runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Jensen (S), 2024-04-11:
Det er jo rigtigt, som ordføreren gør opmærksom på, at det er sådan, at hele branchen på det her område, alle de organisationer, som repræsenterer de mennesker, som det her omhandler, har bedt om, at du bruger betegnelser i lovgivningen, som måske mere dækker den sande tilstand i dag, i forhold til hvem der er ophavsretshavere til det ene og det andet.
Derfor har vi accepteret, at det er en del af det her lovforslag.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-11:
Jeg er nysgerrig på, hvorfor det er, at regeringen og Socialdemokratiet er så optagede af det her med, at vi skal have kønsløshed i vores lovgivning.
Altså, hvorfor er det, at lovforslag pludselig skal have kønsløse betegnelser fra den ene dag til den anden?
Og mener Socialdemokratiet og regeringen, at det er en udvikling, som der er folkelig forankring i og opbakning til?
For det er ikke mit indtryk som medlem af Dansk Folkeparti, at danskerne er meget optagede af, at vandmand i fremtiden skal hedde vandperson eller noget helt tredje.
Altså, det virker sådan lidt latterligt for mig, men jeg ved ikke, hvad Socialdemokratiet tænker om den udvikling.
Mogens Jensen (S), 2024-04-11:
Jeg tror, vi nu er ved at indfinde os.
Tak til ministeren for det her lovforslag.
Hovedelementerne i lovforslaget her – og jeg vil ikke gå rundt om dem alle, men bare nævne de vigtigste – er jo, at vi med det her forslag giver DR og TV2 også andre udbydere bedre værktøjer til at indgå ophavsretsaftaler i forhold til brug af musik, som er et indhold, som mange af de her platforme anvender.
Vi giver også en mulighed for mægling i de tilfælde, hvor der opstår konflikter i forhold til ophavsretsaftaler.
Vi giver mulighed for, at også producenter af forskelligt indhold får ret til at få de samme informationer som andre rettighedshavere, når det gælder streamingtjenesters og andres brug af deres ophavsrettigheder.
Det er jo afgørende oplysninger at have, når man skal aftale en pris på det materiale, så selvfølgelig skal producenterne også have ret til de oplysninger, som andre rettighedshavere har.
Endelig specificerer vi også muligheden for at lave parodier og bruge parodier som en del af udarbejdelse af indhold.
Der ligger en undtagelse, således at parodier kan laves på baggrund af ophavsretten, og det gives der nu lovmæssigt mulighed for med det her forslag.
Det er jo for mig at se de væsentligste ting i lovforslaget i forhold til ændringer af ophavsretten.
Så er der jo det i forhold til de kunstneriske uddannelser under Kulturministeriet
det, at man nu genindfører muligheden for, at man også fra centralt hold kan fastsætte retningslinjer for eksamener og prøver og bedømmelser, altså også på de videregående kunstneriske uddannelser.
Så alt i alt er det her for mig at se snusfornuftigt lovforslag, som Socialdemokratiet kan støtte.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-11:
Tak for det, formand, og tak for en god debat.
Jeg tror, det var Socialdemokratiets ordfører, der sagde, at det ikke behøvede at blive en lang debat, og det blev det heller ikke.
Jeg vil gerne takke for opbakningen eller i hvert fald de positive tilkendegivelser, der kom fra Liberal Alliance, Konservative og Dansk Folkeparti.
Der er lidt med Radikale i forhold til ændringsforslaget.
Jeg håber på, vi kan lande et ændringsforslag, så også Radikale kan bakke op.
Jeg vil også sige en stor tak til ministeren og regeringspartierne for de positive tilkendegivelser.
Det her er mit første beslutningsforslag i salen, og jeg tænker bare, at hvis jeg har samme til succesrate med de næste beslutningsforslag, skal jeg bare have fremsat nogle flere.
Tusind tak for debatten, og jeg glæder mig til, at vi får lavet et ændringsforslag, så vi kan få godkendt det her.
Nick Zimmermann (DF), 2024-04-11:
Der er jo noget noget grundlæggende urimeligt i, at afsoningsstedet har en betydning for, om man får frataget sine sociale ydelser.
Som det er i dag, får man jo frataget sine sociale ydelser, hvis man sidder i et almindeligt fængsel, men ikke, hvis man afsoner i retsspykiatrien, og det er jo selvfølgelig helt skørt.
