runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2021-05-19:
Først skaber bekymring jo ikke nogen forandring, og jeg spurgte også om, hvad regeringen ønsker at gøre, eller hvad ministeren vil sætte i gang.
Og så synes jeg, at regeringen er påfaldende enøjet i det her spørgsmål.
Det er Hamas' ansvar, at situationen er der.
Det er ganske forkert.
Det er jo Israel, der prøver at tvangsudsætte mennesker i Østjerusalem.
Så kommer der en masse optøjer og også demonstrationer, og så ender det i egentlige krigslignende handlinger.
Det er jo ganske uacceptabelt, at det går ud over civile – både israelske drab på 235 palæstinensere, heriblandt mindst 65 børn, og mindst 6.256 sårede, og drab på 12 israelere, heriblandt 2 børn, og mindst 796 sårede.
Jeg går ud fra, at ministeren er enig med mig i, at Israel som besætter og verdens måske fjerde eller femte stærkeste militærmagt har hovedansvaret for konflikten og for, at drabene på civile stopper omgående.
Israel har jo ikke viljen til at forhandle, og palæstinenserne har lidt populært sagt ikke evnen eller styrken til at sikre fredsforhandlinger.
Er ministeren enig i, at der skal andet end bekymringer til, nemlig konkret handling fra både FN, Danmark, EU og andre lande, og ikke bare snak om, at vi er bekymrede?
Der skal virkelig konsekvens og handlinger til – og er den danske regering med på, at det skal ske omgående?
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-19:
Det internationale samfund er dybt bekymret, og vi har set udtalelser fra EU, fra FN, fra USA og mange flere, der har det samme budskab.
Udenrigsministeren har efter mødet den 10. maj mellem EU's udenrigsministre og siden hen flere gange offentligt udtrykt samme store bekymring og opfordret til, at israelske og palæstinensiske myndigheder gør deres yderste for at standse voldsudgydelserne.
Udenrigsministeren har også i direkte henvendelse til sin israelske kollega og palæstinensiske kollega fremført regeringens klare budskab om at arbejde for et stop for den blodige konflikt.
Raketangrebene fra Hamas mod civile i Israel er helt uacceptable.
Regeringen anerkender Israels ret til selvforsvar, men det skal være proportionalt og med maksimal tilbageholdenhed i brug af magtudøvelse.
Det er samtidig vigtigt, at de israelske myndigheder undgår tiltag, der kan eskalere situationen yderligere, herunder i forhold til status quo for de hellige steder i Jerusalem.
Det gælder også i forhold til de planlagte udsættelser af palæstinensiske familier fra deres hjem i Østjerusalem, hvor de har levet i generationer.
Den nuværende situation understreger, at det i sidste ende kun er en forhandlet tostatsløsning mellem Israel og palæstinenserne, der kan skabe langsigtet fred og stabilitet, som vi virkelig ønsker.
Christian Juhl (EL), 2021-05-19:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til Israels bombninger af befolkningen i Gaza og den israelske regerings etniske udrensning af palæstinensere i Østjerusalem, og hvad vil den danske regering gøre for at stoppe drabene på civile palæstinensere og israelere?
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-19:
Jeg har tidligere her i salen givet udtryk for, at der ikke er nogen vacciner, som bliver spildt.
Vi har fra regeringens side sagt, at der stadig væk er nogle overvejelser både i forhold til et EU-spor, men også i forhold til den tilvalgsordning, som Folketinget har besluttet, altså at danskerne skal stilles over for den mulighed.
Så der bliver arbejdet på højtryk, og der er ingen vacciner, der har været reserveret til Danmark, som er gået til spilde, og sådan bliver det heller ikke.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-19:
Det er jo helt åbenlyst, at det er svært at nå at producere hurtigt nok.
Men det er samtidig også helt åbenlyst, at når du har lande som Indien og Brasilien, der faktisk er nogle af de allerstørste vaccine- og medicinproducenter i verden, og de siger, at vi gerne selv vil i gang, så skal de også have chancen.
Det er meget, meget svært at se, hvorfor vi skal træde på bremsen i en situation, hvor de vil have chancen, og hvor USA også vil bakke op om det – og mange andre lande vil det.
Så det synes jeg er mærkeligt.
Men til allersidst vil jeg gerne spørge ministeren om noget.
Der er COVAX, som er FN's vaccinationsprogram.
