runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-23:
På den måde må man sige, at udenrigsministeren ved en hel del om indvandring, hvis man lægger sig fast på, hvilke uddannelser og kvalifikationer man skal have for at kunne komme ind i Danmark.
Ministeren nævner bl.a. læger, ingeniører, økonomer osv.
Jeg undrer mig lidt over noget.
Kunne vi forestille os, at det, hvis man nu var uddannet ingeniør i et afrikansk land, ville være realistisk at tro, at man fra dag et ville kunne hoppe ind på et arbejdsmarked i Danmark, der jo igennem mange år har stillet meget, meget høje faglige krav til, hvad det er, man skal kunne og kunne tilbyde som arbejdskraft?
Inger Støjberg (V), 2016-11-23:
Der er ingen tvivl om, at vi kommer til at mangle højtuddannet arbejdskraft og specialiseret arbejdskraft.
Det har vi et meget stort fokus på, også fordi vi kan høre blandt virksomhederne, at det allerede nu er ved at være alvor.
Men man bliver nødt til at skille tingene ad.
Det mener jeg sådan set også at udenrigsministeren gør i sit indlæg.
Det handler om, at hvis man kommer hertil for at bidrage, hvis man har et job på hånden fra første dag, så er det reelt ofte med ret store beløb, man kommer til at bidrage i Danmark.
Men blandt dem, der kommer hertil som f.eks. asylansøgere og opnår opholdstilladelse eller er familiesammenført, må vi altså bare sige at der er nogle nationaliteter, og det er i høj grad afrikanske, der i meget ringe grad bidrager på arbejdsmarkedet og altså dermed også lader sig dårligt integrere.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-23:
Jeg har fisket et indlæg frem, som er skrevet af udenrigsministeren.
Det er offentliggjort i Kristeligt Dagblad den 19. november.
Her skriver udenrigsministeren, og det er altså et debatindlæg:
»Jeg sagde såmænd bare: »Vi skal huske på, at Europa er et kontinent, hvor befolkningssammensætningen ændrer sig.
Vi vil have befolkningsfald på grund af lavere fødselsrater.
Det kræver, at vi tillader migration på baggrund af uddannelser, jobmuligheder og kompetencer.«
Det er indvandring, som i hvert fald jeg ikke har lyst til at lade Danmark erstatte af.
Det leder mig egentlig ud i et spørgsmål på baggrund af det her citat.
På den ene side ser man et befolkningstal, der falder på grund af lavere fødselsrater, og på den anden side siges det, at der er brug for indvandring til erstatning for den befolkning, der forsvinder, må man forstå.
Er det regeringens politik?
Inger Støjberg (V), 2016-11-23:
Der er mig bekendt ikke lavet helt specifikke undersøgelser af lige præcis det her fænomen.
Men generelt ser vi, at udlændinge, der kommer til Danmark for at arbejde, og som har et job på hånden fra første dag, bidrager positivt, og det er endda med ganske store beløb.
Her taler jeg helt generelt.
Men det ser desværre helt anderledes ud, når vi kigger på gruppen af udlændinge, der kommer som f.eks. flygtninge eller familiesammenførte.
Det er den gruppe, som de fleste indvandrere fra Afrika kommer i.
Den gruppe bidrager først, når de kommer ind på arbejdsmarkedet.
Og det er jo ikke nogen hemmelighed, at det er meget svært at integrere bl.a. visse afrikanske nationaliteter på arbejdsmarkedet.
Dermed har de også ofte svært ved at få fodfæste generelt i det danske samfund, i og med at integrationen efter min mening, og det tror jeg der er stor enighed om, foregår igennem arbejdsmarkedet og det, at man tager Danmark til sig.
Det gør man altså først og fremmest, når man lærer sproget, når man kommer ud på arbejdsmarkedet, når man forsørger sig selv og tager del i det øvrige samfund.
Det er helt korrekt, at hvis vi ser på den gruppe, der har været sværest at integrere, ser vi, at der altså er en række afrikanske nationaliteter iblandt.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-23:
Tak for det.
Mener ministeren, at de seneste årtiers indvandring fra Afrika generelt har bidraget positivt til den økonomiske vækst i Danmark?
