runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2025-05-14:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg vil indlede med at understrege, at jeg selvfølgelig ikke kan gå ind i en konkret sag, men jeg kan i hvert fald konstatere, at det er en sag, som ikke bare har været prøvet én gang, men den blev genoptaget, og man har så fra styrelsens side fastholdt bødekravet.
Når det er sagt, skal mærkningen af fødevarer selvfølgelig sikre, at forbrugerne får de nødvendige oplysninger om et givet produkt.
Når det er sagt, mener jeg, at vi selvfølgelig altid bør overveje, om vi har de rette sanktionsniveauer, og om det er hensigtsmæssigt og i øvrigt proportionalt i forhold til den forseelse, også i forhold til øvrig lovgivning.
Det er også derfor, vi jo har aftalt i fødevare- og veterinæraftalen fra juni sidste år, at der skal gennemføres et serviceeftersyn af sanktionsniveauerne i fødevarekontrollen, heriblandt med fokus på proportionalitet i bødestørrelsen og reglerne for allergenmærkning.
Der har jeg også valgt at fremrykke den del af analysen, som netop vedrører allergener, så den forventelig kan afrapporteres her inden ganske længe, forventelig inden sommerferien.
Jeg ser derfor frem til, at det her gennemsyn eller eftersyn bliver gennemført, og også at vi har et ståsted at kunne tage politisk stilling ud fra, så vi har det rigtige sanktionsniveau i forhold til den forseelse, som finder sted – med det in mente, at der selvfølgelig skal være en mærkningsordning og dermed også en sikkerhed for, at hvis man indtager fødevarer, så ved man også med sikkerhed, hvad det er, man indtager, i fald man er allergiker, og dermed ikke risikerer at spise noget, man ikke kan tåle.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-05-14:
Tak, og tak til ministeren for besvarelse af spørgsmålet.
Jeg tror faktisk, at hvis man gik ud på gaden her i Danmark og spurgte hr. og fru Danmark, så har i hvert fald 99 ud af 100 mennesker, uanset hvor de kommer fra og hvor de bor, relativt stor tiltro til offentlige myndigheder, også til dem, der kommer og kontrollerer.
Jeg tror også, de samme borgere er utrolig glade for, at vi har, hvad skal man sige, hånden på rattet i forhold til fødevaresikkerhed og alle de steder, hvor der skal være stor tiltro til, hvad det er, folk køber i butikkerne, og hvad det er, de putter i deres mund.
Men jeg tror, de samme 99 pct. har sådan en autoritetstro, der såmænd også gør, at man mener, at de bøder, man får, skal ligge nogenlunde i tråd med alvorlighedens karakter.
Jeg er da med på, at det er godt, at ministeren siger, at man gerne vil fremrykke og speede op på noget proces, i forhold til at vi skal forhandle om det, og Danmarksdemokraterne vil så sandelig gerne være med til at forhandle også omkring de her ting.
Men det ændrer jo ikke på, at man får en bøde som lille erhvervsdrivende med relativt få ansatte i en dansk bagerforretning, altså en bøde på 60.000 kr. for så lille en forseelse, som det her vitterlig er, og ovenikøbet en forseelse, som de har fået godkendt af Fødevarestyrelsen tilbage i oktober måned 2024, hvor der var et helt almindeligt, legitimt kontrolbesøg, og hvor de pågældende mærkater blev godkendt til ug med kryds og slange og alt muligt andet.
Kan ministeren ikke godt se, at det her er noget, der skal løses, også bagudrettet i forhold til den her stakkels virksomhedsejer, som nu vitterlig står med en kæmperegning for så at sige ikke at have gjort ret meget forkert, i forhold til at man jo netop har en godkendelse fra Fødevarestyrelsen af den pågældende etiket?
Jacob Jensen (V), 2025-05-14:
Hvis man eksempelvis som allergiker risikerer at indtage noget, som man i værste fald kan dø af, tror jeg ikke man synes, det er en helt lille forseelse.
Når det er sagt, er det jo sådan, at der i lovbemærkningerne fra fødevareloven tilbage i 2006 er indsat det, man kalder normalbødestørrelser, som udgør grundlaget for den bødeudmåling, som Fødevarestyrelsen altså rent administrativt laver som bødeforelæg.