Skulle vi i det mindste ikke tage og blive enige om, at Danmark donerer alle sine overskudsvacciner direkte til COVAX?
Det ligger der jo et beslutningsforslag om i salen, men vi mangler lidt at høre regeringens opbakning til det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-05-19:
Det, der her er vigtigt at sige, er, at vi ikke mener – og det er der rigtig mange europæiske lande der heller ikke gør – at det er patenterne, der er barrieren i det.
Altså, det, der er den helt store barriere, er produktionskapaciteten, og det, at man lige nøjagtig har lavet TRIPS, er jo et spørgsmål om, at producenterne kan gå sammen og have nogle gode incitamenter til at nå frem til vacciner, og det er jo ekstremt glædeligt, at vi har fået vacciner så hurtigt.
Det er et spørgsmål om, at produktionskapaciteten ikke er der.
Kan spørgeren fortælle mig, om der er et sted i verden, hvor der er en ledig kapacitet til at producere covid-19-vacciner?
Nej, det findes nemlig ikke.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-19:
Man må bare sige, at når Indien og Brasilien siger, at vi har brug for det her, og at vi kan det her, og ophæv de patenter nu, og når USA og flere end hundrede andre lande bakker op om det, så virker det meget mærkeligt, at Danmark træder på bremsen.
Man kan blive fristet til at tro, at den der manglende evidens i høj grad også er indspark, der er kommet fra medicinalindustrien i Danmark og Tyskland, hvor der måske er nogle, der er bekymret for deres indtjening.
Men det burde jo ikke være det, der var vores perspektiv her.
Så skulle vi ikke se at få Danmark med på banen og bakke op om det her initiativ, så vi kan få ophævet patenterne?
Nick Hækkerup (S), 2021-05-20:
I virkeligheden var udgangspunktet for det her arbejde at se, om vi kunne gennemføre en efterforskning, sådan at der er nogle skyldige, der kan stilles til ansvar.
Når vi valgte at gøre det via taskforcen, som så efterfølgende kan føre til en efterforskning, var det jo, fordi vi stødte på nogle juridiske principper om, at man ikke kunne gå direkte til en efterforskning.
Men hvis taskforcen når hen et sted, hvor der er grundlag for det, så er den dør jo åbnet.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-20:
I forhold til det sidste ganske rigtig kildne spørgsmål kan man jo ikke forudse, om der kommer en rettergang.
Det afhænger også af, hvad taskforcen finder ud af.
Jeg vil bare høre, om ministeren, hvis der er noget i den her taskforces resultat, der tyder på og kan bruges som bevis på, at der er nogle konkrete skyldige, som man kan laste for alt, hvad der er foregået her, så vil gøre alt for, at vedkommende eller dem, der er tale om, vil blive stillet for en ret.
Jane Heitmann (V), 2021-05-20:
Tak for det.
Det er baggrunden for forespørgslen her.
Det må vi kunne gøre bedre.
Jeg glæder mig til at høre ministerens svar på det stillede spørgsmål.
Nick Hækkerup (S), 2021-05-20:
For at tage det sidste først har vi jo prøvet at konstruere det i fællesskab, sådan at der er armslængde mellem ministeriet og taskforcen.
Når det har været lidt vigtigt for mig, er det for at undgå, at der er nogen, der bagefter vil kunne sige, at det også bare var, nogle har brugt ordet sammenspist, nogen har brugt ordet systemfejl, der var bygget ind.
Så er det jo yderligere sikret ved, at Folketinget har mulighed for – det skal jeg jo ikke blande mig i – at lave en følgegruppe, som får mulighed for at have dialog med taskforcen.
Så det synes jeg vi har prøvet at gardere på den måde.
Med hensyn til sammenlignelige undersøgelser synes jeg, at vi med det opdrag, som vi har, og de muligheder, der er, har valgt den vej, der er at gå her.
Jeg synes, at en taskforce med den konstruktion, vi har, med 7 årsværk, hvilket vil svare til 10½ årsværk, da det går over 1½ år, er en god måde at gøre det på.
Det var det, jeg prøvede at sige indledningsvis.
Nu får vi den her undersøgelse, og hvis der er mulighed for efterforskning, vil den vise det.
Men der er gået lang tid.
Jane Heitmann (V), 2021-05-20:
Tak for det.
Jeg er rigtig, altså som i rigtig glad for at høre, at sundhedsministeren fra talerstolen siger, at regeringen vil sikre, at der bliver fulgt op på anbefalingerne, særlig i forhold til visitation.
