runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2023-10-10:
Tak for det.
Jeg er blevet helt konfus over hele måden at se på lov og orden på og over, at man sådan nærmest skulle være et uordentligt menneske, hvis ikke man går ind for, at vi skal beskatte højere eller undlade at have konkurrence på det her område.
Det må jeg indrømme er så langt fra min virkelighed, som det overhovedet kan være.
Jeg kan godt forstå, at man som konservativ siger, at nu kommer der et EU-direktiv, og at man derfor normalt bakker op om lovgivningen, men at der er nogle ting i det her, som gør, at det må vi have ordnet.
Men kan man ikke også som konservativ sige: Som udgangspunkt var vi imod det her; vi accepterer, at nu kommer der et EU-direktiv, men lige præcis den her måde at implementere loven på er vi så meget imod, at vi står over en omgang, og hvis vi så selv får regeringsmagten, er vi faktisk klar til at lave lovgivning på området eller lave loven om?
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-10:
Det, der er den generelle udfordring for vores velfærdssamfund, er jo, at på længere sigt er de penge, vi bruger på den offentlige velfærd, afkoblet fra, at vi bliver rigere herhjemme hver især.
Det er det, man kalder velstandstrækket.
Altså, udover det demografiske træk er man også nødt til at dække velstandstrækket, for ellers bliver den offentlige service forholdsvis dårligere, end hvad vi har råd til hver især.
Det betyder også, at der ikke er råd til store skattelettelser, hvis man skal holde det velstandstræk, og det er vores sigtelinje.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-10-10:
Vi modarbejder gerne SF's vision om, at der skal være meget høje selskabsskatter.
Kim Valentin (V), 2023-10-10:
Altså, selve lovforslaget her handler om spor to.
Spor et vil næsten give den modsatte bevægelse i provenu, så derfor bliver det provenuneutralt, og det sagde jeg også i min tale.
Det kender vi jo ikke fuldstændig konsekvensen af endnu, og der er også en tidsforskydning i det, og det, jeg vil gøre, er, at jeg vil stille spørgsmål til det her under lovbehandlingen.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-10:
Ja, præcis.
Jeg står her med tabellen, hvor der står, at provenuvirkningen, altså virkningen efter adfærd, i 2024 vil være 625 mio. kr., men at den varige virkning vil være 1.880 mio. kr., hvilket er meget tæt på de 1,9 mia. kr. Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren kunne sige lidt om, om det ville være et krav for Venstre, at de her administrative omkostninger bliver væsentlig lavere, for det er en ret høj procentuel andel af det provenu, der kommer ind, hvis man kigger på, hvor meget der så er af administrative omkostninger for erhvervslivet.
Kim Valentin (V), 2023-10-10:
Jeg bliver nødt til lige at komme med en rettelse.
De 1,9 mia. kr. er jo provenukonsekvensen, det er ikke provenuet, så derfor kan man ikke sammenligne de to ting.
Men det er rigtigt – og det vil jeg gerne anerkende – at 500 mio. kr. er mange penge, så derfor er det selvfølgelig også en af de væsentligste områder, vi skal arbejde med.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-10:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til det, ordføreren selv nævnede, om de 451 mio. kr. i administrative omkostninger for erhvervslivet.
Det er jo vanvittig høje beløb at pålægge dansk erhvervsliv i administrative byrder, og så til noget, som på sigt giver omkring 1,8 mia. kr. Men det kommer jo an på, hvorledes de her overflytninger kommer til at ske, og det er jo en indfasning.
Hvornår bliver de her administrative byrder efter ordførerens opfattelse pålagt, kontra hvornår vi får effekterne af overflytningen?
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-10:
Tak for det.
Jeg er jo enig i mange af de overvejelser, ordføreren kommer med, om, at en minimumsbeskatning også sikrer et mere velfungerende marked, fordi man dermed har fair konkurrence i forhold til beskatningen.
Det, jeg vil spørge til, er bare en lille ting, ordføreren nævnte til sidst.
Der sagde han, at man ville kigge på nogle kompensationsmuligheder for erhvervslivet ad anden vej.
Hvad er det for nogle kompensationsmuligheder, ordføreren forestiller sig?
Bjørn Brandenborg (S), 2023-10-10:
Tak for det, formand.
Det forslag, vi nu skal behandle, indeholder enkelte ændringer af udleveringsreglerne.
