runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2017-11-02:
Tak for ordet.
Da vores ordfører ikke kunne være her, vil jeg fremlægge SF's synspunkter.
Den vigtigste politiske kamp for SF har altid været lige muligheder for alle.
Når det kommer til indvandrere og flygtninge, starter lige muligheder med evnen til at mestre det danske sprog.
Manglende sprogkundskaber lukker alle døre: Uddannelse, beskæftigelse, deltagelse i samfundet, muligheden for at blive hørt i den offentlige debat og lige adgang til det sociale system.
I en dugfrisk evaluering af Danmarks integrationsindsats peges der entydigt på sprog som den største barriere for en succesfuld integration.
97 pct. af landets kommunalchefer mener, at sprogkundskaber er en barriere for integration, og 61 pct. af dem mener, at det er en meget stor barriere.
Samtidig viser tal fra AE-rådet, at omkring 40 pct. af indvandrere forlader folkeskolen uden at kunne ordentligt dansk – 40 pct.
Det er en katastrofe, og det er et svigt, som vi her i Folketinget må acceptere vores andel af skylden i.
Det er os, der har ansvaret for en ordentlig folkeskole.
Med forslaget om at indføre brugerbetaling for tolkeydelser spørger Dansk Folkeparti retorisk, om det ikke er retfærdigt, at man selv betaler for sin tolk, hvis man efter 3 år i landet stadig ikke kan ordentligt dansk.
Men så længe vi som samfund ikke er garant for en tilstrækkelig integrationsindsats, så længe vi udsulter folkeskolen og dermed sprogundervisningen, og så længe den sociale indsats for at hjælpe økonomisk udsatte familier ikke er blevet forbedret, så bærer vi en del af ansvaret for, at nogle familier har brug for en tolk.
Tolkene er en helt essentiel del af, at der er lige adgang til samfundets systemer, rettigheder og institutioner.
Det gælder især for børn, der i forvejen har svært ved at forstå den voksne verden, der præger institutioner som hospitaler.
Jeg kan heller ikke få øje på steder i Dansk Folkepartis forslag, hvor det understreges, at man under særlige omstændigheder som ved traumer, hvis børn er involveret eller lignende, kan undtages for brugerbetaling.
I SF er vi egentlig ikke principielt modstandere af at indføre en eller anden grad af brugerbetaling for tolkeydelser, når der er tale om mennesker, der burde have lært dansk.
I en vis udstrækning er vi sådan set enige med Dansk Folkeparti i, at det kan være rimeligt.
Men beslutningsforslaget, som det ligger nu, sikrer ikke, at det kun er den type mennesker, der skal betale, og konsekvensen vil være et mere uretfærdigt samfund.
SF kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-02:
Jeg beskylder ikke ministeren for ikke at ville tage hensyn til pigerne – det tror jeg sådan set at ministeren gerne vil.
Men så lad mig spørge på den her måde: Er det ikke enormt frustrerende, at konventionerne, som man jo siger er til for at varetage menneskers interesser og menneskers rettigheder og, må man også antage, pigers rettigheder, så forhindrer Danmark i at gøre det, altså at sørge for, at det første hensyn, der bliver taget, er til pigerne?
Er det ikke enormt frustrerende, at konventionerne lægger den ramme ned over Danmark?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-02:
Men når man hører ministeren, lyder det næsten, som om ministeren kunne have den holdning, at det egentlig var en fordel, at der slet ikke var nogen piger under 18 år, der kunne gifte sig.
Altså, med den skepsis, der har været over for piger under 18 år, som kommer og søger asyl, og den skepsis, der har været over for deres livssituation, har ministeren så den holdning, at man ikke bør gifte sig, før man er over 18 år?
Inger Støjberg (V), 2017-11-02:
Jeg har den holdning, at ingen skal leve under tvang, og det, vi jo ser med barnebrude, er, at det alt, alt for ofte er sket under en eller anden form for tvang.
Det er det, jeg er så inderlig imod.
Og så må jeg sige, at nu har jeg jo altså af gode grunde deltaget i alle samrådene og svaret på alle spørgsmålene fra Enhedslisten – det er så især fru Johanne Schmidt-Nielsen, der har stillet spørgsmål – og mit indtryk er altså ikke, hvis jeg skal være helt ærlig, at Enhedslisten tager pigernes parti i det her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-02:
Det er nu ikke mit indtryk, at ministeren har svaret på alle spørgsmål, og i de tilfælde, hvor det er sket, er det i hvert fald sket med en vis forsinkelse.
