runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Tak for spørgsmålet.
Hvilken holdning jeg har, spørges der.
Jamen jeg har læst, eller man har jo sandhedspligt i Folketingssalen, så jeg har ladet mig orientere om Amnestys rapport, og det er foruroligende læsning, som jo beskriver den katastrofale humanitære situation i Gaza.
Det ser vi på med stor alvor.
Det gælder i særdeleshed, selv om det egentlig er svært at gradbøje, men det gælder i særdeleshed det nordlige Gaza, hvor mangel på humanitær adgang er særlig kritisk.
Det er jo også afsættet for, at vi fra starten har understreget, at Israel har ret til selvforsvar, men at det er en ret til selvforsvar, der skal udøves inden for rammerne af folkeretten, herunder den humanitære folkeret, og det har vi også løbende fremhævet i forbindelse med konflikten.
Så bliver det repetitivt, for vi har været her før: Vi anser det her spørgsmål om, hvorvidt der er sket en overtrædelse af folkeretten, som et domstolsanliggende, og det er fortsat vores position, og som det er spørgeren bekendt, verserer der allerede en sag ved Den Internationale Domstol, ICJ, om, hvorvidt Israel har overtrådt folkedrabskonventionen.
ICJ har så udstedt foreløbige foranstaltninger, som er juridisk bindende, og har beordret Israel til at samarbejde med FN om øjeblikkelig at sikre tilstrækkelig nødhjælp og madforsyninger ind i Gaza, og der stiller vi os jo bag ICJ om det her budskab, og vi tager det meget alvorligt, at ICJ ad flere omgange har fundet det nødvendigt at beordre foreløbige foranstaltninger mod Israel.
Fra starten af den her konflikt har vi insisteret på, at Israel selvfølgelig skal overholde den humanitære folkeret, og har også en forventning om, at Israel lever fuldt og helt op til ICJ's bindende afgørelser.
Jeg kan se, at det er der et behov for et vedvarende internationalt pres for kommer til at ske, og det er også baggrunden for, at der i FN's Generalforsamling – jeg tror, det er i morgen – vil være endnu en resolution, der skal tages stilling til på norsk initiativ, og som sender det her signal.
Sascha Faxe (ALT), 2024-12-18:
FN har jo været ude at sige, at vi er juridisk forpligtede på at forhindre folkedrab, og som ministeren også siger, er der jo en kant i forhold til selvforsvaret, hvor det, når selvforsvaret løber over den kant, så også bliver en forbrydelse mod folkeretten.
Det er der, hvor både Amnestys konklusioner, FN-rapporter og andre indsigter har givet os anledning til at måtte lytte og reflektere dybt over, hvad Danmarks rolle og ansvar egentlig er i forhold til det her, fordi vi jo traditionelt har været store forkæmpere for både menneskerettigheder og international ret, hvad udenrigsministeren også selv nævner.
I Alternativet mener vi, at vi må gøre alt, hvad vi kan, for at sikre, at de her vurderinger og rapporter, der bliver fremlagt, ikke bare bliver ignoreret; at der ikke bliver afventet i forhold til dem, indtil der kommer en dom; og at de ikke bliver underprioriteret eller sågar miskrediteret, som vi hører det fra nogle lande.
Det internationale samfund har en pligt til at handle, når der kommer indikationer på så alvorlige krænkelser.
Om få dage går Danmark ind i et diplomatisk superår.
Jeg er sikker på, at udenrigsministeren får pænt travlt, mere end han allerede har i forvejen.
Vi er blevet valgt til FN's Sikkerhedsråd, og på det valgprogram har der bl.a. været et tydeligt fokus på folkeretten.
Så jeg tænker, at nu er tiden inde til, at vi skal leve op til de her løfter, sådan ekstra meget.
Så derfor vil jeg høre ministeren, hvilke foranstaltninger regeringen vil sætte i værk, for at Danmark skal gøre sit til at forhindre folkedrabet, sådan som FN opfordrer til.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Altså, vi gør jo noget.
Vi har fra dag et betonet den her balance: ret til selvforsvar, respekt for folkeretten, herunder humanitær folkeret.
