runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-02-01:
Tak for det.
I Radikale Venstre er vi rigtig glade for, at ministeren har taget initiativ til det her lovforslag, som gør det mere fleksibelt for udenlandske studerende at studere og samtidig passe nogle af de studiejob, som vi i det hele taget opfordrer både danske studerende og udenlandske studerende til at tage.
Vi er ikke i Radikale Venstre så bekymrede for, at udenlandske studerende ikke skulle passe deres studier, for det kræver vi jo af dem, ligesom vi kræver det af danske studerende.
Der er ret skrappe – tro mig, indimellem temmelig kritiserede – krav, som danske og udenlandske studerende, alle studerende, på videregående uddannelsesinstitutioner i Danmark skal leve op til, om fremdrift i deres studier.
Og man kan ikke sådan unddrage sig dem uden at ryge ud af sit studie.
Så det handler om at kunne passe et arbejde som et studiejob ved siden af og have fleksibiliteten til at kunne tage en time mere, når arbejdsgiveren beder om det.
Og de er rigtig glade for at have de her udenlandske studerende sammen med danske studerende, fordi det skaber gode studieforhold og gode arbejdsforhold, at vi blander danske og udenlandske studerende.
Vi er rigtig glade for, at vi ikke kommer tilbage i en situation, hvor vi smider mennesker ud af landet, som kunne være blevet her og være blevet lige præcis den arbejdskraft, som vi meget ofte efterspørger, nemlig den, som allerede er integreret, har lært sproget og kan gå ud og virke rigtig hurtigt.
Det er jo også det, som de tilfælde, vi har haft, viser.
Derimod vil jeg gerne fremhæve den bekymring, som Københavns Universitet har draget frem i høringssvaret, nemlig om, om fleksibiliteten, i forbindelse med at en udenlandsk studerende har krydset det forkerte af, også kommer til at indgå i forståelsen af fleksibilitet.
Jeg synes desværre, vi har fået lidt for mange eksempler på temmelig dårlig rådgivning eller rådgivning på et for sent tidspunkt i forhold til bare det helt tekniske i, hvordan man udfylder det i forhopld til opholdsgrundlaget, når man er udenlandsk studerende i Danmark.
Men der er opbakning til lovforslaget herfra.
Inger Støjberg (V), 2017-02-01:
Jeg vil gerne takke for, hvad jeg vil betegne som en meget interessant debat her i dag.
For cirka et år siden, det var nøjagtig den 10. februar sidste år, stod vi her i salen, mange af de samme, som er til stede nu, og drøftede, hvordan inddragelsen skulle ske omkring studieopholdstilladelser, hvis man arbejdede ulovligt.
Nu kan jeg så konstatere i dag, at der er løbet meget vand i åen siden da, for efter at de fleste partier stemte for forslaget til vedtagelse, det, der hed V 22, der netop skulle lette forholdene, blev der indkaldt til forhandlinger i ministeriet.
Det skete den 26. oktober og med nogenlunde samme kreds, som er i Folketingssalen i dag.
Vi blev faktisk meget, meget hurtigt på det møde enige om, hvordan tingene skulle se ud, og det har vi så omsat 1:1, kan man sige, til det lovforslag, der ligger i dag.
Nu kan jeg så forstå, at man har ændret lidt holdning i mellemtiden, siden det nu ligger på skrift som et lovforslag, og det er jo fair nok.
Så jeg vil sådan set bare foreslå, at vi mødes i kredsen igen her mellem første- og andenbehandlingen.
Det betyder så selvfølgelig, når man har fortrudt den aftale, man har indgået, at så vil vedtagelsen blive udskudt og dermed også ikrafttrædelsen, men det er selvfølgelig noget af det, vi må tage med.
Så vil jeg sådan set
bare foreslå, at man, inden man møder op næste gang til forhandlinger ovre i ministeriet, lige får blåstemplet sin holdning af fagbevægelsen inden, i stedet for når lovforslaget ligger klar.
Det tror jeg simpelt hen vil være nemmest for alle.
Men jeg kan i hvert fald sige, at vi fra regeringens side er villige til at kigge på det her, og det er vi selvfølgelig, fordi der skal være en balance i tingene, så man netop kan komme og studere og samtidig også bidrage lidt på arbejdsmarkedet og få nogle erfaringer med hjem.
Det tror jeg sådan set er godt for alle.