Jeg vil bare spørge regeringen: Hvornår bliver der fulgt op, og hvad følger regeringen op med?
Magnus Heunicke (S), 2021-05-20:
Tak for den tilkendegivelse.
Vi står for at følge op ved at sikre, at der i kommunerne er fulgt op på de resultater, der var af det arbejde, man lavede for nogle år siden i Sundhedsstyrelsen, som jo kortlagde, at der faktisk er et behov for at sikre, at der sker den rette visitation, og at det arbejde fungerer.
Liselott Blixt (DF), 2021-05-20:
Mange tak.
I 2016 kom den her rapport fra Sundhedsstyrelsen om, hvordan man moderniserer omsorgstandplejen.
Der skulle så laves en vejledning, og den kom så sidste år, i 2020.
Så håber jeg selvfølgelig, at ministeren vil sige, at man arbejder lidt hurtigere for at finde ud af, om de vejledninger, som kommunerne har lavet, er ensartede, eller om der er forskel på, hvilken kommune man bor i, så vi sikrer, at det ikke er postnummeret, der skal afgøre, hvilken visitation man får til omsorgstandplejen.
Er det noget, ministeren vil sikre?
Peter Skaarup (DF), 2021-05-20:
Tak for det, og tak til ministeren for indlægget.
Det var så kort, at jeg ikke rigtig nåede at få forberedt de spørgsmål, jeg måtte have, men nu kommer de så her.
Der er tre af dem.
Det første er: Mener ministeren, at den her nye undersøgelse vil føre til, at de skyldige bliver stillet for en ret?
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, hvordan ministeren betragter den her undersøgelse i forhold til andre undersøgelser.
Altså, har vi nogle andre, sammenlignelige undersøgelser, eller er den helt unik?
Endelig: Vil ministeren sikre, at der er tilstrækkelig åbenhed om den her sag fra ministeriets side?
Der vil jeg bare høre, om ministeren med de evner, ministeren har, vil sikre mest mulig åbenhed fra regeringens side om den her sag, og det vil så også sige myndighedernes side.
Nick Hækkerup (S), 2021-05-20:
Det burde jeg selvfølgelig også have svaret på.
Det er sådan, at i forbindelse med beskrivelsen af taskforcen er der et punkt fem, der lyder som følger: »Task forcen vil inden for lovgivningens rammer kunne indhente oplysninger fra danske myndigheder til brug for arbejdet.
Det er en klar forventning, at danske myndigheder vil samarbejde fuldt ud med task forcen og i den forbindelse udlevere alle relevante oplysninger til task forcen, medmindre der foreligger konkrete og begrundede omstændigheder, der taler
Task forcen vil også kunne anmode om at få oplysninger udleveret fra private på frivilligt grundlag.
Det drejer sig f.eks. om materiale, som pårørende eller støtteforeninger måtte have indsamlet.
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
Det var simpelt hen, fordi den ikke rigtig virkede, for mine fingre var vist så fedtede, at skærmen ikke ville reagere – jeg ved det ikke.
Det er jo lidt urimeligt, at vi står her og stiller spørgsmål til hr. Mads Andersen om noget, der ligger historisk så langt tilbage.
Men jeg ved ikke, om Det Konservative Folkeparti har haft nogle drøftelser om, hvorfor partiet – der er jo en grund til, at der bliver stillet spørgsmål til Konservative nu – har været så tilbageholdende med at være med til at lave en alliance tidligere og få iværksat nogle undersøgelser af det her.
Der er så et enkelt blåt parti, der ikke er blevet inviteret med – skulle jeg hilse og sige – på det forslag til vedtagelse.
Men vil tilhører også det blå valgforbund, skulle jeg hilse og sige blot til ordførerens orientering.
Lad det nu ligge, det kan godt være nemt at glemme.
Alt det, fru Jane Heitmann siger, er jo rigtigt.
Og det var faktisk en glimrende tale, fru Jane Heitmann holdt.
Men når man har siddet i en kommunalbestyrelse i et byråd og oplevet det økonomiske regime, som bliver ført fra Christiansborg i forhold til at holde kommunerne i en skruestik, så er det måske dér, man skal finde forklaringen på, at kommunerne ikke altid er i stand til at efterleve de krav, der bliver stillet her fra Folketingets side.
Det har jeg i hvert fald selv som tidligere viceborgmester i Viborg måttet konstatere.