Det er jo sådan cirka et lille halvt år eller måske lidt længere siden, at jeg stillede beskæftigelsesministeren en lang række spørgsmål om netop det her.
De havde simpelt hen bare siddet og modtaget mere og mere førtidspension, mens de havde siddet inde, og flere af dem havde sådan set en formue på over en million.
Alligevel er det altså det danske fællesskab, der skal betale for de kriminelles sociale ydelser, og det er da et brud på et helt grundlæggende retfærdighedsprincip.
Der er da noget galt.
Selvfølgelig skal den danske stat ikke betale for sociale ydelser, hvis man er under afsoning.
Jeg bemærker jo også, at der også her findes en overrepræsentation af indvandrere.
Indvandrere skal forsørge sig selv, og hvis de er kriminelle, skal de selvfølgelig ud af landet, og de skal da aldrig nogen sinde kunne modtage sociale ydelser, når de har begået kriminalitet, og da slet ikke blive millionærer, mens de sidder inde.
Så lad os ikke bare få strammet op om hele den danske udlændingepolitik, men så sandelig også ved at skabe en lighed og retfærdighed i vores retssystem, så Dansk Folkeparti støtter beslutningsforslaget.
Katrine Robsøe (RV), 2024-04-11:
Som jeg sagde, er det – alt efter hvordan det ændringsforslag præcis ser ud – på nuværende tidspunkt vores intention at støtte det ændringsforslag og så også støtte beslutningsforslaget, så vi rent faktisk får sat os ned og kigget på det.
Og så skal vi ind og se på alle de kompleksiteter, der ligger i det, for vi har også nogle bekymringer, i forhold til at vi ikke ønsker at tabe nogen mennesker på gulvet, men rent faktisk finder en fair og ordentlig løsning.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-11:
Tak for det.
Nu er det her jo kun et beslutningsforslag, og regeringen har lagt op til, at hvis vi ligesom i fællesskab får lavet et ændringsforslag, så kan de godt støtte beslutningsforslaget, og dermed er det jo regeringen, der skal komme med et lovforslag med alle de kompleksiteter, der nu er.
Så jeg vil bare lige høre ordføreren, om Radikale Venstre ikke kan støtte beslutningsforslaget, altså med det ændringsforslag, der kommer.
Katrine Robsøe (RV), 2024-04-11:
Tak for det, og tak til Danmarksdemokraterne for at have fremsat beslutningsforslaget.
Men jeg synes også, at ministeren meget godt gjorde rede for den kompleksitet, der er i det her, og hvor mange områder inden for det offentlige, der faktisk er inde omkring de her mennesker og de udbetalinger, der er, og at det ikke sådan er bare lige at sige, at så afskaffer vi det her.
Der er nogle, der f.eks. er med til at betale for det ophold, de rent faktisk er på, når de afsoner.
For problematikken med, at du bare får udbetalt en masse ydelser, er vi jo heller ikke interesseret i at støtte op om.
Men samtidig ser vi også nogle komplekse ting, som vi gerne vil være sikre på vi har fundet nogle ordentlige løsninger på, så vi ikke bare gør noget lidt for hurtigt.
Det vil vi i hvert fald gerne være med til at forsøge på fra Radikales side.
Mogens Jensen (S), 2024-04-11:
Jo, men det ændrer jo ikke på, at det her lovforslag omhandler og har betydning for en lang række personer, og det er de organisationer, der repræsenterer de her personer, der beder om, at man bruger et mere tidssvarende sprog.
Det har vi ikke problemer med.
Det kan måske i nogle tilfælde give mening at ændre sproget, og i andre tilfælde ikke.
I det her tilfælde synes vi det giver mening, og vi kan ikke se, at det har betydning for andre end de personer, som det omhandler.
Helle Bonnesen (KF), 2024-04-11:
Mener hr. Mogens Jensen, at det her med de kønnede ord er noget, som så burde sprede sig til andre lovgivningsområder også?
Søren Espersen (DD), 2024-04-11:
Det er jo også noget andet end at sige, at nu laver vi sproget om.
I det her tilfælde bliver det så et statsdirektiv om, at man skal ændre i sproget, og det er det, jeg synes er så underligt.
Selvfølgelig udvikler sproget sig også på en somme tider overraskende måde, men det må man finde sig i, men det her er bare staten, der bestemmer, uden at der været, tror jeg, kæmpestor folkelig opbakning til det.