Inger Støjberg (V), 2016-11-23:
Det kommer helt an på, hvem det er, vi taler om.
Men hvis man er søgt hertil, f.eks. med et job på hånden som ingeniør, så er det mit indtryk, at man falder ret hurtigt til på arbejdsmarkedet, og så forsørger man selvfølgelig sig selv.
Men det er jo rigtigt, at der har været problemer, f.eks. med Greencard-ordningen, som jo så er en helt anden type ordning end det, vi taler om lige her.
Men hvis man kommer hertil som ingeniør og har et ingeniørjob på hånden – man står og mangler den pågældende ingeniør i vindmølleindustrien, eller hvor det nu kunne være – så er mit indtryk altså, at man kommer til at forsørge sig selv og glider ind på arbejdsmarkedet.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-23:
Jeg vil gerne lige følge op på det sidste, ministeren siger, i forhold til ansættelse af udenlandsk arbejdskraft.
Er det ministerens sådan generelle indtryk, at den indvandring, som sker til Danmark, altså typisk højtuddannede indvandrere, som kommer hertil på en arbejdskraftsordning, er særlig sådan ideel for det danske arbejdsmarked?
Altså, er det ministerens indtryk, at man generelt ser de her indvandrere glide ind på en arbejdsplads og komme til arbejde med det, de nu har uddannet sig til i et andet land, eller har det været svært for den her type af indvandrere at få fodfæste på arbejdsmarkedet?
Inger Støjberg (V), 2016-11-23:
Jeg må i hvert fald sige, at det jo er en anden form for ulighedsdiskussion, man som oftest mangler, synes jeg, fordi der jo har været en tendens til, at netop de stærkeste rejser til Europa, bl.a. Nordeuropa, og at det jo dermed hæmmer udviklingen i f.eks. de afrikanske lande.
Så det kan jeg godt være enig i.
Omvendt, hvis der kommer en dygtig afrikaner herop med en god uddannelse, som vi lige nøjagtig står og mangler, så vil jeg også sige, at jeg synes, at det står virksomhederne frit for at ansætte vedkommende, men at det jo selvfølgelig er under den forudsætning, at vedkommende så arbejder og forsørger sig selv.
Christian Langballe (DF), 2016-11-23:
Så kunne jeg godt tænke mig at gå videre.
Nu kan vi tage udenrigsministerens udsagn, som jo så bare kan stå som et generelt udsagn, nemlig at det er en god idé at få den tankekraft herop, som er i Afrika.
Hvis de alle sammen ender i Vesteuropa, har man jo drænet de pågældende lande for tankekraft og dermed gjort skade i forhold til at få opbygget de her lande på en ordentlig måde.
Inger Støjberg (V), 2016-11-23:
Jeg tror, man kan beskylde mig for meget, men jeg tror ikke, man kan beskylde mig for at slå ud med armene og sige: Kom bare!
Det tror jeg ikke man kan.
Men Danmark skal være et åbent land for dem, der kan og vil, men vi skal til gengæld være et lukket land for dem, der ikke vil, og for dem, der ikke kommer her for at bidrage.
Man skal bidrage, hvis man kommer hertil – og jo i høj grad, hvis man kommer hertil for at arbejde.
Vi må bare, hvis man kigger på dem, der er kommet hertil som asylansøgere, og som har opnået asyl, og de, der er kommet hertil som familiesammenførte, sige, at de i langt mindre grad bidrager end andre, og det er jo derfor, vi sammen har strammet op på reglerne, altså for at få antallet ned.
Og det kan vi så se vi delvis er lykkedes med nu, men vi skal efter min mening længere ned.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-23:
Jeg har egentlig bare lyst til at spørge ministeren, om ministeren er enig med sin partifælle udenrigsministeren, for når man sidder og hører lidt på spørgsmål og svar, synes jeg, det er godt, at ministeren er lidt til den måske hårde side, mens udenrigsministeren måske er lidt mere til den bløde side, må man sige, så det kunne være rart at vide, om der imellem udlændingeministeren og udenrigsministeren er en fuldstændig enighed i det her spørgsmål.
