runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Vi er i Socialdemokratiet enige med SF om, at uddannelsesloftet skal afskaffes, både fordi det begrænser unges valgfrihed, men jo også fordi det skaber en usikkerhed og et pres på unge mennesker.
Jeg tror faktisk også, det skaber et pres på unge mennesker, som måske ikke engang vil komme i kontakt med uddannelsesloftet, når der skal vælges uddannelse.
Derfor er det stadig væk vores ambition at afskaffe det.
Vi må tage tingene i den rækkefølge, vi kan skaffe finansiering til det.
Også det her spørgsmål glæder jeg mig til sammen med regeringen at diskutere med SF i de kommende og de allerede igangværende finanslovsforhandlinger.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-10-22:
Tak for det.
Bare lige for historieskrivningens skyld var det SRV-regeringen, der som en tyv om natten ophævede det såkaldte formueskattecirkulære, hvilket medførte en markant stigning i beskatningen af familieejede virksomheder.
Det lempede den Venstreledede regering, og nu er det altså en fornyet skattestigning, som den socialdemokratiske regering glæder sig over.
Det er ikke en tilbagerulning af en lettelse; det er en genindførelse af en forhøjelse.
Det synes jeg er væsentligt.
Den opfattelse deler vi fuldt ud i Venstre.
Jeg kunne i den forbindelse godt tænke mig at høre, hvilke konkrete initiativer i regeringens finanslovsudspil der bidrager til, at den private beskæftigelse stiger.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Tak for det.
Kan ordføreren nævne ét forslag i Venstres finanslovsudspil, som gør Danmark rigere?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Nu har vi jo ikke præsenteret vores finanslovsprioriteter endnu, men det vil vi jo gøre i løbet af kort tid.
Men det, at vi kommer til at afsætte midler til at styrke dansk erhvervsliv, er jo netop det, der gør Danmark rigere, i modsætning til den socialdemokratiske regering.
Der må vi jo konstatere i det svar, der er kommet sent i aftes fra finansministeren, at det ikke gør Danmark rigere.
Bnp kommer jo ikke til at vokse.
Det ser ikke ud, som om Danmark med den her finanslov bliver et rigere samfund.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Man må jo sige, at Venstres kritik af, at Socialdemokratiet har fremlagt finanslovsforslaget for sent, står noget forpjusket tilbage, når man ikke fremlægger et forslag inden førstebehandlingen.
Det er jo nok, fordi I i virkeligheden ikke kan finansiere det, I har foreslået, og det, Venstre har sagt.
Altså, hvordan vil man finansiere et velfærdsløfte, et skattestop, afgiftslettelser til erhvervslivet, afskaffelsen af omprioriteringsbidraget på kultur-, uddannelses- og undervisningsområdet, når man har afvist alle de forslag til finansiering, som Socialdemokratiet har fremlagt?
Man kan jo ikke både blæse og have mel i munden, medmindre Venstre selvfølgelig planlægger at fremrykke hele det råderum, der ligger ude i årene, til næste års finanslovsår, hvilket vil være groft uansvarligt.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Jamen så kan vi jo vende tilbage til en af de ting, som jeg har sort bælte i, nemlig proces.
Der vil jeg gerne sige til den socialdemokratiske ordfører, at det, der jo er ret interessant i år, i den finanslovsproces, vi har her, er, at regeringen har fremlagt en finanslov historisk sent.
Vi har ikke engang været i stand til at gennemføre de tekniske drøftelser med de respektive ministre; hr. Christian Rabjerg Madsen ved udmærket godt, at der forestår tre ministre, der skal i Finansudvalget i den her uge.
Derudover noterer jeg mig så også, at et enigt Finansudvalg har sendt et brev, som hr. Christian Rabjerg Madsen også er medunderskriver af, hvor man udtrykker kritik af den måde, som regeringen har håndteret finanslovsprocessen på.
Så man kan være helt tryg; vi kommer også til at diskutere Venstres finanslovsprioriteter.
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Jeg vil gerne stille Venstre et spørgsmål, når Venstre nu kommer med sit forslag.
Det, vi har set der kom fra Socialdemokratiet, er jo sådan et angreb på den private virksomhed og så sandelig også et angreb på provinsen.