Mogens Jensen (S), 2024-04-11:
Nej, man tager stilling til, i hvilket omfang man vil ændre sit sprog – det synes jeg man skal – fra situation til situation og fra gang til gang.
Men det er jo altså ikke nogen ny udvikling i Danmark, at vores sprog udvikler sig, og at man bruger nye ord i dag, som man ikke brugte for 20 år siden.
Det kan man finde på rigtig, rigtig mange områder, og det hører også med til en moderne udvikling af vores samfund, at sproget udvikler sig.
Søren Espersen (DD), 2024-04-11:
Der er nogle, der har bedt om at få lavet sproget om, og så synes regeringen, at det da er en god idé; vi laver sproget om.
Så jeg vil opfordre ordføreren til at bekræfte, at regeringen ikke sådan bare uden videre laver sproget om, fordi det passer nogle.
Mogens Jensen (S), 2024-04-11:
Man skal lytte til alle, og så skal man træffe sit valg.
I det her tilfælde har vi truffet det pragmatiske valg, at vi ikke kan se, at det her giver et problem i forhold til ophavsretslovgivningen.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Men der er jo forskel på at lytte og så på at gennemføre.
Man bør vel også lytte til andre.
Nu har jeg selv været en del af musikbranchen og er af en anden holdning, og dem er der jo også.
Skal man ikke også lytte til dem?
Mogens Jensen (S), 2024-04-11:
Liberal Alliance må jo gøre, hvad de vil.
Socialdemokratiet lytter til folk, der kommer med forslag, især når det her handler om deres egen branche og deres egen virkelighed og den måde, den skal udfolde sig på.
Og der har man haft det her ønske i den her sammenhæng, og vi har ikke kunnet se noget problem i, at vi indfører det her i lovgivningen – som sagt en pragmatisk tilgang, som jeg synes er det rigtige i den her situation.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-11:
Det lyder, hvis jeg forstår ordføreren korrekt, som om at det er branchen, som gerne vil have det her, og dermed branchen, som skal bestemme, hvordan vi lovgiver herinde.
Jeg er helt med på, at det er en meget woke branche, og derfor mener jeg også, at man skal være varsom med, hvor meget man egentlig lytter, for det er jo bl.a. også en branche, der rigtig gerne vil have resultatlighed på rigtig mange områder.
Så er det virkelig Socialdemokratiets side holdning, at vi skal lytte til hver enkelt branche?
Og vil det så betyde, at hvis brandmændene lige pludselig gerne vil have, at det skal hedde brandperson, så skal vi også lytte til det?
Mogens Jensen (S), 2024-04-11:
Jamen jeg har det sådan med sproget i vores lovgivning, som jeg har det med sproget i det hele taget i vores samfund: Det ændrer sig.
Det giver mening, at vi moderniserer vores sprog, og at vores sprog ændrer sig.
Jamen jeg synes, at man må tage pragmatisk stilling til de her ting.
Jeg har det selv sådan, at der er nogle sammenhænge, hvor jeg synes at det giver mening, og andre sammenhænge hvor jeg ikke synes det.
Jeg er selv bestyrelsesformand, men jeg har ikke noget problem med at blive kaldt bestyrelsesleder; jeg kan virkelig ikke se, det gør den store forskel, andet end at bestyrelsesleder jo i hvert fald i langt højere grad udtrykker, at her kan både en mand og en kvinde bestride sådan en post.
Det er jo ikke sådan, at hr. Søren Espersen ikke kan fortsat kan sige ophavsretsmand eller ophavsmand, hvis hr. Søren Espersen gerne vil det.
På den måde bestemmer staten jo ikke over sproget, heldigvis.
Men sproget udvikler sig; det har det gjort igennem hundredvis, måske endda tusindvis, af år, og det er det her også udtryk for.
Og rent pragmatisk kan Socialdemokratiet ikke se noget problem i, at vi ændrer de her ord i vores ophavsretslovgivning.
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-11:
Tak, formand.
Det her beslutningsforslag handler om, hvordan vi forvalter vores fælles ressourcer, og det handler også om retsfølelse.
Det handler om, om det er retfærdigt, at to mennesker, som har modtaget en dom for den samme forbrydelse, bliver stillet forskelligt i forhold til at modtage sociale ydelser – og nej, det er ikke retfærdigt.
Nej, det er det ikke.
