runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Egelund (M), 2024-01-18:
Det er jo bl.a. derfor, at vi også har afsat penge til strategisk kapacitetsopbygning af forskningsmiljøerne, særlig inden for de områder, som bedriver myndighedsbetjening.
Det er jo præcis for at kunne understøtte det lange sigte.
Jeg ved ikke, om der er et uindfriet potentiale ved at indrette tingene på en anden måde.
Det er det, vi er i gang med at undersøge.
Så vil jeg sige, at det altid er sådan med politik, at når man har med en fast pose penge at gøre, så er det jo selvfølgelig altid et udtryk for prioriteringer.
Man må fravælge noget, hvis man vil tilvælge noget andet.
Ligesom skiftende regeringer har gjort i mange år, kommer vi også i efteråret til at invitere alle Folketingets partier til en drøftelse af fordelingen af forskningsreserven.
Så kan alle, herunder Enhedslisten, jo møde op med de prioriteringer, som man måtte have, men det er jo så med den bundne opgave, at hvis man vil have mere af noget, så må man også kigge på, hvad man kan have mindre af.
Anne Hegelund (EL), 2024-01-18:
Det leder mig så tilbage til, at det bliver lidt at give med ene hånd og tage med den anden, hvis der er andre steder, hvor man så udhuler forskningsreserven.
Jeg synes bare, at det ville være bedre for tydeligheden af, hvad forskningsreserven går til, hvis det var mere klart og det andet ikke var ved siden af.
Ministeren siger, at man ikke kan bruge irritation til så meget, måske heller ikke ærgrelse, men ville det ikke være mere tydeligt, hvis de her penge ikke skulle findes i forskningsreserven?
Christina Egelund (M), 2024-01-18:
I forhold til at kunne have et samlet blik på vores forskningsindsats i Danmark og sådan at arbejde strategisk arbejde med det synes jeg sådan set, at det er meget godt, at også den forskningsbaserede myndighedsbetjening er noget, vi beskæftiger os med under forhandlingen af forskningsreserven.
I forhold til det her med at tage med den ene hånd og give med den anden, vil jeg sige, at det jo er vilkårene, når man har en pose penge og man ikke bare kan gå ud og finde nogle andre.
Så er det jo sådan, det er.
Rasmus Stoklund (S), 2024-01-18:
Grøn forskning er vigtigt.
Over hele verden gør dansk miljø-, klima- og energiteknologi en kæmpe forskel for verdens grønne omstilling.
Det gør en enorm forskel, om man i en asiatisk storby installerer en energieffektiv pumpe fra Grundfos i stedet for et billigere og langt mindre energieffektivt alternativ.
Vi har med regeringsgrundlaget sat nogle af de absolut mest ambitiøse klimamål i verden.
I 2045 skal Danmark være klimaneutralt.
I 2050 skal vi fjerne flere drivhusgasser, end vi udleder.
Vi har allerede lagret den første CO 2 i den danske undergrund i Nordsøen, og vi støtter plantningen af meget mere skov, freder havarealer og sikrer biodiversitet i vores natur.
Og sådan kunne man blive ved.
Dertil kommer, at vi har sat historisk store beløb af til grøn forskning, fordi verden har brug for viden til at bringe den grønne omstilling videre, og fordi Danmark er et land med mange styrkepositioner, når det gælder grøn teknologi, rådgivning og produktion.
Det kan vi være stolte af, og den udvikling skal vi holde fast i, ikke mindst fordi vi på den måde også fastholder og udvikler arbejdspladser her i Danmark og gør Danmark rigere.
Alternativets beslutningsforslag støtter vi ikke, da omprioriteringsbidraget ikke tages fra grønne forskningsmidler.
Heidi Bank (V), 2024-01-18:
Tak for det.
Et samfund, der ønsker et solidt fundament, gør klogt i at fremtidssikre det.
Derfor er det også helt nødvendigt, at vi bliver ved med at prioritere forskning til gavn for kvalificerede politiske beslutninger og til udvikling af nye grønne løsninger for de private virksomheder og det offentlige.
Vi har prioriteret vores forskning massivt.
Således er det offentlige forskningsbudget højere end nogensinde: svimlende 28,7 mia. kr.
