runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-05-18:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte beslutningsforslaget, og det kommer nok heller ikke som en overraskelse for ordføreren for forslagsstillerne.
Begrundelsen er egentlig ganske enkel: I sin tid hjalp Dansk Folkeparti Efterskoleforeningen med at få indvandrerelever med varig opholdstilladelse i Danmark til at komme på en efterskole.
Det støtter vi.
Det synes vi er glimrende, for efterskolerne er jo dygtige til at integrere, og et ophold på en efterskole vil altid være en glimrende mulighed for en elev.
Men her handler det om flygtningebørn med midlertidig opholdstilladelse, og flygtninge skal ikke blive indvandrere i Danmark.
De skal ikke være her varigt.
Flygtninge skal hjem igen.
Derfor giver det ikke mening, at man behandler dem som indvandrere; det vil sige som folk, der skal blive her hele tiden.
Derudover tager vi jo også midler fra danskere og deres børn.
Man ville jo kunne afsætte nogle midler, så børn af lavindkomstfamilier havde bedre mulighed for at komme på en efterskole.
Vi ved jo fra undersøgelser, at det ofte er børn af forældre med gode indkomster, der sender deres børn på et efterskoleophold, for det koster en del penge.
I de senere år er der blevet gjort meget for, at børn fra lavindkomstfamilier får en bedre mulighed for at komme på en efterskole, og det støtter vi jo.
For at man kan graduere de her takster mere, kræver det dog en lovændring, og det må vi jo så se på senere hen.
Men selve beslutningsforslaget handler om, at man faktisk opfatter flygtninge som indvandrere, som skal være her varigt.
Det skal de jo ikke.
De skal hjem igen.
Det er den ganske simple årsag til, at Dansk Folkeparti ikke kan sige ja til beslutningsforslaget.
Jacob Mark (SF), 2017-05-18:
Tak for det.
Nu lader det jo til, at det er den ordfører, der nu står på talerstolen, der forårsager, at det her forslag ikke kommer igennem.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, for jeg tror, at det kunne være med til at fremme integrationen.
Det er jo det, debatten er om, altså: Skal man fremme integrationen, eller skal man ikke, når det gælder unge mennesker med en midlertidig opholdstilladelse?
Jeg ved godt, at Dansk Folkeparti mener, at man ikke skal fremme integrationen, når det er folk på midlertidigt ophold.
Jeg vil bare alligevel lige høre: Anerkender ordføreren, at nogle af de her unge mennesker, der f.eks. kommer som uledsagede flygtningebørn, meget ofte ender med at blive i Danmark?
Mange af dem bliver her jo, indtil de efter 8 år – efter den gamle lovgivning – kan få permanent ophold.
Mange af dem har ikke mulighed for at vende hjem.
Hvad forestiller ordføreren sig egentlig at de skal lave i Danmark, imens de venter på at kunne vende hjem, eller imens de venter på at få permanent ophold?
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-05-18:
Nu går de jo i skole, og de får mulighed for at tage sig en uddannelse, men der er ingen grund til at give dem nogle særbevillinger, når vi har så mange danske familier, som ikke har råd til at sende deres børn på en efterskole.
Jacob Mark (SF), 2017-05-18:
Jeg vil bruge anledningen til at spørge om noget lidt andet, men som hænger sammen med det med børn fra lavindkomstgrupper.
Mener ordføreren så, at der skulle laves om på tilskudssystemet, sådan at dem, der er fra lavindkomstgrupper, har bedre mulighed for at komme på efterskole, mens de, der har lidt mere velstillede forældre, får lidt mindre i tilskud?
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-05-18:
Nu er loven jo sådan, at der er to takster.
Den lov kunne vi jo ændre, så det var en gradueret takst: Jo mere man tjener, jo mere betaler man.
Det tror jeg sagtens at vi kan kigge på sammen med ministeren.
Jeg har for nylig holdt møde med Efterskoleforeningen om det.
Det er jeg villig til at kigge på.
Det tror jeg faktisk ville være en god idé, for så ville man også få flere børn fra lavindkomstfamilier på efterskole, hvilket er til gavn for mange.
Et efterskoleophold har jo gode følger for mange elever, bl.a. uddannelsesmæssigt.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-05-18:
Altså, hvis man har en husstandsindkomst på under 170.000 kr., har man ingen fornøjelse af det, for så har man fuld friplads, men så er man altså også i en økonomisk situation, hvor der mildest talt ikke er meget at gøre godt med.