For os er det her et fuldstændig simpelt beslutningsforslag, og det støtter vi selvfølgelig.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-04-11:
Mange tak.
Tak til Danmarksdemokraterne for et i min optik fremragende beslutningsforslag.
Det eneste, jeg sidder og tænker, er: Hvorfor har jeg ikke selv foreslået det?
Men det er meget nemt.
Jeg kan sige med det samme, at Liberal Alliance bakker det op.
Jeg undrer mig lidt.
Regeringen siger, at det ikke kan være rigtigt, at det skal være sådan – det sagde den ene ordfører.
Den anden ordfører sagde, at sådan bør det ikke være.
Det er dejligt, at vi er enige om det, men jeg synes, at det er underligt.
Vi er enige om, at man selvfølgelig ikke skal kunne modtage sociale ydelser, når man er i en anden afsoning end fængsel.
Det synes jeg ikke er særlig komplekst.
Jeg er med på, at lovteksten selvfølgelig skal være i orden, og at der også kan være andre relevante ting at kigge på osv.
Men det er jo ikke svært.
Vi kan endda tage debatten her hurtigt.
Så et lovforslag om at ændre det – hvor vi gør, at man ikke skal stå til rådighed, og hvor vi går ind i de regler, der er en betingelse for at modtage de passive ydelser – har jeg svært ved at se hvorfor ikke kan nås i indeværende år.
Så jeg håber, at det er noget, vi bare kan ordne, for der er tydeligvis bred enighed om, at det er en god idé og fornuftigt.
Så tak for ordet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-04-11:
Det er der også, men jeg arbejder på den måde, at når jeg indkalder ordførere til drøftelse, skal det være, fordi jeg har noget konkret at tage udgangspunkt i.
Det har jeg bedt vores myndigheder på tværs af psykiatri, kriminalforsorg, kommuner, Udbetaling Danmark og mit eget system om at arbejde på.
Så snart det foreligger – det gør det i år – så skal vi tale videre om, hvordan det så kan blive til et lovforslag, så vi kan få det her ændret.
Nick Zimmermann (DF), 2024-04-11:
Det er vel lidt over et halvt år siden, at vi to var i Folketingssalen, hvor jeg netop spurgte ind til den her irakiske dobbeltmorder, og hvor ministeren jo sådan set lovede mig højt og helligt, at der snarest muligt ville ske noget på området, og at ministeren snarest muligt ville indkalde Folketingets partier til en drøftelse omkring netop det her.
Så hvorfor er der egentlig ikke sket noget siden det?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-04-11:
Ja, min egen tilkendegivelse var faktisk, at hvis vi eller I kommer med et ændringsforslag om, at de politiske drøftelser kan starte nu, og så kan lovforslaget komme i halen af det, så er vi helt på linje med den øvrige del af beslutningsforslaget, ja.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-11:
Nu hørte jeg også ministeren sige, at noget af problemet var tidshorisonten i forslaget.
Så hvis vi nu kommer med et ændringsforslag, hvor vi først pålægger regeringen at komme med et lovforslag, hvad skal man sige, i midten af 2025, eller hvad der nu kunne passe regeringen, vil regeringen så være villig til at stemme for forslaget?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-04-11:
Når jeg kan stå her og folde en række udfordringer ud, når man åbner kassen og kigger ned i retspsykiatrien – og med overlap til de andre myndigheder – er det, fordi vores myndigheder er i fuld gang med at sidde og se det her på tværs.
Og præcis som jeg tidligere har tilkendegivet, nemlig at jeg ville sætte gang i det, er det arbejde i fuld gang.
Men det har også vist sig, at det ikke lægger op til nogen nemme løsninger, og derfor er det i hvert fald mit ønske som minister at give myndighederne den tid, der skal til for at lave en holdbar, gennemarbejdet løsning, sådan at den intention, vi deler politisk, faktisk også bliver udfaldet i sidste ende.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-11:
Tak for det, tak for en god tale, og tak for opbakningen til i hvert fald intentionerne, hvilket jeg selvfølgelig måske også havde en forventning om der var i forhold til de svar, jeg har fået fra ministeren.
Kan ministeren komme lidt ind på, om man overhovedet er startet på det, og hvor langt man er kommet?
Det kunne jeg godt tænke mig lige at høre lidt nærmere om.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-11:
Tak for det, formand.