Konkret handler det om at flytte kompetencen fra Rigsadvokaten til domstolene, når det kommer til udstedelse af anmodninger om samtykke til yderligere retsforfølgelse af personer, der er blevet udleveret til Danmark.
Det lyder måske noget teknisk, men udleveringssystemet fungerer sådan, at vi gennem det europæiske arrestordresystem kan få udleveret personer fra andre EU-lande, som vi her i Danmark mener har begået noget kriminelt, så vi kan retsforfølge dem her i landet.
Og når de danske myndigheder anmoder om at få udleveret en person, angives det, hvad det er for et konkret kriminelt forhold, man ønsker at retsforfølge den pågældende for.
Men så kan det jo hænde, at man, når man har fået udleveret den pågældende person i Danmark, opdager endnu et eller flere forhold begået før udleveringen, som man også ønsker at strafforfølge for, altså forhold, som ikke var en del af den oprindelige udleveringssag.
Det kan vi dog ikke bare gøre, altså strafforfølge for noget nyt.
Det er det, man med en god juridisk betegnelse kalder for specialitetsreglen.
Hvis de danske myndigheder ønsker at udvide retsforfølgningen, skal de derfor indhente et samtykke fra det land, som der er sket udlevering fra.
Det har hidtil været Rigsadvokaten, som havde den kompetence, men det har Justitsministeriet nu vurderet ikke stemmer overens med den rammeafgørelse om den europæiske arrestordre, som ligger til grund for reglerne.
Fremover bliver det altså domstolene, der udsteder anmodninger om samtykke til andre EU-lande.
Det gælder bortset fra ved de nordiske lande, hvor det stadig vil være anklagemyndigheden, der har kompetencen.
Og som det fremgår af lovforslaget, vil det også fortsat være Rigsadvokaten, der udsteder en anmodning om samtykke til yderligere retsforfølgelse til lande uden for Norden og EU.
Når Justitsministeriet nu har vurderet, at det er nødvendigt med denne formelle ændring af kompetencen, for at vores system kan bringes i overensstemmelse med EU-retten, kan vi selvfølgelig kun bakke op om det. Vi støtter forslaget. Tak for ordet.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-10-10:
Tak for det.
Ja, forslaget vedrører den situation, at Danmark har fået udleveret en person, der er mistænkt – eller måske ovenikøbet sigtet – for en forbrydelse.
Det kunne eksempelvis være en brandstiftelse.
Når man så har fået vedkommende til Danmark og har begyndt efterforskningen, finder man ud af, at der måske også var et mord, det kunne være relevant at tiltale den pågældende for.
Det kan man ikke sådan uden videre gøre, når vedkommende er udleveret fra udlandet til sigtelse for en bestemt ting.
Nu udvider man således sigtelserne, og derfor skal der en ny anmodning af sted.
Det nye i det her forslag er så, at det skal være en dommer, der afsender denne anmodning.
Det er ikke det mest epokegørende forslag, Folketinget har behandlet, men Venstre kommer til at støtte forslaget; det skulle i øvrigt bringe det i overensstemmelse med nogle nærmere specificerede europæiske regler, så vidt jeg har forstået.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2023-10-10:
Tak for ordet, og tak til ministeren for at fremsætte dette forslag.
I dag er det første gang, jeg står her på talerstolen, siden jeg blev valgt ind i Folketinget for Moderaterne.
Jeg har været på barsel, men jeg har glædet mig meget til at skulle stå heroppe på talerstolen og kævle løs – for at citere statsministeren.
Det er et stort privilegium.
Lovforslaget, som vi i dag skal behandle, bliver således min længe ventede debut – og sikke en debut at starte med L 10.
Forslaget har til formål, at kompetencen til at udstede en anmodning om samtykke til fravigelse af specialitetsreglen for lande i EU undtagen de nordiske lande skal overgå fra Rigsadvokaten til domstolene.
Det skyldes, at Justitsministeriet har vurderet, at den gældende § 51, stk. 1, i udleveringsloven ikke kan opretholdes, jævnfør europæisk lovgivning om arrestordre og procedurer for overgivelse mellem medlemslandene.
Det er, på grund af at Rigsadvokaten selv har rettet henvendelse til Justitsministeriet om to konkrete sager om narko, hvor retten i Amsterdam har sået tvivl om Rigsadvokatens kompetence i sagen.