Man kan bare tage nogle enkelte nedslagspunkter: Man kan nævne bredbåndspuljen, man kan nævne koblingsprocenten i forhold til friskolerne, som ligger ude i provinsen, og man kan også nævne generationsskiftet i de små virksomheder, som ligger ude i provinsen.
Har man i Venstre, når man kommer med sit forslag, så den samme aggression over for provinsen og dansk erhvervsliv?
Altså, vil man så også have, at generationsskiftet for danske familieejede virksomheder skal være svært?
Vil Venstre også sørge for, at man ikke kan opkoble sig på nettet, når man bor i provinsen?
Vil man sørge for, at friskolen, som holder gang i det lille lokalsamfund, skal have sværere vilkår i fremtiden?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Tak for det gode spørgsmål.
Vi vil selvfølgelig rette op på alle de urimeligheder, der er i det socialdemokratiske finanslovsforslag.
Det siger sig selv.
Men når det så er sagt, kan det godt undre lidt, at Socialdemokratiet, da de indtil for kort tid siden var i opposition, gik meget op i, at man skulle skabe et Danmark i balance, og det bare var noget, man mente, da man var i opposition.
Nu er de mange punkter, som Dansk Folkepartis ordfører nævner, jo et angreb på, at landdistrikterne skal have det sværere, at det kommer til at betyde dårligere udviklingsmuligheder, og det er den forkerte vej at gå.
Så de mange fine taler, der blev holdt fra den daværende socialdemokratiske formand og den nuværende statsministers side, om, at man nu skal have et Danmark i balance, var bare noget, man sagde.
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg er selvfølgelig rigtig glad for, at Venstre har den holdning, men det er jo også interessant, når man sådan hører i debatten, som også er her i salen i dag, at besparelser på uddannelse – det går igen og igen – vil man ikke have.
Men hvad er det egentlig, man gør ved de her privatskoler, som er det eneste skoletilbud, der ligger derude?
Der sparer man faktisk 5 pct. fra det ene år til det andet.
Det er ikke en 2-procentsbesparelse, der kommer år efter år, stille og roligt, som man kan implementere, men det er 5 pct. fra det ene år til det andet.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Jeg anerkender fuldt ud ordførerens ræsonnement og SF's holdning.
Det ville give færre rygere, hvis vi satte prisen voldsomt op.
Jeg håber bare også, at SF anerkender...
Er det fra De Radikale?
Det må du undskylde.
Det må du også undskylde!
Når det er sagt, er vi jo en mindretalsregering, så også det her spørgsmål må vi diskutere.
Det er nødvendigt, hvis vi skal genoprette den velfærdsstat, som har haft det dårligt som en konsekvens af de borgerliges besparelser.
I forhold til arveafgiftsspørgsmålet er der jo bare en forskel, efter at den borgerlige regering indførte en skattelettelse for mennesker, som arver virksomheder.
Det synes vi er en skæv forskel, fordi det primært er en begunstigelse af de rigeste mennesker i Danmark.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Vi har jo netop overstået en valgkamp, hvor klimapolitikken fyldte berettiget meget, og i den valgkamp var vi ude til mange paneldebatter osv. med unge mennesker, hvor Socialdemokraterne sagde, at de ville meget mere på klimaområdet, end vi i de blå partier ville.
Nu kommer så den første finanslov, hvor man kan se, hvor mange penge der er blevet sat af til det, og af det råderum på over 2 mia. kr., som man har til rådighed i den socialdemokratiske regering, afsætter man 30 mio. kr. til at fortsætte en afgiftsfritagelse for den el, som bruges til at oplade elbiler med.
Det er 1 pct. af det råderum, man har til rådighed – 99 pct. af råderummet bliver brugt på noget andet end klimapolitik.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Det er jo korrekt, når ordføreren refererer, at Socialdemokratiet i valgkampen sagde, at vi ville mere end de borgerlige partier på det grønne område.
På daværende tidspunkt var det også korrekt – man må sige, at der er ganske mange borgerlige partier, som har rykket sig i forhold til udledningsambitionen, og det er jo positivt, og det er noget, vi skal tage vel imod.
Men vi skal selvfølgelig også holde de borgerlige partier op på deres handlinger, når der nu snart skal diskuteres en klimalov og en handleplan.
