runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-29:
Jeg vil som minister utrolig gerne undgå at komme til at blive meget specifik på, hvordan jeg mener det skal skrues sammen.
Men, altså, hele hensigten er jo simpelt hen, at vi skal sørge for, at det hele ikke lukker ned, for det her er utrolig vigtige ting for vores samfund og for vores børn og for deres læring, og det er det, både når de besøger det som en del af deres skolearbejde, men jo også når det er som kulturtilbud, altså som noget, man som forældre kan vælge til i mængden af mærkelige ting, man som forældre bliver udsat for og bombarderet med.
Så på alle tænkelige måder er vi interesserede i, at vi selvfølgelig har de her tilbud på den anden side af krisen også.
Men jeg vil ikke stå som minister og blive meget specifik på, hvad for en model vi skal lave her.
Der er simpelt hen bare en åben dør, og tak, fordi Venstre tog det op.
Jeg tror, det er rigtig vigtigt, at vi får kigget på de her 16 kulturinstitutioner.
Og man kan sige: Hvad er 16 kulturinstitutioner?
Ja, jeg synes, man skal kigge ned over listen, hvis ikke man kender dem i forvejen, for jeg tror faktisk, at de fleste af os i Danmark har en relation til dem, enten fordi vi selv har været der, eller fordi vores børn har været der og har fået noget ud af at deltage de forskellige steder.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-04-29:
Jamen tak for det tilsagn fra ministerens side – det er jeg selvfølgelig rigtig glad for.
Det er en sag, vi har rejst fra Venstres side, fordi vi synes, det er enormt problematisk i forhold til de 16 videnspædagogiske aktivitetscentre, som vi har rundt i landet, og som både løfter en kæmpestor formidlingsopgave i forhold til vores børn og unge, men jo også er en del af kulturoplevelsesøkonomien, og som sidste år rundt regnet havde 32 millioner besøg, heraf rigtig mange børn og unge, der også får naturvidenskab eller historie eller vores natur ind under fingrene sammen med deres skolebesøg.
Hvis vi tager et center som Historiecenter Dybbøl Banke, er det sådan, at man allerede har fået 225 skolebesøgsgrupper og andre lejrskolegrupper aflyst på grund af covid-19-nedlukningen, og det tab, som er omtalt i spørgsmålet, relaterer sig udelukkende til, at man ligesom kommer til at kunne åbne inden højsæsonen.
Hvis man tager Eksperimentarium, som jo er i den store ende, og som er placeret her i hovedstaden – også for at sige, at det her jo er institutioner, der har en bredde over hele landet fra AQUA i Silkeborg over vores naturcentre på Bornholm til GEUS-centrene – så er det over hele landet, at der er kæmpestore formidlingsinstitutioner, som spiller en nøglerolle for informationerne.
Eksperimentarium, som er en af de store, havde forrige år en samlet økonomi summeret op til over 80 mio. kr., så man kan sige, at den lille del jo er det, der ligger på finansloven; den store del er jo den meget store aktivitetsgenererede økonomi, der er omkring de her kultur- og oplevelsescentre.
Så er det også bare for at sige, at vi fra Venstres side jo har et fokus, der går ud over de der 17 mio. kr., der ligger på finansloven under børne- og undervisningsministerens paragraf, for vi kigger samlet på, hvordan vi sikrer, at de her institutioner også er her til efteråret og til næste år, så de ikke lukker ned som følge af krisen.
Så tak for tilsagnet, men også et opfølgende spørgsmål i relation til, om vi så også er enige om, at det ikke kun er et spørgsmål om finanslovsbevilling, men jo et spørgsmål om at sikre centrenes samlede økonomi med de hjælpepakker, der så skal laves.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-29:
Så tak for opfordringen til det.
Det, vi har gjort i forhold til de her videncentre, er i første omgang at fremskynde nogle af de udbetalinger af deres tilskud, som først skulle være faldet på et senere tidspunkt, men det er egentlig også vores indtryk efter at have dykket yderligere ned i det – det var også noget, vi gjorde helt indledningsvis – at der nu, hvor den her periode er blevet længere end bare frem til påske, godt kan være en god grund til, at vi kigger på det igen.
Så jeg vil i virkeligheden bare give et tilsagn om, at vi er fuldstændig enige med Venstre i, at der er en stor udfordring.