Rent hypotetisk kunne man forestille sig, at kriminelle med de nuværende regler reelt kan undgå den fulde retsforfølgning, hvis anklagemyndigheden ikke kan medtage de forhold, som en fravigelse af specialitetsreglen indebærer.
Derfor er den her ændring mere af processuel karakter, end den er af materiel karakter.
For det er sådan, at tilliden til retssystemet bunder i, at vi kan strafforfølge personer, der har gjort noget kriminelt, også personer, som er udleveret til Danmark fra udlandet.
Dansk lovgivning om udlevering skal selvfølgelig være i overensstemmelse med EU-reglerne og domstolspraksis på området, så der ikke opstår nogle komplikationer, når udleverede personer skal retsforfølges.
Derfor er det selvfølgelig nødvendigt, at vi laver den her justering, således at det bliver fastsat i udlændingeloven, at det er domstolene, der har kompetencen til at udstede en anmodning om samtykke til fravigelse af specialitetsreglen til andre EU-lande.
Jeg vil spare mine ord til at kævle løs til andre fremtidige debatter.
Tak for ordet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-10-10:
Jeg skal starte med at sige, at jeg også taler på vegne af Enhedslisten, som desværre ikke kan være her til den her debat.
Det har derfor siden været Justitsministeriets vurdering, at Danmark har været ude af trit med europæisk ret.
Lovforslaget her skal så rette op på den tilstand.
Med vedtagelsen af det her lovforslag vil danske retsprocedurer så komme på linje med de rammer, som vi har accepteret gennem vores EU-medlemskab og andre retspolitiske samarbejder i Norden.
Det vil således ikke længere være Rigsadvokaten som repræsentant for den anklagende myndighed, der anmoder om samtykke til fravigelse af specialitetsreglen.
Det vil fremover være den fuldbyrdende myndighed, nemlig domstolene.
Anmodning om samtykke vil fremadrettet være en dialog mellem domstolene i Danmark og i EU-landene samt Norden.
Lovforslaget vil bare overføre kompetence fra én myndighed til en anden; det vil derfor ikke have omfattende betydning i forhold til anklagede eller retsprocessens gang.
Det er dog værd at bemærke, at Dommerforeningen har nogle bekymringer.
Den påpeger, at der til flytningen af opgaverne også hører nye opgaver og udgifter for domstolene, og at de lange sagsbehandlingstider i retssystemet jo ikke bliver afhjulpet, ved at vi flytter flere opgaver over til et i forvejen presset system.
Vi bemærker også Justitsministeriets svar til det.
Der har i perioden fra omkring vedtagelsen af udleveringsloven i 2020 og til september i år kun været 12 tilfælde, hvor man har anmodet om en fravigelse af specialitetsreglen.
Det tænker vi nok går ressourcemæssigt, men vi vil også gerne påpege, at det jo ikke skal forekomme mange gange, at vi flytter sådan nogle små opgaver over til domstolene, for så ender det med at betyde noget i et overbelastet system med lange sagsbehandlingstider.
Regelændringen er jo nødvendig, for at vi kan overholde vores europæiske forpligtelser, og derfor kan vi meddele, at vi i SF stemmer for lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-10-10:
Tak, hr. formand.
Det lovforslag, som vi her behandler, nemlig om en minimumsbeskatningslov, er jo i og for sig et ganske positivt lovforslag.
Jeg har egentlig også for en gangs skyld ret stor forståelse for det, som Venstres ordfører sagde, om, at man var positiv, men at det samtidig også var komplekst.
Det er nok der, hvor skismaet ligesom opstår, og det er også der, hvor Danmarksdemokraternes bekymring opstår.
Vi synes jo egentlig grundlæggende, at det er positivt, at det nu med den her lov bliver mindre attraktivt at flytte virksomheders overskud fra lavt beskattede lande til højt beskattede lande eller omvendt.
Der er ikke den her skattespekulation, i hvert fald ikke i forhold til de her 15 pct. af overskudsbeskatningen og det, der ligger over det såkaldte rutineafkast på koncernregnskaber.
Er det indviklet?
Ja, og derfor er det også, som flere har sagt, komplekst.
Det er også derfor, at vi i Danmarksdemokraterne ikke i dag vil kunne delagtiggøre Folketingets partier i, hvorvidt vi er for eller imod.