Det samme gælder den grønne forskning, hvor 2,6 mia. kr. er øremærket, herunder til opbygning og vedligeholdelse af strategiske forskningsmiljøer på universiteterne.
Det har vi gjort med brede politiske aftaler, og det har vi gjort med en forventning om, at når vi prioriterer forskning, så kommer det det danske samfund til gode på langt sigt, ligesom Danmark gerne skal være med til at løse nogle af de globale udfordringer.
Det har vi tradition for.
Vores forventninger til landets forskningsinstitutioner er med andre ord tårnhøje.
Det mener jeg ikke der er grund til at omprioriteringsbidraget, der alene vedrører myndighedsbetjeningen for nærværende, skal ændre på.
Det offentlige forskningsbudget er som nævnt på sit højeste niveau nogensinde.
Tak for ordet.
Sofie Lippert (SF), 2024-01-18:
Jeg tror ikke, jeg har tal på, hvor mange gange jeg har hørt, at det er forskningen, der skal redde os fra, næsten hvad som helst vi har af kriser.
Det er jo dejligt.
Jeg kender et par forskere, som ikke helt oplever det der med at blive lukket ind for at redde os fra de kriser.
Det er jo derfor, at det er godt, at man i ministerierne bruger penge og tid på at lade sig myndighedsbetjene af forskere.
Det har stor værdi, at man i beslutningsprocesser faktisk ved, hvad man taler om, og det gør man nu engang bedst ved at lytte til nogle af dem, der ved meget mere om det, de taler om.
Derfor er vi i SF store tilhængere af, at der eksisterer forskningsbaseret myndighedsbetjening, ligesom vi er meget store tilhængere af det her forslag, som vil annullere de besparelser, der er blevet lavet.
Det er jo lidt en type besparelser, hvorom man kan sige, at man ønsker at spare på noget, der lyder ligegyldigt – sådan kan det nemt lyde med administration – men man ender med at spare på noget, der faktisk er vitalt.
Lige nu er det sådan, at vi lapper det i forskningsreserven.
Det er jo ikke som sådan en ekstra udgift.
Det er virkeligheden bare at rykke den politiske beslutning over til os som forskningsordførere.
Der ligger ikke en ægte besparelse, men det lyder meget fint og flot, når regeringen så kan sige, at de har sparet så og så mange millioner på administration, og vi til gengæld har dækket dem ovre i forskningsreserven.
Det er jo en win-win.
Men i virkeligheden er det uholdbart, og det ender med 1-årige bevillinger og en usikkerhed i forskningsmiljøerne omkring, hvorvidt der er kontinuitet.
Det ender også med, at ministerierne og embedsmændene i ministerierne ikke nødvendigvis kan vide sig sikre på, at de fortsat næste år vil have det samme niveau af myndighedsbetjening af forskerne.
Alt i alt er det altså en uholdbar situation, at vi har denne besvarelse og på den måde lægger ansvaret over på en reserve, som i forvejen har sine mangler, i kraft af at vi laver 1-årige bevillinger og der nu engang ikke er meget forskning, der får gavn af 1-årige bevillinger.
Var jeg konspirationsteoretiker, havde jeg nok mistænkt regeringen for helst ikke at ville myndighedsbetjenes for meget af forskerne.
Det gør jeg dog ikke.
Jeg har en oplevelse af, at man faktisk er interesseret i at lytte til dem, der ved noget.
Det er derfor enormt ærgerligt, at man i sit korstog mod administration kommer til at udelukke dem, der ved noget, fra at komme med deres input.
SF støtter op om beslutningsforslaget fra Alternativet og kommer til at stemme for.
Karin Liltorp (M), 2024-01-18:
Tak for ordet.
Og tak til Alternativet for at sikre, at vi har et vedvarende fokus på den grønne forskning, og for at sætte fokus på et af de områder, hvor der måske ikke helt er ensretning mellem de forskellige forskningsområder.
Overordnet synes jeg, det er et sympatisk forslag.
Der skal sikres penge til den grønne forskning.
Heldigvis er forskning, inklusive grøn forskning, allerede en højprioritet, også i regeringen.
Tallene har allerede været nævnt nogle gange.