Kan vi få det klart præciseret i dag?
Inger Støjberg (V), 2017-11-02:
Og ja, der er en individuel vurdering.
Det er ligesom det, der har været omdrejningspunktet.
Josephine Fock (ALT), 2017-11-02:
Tak til ministeren.
Nu står ministeren jo kun og henviser til international lovgivning, konventionerne, som om det er det, der er problemet.
Er vi enige om, at vi også skal overholde dansk lovgivning, og at det er dansk lovgivning, der påbyder os, at der skal partshøres?
Det vil sige, at man faktisk skal tage hensyn til de unge kvinder.
Man skal nemlig spørge dem om, hvad det er, de gerne vil.
Så er vi enige om, at man også skal overholde dansk lovgivning, forvaltningsretten, og at der kræves partshøring?
Det gør der, fordi man lige præcis skal spørge de unge piger om, hvad det er, de gerne vil.
Og vi snakker om piger fra 15 til 18 år.
Vi snakker ikke om børn.
Pernille Bendixen (DF), 2017-11-02:
Fru Laura Lindahl siger, at internationale konventioner står i vejen for det her.
Altså, hvis det er holdningen, må logikken vel også være, at så kan vi aldrig få det indført.
Er det ikke korrekt?
Laura Lindahl (LA), 2017-11-02:
Altså, som jeg forstår det, vil der være nogle dele, hvor vi godt kan gøre det.
Og det er jo det, man er i gang med at undersøge, altså hvor man kan lægge snittet, så man overholder de internationale konventioner, men stadig væk kigger i den her retning.
Og det synes jeg er fornuftigt, men jeg synes da sådan set også, det er fornuftigt nok at prøve at udfordre de internationale konventioner.
Dan Jørgensen (S), 2017-11-02:
Tror ordføreren ikke, at der er en risiko for, at det kan gå ud over børn og børns integration, hvis deres forældre står i en situation, hvor de ikke forstår, hvad der f.eks. foregår til et forældremøde, men ikke har råd til en tolk?
Laura Lindahl (LA), 2017-11-02:
Det er jo forældrenes ansvar at engagere sig i børnenes skole, og det er da forældrenes ansvar at prioritere en tolk ud af deres økonomiske råderum, således at de kan være engagerede i deres børns skole.
Jeg har da en forventning om, at de her forældre vil prioritere det rigtig, rigtig meget, fordi de netop skal engagere sig i skolen.
Så det har jeg en forventning om at man vil prioritere.
Dan Jørgensen (S), 2017-11-02:
Ja, det kan ordføreren jo godt forvente.
Man kan så bare sige, at hvis ordførerens forventning så ikke holder stik, hvis f.eks. man ikke har råd på den lave integrationsydelse, der er nu, til at få en tolk med, så er det jo børnene, det går ud over.
Så har det ret alvorlige konsekvenser.
Men så lad os prøve at tage et eksempel, hvor det ikke handler så meget om, hvad ordføreren forventer, nemlig et eksempel, hvor vi ved det ikke kan lade sig gøre.
Hvis vi f.eks. har at gøre med meget syge forældre, som på grund af deres sygdom enten ikke har råd til det eller – det kan også være psykisk sygdom – ikke prioriterer det, og hvor det så ikke engang af ordføreren kan forventes, at man lever op til det ansvar som forældre, så er det jo børnene, det går ud over.
Vil det være retfærdigt?
Laura Lindahl (LA), 2017-11-02:
Men uanset hvad der måtte være årsagen til, at man ikke kan forstå dansk, har man jo muligheden for at købe ydelsen på det private marked, købe en tolk, der kan hjælpe en.
Og der er jo ikke nogen i Danmark, der ikke har en overførselsindkomst.
Hvis du er syg, får du penge fra det offentlige, hvis du står uden for arbejdsmarkedet, får du pengene fra det offentlige.
Der er ikke nogen i Danmark, som ikke har en indtægt, som står uden indtægtsgrundlag, hvis man har børn – heller ikke, hvis man ikke har børn.
Så derfor er det jo sådan, at man får en offentlig overførsel, og den kan man prioritere på tolkning, hvis man ikke kan lære sproget.
Pernille Bendixen (DF), 2017-11-02:
Er det Alternativets politik, at det er rimeligt, at staten betaler tolkebistand for folk, der ikke kan tale dansk, i al evighed?