Så er fripladsgrænseforløbet fra 170.000 kr. op til 522.000 kr., gradueret efter, hvor meget man tjener.
Og hvis man ligger med en indtjening på over 528.200 kr. om året i husstandsindkomst, vil man få den fulde fornøjelse og økonomiske udbytte af forslaget her.
Så det er sådan, det er skruet sammen.
Anni Matthiesen (V), 2017-05-18:
Det var egentlig det, jeg gerne ville høre Enhedslistens ordfører sige, for hvis jeg skal drille lidt her, ser jeg det egentlig sådan, at Enhedslisten med det her forslag faktisk vil hjælpe de familier, som tjener mest.
Og efter hvad jeg i hvert fald ved – også fordi jeg har arbejde med det her område i mange år – hjælper man netop allerede de familier, som har en lav indkomst, rigtig, rigtig fint via de økonomiske fripladser.
Vil Enhedslistens ordfører ikke bekræfte, at med det her forslag vil man hjælpe de familier, som tjener mest?
Carl Holst (V), 2017-05-18:
Tak for det.
Det, der fik mig til at bede om ordet, var bemærkningen om, at lovgivningen jo er sådan i dag, at har man ved det konstituerende byrådsmøde fået valgt en borgmester, er vedkommende det ifølge lovgivningen i hele perioden.
Det bruger ordføreren for Enhedslisten som argument for at sige, at vi dér ligesom ved folkeafstemninger har muligheden for at ændre på dette.
Er det et helt fair eksempel at komme med, set i lyset af at forslaget jo netop går på, at folkeafstemningerne skal være inden for rammerne af den nugældende lovgivning?
Finn Sørensen (EL), 2017-05-18:
Okay, så tror jeg, at jeg fik formuleret mig uklart, for jeg mener ikke, at det med en bindende folkeafstemning ligger i forslaget, og det er klart beskrevet.
Det kan jo ikke lave om på det forhold, at kommunalbestyrelsen er sammensat for 4 år ad gangen; det var altså ikke det, jeg mente.
Jeg mente muligheden for i en konkret politisk sag at påvirke kommunalbestyrelsens afgørelser i form af at benytte det redskab, der er beskrevet her.
Carl Holst (V), 2017-05-18:
Jeg er glad for, at vi fik det på plads, men det, du så mente, var, at man nu har muligheden for at gøre opmærksom og påvirke.
Men anerkender ordføreren ikke – nu skal vi heller ikke gøre de muligheder helt fjerne – at man kan komme med indsigelse, at der er borgerhøringer, og at der er masser af muligheder i det demokratiske kommunale landskab i dag for at gøre opmærksom på ens synspunkter?
Og alle, der har oplevet debatter om sygehuslukninger, skolelukninger eller vindmøller, har jo netop kunnet iagttage, hvad det er for nogle demokratiske muligheder, man i dag har for at gøre opmærksom på sit synspunkt.
Jeg siger det lidt i forlængelse af udsagnet om, at det her nu giver muligheder for at fortælle en kommunalbestyrelse, hvad man mener.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-18:
Det, jeg mente, var, at det giver mulighed for at lave om på beslutningerne.
Den mulighed har man ikke i dag.
Det er simpelt hen det, der er forskellen.
Jeg er da fuldstændig enig i – det sagde jeg faktisk selv – at vi som borgere har en masse redskaber til at påvirke politikerne.
Heldigvis lever vi da i et samfund, hvor borgerne i stor udstrækning benytter sig af det, men de oplever altså også mange gange, at det bare ikke ændrer noget som helst, fordi – nu tager jeg det generelle billede siden den strukturreform, som ordførerens parti var initiativtager til – skolerne, sygehusene, købmændene osv. jo bare er blevet lukket alligevel.
Medmindre det er, fordi man ikke vil forstyrres i det arbejde med at lukke og centralisere, så kan jeg ikke se andet, end at det må være helt fair at give borgerne en, jeg vil sige slags nødbremse i forhold til sådan nogle situationer.
Susanne Eilersen (DF), 2017-05-18:
Eilersen, men ellers er det okay.
Puha, det var godt nok mange ting, man troede at borgerne kunne finde på at gøre ude i kommunerne både af økonomisk art og småtting og sådan noget.