For der er et serviceloft, og hvis man bryder et serviceloft, får man en bøde.
Mads Andersen (KF), 2021-05-20:
Det har der i hvert fald ikke været i de 1½ måned, jeg har været her
, og om der har været det før det, kan jeg i hvert fald undersøge, vil også jeg sige.
Jeg vil være ærlig og sige, at i forhold til den her forespørgsel i dag er det ikke en sag, jeg har brugt meget tid på at dykke ned i i forhold til historien i partiet.
Jeg har sådan set bare forholdt mig til det kommissorium, som jeg selv har været med til, hvad kan man sige, at lave i forhold til den her taskforce.
Så jeg tager det egentlig som en meget frisk start for mig og for partiet, at vi er her i dag, og at vi kan kigge fremad på den her måde.
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
Det vil jeg da gerne kvittere for, og hr. Mads Andersen behøver ikke at gå tilbage i historien.
Han skal ikke stå til regnskab for det.
Det var bare sådan nysgerrighed om, om der havde været nogle drøftelser af fortiden i den her sammenhæng, som måske kunne gøre os lidt klogere.
Mads Andersen (KF), 2021-05-20:
Som sagt ikke umiddelbart.
Og jeg siger ikke, at det skal være en undskyldning, men jeg har jo i de sidste par uger haft nærmest halvtreds procent af alle sager her nede i salen.
Så der har også været tryk på, så jeg har måske heller ikke haft så meget tilbageblik på, om der skulle have været noget at være opmærksom på i den sammenhæng.
Men nu er vi her i hvert fald.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-20:
Natten til den 20. april 1990 mistede 159 mennesker livet om bord på »Scandinavian Star«.
De flammer og den sorte røg, der steg op fra dybet, tog livet af mødre og fædre og af 26 små børn.
De blev bange, mange af dem var alene, de døde i mørket, ingen kom, da de råbte om hjælp.
Det er de billeder, der stadig hjemsøger de efterladte.
Det er et sår, der aldrig er helet, for det kan ikke hele.
Og det skyldes alle de ubesvarede spørgsmål.
Vi ved, at der er tale om en mordbrand, men det er uklart, hvorfor så mange mennesker skulle dø den dag.
De skyldige er stadig ikke fundet, og det skyldes myndighedernes gevaldige svigt og det, der bedst kan beskrives som mangelfuld efterforskning.
Som konsekvens af dette svigt er tabet af menneskeliv fortsat længe efter branden.
Mange år er gået tabt blandt de familier, der står tilbage uden svar på, hvorfor deres kære skulle dø.
Endelig står vi så her: Nu får sagen den grundige efterforskning, som en mordbrand fortjener.
Men det er primært takket være
de efterladte og andre utrættelige kræfter uden for de officielle myndigheder.
Da myndighederne svigtede, holdt de fast, de holdt ud, de huskede, de forenede sig og insisterede på, at mordet på deres kære skulle opklares.
Nu har de ventet længe nok.
Nye Borgerlige vil gerne benytte lejligheden til at bede om at få sat fart på opklaringsarbejdet, og jeg vil gerne slå fast, at denne gang skal efterforskningsarbejdet gøres ordentligt.
Forsikrings-, ejer- og rederforholdene skal undersøges.
Intet må være helligt, ingen spørgsmål må være forbudte.
Ansvaret skal placeres, og de skyldige skal dømmes.
Først derefter kan de op mod 2.000 efterladte endelig begynde at leve igen.
Tak for ordet.
Søren Søndergaard (EL), 2021-05-20:
Jeg kan fuldstændig bekræfte det, som hr. Jens Rohde nævner om arbejdet med at få Erhvervsministeriet til at igangsætte undersøgelsen om grundlaget for, at det skib overhovedet kom ud at sejle, herunder hr. Jens Rohdes rolle.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om hr. Jens Rohdes overvejelser om det spørgsmål, jeg også stillede til fru Karina Lorentzen Dehnhardt, nemlig hvad grunden er til, at det her har taget så lang tid.
Hvordan kan det være, at noget, der i så mange år har været så oplagt, alligevel ikke sker?
Så kommer ketchuppen endelig ud af flasken, og så ligger det hele der.
Men hvad er grunden?
Det er jo interessant.