Så lad os udskyde diskussionen om, hvem der er mest grøn, til vi har set, hvem der rent faktisk leverer.
Jeg og Socialdemokratiet vil gå ind i den kamp med en vis ro – en ro, der er funderet i historiske resultater på det grønne område.
I forhold til elbiler, er det jo en ambition for den socialdemokratiske regering, at vi skal have mange flere af dem, og derfor har vi jo nedsat en kommission, som skal kigge på afgiftsspørgsmålet, sådan at vi kommer i mål med vores grønne ambition, også på elbilområdet.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Jeg synes ikke, vi skal de udskyde diskussionen om, hvad man i finansloven gør på klimaområdet, til et andet tidspunkt end nu, hvor vi behandler finansloven.
Det synes jeg ikke.
Jeg synes, det er relevant at diskutere finanslovens indhold på klimaområdet nu, hvor vi diskuterer finansloven.
Man afsætter 30 mio. kr. til at forlænge en afgiftsfritagelse for elbilers ladning af el.
Til gengæld hæver man registreringsafgiften på elbilerne, vel vidende at det vil føre til, at der er færre, der har lyst til at købe en elbil.
Hvad siger ordføreren til det?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Jeg udskyder bestemt ikke nogen grøn diskussion – jeg siger sådan set bare, at ud over de andre grønne initiativer i vores finanslov, som jeg har været inde på ad et par omgange, er vi også ganske opmærksomme på den udfordring, der er i forhold til afgifter på elbiler.
Det er jo bare sådan, at med registreringsafgift på både fossile biler og elbiler, så er der nogle meget fine balancer, vi skal være opmærksomme på.
Vi skal få indrettet et afgiftssystem, som er på en sådan måde, at vi både sikrer finansiering af velfærdssamfundet og sikrer, at vi rent faktisk får omstillet vores bilpark i en grøn retning.
Og det er det, der kræver et kommissionsarbejde at få en kvalificeret debat om.
Sophie Løhde (V), 2019-10-22:
Tak for det.
Ingen nye grønne penge, ingen forslag til, hvordan Danmark bliver rigere, ingen forslag til, hvor virksomhederne kan få nogle ekstra hænder til at kunne få skabt flere arbejdspladser
; man må give ordføreren helt ret i, at der er meget, man ikke når at komme i mål med på det første finanslovsforslag fra Socialdemokratiets side.
Nu nævnte ordføreren, at man havde været krystalklare i alle sine prioriteringer til danskerne forud for valgkampen, og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvad var det største enkeltstående finansieringsbidrag i den økonomiske plan, som Socialdemokratiet lagde frem midt under valgkampen, og hvad skulle det finansieringsbidrag konkret levere i år 2020 for at kunne levere mere velfærd?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Jeg er jo sådan set glad for fru Sophie Løhdes spørgsmål og er også glad for, at der bliver efterlyst, at vi hurtigere gennemfører den socialdemokratiske politik.
Det er jo sådan, at vi har fremlagt en række klare prioriteringer, prioriteringer, som handler om, at vi ikke mener, at der er råd til velfærd, hvis vi samtidig gennemfører de skæve skattelettelser, som fru Sophie Løhde residerede over, da fru Sophie Løhde var minister.
Når vi ikke gennemfører de skattelettelser, gør vi det med åbne øjne.
Vi er klar over, at det vil medføre kritik fra nogle af de mennesker, som havde udsigt til at få del i skattelettelserne, men vi gør det med åbne øjne, fordi vi ønsker at finansiere et velfærdssamfund, et velfærdssamfund, som kan passe godt på vores børn, og som kan passe godt på vores ældre, men også et velfærdssamfund, hvor vi dropper de uddannelsesbesparelser, som var gift for dansk erhvervsliv.
Vi dropper det omprioriteringsbidrag på uddannelser, som betød årlige besparelser, og som erhvervslivet i den grad var kede af, fordi det betød, at adgangen til uddannet arbejdskraft blev ringere for vores virksomheder.
Sophie Løhde (V), 2019-10-22:
Det er godt, at man er glad for spørgsmålet, for nu kommer der et til,
jeg fik jo ikke svar på det spørgsmål, jeg stillede, nemlig: Hvad var det, der var den største finansieringskilde i den såkaldte økonomiske plan, som Socialdemokratiet præsenterede for danskerne under valgkampen?