Det kommer simpelt hen til at betyde, at vi skal stille en række spørgsmål om den nye lov, der er foreslået her.
Forslaget om minimumsbeskatningsloven skal efter vores opfattelse undersøges, inden det skal vedtages, og det er også almindelig god politisk gænge, at man stiller de rigtige spørgsmål til de rigtige lovforslag.
Og der er faktisk mange spørgsmål og mange bekymringer, selv om vi deler initiativet omkring målsætningen med, at der skal være bedre styr på, hvordan der også bliver beskattet i de rigtige lande.
Men det ændrer ikke på, at hvis man kigger på de administrative byrder, synes vi også, at det er en kende vildt, at man kan se frem til ekstra administrative byrder på næsten 0,5 mia. kr. for de her 75 moderselskaber med dansk baggrund.
Så det skal belyses, det skal undersøges, og vi skal også høre, om ikke der findes, også lidt længere ind i regeringsflertallets kredse, lidt appetit på og lidt fornuft i forhold til at imødekomme nogle af de forslag, som bl.a. kommer fra Dansk Industri, Dansk Erhverv og andre brancheorganisationer, som jo selvfølgelig har nogle af de her virksomheder som medlemmer.
Og der er det egentlig, at vi i hvert fald i Danmarksdemokraterne gerne vil spørge ind til de her ting.
Jeg var over for Venstres ordfører lidt inde på det med dobbeltbeskatning, hvor der faktisk er nogle danske virksomheder, der alligevel ender med at være skattepligtige, fordi man har andre måder at gennemføre fradragsmodellerne på i forhold til bundfradrag osv.
Og det er også noget af det, der allerede er kommet forslag fra bl.a. Dansk Industri om.
Så vi håber på en god dialog om det her.
Vi håber også, at der kommer nogle svar på de spørgsmål, der vil blive stillet.
Og så vil vi først på et senere tidspunkt tage stilling til selve lovforslaget, altså om det bliver et ja eller et nej på vegne af Danmarksdemokraterne.
Mohammad Rona (M), 2023-10-10:
Jeg kan ikke sætte et tal på.
Jeg kan ikke sige, om det er 300 mio. kr., 400 mio. kr. eller 100 mio. kr.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-10:
Okay, så der nævnes ingen konkrete tiltag, men en hensigtserklæring om, at man gerne vil kigge på det.
I hvilken størrelsesorden er det så, man har en hensigt om, at der skal kigges på det?
Her snakker vi 451 mio. kr.
Er det halvdelen, der skal væk, er det en fjerdedel, snakker vi om 100 mio. kr., man vil fjerne omkostninger for, eller hvad er hensigten?
For jeg hører, at man har en hensigt, og hvor stor er den hensigt så procentuelt, i forhold til hvor meget man vil fjerne?
Kim Valentin (V), 2023-10-10:
Det, jeg siger, er, at der er 0,5 mia kr. i administrative byrder.
Hvis vi kan finde nogle steder, hvor vores virksomheder ikke belastes med den halve milliard, skaber vi også bedre konkurrencevilkår for dem, og det synes jeg vi har en forpligtelse til, når vi kommer med et lovforslag, hvor vi lægger 0,5 mia. kr. på.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-10:
Ordføreren siger, at det er noget, vi skal være opmærksomme på fremadrettet og bla bla bla.
Det er sådan lidt en gang politikersniksnak, lidt som at sige: Hvis vi nu lige kan få liret det her igennem og det bliver stemt igennem, så tænker vi aldrig mere på det.
Så kunne ordføreren ikke være fuldstændig konkret: Hvad er det præcis for nogle administrative byrder kontra det her lovforslag, som man nu fra regeringens side via den første og anden behandling vil kigge på og lette på, som man ikke allerede har kigget på, inden man gik i Folketingssalen med det her forslag?
For det kunne regeringen jo have gjort inden, men det har man ikke gjort.
Så jeg kunne godt tænke mig at vide helt konkret, hvad det så er, man nu i løbet af den her 30-dagesproces, vi nu skal have, specifikt vil kigge på for at lempe de administrative byrder kontra det her lovforslag.
Mohammad Rona (M), 2023-10-10:
Tak for det.
Tak for ordet.
Dette lovforslag er skabt på baggrund af en beslutning i OECD i 2021 om en global minimumsskat.
Det er en beslutning, som man støtter i EU, og derfor har man vedtaget et direktiv om, at vi nu skal implementere det.