Det offentlige forskningsbudget er på næsten 29 mia. kr., og på dette område er der ikke noget omprioriteringsbidrag.
Omprioriteringsbidraget blev i første omgang bl.a. implementeret som en mekanisme til at frigive midler ved at stramme budgetterne inden for udvalgte sektorer.
Det har fungeret som et værktøj til at opnå besparelser og effektiviseringer med det overordnede formål at rette midlerne mod de mest presserende udfordringer i samfundet.
Og jo, en del af den forskningsbaserede myndighedsbetjening er underlagt omprioriteringsbidraget, fordi der fra politisk side har været et ønske om at sikre vedvarende effektivisering.
Men de midler, som prioriteres til den forskningsbaserede myndighedsbetjening, udgør en mindre del af de øremærkede midler til forskning.
Jeg kan dog godt forstå Alternativets udgangspunkt.
Noget forskning er undtaget omprioriteringsbidraget, og andet er ikke.
Og jeg synes, det er en fair pointe at påpege, at der ikke nødvendigvis er en rød tråd, med hensyn til hvilke der er blevet undtaget.
Derfor er det også glædeligt, at et arbejde er i gang i Uddannelses- og Forskningsministeriet med at lave et eftersyn af den forskningsbaserede myndighedsbetjening.
Men problemet, hvis man skal sige det på den måde, er, at det nuværende forslag kræver finansiering, da ønsket er endnu flere penge end allerede afsat til den grønne forskning.
Dette kan være et ønske, der kan fremsættes under forhandlingerne om det samlede forskningsbudget, hvor man så samtidig kan pege på, hvor pengene skal findes.
Så på trods af det meget sympatiske i forslaget kan Moderaterne ikke støtte det.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-18:
Mange tak.
I Danmarksdemokraterne har vi jo gang på gang gjort opmærksom på, at der skal mere forskning i den grønne omstilling af bl.a. landbruget til for at nedbringe udledningen af CO 2 .
Forskningens vej er en fornuftig vej at gå i stedet for den vej, som regeringen vil gå, nemlig at indføre en CO 2 -afgift, der både vil ramme danske landmænd og landdistrikterne rigtig hårdt.
Det kan koste rigtig mange arbejdspladser ude i det ganske land, og det er dybt problematisk, mener vi i Danmarksdemokraterne.
I Danmarksdemokraterne var vi derfor også med i årets aftale om forskningsreserven, hvor der bl.a. afsættes 2,6 mia. kr. til grøn forskning.
Det er positivt.
Alternativet og Danmarksdemokraterne har jo normalt ikke så meget tilfælles, når det gælder dansk landbrug.
Alternativet går bl.a. ind for at nedbringe kødproduktionen i Danmark og nedbringe eksporten til udlandet.
Det gør vi ikke i Danmarksdemokraterne.
Vi mener i Danmarksdemokraterne, at det fortsat skal være muligt at have bl.a. griseproduktion og eksportere til udlandet fra Danmark, for det er det, Landdanmark lever af, og det skal vi ikke være flove over.
Faktisk skal vi være stolte af de mangeårige landbrugstraditioner, vi har her i Danmark.
I Danmarksdemokraterne vil vi helt overordnet set
udvikle dansk landbrug.
Vi vil ikke afvikle det, og det er derfor, vi er imod den CO 2 -afgift, som regeringen har foreslået, og som vil være en katastrofe for dansk landbrug og for mange mennesker i vores landdistrikter.
I Danmarksdemokraterne støtter vi forskning i landbruget, der kan medvirke til at nedsætte CO 2 -udledningen.
Vi støtter også forslaget her, fordi universiteternes forskningsbaserede myndighedsbetjening og rådgivning af ministerier spiller en afgørende rolle i at flytte den grønne omstilling inden for landbrug, klima, natur og miljø fremad gennem forskning og innovative løsninger.
Der er i den grad behov for investeringer i forskning og kvalificeret rådgivning om, hvordan fornuftig politik udvikles og implementeres på området for grøn omstilling, når det kommer til landbrugs- og fødevaresektoren, men også fiskeriet.
Derfor er vi i Danmarksdemokraterne venligt indstillet over for forslaget.
