runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2018-04-06:
Tak for det, formand.
De procesbetragtninger, jeg havde i forhold til B 67, har jeg selvfølgelig også i forhold til B 72, så jeg skal nok lade være med at gentage dem.
Problemerne, som er baggrund for forslaget, er der ikke nogen tvivl om er både meget reelle og meget alvorlige.
Men når vi så alligevel ikke kan støtte forslaget, er det af de grunde, som ministeren allerede har angivet.
Vi skal altså passe på med at regulere i detaljen i et skolesystem, som et meget stort flertal i Folketinget foretrækker skal være decentralt.
Generelt har jeg også indtryk af, at Alternativet er et parti, der har en stor kærlighed til græsrødder og decentralisme.
Og det er jo ikke mindst, fordi der er så mange i Folketinget, som foretrækker decentralisme, at Folketinget jo også med et stort flertal har bestemt at afskaffe omkring 3.000 bindende mål for folkeskolen.
Når der så oven i købet allerede er sat rigtig mange initiativer i værk – og dem har ministeren jo gennemgået – så kommer jeg igen i den situation, at jeg står og mangler et dansk udtryk.
Men jeg bliver altså nødt til sige, at forslaget er det, man må kalde overkill.
Og derfor kan vi som sagt ikke støtte det.
Tak for ordet.
Dorthe Ullemose (DF), 2018-04-06:
I kølvandet på den her opsigtsvækkende sag i januar 2018, hvor over 1.000 unge er blevet sigtet for deling af seksuelt krænkende video- og billedmateriale, er vi enige om vigtigheden af, at man på skolerne snakker med de unge mennesker om en god digital opførsel på nettet og fortæller om lovgivningen på området og konsekvenserne, når man deler krænkende materiale.
I Dansk Folkeparti er vi enige i, at det er et meget alvorligt problem, fordi vi desværre har set eksempler på, at piger og kvinder oplever, at deres liv er blevet ødelagt, fordi der florerer nøgenbilleder og billeder af dem i seksuelle situationer på internettet imod deres vilje.
Det er uacceptabelt.
Ingen skal opleve at få nøgenbilleder delt mod deres vilje.
Der er som led i den fælles offentlige digitaliseringsstrategi gennemført en indsats med henblik på at styrke børns og unges digitale dannelse.
Vi mener ikke, at vi fra Folketingets side skal diktere og pålægge skoler, at det skal gøres obligatorisk som fag.
Vi ser ikke nødvendigheden af nogen ændringer sådan rent lovmæssigt.
Der ligger allerede i det fælles mål for faget sundheds- og seksualundervisning og familiekundskab, at børnene skal undervises i grænsesætning og rettigheder i forhold til seksualitet.
I dag findes der meget fint materiale, som skolerne kan bruge til at oplyse eleverne om etik og digital adfærd.
Undervisningsministeriet fremlagde i 2016 et etisk kodeks til brug for ungdomsuddannelserne, og i februar 2017 lancerede regeringen en skærpet indsats mod digitale krænkelser med mange konkrete initiativer.
Der er også lavet en hjemmeside, hvor børn og unge kan henvende sig, hvis de får brug for at få fjernet uønskede billeder fra nettet, og det sker i et samarbejde mellem Red Barnet, Det Kriminalpræventive Råd og Justitsministeriet.
Endvidere er der nedsat en arbejdsgruppe bestående af lærere og ledere og andre aktører på ungdomsuddannelsesområdet om deling af krænkende materiale på nettet.
Der er også lanceret en kampagne om digital dannelse, der skal få de unge til at tænke sig om, før de trykker send eller videresend.
Kampagnen skal give de unge viden om, hvilke konsekvenser det har for dem, der får delt billeder rundt mod deres vilje, og den skal oplyse dem om, at det er strafbart at dele krænkende materiale uden samtykke.
Vi mener derfor, der er et bredt udbud af materiale, så vi kan få gjort op med den kultur, der eksisterer i nogle ungdomsmiljøer, hvor unge ikke tænker over, at de begår en kriminel handling ved at dele krænkede billeder af andre.
Dansk Folkeparti kan derfor ikke støtte forslaget.
Julie Skovsby (S), 2018-04-06:
Børn og unge lever en meget stor del af deres sociale liv på nettet.
Ligesom der er spilleregler for, hvordan man opfører sig og behandler hinanden, når man er sammen fysisk, bør der også være det, når det foregår digitalt.