Bjarne Laustsen (S), 2016-11-23:
Jeg nævnte lidt i min ordførertale det der med, at der, heldigvis, er en rigtig, rigtig bred konsensus, uanset om man har været enig i at sende soldater ud eller ej, i forhold til at man går ind og siger, at vores veteraner skal have den bedste hjælp, når de kommer tilbage, i det her tilfælde også i forhold til beskæftigelsesmuligheder.
Så det er lidt for at høre til, at ministerens eget støtteparti, Dansk Folkeparti, er kritisk over for forslaget.
Jeg nævnte, at det er fint, at der er en bred konsensus fra Folketingets side, men de her spørgsmål plejer jo at blive håndteret i forligskredsen.
Derfor håber jeg, at vi fortsat kan drøfte veteranpolitik også i forligskredsen fremover.
Peter Christensen (V), 2016-11-23:
Jamen det er en generel udfordring, kan man sige, i forhold til alle de tiltag, vi har på veteranområdet, at det jo kræver, at den enkelte veteran vil tage imod tilbuddene.
En del af Veterancentrets arbejde er jo også at lave opsøgende arbejde, hvis man ved, at der er nogle, der har nogle særlige behov.
Man skal prøve at række ud efter dem.
Man kan række hånden frem, men der skal jo også tages imod den.
Man kan sige, at der er det her forslag så ikke anderledes end alle mulige andre tiltag, vi tilbyder veteraner, for det kræver, at de er parat til at indgå i en dialog.
For med det her er der så yderligere et værktøj i værktøjskassen.
Eva Flyvholm (EL), 2016-11-23:
I forhold til det sidste tænker jeg på, at der jo også i høringssvarene er rejst den kritik, at nogle af de mennesker, som ikke allerede er i kontakt med Veterancentret, vil have meget svært ved at kunne bruge den her ordning.
Hvis nogen får mulighed for det, måske også nogle af dem, der har mere alvorlige skader, så kræver det jo også noget ekstra opsøgende arbejde fra Veterancentrets side at gå ind og understøtte dem.
Så er det noget, der kan udbygges, hvis det bliver nødvendigt?
Peter Christensen (V), 2016-11-23:
I forhold til det første, altså om effekten af det her tiltag, er det selvfølgelig altid svært at kunne være helt præcis.
Men vurderingen er, at der er tale om omkring 50 veteraner, der kan gå hen og få glæde af det her forslag.
Omvendt skal man også være bevidst om, at der jo ikke er nogen udgift, hvis ikke der er en veteran, der kommer i job.
Så det er jo ikke sådan, at vi har at gøre med et tiltag, hvor man bruger penge, uden at man har en helt åbenlys effekt af det.
Derfor synes jeg, at det her er et godt initiativ, som forhåbentlig netop kan være det sidste skub, der gør, at der er en arbejdsgiver, der siger, at jamen jeg vil gerne tage en veteran, selv om veteranen har nogle udfordringer.
Det skal man selvfølgelig være opmærksom på at tage hensyn til.
For det er jo ikke sådan, at de mennesker, vi her taler om, ofte vil være helt ukendte for Veterancentret.
Derfor er det heller ikke samlet set en arbejdsmængde, der retfærdiggør yderligere bevillinger.
Det er klart vores vurdering, at det kan de løfte med det mandskab, de har i dag.
Eva Flyvholm (EL), 2016-11-23:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ministeren om to ting.
Det ene handler netop om effekten af den her lovgivning.
Der bliver i bemærkningerne også henvist til erfaringerne med den her akutjobpakke.
Der må man bare sige, at der var erfaringen jo faktisk, at der ikke kom så mange jobs ud af det, som man havde regnet med.
Så er det muligt at gøre noget mere for at få set på, hvad den forventelige effekt egentlig er, netop også set i lyset af at mange af fagforeningerne osv. siger, at man er bekymret?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål går ud på, at jeg simpelt hen undrer mig over, hvordan det kan være, at der ikke er afsat særlige ressourcer til Veterancentrets administration i forbindelse med det her.