Sascha Faxe (ALT), 2024-01-18:
Jeg vil kvittere for den positive modtagelse hos Danmarksdemokraterne.
Med det her forslag kan vi jo sikre, at vi fra regering til regering stadig har det samme kontinuerlige bundvidensgrundlag, som vi jo så hver især kan drage politiske konklusioner ud fra på hver vores måde.
Men tak herfra.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-18:
Altså, først vil jeg jo påberåbe mig min ret til at tale om etik og moral, hvis jeg finder det hensigtsmæssigt i min tale, og ikke i forhold til, hvad ordføreren tænker man skal tænke og synes og lovgive om herinde.
Så det var bare lige en kort bemærkning til det.
Så vil jeg sige, som jeg siger i min tale, at jeg synes, at det der med, at man finder ud af det i ro og mag med hinanden, er at foretrække. Nogle gange kan det være nødvendigt at lave en lovgivning, og det, jeg siger, er, at hvis det er det, der skal til, så må vi jo kigge på det, men umiddelbart læner jeg mig op ad det, som ministeren har sagt.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-18:
Så er ordføreren da oplyst.
Moral og etik, siger ordføreren.
Det er meget fint, men det er ikke det, vi beskæftiger os med herinde i Folketinget.
Det er lovgivning, hård juridisk lovgivning.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge Moderaterne: Mener man, at der skal være en centralistisk EU-bestemt fastsat frist for betaling, eller er det noget, som virksomhederne selv skal bestemme?
Det vil sige, at man vil modsætte sig det, hvis EU kommer og siger, at nu skal I have f.eks. 30 dage eller 60 dage som betalingsfrist.
Kim Aas (S), 2024-01-18:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til forslagsstillerne af det her beslutningsforslag, B 22.
At erhvervsdrivende i dag oplever store udfordringer med at få oprettet sådan en konto, er et problem.
Det er et problem, hvis folk, der ønsker at drive en virksomhed, bliver stoppet i det, fordi de ikke er i stand til noget af det mest grundlæggende for en virksomhed, nemlig at gennemføre og modtage betalinger for deres arbejde.
Skal Danmark fortsætte med at være et attraktivt land at starte virksomhed i, er det centralt, at de erhvervsdrivende har gode rammevilkår, og derfor bør vi selvfølgelig adressere dette problem, så det ikke bliver ved med at være en udfordring.
Derfor må jeg da også sige, at jeg glæder mig over, at kulturministeren og erhvervsministeren i efteråret 2023 præsenterede et forslag om at styrke adgangen til de her basale betalingskontoer for både foreninger og erhvervsdrivende.
Der skal fremsættes et lovforslag, der sikrer, at erhvervsdrivende får en styrket adgang til en basal erhvervskonto.
Samtidig mener jeg så også, at det er vigtigt, at vi sikrer en god proces omkring lovforslaget.
Det er derfor essentielt, at alle vigtige interessenter bliver involveret i den her proces.
Det kræver tilstrækkeligt med tid, så vi også kan sikre en ordentlig lov- og høringsproces samt behandling i Folketinget, frem for at vi haster et mindre gennemarbejdet forslag igennem.
Socialdemokratiet kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-01-18:
Kan ordføreren forstå, at jeg, SMVdanmark og de mange små virksomheder, som har haft problemer med det her, har en vis utålmodighed med hensyn til at få det gennemført i forhold til det, jeg har skitseret, nemlig at det har været undervejs i flere år, at vi har fået lovning på, at nu kom det, og at så kom det alligevel ikke?
Kim Aas (S), 2024-01-18:
Jeg kan forstå på ordføreren, at man har haft den her diskussion en del gange her i salen.
Det har jeg jo ikke været med til, må jeg sige, men derfor er det med stor glæde, at jeg så kan høre og har hørt, at ministrene er i gang med en proces omkring det her.
Så jeg ser frem til, at det bliver i min tid, at det så bliver stemt igennem.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-01-18:
Det var også med stor glæde, at den tidligere erhvervsminister ville gennemføre det her meget, meget hurtigt.
Det er derfor, jeg er en lille smule skeptisk.
Ville ordføreren være interesseret i, på trods af at man selvfølgelig stemmer nej, hører jeg, at vi i Erhvervsudvalget indkalder nogle af de interessenter, så vi også har en folketingsproces omkring det her og kan blive klogere på, hvor snittet skal lægges?