Jeg tror også på, at man gerne vil det bedste for sin kommune, og jeg deler simpelt hen ikke ordførerens skepsis om, at man vil sløse med økonomien, eller hvad det nu sådan næsten lød som om, for borgerne er udmærket klar over, at hvis der bliver brugt penge ét sted, skal de tages et andet sted.
Villum Christensen (LA), 2017-05-18:
Jeg må nok sige, at jeg godt kan finde på eksempler på, hvor visse borgergrupper måske ikke altid fuldstændig entydigt har et skarpt fokus på kommunens samlede økonomi – lad mig sige det sådan, så tror jeg, at jeg har været meget venlig.
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-18:
Tak for det, formand.
Jeg skal lige oplyse, at jeg er body double for hr. Torsten Gejl.
B 102, forslag til folketingsbeslutning om bindende kommunale afstemninger.
Lad mig som udgangspunkt sige, at det er et rigtig godt forslag, synes vi, fra DF, som der indstilles til.
I Alternativet ønsker vi at revitalisere demokratiet og fremme borgernes lokale engagement – det ser ud, som om jeg ikke kan blive hørt deroppe, jeg skruer lidt op; det kan jeg ikke, så må jeg tale lidt højere.
Altså, vi vil gerne fremme borgernes lokale engagement, ligesom der også er flere elementer i det her beslutningsforslag, som minder om det samme, som vi fremsatte i forhold til nationale folkeafstemninger, B 169, i sidste samling. Vi vil gerne drøfte elementerne i det nærmere.
Helt konkret betyder forslaget jo, at borgernes muligheder for at ytre sig, for at blive hørt, for at fremsætte en dagsorden og for at udvide en debat bliver styrket, og det synes vi er nødvendige redskaber i forhold til demokrati 2.0, altså hvordan vi kan få det til at se ud i vores gode samfund.
Vi har ikke lagt skjul på, at vi ønsker en langt mere involverende politisk kultur i Alternativet, og det fordrer også, at vi har endnu mere borgerinddragelse, endnu mere dialog, endnu mere demokrati, om man vil, og at vi får brudt murene ned her på Christiansborg, og vi gør det også ude kommunalt i forhold til den centralisering, der har været efter kommunalreformen.
Det her er et forslag, som er inspireret fra schweiziske konstruktioner, hvor vi var inspireret af finske konstruktioner i forhold til det nationale forslag, og jeg synes, at det er rigtig fint, at vi går ud og søger inspiration ude i Europa til vores beslutningsforslag og lovgivning.
Så som sagt synes vi, at det er godt, og at det er gennemarbejdet.
Der er flere gode ting i bemærkningerne til beslutningsforslaget, dog har jeg et par ting, som jeg gerne vil have Torsten til at tage op i den videre behandling, og som jeg vil stille nogle spørgsmål til ordføreren om.
Spørgsmålet, der er blevet stillet fra især det liberale partier, er, om det her vil give en åbning for enkeltsager, at vi løber efter noget populisme og folkestemninger.
Hvordan vil I forholde jer til det?
For vi er jo meget positive over for forslaget, men vi synes også, at det er relevante anker og spørgsmål at stille.
De her afstemningskomiteer må ikke være en politisk lokalforening.
Man skal operere uafhængigt af partierne, men man er som politiker dog ikke forhindret i at bidrage til eller være med i komiteen og hjælpe med indsamling af underskrifter.
Og der kan man måske også have en bekymring for, at det så bare bliver et forlænget og et nyt redskab fra en politikers side til at køre sit partiprogram eller andre sager igennem.
Vi vil egentlig også godt tale lidt om, hvordan vi sikrer det i forhold til det.
Men ud over det synes vi, at det er godt, at det er gennemarbejdet, og at det er med til at revitalisere vores demokratiske debat, og vi er positivt indstillet over for beslutningsforslaget.
Villum Christensen (LA), 2017-05-18:
Tak for det, hr. formand.
Tak for forslaget, som ser spændende ud.
Jeg tror jo ikke, jeg skal belære forsamlingen om, hvad det repræsentative demokrati går ud på.
Men det er klart, at denne form for demokrati både har fordele og ulemper.
Det har vi jo allerede hørt her i debatten.
Selvfølgelig kan man diskutere, om det er mere demokratisk at overlade beslutningerne direkte til borgerne.
Det er jo det, forslagsstillerne her foreslår, altså at lade kommunalbestyrelsen udskrive bindende lokale folkeafstemninger og give borgerne mulighed for gennem underskriftindsamlinger at forlange en konkret folkeafstemning.