Så hvis vi bare lige kan blive enige om, at man næste gang clearer sine holdninger af først med fagbevægelsen, inden man kommer over til forhandlinger, i stedet for efterfølgende, vil det simpelt hen lette processen for alle.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-01:
Tak for det.
For god ordens skyld vil jeg sige til dem, der sidder og lytter med, at Dansk Folkeparti ikke har indgået nogen aftale om at lempe reglerne på det her område.
Det har regeringen sammen med andre partier helt selv fundet på, altså at det skal være konsekvensløst at bryde reglerne, når man er udenlandsk studerende i Danmark, og det er dejligt, hvis det ender med, at forslaget bliver lidt strammere, end hvad regeringen ellers har lagt op til.
For der bør selvfølgelig være konsekvenser, når man overtræder reglerne.
Og det er normalt sådan, at ministeren har den opfattelse, at hvis udlændinge kommer til Danmark og bryder reglerne, skal det have en konsekvens.
Men her fremsætter man jo et lovforslag, hvor det i en række tilfælde ikke har nogen konsekvens, hvis reglerne brydes.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide, hvorfor den filosofi ikke gælder på det her område.
Inger Støjberg (V), 2017-02-01:
For det første vil jeg gerne sige, at det er fuldstændig korrekt, at Dansk Folkeparti ikke var med, og det var også derfor, jeg sagde, at det var størstedelen af kredsen, som var her.
Så det var faktisk lige nøjagtig for at få den nuance med.
Når det er sagt, vil jeg sige, at problemet jo sådan set har været, at det måske ikke har været så gennemskueligt, og det er jo egentlig også det, vi har forsøgt at gøre med det her lovforslag, hvilket man i kredsen var fuldstændig enige om den morgen, da man mødtes ovre i ministeriet, hvor man på meget, meget få minutter blev enige om, at det forslag, som vi fra ministeriets side havde lagt på bordet, og som jeg havde lagt frem, var det, man bakkede op om.
Det var netop for at gøre det mere gennemskueligt, så man, hvis det er en lillebitte forseelse, kan vi sige, får en advarsel – og man kan få en bøde – og at man, hvis det så er en større forseelse, selvfølgelig ryger ud af landet.
Så jeg er faktisk ikke enig i, at det ikke har nogen konsekvens, hvis man bryder den aftale, der er indgået.
Men vi ønsker også en fleksibilitet, fordi der netop kan være perioder for en studerende, hvor der så er lidt ekstra arbejde – jeg tror, det var fru Sofie Carsten Nielsen, der nævnte det – altså at der på en virksomhed kan være perioder, hvor der er lidt ekstra arbejde.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-01:
Men der er jo ikke nogen konsekvens.
Der vil være en række tilfælde, hvor man simpelt hen bryder reglerne.
Man ændrer jo ikke reglerne – medmindre jeg har misforstået noget – man giver ikke tilladelse til, at nogen kan arbejde mere.
De regler bliver jo fastholdt.
Men man siger så, at hvis du alligevel kommer til at arbejde lidt mere og du holder det inden for et bestemt antal timer, betyder det ikke noget, og så er det jo konsekvensløst.
Og derfor er det bare, jeg spørger: Vil det trods alt ikke give meget god mening med en konsekvens?
Det kan man så diskutere.
Vi mener i Dansk Folkeparti grundlæggende, at de nuværende regler er fornuftige, men at det trods alt er lidt rimeligt, at der er en eller anden form for konsekvens knyttet op på, at man bryder det, andet end at man får at vide, at det må du ikke.
Karsten Lauritzen (V), 2017-02-01:
Det er jo ikke første gang, at det her har været diskuteret.
Jeg tror, at der vil gå lidt politik i den, hvis man siger til danskerne: I skal vælge mellem Dannebrog og EU-flaget på nummerpladerne.
Så bliver det et spørgsmål om en meningstilkendegivelse.
Derfor synes jeg, at den ordning, vi har i dag, fungerer udmærket – altså hvor man kan vælge den neutrale nummerplade, som jeg kunne høre at både hr. Mikkel Dencker og jeg har valgt.
Thyra Frank (LA), 2017-02-01:
Igen må jeg sige, at det er meget vigtigt for mig, at de regler, vi har, afspejler de udfordringer og dilemmaer, som plejepersonalet står i, og som vi hører om.
