runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lea Wermelin (S), 2020-03-11:
Tak for spørgsmålet.
Lige præcis det med lavbundsjorder tror jeg kan være en del af svaret.
Det vil jo ikke være al den lavbundsjord, vi kan tage ud med baggrund i klimaformål, hvor der også vil være et formål i forhold til vandparkering, eller hvor det vil være en del af klimatilpasningssvaret.
Men noget af det vil, og det er også derfor, jeg synes, det er klogt, at vi ligesom har lagt op til, at der skal kunne være flere formål i forhold til sådan en jordfordeling og jordudtagning.
Så jeg tror, at den pulje vil være en del af svaret.
Og det handler jo om, at vi har brug for at genetablere noget af den naturlige hydrologi, som der er nogle steder, og som jo i virkeligheden er allerbedst til at parkere vandet de steder, hvor vi gerne vil have det, frem for at det ender i vores huse eller på landmandens marker.
Så vi løser det ikke kun med afvandingskapaciteten, som der blev spurgt ind til.
Vi er simpelt hen nødt til at se lidt mere grundigt på det, for ellers vil det være en hovsaløsning, som i virkeligheden ikke løser problemet.
Zenia Stampe (RV), 2020-03-11:
Det er jo rigtig fint at komme efter de mange spørgsmål, der er blevet stillet, for jeg synes, det viser, at vi i hvert fald indtil videre står ret meget sammen på tværs af Folketingets partier om den her sag.
For det er jo i virkeligheden et meget komplekst område, og bare det at få overblik over opgavefordelingen og finde ud af, hvordan det kan justeres, hvem der skal lave planer for hvad og beslutte hvad osv. osv., er en rigtig stor opgave.
Det, som jeg derfor gerne vil spørge ind til, er tidsplanen.
For jeg stillede allerede spørgsmål om det før jul, og den 8. januar fik jeg svar fra ministeren, og af det svar fremgår det, at der endnu ikke foreligger en endelig tidsplan for det her arbejde.
For det lyder jo rigtig godt, at ministeren er rundt at snakke med parterne, og vi har konstateret, at både KL, Danske Regioner og endnu flere har spillet ind med nogle forslag til den fremtidige arkitektur på det her område, men hvornår kan vi forvente at blive inddraget i en reel forhandling omkring det her af ministeren?
Lea Wermelin (S), 2020-03-11:
Jeg kan godt forstå, at spørgeren spørger ind til det, for jeg tror, at vi alle sammen oplever, at når der kommer mere vand ned fra oven og mange oplever de massive oversvømmelser, så er der selvfølgelig også et forøget pres i forhold til at sige: Hvordan får vi klimasikret i forhold til fremtiden?
Og jeg er glad for, at vi, allerede da vi dannede regering, var enige om, at vi skulle have sådan en plan for klimatilpasning.
Når det ikke er så enkelt bare at sige, at der er en konkret tidsplan, er det jo, fordi vi har igangsat arbejdet med at indhente erfaringerne fra bl.a. kommunerne, som er helt afgørende i det her.
Det er vi jo også enige om.
Og det synes jeg er den rigtige måde at gøre det på.
Jeg tror også, det er vigtigere, at vi får de input, og at vi ikke nødvendigvis har en tidsplan i dag, end at vi indkalder til forhandlinger hurtigt uden at have de input først.
Så det kan vi jo måske se lidt forskelligt på.
Men jeg synes også, det ville være en anden sag, hvis man sagde: Okay, nu læner vi os bare tilbage i mellemtiden.
Det gør vi jo ikke, og det viser det spørgsmål, som kom fra Enhedslisten, også meget tydeligt.
Mette Abildgaard (KF), 2020-03-11:
Tak for det, og tak til ministeren for en fin tale.
Jeg håber, ministeren vil undskylde mig, hvis der er blevet svaret på det, jeg spørger ind til her.
Men jeg er lidt på udkig efter det ekspertudvalg, som var der tilbage i 2017, og som kom med, så vidt jeg husker
nogle og tredive anbefalinger.
Og jeg må helt ærligt indrømme, at jeg faktisk har svært ved at huske, hvor det præcis endte henne.