Der står, at man som udgangspunkt får en normalbødestørrelse på 40.000 kr., og der kan man så netop justere efter, om man har mange ansatte eller få, og derfor kan man gå op til 60.000 kr. eller ned.
Det er det, der er afsættet for den størrelse bøde, der bliver givet, eksempelvis i det tilfælde, som der bliver henvist til her.
Morten Bødskov (S), 2025-05-14:
Jeg tror sådan set ikke, at vi er uenige om, at der er en udfordring her.
Det er vi ikke.
Det er et stort problem, og det er også derfor, vi følger meget nøje med i det.
Vi har lige givet vores konkurrencemyndigheder et nyt og ret skarpt værktøj, et markedsefterforskningsværktøj, som betyder, at man kan gå betydelig mere direkte efter det her.
Og så handler det jo om, hvad man har i pengepungen.
Der synes jeg bare, at det klinger utrolig hult, at Enhedslisten ikke vil være med til at sikre, at enlige forsørgere og pensionister bliver lidt længere på arbejdsmarkedet og får tusindvis af kroner ekstra i pengepungen om året.
Men det var Enhedslistens valg.
Jacob Jensen (V), 2025-05-14:
Det er jo præcis derfor, at jeg ikke bare aftalte, men også fremrykkede den analyse, der skal gøre, at vi har et grundlag for at kunne sige, om den her proportionalitet i orden, eller om vi skal ændre det rent politisk.
Jeg henviser blot til, hvorfor bødestørrelsen er, som den er, og det er, fordi det er blevet politisk vedtaget i forbindelse med lovbemærkningerne fra fødevareloven tilbage i 2006, og skal vi lave det om, skal vi selvfølgelig også politisk være enige om det.
Jeg er meget optaget af, at vi får en proportionalitet, og at der også er, kan man sige, en retfærdighedsfølelse med hensyn til størrelser over for forseelsen.
Det er sådan set det arbejde, som jeg arbejder med og også gerne politisk får en opbakning til.
Men jeg synes til gengæld også, at jeg hørte spørgeren sige, at der ikke skal være forskel på, om man er en lille, en mellemstor eller en stor virksomhed.
Det synes jeg at der skal være, i forhold til hvor hårdt en bøde i givet fald skal ramme.
En lille virksomhed skal rammes mindre end en større.
Karina Adsbøl (DD), 2025-05-14:
Tak for det.
Jeg ved ikke, hvordan det hjælper Seest Bageri, at ministeren fremrykker en analyse, men det kan ministeren måske svare på.
Hvordan hjælper det Seest Bageri, som har fået en bøde på 60.000 kr., fordi man åbenbart ikke har skrevet ingredienserne i den rigtige skriftstørrelse?
Men det kan også være, at ministeren kan svare på, hvad den rigtige skriftstørrelse for en ingrediens på en pakke er, og hvor i loven det står.
Den her ingrediens, som en kollega nævnte, er jo skrevet med fed skrift.
Men hvor i loven står der, hvilken skriftstørrelse der skal bruges for de forskellige ingredienser?
Jeg mener, at den kæmpe store bøde for den her forseelse er helt ude af proportioner, og jeg håber, at ministeren som den ansvarlige minister vil tage og rykke lidt i Fødevarestyrelsens krave i forhold til det her, men hvordan hjælper det her Seest Bageri?
Jacob Jensen (V), 2025-05-14:
Vi bliver jo nødt til at administrere ud fra de politisk vedtagne regler, der er, indtil de bliver lavet om, og når det fremgår af bemærkningerne tilbage fra den lovgivning, der blev lavet i 2006 her i huset, så bliver man som myndighed selvfølgelig nødt til at administrere ud fra det.
Jeg har ovenikøbet sagt i forhold til allergenområdet, som der også henvises til i nogle af de her sager, at det får vi hurtigt fremrykket, så vi i aftalekredsen får et grundlag at træffe en politisk beslutning ud fra.
Det er sådan set det, jeg ser hen til, sådan at vi har en politisk aftale, der i givet fald vil være en ny ramme for myndighederne, i det her tilfælde Fødevarestyrelsen, som de skal administrere og dermed i så fald også bestemme bødestørrelser ud fra.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-05-14:
Jeg bliver helt træt i låget, for at sige det ligeud.
