runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Egelund (LA), 2017-05-09:
Tak for det.
Selvfølgelig kan vi godt debattere det her.
Det er nogle gange ret irriterende, at pengene skal passe, ikke bare privat, men også politisk i forhold til statens finanser.
Jeg tror, vi alle sammen godt kunne tænke os en virkelighed, hvor vi bare kunne bestille løs af alle mulige dejlige ting uden tanke for, at nogen, hvis ikke en selv, også skal finansiere det.
Og selv om det nogle gange i hvert fald på nogle partier kan lyde, som om den hyggelige utopi er virkeligheden, så er det jo altså en illusion, for i den rigtige verden, altså der, hvor ansvaret bor, skal pengene passe – punktum.
Når man så som os oven i købet forvalter andre menneskers penge, er det selvfølgelig et skærpet vilkår, at vi passer rigtig godt på dem.
Derfor er der heller ikke noget mærkeligt i, at Finansministeriet er et centralt ministerium.
Jeg ville være bekymret, hvis finansministeren ikke var optaget af, hvad forskellige initiativer i de forskellige andre ministerier koster.
Og så er det sådan set meget godt at have et hus, hvor vi ved, at man holder af det der med at regne efter gængse metoder.
Tak til statsministeren for redegørelsen om, hvordan det ministerielle system er bygget op i henhold til grundloven.
Jeg tror, det er vældig sundt for os alle sammen indimellem at få sat de principper på plads.
I forhold til bekymringen om, at Finansministeriet måtte blande sig i for meget i de forskellige ministerier, er der jo egentlig bare at sige, at det er og må være op til den enkelte minister at rette ryggen og insistere på at være chef i eget hus.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-09:
Jeg er glad for, at fru Christina Egelund sagde, at vi selvfølgelig kan debattere det her, og det er også netop det, vi gør.
Så jeg synes faktisk, det er ret uklædeligt at gøre det her til en debat om, at der er nogle, der gerne vil sikre, at der er styr på økonomien, og andre der ikke vil.
For det er ikke det, den her debat handler om.
Den handler om at spørge, om vi er nået derhen, hvor folkeskoleudspil bliver formuleret i Finansministeriet, og hvor miljøpolitik bliver formuleret i Finansministeriet.
Selvfølgelig skal man i et regeringskollektiv beslutte, at man vil prioritere de og de ting – f.eks. et uddannelsesudspil, eller hvad det nu kan være, et børneudspil – og så finder man pengene, eller man finder ikke pengene, hvad man nu beslutter sig for.
Men så må det da være i fagministeriet, man så siger: Det er her, vi har ekspertisen, det er her, vi har fagfolkene til det, og derfor laver vi det her udspil.
Det er jo det, den her debat handler om, og ikke om, at der er nogle, der er ansvarlige, og nogle, der er uansvarlige.
Jeg har mange gange prøvet at udtrykke min respekt for, at regeringen og regeringschefen kan indrette sig, som man vil, og jeg kan stadig væk synes, at det er fair nok at tage en debat om det, når det påvirker vores arbejdsforhold og det også påvirker den lovgivning, der i sidste ende har betydning for borgerne.
Med al respekt for tredelingen af magten må jeg også sige, at ordføreren selv tilhører et parti, der gerne igen og igen vil diskutere f.eks. den dømmende magts arbejdsområder i forhold til straffe og alt muligt andet, og på den måde overlapper det jo en gang imellem hinanden, hvor vi har nogle diskussioner, der går ind på de andre magtområder, så at sige, og vi skal selvfølgelig passe på, at vi ikke overskrider det.
Men jeg tror i hvert fald ikke, at nogen kan sige sig fri for at have nogle holdninger til, hvordan det skal foregå, og det var egentlig også bare det, der var debatten i dag: Foregår det på den mest optimale måde?
Der kan jeg så forstå på ordføreren at det ikke skal være på nogen anden måde, end det er i dag, i forhold til arbejdsdelingen.
Erik Christensen (S), 2017-05-09:
Men vi bliver jo stadig væk nødt til at forholde os til, at det er den til enhver tid siddende statsminister, som bestemmer ressortområderne for de enkelte ministerier, og samtidig er det også den til enhver tid siddende statsminister, der afgør, hvor tværgående det arbejde, som finansministeren foretager sig, skal være.