Vi har i alle fora – FN, EU, bilateralt, senest da jeg havde en samtale med den israelske udenrigsminister her for nogle uger siden – betonet de her ting og understreget den forpligtigelse, Israel også har som besættelsesmagt, til at tage hånd om den befolkning, der er i de besatte områder.
Det er også derfor, vi har stillet os, som vi har stillet os i hele UNRWA-spørgsmålet.
Så det er sådan set det, vi gør.
Og det er ikke noget med, at vi den 1. januar skal tiltræde i Sikkerhedsrådet.
Det er den position, vi har haft både før, under og efter.
Sascha Faxe (ALT), 2024-12-18:
Tak, og jeg er helt med på og værdsætter det diplomatiske arbejde, der er blevet gjort; det skal der ikke herske nogen tvivl om her.
Det, jeg efterspørger, er, at man siger: Der findes jo andre greb i skuffen.
Vi kan have set, at det ikke har virket indtil nu, så der er jo andre greb i skuffen i forhold til det.
Man kan lave nogle sanktioner, man kan indføre våbenembargoer osv.
Derfor er jeg nysgerrig, og altså, måske skal jeg spørge på en anden måde: Mener ministeren, at Danmark har gjort nok for at reagere på Israels overgreb på civilbefolkningen i Gaza?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Det svar giver jo sig selv, og det er selvfølgelig et ja, for ellers havde vi gjort noget andet.
Skal der gøres mere?
Ja, og der skal i særlig grad gøres noget i en EU-ramme, hvor vi sådan set vedvarende har arbejdet for at prøve at fremme nogle fælles europæiske positioner, bl.a. også på sanktionsspørgsmål i relation til ulovlige bosættelser.
Jeg noterer mig også med glæde, at det nu ser ud til efter et meget, meget langt tilløb, at der formentlig nu i starten af det nye år kan komme et møde i Associeringsrådet EU-Israel, som jo er den ramme, vi har sammen, omkring et uddybet samarbejde mellem Europa og Israel, og hvor der også er plads til at tage de her spørgsmål op.
Så det ser jeg frem til med stor interesse.
Sascha Faxe (ALT), 2024-12-18:
Det er jo lige med at vælge, hvad det sidste er, for jeg tænker ikke, at den her samtale er slut.
Men jeg tror egentlig, at jeg vil stille et spørgsmål, som går tilbage til rapporten, og spørge ministeren, om ministeren er enig med rapporten i, at det palæstinensiske folk er omfattet og beskyttet af folkedrabskonventionen.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Jeg er enig i, at folkeretten og den humanitære folkeret gælder uindskrænket.
Og det er helt åbenlyst, at Israel altså har en folkeretlig forpligtigelse i forhold til de mennesker, der bor i de besatte områder.
Jeg er ikke nogen domstol.
Jeg kan ikke afgøre det juridiske.
Men som jeg har sagt flere gange før: Man behøver heller ikke at være jurist for at kunne nå den konklusion, at den humanitære katastrofe, vi er vidne til, er forfærdelig, og den er ikke adresseret ordentligt.
Det er ikke en juridisk vurdering.
Det er en politisk-humanitær vurdering.
Det er derfor, vi presser på for, at Israel giver bedre adgang.
Det er derfor, vi har indtaget den her position i UNRWA-spørgsmålet osv.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-18:
Hvad mener ministeren om Israels ulovlige invasion af og angreb på Syrien med potentiale til at undergrave stabiliteten, og mener ministeren, at dette brud på folkeretten vil forbedre en i forvejen vanvittig skrøbelig situation i Syrien?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Tak for det.
Nu er det her et af flere spørgsmål til mig i dag, der handler om Syrien, og de kommer i en lidt anden rækkefølge, end jeg måske både havde forudset og håbet, for nu går vi så ned i lige præcis det her uden at sætte det i en kontekst.
Men hvis jeg nogenlunde skal holde tiden, vil jeg så bare svare på spørgsmålet her.
Og der er det sådan, at den israelske hær den 8. december krydsede grænsen til den demilitariserede bufferzone i Golanhøjderne, som siden 1974 har adskilt de israelske og syriske styrker og været overvåget af FN-missionen UNDOF.
Israel har henvist til, at aftalen fra 1974, der blev indgået med det gamle regime i forbindelse med afslutningen af Yom Kippur-krigen, må anses som ophørt.