Josephine Fock (ALT), 2017-11-02:
Det er i hvert fald vores politik, at vi skal sikre retssikkerheden for de borgere, som bor i Danmark, og derfor er det afgørende for os, at man får stillet en tolk til rådighed, hvis fagpersonalet bedømmer, at det her er vigtigt, for at vi er helt sikre på, at den pågældende borger kan forstå, hvad der foregår.
Pernille Bendixen (DF), 2017-11-02:
Det er så omkring sundhedsvæsenet, at Alternativet har nogle bekymringer.
Hvad med skoler og daginstitutioner og andre offentlige steder?
Josephine Fock (ALT), 2017-11-02:
Som det er nu, er det jo kommunen, der har ansvaret for at sikre, at borgerne kan forstå, hvad der foregår, også i forhold til at kommunerne skal leve op til lovgivningen om, at der er retssikkerhed for folk.
Så det er helt afgørende for os.
Jeg tror, at der, hvor vores holdninger skilles, er, hvad angår det med et incitament.
Dansk Folkeparti har den oplevelse, at det vil fremme, at folk lærer dansk.
Det tror jeg ikke det vil.
Vi er helt enige i, at folk, der kommer til Danmark, skal lære dansk, og gerne så hurtigt som muligt.
Der skal vi bare være helt sikre på, at folk forstår, hvad der foregår, når de er i kontakt med det offentlige.
Marcus Knuth (V), 2017-11-02:
Vi i Venstre vil se positivt på, om vi kan indføre brugerbetaling på en række områder.
Men hørte jeg ordføreren korrekt?
Sagde ordføreren, at det ville være noget, der skader integrationen, altså at indføre brugerbetaling på nogle eller alle områder?
Josephine Fock (ALT), 2017-11-02:
Vi tror i hvert fald ikke, at det er noget, der vil være med til at gavne integrationen.
Derfor er det i den henseende et uhensigtsmæssigt forslag at stille, for det er jo det, der er begrundelsen.
Hvis det så var en begrundelse, som jeg hørte Liberal Alliance fremsige, altså at man gerne vil have, at folk betaler for ydelser selv, så er det jo en anden sag.
Men uanset hvad, så tror vi ikke, at det her hjælper på integrationen, og vi synes, det er vigtigt at være helt sikker på, at folk, når de er i kontakt med det offentlige, forstår, hvad der foregår.
Marcus Knuth (V), 2017-11-02:
Jeg kan godt se, at der kan være nogle enkelte situationer, hvor brugerbetaling kan være et problem i forhold til sundhed osv., men i det store og hele må det da gavne integrationen, at folk har et stærkere incitament til at lære dansk, således at man kan kommunikere med børnenes lærere eller kollegaer på arbejdspladsen.
Jeg har svært ved at se, hvordan det skal kunne skade integrationen, at man har et større incitament til at lære dansk.
Josephine Fock (ALT), 2017-11-02:
Tak for det.
Jamen det er rigtig godt, for så er det nemlig afklaret, at det også er dansk lovgivning, der er problemet, og at det er dansk lovgivning, der ikke er blevet overholdt.
Og så vil jeg bare her tilkendegive, at jeg synes, det er rigtig godt, at vi nu overholder dansk lovgivning, at vi spørger de unge kvinder, og at ministeren også er indstillet på at overholde den danske lovgivning.
Pernille Bendixen (DF), 2017-11-02:
Men er ordføreren ikke enig i, at det jo kan være, at det ser frivilligt ud, når en 17-årig og en 19-årig kommer til Danmark, men at de i virkeligheden kan være blevet tvangsgift, flere år før de kommer hertil?
Og har ordføreren virkelig så stor tiltro til, at man på en uge eller 14 dage kan vurdere, hvor frivilligt sådan et ægteskab er indgået?
Laura Lindahl (LA), 2017-11-02:
Ja, det har jeg faktisk relativt stor tillid til at man kan få afdækket.
Ministeren har indført den praksis, at man som udgangspunkt skiller dem ad for at få den her timeout, så man rimelig hurtigt kan få afdækket, hvorvidt det er frivilligt eller ej.
Så kan man få snakket med pigen og fortalt, at i Danmark må man ikke tvangsgifte nogen og der er de her muligheder, hvis man ikke ønsker at være i det her ægteskab.