Altså, hvis man har otte ansatte, får man måske en bøde på 40.000 kr., men har man formastet sig til at ansætte to mere, kan man få en bøde på 60.000 kr.
Kan ministeren ikke godt se, at det er tudetosset?
Kan ministeren ikke godt se, at det her skal rettes?
Morten Bødskov (S), 2025-05-14:
Altså, det er ikke rigtigt, når står spørgeren står og siger, at regeringen ikke har gjort noget for pensionisterne.
Vi har forhøjet ældrechecken permanent.
Det var Enhedslisten selv med til.
Jeg synes ikke, at det, man står og siger, er rigtigt.
Det, der til gengæld er rigtigt, er, at regeringen har lavet en skattereform, som har givet enlige forsørgere 5.100 kr. årligt i et forhøjet beskæftigelsesfradrag.
Fra 2026 er det 13.600 kr. første år
, og næste år er det 8.000 kr.
Det kunne man jo have stemt for.
Det her handler om, at vi selvfølgelig skal følge det og sikre, at der er rigtig konkurrence, og det har vi konkurrencemyndigheder der gør.
Man har kontrolleret og grebet ind i de fusioner, der har været.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-05-14:
Så er det op til de forskellige partier, hvem de har nomineret.
Mit indtryk er også, at det er meget dygtige mennesker.
Der er simpelt hen ikke hold i det, ordføreren siger.
Der er ikke andre end DR's bestyrelse, der har valgt Bjarne Corydon som ny generaldirektør for DR.
Det havde været en skandale, hvis nogen politikere havde blandet sig i den proces.
Jeg blev orienteret om det, lige før det blev offentliggjort.
Statsministeren har ikke været orienteret om, hvem der har været i spil.
Faktum er, at ingen politikere har blandet sig i ansættelsen af Bjarne Corydon.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-14:
Jeg forstår godt, at kulturministeren taler på egne vegne, og at kulturministeren ikke har været involveret, men hvor ved kulturministeren fra, at statsministeren ikke har været involveret?
Rent basalt set
Så spørgsmålet er, om vi skal være bekymret omkring, hvor de her udtalelser kommer fra, altså om det er en almen praksis.
Har ministeren talt med statsministeren om det her emne og fået afkræftet, at hun har det?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-05-14:
Jeg har ikke en udførlig liste over alle de mennesker, statsministeren taler med, men i og med at bestyrelsen har varetaget ansættelsesprocessen, og at de mennesker, der har varetaget ansættelsesprocessen, repræsenterer mange politiske interesser, også flere end dem, der er repræsenteret i regeringen, var det kommet frem, hvis de skulle have været forbi Prins Jørgens Gård, hvor Statsministeriet ligger, for at få en godkendelse.
Vi har demokrati herhjemme, der er armslængde til DR, og det overholder samtlige medlemmer af den her regering og, håber jeg også, Folketinget.
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-14:
Vi er rigtig glade for at have været med til at hæve ældrechecken.
Det er omkring hver femte folkepensionist, der får glæde af det.
De resterende gør ikke; de har oplevet et stort tab i deres købekraft over det seneste år.
Jeg hører det på erhvervsministeren, som om man ikke har tænkt sig at gøre mere, og som om det er fint, at en pakke smør skal koste 35 kr., når danskere med lave indkomster skal ned i supermarkedet.
Det her er noget af det, der bekymrer folk allermest – almindelige danskere.
Men regeringen vil hellere diskutere, hvem der har givet den ene skattelettelse eller den anden skattelettelse.
Erhvervsministeren er ansvarlig for det her område.
Hvad vil erhvervsministeren gøre for at sikre, at de her priser kommer ned på et niveau, der er rimeligt, i en situation, hvor vi ser råvarepriser og andet på mange områder falde, men vi til gengæld ser lommerne blive fyldt på nogle af de selskaber, som tjener penge på dagligvarer?