Så derfor er det jo sådan lidt en pseudodiskussion.
Man kan godt have en opfattelse af – det er der jo nogle partier der har – at finansministeren har for stor indflydelse, men det er stadig væk sådan, at hvis den til enhver tid siddende statsminister og regering ønsker, at det skal være på den måde, så er det jo sådan.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-09:
Men hvis det er Socialdemokratiets holdning, må jeg jo også bare acceptere, at så bliver det heller ikke anderledes under en ny regering med en socialdemokratisk ledelse.
Igen: Det her var jo ikke en kritik af statsministeren som Venstrestatsminister.
Det er en udvikling, der er sket på baggrund af nogle politiske valg, man har truffet.
Det kan vi også godt gøre herinde i salen.
Men jeg har ikke flere spørgsmål til ministeren, undskyld, til ordføreren, for jeg kan jo bare konstatere – og det synes jeg er lidt trist – at der ikke er nogen grund til at gøre noget som helst anderledes, fordi alt er fint.
Erik Christensen (S), 2017-05-09:
Det forventer jeg heller ikke at blive.
Der er jo ingen, der kan vide, hvordan den næste statsminister eller den næste statsminister igen vælger at organisere sin regering, så det er jo bare en påstand fra Lisbeth Bech Poulsens side.
Josephine Fock (ALT), 2017-05-09:
Altså, jeg synes, at selvfølgelig kan vi diskutere det her i Folketingssalen.
Selvfølgelig kan vi da diskutere, om Finansministeriet har fået for stor magt.
Det, jeg hæfter mig ved – og derfor er jeg også så glad for den her forespørgselsdebat – er i virkeligheden vores regnemodeller, og det er der, hvor jeg synes vi har problemet.
I og med at det hele er koncentreret i Finansministeriet, foregår det ud fra Finansministeriets økonomiske regnemodeller.
Det betyder jo bl.a., at sådan noget som sociale indsatser osv. udelukkende bliver anset for at være udgifter, men ikke investeringer i mennesker, som vi får tilbage, også som penge, på længere sigt.
Det er jo det, jeg synes vi er nødt til at diskutere, og der håber jeg da meget, at Socialdemokratiet vil være med til at tage en diskussion om, om vi har de rette regnemodeller, og om vi i virkeligheden tager højde for de ting, vi også skal tage højde for, så det ikke udelukkende er økonomisk vækst, vi arbejder med her i Folketingssalen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-05-09:
Jeg er jo enig i, at det ikke kun er noget, der er kommet efter finanskrisen.
Min pointe var egentlig bare, at der nok er kommet mere fokus på det på grund af budgetloven, og at man ude i institutionerne og mange andre offentlige instanser også føler, at der er blevet mere fokus på det, og at der er kommet stramme tøjler fra Finansministeriets side, fordi vi har fået en budgetlov.
Det viser jo meget godt, at det netop er op til den siddende regering og den til enhver tid siddende statsminister at arrangere, hvordan man vil have sin ressortfordeling, og hvor meget man synes at de enkelte ministerier skal styre, og vi har så nu en statsminister, som synes, at det er vigtigt med en økonomisk styring af det, og at vi får skabt vækst.
Væksten er jo, som statsministeren sagde, grundlaget for velfærd, og det er jeg sådan set enig i.
Men det er jo ikke noget, vi kan blande os i som Folketing.
Det ligger jo bare ikke i vores beslutningskompetencer her i Folketinget, men det er noget, den udøvende magt står for, og derfor synes jeg jo egentlig også, at det er lidt svært.
Man kan godt tage debatten, men det er bare svært at konkludere ret meget ud fra sådan en debat som i dag.
Josephine Fock (ALT), 2017-05-09:
Nej, men det er jo præcis den diskussion.
Altså, i og med at det hele ligger i Finansministeriet, er det klart, at Finansministeriet bruger de redskaber, de har.
Og det er jo derfor, vi siger – eller jeg siger på Alternativets vegne – at det kunne være rigtig fornuftigt, hvis ressortministerierne fik lidt bedre muligheder og et lidt større ansvar for at være med til at forme politikken, så det ikke alt sammen havner ovre i Finansministeriet, fordi Finansministeriet helt klart bruger de værktøjer, de har til rådighed.