Kim Aas (S), 2024-01-18:
I Socialdemokratiet er vi altid interesseret i at få så bred en involvering som overhovedet muligt.
Så kan vi i udvalget få besøg af nogle, der kan fortælle lidt om, hvordan de ser det, er vi selvfølgelig meget interesserede i det.
Louise Schack Elholm (V), 2024-01-18:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne for at rejse den her debat, for der er jo ikke nogen tvivl om, at der er en udfordring med, at nogle erhvervsdrivende har svært ved at få en konto.
Så det er en reel problemstilling, og jeg må sige, at forslagsstillerne i den grad har holdt fast i problemstillingen igennem lang tid.
Det har jo også udmøntet sig i, at det reelt også har ført til, at man har lovet, at man vil gøre noget ved det.
Det forstår jeg sagtens, man vil altid gerne have, at det var i går, det skete, men ikke desto mindre mener jeg, at vi er på rette spor og er på vej med rent faktisk at få lavet den løsning, som forslagsstillerne efterspørger.
Det er ikke mindst en udfordring for foreninger, og jeg synes faktisk, at det, som man lover at komme med, er endnu bedre end det, som forslagsstillerne beder om.
Så jeg håber på, at det her kan hjælpe både de erhvervsdrivende, men også de rigtig mange foreninger rundtom i Danmark, som kæmper med at få en konto og få deres foreninger til at hænge sammen.
Vi har både brug for, at de erhvervsdrivende kan drive deres virksomheder til gavn for Danmark og danskerne, og at vi har foreninger, der kan bidrage.
Men det er jo faktisk ikke præcis det samme.
Foreningerne er også med i det, som regeringen vil lave, og derudover synes jeg, det er vigtigt, at man får lavet en proces, og at man får lavet den på den rigtige måde og får inddraget de finansielle institutioner, i forhold til hvordan vi gør det her på den mest korrekte måde og sådan noget.
Jeg synes, det er godt, at forslagsstillerne har rejst problemstillingen, men vi afviser forslaget, fordi vi afventer regeringens forslag til efteråret.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-01-18:
Ja, proces har vi i hvert fald haft rigtig meget af.
Normalt siger man, at man ikke kan få for meget af en god ting; det ved jeg ikke rigtig om passer i det her tilfælde.
Men jeg vil bare gerne stille ordføreren det samme spørgsmål som til den socialdemokratiske ordfører, nemlig om Venstres ordfører ville bakke op om, at vi i udvalgsarbejdet også havde en proces, hvor Folketinget også kunne høre nærmere fra nogle af interessenterne om, hvor snittet skal lægges, og hvordan det kunne skrues sammen på en god måde.
Louise Schack Elholm (V), 2024-01-18:
Jeg synes altid, det er godt at blive klogere.
Så jeg synes bare, at ordføreren skal rejse det i udvalget.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-18:
Tak for ordet, hr. formand.
Jeg har talen her.
Jeg tror bare, at jeg lader den ligge.
Først vil jeg starte med at svare på et spørgsmål, som jeg tænker der kommer senere: Ja, jeg kan godt forstå, at ordføreren er utålmodig.
Ordføreren er nok også klar over, at jeg favner det her, fordi vi jo har talt om det før, og ordføreren ved, at det også er en del af Moderaternes iværksætterudspil.
Jeg er jo rigtig glad og fortrøstningsfuld, fordi både erhvervsministeren og kulturministeren har været ude at lancere, at vi nu skal sørge for, at alle erhvervsvirksomheder og foreninger nemmere kan komme til at få en konto, uagtet at man, som ordføreren også siger og har tilkendegivet senest også i Altinget, selvfølgelig godt er klar over, at der er nødt til at være en vis form for rettigheder for, at bankerne kan sige nej.
Så jeg glæder mig til, at den høringsproces bliver lavet hurtigst muligt, og jeg siger ja til, at vi også kan sidde og diskutere det i udvalget og få lavet det på den allerbedst mulige måde for alle parter.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-01-18:
Tak til ordføreren for den positive indstilling, og også tak til Moderaterne for at have fremmet den her sag.
