Magnus Heunicke (S), 2023-06-01:
Vores natur er under pres.
Vi er midt i en biodiversitetskrise.
Vi er samtidig også i en klimakrise.
Begge kriser har vidtrækkende konsekvenser.
Jeg skal nok lade være med at komme med alle mulige tal, men et tal, som jeg tror de fleste vil kunne huske og de fleste virkelig vil kunne forstå omfanget af, er tallet fra det internationale biodiversitetspanel, IPBES, som anslår, at omkring en million arter er i fare for at uddø på verdensplan – en million arter!
Vi har aldrig nogen sinde før i menneskehedens historie været i nærheden af det.
Derfor er der globalt politisk og videnskabelig konsensus om det, vi også hørte fra forespørgselsindkalderen, altså om det her spørgsmål om, at krisen og tabet af natur og arter skal stoppes.
Forespørgslen her handler om, hvordan vi fra dansk side vil leve op til biodiversitetsaftalen fra COP15 i Montreal og EU's biodiversitetsstrategi for 2030, og hvordan regeringen vil sikre, at Danmarks forpligtigelser bliver en del af den samlede lov om natur og biodiversitet.
Indsatsen for mere og bedre natur gælder i Danmark, i EU og også globalt, og derfor må vi arbejde nationalt, EU-mæssigt og globalt for at sikre vores biodiversitet.
Så der er fokus på, hvad vi kan gøre i Danmark, selv om vi er et mindre land med høj befolkningstæthed.
Vi ved også, at vi har et intensivt udnyttet areal til lands og til havs.
Så der er selvfølgelig meget, vi kan gøre i Danmark.
Vi ved også, at den her krise er global, så det er også afgørende, at det går hånd i hånd med det globale arbejde og de globale naturmål, der sætter retningen for, hvad vi også gør i Europa, og hvad vi gør i Danmark.
Derfor støtter regeringen beslutningen og målsætningerne i FN's biodiversitetskonvention og EU's biodiversitetsstrategi, som der spørges til her.
Regeringen har flere indsatser undervejs for naturen, bl.a. loven om natur og biodiversitet.
Men der er også en ny havnaturfond og en ny opdateret havplan, hvor ambitionen jo er 10 pct. strengt beskyttet og 20 pct. beskyttet hav, 30 pct. i alt.
Det skal jeg nok vende tilbage til, men lad mig starte med at kaste et blik tilbage på december sidste år.
Det var der, hvor hele verdens øjne var rettet mod Montreal i Canada til FN's 15. partskonference, som det hedder, om biodiversitet, altså COP15.
Og man opnåede jo en aftale i december, hvilket jeg tror de fleste er enige om var historisk godt gået af forhandlerne, og det satte nye globale naturmål.
Fra dansk side var det særlig vigtigt, at de globale naturmål selvfølgelig blev ambitiøse og handlingsorienterede, hvilket lykkedes.
Og det globale mål om at beskytte 30 pct. af naturen på land og i havet vil man jo også kunne genfinde i EU's biodiversitetsstrategi for 2030.
Beskyttede områder er vigtige for at sikre plads til naturen og for at sikre, at arter og økosystemer trives og kan udvikles på naturens egne præmisser.
Det gør naturen mere modstandsdygtig og bidrager til at holde klimaet stabilt.
Samtidig ved vi også, at naturen er central i forhold til at lagre CO 2 fra atmosfæren.
Det vil sige, at på de to problemer, jeg startede med et nævne, findes der også en fælles løsning.
Dermed er indsatsen her også en vigtig brik i forhold til at nå vores klimamål.
Men naturen gør meget mere end det.
Det er også helt afgørende for os, at der kommer flere bestøvere, ren luft og rent drikkevand.
Så det er en helt central målsætning.
Jeg vil også komme ind på finansieringen af den globale aftale.
Det er også noget, som Danmark kan bidrage med.
Senest har regeringen i forbindelse med finanslovsforslaget for 2023 afsat 30 pct. af udviklingsbistanden på det grønne område.
Ca. 25 pct. vil være klimarelaterede, og mindst 5 pct. vil gå til biodiversitet og miljø.