Derfor er vi i Socialdemokratiet også fuldstændig enige med Alternativet i, at krænkelser og grænseoverskridende adfærd på nettet skal tages meget alvorligt.
Vi får simpelt hen ikke klædt vores børn og unge godt nok på i dag.
Det viser sig med tydelighed i sagen fra januar, hvor flere end 1.000 unge mennesker blev tiltalt for at have delt seksuelt krænkende billeder.
Derfor har vi også fra mit partis side været meget optaget af, at der er blevet taget politiske initiativer – i forhold til både folkeskolen og ungdomsuddannelserne.
Det har konkret ført til det etiske kodeks for de gymnasiale uddannelser, der blev vedtaget i 2016, og den omfattende antimobbestrategi fra sidste år, hvor der også er fokus på digital adfærd – selvfølgelig i samarbejde med en masse andre partier her i Folketinget, skal jeg lige indskyde.
Selv om vi ser med lige så stor alvor på det her spørgsmål som Alternativet, mener vi ikke, at tiden er inde til at trække flere nye krav eller forpligtelser ned over landets skoler.
Vi skal give de mange tiltag, der allerede er sat i gang, lov til at virke, og i denne tid, hvor der igangsættes mange politiske initiativer – både lokalt, inden for rammerne af reformen, og som sagt nationalt – tror jeg, det er vigtigt, at vi holder os for øje, at én løsning i én kontekst ikke nødvendigvis er den rigtige løsning i en anden lokal kontekst og over for en anden gruppe af børn og unge.
Og en ting er de politiske, lovgivningsmæssige initiativer, noget andet er domstolen, altså det forhold, at det er ulovligt og strafbart at dele krænkende materiale af unge under 18 år.
Her i Folketinget er vi den lovgivende magt og ikke den dømmende, men jeg synes, at det retslige arbejde også hører med til den debat, som Alternativet har rejst i dag
På baggrund af de ord, jeg har sagt, kan Socialdemokratiet altså ikke støtte beslutningsforslaget.
Men når så det er nævnt her fra talerstolen, vil jeg da rigtig gerne benytte lejligheden til at takke Alternativet for at fastholde fokus på den her vigtige problemstilling.
I Socialdemokratiet vil vi meget gerne arbejde tæt sammen med Alternativet og Folketingets øvrige partier om, hvordan vi løbende styrker den digitale dannelse, så vi sikrer, at alle børn og unge trives – ikke bare i klasselokalet, men også på nettet.
Merete Riisager (LA), 2018-04-06:
Det, vi diskuterer her, er, sådan som jeg har forstået det, ikke emnets relevans.
Det er, hvordan man håndterer det.
I Danmark har vi ikke noget curriculum.
Vi har sådan set helt bevidst truffet den beslutning i Danmark, at vi ikke har noget curriculum.
Vi har læringsmål, og vi har også i en forligskreds besluttet, at læringsmålene ikke skal være for rigide.
Det har vi truffet en helt bevidst beslutning om, for vi mener, at folkeskolen fungerer bedst uden detailregulering.
Vi kan selvfølgelig sagtens – hvad skal man sige – diskutere indholdet i fagene, og vi kan også sagtens stille materiale til rådighed.
Vi kan også lave vejledninger.
Vi kan gøre mange forskellige ting.
Men det er en bevidst beslutning, at vi ikke ønsker at detailregulere – ikke på det her område og heller ikke på en masse andre meget vigtige områder.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-04-06:
Tak for det, og tusind tak til ministeren for talen.
Som jeg hører ministeren, siger ministeren flere gange, at der er rig mulighed for at arbejde med det her emne på skolerne og i ungdomsuddannelserne.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Vi var jo selv meget begejstrede for den tidligere undervisningsministers etiske kodeks, som vi for nogen tid siden fremsatte beslutningsforslag om skulle gøres obligatorisk.
Det er jo også en af de ting, netop friheden til skolerne, som vi i Alternativet er meget opmærksomme på.
Derfor overvejer vi jo også nøje sådan noget som det her.
Men det kan bekymre os, at der findes unge mennesker, som går rundt og tilsyneladende aldrig hørt et ord om, hvordan man opfører sig digitalt, på nettet, når det gælder det her med deling af krænkende materiale.
Og vores ønske er sådan set, at samtlige danske unge skal have en eller en form for forhold til det, kendskab til det, undervisning i det.
