerens løntilgodehavende, som bliver fastslået fagretligt.
Derudover er det positivt, at oplysninger om lønmodtagers identitet som hovedregel ikke bliver videregivet til arbejdsgiveren i forbindelse med fondens behandling, og dermed er lovforslaget med til at afskære muligheden for, at en lønmodtager udsættes for repressalier fra en arbejdsgiver, hvilket vi er flere der har bemærket som positivt.
Derfor er det positivt, at lovforslaget er blevet suppleret med en bemyndigelsesbestemmelse, hvor beskæftigelsesministeren efter inddragelse af arbejdsmarkedets parter kan fastsætte regler om, at fonden i særlige situationer kan videregive oplysninger om lønmodtagerens identitet til arbejdsgiveren.
Desuden bliver der med lovforslaget indført en ordning, der sikrer obligatorisk genvurdering af fondens afgørelser.
Dette er endnu et positivt tiltag.
Og endelig vil lovforslaget ændre varslingsfristen i forhold til at underrette arbejdsgivere om afholdelsen af orlov efter fødslen eller modtagelsen af barnet til 6 uger efter fødslen eller modtagelsen af barnet.
Det er også et godt initiativ.
Liberal Alliance støtter forslaget.
Helle Bonnesen (KF), 2023-03-30:
L 60 kan nærmest betegnes som en god og grundig oprydning i en række forhold.
Vi taler om udvidet mulighed for at inddrive fagretlig bod i sager om overenskomstbrud mod udstationerede virksomheder, om tavshedspligt, om lønmodtagers identitet og afgørelser om ændring af varslingsfrister ved barselsloven – for nu at tale i meget korte overskrifter.
DA og FH har allerede i overenskomstmæssig sammenhæng udtrykt enighed, og det fremgår også af høringssvarene, at der er enighed, eller rettere, at der ikke er nogen indvendinger.
Det er alt i alt et rigtig godt fundament, som flere af de andre ordførere også har påpeget.
Så som sagt virker lovforslaget som en god oprydning, og derfor er der ingen grund til at trække sagen i langdrag.
Konservative støtter forslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-30:
Tak for det.
Vi synes også, der er tale om et rigtig fornuftigt forslag, som jo, som det er blevet sagt, er en slags udmøntning af en aftale mellem arbejdsmarkedets parter, som primært handler om at forbedre vilkårene for udstationerede lønmodtagere.
Det europæiske arbejdsmarked har ændret sig markant over de sidste 20 år, hvor langt flere arbejder på tværs af grænserne, og det er jo rigtig godt, hvis det er noget, folk ønsker og ikke er presset til.
Og det hjælper selvfølgelig også – ikke mindst lige for tiden – med at sikre mere arbejdskraft på vores arbejdsmarked.
Det er alt sammen godt.
Desværre er der jo også en række problemer forbundet med det.
Selv om de fleste arbejdsgivere opfører sig ordentligt, er der også mange brodne kar, som benytter sig af udstationeret arbejdskraft på en måde, som ikke er fair, hverken over for deres medarbejdere, som er ansat under dårlige vilkår, eller over for andre virksomheder, som jo dermed udsættes for urimelig konkurrence på løn og arbejdsvilkår.
Problemet er bare, at det kan være meget svært at inddrive pengene.
Det er der desværre masser af eksempler på.
Det er jo det, som det her lovforslag, sådan som jeg læser det, forsøger at give bedre muligheder for, og det er rigtig positivt, for det er selvfølgelig også forebyggende, i forhold til at de her virksomheder, som udstationerer, ikke fremover vil forsøge at unddrage sig de regler, der er, men betale det, de skal, til deres medarbejdere.
Herudover er der en mindre konsekvensrettelse af barselsloven, som, så vidt jeg kan se, ligger i forlængelse af en allerede vedtaget lovgivning.
Så alt i alt er det et godt lovforslag, som Enhedslisten kan støtte.
Katrine Robsøe (RV), 2023-03-30:
Tak for det.
Jeg har, som de fleste andre af mine kollegaer nok har, skrevet ned, hvad lovforslaget handler om.
Jeg vil undlade at gennemgå det.
Det er der ikke nogen grund til at gøre endnu en gang her.
I Radikale Venstre er vi også rigtig glade for det her lovforslag.
Som det er blevet sagt allerede, er det jo også en aftale, der er blevet indgået mellem DA og FH.
Vi er rigtig glade for de forbedringer, der kommer på området, og Radikale støtter derfor lovforslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-03-30:
Tak for det.
I Dansk Folkeparti var vi skeptiske, dengang man oprettede Arbejdsmarkedets Fond for Udstationerede, som det her lovforslag handler om.