Hvad var det allerallerstørste finansieringsbidrag?
Når ordføreren ikke kan svare på det, gætter jeg på, at det er, fordi man ikke ønsker at stå ved, at man lovede at finde 3 mia. kr. på at spare på konsulenter.
Det er lige præcis blevet til 0 kr. – 0 kr. – i regeringens finanslovsforslag.
Hvorfor er det, at man ikke har fundet en eneste besparelse på konsulentudgifter, når man lovede danskerne, at man fra den ene dag til den anden kunne finde 3 mia. kr.?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Den socialdemokratiske regering har ingenlunde droppet sine ambitioner om at finde 3 mia. kr. i besparelse på konsulenter.
Ville det være fornuftigt bare at lægge besparelsen ind i finansloven og så bruge pengene, før vi havde en god plan for, hvordan man kan finde besparelserne?
Det var vist sådan, man gjorde med skattevæsenet, da fru Sophie Løhde var minister.
Jeg tror, vi skal gøre det her ordentligt.
Jeg tror, vi skal sikre, at vi har en god plan for, hvordan vi kan finde de her besparelser på en god måde, og først derefter tage den økonomiske gevinst hjem.
Stinus Lindgreen (RV), 2019-10-22:
Tak for svaret.
Og når vi taler om ulighed i sundhed og vi taler om folkesundhed generelt, kommer vi ikke uden om, at en markant stigning i ét hug nu og her er nødvendig, for at vi kan se især en effekt blandt unge rygere.
Så at man laver den her lidt uambitiøse stigning i tobaksprisen, synes jeg er ærgerligt, fordi det vil ikke have den effekt, vi gerne – både Socialdemokratiet og Radikale og rigtig mange andre partier – ønsker.
Så igen: Det er jo rygning, der har en social slagside, så alle tiltag, der vil virke, vil pr. definition have en social slagside.
Er ordføreren ikke enig i det?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Jeg tror ikke, at tiltaget kan stå alene, men det er et af flere initiativer, som kan sikre, at færre unge mennesker begynder at ryge.
Så spørger ordføreren, hvorfor vi ikke lytter til sundhedseksperter alene – for ordføreren har jo ret i, at hvis vi hævede priserne meget voldsomt, ville der formentlig være færre, der ville begynde at ryge – men det hænger jo sammen med, at der er politiske forskelle, men jo også eksperter, som er uenige.
For sundhedseksperterne ville sikkert sige, at cigaretpriserne skal op, de økonomiske eksperter ville sige, at hvis vi hæver cigaretpriserne voldsomt, vil det få en social slagside – den rige direktør ville kunne fortsætte med at pulse løs, og den mindre velstillede folkepensionist, som måske oven i købet har sværere ved at stoppe, ville blive meget hårdt ramt på økonomien.
Det er jo den balance, som Socialdemokratiet ønsker at finde; det er i virkeligheden udtryk for, at der er politiske balancer, men det er også udtryk for, at nok skal man lytte til eksperter, men eksperter siger ganske ofte også meget, der er gensidigt udelukkende.
Stinus Lindgreen (RV), 2019-10-22:
Tak for ordet.
Nu sagde ordføreren tidligere, at I også lytter til eksperter, og i jeres finanslovsudspil er der lidt om tobakspriser, der skal hæves, i hvert fald en lille smule – 5 kr. næste år og 5 kr. igen året efter.
Ud fra et sundhedspolitisk synspunkt er en så lille stigning nærmest meningsløs.
Hvis man lytter til eksperter, siger de, at vi skal have en markant større stigning, og at stigningen skal ske i ét hug for at have en effekt.
Så kan ordføreren forklare mig, hvorfor man ikke lytter til netop disse eksperter?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Det tager jeg som en bekræftelse på, at de ikke er anderledes stillet, hvis de ønsker at trække midler ud, end arvinger af lønmodtagere.
Derudover svarer ordføreren jo ikke på det med det offentlige forbrug, men jeg kan da undre mig over, at man kan fremlægge en økonomisk plan kort før valget, som har et offentligt forbrug i sig – som viser en stigning i det offentlige forbrug.
Og kort tid efter kommer så regeringens finanslovsforslag, og så har vi lige pludselig en 1,3-procentsforøgelse af det offentlige forbrug.