Jeg synes, det lyder, som om der er ret mange ekstra timer forbundet med det her, hvis man skal ind og vurdere enkelte veteraner og give dem erklæringer til arbejdsgiverne.
Hvorfor ligger der ikke en særlig bevilling til det?
Peter Christensen (V), 2016-11-23:
Tak for bemærkningerne til lovforslaget og for den brede tilslutning, der er til lovforslaget.
Der er blevet rejst nogle spørgsmål, og det kan vi selvfølgelig også få belyst noget af under udvalgsbehandlingen.
Men grundlæggende var bl.a. Dansk Folkeparti inde på, om det er et tiltag, som også hjælper de allersvageste veteraner.
Når vi taler om hele veteranpolitikken og om dem, der har brug for hjælp, de veteraner, der har særlige behov, skal vi kigge på, at det jo også er forskellige tiltag, vi der skal have i værktøjskassen.
Det er klart, at nogle af de allerallermest udfordrede veteraner jo ikke nødvendigvis kommer i job af, at vi tager det her initiativ.
Men for de veteraner, som er lige på kanten af arbejdsmarkedet, kan det her være det, der gør, at de kommer ind og får fodfæste på arbejdsmarkedet, hvilket vi også i alle andre sammenhænge ved er den bedste hjælp, man kan give mennesker.
Så jeg synes ikke og håber ikke, at man vil have den tilgang, der hedder, at hvis ikke forslaget hjælper alle, skal vi ikke hjælpe nogen, og det er heller ikke det, jeg lytter mig frem til.
Grundlæggende synes jeg, at vi i Danmark har en rigtig god og solid veteranpolitik.
Men vi skal jo altid være indstillet på at udvikle og tilpasse den over tid.
På flagdagen den 5. september lancerede regeringen servicetjekket med henblik på netop at sikre den bedst mulige anerkendelse og støtte for vores veteraner og for deres pårørende.
Veteraner har været udsendt på vegne af Danmark, og regeringen mener, at der påhviler alle et ansvar for at sikre veteranerne en ordentlig og respektfuld modtagelse efter deres indsats.
De veteraner, der har behov for hjælp, skal vide, at samfundet selvfølgelig er der til at støtte dem.
Der er også flere ordførere, der har været inde på, at det er vigtigt, at vi som samfund er opmærksom på, at de fleste veteraner altså kommer berigede hjem fra en udsendelse; at det heldigvis er et mindretal, der har særlige udfordringer.
Det skal vi altid huske at være bevidste om.
Det fremgår af servicetjekket af veteranindsatsen, at det er centralt, at de veteraner, der befinder sig i periferien af arbejdsmarkedet, støttes i at få et aktivt arbejdsliv.
Fleksibilitet og forståelse fra arbejdsgiver bidrager sammen med en aktiv beskæftigelsesindsats fra både det særlig veterancenter og fra kommunernes jobcentre til, at veteraner så vidt muligt igen kan få et aktivt arbejdsliv.
Jobordningen udgør et nyt beskæftigelsesrettet tilbud, et tiltag, der skal ses som en mulighed for veteraner, der befinder sig i periferien af arbejdsmarkedet.
Ordningen giver offentlige arbejdsgivere mulighed for at fravige kravet om, at man alene lægger vægt på ansøgernes kvalifikationer og dermed giver mulighed for, at veteraner kan få en fortrinsstilling i forhold til et givent job.
Samlet set vil jeg sige tak for de bemærkninger, der er faldet i dag.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-11-23:
Vi er mange, der har været imod den danske krigsdeltagelse forskellige steder i verden, men alligevel har vi haft den opfattelse, at de unge mennesker, der bliver sendt af sted, skal have en ordentlig behandling, når de kommer ud – de skal have ordentligt udstyr, når de er derude – og de skal også have en ordentlig behandling, når de kommer hjem og skal håndtere de oplevelser, de har været ude for.
Derfor er vi nødt til at tage hele veteranproblemet alvorligt.
Det er sådan set ligegyldigt, om man er for eller imod, at vi går med i de forskellige militære operationer.
Derfor har vi jo hele tiden været positive over for de forskellige tiltag, der har været foretaget, og vil også godt være positive over for de ideer, der er her.