Jeg blev da noget forbløffet, da det gik op for mig, at man kan sidde og afsone en dom og samtidig modtage sociale ydelser.
Artiklen handlede om en 62-årig irakisk statsborger, som i 2008 begik et voldsomt dobbeltdrab, og på trods af sin straf sidder han og nyder godt af sin førtidspension på små 20.000 kr. om måneden.
Det lyder fuldstændig vanvittigt, men det skyldes, at der er et hul i lovgivningen.
I et fængsel modtager man ikke sociale ydelser, mens man afsoner, mens man f.eks. som dobbeltmorder med en behandlingsdom kan sidde og se opsparingen bare stige og stige, og det er sociale ydelser, der tikker ind.
Jeg vil bare sige det ligeud: Jeg var meget målløs!
Derfor stillede jeg straks et spørgsmål til beskæftigelsesministeren, der da også svarede, at hun godt kunne se urimeligheden i, at der er forskel på, om man kan modtage sociale ydelser under afsoningen eller ej.
Selvfølgelig skal man da ikke modtage sociale ydelser, når man afsoner en dom, uanset om man er indsat i et ganske almindeligt fængslet eller i retspsykiatrien.
Beskæftigelsesministeren skrev også i sit svar til mig, at hun ville igangsætte en undersøgelse af, hvordan udbetalinger under afsoning i retspsykiatrien kunne stoppes.
Men der er desværre ikke sket noget endnu.
Derfor har jeg spurgt ind til en status på lovarbejdet på området, men ministeren har ikke kunnet svare på spørgsmålet om, hvornår regeringen har forventning om at kunne fremlægge en løsning på dette store hul i lovgivningen.
Derfor har jeg fremsat det beslutningsforslag, vi skal behandle i dag, hvor vi i Danmarksdemokraterne ønsker at sidestille en forvaringsdom og en varetægtsfængsling i retspsykiatrien med en afsoning af en fængselsdom eller en almindelig varetægtsfængsling.
Af svaret fra beskæftigelsesministeren fik jeg også oplyst, at der i 2021 var 513 patienter, som var varetægtsfængslet eller indlagt til afsoning af dom i retspsykiatrien, og heraf modtog 290 af dem sociale ydelser.
Mon ikke vi kunne bruge de penge på noget bedre?
Jeg ser frem til en god debat.
Nick Zimmermann (DF), 2024-04-11:
Godt, jamen det vil jeg se meget frem til i så fald.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-04-11:
Det vil jeg også, og jeg kan love, at det ikke er mangel på vilje, men et ønske om en grundig gennemarbejdet løsning på bordet, der gør, at tidshorisonten er, som den er.
Så hermed er der også bare en tilkendegivelse af, at jeg er glad for, at vi er flere, der ser ens på det her.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-11:
Det må vi jo se.
Nu kan jeg forstå, at der bliver indkaldt til forhandlinger, og at der synes at være bred opbakning om det her, så det må vi jo se, når vi kommer dernedad.
Vi har generelt den bekymring, at vi mange steder i vores retssystem efterlader folk med meget svære vilkår for at vende tilbage til tilværelsen, efter at de har afsonet en straf.
Det gælder også på det her område.
Så det er en generel bekymring, vi også har her.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-11:
Nu nævnte ministeren i sin tale, at det er et komplekst område, og at der skal kigges på, hvordan man får genoptaget ydelser osv., når man kommer ud fra retspsykiatrien igen.
Så tror ordføreren ikke på, at man vil finde ud af et gennemarbejdet lovforslag, der ligesom tager hånd om de her ting, så man er sikker på, at man griber folk igen, når de kommer ud?
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-11:
Jo, og den bekymring mener jeg også at vi har rejst i de tilfælde, men der er – nu er jeg ikke ordfører på området – nogle foranstaltninger, som har skullet hjælpe familierne og børnene, fordi man bliver betragtet som enlig forsørger, hvis den anden forsørger afsoner en straf.
Men de bekymringer har vi faktisk på begge områder.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-11:
Tak for det.
Ordføreren nævner, at en af bekymringerne er, at der kan være nogle børn, der kommer i klemme, fordi man har nogle ting, man skal betale.
Vil der ikke være den samme bekymring, hvis det er en, der sidder i fængsel, og som også har nogle børn, man skal tage vare på?
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-11:
Tak for ordet, formand.