Er ministeren enig med mig i, at det optimalt set er sådan, at alle danske unge skal forholde sig til digital adfærd?
Anni Matthiesen (V), 2018-04-06:
Tak, hr. formand.
Jeg vil også gerne starte med ved det her beslutningsforslag at takke Alternativet for at rejse debatten her i Folketingssalen i dag, for jeg synes, at det er en vigtig debat at tage, og jeg tror egentlig, at det er en debat, som man kan sige at der desværre også vil blive behov for at tage måske med jævne mellemrum de næste år.
Men jeg må også starte med at sige, at Venstre ikke kommer til at stemme for det her beslutningsforslag, og jeg kan også starte med at sige, at jeg skal hilse fra De Konservative og sige, at de heller ikke stemmer for.
Vi er jo fra Venstres side egentlig enige i det, som forslagsstillerne også påpeger, at det er en vigtig opgave at sørge for, at både vores børn og for den sags skyld især vore unge mennesker lærer at begå sig i den digitale verden.
Vores regering er rigtig, rigtig meget opmærksom på de her problemer.
Jeg vil også sige, som tidligere ordførere har nævnt, at der jo er en række ting, der er sat i værk næsten fra dag et, da vi fik regeringsmagten.
Vores regering har bl.a. sat ind i folkeskolerne og for den sags skyld også i ungdomsuddannelserne gennem den fælles offentlige digitaliseringsstrategi, som skal være med til at styrke både børns og unges digitale dannelse.
Vi har udviklet et etisk kodeks, som skal guide ungdomsuddannelserne, vi har lanceret en skærpet indsats mod digitale krænkelser, som indeholder ti konkrete initiativer, og vi har gjort det til en vigtig del af undervisningsmålene i folkeskolen, at børn og unge skal lære grænser og rettigheder i forbindelse med deres seksualitet.
Ja, sagt med andre ord synes jeg faktisk, at Venstre og for den sags skyld den nuværende regering har haft og stadig har stor fokus på at klæde vores børn og vore unge bedst muligt på til at begå sig i den digitale verden.
Og så ved vi også godt, at vi med de sager, der har været for nylig, jo ikke er i mål endnu, men jeg synes, at vi på den her måde også skal give det en chance for nu at få tingene til at fungere.
Derfor kan jeg ikke komme med nye løsninger her og nu.
Jeg synes faktisk ikke, at det er her og nu, at vi så skal sætte endnu mere i gang.
Jeg vil også sige, at jeg også tror på, at man lokalt på de enkelte skoler og på de enkelte ungdomsinstitutioner arbejder hårdt for også at værne om de unge mennesker og klæde de unge mennesker endnu bedre på.
Så med det må jeg afslutte med at sige, at vi ikke kan stemme for beslutningsforslaget.
Dorthe Ullemose (DF), 2018-04-06:
Tak for den kommentar.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-04-06:
Jeg tror, at alle de spændende spørgsmål, hr. Leif Lahn Jensen kan ryste ud af ærmet her fredag eftermiddag, kan vi gemme til udvalgsbehandlingen.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-04-06:
Så er der en ting mere, som jeg ikke helt har forstået, og det kan jo bare være, at det er mig, der har læst forkert.
Men som jeg forstår det, er det sådan, at hvis der er et firma, der er lige hernede på gaden og arbejder og ikke opfylder kravene, og de så får en masse dagbøder og de så er færdige og tager til Nordjylland og starter et nyt arbejde, så starter det også forfra.
Og de behøver ikke engang tage hjem; de skal bare starte et andet sted, fordi det her faktisk går på lokationen.
Er det korrekt forstået?
Og er det også et svar på det andet spørgsmål om, at hvis man skal have et effektivt sanktionssystem, må det i hvert fald være nemmere, når de bliver i landet?
For så skal man bare køre til Nordjylland og snakke med dem der.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-04-06:
Jamen der synes jeg faktisk at Venstres ordfører, som jo generelt er en person, man skal lytte til, nemlig hr. Hans Andersen, sagde noget klogt, altså at det her lovforslag jo netop giver mulighed for at lave en hjemmel til SKAT, så man kan udpante værdier hos nogle af de her virksomheder.
Altså, mange af de virksomheder, der opererer og arbejder i Danmark, er bl.a. inden for bygge- og anlægsbranchen.
