Simon Kollerup (S), 2021-05-11:
Tusind tak.
Det beslutningsforslag, vi skal drøfte her, er fremsat af SF, og det handler om, at der ved lov skal indføres en Reklamer Ja Tak-ordning.
Sådan en ordning vil betyde, at det kun er de borgere, der aktivt tilkendegiver, at de ønsker at modtage trykte reklamer, dvs. forsendelser uden adresse, der får dem omdelt til deres postkasser.
Forslagsstillerne har bl.a. henvist til aftalen, som hedder »Klimaplan for en grøn affaldssektor og cirkulær økonomi«, som blev indgået mellem regeringen og et flertal af Folketingets partier i juni sidste år.
I forbindelse med den aftale lovede regeringen endnu en gang at undersøge muligheden for at indføre en Reklamer Ja Tak-ordning i Danmark, og derfor skal jeg bare oplyse her i dag, at regeringen fortsat er i dialog med Europa-Kommissionen med henblik på at afklare en række juridiske problemstillinger i forhold til de EU-retlige rammer omkring sådan et forslag.
Vi har i Erhvervsministeriet afholdt møder med Europa-Kommissionen for at drøfte mulighederne for at indføre en Ja Tak-ordning i overensstemmelse med EU-retten, og den endelige konklusion fra den dialog, der har været der, foreligger desværre ikke endnu.
I forhold til selve baggrunden for beslutningsgrundlaget peger forslagsstillerne bl.a. på de mulige miljømæssige gevinster, der kan være ved at indføre en Ja Tak-ordning.
Til det vil jeg gerne sige, at det anerkender vi fuldt ud i regeringen, altså at der kan være miljømæssige gevinster ved at indføre en Ja Tak-ordning, og det er også grunden til, at vi drøftede sådan en ordning i sammenhæng med lige præcis den klimaplan for affaldssektoren, som jeg omtalte tidligere.
Man kan sige, at de præcise miljømæssige effekter stadig væk er behæftet med en vis usikkerhed.
Det siger jeg, fordi Miljøstyrelsen i en rapport fra 2018 har estimeret, at der to år tidligere, i 2016, blev omfordelt cirka 113.000 t adresseløse forsendelser i Danmark, mens dem, der hedder GRAKOM, i forbindelse med beslutningsforslaget her har fremlagt tal, som peger på, at mængden af tilbudsaviser i 2020 var cirka det halve af de tal, Miljøstyrelsen var kommet frem til.
Så der er altså en diskussion om omfanget, som ikke er boret helt ud endnu.
Men selvfølgelig er en reduktion af papirreklamer forbundet med en positiv miljøeffekt i øvrigt i forhold til de papiraffaldsmængder fra reklamer, der ellers ville blive indsamlet med henblik på affaldshåndtering.
Den endelige miljøeffekt af en Ja Tak-ordning er selvfølgelig afhængig af, hvordan ordningen bliver modtaget blandt borgerne.
Det siger sig selv, at en ting er at lave en ordning, noget andet er, hvor mange der abonnerer på den og trykker sig ind i den.
Når alt det er sagt, og det er der grund til at dvæle ved, og det er også noget af det, der er det bærende for forslagsstillerne, kan jeg læse mig frem til, er der også nogle ulemper, og det synes jeg også hører med i en debat i dag, ved at indføre en Ja Tak-ordning.
F.eks. er muligheden for at kunne omdele de her såkaldt adresseløse forsendelser jo rigtig vigtig for foreningsblade, for lokalaviser, og derfor kan det få konsekvenser for lokalsamfund og foreningsliv i Danmark, hvis en Ja Tak-ordning bliver indført.
Derudover vil en Ja Tak-ordning have afledte negative virkninger for f.eks. trykkerier, distributører, omdelere og lokale nyhedsredaktioner, hvor der bl.a. jo er arbejdspladser og vigtige bidrag til lokale samfund på spil.
Så synes jeg også, det er væsentligt at tage med i vores overvejelser, at vi jo i virkeligheden i dag har en ret velfungerende Nej Tak-ordning og det, der hedder en Nej Tak+-ordning i Danmark, som er en mere fleksibel ordning for dem, der gerne bare vil modtage udvalgte reklamer og kataloger i postkassen.
Som allerede nævnt blev det i klimaaftalen om den grønne affaldssektor aftalt, at regeringen påny ville indkalde aftaleparterne, når den endelige konklusion fra den dialog med Europa-Kommissionen, som jeg henviste til, foreligger, og aftaleparterne indkaldes så med henblik på at drøfte i aftalekredsen, om der er grundlag for at indføre en Ja Tak-ordning.
Det vil sige, at vi i aftalekredsen skal drøfte om eventuelle fordele for miljøet ved at indføre en Ja Tak-ordning, som kan opveje de ulemper, som ordningen også kan medføre, og som jeg har forsøgt at redegøre lidt for.
Som sagt foreligger der endnu ikke en endelig afklaring af de forhold, der er omkring sådan et forslag her i forhold til EU-retten, og derfor er det også for tidligt for regeringen at lægge sig fast på en helt entydig linje i forhold til det, som B 262 foreslår, og derfor ser vi frem til at kunne fortsætte drøftelsen af det her emne med den aftalekreds, der som sagt vil blive indkaldt, og derfor kan regeringen i dag ikke støtte det beslutningsforslag, som foreligger til behandling her.