Erik Christensen (S), 2017-05-09:
Vi er forhåbentlig enige om, at hvis vi skal lave et stykke fornuftigt politisk arbejde på den økonomiske side, er det vel nødvendigt, at vi alle sammen arbejder efter de samme modeller.
Så kan vi altid diskutere, hvilke modeller der er rigtige eller forkerte, men man kan vel ikke have, at et ressortministerium arbejder efter én økonomisk model og Finansministeriet gør det efter en anden.
Det ville i hvert fald blive sådan lidt for kreativt for mig.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-09:
Hr. Dennis Flydtkjær siger alle de her ting, som jeg er enig i, og som jeg også har læst op både fra forslaget til vedtagelse og fra min egen tale, nemlig at Finansministeriet skal sikre budgetoverholdelse og være tovholder og sikre, at økonomien ikke skrider, og at der er styr på det.
Men det er jo ikke det, som den her forespørgsel handler om.
Hr. Dennis Flydtkjær siger, at det er ude i fagministerierne, man skal politikudvikle osv. osv.
Men det er jo så der, hvor vi åbenbart ser forskelligt på det.
For jeg ser en større og større tendens til, at konkret indhold i politiske udspil – f.eks. om en folkeskolereform, indholdet i satspuljen, eller hvad det nu kan være – bliver formuleret ret detaljeret i Finansministeriet, før det så kommer ud, og det er jo den udvikling, som vi i hvert fald fra vores side synes er problematisk.
Nu siger hr. Dennis Flydtkjær, at det er noget, der er sket efter finanskrisen, men det er det ikke.
Der er skrevet masser af bøger om det her og om Finansministeriet som økonomisk styringsaktør, og det er i hvert fald noget, der i den grad er kommet frem i midten af 1990'erne.
Nu vil jeg gerne sige, at det i gamle dage nok også var et Finansministerium, der var for et svagt, og at det så nu er skredet over i den anden retning.
Det er måske ikke blevet for stærkt, for det handler ikke om, om det er for stærkt, og det er fint, at Finansministeriet er stærkt på det økonomiske område.
Men vi har brug for, at f.eks. en folkeskolereform bliver udformet i et fagministerium, hvor der sidder eksperter og embedsfolk, der i den grad har forstand på området.
Erik Christensen (S), 2017-05-09:
Men det, debatten i dag går ud på, er jo, om finansministeren har fået for stor magt og for stor indflydelse.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-05-09:
Tak for det.
I forhold til det her med at få pålagt noget, er vi sådan set ikke imod det, at man får pålagt noget, og det tror jeg også jeg sagde.
Og så for at nuancere det: Vi er sådan set ikke imod, at man får pålagt det at skulle igennem et exitprogram, men vi vil bare gerne have, at man har medindflydelse på, hvad det så er for et program, man skal igennem, fordi vi tror simpelt hen ikke på, at hvis vi trækker noget ned over hovedet på folk – en kasse, en ramme, som er snævert defineret – at man så på nogen måde kommer til at lykkes med det.
Vi tror på, at sandsynligheden for det er lille.
Jeg savner, at det bliver beskrevet i lovforslaget, at de indsatte har medindflydelse i forhold til udformningen af exitprogrammer.
Det er det ene.
Så til det andet om sanktioner.
Det er jo allerede ulovligt, var jeg ved at sige, at inddrive beskyttelsespenge, så det er jo ikke, fordi vi ikke ønsker, at der er sanktioner – det er der jo allerede; man kan rejse tiltale mod person, som inddrager beskyttelsespenge – men at true med en højere straf tror vi bare ikke hjælper.
Så vi vil bare gerne have, at politiet er mere til stede i nærområderne, fordi det også giver en lokal beskyttelse.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-09:
Når man hæver straffene, er det, fordi man synes, de er for lave.
Så handler det om, hvilken strafferamme der skal være, og så er det jo også et signal – det er det jo.
Jeg synes ikke, at jeg på noget tidspunkt har prøvet at skjule, at det her også handler om signaler og holdninger og politik.
Det er også et signal til folk om, at når du er den her type kriminel, som du er, så får du altså med hele krabasken, om jeg så må sige.
Og derfor synes jeg, at det er et vigtigt signal til befolkningen om, at vi kommer efter de her typer, og at de skal straffes hårdere, og de skal sidde længere tid i fængsel.