Jeg kan huske, at der kom alle de her anbefalinger, og jeg kan huske, at Danmarks Naturfredningsforening og Landbrug & Fødevarer var ude at kommentere på de her anbefalinger.
Men jeg kan simpelt hen ikke huske, hvor meget af det vi har fået implementeret.
Så måske ministeren kan friske min erindring op i forhold til, hvor mange af de 32 anbefalinger vi har fået gennemført, og hvor meget der fortsat ligger tilbage til de forhandlinger, der måtte komme nu?
Mette Gjerskov (S), 2020-03-11:
Godt, jamen så forstår jeg på formanden, at man hellere må være lidt hurtig.
Det er vigtigt med brede løsninger, så det vil jeg gerne sige tak for.
Nogle af mulighederne er jo at give forsyningsselskaberne lov til for det første at lave løsninger over jorden og ikke de dyre løsninger under jorden, og for det andet lov til at gøre det, uden at kommunerne nødvendigvis skal bidrage.
Er Venstre enig i det?
Christian Juhl (EL), 2020-03-11:
Tak for det.
Lidt nord for Silkeborg ligger der en kro – den hedder ikke Svo strup Kro, den hedder Svostrup Kro – som er totalt oversvømmet.
Og en af grundene til, at det går så langsomt med at finde en løsning, er, at forskellige borgmestre langs Gudenåen ikke kan finde sammen om at snakke sammen.
Det er den ene ting, jeg vil spørge om: Hvorfor er det egentlig ikke sket?
Den tidligere regering vidste jo også godt, det var galt.
Det andet er, at ved de tværsnitsmålinger, der blev lavet af f.eks. Gudenåen, har det vist sig, at man har lavet tværsnitsmålinger år efter år før Svostrup Kro og år efter år efter Svostrup Kro, men man har ikke set på tværsnittet imellem de to tværsnit.
Dér viser det sig at store sandmængder har ophobet sig, og det vil sige, at når vandet kommer dertil, er der sådan en lille prop, hvor der kan komme en smule vand igennem, og så løber resten selvfølgelig op i haven og ned i kælderen hos kroejeren.
Hvorfor har man ikke et mere effektivt system til at holde øje med åerne end det, der har fungeret der?
Mette Gjerskov (S), 2020-03-11:
Ja, jeg er selvfølgelig enig i, at der er mange forskellige interesser, der skal tages stilling til, og det er jo også derfor, jeg talte om naturen.
Jeg synes også, vi skal nå frem til en erkendelse, for meget af den lavbundsjord, vi snakker om, er landbrugsjord, som tidligere ikke var landbrugsjord, der er blevet drænet, efter der er sat drænrør i, og som er blevet dyrket i årtier, og så forsvinder humussen efterhånden, jorden sætter sig, og noget af det ryger oven i købet ud med drænet, og ergo bliver markerne lavere, vandstanden bliver højere, og vandet havner ude på markerne.
Det er en naturlig følge af drift.
Det behøvede ikke at regne en millimeter mere, alligevel ville de stå under vand.
Det er vi også nødt til at forholde os til, altså at også jordbunden ændrer sig.
Vi skal finde en samlet plan, og vi vil meget gerne gøre det sammen – også sammen med Venstre.
Jacob Jensen (V), 2020-03-11:
Altså, i forhold til samarbejdet kommunerne imellem langs Gudenåen har man mig bekendt netop sat sig sammen og er kommet med et forslag til, hvordan det skal håndteres i det område, og hvad angår Svostrup Kro, skal jeg hilse og sige, at det også er noget, jeg bliver mindet om en gang imellem, ikke mindst af hr. Kristian Pihl Lorentzen, som af gode grunde er meget optaget af det område.
Det er rigtigt, som hr. Christian Juhl siger, at der lige præcis på det felt er ophobning af sand eller andet materiale, men det er jo noget, som gælder rigtig mange andre steder, og det er derfor, jeg også prøver at sige, at de redskaber, som vi gerne vil bringe i anvendelse, er ikke, som nogle måske ville sige, bare at starte gravemaskinen fra den ene ende af åen, trække igennem og så komme ud i den anden ende af åen.