Derudover har Israel foretaget omfattende angreb imod syriske militære mål, herunder våbenlagre, militær infrastruktur og imod den syriske flåde.
Den israelske udenrigsminister har udtalt, at Israel foretager disse angreb for at forhindre, at våbenlagre kan falde i hænderne på ekstremister.
I forhold til det israelske militærs tilstedeværelse i bufferzonen i Golanhøjderne har Netanyahu, premierministeren, udtalt, at der er tale om et midlertidigt defensiv skridt – midlertidigt defensivt skridt – og at det er med henblik på at sikre Israels sikkerhed omkring grænseregionen, indtil en passende aftale kan træde i stedet med ny syrisk regering.
Derudover har Netanyahu også udtalt, at Israel ikke vil blande sig i Syriens indre anliggender, men dog ville reagere kraftigt, såfremt det nye regime tillader Iran at genetablere sig selv eller overføre våben til Hizbollah.
Hvad angår ikke mindst bufferzonen i Golanhøjderne, må vi selvfølgelig holde Israel op på, at der er tale om en midlertidig foranstaltning.
For Danmarks og for EU's vedkommende betoner vi, at Syriens territoriale integritet skal bevares.
Det betyder både, at den syriske transitionsregering skal sikre en inkluderende politisk proces, hvor kurderne og andre mindretal sidder med ved bordet, ellers vil Syrien fortsætte med at være et stærkt fragmenteret land med store landområder under besiddelse af forskellige ikkestatslige væbnede aktører, og det betyder selvklart også, at andre eksterne aktører ikke skal blande sig i Syriens interne forhold.
Her bider jeg mærke i, at det, jeg siger her, sådan set er på linje med det, Bidenadministrationen også har udtalt, og det gælder også det, at den er i dialog med Israel for at sikre sig, at den her tilstedeværelse er af midlertidig karakter og har et fokus på at identificere og neutralisere trusler.
Det er, hvad jeg kan nå at svare med nogenlunde respekt for tidsgrænsen.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-18:
Tak for det svar.
FN-eksperter er ude at sige, at det, der foregår, den måde, Israel agerer på med at bombe ind i Syrien, sagtens kan være, at det opfylder israelske interesser, men der er absolut intet grundlag i international lov for de aktioner, Israel har gang i.
Der findes ganske enkelt ikke basis i international lov for de aktioner, så de er med andre ord lovløse.
Det ligger i øvrigt i forlængelse af en praksis, Israel har haft ind i Syrien igennem længere tid, hvilket jo ikke gør det her bedre.
Sagen er, at man godt kan have naboer, man ikke bryder sig om, og man kan være bekymret for, hvad der kan ske i en eller anden teoretisk fremtid, men det giver jo ikke en ret til at bombe militære anlæg, våbenlagre, ammunitionsfabrikker, eller hvad det nu måtte være, rundtomkring.
Det er faktisk ikke en praksis, som vi har med den måde, vi har skruet international ret sammen på, og godt det samme.
Derfor er mit spørgsmål i virkeligheden blot igen det: Hvad mener ministeren egentlig om, at Israel agerer i strid med international ret ind i en stat, som i forvejen er i en ekstremt skrøbelig situation, fordi de heldigvis er sluppet af med en brutal diktator, men står i en eller anden form for overgangsperiode til noget andet, som ingen kan beskrive hvad er, men som alle, der kigger på det, har en lille smule forhåbninger til, men også stor bekymring for.
Og det har de, ikke mindst fordi landet er forarmet efter mere end 10 års borgerkrig.
Så Israel begår altså folkeretsstridige bombardementer ind i en stat, der er smadderskrøbelig.
Hvad mener ministeren egentlig om det?
Kan man så håndhæve sine egne interesser i det spil, eller er det i virkeligheden blot en understregning af, at man gør det ud fra egne interesser i al lovløshed?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Jeg mener utrolig meget, som det er svært at adressere på 28 sekunder, fordi det på en eller anden måde heller ikke kan ses ude af kontekst med situationen i Syrien i al almindelighed, som både åbner nogle håbefulde scenarier, men også det modsatte.