De løfter en kæmpe samfundsmæssig opgave på hver deres vis, og derfor er der god grund til at kigge ind i også at få lavet en hjælpepakke på det her område.
Hvordan vi så gør det helt konkret og detaljeret, vil jeg egentlig gerne invitere til at vi får kigget på omkring et forhandlingsbord.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-04-29:
De 16 videns- og formidlingscentre i Danmark, der alle har en vigtig formidlingsrolle, f.eks. Experimentarium, AQUA, Universe, GeoCenter Møns Klint og Historiecenter Dybbøl Banke, er lige nu ikke omfattet af regeringens kulturnødpakke, og Historiecenter Dybbøl Banke står alene til at miste op mod 1,8 mio. kr. i indtægter i forårssæsonen grundet covid-19, men kan ikke få hjælp.
Mener ministeren på den baggrund, at de videnspædagogiske aktivitetscentre såsom Historiecenter Dybbøl Banke bør kunne få dækket deres faste udgifter under coronakrisen som følge af nedgang i aktivitet?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-29:
De skulle gerne alle sammen have modtaget et brev.
Det vil jeg selvfølgelig gerne gå tilbage og tjekke efter at de har, og jeg vil også gerne tage nogle overvejelser om, om vi skal sende endnu et brev.
Jeg vil sige hertil, at vi i øvrigt er i gang med at udforme breve, som skal gå rundt til samtlige uddannelsesinstitutioner, herunder også skolehjemmene, i forhold til den gruppe, som ikke er på deres afsluttende år.
Afgangseleverne må pr. definition være tilbage, men for de andre årgange skal man gøre et større nummer ud af, end man gør nu, at få de unge mennesker tilbage, hvis det er sådan, at der er tale om alvorlig mistrivsel derhjemme.
Så ja, vi vil gerne gå tilbage og kigge på, om informationen omkring det er god og stærk nok.
Jeg tror sådan set, at det er svært at kommunikere for meget i de her tider, for først lukker vi ned, så åbner vi, og hvad gælder der så af regler osv. derudad?
Det kan være rigtig svært at følge med for de enkelte skoler, så det vil vi selvfølgelig gerne kigge ind i.
Peter Juel-Jensen (V), 2020-04-29:
Det synes jeg er en ganske klar og en ganske god melding til alle de skolehjem, der nu er derude.
Kunne jeg måske bede ministeren om så at kaste lidt opmærksomhed på det og måske sende et hyrdebrev ud til de skolehjem, der er, således at de kan komme op at køre?
For jeg tror, at der er flere skolehjem derude, som ikke har fået den information, og som stadig væk ikke helt ved, hvilke regler de skal læne sig op ad.
Så kunne ministeren ikke gøre skolehjemmene og de studerende den store tjeneste at sende sådan et hyrdebrev ud, for så mange skolehjem er der jo heller ikke, således at alle de elever, som er afgangselever, nu kan flytte ind på deres skolehjem og genoptage deres uddannelse på samme måde som deres kammerater?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-29:
Ja, og nogle gang er der brug for, at det bliver sagt så firkantet: Ja, det er præcis sådan, at hvis man er på det afsluttende år, og hvis man boede på skolehjem forud for corona, så kan man vende tilbage på sit skolehjem og afslutte, og det vil sige både bo der og modtage undervisningen der.
Så det er bare sådan et helt klart og firkantet ja: Det må man gerne.
Og der er givet steder derude, der ikke har hørt det.
Vi gør alt, hvad vi kan, for at informere om forholdene.
Peter Juel-Jensen (V), 2020-04-29:
Altså, grunden til, at jeg spørger, er, at rundtomkring i kongeriget har vi jo de her elevhoteller.
Så jeg skal lige have det skåret helt ud i pap: Er det så således, at hvis man opfylder kravene til at kunne bo på et skolehjem, altså typisk de der 5 kvarter i transporttid, så kan man altså nu flytte tilbage på sit skolehjem og genoptage sin uddannelse, når man er på en afsluttende årgang?
Gitte Willumsen (V), 2020-04-29:
Tak for ministerens svar.
Jeg er bekendt med de hjælpepakker, der er lavet til efterskolerne, og som regeringen har lavet sammen med Folketingets partier – dem bifalder jeg.
Jeg synes, de hjælpepakker er rigtig gode.
Der er vist ikke rigtig kommet nogen penge ud til dem endnu.