Morten Vehl (DD), 2024-01-18:
Jeg vil lige starte med at sige, at jeg står her i stedet for vores erhvervsordfører, Betina Kastbjerg, som ikke kunne være her i dag.
Så vil jeg sige tak til forslagsstillerne for forslaget om retten til den her basale erhvervskonto til selvstændige erhvervsdrivende.
I Danmarksdemokraterne er vi i høj grad fokuseret på, at det går godt for Produktionsdanmark, som indbefatter små og mellemstore virksomheder og iværksættere.
Det er desværre også et velkendt problem, at 11-12 pct. af iværksætterne har svært ved at få oprettet en sådan basal erhvervskonto, da det jo i dag står bankerne frit for, hvorvidt de vil godkende dem eller ej.
Forslaget om retten til sådan en konto har jo været oppe flere gange, som det også er blevet påpeget.
Det er blevet afvist, men vi kan jo med glæde se, at ministeren i november måned over for SMVdanmark har været inde at sige, at det her er vigtigt, og at man arbejder på sådan et forslag.
Det er dejligt for os at høre, at der er ved at være samklang, men jeg vil så også sige, at for vores vedkommende har forslagsstillerne i høj grad fortjent den fjer i hatten, det her vil være, så vi støtter forslaget.
Morten Bødskov (S), 2024-01-18:
Vi har haft møder med foreninger og med repræsentanter for erhvervslivet, og ud af de drøftelser, ikke mindst med Foreningsdanmark, kommer ønsket om, at det også kommer til at omfatte foreningerne.
For jeg tror, at lige såvel som det er en udfordring for private erhvervsdrivende at få adgang til en bankkonto og der måske er, også hvis man ser på finanssektoren, behov for præcision i, hvad det er for nogle spørgsmål, man skal have svar på, når man kommer som erhvervsdrivende, er det i høj grad også gældende for foreninger.
Der kan man så oven i det lægge, at når vi ser på de gebyrer, som finanssektoren tager for foreningskontoer, er der meget, meget store forskelle, og de er, synes jeg, uforklarligt store.
Mona Juul (KF), 2024-01-18:
Har erhvervsministeren sammen med kulturministeren, inden der kom en melding fra jer, undersøgt nogle af de gråzoner, altså inden I kom med den positive melding?
Har I tjekket, om det overhovedet kan lade sig gøre?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-01-18:
Det her er et forslag, der har været fremsat nogle gange før, og det er, fordi det er et stort problem, der ikke er blevet løst på trods af skiftende erhvervsministres løfte om, at nu skulle det ske.
Det handler om en ret til en erhvervskonto, ligesom vi som almindelige borgere i det her land også har en ret til en nemkonto.
Når man skal have ret til en erhvervskonto, er det, fordi det praktisk talt er umuligt at være erhvervsdrivende uden at have en erhvervskonto, og vi ser rigtig mange banker, der ikke gider; det er for besværligt, og der er måske ikke en fortjeneste at se lige med det samme.
Men når man sidder på infrastrukturen, på den finansielle infrastruktur i Danmark, som private banker gør, så har man også en forpligtelse til at levere det, der skal til, for at folk kan drive forretning.
Under coronaepidemien var det også en forudsætning for at kunne få coronastøtte, at man havde en erhvervskonto, og SMVdanmark har i en analyse undersøgt det og set, at hver tiende erhvervsdrivende blandt SMV'erne har haft mere end almindelig svært ved at få en erhvervskonto.
Det her forslag drejer sig selvfølgelig ikke om at sænke kravene til kend din kunde-procedurer og andre hvidvaskregler.
Det er ikke sådan, det skal være; selvfølgelig skal bankerne kunne have en rimelig ret til at nægte en kunde en konto, hvis man ikke kan godtgøre, hvor ens cashflow, undskyld, pengestrømme kommer fra, eller hvad ens forretningsidé går ud på.
Det skal vi ikke pille ved.
Men helt legitime, ordentlige erhvervsdrivende, forretningsfolk og folk, der gerne vil starte en virksomhed, skal have ret til en erhvervskonto, og det er det, vi skal behandle i dag, fordi det nu på fjerde år kun er blevet til snak.