138 lande har tilsluttet sig aftalen.
Det er også en beslutning, som vi støtter i Moderaterne, for det råder bod på noget skævvridning i konkurrencevilkår mellem nationale og multinationale virksomheder.
Dermed er det også en forbedring af vilkårene for danske virksomheder, hvilket vi er rigtig glade for.
Vi tror på, at gode og velfungerende danske virksomheder selvfølgelig er godt for Danmark.
Og ja, der er væsentlige administrative byrder forbundet med lovforslaget for bl.a. de 75 danske virksomheder, som lovforslaget primært vil berøre.
Det er også noget, vi skal være opmærksomme på.
Jeg har jo som erhvervsmand, når jeg har implementeret it-systemer eller andet, været meget obs på de omkostninger, der har været forbundet med bl.a. nogle af de ting her.
Derfor er det jo også vigtigt, at vi på den ene eller anden måde kan begrænse det mest muligt inden for det, direktivet nu tillader.
Vi vil ligeledes fremadrettet være opmærksomme på de konsekvenser, noget af det her vil få for erhvervslivet.
For som vi også har hørt før fra de andre ordførere, kan en stor administrativ byrde være ret farlig.
Men vi støtter op om lovforslaget.
Kim Valentin (V), 2023-10-10:
Jeg vil gerne anerkende, og det står der i øvrigt også i alt, hvad der er skrevet fra ministeriets side, at der er væsentlige usikkerhedsfaktorer i det her, og det er jo, fordi det er meget komplekst.
Derfor skal vi selvfølgelig også være forsigtige med bare at sige 0,5 mia. kr. Men selv om det var 250 mio. kr., er det stadig et stort beløb at lægge ned over virksomhederne.
Så derfor skal vi, synes jeg, af respekt for virksomhederne altid have den sondring med.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-10:
Tak for det.
Okay, så forstår jeg det jo sådan, at det er inden for det her lovforslag, at man vil se på, om man kan afløfte nogle af de dokumentationskrav, der er for virksomhederne.
Så mit andet spørgsmål er egentlig bare: Vil ordføreren ikke bekræfte, at de tal, vi snakker om, jo er behæftet med meget stor usikkerhed?
Vi ved det reelt ikke.
Nu siger vi 0,5 mia. kr.
Det kan være et væsentlig mindre tal, og det kan også være et højere tal.
Det samme gælder provenuvirkningerne.
Der er meget, meget stor usikkerhed; man skal passe på med at tage det alt for bogstaveligt.
Mohammad Rona (M), 2023-10-10:
Jeg kommer ikke til at stå heroppe på talerstolen og forklare, hvilke tiltag eller hvilke lempelser i den her administrative byrde vi kommer til at kigge på.
Som jeg også sagde før, er det enormt vigtigt, for at virksomhederne ikke lider overlast ved at implementere de her byrder.
For det er en stor omgang, og de skal bruge en del ressourcer på det.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-10:
Tak for det.
Jeg har først og fremmest fuld forståelse for, at med det sene tidspunkt, vi har modtaget materialet på, og det komplicerede stof, der er tale om, så har man brug for længere tid til helt at kunne svare på, hvad ens parti mener.
Det synes jeg er helt fair.
Men vil ordføreren ikke svare på, om der er tale om en generel modstand mod OECD-aftalen, som der jo er 138 lande der har tilsluttet sig, eller om en bekymring for den danske implementering af den aftale?
For det synes jeg er to ret vidt forskellige synspunkter.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-10-10:
Tak for det.
De tidligere ordførere har på fin vis gennemgået forslaget, så det vil jeg ikke bruge tid på, men jeg vil derimod påpege, ligesom fru Karina Lorentzen Dehnhardt gjorde, at det i høringssvarene bliver påpeget af både Den Danske Dommerforening og Domstolsstyrelsen, at det må forventes at skabe merudgifter og øgede sagsbehandlingstider ved domstolene.
Med det sagt stemmer Danmarksdemokraterne for lovforslaget, og så skal jeg hilse fra De Konservative og sige, at de også bakker op om lovforslaget.
Steffen Larsen (LA), 2023-10-10:
Mange tak, hr. formand.
Det er dejligt at være tilbage her i salen.
Det forslag, vi behandler her, sikrer, at vi overholder EU's krav til udlevering af borgere fra andre EU-lande.