Men det, jeg er optaget af her, er den der sikkerhed omkring skolerne, i forhold til hvilken form de kan starte op med, og hvilke muligheder de har til næste år.
Jeg er bange for, at der er familier, der vælger ikke at sende deres unge af sted på efterskole efter sommerferien, fordi de kan være bekymrede for, hvad det er for et skoletilbud, der er på efterskolerne efter sommerferien.
Efterskolerne giver et skoleår, som bygger på dannelse i bred forstand, hvor man får lov til at blive et helt menneske og skabe sin egen identitet i de her fællesskaber.
Men usikkerheden omkring, hvornår efterskolerne kan starte op igen, og usikkerheden omkring, hvordan næste skoleår bliver, kan måske afholde nogle familier fra at vælge efterskolerne til som skoletilbud til deres unge mennesker til næste skoleår.
Så jeg vil spørge endnu en gang, kære minister: Kan du garantere, at man roligt kan melde sig til næste skoleår på efterskolerne, altså at der også er et ordentligt tilbud til næste år?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-29:
Den slags garantier er lidt vanskelige at udstikke, for det er sådan, at under normale omstændigheder sker der desværre indimellem det, at efterskoler lukker.
Og det vil sige, at hvis jeg stod her og udstak en garanti for, at der ikke er noget som helst, der lukker i forbindelse med coronaen, så kunne der være tale om nogle andre forhold, og det ville jeg end ikke kunne gøre under normale omstændigheder.
Men jeg vil sige det sådan, at jeg er mægtig glad for spørgsmålet.
For det giver jo en anledning til at fortælle lidt om noget af det, vi faktisk har gjort for efterskolerne, i øvrigt også i fællesskab med hinanden, fordi vi har fået lavet en rigtig god hjælpepakke, hvor vi har strakt os rigtig langt.
Det, der ligesom har været vores mål med det, har været at sige, at når vi kommer på den anden side af coronaen, skal vi ligesom have frosset den periode, hvor der er corona, sådan at når vi kommer ud på den anden siden, gælder det samme som i dag, og det vil sige, at der ikke skal være en masse skoler, der er lukket.
Noget af det, som bl.a. har været risikoen, var, at en masse forældre ville undlade – det var vores frygt – at tilmelde deres børn næste år, med det resultat, at skolerne ville kunne se ind i et år, de ikke kunne få til at hænge sammen.
Heldigvis er det sådan, at det er et meget, meget lille fald – faktisk under 1 pct. – i tilmeldingerne til efterskolerne næste år, ifølge de seneste tal, jeg har fået.
Det er vi selvfølgelig mægtig glade for, for det var hele hensigten med hjælpepakken.
Så det er også en anledning til at sige, at der ikke er nogen grund til ikke at melde sine børn til efterskolerne næste år.
Vi har fundet en vej med hensyn til at få lavet en hjælpepakke for i år og har også kigget ind i at lave en hjælpepakke for næste år, så der ikke er efterskoler, der unødigt knækker nakken økonomisk.
Så hele hensigten er simpelt hen at sige, at vi ikke kan lave garantier, for det er der heller ikke normalt, og der er indimellem efterskoler, der må dreje nøglen rundt, men det skal ikke være coronaen, der bliver årsagen til, at en masse efterskoler lukker.
De har en vigtig rolle i vores uddannelseslandskab, og det skal de også have fremadrettet.
Martin Geertsen (V), 2020-04-29:
Tak for besvarelsen.
Jeg synes jo egentlig, at det hele startede så fint ud, altså samarbejdet mellem regeringen og oppositionen, og jeg ved ikke, om det var, fordi det var nemmere, dengang Danmark skulle lukkes ned, eller hvad der var årsagen, men under alle omstændigheder var det jo sådan under nedlukningen af Danmark, dengang vi troede, at Danmark ville blive rigtig, rigtig hårdt ramt af coronavirus, at da var regeringen efter vores opfattelse meget imødekommende og interesseret i en løbende dialog med oppositionen, herunder også mit eget parti, Venstre, med henblik på at få sin nedlukningsstrategi gennemført.
Og det var endda som nævnt den nemme del, altså det med at lukke ned.
Netop derfor kan det undre en del, at når det så nu her begynder at blive lidt svært, altså når man skal til at åbne Danmark igen, som jo helt tydeligt er meget besværligt for regeringen at håndtere, ja, så vælger man at holde kortene tættere til kroppen, at skifte strategi uden rigtig at orientere nogen og ikke mindst konstant at – efter min bedste overbevisning – oversælge, hvad det er, man har tænkt sig at gøre.