Det var vi, da vi mente, at man i stedet burde indføre et kædeansvar, så den, som indgår en aftale med en udstationerende virksomhed, også er den, der skal betale, hvis der ikke udbetales den rette løn til medarbejderne fra den udenlandske virksomhed.
På den måde ville ansvaret blive lagt over på den enkelte virksomhed, som benytter sig af en udenlandsk virksomhed, og ikke på de mange arbejdsgivere, som ikke gør brug heraf.
Men som reglerne er i dag, skal man alligevel betale bidrag til fonden.
Herudover ville et kædeansvar også være et stærkere redskab i forhold til at undgå social dumping.
Der er også tegn på, at fonden ikke fungerer efter hensigten.
Sidste år skrev Altinget, at millionerne hober sig op i fonden, fordi udbetalingerne til medarbejdere, der ikke har fået den rette løn, er meget mindre end indbetalingerne til fonden fra arbejdsgiverne.
I lovforslaget står der ligefrem, at man forventer, at der kun vil være to til fire sager årligt, hvor fonden kan inddrive fagretslig bod i udlandet.
Fonden har altså ikke den store indvirkning i kampen mod social dumping.
Det kan jo bl.a. skyldes, at Arbejdsmarkedets Fond for Udstationerede kun dækker udenlandske ansatte omfattet af dansk overenskomst.
Alle på individuelle kontrakter er altså ikke dækket, noget, som Europa-Kommissionen i øvrigt også har været ude at kritisere.
Når alt det er sagt, er vi i Dansk Folkeparti meget optagede af den her kamp, og med lovforslaget er der trods alt lagt op til forbedringer, om end de efter vores mening er for små.
Samtidig anerkender vi, at der er tale om en udmøntning af en aftale, der er indgået mellem arbejdsmarkedets parter, og derfor vil vi heller ikke stille os hindrende i vejen for de her ændringer, selv om vi i det store billede mener at man burde gøre mere.
Tak for ordet.
Jens Joel (S), 2023-03-30:
Tak for det, formand.
Det er rigtigt, at det her lovforslag udmønter en meget bred aftale, der blev indgået i februar, omkring inflationshjælp.
Det udmønter en del af den aftale, som blev lavet mellem regeringen, Socialistisk Folkeparti, Danmarksdemokraterne, Radikale Venstre, Dansk Folkeparti, Alternativet og Nye Borgerlige, og det handler netop om en ekstra hjælp til nogle af dem, der har været hårdest ramt af de stigende priser.
Nu var der finanslovsdebat i går, og jeg tror, at de fleste nok har opdaget, at det, der er opgaven med den finanslov, vi står over for, i virkeligheden jo er at hjælpe målrettet, men også at undgå at gøre det problem, som er det største, dansk økonomi står med lige nu, nemlig inflationen, større.
Derfor har man både i finanslovsforslaget og dermed også i den aftale, som er en del af finanslovsforslaget, sikret, at man, når man hjælper nogle af dem, der er hårdest ramt af de stigende priser, gør det målrettet.
Det er konkret nogle af dem, som har svært ved at tage ekstra arbejde i situationen.
I det her forslag drejer det sig om nogle af de pensionister med færrest midler, og det drejer sig om nogle af de studerende, der har sværest ved at arbejde ved siden af studierne.
Vi er rigtig glade for i Socialdemokratiet, at man har besluttet at udbetale et engangsbeløb på 5.000 kr. til de pensionister, som modtager ældrecheck, altså de pensionister med færrest midler, og 1.000 kr. til de su-modtagere, som enten modtager handicaptillæg eller er enlige forsørgere og får støtte på baggrund af det.
I alt vil det betyde, at omkring 300.000 får en hjælpende hånd i den situation, vi står i.
Og det er jo ikke, fordi det på nogen måder fjerner de udfordringer, der har været med inflationen, men det er den balance, vi forsøger at ramme, altså at nogle af dem, der har allermindst og sværest ved at ændre på deres situation, får en håndsrækning, uden at vi puster til problemet, og det er vores håb og vores forventning, at hjælpen kan udbetales i maj måned.
Det har været vigtigt for partierne, at det skete så hurtigt som muligt.
Det vil jeg gerne selvfølgelig takke for, også samarbejdet omkring den aftale, og sige, at Socialdemokratiet selvfølgelig støtter lovforslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-30:
Tak for det.
Det er rigtig fint med hjælp til ikke mindst pensionister, de fattigste folkepensionister, men en af de ting, der diskuteres, er jo den her meget langsomme regulering af ikke mindst pensionerne, altså at der ligesom er 2 års forsinkelse.