Det kunne sikkert være effektivt sådan rent vandafledningsmæssigt, men vi vil gerne lave en målrettet indsats, eksempelvis på de her kritiske steder, hvor der netop er den ophobning.
Og med hensyn til, hvordan man holder øje med det, tror jeg, det er noget, man ret lokalt holder øje med og dermed kan give meldinger omkring.
Men vi vil bare gerne lave indsatserne så målrettede og så specifikke og dermed så effektfulde, som det overhovedet kan lade sig gøre.
Og det der kunne være et af eksemplerne.
Christian Juhl (EL), 2020-03-11:
Jamen det sidste har man jo teknikere til, men det viser sig tilsyneladende, at man gerne vil lave det samme snit igen og igen, og nu når så vandet kommer, kan man se: Hov, vi har lige præcis målt to dybe steder, og det sted, hvor sandet hober sig op, har vi ikke målt.
Noget andet er, at det først er, når lokummet brænder, at kommunerne mødes, og det er jo skidt.
Altså, når man har vidst i så mange år, at der er en risiko, skulle man jo et eller andet sted – hvis vi så ser bort fra Svostrup Kro – se på de andre steder, hvor der er lange åforløb.
Det er der jo rigtig mange steder i Danmark, heldigvis, for det er skønt.
Dér må de også i gang med at samarbejde, sådan at det bliver en kombination af statslige og lokale indsatser.
Jacob Jensen (V), 2020-03-11:
Jeg er fuldstændig enig i, at det er en kombination af det, staten skal være med til – det kan være noget lovgivning, det kan være andre ting f.eks. finansieringsmæssigt osv. – og så selvfølgelig de lokale indsatser, som kommunerne eller andre lokale aktører kan være med til at bringe i spil.
Det er også derfor, jeg siger, at vi ikke kommer og foreslår sådan en, på nydansk, one size fits all, altså at man tager én model og lægger den ned over hele landet, for sådan tror jeg ikke det fungerer.
Der er åløb og der er naturen selvfølgelig forskellig rundtomkring, men det er også derfor, vi bliver nødt til at lave indsatserne målrettet og dermed effektfuldt efter vores vurdering.
Lea Wermelin (S), 2020-03-11:
Det er jo et meget godt eksempel på, at nogle af de her ting tager tid.
Det kan dels tage tid at undersøge, hvad de gode erfaringer er, dels at få implementeret de gode erfaringer.
Det, der jo skete oven på anbefalingerne, var, at man under den tidligere regering igangsatte nogle udredningsprojekter, altså skulle prøve nogle af de her ting af.
Det har vi også fået en afrapportering på.
Ordføreren har i hvert fald været inviteret over til en gennemgang af de her udredningsprojekter.
Der er noget, hvor vi kan se, at der kan vi sådan set godt gå videre og prøve at arbejde videre med det i den her plan for klimatilpasning, vi nu skal lave.
Der er også noget af det, hvor udredningsprojekterne viser, at der sådan set ikke er et nationalt handlerum, f.eks. § 3-vandløbene, som jo var et af de spørgsmål, de skulle undersøge.
Så det er lidt i begge retninger.
Mit oplæg vil være, at det er noget af det, vi kigger på, når vi nu skal lave den her plan for klimatilpasning.
Zenia Stampe (RV), 2020-03-11:
Der er ingen tvivl om, at vi er meget utålmodige.
Jeg vil så sige, at der lige nu er noget andet, der står øverst på dagsordenen, og med al respekt for oversvømmede marker, hvilket er meget, meget alvorligt, ikke mindst for dem, som ejer markerne, og som kan se frem til måske meget store tab, så står vi jo lige nu i en situation, hvor det godt kan være, at der kommer en mindre pause i vores folkestyre på grund af den coronavirus, vi står over for.
Hvis den ikke havde været der, ville jeg nok også have sagt: Vi skal da i gang med nogle drøftelser og forhandlinger inden sommerferien; vi skal da være nået et stykke vej med de her drøftelser.
Men i den situation, vi står i lige nu, har jeg altså ikke lyst til at foreslå nogle faste deadlines, for den er så alvorlig og så akut, og det er noget, jeg slet ikke tør spå om.