Der er ingen tvivl om, at hvis man ser på, hvordan Iran har brugt Syrien til at forsyne Hizbollah, er der en sikkerhedstrussel i forhold til Israel.
Om den har en karakter, som sikrer, at der er et folkeretligt fundament for det, der sker i øjeblikket, kan jeg ikke stå og vurdere her.
Det fordrer jo, at der er et umiddelbart forestående væbnet angreb, og det er også derfor, at jeg noterer mig det her med, at det er midlertidigt, og at det har den her defensive karakter.
Det er også det, amerikanerne udfolder store bestræbelser på at få israelske garantier for.
Sascha Faxe (ALT), 2024-12-18:
Tak, formand.
Hvilken holdning har ministeren til Amnesty Internationals rapport af 5. december 2024, der konkluderer, at Israel har begået folkedrab?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Jeg er enig i, at der er rigtig mange eksterne aktører omkring Syrien, der kan påvirke, kan man sige, hele muligheden for, om vi får en stabil udvikling herfra.
Før talte jeg jo med spørgerens partikollega om Israels rolle, og nu er det så Tyrkiets rolle.
Og så er der amerikanernes rolle i den anden vægtskål, for der er jo både SDF, og så er der ISIL, og det ene handler om at undgå, at SDF kommer under pres, så ikke kan bruge deres ressourcer – der er klart en tyrkisk vinkel – og det andet handler om, hvad ISIL har af kompetencer.
Det fører mig bare samme sted hen, nemlig at vi nu bør læne os fuldt ind i at prøve på at bidrage til at få stabiliseret Syrien maksimalt.
Det kalder på noget internationalt omkring det, og det var også derfor, der var det der Astanamøde forrige lørdag, lige inden de kom ind i Damaskus, men det handler også om at få engageret os med den her transitionsregering og altså holde den transitionsregering fast på ambitionen om, at der er plads til minoriteter i Syrien, hvilket jo også vil være et signal til nogle af de eksterne aktører om at holde fingrene væk, ikke?
Susie Jessen (DD), 2024-12-18:
Tak for det.
Mener ministeren, at det fortsat er en god idé at give 129 mio. kr. i støtte til Mellemfolkeligt Samvirke, når det nu er kommet frem, at de ud over at sprede antisemitisme også bidrager med lokaler til Nødbremsen, som laver ulovlige protestaktioner såsom at overhælde malerier med maling og smadre juletræer?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Tak for det.
Må jeg ikke lige starte med understrege, at jeg selvfølgelig selvklart tager afstand fra den slags aktioner, vi så Nødbremsen, tror jeg de kalder sig, udføre på Statens Museum for Kunst i starten af december.
Så det skal lige være sagt til en start.
Så noterer jeg mig i øvrigt, at det er et synspunkt, jeg deler med Mellemfolkeligt Samvirke, som også har taget klart afstand fra den aktion, der fandt sted på museet, og Mellemfolkeligt Samvirke har underrettet Udenrigsministeriet om, at de har afbrudt samarbejdet med Nødbremsen, og at Nødbremsen derfor ikke længere benytter Mellemfolkeligt Samvirkes lokaler.
Desuden har Mellemfolkeligt Samvirke over for Udenrigsministeriet bekræftet, at der ikke er gået af danske udviklingsmidler til at betale for de faciliteter, der har været udlånt til Nødbremsen, og på den baggrund forudser jeg ikke, at der er konsekvenser i relation til den støtte, vi giver til Mellemfolkeligt Samvirkes udviklingsprojekter og humanitære indsatser finansieret over udviklingsbistanden.
Susie Jessen (DD), 2024-12-18:
Tak for det svar.
Det er jo i og for sig fint, at Mellemfolkeligt Samvirke melder det her ud nu, men jeg synes heller ikke, at det burde være overraskende, hvad Nødbremsen egentlig går og foretager sig.
Jeg var tilbage at kigge på sidste år.
Der var det et pænt juletræ, det gik ud over.
Jeg tror, det var det på Rådhuspladsen, der blev overhældt med maling.
Vi ser jo jævnligt de her unge mennesker sidde ude på H.C. Andersens Boulevard og forhindre, at helt almindelige mennesker kan komme på arbejde.
Så det er jo ikke noget nyt, at vi ved, hvad de her klimaaktivister går og foretager sig af ulovligheder.