Sådan er det også med teststrategien generelt og disse hvide testtelte, der nu er skudt op rundtomkring i landet, i særdeleshed.
Regeringen melder bramfrit ud, at man vil teste 42.000 mennesker om dagen, men intet om, hvornår det skal kunne lade sig gøre.
I øjeblikket testes der vel 12.000-14.000 mennesker på landsplan, og langt, langt de fleste af disse test udføres p.t. i hospitalsregi, altså i regi af regionerne og ikke i de statslige testtelte, hvor antallet p.t. vel ligger på et par tusinde test dagligt, hvis man skal være virkelig optimistisk.
Hvorom alting er, er mit spørgsmål konkret til ministeren nu: Hvem er det helt konkret, altså hvad er det for en minister, som har bedt om etablering af de her testtelte, som vi nu ser skyde op rundtomkring i landet?
Og mit andet spørgsmål her er: Hvorfor blev sundhedsordførerne i Folketinget først orienteret 20 minutter – 20 minutter! – før offentliggørelsen af etableringen af de her testtelte?
Magnus Heunicke (S), 2020-04-29:
Tak for det.
Først noget baggrund for det.
Testcenter Danmark er et afgørende element i den smitteovervågning i samfundet, som er nødvendig, for at vi kan fortsætte den gradvise og kontrollerede åbning af Danmark på sikker vis.
Jeg er dybt imponeret over den indsats, der er lagt for dagen af alle implicerede, både private og offentlige, for at få Testcenter Danmark op at køre.
Der er arbejdet benhårdt på at få rejst både de hvide telte, men jo ikke mindst på at få den nødvendige logistik, mandskab og isenkram, til at være til stede, så man kan analysere testene her i den her opstartsfase, som vi jo er i.
Udgangspunktet har været, at vi ved, at vi får behov for at teste mange i fremtiden.
Det er det, man har rykket på, bl.a. ved at sørge for, at det fysiske setup blive bygget op af de her nye telte.
Når alle 16 testtelte i de kommende uger vil begynde at være i fuld funktion, vil den daglige testkapacitet i teltene kunne være på 10.000 test.
Kapaciteten kan blive endnu højere, nemlig op mod 20.000 daglige test alene i teltene, selvfølgelig som altid, når det drejer sig om test, afhængigt af at vi har de nødvendige udstyresmæssige ressourcer m.m.
– alle led i kæden skal være der.
Det er nogle helt jordnære og måske lidt banale udfordringer, men vi står ikke desto mindre med dem i Danmark, ligesom man gør i resten af verden.
Processen med etableringen af Testcenter Danmark og opsætningen af teltene er jo helt klart en anderledes proces end den, vi normalt har, når vi etablerer nye tilbud i sundhedsvæsenet.
Vi står i en helt ekstraordinær situation, og derfor er vi nødt til at agere.
Man er nødt til at kunne handle hurtigt.
Det gælder ikke mindst i forhold til testkapacitet.
Det har været og vil være min ambition at holde et så højt informationsniveau som overhovedet muligt til følgegruppen.
Jeg noterer mig også, at følgegruppen jævnligt både i marts og april måned er blevet orienteret om opbygningen af det nationale testcenter.
Martin Geertsen (V), 2020-04-29:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvordan synes ministeren at processen har været omkring åbningen af de hvide coronatesttelte, som er skudt op rundtomkring i det danske landskab?
Magnus Heunicke (S), 2020-04-29:
Det ser jeg meget frem til at gå videre med.
Det er jo Danske Regioner, der har taskforcen, og derfor kan jeg udelukkende forholde mig til det, som jeg har fået oplyst fra dem.
De har meddelt mig, at når de får taskforcens anbefalinger, vil de sætte en intern proces i gang og kigge på det.
Det sætter jeg også pris på, så lad os begge to følge det tæt.
Liselott Blixt (DF), 2020-04-29:
Jeg tænker, at jeg nok stiller et skriftligt spørgsmål, så ministeren kan spørge regionerne, om de har fokus på den her udveksling af viden, for jeg tror ikke, at det er helt det samme som det, taskforcen tager sig af.
Så får vi et mere klart svar, som kan gøre os begge to klogere.