Hvorfor har Socialdemokratiet ikke bare være ærlige over for vælgerne inden valget og sagt, hvad man ønskede det offentlige forbrug skulle være, i stedet for at køre med to satser?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Jeg skal beklage, at jeg ikke nåede spørgsmålet.
Jeg starter ligesom fra oven, og så må jeg se, hvor mange svar jeg når i den begrænsede taletid, jeg har.
I forhold til politiet er sandheden jo, at vi overtog en massiv skrænt på politiets bevillinger, og derfor blev vi nødt til at fylde skrænten op, altså komme flere penge i politiet, faktisk et stort milliardbeløb, bare for at sikre, at politiet til næste år har de ressourcer, som de havde i år.
Derudover tilfører vi så flere midler, 200 mio. kr. mere, så vi får råd til at uddanne flere politikadetter.
Og så ser vi jo frem til at diskutere en egentlig flerårig aftale til næste år.
Og så må vi lave en flerårig plan.
Peter Skaarup (DF), 2019-10-22:
Tak for det.
Jeg vil fokusere på politiet her i mit andet spørgsmål, for jeg fik ikke rigtig noget svar på det.
Man siger, at det er meget vigtigt at prioritere politiet.
Dagbladet B.T. kan jo beskrive side op og side ned, hvor skidt det står til, fordi politiet ikke har ressourcer nok.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvorfor vælger man så at udskyde den bundne opgave, det jo ellers er at lave en flerårig aftale for politiets økonomi, så vi kan få flere politibetjente ud til borgerne?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Tak til hr. Peter Skaarup for rosen i forhold til min ordførertale.
Jeg kan forsikre Dansk Folkeparti om, at den socialdemokratiske regering står vagt om en stram udlændingepolitik, som er funderet bredt her i Folketinget; en stram udlændingepolitik, som vi bl.a. kan lave sammen med Dansk Folkeparti.
Senere på ugen kommer vi jo til at diskutere den administrative frakendelse af dansk statsborgerskab for syrienskrigerne med dobbelt statsborgerskab.
Så er det jo desværre også bare sådan, at den tidligere regering indførte nogle meget lave ydelser til børnefamilier.
Derfor har vi lavet et midlertidigt tilskud til de fattigste børnefamilier.
Det er et tilskud, som sikrer, at der kan blive råd til gummistøvler og vintertøj nu her, hvor vinteren står for døren, men jo også et tilskud, som skal være midlertidigt, indtil vi kan få en egentlig og mere grundig diskussion om hele vores ydelsessystem; et ydelsessystem, som skal sikre, at der ikke kommer flere udlændinge og flygtninge hertil, men som også skal sikre, at vi ikke har fattigdom i Danmark.
Det er den balance, vi skal finde.
Peter Skaarup (DF), 2019-10-22:
Tak for talen og tillykke med posten som finansordfører.
Jeg synes, at der var nogle interessante ting i det, som hr. Christian Rabjerg Madsen sagde.
Men der var to ting, jeg hæftede mig ved, som jeg syntes skurrede lidt i mine ører.
Det ene var, at man jo vil have en stram indvandringspolitik fra regeringens side, samtidig med at man altså i finansloven giver 300 mio. kr. ekstra til børnefamilier først og fremmest med indvandrerbaggrund.
Det hænger jo ikke sammen, altså at man både vil have en stram indvandringspolitik og giver højere ydelser til mennesker, som man for nogles vedkommende gerne vil have sendt hjem til hjemlandet – det må vi gå ud fra.
Når jeg også lige vil spørge til politiets forhold, er det, fordi hr. Christian Rabjerg Madsen sagde, at der nu er sat rigtig mange penge af til politiet.
Ja, det er der, men det var der jo også før.
Problemet er, at der skal flere penge til, og det bliver der ikke sat af i finansloven.
Så kan hr. Christian Rabjerg Madsen ikke forklare, hvorfor man, hvad angår politiet, vil vente med at indgå en flerårsaftale, der netop sikrer reelt flere penge til politiet?
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Sagen er den, at de skattelettelser, der er blevet givet, i kroner og ører klart er gået til dem, som i forvejen har mest og tjener mest.