Men jeg er da helt enig med de andre ordførere, der siger, at vi er nødt til at have nærmere undersøgt, om det virker, om det er det, man vil have, og om pengene kan bruges anderledes.
Ligesom andre er vi også meget skeptiske, ja, vi er imod, at man nedlagde Irakkommissionen, og vi synes også, det var lidt underligt med den handel, der blev lavet ved den lejlighed.
Men der er en ting, som undrer mig lidt.
Der har været mange forskellige kritiske bemærkninger eller usikre bemærkninger om det her, også fra regeringens støtteparti, Dansk Folkeparti, som jo også sidder i forsvarsforligskredsen.
Og hvilke forberedelser har der været?
Jeg synes da ikke, at det er så heldigt for forsvarsministeren, at han fremsætter et forslag her i dag, og at der så er forligspartier, der bestemt ikke synes, det er en særlig god idé, og at der bliver sat spørgsmålstegn ved, om det er det, man i virkeligheden vil have.
Med andre ord, var det noget, man ligesom bare lige skulle sige på flagdagen, fordi man skulle sige noget, og så hev man det der frem, og så skal vi behandle det her i dag, eller har det været ordentligt forberedt, også sammen med fagforeningerne og veteranforeningerne?
Det synes jeg i og for sig kan være ret relevant at få et svar på.
Peter Christensen (V), 2016-11-23:
Det er jeg meget enig i, selvfølgelig kan vi det.
Det her er nogle ekstra tiltag, som regeringen kommer med og foreslår, og jeg lytter mig jo til en bred opbakning.
Jeg lytter mig sådan set også til, at Dansk Folkeparti kan se nogle takter i det her, men at man rejser nogle spørgsmål om, hvad det er for en målgruppe, vi i så fald vil ramme med det.
Jeg glæder mig over ethvert tiltag, der kan blive vedtaget, som støtter op om vores veteraner – ethvert tiltag, som netop går ind og hjælper dem, der har hjælp behov.
Christina Egelund (LA), 2016-11-23:
Tak for det.
Jeg står her egentlig som en slags substitut for Liberal Alliances forsvarsordfører, hr. Leif Mikkelsen, som desværre er forhindret i at være til stede.
Lovforslaget handler grundlæggende om at forbedre vilkårene for vores veteraner.
Som allerede uddybet af ordførerne før mig, indebærer lovforslaget en forbedret adgang til arbejdsmarkedet for vores veteraner.
Forsvarsministeriet vurderer, at denne jobpræmieordning vil medføre statslige udgifter på ca. 2,5 mio. kr. Det må alligevel anses for at være i den beskedne ende, når man holder det op mod de potentielle muligheder for den enkelte veteran, som er forbundet med lovforslaget.
Det er Liberal Alliances klare holdning, at samfundet har et ansvar for at hjælpe de veteraner videre, som måtte have behov for det.
Langt de fleste vender uskadt hjem fra deres mission og kan fortsætte deres tilværelse med familie, venner og arbejdsliv problemfrit.
Men de veteraner, som ikke er i stand til det, har vi en forpligtelse til at hjælpe som medmennesker.
Lovforslaget styrker netop denne indsats, og det er også Liberal Alliances opfattelse, at en tilknytning til civilsamfundet i høj grad er forbundet med en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Peter Juel Jensen (V), 2016-11-23:
Tak, formand.
Læser man høringssvarene til dette forslag til lov om jobordning for veteraner, ser man, at det fremgår af flere af høringssvarene, at veteraner er forskellige og selvfølgelig skal behandles forskelligt.
Langt de fleste veteraner kommer beriget hjem – noget, som arbejdsgivere over hele landet også har fundet ud af.
Men der er altså også en lille gruppe, som kommer hjem og har behov for noget ekstra.
Altså, formålet med lovforslaget er at styrke muligheden for beskæftigelse for veteraner med psykiske og fysiske skader, pådraget i forbindelse med en udsendelse.
Venstre tilslutter sig forslaget, og jeg skulle hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at det gør de også.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-11-23:
Tak for det.
Vores indsats for vore veteraner har igennem de senere år været i fokus, et tiltrængt fokus.