Det er et rent processuelt forslag, som alene vedrører at flytte kompetencen fra anklagemyndigheden til retten.
Og det betyder ydermere, at man også efterfølgende kan retsforfølge for andre forbrydelser end dem, de bliver udleveret for.
Så grundlæggende er vi tilfredse med forslaget.
Det har vi ingen kvababbelser over; det er et godt forslag.
Og man kan også nævne, at det eneste problem, der trods alt kunne være, er, at man lægger nogle problemer over hos domstolene, som før lå hos anklagemyndigheden.
Men med den begrænsede mængde af sager, der har været – 12 sager fra 2020 til nu her, som også Karina Lorentzen Dehnhardt bemærker – så ser vi ikke, at det skulle være et større problem, men man kan selvfølgelig ikke fortsætte med altid bare at lægge opgaver til domstolene; de er pressede i forvejen.
Med de ord vil jeg sige tak.
Kim Valentin (V), 2023-10-10:
Man kan vel bedst betegne det her lovforslag som positivt, men komplekst.
Vi får altid stillet det spørgsmål: Hvad vil du sige om det her lovforslag hurtigt?
Og så vil jeg sige, at det er positivt, men komplekst, og der vil jeg efterfølge den tidligere taler og sige, at det er sjældent, at jeg ser så komplekst et forslag, og at der vel ikke er nogen, der sådan for alvor og hundrede procent ved, hvad der endelig kommer til at ske ude i de forskellige virksomheder.
Men det er positivt, at OECD-aftalen fra 2021 sætter en ramme på 15 pct.
Det er et historisk gennembrud, som sikrer, at verdens største og mest profitable koncerner ligesom alle andre virksomheder betaler en skat, som er rigtig, og at de ikke kan tvinge andre lande til at have sådan et skattemæssigt kapløb mod bunden for at undgå beskatning.
Det andet spor omhandler koncerner, der omsætter for mere end 750 mio. kr. Dem er der ca. 75 af i Danmark, og så er der også fonde, og der bliver 10-15 fonde ramt af det her, eller underlagt det, kan man også sige, for »ramt« lyder, som om det er noget skidt.
Det kommer til at koste ca. 1,9 mia. kr. i virksomhederne i det her andet spor.
I det første spor henter vi nogenlunde det samme hjem igen.
Der er selvfølgelig også nogle udfordringer, som jeg vil stille en hel del spørgsmål til under udvalgsbehandlingen, og jeg glæder mig virkelig meget til den her udvalgsbehandling.
For der er nogle ting, som vi skal have afklaret, f.eks. på provenudelen og implementeringen og ikke mindst – og det er derfor, jeg nævner det til sidst – de administrative byrder.
Det kunne jo være, at vi kunne finde en løsning, hvor vores virksomheder ikke blev belastet så meget, som de gør, af det her lovforslag, og man måske derved kunne hente lidt hjem et andet sted.
Det er ca. 0,5 mia. kr. i konsekvenser af administrative byrder, har jeg lyttet mig til.
Så hvis vi fandt nogle penge til de virksomheder andre steder, ville det jo ikke være så tosset.
Men Venstre er positive over for det her forslag, og vi kommer til at støtte det hele vejen til målet.
Pernille Vermund (NB), 2023-10-10:
Tak for det.
I Nye Borgerlige bliver vi altid bekymrede, både når vi hører om minimumsskatter, men også om noget i forhold til skattevæsenet, som er omfattende og komplekst, som hr. Anders Kronborg nævnte tidligere.
Og det bliver ikke bedre, når en Venstremand, som ovenikøbet er tidligere borgmester og økonom, siger, at det her er komplekst, altså at han sjældent har set så komplekst et forslag, og ordføreren siger også noget i retning af, at der ikke er nogen, der rigtig aner, hvad konsekvensen for virksomhederne bliver.
Allerede der burde man jo sige: Stop, så går vi ikke længere.
Det kan da ikke være rigtigt, at vi som lovgivere herinde, og når man tilmed er økonom, altså en af dem, der burde vide allermest på området, stiller sig op og siger, at det her er så komplekst, at man ikke aner, hvad det vil betyde for virksomhederne, og at man så alligevel synes, at det er et godt forslag.
Kan ordføreren ikke godt selv mærke nede i maven, at der er noget her, der er lidt galt?