Så får man hurtigt givet de her muligheder, så man hurtigt kan få afklaret, om det er frivilligt eller ej.
Marcus Knuth (V), 2017-11-02:
Nu har ordføreren været meget kritisk over for ministerens ellers i mine øjne prisværdige hensigter i hele det her spørgsmål om indkvartering af mindreårige, så jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om det samme, som jeg hørte ordføreren for Enhedslisten om.
Kan ordføreren støtte op om den nuværende praksis, hvor man som udgangspunkt adskiller par, hvor den ene part er mindreårig?
Eller ville ordføreren, hvis det var op til ordføreren, ændre den nuværende praksis?
Josephine Fock (ALT), 2017-11-02:
Jeg tror, jeg sagde det i min ordførertale, for jeg gengav nemlig de retningslinjer for indkvartering af mindreårige asylansøgere fra 1. juli 2016, som man skal agere efter p.t., altså i dag, og det betyder, som der står: Når et asylpar kommer til Danmark, hvor det viser sig, at den ene part er mellem 15 og 18 år, vil de blive indkvarteret på hver deres værelse, og så vil man foretage den individuelle vurdering af, om de skal adskilles, om de skal forblive adskilt, eller om de skal bo sammen.
Den bakker jeg op om, hvis det så er sådan, at der ikke går for lang tid, før de eventuelt kan bo sammen igen, hvis de begge to ønsker det.
Og der er det, at Institut for Menneskerettigheder, sådan som jeg husker det – det er fri hukommelse – har sagt, at der maksimalt må gå 14 dage.
Det er selvfølgelig afgørende, at vi ikke lader dem bo hver for sig i 3 måneder, for så overholder vi jo heller ikke dansk lovgivning.
Martin Lidegaard (RV), 2017-11-02:
Mange tak.
Da De Radikales ordfører ikke kan være til stede, skal jeg tilkendegive vores holdning til det her.
Jeg er i den lykkelige situation, at jeg ikke har fulgt den her sag på nærmeste hold hele vejen igennem, men kun fra sidelinjen, og derfor kan jeg måske også skære vores holdning lidt til, så den er til at forstå.
Den har sådan set to elementer: Det ene er, at vi i Det Radikale Venstre selvfølgelig mener, at ingen mennesker, ingen piger, ingen kvinder, skal leve i et forhold, som de ikke ønsker.
Alt andet ville da være helt uansvarligt og også utilstedeligt, ud over at det vil være i strid med både dansk og international lov.
Derfor er det heller ikke svært at komme til den konklusion, at det forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat her, kan vi ikke støtte.
Carl Valentin (SF), 2017-11-02:
I Danmark har vi demokrati.
En af de love er så, at hvis en stat med al sin magt og vælde vil skille mig fra min familie, skal den som minimum – som minimum – spørge mig, hvad jeg selv synes om ideen.
Det hedder en partshøring, og det går vi meget ind for i Socialistisk Folkeparti.
Og så simpelt kan det faktisk siges, når jeg skal forklare, hvorfor vi er imod forslaget fra Dansk Folkeparti.
Hvis jeg skal uddybe, bliver jeg nok nødt til at understrege, selv om det ikke burde være nødvendigt, at jeg ikke har det mindste tilovers for tvangsægteskaber, barnebrude eller alle mulige andre religiøse vederstyggeligheder.
De hører ikke hjemme i Danmark, de hører faktisk ikke hjemme nogen steder i verden.
Deri kan jeg kun være enig med Dansk Folkeparti.
Derfor er jeg også glad for, at man i dag som udgangspunkt adskiller flygtningepar, hvor den ene part er under 18, for det gør man i dag, uagtet at der er nogle, der forsøger at få det til at lyde anderledes.
Da integrationsministeren lancerede sin ulovlige instruks, var alle de par, som Dansk Folkeparti nedkaldte bål og brand over, adskilt eller på vej til at blive det med undtagelse af ét par, som blev adskilt kort tid efter.
Da integrationsministeren iværksatte instruksen, som altså resulterede i, at Danmark for en kort periode gjorde, som Dansk Folkeparti ønskede, og ignorerede retten til partshøring, gik der ikke længe, før Røde Kors berettede om depressioner, isolation, selvskadende adfærd og deciderede selvmordsforsøg hos nogle af de piger, det her drejer sig om.