Jeg ville ønske, jeg turde sige, at vi gerne vil have de drøftelser inden sommer og være nået længere – det er også derfor, jeg har stillet spørgsmål til ministeren og har bedt om en tidsplan – men det tør jeg altså ikke lige nu i lyset af coronavirussen, som jo måske også kan betyde, at vi en dag bliver sendt hjem herfra.
Jacob Jensen (V), 2020-03-11:
Fuld respekt for det.
Det kan vi jo af gode grunde ikke vide, men så længe vi er her, så er vi her, og så må vi også agere.
Jeg håber sådan set heller ikke, vi kommer dertil, hvor vi skal lukke ned – der skal trods alt være nogen til at lede landet.
Når det er sagt, vil jeg stille et spørgsmål til det indholdsmæssige.
Vi har jo talt lidt om de forskellige virkemidler og redskaber, som vi gerne vil bringe i anvendelse, men uanset hvilke redskaber vi gerne vil anvende, vil jeg bare høre, om ordføreren ikke er enig med mig i, at det overordnede formål må være at sikre, at det vand, som der nu kommer i stadigt stigende mængder og i stadigt kraftigere regnskyl, kan blive håndteret, altså at kapaciteten i forhold til, hvordan vi håndterer det – det kan være opmagasinering, det kan være kapaciteten i vandløb, grøfter osv. – bliver udvidet og dermed tilpasset til de stadigt stigende mængder og den stadigt stigende intensitet, der er i regnmængderne.
Zenia Stampe (RV), 2020-03-11:
Jeg er fuldstændig enig i, at formålet er håndtering af de større vandmasser, men det er jo ikke det samme som afvanding, for løsningen er jo også i nogle områder, at vandet får lov til at lægge sig nogle steder.
For der kommer mere vand, og jeg tror ikke, at løsningen bare er at lave en masse kanaler, og at det hele så ryger ud i havet, og at vi får nogle vandløb uden noget liv, fordi de bliver til motorveje for vand.
Det tror jeg ikke er løsningen, især ikke, fordi der vil være marker, som inden for en meget kort tidshorisont vil være så våde, at det ikke giver mening at dyrke dem længere.
Det er i hvert fald ikke rentabelt.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-03-11:
Tak, og tak for en god ordførertale.
Jeg er glad for, vi er enige om målet.
Det her skal håndteres, og det skal ske hurtigt, og det tror jeg faktisk der er rigtig mange udeomkring i landet der venter på – ikke mindst min gode ven, der ejer Svostrup Kro.
Men jeg kunne godt tænke mig at vide, om De Radikale ikke er enige i, at det, der er brug for, er en helhedsorienteret indsats fra kommunernes side på tværs af kommunegrænser, så de ikke eksporterer problemerne – ministeren var også lidt inde på det – men også at kommunerne jo samtidig har brug for en klar melding her fra Folketinget, og det behøver ikke at tage måneder, det kan vi ret hurtigt give dem, om, at de har en bred vifte af værktøjer i kassen.
Det kan f.eks. være et planlagt vådområde eller vandparkering, og i den anden ende, hvor der er en prop i hullet, som stuver vandet op, må man fjerne den sådan hvert 20. år, eller hvornår der nu er behov for det.
Det kan såmænd også være grødeskæring, hvor der er brug for det.
Der er jo faktisk rigtig mange lystfiskerorganisationer, der er tilhængere af intelligent grødeskæring, for fisk kan godt lide tanken om, at vandet strømmer hurtigt afsted, i stedet for at det ligger søvnigt med en masse grøde, så det er faktisk godt for biodiversiteten.
Så er De Radikale enige i, at vi skal sende den melding til kommunerne, at de råder over en brede vifte af værktøjer i værktøjskassen i deres helhedsorienterede indsats?
Zenia Stampe (RV), 2020-03-11:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Vi har brug for handling og nemlig gerne den helhedsorientering, der jo nødvendiggør, at man tænker på tværs.
Der vil jeg da faktisk sige – det er sådan et lidt andet emne, men dog alligevel relateret – at nogle af de problemer, vi har haft i forhold til landbrugspakken og vådområder, jo også skyldtes, at der ikke var blevet lagt den præmis ind i landbrugspakken, at kommunerne også skulle levere på det her.