Der er i beslutningsforslaget tre ting, som bekymrer os, og som gør, at vi i SF ikke kan støtte det.
Vi mener, at det er vigtigt at tage højde for, at selv om det ikke skal være afgørende, hvad for en type straf man bliver tildelt, så skal det være afgørende, hvad for en type borger man er, og om man har et særligt behandlingsforløb.
I retspsykiatrien er der jo ofte tale om borgere med psykiske sygdomme, hvor der også vil være tilfælde, hvor det kan forværre en sygdom, at man skaber usikkerhed om ydelsen.
Det er vi i SF bekymrede over.
Samtidig er det klart, at det at fjerne en social ydelse kan have konsekvenser for en hel familie.
Det ved jeg man også har haft drøftelser om i forhold til almindelige fængselsstraffe.
Det er afgørende, at der ikke er børn, der kommer i klemme, når man fjerner de sociale ydelser, for selv om man, som ministeren helt rigtigt siger, ikke selv har udgifter til kost og logi, kan man godt have udgifter til at forsørge et barn eller resten af familien.
Det sidste er så nok en uenighed, som vi har haft mere generelt her i Tinget, og det gælder den økonomiske situation, folk kommer ud til, når de har afsonet en straf.
Der er rigtig mange, som kommer ud med en uoverskuelig gæld, og som ikke har en let vej tilbage til en almindelig tilværelse.
Det skaber øget kriminalitet og en social deroute, og det bliver en ond spiral.
Derfor mener vi, det er vigtigt at sætte ind over for den uoverskuelige gæld, som folk får.
Det her kan forværre den situation.
De tre forbehold gør, at vi ikke i udgangspunktet kan støtte beslutningsforslaget.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-11:
Jeg vil også gerne lige sige tak til Venstres ordfører for den gode tale.
Jeg er jo helt enig i, at det er et komplekst område, og i første omgang havde vi lagt op til, at man havde resten af 2024 til at lave et lovforslag på området, men som jeg har sagt til de tidligere ordførere og også til ministeren, synes vi, det er positivt, hvis vi kan ændre på tidshorisonten og dermed få regeringens støtte.
Så tak for det.
Kim Valentin (V), 2024-04-11:
Spørgsmålet om, hvem der har ret til sociale ydelser og hvornår, er særdeles vigtigt.
Det er det, fordi det handler om retfærdighed og om at værne om vores velfærdssamfund.
Det er vores ansvar at sikre, at ydelsessystemet fungerer og fungerer hensigtsmæssigt.
Venstre og jeg mener, at forslaget, som Danmarksdemokraterne har fremsat, er fint at drøfte.
Problemstillingen rejser nemlig vigtige spørgsmål om, hvordan vi bedst administrerer disse ydelser.
Man skal ikke kunne slippe af sted med at begå alvorlige forbrydelser og samtidig kunne profitere på vores velfærdssystem.
Det er ikke fair for de mange mennesker, der hver dag bidrager til vores samfund.
Vi skal derfor så vidt muligt sørge for at ligestille, altså lige stille, dem, der er dømt til psykiatrisk behandling, med dem, som afsoner i almindelige fængsler og arresthuse.
Men det er, som vi også hører ministeren fremføre, ikke en helt enkelt sag.
F.eks. kan fængselsindsatte tjene penge, mens patienter i retspsykiatrien ikke kan, hvorfor der muligvis kan findes en løsning, der sikrer patienternes adgang til et mindre beløb til personlige fornødenheder.
Desuden er der forskellige betalingsmodeller for ophold i retspsykiatrien, hvor nogle selv betaler for deres ophold, hvilket også skal indtænkes i en løsning.
Vi støtter dog i det store og hele intentionen bag beslutningsforslaget.
I Venstre er vi optagede af, at der findes en gennemarbejdet løsning, og derfor er jeg meget tilfreds med, at ministeren har den hensigt med ændringsforslaget, som vi vil støtte op omkring.
Jeg skal i øvrigt også sige, at Moderaterne, som ikke er her i dag, på samme vis støtter op omkring ministerens linje.
Jens Joel (S), 2024-04-11:
Jeg vil sige, at vi har intet problem med at støtte beslutningsforslag, som er i samklang med regeringens politik og intentioner i øvrigt, så lad os endelig finde en timing, også i forhold til at vi så gør det ordentligt.
Så vi vil selvfølgelig også gerne støtte op om at mødes omkring det her.