Så der er det jo vigtigt, at vi nu bliver endnu mere konkrete i vores håndhævelse af de her regler.
Det har jeg altså fuld tillid til at Arbejdstilsynet er i stand til.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-04-06:
Jeg kan se, at i svaret på spørgsmål 27 siger ministeren også, at det er afgørende for ham, at vi har et effektivt sanktionssystem.
Og det er der, jeg er nødt til – og jeg ved også godt, at ministeren har været inde på, at vi kan tage det senere – at udfordre lidt.
For mener ministeren, det er et effektivt sanktionssystem, hvis en virksomhed rent faktisk kan lade være med at betale dagbøderne, den store bøde på 10.000 kr., stikke af til hjemlandet og så komme tilbage senere og starte et nyt arbejde?
Og så er den gamle gæld fuldstændig glemt og man kan starte forfra.
Torsten Gejl (ALT), 2018-04-06:
Jeg skal starte med at sige, at Radikale Venstre støtter det her lovforslag, og det gør Alternativet selvfølgelig også, for selvfølgelig skal udenlandske virksomheder registreres i Danmark via RUT-registeret.
Så har arbejdsmarkedets parter nemlig mulighed for at sikre håndhævelsen af de regler og vilkår, der gælder for udenlandske tjenesteydere og arbejdstagere, der udfører arbejde i Danmark.
Det giver god mening, og det viser sig f.eks., at de virksomheder, der ikke er anmeldt i RUT-registeret, har langt større problemer med deres arbejdsmiljø end de virksomheder, som er anmeldt.
Det skal vi have styr på.
Og hvis det kræver bøder, vil vi i det her tilfælde gerne hjælpe til det med mandater fra Alternativet, ligesom vi også gerne indgår i en diskussion om, hvad man yderligere kan gøre for at sikre, at udenlandske virksomheder bliver registreret i RUT-registeret.
Henrik Dahl (LA), 2018-04-06:
Tak for det.
Med lovforslag L 194 lader det til, at Folketinget nu bredt accepterer, at hårdere straffe er noget, der virker.
Det er naturligvis noget, som jeg noterer mig med meget stor glæde.
Det er der jo nogle partier, der altid har ment, og så er der andre, der har betvivlet det.
Men nu har vi med behandlingen af L 194 en slags dokumentation for, at man i hvert fald på nogle felter nu bredt anerkender, at højere straffe er hensigtsmæssige for at bekæmpe kriminalitet.
Så skal vi bare have den samme kreds af partier til at anerkende det på nogle flere felter, så har der været en positiv udvikling her i landet.
Det, der sker nu, er, at vi ændrer systemet, fra at man alene kan give en arbejdsgiver, der nægter at tilslutte sig Registret for udenlandske tjenesteydere en bøde, til at der kan gives et påbud om at tilmelde sig Registret for udenlandske tjenesteydere.
Bliver det ikke overholdt, kan der gives nogle daglige bøder, indtil man får anmeldt sig korrekt.
Det er et rigtig, rigtig fornuftigt tiltag, og det bygger som sagt på den korrekte grundantagelse, at hårdere straffe er noget, der virker, og det kan vi naturligvis tilslutte os i Liberal Alliance.
Hans Andersen (V), 2018-04-06:
Den mulighed, vi nu giver Arbejdstilsynet for at udstede administrative tvangsbøder her og nu, giver jo netop mulighed for at sikre, at pengene faktisk kommer ind, så længe virksomheden er i Danmark.
Jeg er helt med på, at hvis virksomheden dagen efter rejser ud af landet, er der ikke nogen, man her og nu kan opkræve bøder fra.
Men intentionen er jo sådan set, og det holder jeg fast i, at vi skal udstede de bøder her og nu, og at vi sådan set skal have pålagt virksomheden at få betalt bøderne.
Der er jo en årsag til, at virksomhederne kommer hertil, nemlig at de sådan set gerne vil være her og arbejde her.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-04-06:
Der sker jo så det med det her forslag, at man skal starte forfra.
Der kan være en eller anden i et eller andet firma, der laver noget lige hernede på gaden, og som får en masse dagbøder og alt muligt andet.
De når aldrig at betale dem, men stikker igen af til udlandet, tager hjem.
Når de så kommer tilbage igen om et halvt år, eller hvad ved jeg, skal der sådan set startes forfra.
Mener Venstre ikke, at det er et problem?