Der synes jeg egentlig, at det er lidt absurd, at vi har en ngo som Mellemfolkeligt Samvirke, som så lægger lokaler til, at de her mennesker med egne ord, som der stod, skulle lave protestøvelser og ikke voldelig modstand.
Det var noget af det, som de skulle øve sig på i Mellemfolkeligt Samvirkes lokaler.
Jeg synes, det her er en god anledning til at have en debat om, hvor grænsen går i forhold til de her ngo'er.
Det er jo ikke første gang, at Mellemfolkeligt Samvirke har været ude i problemer.
De har også haft råds- og bestyrelsesmedlemmer, som har delt decideret jødehadende materiale.
Det var de også ude at prøve at reparere lidt på efterfølgende, men når man kigger grundlæggende på det, er den måde, Mellemfolkeligt Samvirke har ageret på over den seneste tid, ikke pæn.
Så mit opfølgende spørgsmål til ministeren er: Hvor går grænsen for det her?
Vi har i de blå partier allerede været ude at argumentere for, at vi skal trække støtten til Mellemfolkeligt Samvirke.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Tak for det.
Jeg har godt noteret mig, at der er partier, der synes, at man skal fjerne støtten til Mellemfolkeligt Samvirke.
Det er ikke regeringens position; det kommer ikke til at ske.
Vi støtter Mellemfolkeligt Samvirke på linje med en række andre organisationer med udviklingspenge med henblik på at lave aktiviteter og anerkender i øvrigt, uden at jeg skal stå på mål for Mellemfolkeligt Samvirke, at det er en civilsamfundsorganisation, og dem har vi brug for, og vi har brug for noget pluralisme.
Det ikke vores penge, der bliver brugt og har været brugt til det, der er tale om her, og jeg har med tilfredshed noteret mig, at man også har afbrudt samarbejdet med den her pågældende organisation.
Susie Jessen (DD), 2024-12-18:
Vil det så sige, at de her ngo'er – jeg er med på, at de jo laver udviklingsarbejde i lande, der har behov for det, og det er jo i og for sig fint – har fripas til at agere, som de vil her i Danmark?
Har de til fripas til at lægge lokaler til klimaaktivister, der smadrer alle mulige forskellige kunstværker og sidder på vores veje rundtomkring?
Har de fripas til at have medlemmer, der deler jødehadende materiale?
Det er det, jeg ikke synes de har.
Der er masser af andre ngo'er, man kunne støtte, uden at der skal være et problem.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Det er jo ligesom det hegn, der er sat op, som alle skal respektere.
Men når vi i øvrigt ser på, hvad det er for en verden, vi lever i, og hvordan vi kan se, hvordan man også i lande, der geografisk er tæt på Danmark – tag et land som Georgien – begynder at bruge regeringsarbejdet til at være smagsdommere på civilsamfundet, så vil jeg da advare imod at lægge den linje.
Jeg køber heller ikke det her billede af, at Mellemfolkeligt Samvirke er en antisemitisk organisation.
Jeg er helt bekendt med, at der været nogle personer, som organisationen nødvendigvis jo ikke kan stå på mål for.
Jeg vurderer det på, om man handler i de situationer, og det har man jo gjort i forbindelse med de bestyrelsesmedlemmer, og det har man også gjort i forhold til Nødbremsen.
Susie Jessen (DD), 2024-12-18:
Problemet er jo, at der først er blevet handlet fra Mellemfolkeligt Samvirkes side, når det har stået i avisen, og når det er blevet afsløret.
Ellers har man med stor glæde lagt lokaler til Nødbremsen, og ellers har man med stor glæde delt jødehadende materiale.
Jeg synes, vi har et ansvar herinde fra Folketingets side for at have et stort fokus på, hvem det er, vi giver statsstøttemidler til.
Hvem er det, vi giver vores penge til?
Der mener jeg simpelt hen, at med en ngo som den her skal man være meget, meget kritisk.
Jeg vil gerne lige her til sidst stille et spørgsmål.
Når der skal være en gennemgang af de her ngo'er i forbindelse med en udviklingspolitisk strategi, vil det så komme til at spille ind, hvordan de har opført sig?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Jeg synes, man strammer det danske sprog ved sådan bare at sige, at Mellemfolkeligt Samvirke med stor glæde har spredt antisemitiske budskaber.