Her synes jeg vi er inde ved kernen, når vi – og jeg synes også, jeg hørte DF selv nævne det – er i en situation, hvor man ikke vil købe hele pakken.
Det var sådan, det blev udtrykt.
Så risikerer vi jo netop, at man selektivt går ind og siger: Nu er det det her, der er vigtigere end alt andet.
Så er vi jo inde i den situation, at man så har vanskeligere ved at varetage interessen for helheden, som jo meget let kan være af noget så kedeligt som økonomisk art – at der er nogle penge, der ikke rækker, fordi nogle af selektive grunde går ind i enkeltsager.
Der synes jeg faktisk at vi får en modstrid, selv om jeg godt kan forstå engagementet.
Når vi så er ved det med engagementet, som jo er drønvigtigt i et demokrati, synes jeg også, vi skal være opmærksomme på, at Danmark nok er det land, der har allerflest brugerbestyrelser, lokalråd, hvad ved jeg, altså steder, man kan gå ind og få en indflydelse, som man ellers ikke ville kunne få.
Det er også blevet nævnt nu med de virale medier i forhold til facebookgrupper, hvor man jo lynhurtigt kan etablere en interesseorganisation, uden at der er rigtige vedtægter, men som kan give et politisk tryk.
Så vi har rigtig mange muligheder i forvejen for at sikre et levende demokrati.
Der tror jeg vi skal være opmærksomme på, at det jo altid er meget sådan principielle ting, når vi lægger noget ud her i Folketinget.
Vi ved jo også godt, at er der et enkelt tema, der ryger op, kan det godt være, at der også – i en tid, hvor vi sådan bliver ramt af fake news – lynhurtigt kan opstå en folkestemning omkring en sag, som måske ikke fortjener den styrke, den har, for måske har den ikke den substans, der skal til, men man kommer måske til at løbe rigtig stærkt ud ad en tangent.
Det er også sådan noget, jeg ser som et faremoment, hvis man lægger alt ud og også lader borgere selv vælge temaet.
Jeg kan også se et stort problem i, hvordan man lige får defineret, hvilke temaer, det er, man skal lægge ud til folkeafstemning.
Så det er altså ikke problemfrit, selv om der er rigtig mange spændende tanker i forslaget.
Og som ministeren også har været inde på, kigger vi jo meget gerne på muligheder for mere bindende kommunale folkeafstemninger.
Så den del af forslaget vil vi gerne arbejde videre med.
Det er kommentarerne fra vores side.
Carl Holst (V), 2017-05-18:
Jeg er villig til at se på det.
Jeg tror bare aldrig, vi har været i en situation, hvor borgerne har haft så nemt ved at gøre opmærksom på, hvad de mener, som vi er i nu.
Der er grupper på Facebook, hvor man er imod det ene og det andet, bare for at tage et eksempel.
Men alt, hvad der kan forædle borgerengagementet uden at gå på kompromis med evnen til at se helheder frem for enkeltsager, i forhold til hvad det er, der skal besluttes, er en god ting.
Susanne Eilersen (DF), 2017-05-18:
Jeg kan jo starte med at sige, at tilliden til borgerne kunne jeg godt have tænkt mig var lidt større.
Vi forlanger mere og mere af lokalsamfundene, også ude i kommunerne – frivillige foreninger, alt muligt foreningsliv osv., hvor vi gerne vil have at borgerne støtter op.
Men foreningsdeltagelsen i de etablerede politiske partier er jo altså dalende, og jeg tror ikke, det er, fordi folk derude ikke er politiske.
Tværtimod, de er rigtig meget politiske og vil rigtig gerne engagere sig.
De vil bare ikke have hele pakken, som et parti indeholder, men gerne deltage aktivt i demokratiet i forhold til nogle enkeltsager, som de brænder for.
Tror ordføreren ikke, at vi kunne få engageret endnu flere borgere, også over til det frivillige, hvis vi turde at give dem en lille smule ansvar?
Magnus Heunicke (S), 2017-05-18:
Men det er jo lige præcis der, vi har det.
Men så kan man risikere, at helhedssynet lider skibbrud, for så er det en enkeltsag – det kan være et enkelt sted i kommunen, en enkelt skole, en enkelt social indsats – der skal nyde fremme.