Det kan jo undre, hvis det er pigerne, Dansk Folkeparti gerne vil beskytte, at man ikke vil yde dem den minimumsret, at de får lov til at sige deres mening, og at myndighederne, der griber ind, skal tage den til efterretning.
Naser Khader (KF), 2017-11-02:
Dansk Folkeparti ønsker at pålægge regeringen, at der oprettes en retstilstand, hvor ingen mindreårig asylansøger indkvarteres med sin ægtefælle.
Vi i Det Konservative Folkeparti er fuldstændig enige med Dansk Folkeparti i, at der er et problem med barnebrude og mindreårige piger, der tvinges til at leve sammen med en mand, som de ikke har lyst til.
Oftest er der tale om tvang, og man kan faktisk sætte lighedstegn mellem det og voldtægt.
Det skal vi ikke blåstemple i Danmark, og ofte bliver de piger udnyttet i flygtningelejrene, hvor familierne nærmest sælger dem til ældre mænd.
Vi skal i hvert fald ikke blåstemple det i Danmark.
Problemstillingen er en udfordring, som også har fået opmærksomhed, og vi er ikke i tvivl om, hvor ministeren står i den her sag.
Vi er overbeviste om, at ministeren gør alt, hvad der er muligt, for at gøre noget ved problemet inden for rammerne af lovgivningen og vores internationale forpligtelser.
En gang imellem bliver man lidt træt af de forpligtelser, der tvinger os til at gøre noget, som egentlig strider imod de grundlæggende rettigheder i forhold til pigerne i sådan en situation.
Men som vi har forstået det, er ordningen i dag sådan, at fælles indkvartering af en mindreårig samlever kun sker i helt særlige tilfælde.
Men der kan også være tilfælde, hvor samlivet sker på frivillig basis, eksempelvis mellem en 17-årig pige, der nærmer sig de 18 år, og en 19-20-årig mand, hvorfor det ikke er hensigtsmæssigt at adskille parrene.
I forslaget lægges der op til, at det ikke længere skal være muligt at gøre helt særlige undtagelser for ægtepar og samlevere, der ønsker at blive indkvarteret sammen, hvor forholdene taler for det.
Det vil sige, at DF's beslutningsforslag ingen mulighed for undtagelser omfatter, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Pernille Bendixen (DF), 2017-11-02:
Tak for det.
Med hr. Naser Khaders – må man formode – kendskab til islam og hermed social kontrol, og hvad deri ligger, kan hr. Naser Khader så ikke godt forstå den bekymring, som Dansk Folkeparti har omkring, hvor meget vi får afdækket pigens frivillighed i det her?
Hr. Naser Khader nævner selv en 17-årig, som jo i virkeligheden kan være blevet gift som 13-årig under tvang, og som på grund af social kontrol ikke bare sådan efter 14 dage får sagt det, hun mener, men får sagt det rigtige, som hun bør sige efter islams regler for den slags.
Kunne vi få en kommentar til det?
Naser Khader (KF), 2017-11-02:
Altså i de tilfælde, hvor man har at gøre med 12-13-årige, så nægter jeg at tro, at de selv har valgt det.
Selv om man spørger dem, er det ikke altid, de vil indrømme det, og i de tilfælde er jeg meget kompromisløs: de piger skal ikke være sammen med en mand, som er ældre end dem selv.
Og så skal vi gøre op med de andre tilfælde – altså, en 17-årig pige, der har to børn, har nok ikke valgt det selv, da hun var 13 år.
Så jeg er totalt imod, at vi blåstempler børneægteskaber, især når der er tvivl om, at der har været frivillighed i det.
Pernille Bendixen (DF), 2017-11-02:
Er hr. Naser Khader så villig til at se på den del af de internationale konventioner, som omfatter retten til et familieliv?
Men altså, jævnfør børnekonventionen er alle under 18 år børn, og det flugter jo fint med den danske lovgivning.
Retten til et familieliv bør ifølge FN's børnekonvention alt andet lige omfatte en far og en mor, som er over 18 år, og hvor barnet er under 18 år – og altså ikke, som det bliver fortolket i dag, nemlig at det er en voksen mands ret til at bo sammen med et barn.
Naser Khader (KF), 2017-11-02:
Jamen vi har sagt flere gange, at vi åbne over for at udfordre konventionerne, se på konventionerne.
Nu får vi formandskabet i Europarådet , og jeg håber, at vi kan udfordre Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, når vi har formandskabet der.