Der sker løbende en udvikling af de her nye tryghedsbaserede velfærdsteknologier, og derfor skal vi også se på, om reglerne er fulgt med.
Nogle velfærdsteknologier kan f.eks. skabe øget tryghed omkring mennesker med demens og samtidig føles mindre indgribende for den demensramte borger.
Samtidig synes jeg også, det er vigtigt at få set på behovet og mulighederne for de nye nationale retningslinjer omkring brugen af alarm- og pejlesystemer, f.eks. gps.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-02-01:
Nu er det jo sådan med de her onsdagsspørgsmål, at de er her for at få afklaret ministerens holdning til emner, som interesserer Folketinget.
Og det interesserer mig vældig meget, hvad der er ministerens holdning som liberal minister, som indledte med at sige, at plejen skal tage udgangspunkt i den enkelte.
Så mit spørgsmål er, om det er ministerens holdning, at der er brug for flere muligheder for tvang i ældreplejen, eller om der er behov for, at der skal være mindre tvang i ældreplejen.
Karsten Lauritzen (V), 2017-02-01:
Jo, det er rigtigt nok.
Men der er jo nogle finanslovsforhandlinger, og der er ingen, der ved, hvad der kommer ud af dem, og hvis der er et politisk ønske enten fra de partier, der er repræsenteret i regeringen, eller fra de partier, vi forhandler med, kan det være, man når hinanden.
Jeg ville godt kunne forstå hr. Jesper Petersens kritik, hvis den blev fremført om et år og der havde været 0 kr. i bevilling til det her område, men det ved vi jo strengt taget ikke noget om.
Derfor ser jeg positivt og fortrøstningsfuldt på fremtiden.
Det bliver man nødt til som skatteminister med den situation, der er, og det gælder også på det her område.
Hvis der kommer positive resultater ud af de projekter, der er sat i gang, er der jo politisk ammunition til at argumentere for, at bevillingerne skal fortsætte.
Jesper Petersen (S), 2017-02-01:
Med al respekt er det jo nogle almindeligheder, skatteministeren her fyrer af, for vi har foreslået det i en forhandlingssituation med regeringen, og der blev det afvist.
Det har ministeren ikke benægtet, og det ville også være forkert at gøre.
Man afviste vores ønske om det, da vi havde en forhandlingssituation i efteråret.
Så refererer ministeren jo bare til det åbenlyse, at der kommer nye finanslove.
Eller er det stadig det nej, vi fik i efteråret?
Karsten Lauritzen (V), 2017-02-01:
Svaret til hr. Jesper Petersen er stadig væk nej, men der er jo en finanslovsforhandling, hvor den bevilling, vi bruger nu i år, er den største i en årrække – og det er rigtigt, at det bl.a. spørgerens indsats under den tidligere regering, der er ansvarlig for det.
Man kunne jo forestille sig, at man blev enig om noget i en finanslov.
Hvad man blev enig om, vides ikke, og derfor kan jeg heller ikke stå og love det her.
Men jeg har lovet jo Folketingets partier en drøftelse af, hvad vi gør i forhold til skattely.
Skattelovrådet er blevet bedt om at se på det.
Og derfor får vi en politisk drøftelse – en forhandling, om man vil – af det i foråret, og der kan det være, at man kan komme nærmere det her spørgsmål.
Karin Gaardsted (S), 2017-02-01:
Hvordan forholder ministeren sig til den ulovlige statsstøtte, som Ringkøbing-Skjern Kommune har ydet i forbindelse med sit bredbåndsudbud, og hvad vil ministeren gøre, for at der ikke opstår lignende sager i fremtiden?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-02-01:
Tak til fru Karin Gaardsted for spørgsmålet.
God bredbåndsdækning har høj prioritet i dagens Danmark.
Det er en fælles opgave for alle aktører at få bedre dækning.
Derfor er det som udgangspunkt positivt, at der er kommuner, som gør en indsats for at understøtte den lokale bredbåndsudrulning.
Samtidig er det selvsagt vigtigt, at kommunerne overholder reglerne og opererer inden for reglerne.
I de europæiske regler for statsstøtte er der indlagt en række begrænsninger for, hvordan offentlige midler kan gives som støtte, uden at det forvrider konkurrencen og dermed påvirker private aktører negativt.
Efter den gældende lovgivning har hverken jeg eller erhvervsministeren kompetence til at gå ind i den slags sager.