Alt for mange veteraner, især dem, der deltog i indsatserne på Balkan, faldt igennem systemet, blev glemt og endte i en nedadgående spiral.
Det har vi igennem de senere år forsøgt at råde bod på, og mange gode tiltag er iværksat.
Dog lader det til, at vi stadig har problemer med at nå de sidste veteraner, dem, som er længst fra samfundets bord, dem, som ikke kan finde beskæftigelse, dem, der ikke får hjælp til deres problemer, dem, der isolerer sig.
Med nærværende lovforslag søger man at gøre en indsats for netop denne gruppe ved at give virksomheder en økonomisk gulerod for at finde jobs til denne gruppe veteraner.
Formålet er nobelt.
Men i Dansk Folkeparti stiller vi os tvivlende over for, om værktøjet er det rigtige, hvilket i øvrigt bakkes op af høringssvarene.
Vi tvivler nu på, at et arbejde også er det, denne gruppe har mest brug for, og tænker på, om der er andre indsatser, der burde prioriteres.
I Dansk Folkeparti ser vi gerne, at Veterancenteret bliver tilført mere mandskab, så de veteraner, der rækker ud efter hjælpen, kan få den med det samme, imens motivationen og overskuddet stadig består, og at Veterancenteret måske havde mulighed for at tage ud til de veteraner, hvis familie eller venner ringer ind og er bekymrede – en mere håndholdt indsats.
En anden akut problemstilling, vi står over for, er de stadig alt for lange sagsbehandlingstider, som desværre plager de veteraner, som er i den ulykkelige situation at være blevet såret på krop eller sjæl under udførelsen af deres arbejde som udsendt for Danmark.
Tak for ordet.
Inger Støjberg (V), 2016-11-23:
Regeringens politik er, som jeg har skitseret den, og det er den politik, regeringen agter at føre.
René Gade (ALT), 2016-11-23:
Jeg vil egentlig læne mig op ad de to meget glimrende ordførertaler, der har været fra henholdsvis Enhedslisten og Dansk Folkeparti.
Vi er meget positivt stemt over for lovforslaget, men må også bare sige, at vi ikke tror, at det er det her, der er det rigtige, det er ikke det kald, vi hører fra veteranerne.
Men jeg har også drøftet det tidligere på tomandshånd med flere fra veteranforeningerne, og de har sagt, at det virkelig er bøvlet for dem at varetage veteranernes interesser, når der er så splittede budskaber fra veteranforeningerne.
Det er meget forskelligt, hvad de får ind af meldinger om, hvad det egentlig er, der er ønsket, og hvad det er, der er behovet.
Det er ikke af ond vilje, det er simpelt hen bare, fordi der er så vidt forskellige behov.
Her er jeg heller ikke sikker.
Det kan være, jeg bliver klogere i løbet af udvalgsarbejdet, når jeg har talt med dem, jeg endnu ikke har fået talt med, fra de her foreninger.
Det kan da godt være, vi skal støtte det her, fordi det er det bedst mulige p.t., det er det, der er politisk opbakning til, men lige nu savner jeg i den grad, at vi støtter dem, der har allermest behov.
Det har andre ordførere været inde på.
Så vi kunne egentlig godt tænke os at sikre dem, der ikke kan leve op til de krav, der bliver fremlagt med det her, om eksempelvis 15 timers arbejde i en længere periode, så der bliver gjort noget for dem.
Samtidig oplever jeg, at der er mange, der forsøger at få erstatning lige i disse måneder, og som ikke får den, de bliver simpelt hen afvist igen og igen.
Det er jo sørgeligt, i og med at der faktisk fra politisk hold er sket væsentlige forbedringer, men det virker bare sådan i praksis, at det stadig væk går op ad bakke for nogle, for de bøvler med at få det til at lykkes.
Så ved at sige ja tak til det her synes vi i Alternative, at vi samtidig går ned ad en forkert sti, da vi egentlig vil noget helt andet, og derfor skal vi lige veje for og imod.
Så jeg tror, vi er negative over for forslaget, men intentionen er god.
Vi kunne bare godt tænke os, at det bliver gjort mere fyldestgørende.