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Agter regeringen – i lyset af de fortsatte prisstigninger på fødevarer – at tage de høje fødevarepriser alvorligt og undersøge detailmarkedet i dybden, f.eks. ved at bevillige og afsætte midler til, at Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen skal efterforske, hvorvidt der sker uregelmæssigheder til skade for forbrugerne på fødevaremarkedet, undersøgelser og efterforskninger, som det f.eks. er gennemført i Norge og Sverige?
Morten Bødskov (S), 2025-05-14:
Tak for ordet, formand, og tak for spørgsmålet.
Det korte svar er, at det har Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen faktisk allerede gjort.
Det skal jeg vende tilbage til.
Men jeg er i udgangspunktet rigtig glad for, at vi er enige om, at konkurrence er vigtig, og så tror jeg, når man kigger på den måde, som fødevarepriserne har udviklet sig på, at det jo er noget, vi alle sammen mærker – også i min lokale Netto må man sige, at de udsving, der er på nogle af produkterne, er meget voldsomme.
Inflationen i 2022 og 2023 ramte jo så både Danmark og resten af kloden hårdt, og det, som jeg tror er vigtigt, når man diskuterer fødevarepriserne, er at sige, at i Danmark er fødevarepriserne faktisk steget mindre end i resten af EU. Ser man på tiden siden 2022, er det ca. 5 pct. mindre.
Regeringen er som sagt opmærksom på det, og det er Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen også.
Regeringen har i forbindelse med diskussionen om den høje inflation og dens påvirkning, nedsat et forum for forbrugerpriser, som er mødtes årligt.
Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har igangsat en skærpet prisovervågning og har udgivet en årlig rapport og status på det.
Den seneste kom her i oktober måned.
Styrelsen er også tæt ind over og har grebet ind i flere af de store fusioner i dagligvarebranchen, så konkurrencen sikres, ikke mindst ned i det enkelte lokalmiljø.
Konkurrencemyndighederne i Norge har uddelt nogle ret store bøder, for 4,9 mia. norske kroner til tre dagligvarekæder for systematisk, ulovligt prissamarbejde.
Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen er dog forsat i dialog med de største dagligvarekæder om deres prispolitik.
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-14:
Jeg var nede i mit eget forleden dag, og der kostede en pakke smør 35 kr.
Det er rigtigt, hvad ministeren siger, at det her rammer os alle sammen, det bliver dyrere at være dansker, men det rammer jo også ekstremt skævt.
Det er jo f.eks. folkepensionisterne, førtidspensionisterne, den lavtlønnede enlige forsørger, som rammes allerhårdest af det her.
Jeg har faktisk oplevet folkepensionister eller i hvert fald ældre mennesker, som har måttet lægge ting tilbage, når de kom ned til kassen, og det synes jeg er utrolig trist.
Vi ved, at råvarepriserne er faldet, det gælder på rigtig mange områder, at inflationen generelt ikke længere banker derudaf, heller ikke når vi ser på energipriser og andet.
Til gengæld ser vi overskuddene stige hos de store spillere.
Det har vi set hos Salling Group, det har vi set hos Arla, og vi har også set nogle meget høje afregningspriser ude hos de store jordbrugere.
Så de penge, danskerne betaler, forsvinder ikke ud i den blå luft; de forsvinder ned i lommerne på nogen, som formår at drive priserne op.
Regeringen har siddet alt for stille, alt for stille i forhold til det her store, store problem for danskerne, og jeg er også ked af at høre erhvervsministeren i dag ligesom slå det nonchalant hen med, at det har man såmænd undersøgt.
For virkeligheden er, at den nidkærhed, man har anvendt i Norge og Sverige, er en helt anden end den, som Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har haft mulighed for herhjemme med de ressourcer om muligheder, regeringen giver den.
Det er slet, slet ikke tilstrækkeligt nede på et niveau af en vurdering af, hvordan detailpriserne følger leverandørpriserne.
Der er brug for en regering, som stiller sig på danskernes side og sikrer, at vi får priserne på almindelige fødevarer ned.
Morten Bødskov (S), 2025-05-14:
Det er simpelt hen ikke rigtigt, at man beskylder Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen for nærmest at være passiv.
Der laves løbende undersøgelser af udviklingen i detailhandlen, og på baggrund af disse omfattende undersøgelser har man kontrolleret og grebet ind i flere store fusioner, det gælder eksempelvis Rema 1000 og Aldi, Salling og Aldi, Coop og OK og Salling og Coop.