For nogle af de vådområder, vi er så afhængige af, skal koordineres af kommunerne.
Jeg er fuldstændig enig i den forstand, at vi skal presse kommunerne til handling, men vi skal jo så også presse dem til en handling, der ikke bare sender problemet videre til naboen.
Derfor er der behov for koordineret handling og måske også en anden arkitektur på længere sigt.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-03-11:
Så er der tidsperspektivet i det her.
For vi har jo rigtig meget viden om det her; vi har bl.a. Ekspertudvalget til ændret vandløbsforvaltning med formand Henrik Høegh, der barslede med en rigtig grundig rapport om det her, så vi har viden.
Derfor mener jeg jo, at vi politikere nu skal have det omsat til handling, så kommunerne, der jo har hovedansvaret for det her, får nogle klare retningslinjer for, hvad de må, og hvad de ikke må.
Må man slå grøde?
Nej, det går nok ikke.
Må man fjerne proppen i hullet?
Jamen det står klart, at vandet jo skal væk og ud til havet, så noget må der gøres, men samtidig med skal vi tage det der vigtigere hensyn til naturen.
Derfor vil jeg høre, om ikke De Radikale er enige i, at vi skal få sendt nogle klare signaler til kommunerne, der i dette øjeblik sidder og skal finde nogle løsninger, om, hvad de må, og hvad de ikke må.
Zenia Stampe (RV), 2020-03-11:
Jeg ved ikke, hvad der ligger i dem.
Men det er jo fuldstændig rigtigt, at der skal handles.
Der er jo bare nogle balancer her, både at tale sammen på tværs af kommuner, men jo også tage forskellige hensyn, og så have en tidshorisont, der går længere end til næste år og næste år igen.
Selvfølgelig skal vi ikke lade nogen i stikken.
Det er ikke sådan, at vi skal sige: Din mark er våd om 10 år, så derfor skal du ikke have lov til at grødeskære.
Det er jo ikke den kynisme, vi skal have, men en længere og større planlægning, hvor vi i god tid finder ud af, om det så er dér, vi skal lave et stort vådområdeprojekt, som kommunen jo skal være initiativtager til eller koordinator for, eller er det dér, vi skal købe noget lavbundsjord.
Den større plan med den lange tidshorisont og med alle de forskellige hensyn vil vi også rigtig gerne have.
Erling Bonnesen (V), 2020-03-11:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg synes, det er fint, at ordføreren nævner det med udtagning af lavbundsjord.
Det er jo netop et eksempel på nogle ting, som vi også har kunnet finde sammen om.
Ordføreren nævnte også, at de steder, hvor man så skal udtage de jorder, skal man ikke investere en masse i dræning og afvanding.
Det kan vi også blive enige om, for det kan jo være andre formål, det skal bruges til.
Netop derfor kommer vi også ind i nogle drøftelser om, at der er nogle steder, hvor der så netop skal laves lavbundsjord og ikke længere dræning.
Så er der andre steder, hvor man stadig væk skal dyrke markerne, landbrugsjorden.
Er ordføreren så også enig i, at de steder, hvor der skal dyrkes landbrug, skal man kunne afvande markerne, hvor der er behov for det, for netop at få en helhed i det, som også går op med det, som flere andre ordførere har spurgt om?
Zenia Stampe (RV), 2020-03-11:
Ja, det skal de – og så selvfølgelig under hensyntagen til vandmiljøet.
Og jeg synes jo, der har været en løbende og også faglig diskussion om grødeskæring.
Altså, hvor effektivt er det egentlig?
Det er særlig effektivt om sommeren, men de store regnskyl kommer altså på et andet tidspunkt, og jorden sætter sig også og bliver lavere osv. osv.
Så der er alle mulige ting i det, som jeg synes gør, at det bliver en lidt sværere faglig diskussion i virkeligheden.
Men den skal vi jo inddrage eksperter i.
Og det er klart, at der, hvor man har god landbrugsjord, som ikke hele tiden ligger under vand, skal man jo have muligheden for at håndtere den her type vejrfænomener, som vi jo desværre også må til at vænne os til.