Og mener Venstre ikke, at vi burde sige til dem, at de skylder noget fra det sidste besøg, så vi kunne prøve at få de penge ind, som de skylder fra de sidste bøder?
Har vi ikke her et problem?
Karsten Hønge (SF), 2018-04-06:
Udenlandske virksomheder og udenlandske lønarbejdere er velkomne i Danmark, men de har ikke så meget som et enkelt hammerslag at gøre her i landet, hvis de ikke respekterer danske overenskomster, danske fagforeninger, overholder arbejdsmiljølovgivningen og i øvrigt betaler moms og skat.
SF vil et socialt Europa, og vi slås imod social dumping.
Lovforslaget vil stramme betingelserne for udenlandske firmaer, og det er jo på den måde et lille bidrag til en mere fair konkurrence for firmaerne om at få ordrer og for lønarbejderne om at få jobs.
SF havde gerne set hårdere sanktioner og en mere effektiv opfølgning, når udenlandske firmaer kommer til Danmark.
Men trods alt vil jeg sige, at netop det her lovforslag fra regeringens side alligevel bekræfter det gamle ordsprog, at selv en blind høne kan finde et korn.
Merete Riisager (LA), 2018-04-06:
Tak, og tak til Alternativet for beslutningsforslag B 67 om skoleudsættelse.
Helt konkret foreslår I, at regeringen inden skoleåret 2018-19 fremsætter et lovforslag, der giver forældre mulighed for egenhændigt at udsætte deres barns skolegang med 1 år, vel at mærke hvis forældrene har en god grund til at gøre det, og det er et sympatisk forslag.
Regeringen kan dog ikke støtte det.
Først og fremmest bygger beslutningsforslaget på den misforståelse, at reglerne blev ændret i 2008, så forældre mistede retten til at træffe beslutning om, at deres barn skal skoleudsættes.
Lad mig slå fast, at det altid har været kommunalbestyrelsen, der traf denne beslutning.
Da der tidligere havde været en mere lempelig praksis for skoleudsættelse, sendte man i forbindelse med lovændringen i 2008 et politisk signal om, at udgangspunktet er, at barnet skal starte i skole det år, som det fra politisk side er besluttet.
En ændring af de nuværende regler kan forventes at medføre, at væsentlig flere børn får udsat deres skolestart.
Vi ved, at der i en del år har været omkring 3 pct. af børnene, der har gået børnehaveklassen om.
Det forventes, at forslaget vil medføre væsentlige offentlige merudgifter, og hvis Alternativet ønsker det, kan partiet overveje at bringe emnet op i forbindelse med finanslovsforhandlingerne.
Lad mig understrege, at det for regeringen ikke er et succeskriterium, at mange børn får udsat deres skolestart.
Det er klart, at den nuværende ordning bygger på en forudsætning om, at der er en god og tæt dialog mellem forældre, kommune, dagtilbud og skole.
Forældrene skal føle sig trygge ved at sende deres barn i skole, og de skal føle, at deres bekymringer bliver taget alvorligt, når de ønsker skoleudsættelse for deres barn.
For jeg deler Alternativets bekymring for sygeliggørelse af børn, hvis der stilles rigide krav om, at barnet skal have en diagnose eller lignende, før det kan komme i betragtning til at få udsat skolestart.
Det kan tyde på, at der mange steder netop er en dialog om børnenes skoleparathed.
Jeg vil gerne endnu en gang sige tak til Alternativet for at fremsætte beslutningsforslaget.
Det er vigtigt, at vi løbende kan få debatteret, om reglerne er skruet sammen på en måde, så de giver bedst mulig mening for borgerne, det vil sige forældrene og eleverne.
Tak for ordet.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-04-06:
Tusind tak til ministeren for talen og for – kan man sige – den venlige tilgang til beslutningsforslaget, omend man ikke støtter det.
Det er jo helt rigtigt, at vi givetvis har formuleret os forkert i forhold til udsættelse, men det handler jo om, at man har udvidet skoleretten.
Så hvor man tidligere skulle starte i skolen, når man var 7 år, altså i 1. klasse, skal man starte i skolen, når man er 6 år, medmindre kommunen selvfølgelig giver tilladelse til en udsættelse, og det handler om rigtig mange børn.
Der er flere undersøgelser, der viser – og det er jo det, der bekymrer os – at der er mange børn, som simpelt hen ikke er skoleparate.