Så det, der bliver sagt, er simpelt hen ikke rigtigt.
Det, der til gengæld er rigtigt, er, at Enhedslisten var totalt fraværende, dengang regeringen besluttede sig for at sørge for, at dem, der bl.a. er ramt af det her, fik lidt flere penge mellem hænderne, eksempelvis de enlige forsørgere, som med den skattereform, vi har lavet, har fået 5.100 kr. årligt i et forhøjet beskæftigelsesfradrag.
Det kunne Enhedslisten jo have valgt at stemme for, så havde man haft lidt hold i det, man står og anklager regeringen for.
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-14:
Nu var der jo nogle andre, der fik nogle endnu større skattelettelser, men det hjælper jo heller ikke meget at give lønmodtagerne eller pensionisterne skattelettelser.
Pensionisterne fik i øvrigt 0 kr., og det er dem, der er hårdest ramt; det håber jeg at regeringen husker.
Men lad det ligge.
Vi snakker om priserne på fødevarer, som rammer rigtig skævt.
Vil regeringen tage initiativer?
I Norge har man uddelt milliardbøder.
Har regeringen nye initiativer på vej for at beskytte danskerne mod de her overpriser på de dagligvarer, som vi er allermest afhængige af, eller vil man fortsat se til fra sidelinjen?
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-05-14:
Tak til ordføreren for det spørgsmål.
F.eks. røntgenafdelinger, laboratorier og også meget industri producerer radioaktivt affald, der ender i Risø.
Vi er forpligtet i kraft af vores internationale forpligtelser til at stå klar i 2073 med et slutdepot, der også kan klare affald fra atomkraftværker, og det er klart, at regningen for det skal atomkraftværkerne jo potentielt selv samle op og så eventuelt sende videre til slutbrugeren, selvfølgelig.
Men vi kommer til at have et slutdepot i Danmark, der kan holde til det.
Så det er ikke sådan et valg, vi har; det er noget, vi forpligtet til.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-14:
Tak for talen.
Ved ordføreren, hvad affaldet, der står tilbage, hvis f.eks. en fjerdegenerationsatomreaktor har fungeret i 8 år og er færdig med at producere, egentlig indeholder?
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-05-14:
Hvad det indeholder, altså affaldet i sig selv?
Det er jo et slutprodukt af en art.
Det er jo radioaktivt i sin natur, og det skal et sted hen, hvor det giver mening at få det hen, og det vil jo så være et slutdepot.
I Finland har man lavet et slutdepot, ONKALO – undskyld udtalen.
Det er jo 140 etager dybt, og det lever op til de internationale forpligtelser, vi også skal leve op til i sidste ende.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-14:
Så kan jeg oplyse ordføreren om, at det er både flydende, gasformigt og indlejret i selve anlæggets materialer, og at, som vi også har fået at vide fra Venstre, det er højradioaktivt.
Nu er Konservative kendt som et dybt ansvarligt parti.
Er det så ansvarligt, at man vil ophæve et forbud for noget, hvor man ikke aner, hvad der er i det affald, der bliver skabt af det, og hvor man heller ikke ved, hvad man skal gøre af det?
Burde man ikke starte med at lave en affaldskommission for at håndtere det i den situation?
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-05-14:
Affaldsproblemet er et politisk problem.
Det er jo ikke et teknisk problem.
De tekniske løsninger findes jo.
De bliver praktiseret alle mulige steder, bl.a. i Finland, hvor de har et helt nyt, moderne slutdepot.
Vi er også forpligtet til at lave et slutdepot.
Så der er ikke noget teknisk problem; problemet er politisk, hvad det angår.
Jeg må bare sige, at en idé skal være enorm dårlig, for at den skal være forbudt, og så dårlig en idé er kernekraft bare overhovedet ikke.
Jesper Petersen (S), 2025-05-14:
Det er længe siden, at De Konservative var kendt som et dybt ansvarligt parti.
Jeg synes egentlig, at dagens debat er et eksempel på det.