Erling Bonnesen (V), 2020-03-11:
Jamen tak for det.
Hvis vi sådan lytter til debatten, er vi jo på vej – forhåbentlig – ind i en situation, hvor vi kan komme ind i forhandlingslokalet sammen med ministeren og så lige præcis finde nogle løsninger på det.
Så vi synes, det lyder godt, at vi kan komme videre ad den vej.
Og så er det netop en understregning af, at forskellige steder, forskellige udfordringer kræver forskellige løsninger; men det er så også en anerkendelse af, at de steder, hvor der skal drives landbrug på markerne, skal vandet kunne komme væk.
Og så skal vi jo lige præcis have værktøjskassen bredt ud, men det er det, jeg hører at De Radikale også er med på at tage en fornuftig diskussion om.
Zenia Stampe (RV), 2020-03-11:
Ja, og det er jo også det, jeg synes er en god bro over nogle af de forskellige positioner, der har været på det her område.
Jo mere vi tager ud af produktion, jo flere steder kan vandet løbe hen, jo flere steder kan naturen i virkeligheden udfolde sig frit, og jo mere frit kan man måske i virkeligheden drive sit landbrugserhverv der, hvor man har dyrkede marker tilbage.
Så på den måde kan det jo i virkeligheden bliver en skøn forening af hensyn, hvor landmanden får lov til at få de nødvendige redskaber, som han eller hun skal bruge, for at marken stadig væk kan give et udbytte.
Til gengæld har vi så fået flere levesteder for naturen og steder, hvor vandet kan løbe hen, med de andre ting, som vi samtidig gør, og som vi heldigvis oplever at der er en meget bred enighed om.
René Christensen (DF), 2020-03-11:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Men det er jo netop det, som det her kan give: Hvis vi får flere vådområder, får vi faktisk flere myg, og så kommer svalen tilbage, for den vil gerne spise myggene osv., osv.
Altså, vi får jo også nogle værdier ud af at gøre det her, og det er derfor, jeg bliver sådan en lille smule frustreret over det her med, at det skal være så hurtigt som muligt og sådan noget.
I Dansk Folkeparti har vi den samme frustration, som ordføreren fra Radikale Venstre; nu må der også ske noget, for nu har vi talt om det så længe, og vi ved godt det med vådområder.
Vi kan finde alle billederne nu, f.eks fra 2011, og der kan vi se, hvor problemerne er på Sjælland.
Nu kan vi se, hvor problemerne er mange steder i Jylland.
Så det er jo ikke, fordi vi mangler et stort grundlag for at træffe en beslutning.
Det, vi mangler et grundlag for, er, hvem der skal betale for at tage jordene ud, og hvem skal betale for at lave de her modifikationer og den her oprydning, som skal ske på nogle af vandløbene.
Det er det, der er udfordringen nu.
Det er derfor, jeg gerne vil høre ordføreren, om ordføreren vil være med til at lægge det her pres på regeringen og sige: Nu bliver vi altså nødt til at få lavet den værktøjskasse, så det her kan bruges.
Og så er der selvfølgelig de enkelte steder, hvor man siger: Her kan vi ikke bruge det, for det er for hårdt ved naturen.
Og så er der andre steder, hvor man godt kan bruge det.
Men værktøjskassen bliver nødt til at blive fyldt op nu, således at vi også kan begynde at bruge af den, for det kan vi jo desværre ikke alle steder i dag.
Jacob Jensen (V), 2020-03-11:
Også herfra skal der lyde en tak for ordførertalen og for bemærkningerne.
Jeg kan også forstå, at fru Zenia Stampe deler utålmodigheden for at komme i gang, selvfølgelig med respekt for, at tingene skal undersøges, vurderes osv.
Nu er vi jo så fælles om et forslag til vedtagelse, hvor vi opfordrer regeringen til, som der står, hurtigst muligt at komme i gang med de her forhandlinger.
Hvis nu fru Zenia Stampe skulle have bestemt, hvad skulle der så have stået?
Skulle der stå hurtigst muligt, eller skulle der have stået noget andet?
Det er mere for at få at vide, hvor utålmodige De Radikale egentlig er med hensyn til den her dagsorden.