3 ud af 20 børn, der starter i skole – vurderer den seneste rapport fra DEA – er ikke parat til at starte i skole, og det er børnehaveklasselederne, der vurderer det.
Så mener ministeren ikke, at det i sig selv er en bekymrende udvikling?
For det, vi kan være bekymret for, er, om det bliver en faglig vurdering i sidste ende ude hos nogle af kommunerne, eller om det bliver en økonomisk vurdering, der ligger til grund for, at man vælger at sige nej til nogle forældre.
Så det var sådan set bare en kommentar til det.
Men tak for det, og vi glæder os til at arbejde videre med det.
Dorthe Ullemose (DF), 2018-04-06:
Vi vil gerne i udvalgsarbejdet være med til at se på andre måder at gøre det på, men ligefrem at give forældrene vetoret synes vi ikke er den rigtige vej at gå.
Jeg forventer, at kommunerne lytter til forældrenes vurderinger, da hverken de eller skolerne er interesseret i, at børn starter for tidligt i skole og dermed risikerer at skulle gå et år om.
Men det er først og fremmest en fagprofessionel vurdering, der skal foretages af, om barnet er skoleparat, og her skal de fagprofessionelle naturligvis i samarbejde med forældrene være gode til at finde ud af, hvilke elever der får nytte af udsat skolestart.
Men vi vil gerne være med til at diskutere i udvalget, om det er andre end lige forældrene, der skal have vetoret.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-04-06:
Tak for det.
Jeg er måske lidt mindre optimistisk i forhold til forældrenes vetoret, for det er helt korrekt, at det jo i den optimale verden er et samarbejde, hvor man i fællesskab finder ud af, om det her barn så skal vente 1 år med at gå i skole.
Men i praksis er der jo kommuner, som tager den beslutning egenhændigt.
Rudersdal Kommune – som vi også har skrevet i bemærkningerne til forslaget – skriver jo, at ansøgninger kun kan imødekommes, såfremt der ligger en anbefaling fra PPR om skoleudsættelse.
Det vil sige, at barnet skal have været igennem en PPR-vurdering, og der skal ligge en anbefaling fra PPR, selv om forældrene ikke måtte være enige.
Kunne Dansk Folkeparti så støtte et forslag, som hed, at der skulle være en enighed mellem de tre, altså forældrene, daginstitutionerne og kommunen, frem for at kommunen er dem, der ligesom tager den endelige beslutning?
Dorthe Ullemose (DF), 2018-04-06:
Tak for det, formand.
Jeg kan også med det samme sige, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte forslaget.
Vi mener, at en skoleudsættelse skal vurderes på et fagligt grundlag og gennem et tæt samarbejde mellem forældre, dagtilbud og skole.
Som det er i dag, og som det fremgår af folkeskoleloven, skal alle børn starte i skole i det år, hvor de fylder 6 år.
I 2008 gjorde et flertal i Folketinget børnehavepladsen obligatorisk.
Forældre kan søge om udsættelse af skolestart, men det skal godkendes af kommunen.
Alternativet ønsker med dette beslutningsforslag, at loven skal ændres, så en eventuel beslutning om udsættelse af skolestart alene ligger hos forældrene, men det mener vi ikke alene forældrene skal afgøre, for det må være i samarbejde med dagtilbudslederen og skolelederen.
Hvis barnets vanskeligheder er af en sådan art, at skoleudsættelse vil være det bedste for barnet, kan forældre i samarbejde med skolelederen beslutte det.
Og sådan synes vi fortsat det er bedst at gøre det.
Vi mener, det er vigtigt med en faglig vurdering, inden man udsætter børns skolegang, og det ser vi ingen grund til at ændre på.
Som det er i dag, har forældrene en klar stemme, når det handler om, hvornår deres barn skal starte i skolen.
De nuværende regler understøtter, at forældre og det pædagogiske personale i dagtilbud er i dialog om barnets udvikling og modenhed.
Der er i dag god balance i forhold til at sikre, at børns skolestart ikke udsættes uden grund, og at barnets skolestart på den anden side kan udsættes, hvis der er behov for det.
Der er en ret stor fleksibilitet i dag i loven, både i forhold til sen skolestart og i forhold til tidlig skolestart, men det ændrer ikke på, at loven som sådan ikke giver forældrene en vetoret, men jeg går ud fra, at den måde, man forvalter det på, er i god samklang med forældre, skole og kommune.