Har ordførerens parti en holdning til, om vi kan og bør lave en regulering, som lidt hurtigere, om jeg så må sige, sikrer, at når priserne og lønningerne stiger, følger også indkomsterne for vores pensionister, førtidspensionister og andre grupper med?
Jens Joel (S), 2023-03-30:
Altså, som hr. Pelle Dragsted rigtigt siger, er den ordning, vi har, jo, at man faktisk kigger på den generelle udvikling, der har været i samfundet, og så lader overførslerne følge med, men det sker med 2 års forsinkelse.
Der er jo fordele og ulemper ved det, for det er jo et udtryk for, at man også gerne vil være sikker på, at den udvikling, der faktisk var, og som jo kan være svær at foruddiskontere, også er den, der så afspejler sig.
Jeg synes sådan set sagtens, at vi kan drøfte det.
Der er jo også et borgerforslag, som rejser den her problemstilling, og derfor tror jeg, at vi får en drøftelse af balancen i forhold til at regulere hurtigere, hvor man så har et mere usikkert grundlag at gøre det på, og hvor man jo så også risikerer, at der skal tilbagebetales, hvis man gættede, om man så må sige, forkert og der så året efter kommer en efterregulering.
Det skal holdes op imod, at det, vi har gjort den her gang for at håndtere de stigende priser, som jo rigtigt nok rammer ikke mindst nogle af modtagerne af overførselsindkomster, har været at hjælpe målrettet i situationen og på den måde afbøde det.
Men jeg anerkender selvfølgelig, at der er en diskussion om, hvad der, om man så må sige, giver den bedste regulering.
Der er jo ikke nogen, der diskuterer, om man skal have mere eller mindre regulering i den her sammenhæng, men hvad der er den bedste model.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-30:
Det med tilbagebetaling tror jeg ikke jeg helt forstår.
For så vidt jeg er orienteret, er der da ikke en efterbetaling for det, som de her grupper har tabt i mellemtiden, når man regulerer opad senere, så det må vel være det samme, der skulle gælde den anden vej – eller jeg synes da, det ville være utrolig positivt, hvis vi faktisk kom og kompenserede de her grupper for det, de ikke har modtaget i de 2 indeværende år.
Det ville jeg da synes var et fremskridt.
Når vi ser på f.eks. kommunernes økonomi, rammer man heller ikke helt rigtigt – det har vi et eksempel på i år, altså at man ikke rammer det helt – men dog er det jo år for år, man forsøger at regulere PL, altså pris- og lønreguleringen.
Hvad er egentlig baggrunden for, at vi, når det kommer til ydelser, har en helt anden tidsramme?
Jens Joel (S), 2023-03-30:
Tak for det spørgsmål.
Det giver mig jo anledning til at være måske lidt mere præcis.
Altså, når jeg siger, at man risikerer en tilbagebetaling, er det jo i virkeligheden det, at når man har en regulering 2 år efter, er det, fordi man der kender de endelige tal for, hvordan udviklingen faktisk blev, og det regulerer man så efter.
Hvis man skal gøre det på baggrund af et skøn om, hvordan man tror lønudviklingen bliver, er der jo ingen, der ved det.
Det er jo ikke noget, vi herinde styrer, og derfor kan man sige, at det der med at skulle forecaste, hvordan lønudviklingen bliver, gør, at der er en usikkerhed, og hvis man så tror, at lønudviklingen bliver højere, end den ender med at blive, kan man risikere, at folkepensionisterne eller andre overførselsindkomstmodtagere i virkeligheden har fået for høj en regulering, i forhold til hvad den faktiske udvikling blev.
Det var det, jeg mente med risikoen for, at man måske skal korrigere den anden vej.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-30:
Jeg synes, der er to ting at sige til det med 2022.
Der er selvfølgelig diskussionen af, om man kunne lade det omfatte både 2022 og 2023.
Det er, som jeg ser det, først og fremmest en juridisk diskussion af Nordsøaftalen tilbage fra 2003, og det synes jeg vi skal have belyst i udvalgsbehandlingen, som jeg også drøftede med Socialdemokratiets ordfører.
Den anden del er jo så, om 2022 vil være et bedre beskatningsgrundlag end 2023.
Min umiddelbare tanke er, at det vil det være, fordi det ikke har en adfærdseffekt.
Jeg er også blevet gjort opmærksom på, at der så er nogle forskelle, i forhold til at vi jo ikke havde den store gasproduktion i 2022 og vi forventer noget af den i 2023.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-30:
Altså, EU-forordningen lægger jo op til, at man kan gøre begge dele, og i lyset også af ordførerens tale om ikke at lave den forsigtige implementering er der jo faktisk en mulighed for her at hive nogle af de ekstraordinært store profitter hjem til fælleskassen og bruge dem på at hjælpe de mennesker, som har haft det sværest i forbindelse med inflationskrisen.
