Rasmus Jarlov (KF), 2019-01-15:
Nej, det er det desværre ikke.
Forhandlingerne kommer til at foregå i den finansielle forligskreds.
Ideer bliver ikke dårligere af, at de kommer fra partier, der sidder uden for den finansielle forligskreds, og dem vil vi lytte til med lige så stor interesse som til ideer, der kommer fra anden side.
Og jeg har bl.a. brugt min juleferie på at læse Enhedslistens oplæg til bekæmpelse af kriminalitet i den finansielle sektor.
Så tak for de konstruktive input, der er kommet derfra.
Tak for den overvejende positive modtagelse af lovforslaget, som har to formål.
Det er for det første at skabe et mere tidssvarende grundlag for indførelse af digital skibsregistrering som opfølgning på »Aftale om initiativer for Danmarks digitale vækst«.
Og for det andet vil lovforslaget nedsætte den periode, som dagbøger, der føres på skibe, mindst skal opbevare i, fra 3 år til 1 år fra indførselstidspunktet.
Jeg er nok ret enig med hr. Hans Kristian Skibby, som sagde, at det måske ikke er verdens største lovforslag, og at det måske ikke er det, der revolutionerer verden, men det er et godt lille tiltag til at gøre det nemmere for vores skibsfart.
Etableringen af et nyt digitalt skibsregister er en udløber af »Aftale om initiativer for Danmarks digitale vækst«.
Skibsregistret skal bidrage til byrdelettelser for den maritime industri via bedre muligheder for selvbetjening ved at automatisere en stor del af sagsbehandlingen.
Folketinget vedtog tilbage i 2006 en række lovændringer, som skulle danne de lovgivningsmæssige rammer for indførelse af digital skibsregistrering.
De er dog ikke blevet gennemført siden 2006, og det er der forskellige grunde til, bl.a. at omkostningerne viste sig at være undervurderede, og så var der et ønske om at se, hvordan indkøringsfasen forløb på andre tilsvarende områder.
Det oprindelige lovforslag danner overordnet et godt grundlag for den digitalisering, der nu gennemføres.
I 2006 var det tanken, at digitaliseringen skulle ske gradvis, men som Folketinget ved, er der sket en stor udvikling i samfundet på det digitale område, hvor det i 2006 var relativt nyt.
En digitalisering af Skibsregistret vil føre til byrdelettelser for erhvervet.
På nuværende tidspunkt er det vurderet at føre til løbende administrative lettelser for erhvervslivet på cirka 12,5 mio. kr. årligt.
Reglerne om digital skibsregistrering, og her taler vi både om dette lovforslag og om 2006-loven, vil kunne sættes i kraft, når det nødvendige it-system foreligger.
Og forventningen er, at it-systemet vil være på plads i 2020, og så vil den til den tid siddende erhvervsminister – jeg håber, at det er mig, men det kan også være, det er en anden – kunne sætte systemet i kraft. I forhold til den indvending, som er kommet fra CO-Søfart angående dagbøgernes opbevaringstid, er jeg åben over for den diskussion.
Det er jo et meget kort høringssvar, der er blevet sendt ind, må man sige, og derfor savner jeg lidt nogle eksempler på, i præcis hvilken situation det vil være et problem, hvis man ikke har dagbøgerne længere end 1 år.
Jeg har jo nok grundlæggende den tilgang til regulering, at der snarere skal være en grund til at have en regel end en grund til at afskaffe den.
Vi ønsker som udgangspunkt så få regler som muligt, og reglerne skal være velbegrundede.
Så jeg har behov for at se nogle eksempler på, hvor det vil gå galt, hvis man ikke har dagbøgerne liggende i mere end 1 år.
Nogle af de andre parter, som det her er blevet vendt med, har ikke haft de indvendinger og har ikke følt, at der vil være nogen problemer i, at dagbøgerne kun bliver opbevaret i 1 år.
Så jeg håber, at CO-Søfart vil sende noget lidt mere uddybende om, hvilke situationer de tænker på, og så vil vi selvfølgelig tage de indvendinger alvorligt her efter førstebehandlingen.