Det synes jeg er godt.
Zenia Stampe (RV), 2017-05-09:
Jeg tror godt, at hr. Søren Pape Poulsen ved, hvad hensigten med mit spørgsmål var.
Det var at spørge ind til, hvad straffen er i dag, og hvad den skal være.
Ministeren forholder sig abstrakt til det, og det er jo, fordi ministeren ikke engang selv kan give nogle konkrete eksempler på, hvor den straf er, der var for lav, hvad det er for en sag, hvor vedkommende har fået, hvad ved jeg, måske 8 måneder, hvor ministeren synes, at vedkommende skulle have haft mere.
Altså, ved ministeren overhovedet, hvad folk har fået af straf på de områder, eller har ministeren bare behov for, når der har været uro i gaden, så at gå ud og sige: Nu skal vi hæve straffen?
Kan jeg få nogle eksempler på nogle konkrete sager, hvor ministeren har følt sig krænket på sin retsfølelse?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-09:
Jeg synes, fru Zenia Stampe var meget ordentlig, da vi havde diskussionen om Europol og om, at alt skulle være quizprogrammer.
Forventer fru Zenia Stampe virkelig, at jeg skal kunne stå her og sige, at nu skal jeg lige fortælle om 20 tilfældigt udvalgte sager, hvor man får nogle forskellige straffe, som jeg synes er for lave?
Det her handler simpelt hen bare om, at vi skal skærpe straffene.
Det er jo det, vi gør med minimumsstraffen f.eks. for besiddelse af skydevåben.
I dag koster det minimum 1 år i fængsel at blive taget med et skydevåben, man ikke må have.
Derfor siger vi, at nu koster det 2 år.
Det synes jeg er rigtig godt.
Trine Bramsen (S), 2017-05-09:
I 2014 nedsatte tidligere justitsminister Karen Hækkerup et udvalg, der skulle finde en genvej til at lukke rockerborge og bandeklubhuse.
Det skete oven på lang tids utryghed hos naboer til grupperingerne, og det er i bund og grund anbefalingerne fra det udvalg, som vi behandler her, og som er blevet en del af bandepakke III.
Med lovforslaget foreslås det at give kommunerne en hjemmel til at nedlægge forbud mod, at en ejendom anvendes som samlingssted for rockere eller bandegrupperinger, såfremt samlingsstedet er til ulempe for de omkringboende eller skaber utryghed.
Samtidig bevirker forslaget, at planloven ændres, så ejeren af en ejendom har pligt til at oplyse over for kommunen, hvem der er bruger af ejendommen, hvis det er nødvendigt for kommunens behandling af bl.a. en konkret sag om lovliggørelse af et ulovligt forhold.
Forslaget betyder, at det fra 1. juli i år vil være langt lettere at sætte en stopper for kriminelle grupperingers forsamlingsaktiviteter.
Det er ganske enkelt ikke rimeligt, at kriminelle grupperinger skal gøre hverdagen utryg for ganske almindelige danskere, der bor på ganske almindelige villaveje, og hvis eneste ønske er at kunne leve et familieliv uden frygt for, at der er skudvekslinger hos naboen eller foregår anden kriminalitet.
Rockerborge og bandeklubhuse hører til blandt de kriminelle grupperingers statussymboler, og med grundlovens ret til forsamlingsfrihed har grupperingerne længe grinet myndighederne op i ansigtet, men forhåbentlig kommer flere af disse grin til at stivne med denne lovændring, for det bliver langt lettere for myndighederne at lukke forsamlingsstederne i Odense, i Næstved, Herning, på Vestegnen, i Nyborg og i alle andre byer, hvor de kriminelle grupperinger har slået sig ned.
Jeg er meget tilfreds med, at vi i 2014 igangsatte det vigtige arbejde med Rockerborgsudvalget, og det viser, at det af og til nytter, og at ting tager tid.
Det, der ikke kunne lade sig gøre, er rent faktisk blevet en mulighed på grund af solidt arbejde i udvalget.
Med de ord skal jeg meddele, at vi fra Socialdemokratiets side kan støtte forslaget her.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-09:
Tak for det.
Med lovforslaget her udmønter vi anbefalingerne fra Rockerborgsudvalgets rapport, som vi godt nok har ventet længe på, men som vi er glade for endelig er kommet frem.