Jeg ved ikke, om det måske var en opgave, vi skulle overveje i en eller anden granskningsundersøgelse at gå ind at kigge på – ikke så meget på selve branden og alt det der, men også kigge på, hvordan det kan være, at det er gået, som det er gået med undersøgelsen og efterforskningen af det.
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
Det er jeg jo ikke den rette til at svare på, og det skal man i hvert fald være meget varsom med at svare på – ikke det sidste om, hvorvidt man kunne lave en undersøgelse af det eller granske det, for det kunne jo godt blive en historisk granskningsundersøgelse, altså det ville jo være helt på sin plads, men det ville være forkert af mig at gå ind her og så foretage en politisk vurdering af de forskellige motiver, der har været.
Det kan jo både være politisk arv og gæld, men det kan jo også være, at nogle har resoneret, at der ikke kunne hentes mere af historien.
Jeg kan simpelt hen ikke svare på det.
Jeg må kun svare for mit eget vedkommende og holde bolden på egen banehalvdel her, og jeg må sige, at jeg virkelig, virkelig er lettet over, at det er lykkedes at få skabt en alliance nu.
Og jeg vil sige, at jeg da håber, at man ser det sådan, at bordet også fanger, og at det her forpligter.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-20:
Jeg vil også sige tak til hr. Jens Rohde fra Kristendemokraterne, for hr. Jens Rohde har jo også bidraget til at forsøge at holde regeringen i ørerne – i hvert fald den her regering.
Nu er hr. Jens Rohde jo en, der har relativt stor parlamentarisk erfaring, og han har også været med i et ledende parti, der har siddet på regeringsmagten i en del år, og han har der været tæt på nogle centrale ting.
Set ud fra hr. Jens Rohdes erfaring, hvad tror hr. Jens Rohde så mulighederne er for, at vi kan bevare den alliance?
Vi har nu et stykke papir, som ser rigtig flot ud, med nogle gode ord og en undersøgelse, der kører, men det er jo meget vigtigt, at den alliance, der nu er skabt, bevares, for ellers risikerer vi jo, at der er nogle, der falder fra på grund af et eller andet pres, der måtte komme et eller andet sted fra.
Det har vi jo ikke noget ønske om.
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
Jeg kan i hvert fald for vores vedkommende svare, at vi står hundrede procent last og brast og vil helt til bunds i det.
Det skylder vi jo også både historien og de efterladte.
Men jeg kan jo ikke svare for andre partier.
Derfor synes jeg også, det er vigtigt, at vi får det italesat.
Vi er faktisk nogle, der har en forventning om, at det her forpligter.
Det forpligter os som sagt af hensyn til historien og af hensyn til de efterladte, men jo også af respekt for dem, der mistede livet den nat.
Der er ikke så meget andet at sige, end at det må ethvert parti jo svare på for sig.
Så må vi holde partierne op på, at vi ser det som en alliance, der ikke bør kunne brydes.
Nick Hækkerup (S), 2021-05-20:
Det er måske så meget at sige tak for debatten, men tak for behandlingen af den her forespørgsel.
Jeg har i virkeligheden ikke så meget at tilføje i forhold til det, som jeg sagde i mine indledende bemærkninger, så når jeg går herop, er det i virkeligheden bare for at gentage taksigelsen for, at det her kan lade sig gøre – og specielt en tak til dem, der har været kernen i at sikre, at vi nu får den undersøgelse.
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
Det gik lige hurtigt nok.
Jeg stillede jo rent faktisk ministeren et spørgsmål fra talerstolen, og det kunne jeg da godt tænke mig at få svar på.
Jeg spurgte om adgang til arkivmaterialet.
Nu skal vi lige holde tungen lige i munden.
For det er jo fuldstændig rigtigt, at pengene i mange kommuner er der, men på grund af os må de ikke bruge pengene.
Det er jo problemet.
Det er jo det, serviceloftet går ud på, og det er en problemstilling, vi er nødt til at forholde os til, når vi pålægger kommunerne forskellige krav: at vi har bundet dem så stramt ind, at de, uanset hvad de gør, enten vil blive straffet for det økonomisk, eller de vil blive tvunget ud i nogle prioriteringer, som ikke altid er hensigtsmæssige.
Liselott Blixt (DF), 2021-05-20:
Nej, jeg er ikke enig i hr. Jens Rohde præmisser.