Der er et almindeligt klagesystem, der tager hånd om sådanne sager, dvs. Statsforvaltningen og Kommissionen, som der også i det konkrete tilfælde er blevet klaget til.
Jeg har dog forstået, at der i den konkrete sag er en kommune, som med hjemmel i erhvervsfremmeloven, der hører under erhvervsministerens ressort, har lavet et udbud om udrulning af hurtigt bredbånd i dele af kommunen.
Det er der som udgangspunkt ikke noget forkert i.
På baggrund af udbuddet indgik kommunen i 2015 en aftale med et bredbåndsselskab om, at det skulle stå for denne udrulning.
Jeg tager til efterretning, at kommunen nu har tilkendegivet, at den efter dialog med Europa-Kommissionen og rådgivning fra et advokatfirma har fundet det påkrævet at ophæve aftalen.
Jeg finder ikke anledning til at kommentere den konkrete sag yderligere.
Men langsigtet finder jeg det dog relevant at se på, om der er behov for nærmere at afdække, hvilken rolle det offentlige, herunder kommunerne, skal spille i forhold til udrulning af bredbånd.
Det vil jeg tage op i forbindelse med det udspil på teleområdet, som blev annonceret i regeringsgrundlaget, og som regeringen er godt i gang med at forberede.
Karin Gaardsted (S), 2017-02-01:
Tak til ministeren for svaret.
Jeg er sådan set enig i meget af det, ministeren siger.
Jeg synes også, det er fint, at vi skal diskutere det, når vi skal diskutere teleforliget.
Men vi står altså i en situation, hvor vi her fra Folketingets side med bred opbakning har etableret en lånepulje, hvorfra kommunerne kan låne til bredbåndsinfrastrukturer i tyndt befolkede egne, hvor teleselskaberne ikke kan se nogen forretning i at rulle bredbånd ud.
Men resultatet er nu desværre blevet, at den kommune, som stod for at låne absolut broderparten af lånepuljen, er havnet i et morads uden lige i form af en EU-retssag, en opsigelse af kontrakten, enorme udgifter til dyre advokater og ikke mindst store kommunale udgifter og en skuffet og frustreret befolkning.
Alle 98 kommuner kan jo ikke være eksperter i EU-lovgivning.
Hvad er ministerens råd til kommunerne, så de kan undgå at havne i samme morads, som Ringkøbing-Skjern Kommune er havnet i?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-02-01:
Det er selvfølgelig oplagt og helt afgørende, at man, inden man går ind i aktiviteter af den her karakter, får undersøgt, om det er inden for lovgivningens rammer.
Som tidligere nævnt er det således, at kommunale aktiviteter på teleområdet selvfølgelig skal overholde alle regler.
Det vil være i strid med EU-reglerne om statsstøtte, hvis en kommune anvender offentlige midler til at lave udrulning i et område, hvor der allerede er etableret bredbånd, eller hvis der foreligger konkrete planer hos en privat udbyder om at foretage en sådan udrulning.
Det understreger jo i hvert fald, at det er helt afgørende, at kommunerne afholder sig fra at drive erhvervsvirksomhed i konkurrence med andre.
Og det har jeg også indtryk af fra de dialoger, vi har haft, at de gør.
Karin Gaardsted (S), 2017-02-01:
Tak for det.
Hvordan forholder ministeren sig til den ulovlige statsstøtte, som Ringkøbing-Skjern Kommune har ydet i forbindelse med deres bredbåndsudbud, og hvad vil han gøre, for at der ikke opstår lignende sager i fremtiden?
Det kan ministeren tænke lidt over, mens jeg spørger om det næste.
Energistyrelsen spiller jo en central rolle i arbejdet med udrulning af bredbånd.
Kunne ministeren forestille sig, at Energistyrelsen fik en langt mere offensiv rolle i sammenhæng med låneog tilskudspuljer?
Jesper Petersen (S), 2017-02-01:
Ja, på den måde er det meget rart for skatteministeren at have en god arv, fordi det, der bevilges for de beløb og den indsats, som skatteministeren taler om her, er noget, som sker på foranledning af bevillinger, der er blevet givet i vores regeringstid
De løber jo så snart ud.
Og vi har diskuteret, om man på alle mulige andre punkter skulle forbedre SKATs indsats, men det, man er nået frem til, handler primært om ejendomsvurderinger og inddrivelse.