Så kunne man forestille sig, at man rent faktisk laver en model, for så vidt der ikke er noget juridisk til hinder for det – jeg er med på, at vi skal undersøge de ting; der er nogen, der siger, at det er der ikke – hvor man har både 2022 og 2023 indbefattet, inden for rammerne af det, forordningen giver lov til?
Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-30:
Det, jeg har hørt foreslået ellers, er, at man så breder forslaget ud og dækker flere brancher, så det ikke er en særskat på nordsøudvinding, og det synes jeg er en god mulighed.
Hvis man kunne lave sådan et forslag, synes jeg, det ville være godt.
Den juridiske diskussion i forhold til den her jo rigtig ærgerlige Nordsøaftale, der har bundet os i fremtiden, fra 2003, tør jeg ikke konkludere på nu, men vi vil gerne kigge på et samlet forslag.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-03-30:
Men ikke desto mindre er det den ekstraordinære situation, som både Danmark og mange andre lande har befundet sig i siden Putins angreb på Ukraine.
Det betød i hvert fald en eksplosion af andre verdensomspændende udfordringer, herunder en energikrise, som også har ramt hårdt her i Danmark.
Vi behandlede det også under det forrige lovforslag, L 68, hvor vi jo netop havde artikel 6-8 i forordningen til behandling i forhold til et indtægtsloft, der bliver indført midlertidigt, og det, vi så har nu her under behandlingen af L 69, er jo så artikel 14-16 omkring indførelse af et midlertidigt solidaritetsbidrag.
Det er nogle ting, som vi i Danmarksdemokraterne godt kan støtte.
Men det er en midlertidig situation, og det er også et midlertidigt indgreb, og derfor er vi helt på linje med, at det er helt på sin plads at gennemføre det.
Så har jeg sådan set en lille kommentar til det her med beregning af de der skattepligtige overskud, hvor der jo også står i forhold til artikel 15, at man skal kigge 4 år tilbage, og der ved jeg, at ministeren også vil få spørgsmålet, i hvert fald skriftligt, i forhold til også nogle af de selskaber, der opererer i Danmark, og som jo ikke har ejet koncessionerne i alle de 4 skatteår.
Det er også en udfordring og en problemstilling, som er blevet forelagt Skatteudvalgets medlemmer så sent som i dag, og der skal jeg bare være sikker på, at vi i hvert fald får øje også på det svar, der kommer fra skatteministeren, efter de foretræder, der har været.
Men vi kan støtte lovforslaget.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-03-30:
Tak, formand.
Vi er imod princippet bag lovforslaget her, men vi er egentlig mest kritiske i forhold til implementeringen.
F.eks. rammes selskaber med varierende finansielle resultater hårdt af, at basisårene er anlagt, som de er: corona, inflationsår osv.
Nogle har endda opkøbt eller solgt fra i perioden, hvilket har en meget, meget stor indflydelse på, hvad det er for en basis, vi vurderer ud fra.
Når vi skal vurdere, om de ligger langt over deres normal, er det jo vigtigt at definere, hvad normalen er.
Så derfor er vi skeptiske.
Anders Kronborg (S), 2023-03-30:
Tusind tak, og i øvrigt også tak for de spørgsmål, som jeg har fået under debatten.
Jeg har selvfølgelig orienteret mig om, at Enhedslisten i maj 2022 meldte ud, at det med at forlade EU ikke er et mål i sig selv.
Men på Enhedslistens hjemmeside skriver man jo bl.a. meget bombastisk, at EU i for høj grad er styret af hensynet til markedet og de multinationale selskaber.
Er den her forordning, vi snakker om i dag, ikke netop udtryk for det modsatte?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-30:
Jeg er rigtig glad for det spørgsmål, for så kan jeg jo bekræfte, at vi stadig væk har en stærk kritik af den interessevaretagelse, som EU grundlæggende og ofte har.
Men det er korrekt, at den her forordning er et udtryk for det modsatte.
Det er et udtryk for, at EU faktisk har handlet – og har handlet hurtigt – på noget, hvor vi i virkeligheden ville have ramt panden mod en mur, hvis vi havde haft en national diskussion om det.
Så det bliver jo en løftestang for, at vi kan gøre noget her i Danmark.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-03-30:
Tak, formand.
Bidraget skal føres tilbage til danskerne, så de får en hjælpende hånd igennem den høje inflation, der især har betydet urimelig store elregninger.
Vi kan på den baggrund støtte lovforslaget.