Men hvad så med alt det andet, som måske ikke er lige så populært i enkeltsagshierarkiet?
Skal det så ryge bagest i køen?
For nu er pengene jo brugt på det andet, som folk har stemt om.
Det er det, jeg kan frygte – altså at enkeltsagerne tager for meget i forhold til den helhed, som vi også skal tænke på.
Susanne Eilersen (DF), 2017-05-18:
Det tror jeg faktisk ikke ordføreren skal være så bekymret for.
Man kan jo både være engageret for og imod.
Og så skal vi jo også hele tiden holde os for øje, at de her forslag selvfølgelig skal følge grundlovens vedtægter og ikke må gå ud over almindelige serviceniveauer i forhold til de store ting.
Men jeg kunne godt tænke mig, at vi turde åbne lidt mere op.
Vi forlanger så meget af de frivillige, men vi tør ikke give dem lige det sidste nøk, der skal til.
Magnus Heunicke (S), 2017-05-18:
Jeg kan se, at man fra forslagsstillernes side har været meget, meget inspireret af Schweiz.
Nu skal man jo tale dansk på talerstolen, er vi blevet belært om, så det skal jeg nok gøre, men der er flere tyske referencer på tysk fra Schweiz i selve begrundelsen og bemærkningerne til forslaget.
Og det er jo glimrende, at man er meget optaget af den schweiziske demokratimodel.
Jeg er mere tilhænger af den danske demokratimodel.
Jeg vil hellere have det danske.
Jeg synes, det danske demokrati er det bedste, vi har.
Carl Holst (V), 2017-05-18:
Forslaget bygger på to elementer med gode intentioner, nemlig intentionen om, at man skal fremme det demokratiske engagement.
Det vil man gøre
Til det første – kommunalbestyrelsernes mulighed for inden for eksisterende rammer at lave vejledende folkeafstemninger – har Venstre umiddelbart den tilgang, at rammerne jo er til stede i dag.
Det kan være et argument for ikke at arbejde videre med det.
Jeg anerkender også, at det kan være et argument for at arbejde videre med det og få forædlet de rammer, der er.
Derfor går Venstre gerne ind i et videre forløb omkring første del af forslaget, men har umiddelbart den holdning, at rammerne er der i dag.
I forhold til anden del – at befolkningen kan forlange at få et emne til folkeafstemning: Dette kan Venstre ikke støtte.
Demokrati hviler på folkeligt engagement.
Men demokrati hviler altså også på politisk beslutningskraft, hvor nogle har et folkevalgt embede, og det folkevalgte embede skal tage helheder og ikke enkeltsager.
Demokrati hviler på engagement, som man jo godt kan have, uden at man mener, at enkeltsagerne skal være styrende i form af borgerhøringer, borgermøder og alt muligt andet.
Det med det demokratiske engagement skal ud fra et Venstresynspunkt måles i forhold til demokratisk beslutningskraft.
For man kan med en erfaring i et regionsråd, en kommunalbestyrelse, ja, såmænd også i et Folketing have været i en situation, hvor der måske ikke var mange, der var for det, man besluttede.
Til gengæld var der heller ikke nogen, der var for et alternativ.
Man kan sagtens forestille sig, at et flertal af befolkningen var for placeringen af en politiskole i Vestdanmark, men ikke var for, at den skulle placeres i den ene kommune, fordi man ønskede den i en anden kommune.
Derfor er demokratiet en beslutningskraftreduktion, hvis det kommer til at hvile på, at et flertal, der ikke er enige om et alternativ, men er enige om, hvad de er imod, kan være styrende for det.
Kan der ske beslutninger i en kommunalbestyrelse, som borgerne er imod?
Kan de gøre noget ved det?
Ja, hvert fjerde år, når der er valg.
På den baggrund er Venstre villige til at gå ind i det af ministeren på vegne af regeringen foreslåede videre forløb omkring første del og kan ikke støtte anden del.
Tak for ordet.
Susanne Eilersen (DF), 2017-05-18:
Tak for det.
Jeg hørte ordføreren snakke lidt om, at man godt kunne lave afstemninger i kommunerne, og det kan vi jo også.
Man kan godt i dag lave afstemninger i kommunerne, som ikke er bindende.
De bliver stort set ikke rigtig brugt.
Det syntes jeg også jeg hørte ministeren tale lidt om.