Magnus Heunicke (S), 2020-04-29:
Vi ved, at knap 50.000 danskere har en allergidiagnose, og at ca. 10 pct. af alle børn har allergi, og de fem anbefalinger fra Sundhedsstyrelsen er: øget fokus på kompetencer i den postgraduate lægeuddannelse; styrkelse af almen praksis; øget fokus på fagområdeuddannelser i allergologi; etablering af allergicentre; og fuld implementering af overenskomst for praktiserende speciallæger.
Den del af det, som regionerne står for, er det, som den taskforce kigger på.
Liselott Blixt (DF), 2020-04-29:
Som lægerne siger, er det jo i sidste ende dyrt for samfundet, at man mange steder endnu ikke har det tætte samarbejde, for det handler om rigtig mange børn og unge, men også voksne, som ikke modtager den bedste behandling, der er til rådighed.
Jeg håber da så, at taskforcen og den høring, man vil gennemføre, vil have fokus på, hvordan man formaliserer udveksling af viden, så man sikrer, at dermatologerne har et fokus på lungerne, og at lungemedicinerne har opmærksomhed på det dermatologiske, altså hvilken eksem der er tale om, fordi de to ting ofte hænger sammen.
Er det med i den her taskforce?
Magnus Heunicke (S), 2020-04-29:
Ja, og der er taget fat i det over for vores regioner.
Og i forhold til status har jeg fået oplyst følgende fra Danske Regioner, og jeg citerer: Danske Regioner har nedsat en taskforce på allergiområdet, som arbejder med anbefalinger for allergiområdet, herunder en styrkelse af kompetencerne inden for allergiområdet.
Der er så et forbehold her: Grundet regionernes arbejde med covid-19 er arbejdet blevet forsinket, citat slut.
Liselott Blixt (DF), 2020-04-29:
Det er netop derfor, jeg spørger, for der er læger, der har været ude og sige, at man i nogle regioner arbejder rigtig tæt med pædiatere, dermatologer og lungelæger, men det gør man ikke i alle regioner, for der er nogle sygehuse, hvor ikke alle specialer er tilknyttet.
Det gør, at der bliver lange ventetider, og at man ikke opdager den sammenhæng, der er i sygdommen.
Og det er jo derfor, at mange af de her læger, speciallæger, går ud og siger, at vi bliver nødt til at gøre noget.
Så det er det, mit spørgsmål handler om.
Det, vi har gjort, er fint, og vi har også i Dansk Folkeparti haft fokus på det rigtig mange gange og har fået sat penge af til både forskning i børneastma og til mange andre ting.
Men nu råber man op og siger: Hvis vi skal gøre det her bedre, skal der et samarbejde til, og det er det formaliserede samarbejde, som jeg vil høre om ministeren ligesom kan skubbe på i forhold til over for regionerne.
Magnus Heunicke (S), 2020-04-29:
At bekæmpe ulighed i sundhed er en topprioritet for mange i Folketinget og også for mig som sundheds- og ældreminister.
Det gælder naturligvis også, når det kommer til børn og unge med astma og eksem.
Astma er jo den hyppigst forekommende kroniske sygdom hos børn og unge.
Det er den, der er årsag til flest indlæggelser på sygehusenes børneafdelinger.
Kroniske sygdomme som astma og eksem kan jo være begrænsende i hverdagen for børnene og for deres familier, men med den rette behandling kan de her begrænsninger i den grad mindskes.
Og derfor er det centralt, at alle børn og unge har mulighed for at få behandling af høj kvalitet, uanset hvor i landet man bor.
For at understøtte en målrettet opsporing, udredning og opfølgning hos børn og unge med astma blev der af Sundhedsstyrelsen for nogle år siden i 2016 udviklet et undersøgelsesprogram for astma hos børn og unge.
Det indebærer bl.a. anbefalinger for et styrket samarbejde mellem almen praksis, kommuner og sygehuse for at sikre, at det enkelte barn får et sammenhængende behandlingsforløb.
Derudover skal undersøgelsesprogrammet sikre, at kompetencerne hos de involverede sundhedsprofessionelle udnyttes og understøtter hinanden bedre.
Og med den seneste overenskomstaftale mellem de alment praktiserende læger blev der afsat midler til implementering og anvendelse af undersøgelsesprogrammet i almen praksis.
En status på allergiområdet fra 2017 kom med klare anbefalinger til især regionerne i forhold til at styrke behandlingen af allergi på tværs af landet.