Laura Lindahl (LA), 2017-11-02:
Som sagt tidligere er vi sådan set ikke bange for at tale om at udfordre vores internationale konventioner.
Vi synes, at de på mange områder trænger til en opdatering.
Når vi stemmer imod det her forslag, er det faktisk, fordi vi synes, at det er rimeligt, at en 17-årig og en 19-årig, som frivilligt har indgået ægteskab og måske har et barn sammen, kan blive indkvarteret sammen.
Så det er faktisk ikke det, der er spørgsmålet for mig i det her.
Pernille Bendixen (DF), 2017-11-02:
Tak for det.
Jeg er interesseret i at høre – jævnfør en tidligere debat, vi har haft – om Liberal Alliance kunne være interesseret i at udfordre de internationale konventioner på det her område.
Det er mange timer om det samme emne, må man sige.
Nu er der så et konkret forslag her, og ministeren nævner bl.a. de internationale forpligtelser.
Der går jeg ud fra, at ministeren tænker på retten til et familieliv, og at det ligesom er det, der er i vejen.
Hvem er det, der har tolket på det?
For i FN's børnekonvention er alle under 18 år defineret som barn, og en familie i FN's børnekonvention er far og mor og barn.
Hvordan det så pludselig kan blive til en voksen mand med et barn, der har ret til et familieliv, står for mig som et meget, meget stort spørgsmål.
Er ministeren villig til at udfordre den del af konventionerne?
Inger Støjberg (V), 2017-11-02:
Altså, til den første del, hvem der har tolket på det: Jamen det er jo, kan man sige, både i mit ministerium, men jo også i høj grad ved rådslagning med Justitsministeriet.
Det er også noget af det, der har været til stor diskussion på samrådene, som fru Pernille Bendixen har deltaget i fra ende til anden og været en meget aktiv del af, og tak for det.
Til den anden del om, at vi skal udfordre konventionerne: Det mener jeg sådan set at vi gør i forhold til den måde, vi administrerer på, altså at vi har vendt det hele på hovedet.
Men det skal også være klart, at vi overholder konventionerne.
Det har vi givet håndslag på, det har vi skrevet under på at vi vil, og derfor er det også regeringens indstilling, at vi fortsat skal overholde konventionerne.
Pernille Bendixen (DF), 2017-11-02:
Er ministeren så ikke enig med Dansk Folkeparti i, at loven over alle love, grundloven, står over de internationale konventioner og udfordrer dem den vej rundt?
Inger Støjberg (V), 2017-11-02:
Altså, jeg mener, det er afgørende, at vi både overholder internationale konventioner, men naturligvis også grundloven.
Dan Jørgensen (S), 2017-11-02:
Tak for det.
I Socialdemokratiet er vi først og fremmest optaget af at beskytte pigerne, og vi er meget opmærksomme på, at der er problemer med familier, der kommer til Danmark med familiestrukturer , som ikke lever op til de normer, vi har, og som ikke kan betragtes som værende de bedste for pigernes tarv.
Derfor har vi også, i lang tid før de opstramninger, der er kommet, trådte i kraft, presset på, for at vi skulle gøre mere i Danmark, og derfor er vi også glade for, at der er sket opstramninger.
Vi har i sagens natur ikke altid været tilfredse med den måde, det er foregået på, og de mange samråd, der har været i sagerne, viser også, at der bestemt er grund til at kritisere ministeren i den proces.
Men på bundlinjen skal der ikke være nogen som helst tvivl om, at vi er imod barnebrude, og at vi synes, det er godt, der er blevet strammet op.
Vi kan ikke støtte forslaget, som det ligger her, af de samme årsager som dem, ministeren fremhæver.
Lad mig også supplere og sige, at det er klart, at der jo er eksempler på, at undtagelser kan være ganske fornuftige, og det ville ikke være muligt, hvis man vedtog det forslag, som ligger her.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-02:
Tak for det.
I forbindelse med Folketingets åbningsdebat den 6. oktober 2016 udtalte fru Mette Frederiksen: »Det er da i mine øjne – for nu at sige det meget direkte – helt forfærdeligt, hvis det er rigtigt, at det er en konvention, der beskytter voksne mænd i et samliv med et mindreårigt barn i Danmark.
Så her er der jo noget, vi bør kigge på.«
Hvad skal man præcis lægge i den udtalelse fra den socialdemokratiske formand, fru Mette Frederiksen?