Jeg har nu siddet som viceborgmester og formand for Social- og Sundhedsudvalget i Greve Kommune, og vi kan godt finde penge til at sikre, at personalet får nogle gode vilkår, vi kan godt prioritere penge til, at vi kan give en højere løn til elever, der tager en social- og sundhedsuddannelse hos os, og vi kan godt prioritere, at der er tid til, at man også kan børste tænderne ordentligt hos de ældre.
Så jeg køber ikke præmissen.
Der er et serviceloft og et anlægsloft, for at man ikke bare kan bruge penge og sætte nogle fingeraftryk, fordi man sidder som borgmester i en kommune og skal vise, at man har været der.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-05-20:
Tak for det.
Først tak til Venstre for at indkalde til den her forespørgsel, for det er et rigtig, rigtig vigtigt tema at tage fat på.
Jeg er fuldstændig enig med Venstres ordfører i, at tandpleje er helt afgørende for borgernes velbefindende og ikke mindst også borgernes sundhed.
Jeg er også enig i, at vi ser for mange eksempler på, at borgere både på sundhedsområdet, på handicapområdet og på ældreområdet ikke bliver visiteret til de ydelser, som de ret beset har krav på, og alt for ofte ender man i sådan et postnummerlotteri, hvor man nogen steder får tilbudt det ene, og andre steder noget andet.
Men tandsundhed er bare afgørende vigtigt, ligegyldig hvilken kommune man bor i, og specielt når man er ældre og sårbar og har svært ved selv at holde sine tænder, bliver det ekstra vigtigt, at kommunen også sørger for den her omsorgstandpleje.
Det kan være enormt grænseoverskridende at bede om hjælp fra kommunen.
Jeg er overbevist om, at de fleste borgere kun beder om hjælp, hvis det er sådan, at de rent faktisk har brug for den, og derfor synes jeg også, at det er et stort svigt, hvis det er sådan, at kommunerne ikke selv rækker hånden frem og tilbyder den hjælp, som man har krav på, eksempelvis i forhold til omsorgstandplejen.
Omsorgstandpleje er vigtig i forhold til at hjælpe ældre, der bor i plejebolig, og modtagere af hjemmehjælp, som har begrænset mulighed for at komme til traditionel tandlæge, og lige præcis her skal omsorgstandplejen jo netop sikre, at målgruppen får den nødvendige tandpleje.
God mundhygiejne og vedligeholdelse af tænderne er essentielt for ældres sundhed og livskvalitet.
Omvendt kan manglende tandpleje være yderst skadeligt for helbredet og påvirke livskvaliteten i høj grad, hvilket er uværdigt både for den ældre, men sådan set også for os som samfund.
Jeg synes derfor, det er meget betænkeligt, at så stor en andel af målgruppen ikke er visiteret til omsorgstandpleje i dag.
Vi mener, at kommunerne skal sikre inddragelse af faglig kompetence i starten af visitationen for at sikre, at den ældre får den hjælp, han eller hun har krav på, og løbende, i forhold til at den ældre måske bliver mere svækket og for endnu mere brug for hjælp, er det også vigtigt, at personalet er opmærksom på at tilbyde omsorgstandplejen til den borger, som ikke længere selv er i stand til at holde sine tænder.
Og så vil jeg sige, at det er min opfattelse, at social- og sundhedspersonalet er endda særdeles veluddannede til også at tage sig af almindelig mundhygiejne, men tandplejen kan jo netop gøre den der særlige forskel, der gør, at man også kan opretholde tandplejen i dagligdagen på en måde, der er til at overskue for den enkelte, og som er værdig for den ældre.
Jeg er meget glad for tilkendegivelserne fra sundhedsministeren.
Jeg synes, det er vigtigt at få sendt det her signal til kommunerne om, at det her skal fungere, og så bakker jeg i øvrigt op om den vedtagelsestekst, som Socialdemokraternes ordfører har læst op.
Tak for ordet.
Jane Heitmann (V), 2021-05-20:
Først og fremmest tak til SF's ordfører for talen og for, hvad skal man sige, den pæne modtagelse i forhold til emnet her, som vitterlig er vigtigt.
Nu har jeg så lige haft lejlighed til at læse det fælles forslag til vedtagelse, som Socialistisk Folkeparti er en del af, og jeg kan læse her, at der står, at »Folketinget anerkender, at regeringen sikrer, at der følges op på Sundhedsstyrelsens anbefalinger ...«
Og jeg vil bare spørge: Hvordan vil SF holde regeringen fast på, at der bliver fulgt op på anbefalingerne?