Der tænker jeg jo, at jeg så vil opfordre både Venstre, som er i regering, og ministeren til, når vi nu skal have den her drøftelse af, hvad der så skal ske i forhold til den første del af det, at man måske også kiggede på, at kommunerne forpligtede sig, eller at det blev nemmere at lave ikkebindende afstemninger i kommunerne, eller at man fik en analyse af, hvorfor de ikke bliver brugt, eller muligheden for at bruge dem.
Ville ordføreren synes, at det kunne være en debat, vi kunne have?
Carl Holst (V), 2017-05-18:
Det synes jeg bestemt.
Men medmindre det var en lapsus, brugte ordføreren udtrykket ikkebindende.
Men sagens kerne er jo, at det nye her er, at det skal være bindende.
Men man kan jo i dag beslutte som kommunalbestyrelse, at en vejledende afstemning skal være bindende, lige så vel som folkeafstemningerne i 1980'erne om EU havde det samme element i sig.
Jeg vil sige, at når jeg gør opmærksom på, at den første del af lovforslaget er meget tæt på de rammer, der er i dag, så er det, fordi jeg anerkender, at det er en ramme, man ikke har gjort brug af.
Og hvad er det så for nogle ting, der ligger til grund for det?
Det er jeg bestemt villig til at se på sammen med alle andre gode parter.
Susanne Eilersen (DF), 2017-05-18:
Det, jeg faktisk mente med mit spørgsmål, var, om man kunne lave en bindende del på, at borgerne kan få ret til en afstemning.
Altså at kommunalbestyrelsen kan holdes op på, at man kan få den her afstemning, men at den i sidste ende ikke er bindende for, hvad kommunalbestyrelsen så skal vedtage, og at borgerne så kan signalere, hvad det er, borgerne i den pågældende kommune mener.
Magnus Heunicke (S), 2017-05-18:
Tak for det, formand.
Tak til forslagsstillerne, og jeg vil også sige tak til ministeren for en, synes jeg, meget grundig og dybest set meget, meget fornuftig fremstilling af sagen.
Og jeg må sige, at jeg sådan set synes, at ministerens pointer var fornuftige, men først og fremmest vil jeg sige, at intentionerne i beslutningsforslaget, altså at vitalisere – eller måske revitalisere – det lokale demokrati, deler jeg og vi i Socialdemokratiet, altså at revitalisere det og få flere til at deltage.
Så jeg har virkelig fulgt det nøje.
Der har jo været afholdt forskellige folkeafstemninger i vores kommuner, primært om kommunalreformen, og mig bekendt har man altid fulgt den afgørelse, som befolkningen ville have, altså resultatet af afstemningen.
Og det har jo så været vejledende.
Men hvis det bliver bindende, som er et element i forslaget, så skal man jo – ikke kun kan, men skal – følge resultatet.
Jeg hører ministerens tale sådan, at det vil man godt se på.
Og det vil vi også gerne se på fra socialdemokratisk side, men det kræver selvfølgelig, at der er et problem, før man kan løse det, og jeg er faktisk ikke klar over, om der er et problem her.
Hvad den anden del angår, må jeg også erklære mig enig i ministerens lidt mere skeptiske tone, for vi har et repræsentativt demokrati i Danmark, og det er jeg en stor tilhænger af.
Det kan sagtens blive bedre, vi kan få flere til at stille op, og det kan man jo gøre nu, for der er faktisk valg til vores kommuner og regioner om kort tid.
Så det er alle tiders, at man kan gøre det.
Det er jeg en stor tilhænger af.
Ikke mindst efter kommunalreformen har vi fået meget store kommuner.
Det vil sige, at der må man altså have det krav til vores byråd, at de skal tænke på hele kommunen.
Og man kunne frygte, at med sådan et forslag her ville det være enkeltsager, måske enkelte geografiske sager, institutioner og andet, som ville blive stemt hjem i modstrid med et helhedssyn.
Så derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Vi siger tak for, at man har startet den her debat, og det element, der handler om, om det skal være vejledende eller bindende folkeafstemninger, vil vi meget gerne arbejde videre med.
Susanne Eilersen (DF), 2017-05-18:
Man kan risikere, at 51 pct. stemmer ja i en afstemning, og det er så et problem, synes ordføreren.
Vi ser byråd i dag, der er repræsentativt sammensat af under 51 pct. af dem, der har stemt på dem, på grund af de metoder, vi har, nemlig den d'Honske metode.
Ser ordføreren også det som et problem?