Jeg forstår godt, hvis man som nabo til en rockerborg eller til bandelokaler måtte være dybt, dybt utryg ved den aktivitet, der foregår, og utryg ved, at der måske rundt om hjørnet bliver begået endda meget grov kriminalitet, utryg ved, at en potentiel konflikt kan være til fare for en selv, ens kære, ens familie, eller utryg ved at se bandemedlemmer og rockere i området sprede en utryghed, for det er på alle måder utilfredsstillende.
Der har også været et meget stort ønske fra en del borgmestre, der i deres kommuner har rockerborge eller bandelokaler, om at få mulighed for bedre at kunne sætte ind, være med til at lukke de her lokaler og være med til at bekæmpe den organiserede kriminalitet, som måtte findes i deres områder, og det gøres der nu noget ved.
Med forslaget her kommer kommunerne til at få bedre muligheder for at nedlægge forbud imod, at en bestemt ejendom eller et lejemål bruges som mødested for en bestemt gruppering.
Det er et meget stort fremskridt.
Der lægges også op til en ændring af planloven, så det sikres, at kommunerne altid kan få oplyst af ejeren af en bygning, hvem der er lejeren, når det drejer sig om at få gjort noget ved ulovlige forhold på ejendommen.
Og så – og det er en anden positiv ting ved det her forslag – forpligtes kommunen til at overveje forbud mod den aktivitet, der måtte foregå i den her ejendom, og det er også et meget stort fremskridt.
For så vidt er det et rigtig godt forslag, et godt tiltag.
Men vi har også selv haft nogle betænkeligheder ved det eller overvejelser om, hvorfor man lige præcis har valgt at skrue det sammen på den her måde.
Men vi kan godt leve med den løsning, der er lagt frem her.
Det er vores håb, at det kommer til at virke, og at vi i løbet af de næste par år, kommer til at se, at borgmestre vil få held til at få lukket nogle af de rockerborge og bandelokaler, der skaber stor utryghed i lige præcis deres områder, men det kommer vi til at se på, efterhånden som det kommer til at slå igennem ude i kommunerne.
Jeg kan bare meddele, at Dansk Folkeparti agter at støtte forslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-05-09:
Prøv at forestille dig, at du er nabo til en rockerborg.
Det bliver man måske hen ad vejen, man har boet i sin villa i et par år, og pludselig kan man konstatere, at det måske bliver sværere for børnene at komme ud at lege, at det bliver sværere for børnene at få legekammerater med hjem, det bliver sværere at sælge huset, det bliver sværere at få det omprioriteret, for kreditforeningen vurderer det nu ikke længere til ret meget.
Det bliver som sagt en belastning ud over skel og grænser, og derfor skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at komme disse rockerborge til livs.
Vi er imidlertid indskrænket af grundlovens regler, og det gør selvfølgelig, at på mange områder kan man nok ikke lige gennemføre det, som man måske umiddelbart kunne have lyst til.
Med det her forslag synes jeg faktisk, at vi kommer et pænt stykke hen ad vejen.
Der introduceres en ny mulighed for kommunalbestyrelsen til at nedlægge forbud mod, at en ejendom kan anvendes som samlingssted for en bestemt gruppe.
Som lovforslaget er formuleret, gælder muligheden overalt, uanset om ejendommen er beliggende i by eller på land, uanset om det er en erhvervs- eller en boligejendom.
Fra Venstres side håber vi, at det vil blive fortolket så lempeligt som overhovedet muligt til de pågældende lovlydige naboers fordel.
Forbuddet kan nedlægges uden varsel.
Så med forslaget tilføjer vi altså endnu en mulighed for at komme rockerborgsaktiviteter til livs.
Vi har rockerloven, vi har nu også denne lov, som populært sagt hedder samlingsstedsforbudsloven, tror jeg, hashklubloven, zoneforbud, ordensbekendtgørelse, bygningsreglementer osv.
Christina Egelund (LA), 2017-05-09:
Tak for det.
Med det her lovforslag ønsker vi at give kommunerne endnu et værktøj til at bekæmpe rockerborge, hvis de medfører store gener for borgerne.