Ministeriet har ydet støtte til de organisationer, der arbejder med forebyggelse og behandling af astma og allergi.
Der ydes bl.a. årlig støtte på 6 mio. kr. til Dansk BørneAstma Center, der arbejder forebyggende med behandling af børn med astma og allergi.
Men nationale anbefalinger og bevillinger kan selvfølgelig ikke gøre det alene.
Astma og allergi hænger tit sammen, og den specialiserede behandling kræver derfor et tæt samarbejde på tværs af sygehusafdelinger og lægelige specialer.
Liselott Blixt (DF), 2020-04-29:
Hvordan vil ministeren sikre mere lighed i behandling af børn og unge med astma og eksem?
Magnus Heunicke (S), 2020-04-29:
Der bliver jeg nødt til at vende tilbage til mit første svar, nemlig at vi er nødt til at se mere på, hvordan epidemien udvikler sig.
Lige nu er smittetallet under kontrol, og indlæggelserne er under kontrol, men der gives ikke nogen garantier i den her tid, så vi må gøre alt, hvad vi kan, for at holde det, og det er vores hovedprioritet.
I første omgang skal vi have fokus på psykiatrien nu og her under epidemien, dernæst og faktisk også nu og her skal vi have udmøntet de penge, der er på finansloven, og så tage hul på 10-årsplanen.
Det glæder jeg mig meget, meget til, men jeg kan ikke sige lige nu og her, hvornår det kan lade sig gøre.
Liselott Blixt (DF), 2020-04-29:
Jeg er rigtig glad for nogle af de telefonrådgivninger, der er, men vi må også se i øjnene, at vi står over for et kæmpestort arbejde, når vi kan begynde at arbejde på normal vis.
Så den optimisme, der er, omkring de penge, der er sat af, vil jeg nok tage lidt fra, for jeg tror, meget af det bliver brugt til den pukkel, vi har oparbejdet.
Og så skal der jo nye initiativer til og en ny plan som den 10-årsplan, man har lovet, og det er til den, jeg spørger: Er det den, vi kan komme i gang med i år?
Magnus Heunicke (S), 2020-04-29:
Men der er desværre nogle ting, jeg er nødt til at rette hos ordføreren.
Der er ikke blevet oversolgt noget som helst.
Det er til gengæld rigtigt, at de hvide testtelte på nuværende tidspunkt slet ikke er oppe i det gear, som det er planen de skal være, fordi man har valgt at starte med pilotprojekter, hvilket også har været fuldt offentligt.
Og det har jeg ingen som helst problemer med.
Jeg synes kun, det er klogt, at man starter med at få infrastrukturen til at virke, først i 5 telte og dernæst i 11 ekstra telte – at få det bygget op, i takt med at vi er sikre på, at kvaliteten er i orden.
Martin Geertsen (V), 2020-04-29:
Jo, men nu nævner ministeren i sine indledende betragtninger, at nu er det 10.000, man går efter, og for en uge siden var det 20.000, man gik efter skulle testes ude i de her telte.
Altså, hvornår er det, der kommer til at ske hvad?
Så siger ministeren, at vi allesammen var fuldt orienteret.
Lad mig citere den radikale sundhedsordfører, hr. Stinus Lindgreen, som siger omkring etablering af de her testtelte: Jeg blev ringet op af en journalist, der spurgte, hvad de telte var til, og jeg var bare ét stort spørgsmålstegn.
Hvad er ministerens kommentar til det?
Gitte Willumsen (V), 2020-04-29:
Tusind tak for det.
Vil ministeren garantere, at ingen efterskoler risikerer at lukke som følge af coronakrisen?
Magnus Heunicke (S), 2020-04-29:
Jeg vil bestræbe mig meget, og vi vil gå så langt, som det overhovedet er muligt, men vi er nødt til at komme med det forbehold, at det er nogle af de mest svækkede borgere, vi har, og derfor skal vi gøre hvad der skal til rent sundhedsfagligt, for at beskytte imod at få smittekæder ind – og det ved jeg at alle ordførerne også deler.
Vi kan se, at de steder, hvor der har været smittekæder i vores ældrepleje, har det katastrofale konsekvenser, og det går meget, meget hurtigt.
Så derfor er det jo den præmis, vi arbejder under, desværre, i den her tid, og det er så det, vi har af udfordringer, og de rammer må vi så udfylde maksimalt, og det kræver både noget økonomi og nogle gode ideer.