Det handler også om årene frem til 2020, men lige præcis når det handler om kravet om skattelyindsatsen og de andre krav, vi havde, ville man ikke imødekomme dem, selv om det er den samme årrække, vi taler om.
Så der er vi uenige.
Men ministeren må gerne forholde sig til et opfølgende spørgsmål: Er det ikke korrekt, at hvis ikke man forlænger de særlige bevillinger, vil pengene skulle tages fra andre områder i SKAT, hvis der er øgede opgaver på det her område?
Karsten Lauritzen (V), 2017-02-01:
Det er, fordi der er en bevilling – der faktisk er den største bevilling, der har været i en årrække – her i 2017, hvor man bruger 53 mio. kr., og de penge har vi i 2017.
Sidste år brugte man 54 mio. kr., og i 2015 brugte man 37 mio. kr.
Hvad der skal ske i 2018 og i de efterfølgende år, kan man så jo tage stilling til i finansloven, hvor spørgerens parti muligvis også skal forhandle med regeringen.
Mikkel Dencker (DF), 2017-02-01:
Jamen jeg synes i høj grad, at der er tale om en politisering af nummerpladen, i og med at regeringen har indført EU-nummerpladen i Danmark.
Det er en politisering, for mange danskere opfatter EU som et politisk projekt, som man kan være for eller imod eller være skeptisk over for.
Selv vil jeg ikke bryde mig om at køre rundt med symboler, som udgør en reklame for et politisk projekt, jeg ikke bakker op om.
Jeg kunne heller ikke tænke mig at have en nummerplade med Socialistisk Folkepartis logo på, og det tror jeg heller ikke at ministeren havde lyst til at køre rundt med.
Og på samme måde har jeg det altså med EU-flaget; det vil jeg gerne være fri for.
Men jeg vil også gerne have den fordel, der er ved en nummerplade med et nationalitetsmærke: at jeg ikke behøver at have yderligere et DK-klistermærke på min bil, når jeg kører til udlandet.
Så kan ministeren ikke bare forholde sig pragmatisk til det her og give danskerne den mulighed bare at have et flag og så kendingsbogstaverne på nummerpladen?
Karsten Lauritzen (V), 2017-02-01:
Det kunne jeg muligvis godt, men det er jeg umiddelbart ikke indstillet på, for jeg er bange for, at der vil gå politik i den her sag.
Jeg har på mit skrivebord som skatteminister også større problemer end det, som spørgeren nævner her.
Jeg forstår ønsket, og jeg forstår også godt, at Dansk Folkeparti har fremsat et beslutningsforslag – det kan være, at de fremsætter det igen, og det kan da også være, at det bliver bragt op i en politisk forhandling, og så må man jo se på det.
Men på nuværende tidspunkt kan jeg ikke imødekomme det ønske, som spørgeren har.
Mikkel Dencker (DF), 2017-02-01:
Jeg må jo så sige, at jeg heller ikke er overrasket over, at det er konklusionen i dag.
Men jeg fastholder det synspunkt, at det allerede er en politisk ladet handling, regeringen har foretaget ved at indføre EU-nummerplader på danske biler.
Og jeg ser det bare som et led i den proces, den symbolterror, som EU kører ud over landenes befolkninger – hvor man vil have nummerplader med EU-flag på, hvor man vil have mønter og pengesedler med EU-flag på, og hvor man vil have flaget op på offentlige bygninger og i parlamenterne.
Man har også opfundet en hymne, som skal spilles i EU-landene.
Så det er alle de symboler, der hører en nationalstat til, og det er et politisk projekt, som regeringen også har bevæget sig ud i ved at indføre EU-nummerpladerne.
Og det er også en politiseren ikke at give danskerne samme mulighed, som man har i Norge, for bare at have en nummerplade med sit lands flag på.
Karsten Lauritzen (V), 2017-02-01:
Jeg er tilhænger af det europæiske samarbejde og det europæiske fællesskab, men jeg deler ikke til fulde den dagsorden, at EU-symboler skal skubbes foran nationalstaternes symboler, flag og andet.
Men jeg opfatter ikke EU-nummerpladen som et eller andet stort, forkromet identitetsskabende projekt for EU.
Og derfor tror jeg heller ikke, at den rigtige vej at gå så er at gøre det til stedet, hvor man sætter Danmark og Dannebrog til diskussion, i konflikt med vores europæiske fællesskab.
Derfor tror jeg altså, at det vil politisere tingene, selv om spørgeren jo er i sin gode ret til at ønske det.