Derfor giver vi kommunerne mulighed for at nedlægge forbud mod, at en ejendom anvendes som samlingssted for en rocker- eller bandegruppering, hvis det vurderes at medføre væsentlig utryghed for de borgere, der bor omkring ejendommen.
Det synes vi er fornuftigt, og Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Zenia Stampe (RV), 2017-05-09:
Jeg var i min ordførertale før inde på strafskærpelser, som blev nævnt som en 50 pct.s øgning af straffen.
Så kunne jeg bare godt tænke mig at spørge, hvad det er for nogle konkrete sager eller eksempler på straffelovsovertrædelser, hvor straffen har været for lav.
Er der nogle konkrete straffe, som har krænket hr. Søren Pape Poulsens retsfølelse og fået ham til at tænke: Det her er altså for blødsødent, vi må hæve straffen?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-09:
Jamen så er der da en ting, jeg kan glæde hr. Rune Lund med i dag med det her lovforslag, for det er lige præcis sådan, det er.
Så har vi så en politisk holdning, hvor vi er uenige om, om rockere og bandemedlemmer skal kunne prøveløslades eller ej, hvor vi så er nogle, der siger, at det skal de kun, såfremt de indgår i et exitprogram.
Naser Khader (KF), 2017-05-09:
Sidste år, altså i 2016, var der 54 skudepisoder, som havde tilknytning til rocker-bande-konflikter, og det er mere end en tredobling fra 2015 til 2016.
Bandekriminalitet bliver en stadig større udfordring
– den bliver mere brutal.
Visse steder er det banderne, der styrer områderne.
Vi så det tydeligt, da statsministeren besøgte Vollsmose, hvor han blev hilst velkommen af bandelederen, og det er jo en falliterklæring for et retssamfund, at banderne styrer visse områder.
Det skal vi gøre op med.
Banderne skal have kamp til stregen.
Der er også det, at almindelige lovlydige borgere nogle gange bliver ramt af bandernes kriminalitet, og det er vigtigt, at vi er på borgernes side.
Derfor kommer dette lovforslag, hvis mål det er at gennemføre dele af den politiske aftale, bandepakke III, som regeringen lavede sammen med Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti, og det har til formål at stramme op på og opdatere de første bandepakker.
Hvis jeg helt konkret skal nævne nogle af de elementer, der er i forslaget, og som nogle af de andre ordførere har været inde på, så er det sådan, at personer dømt efter straffelovens bandebestemmelse kun kan prøveløslades, hvis de på aktiv og tilfredsstillende vis har deltaget i et exitforløb, og det synes vi er meget fornuftigt.
Det er jo ikke et retskrav eller en menneskeret at blive prøveløsladt, for man er jo stadig væk dømt – det er et privilegie.
Meningen med det er, at bandemedlemmerne skal helt ud af banderne.
Det er jo det, der er grunden til det her.
De skal helt væk fra bandekriminalitet.
Et andet element er, at bandeledere og centrale personer i banderne skal have overværede besøg, og deres breve og telefonsamtaler skal kontrolleres, sådan at de ikke fortsætter deres kriminelle aktivitet i fængslerne.
Det synes vi også er fornuftigt.
Et trejde element er, at hvis der kører en bandekonflikt, skal det være sådan, at indsatte med tilknytning til banderne ikke skal kunne få besøg af andre bandemedlemmer.
Det er også fornuftigt.
Et fjerde element er, at vi skærper straffen for skyderier i det offentlige rum markant – straffen forhøjes med op til 50 pct.
Det er også et fornuftigt element.
Endnu et element er, at vi skærper straffen for afpresning.
Det er også en tendens, der er stadigt stigende, altså at bandemedlemmerne forsøger at presse erhvervsdrivende – det har vi set eksempler på i forhold til restauranter, kiosker m.v.
Det skal der sættes en stopper for.
Alt i alt synes vi, det er nogle fremragende elementer, som Det Konservative Folkeparti støtter.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-09:
I forhold til nogle af de høringssvar, der er kommet om exitprogrammet, vil ministeren så medgive, at det måske ikke står klokkeklart, hvad et exitprogram er, hvad der skal til for at få succes med et exitprogram, og hvordan og hvornår et exitprogram kan igangsættes?
Og vil ministeren i den henseende også overveje, om det allerede skal starte i fængslerne med den svenske model, nemlig specifikke exitafdelinger i fængslerne?