Altså, det er jeg ikke bekendt med at Mellemfolkeligt Samvirke som organisation har gjort.
Jeg kan få øje på, at der har været nogle personer, der har en relation til den her organisation eller haft en position, som der også har været ageret på.
Mellemfolkeligt Samvirke, hvis jeg ikke tager meget fejl, har vel omkring 50.000 mennesker i deres lokaler om året til et hav af forskellige aktiviteter: ukrainske flygtninge, fællesspisning osv.
Jeg er tilfreds med, at den her sag også har ført til, at man i Mellemfolkeligt Samvirke har strammet sin udlånspolitik, og det mener jeg jo er det, den organisation skal stå på mål for.
Så er det i øvrigt meget, meget vigtigt at sondre mellem de aktiviteter, vi understøtter og finansierer, og det gælder ikke kun Mellemfolkeligt Samvirke; det gælder helt principielt, og så de aktiviteter, som organisationer som Mellemfolkeligt Samvirke udfører for egne tilvejebragte ressourcer.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-18:
Der har jo været alle mulige aktioner og interesserer i Syrien igennem mange år, og alle deres ulovligheder og folkeretsstridigheder, og hvad ved jeg, ufortalt, ændrer det jo bare ikke ved, at vi er nødt til at vurdere Israels gerninger på de præmisser, som man nu gør, nemlig den folkeret, der ikke ligger til grund for det, de foretager sig.
Det er sådan set det, spørgsmålet handler om.
Så vil jeg gerne sætte et stort spørgsmålstegn ved det her med midlertidigheden.
Altså Golanhøjderne har været under israelsk besættelse siden 1967.
Det er der ikke meget midlertidighed over, i hvert fald ikke i dansk politik-perspektiv.
Hvad midlertidigt er der ved det?
Henrik Frandsen (M), 2024-12-18:
I Moderaterne mener vi ikke, at vi gavner fredsprocessen ved at stemme for beslutningsforslag nr. B 53, mener jeg det var – ja, det var det.
Men samtidig med det mener vi stadig væk, det er vigtigt, at Danmark så håndfast som overhovedet muligt arbejder for at fremme fredsprocessen i området.
I forhold til alle de ting arbejder vi benhårdt med de diplomatiske værktøjer, der findes i værktøjskassen.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Så har jeg også noteret mig, hvad der har været sagt internt i den israelske debat omkring bosættelsesperspektiver og andet, som vi selvfølgelig tager afstand fra.
Vi har det synspunkt, at Syriens territoriale integritet skal respekteres.
Så har jeg også den realpolitiske tilgang, at med det, der er sket – og man kunne ønske sig, at vi havde så meget dynamik her i Folketingssalen og måske havde haft en hasteforespørgsel eller noget omkring Syrien – er der rigtig mange aktører, der spiller ind, og det er både defensivt og offensivt.
Jeg noterer mig, at det, Israel kommunikerer, altså internationalt, er det midlertidige, det er det defensive, og det er også det, den amerikanske administration har fokuseret på, altså for at prøve at fastholde israelerne på det sigte.
Så skal det her
jo som alt andet, der sker i det område, holdes under skarpt opsyn den kommende tid.
Det er i øvrigt også noget, vi skal engagere os i.
Det ligger håbefuldt i nogle af de andre spørgsmål, der er stillet til mig her i dag.
Peter Skaarup (DD), 2024-12-18:
Det håber jeg vi er.
Jeg håber, vi er på samme side.
Vi har jo lagt mærke til i Danmarksdemokraterne, at Østrig, har udtalt sig meget klart om, at man skal sikre, at syrere kan vende tilbage til deres hjemland og være med til at genopbygge det.
De har sat en proces i gang der.
Det samme ser vi også i andre lande, og der efterlyser vi, at regeringen lægger sig i selen for, at når nu det styre, som mange flygtede fra, altså Assadstyret, er væk, så kan man også vende tilbage og være med til at genopbygge det land, man er kommet fra.
Det tror vi sådan set på at mange syrere gerne vil.
Så hvorfor ikke gøre det?
Hvorfor ikke sætte den proces i gang?