Og jeg forestiller mig, at vi nok kommer til at drøfte det ved en senere lejlighed.
Jesper Petersen (S), 2017-02-01:
Tak for det.
Vil regeringen genoverveje, trods tidligere afvisninger af Socialdemokratiets ønske herom, at tilføre flere midler til indsatserne mod skattesvig via skattely, som den tidligere socialdemokratisk ledede regering iværksatte, men hvor projekterne nu står til at løbe ud?
Karsten Lauritzen (V), 2017-02-01:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil godt starte med at slå fast med syvtommersøm, at indsatsen mod skattely naturligvis skal fortsætte i skattevæsenet og også i det nye skattevæsen, der bliver opbygget.
Brugen af skattely er jo et grænseoverskridende problem, og det er desværre også et vedvarende problem.
Det er helt uacceptabelt, at personer og virksomheder kan gemme formuer i skattely og undgå at betale den skat, de skal, og derfor ser jeg også gerne, at vi tager en diskussion af de rammer, der gør sig gældende i forhold til skattely.
Men det er jo først til næste år, der er et rammefald i forhold til indsatsen, og derfor kommer jeg ikke herned i Folketingssalen i dag med en stor pose penge til at forøge indsatsen mod skattely.
Men der er en bevilling, og den løber også her i 2017, og så er der stillet et spørgsmål, vi skal tage stilling til ved de kommende finanslovsforhandlinger.
Jesper Petersen (S), 2017-02-01:
Tak for det.
Man må jo sige, at brugen af skattely og det, at de findes, mildt sagt er et kæmpe problem.
Det er det rent demokratisk, fordi det undergraver vores egen evne til at beskatte indtægter og værdier her i vores land, sådan som vi gerne vil, efter den lovgivning, vi laver, og så er det jo altså rigtig mange penge, som man mister hvert eneste år, også i Danmark.
Der er lidt forskellige skøn for, hvor meget det egentlig er, det handler om, men det er et milliardbeløb, som vi hvert år går glip af, og som jo kunne have været brugt til, at danskerne betalte en lavere skat, eller at man havde mere at investere for i vores fælles velfærdssamfund.
Vi har jo igennem mange år arbejdet med at få dæmmet op for brugen af skattely og at få dem til at opgive den politik, de har, og det gør man internationalt.
Men vi har altså også nationalt nogle muligheder for at bekæmpe den her brug af skattely og den skattesvig, der findes, og af den grund blev der under den tidligere regering ad flere omgange afsat flere midler til at styrke indsatsen her, hvilket der også henvises til i spørgsmålet.
Jeg synes, det er lidt for nemt for skatteministeren bare at sige, at det må vi så tage stilling til senere, når vi jo faktisk har haft en omgang med hensyn til det her.
Da man i efteråret lavede en stor investeringsplan og en aftale om den for skattevæsenet, var det her jo et emne, vi bragte på bane, men hvor vi blev afvist.
Vi syntes jo ikke, at det var unaturligt, når man var i gang med at diskutere en større milliardbevilling til at få genrejst et desværre meget udfordret skattevæsen, at man så også sørgede for, at der var en fortsat bevilling til den her indsats, slet ikke når man tager højde for, at det jo faktisk i de senere år er lykkedes at få flere informationsudvekslingsaftaler på plads.
Der sker det, at udenlandske myndigheder tilsender Danmark informationer, der kan bruges til at rejse et større antal skattesager herhjemme – i efteråret var det fra Nordrhein-Westfalen i Tyskland, de gjorde det – og senest har man også imødekommet vores ønske om at betale en findeløn til informanter, der lå inde med informationer, som ellers blev forholdt skattevæsenet i Danmark, så de ikke kunne forfølge de her sager.
Så man har altså et stort problem i forhold til øget information, så man kan komme efter sagerne, men regeringen har afvist at forlænge de her projekter.
Hvorfor egentlig det?
Vil regeringen genoverveje, trods tidligere afvisninger af Socialdemokratiets ønske herom, at tilføre flere midler til indsatserne mod skattesvig via skattely, som den tidligere socialdemokratisk ledede regering iværksatte, men hvor projekterne nu står til at løbe ud?
Mette Bock (LA), 2017-02-01:
Jeg kan betrygge spørgeren i, at det er jeg fuldstændig opmærksom på.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-02-01:
Tak for det.