Det er penge, der ikke er gået til f.eks. at styrke vores uddannelsessystem, at styrke forskningen eller at styrke det velfærdssamfund, som er forudsætningen for, at Danmark er et af de mest konkurrencedygtige lande i hele verden.
Når man på den måde udsulter velfærden og skærer ned på vores velfærdssamfund for at bruge pengene på skattelettelser og afgiftslettelser, som primært kommer de rigeste til gode, så hæmmer man da væksten i samfundet, og så skader man vores konkurrencedygtighed.
Det ville være mere fornuftigt at investere i velfærden, men Dansk Folkeparti valgte jo ikke at gøre det, da de var støtteparti for en blå regering.
Jeg kan bare sige, at det er det, Enhedslisten kommer til at arbejde for under den nye regering her.
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Man kan sige, at de skattelettelser, der ramte mest socialt skævt, var dem, der blev vedtaget under den tidligere socialdemokratisk ledede regering, hvor Enhedslisten var støtteparti.
Det var bl.a. topskattelettelser, og det var selskabsskattelettelser, som blev finansieret ved, at overførselsindkomster ikke blev reguleret og stadig væk ikke bliver reguleret.
Det er rigtigt, at de er blevet gennemført under en blå regering, for det var sådan, indfasningstiden var på de beslutninger, som blev truffet under den tidligere regering – det er rigtigt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Nej, det er det ikke på nogen måde.
Da vi forhandlede forståelsespapiret, kendte vi jo godt Socialdemokraternes holdning til at få lavet den her ydelseskommission, og vi sagde, at det var fuldstændig afgørende, at det blev skrevet ind, at kontanthjælpsloftet bliver skrottet, at der blev givet en økonomisk håndsrækning til de familier, som ifølge Danmarks Statistik er blevet fattige på grund af den tidligere regerings kontanthjælpsloft.
Derfor har vi sagt, at skulle det blive rykket i forhold til Socialdemokraternes ydelseskommission, så skulle der være en økonomisk håndsrækning, og der skulle stå, at kontanthjælpsloftet bliver skrottet.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Tak for det.
For os, der ikke har været en del af de forhandlinger om det såkaldte forståelsespapir, er det jo meget godt at kunne blive lidt klogere på det her i Folketingssalen.
Betyder det så, at SF har fået det krav igennem, at kontanthjælpsloftet bliver afviklet inden for den her valgperiode?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Ja, altså at kontanthjælpsloftet bliver afviklet?
Ordføreren må godt nikke.
Svaret er ja.
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Det, man kan høre, og det var jeg heller ikke i tvivl om, var, at det også skulle handle om børnene, og det er vi sådan set også meget enige i i Dansk Folkeparti, nemlig at vi skal have nogle ordentlige daginstitutioner, og kvalitet i daginstitutioner handler selvfølgelig også om voksne, og det handler også om uddannelse, og hvad det egentlig er for et tilbud, vores børn får.
Men det, jeg gerne vil spørge om, er, at når SF siger, at man vil have minimumsnormeringer, er det jo den her BUPL-model, man går efter, og det har vi også hørt hernede i salen flere gange, og den koster over 3 mia. kr. om året.
Så er spørgsmålet bare, hvor det egentlig er, man vil finde de penge henne.
Det spørgsmål er jo i hvert fald interessant, hvis man skal bakke op om forslaget.
Hvor ligger finansieringen?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Det er rigtigt, at det er BUPL-modellen med et tvist, kan man sige.
Den model, som vi har lagt frem, som handler om maks tre børn pr. voksen i vuggestuer og maks seks børn pr. voksen i børnehaver, koster, når den er indfaset, 1,6 mia. kr.
Det er, fordi vi har en lille smule anderledes model, end BUPL har, men normeringsdelen med tre og seks er den samme som BUPL's.
De 1,6 mia. kr., det vil koste, er, når den er fuldt indfaset, og det vil sige, at når vi i videst muligt omfang har fået de pædagoger, som jeg sagde i min tale har vendt ryggen til deres fag, fordi de simpelt hen ikke synes, de kunne stå inde for det, tilbage i daginstitutionerne, men også fået uddannet mange flere, for det er jo ikke gjort med det andet alene, vil det koste 1,6 mia. kr., og det er det, som vi også har lovet i forståelsespapiret skal være indført allerallersenest i 2025.