For den seriøse måde at gå frem i den her diskussion er jo ikke bare fra den ene dag til den anden at sige, at man skal ophæve forbuddet, men faktisk at analysere på, hvad det vil indebære, dvs. ikke bare, hvad teknologien kan indebære for Danmark, men også hvad der er af affaldsproblematikker, og hvad der er af myndighedsopgaver, der følger med.
Jeg har på fornemmelsen, at Det Konservative Folkeparti godt ville have, at der var lidt færre statslige ansatte; vi kommer til at skulle udvide det betragteligt, hvis man ændrer det.
Det kan godt være, at det er rigtigt at gøre, men det seriøse sted at starte ville jo lige præcis være at lave analyse af det, som vi nu kommer til at gøre, og ikke bare at give los.
Jeg vil egentlig godt følge op spørgsmålet
: Er der en konservativ kommune et sted, som godt vil have et slutlager?
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-05-14:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
Jeg synes jo bestemt, at vi er et ansvarligt parti.
Man kan godt være et ansvarligt parti, selv om man ikke er enig med Socialdemokratiet i alting.
Jeg vil sige det sådan, at Roskilde Kommune jo forhåbentlig bliver konservativ fra 1. januar, så Risø vil jo i naturlig forlængelse deraf blive konservativ.
Så er vi i hvert fald der.
Men vi har jo 50 år til at lave slutdepotet, og der skal vi jo finde ud af, hvor vi er henne.
De erfaringer, jeg ser fra Sverige, er jo, at man havde et udbud på, hvor det her slutlager skulle ligge, og det var faktisk sådan, at der var så mange kommuner, der lobbyede for at få det her slutdepot, at de kommuner, der ikke fik slutdepotet og de arbejdspladser, der fulgte med, faktisk fik kompensationsbetaling for det.
Det synes jeg er lidt morsomt, for det viser jo lidt, hvordan forskellen er.
Men vi har det jo helt generelt sådan, at vi har et forbud, der er ideologisk funderet, og det synes vi egentlig er skidt.
Jesper Petersen (S), 2025-05-14:
Jeg har faktisk i dag haft kontakt med en journalist på Dagbladet Roskilde, der gerne ville høre om dagens debat og det at lave en analyse, altså om det medførte, at der ville komme mere atomaffald på Risø.
Jeg vil svare ham, at Det Konservative Folkeparti er klar til at placere en kommende tids atomkraftsaffald på Risø.
Det er blevet sagt i debatten i dag, at en konservativt ledet Roskilde Kommune vil være parat til det.
I forhold til det andet blev jeg simpelt hen lidt provokeret af, at jeg i dag har hørt både De Konservatives formand og også hr. Frederik Bloch Münster antyde, at der er begrænsninger på forskningen i atomkraft i Danmark.
Det er ikke korrekt, og det er jeg nødt til at bede om at få afkræftet endegyldigt.
Man må godt forske; man kan sågar få tilskud til det i Danmark.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-05-14:
Det er jo meget at komme igennem på de 30 sekunder, man må have.
Lad mig sige til at starte med, at vi jo også har sagt, at vi synes, der skal gang i prøvereaktoren på Risø igen, så der vil jo blive produceret mere affald på kort sigt, men affald er ikke et teknisk problem; affald er et politisk problem.
Vi skal have et slutdepot klar.
Det skal leve op til de internationale standarder.
I forhold til de administrativt ansatte skal der selvfølgelig være generelt færre offentligt ansatte i Danmark.
Der er kommet 12.000 til, siden Mette Frederiksen blev statsminister.
I forhold til det her med forskning må jeg bare sige, at forskningen naturligt bliver begrænset af, at den praktiske anvendelse af slutproduktet ikke er tilladt i landet.
Det vil føre til det ...
Samira Nawa (RV), 2025-05-14:
Det er meget godt at høre, at Konservative fortsat ser sol og vind som noget, der ikke må sættes på pause, heller ikke, mens man foretager den her undersøgelse.
Med hensyn til det her med den praktiske anvendelse, som ordføreren er inde på, i forhold til a-kraft og DTU-seniorforskeren vil jeg sige, at konsekvenserne af praktisk anvendelse jo er, at der opstår et affaldsproblem.
Hvad vil Konservative gøre ved det affald?