runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-20:
I år får vi færre asylansøgere, end vi fik sidste år, og sidste år fik vi færre, end vi fik forrige år.
Og alligevel kommer vi i år til at udstede opholdstilladelser til omkring 10.000 flygtninge og familiesammenførte.
Og det er ministerens vurdering, at der i de næste 3 år vil komme 10.000 familiesammenføringer yderligere for dem, der allerede er kommet hertil.
Det synes vi i Socialdemokratiet er temmelig mange mennesker, og det er en stor opgave for mange kommuner at finde boliger og praktiserende læger og skoler og psykologer og tolke og meget andet for at få integrationen til at fungere.
Derfor har vi foretaget den vurdering, at der er behov for at trække i håndbremsen og se, hvad vi kan gøre for at begrænse antallet af nye opholdstilladelser.
Vi kan selvfølgelig have en politisk uenighed mellem Socialdemokratiet og Enhedslisten om, hvad det danske samfunds kapacitet egentlig er.
Og for Socialdemokratiet er det i hvert fald sådan, at når vi kan se, at vi skriver 10.000 opholdstilladelser, så synes vi, at der er god grund til lige at trække vejret og se, hvad vi kan gøre for at begrænse tilstrømningen.
Jeg skal bare høre: Synes Enhedslisten egentlig, at 10.000 opholdstilladelser på 1 år til flygtninge og familiesammenførte er så mange, at der bør tages politiske initiativer for at begrænse det, eller bør vi ikke tage nogen initiativer for at begrænse det?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-12-20:
Jeg tror bare, fru Astrid Krag – og det er jo ikke nogen overraskelse – er meget uenig med mig og med Enhedslisten omkring flygtningepolitik.
Og den uenighed har jo eksisteret længe.
Vi deler en ambition om, at færre mennesker ender som spontane asylansøgere.
Og grunden til, at vi deler den ambition, er, at der er så mange uretfærdigheder i den måde, vi prøver at få et asylsystem til at fungere på.
Der er ingen tvivl om, at det vil være markant bedre og markant mere retfærdigt, hvis flere kunne få beskyttelse ad legale veje.
Så er spørgsmålet: Hvordan bevæger vi verden i den retning?
Ja, det gør vi i hvert fald ikke ved at droppe tilslutningen til FN's kvoteflygtningesystem.
Tværtimod.
Den beslutning betyder jo konkret, at færre mennesker får mulighed for at søge beskyttelse ad legale veje.
Og så ved jeg godt, at Socialdemokratiet er meget stolte af, at man har truffet beslutninger i Danmark, som har været med til at skræmme flygtninge fra at søge asyl i Danmark.
En helt afgørende faktor i den sammenhæng er familiesammenføringsreglerne.
For mig er det et ret grundlæggende princip, at forældre og børn kan være sammen.
Og krig splitter familier ad – det ved vi godt.
Jeg synes jo, Danmark skulle bidrage til, at de familier blev genforenet, og ikke det modsatte.
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-20:
Først og fremmest tak til hr. René Christensen for de positive ord om indholdet af beslutningsforslaget.
Det understreger jo, at der er et bredt flertal her i Folketinget, som ønsker en anden økonomisk politik end den, som den nuværende regering har lagt op til med en basisvækst i det offentlige på 0,3 pct. Jeg bliver dog så også nødt til lige for en god ordens skyld at præcisere, at når Dansk Folkeparti opererer med 0,65 pct. og Socialdemokratiet arbejder med 0,7 pct.
, er det alene et spørgsmål om, hvorvidt man sætter en eller to decimaler på.
Det, vi som udgangspunkt bruger, er de samme tal fra Finansministeriet.
Men nu er det jo en tid, hvor der er mange partier i blå blok, som har travlt med at komme ned fra forskellige træer, så derfor skal jeg sådan set også bare høre, om det her er noget, som Dansk Folkeparti går til de kommende forhandlinger med regeringen om med det udgangspunkt, at det her er noget, man ikke er lader sig rokke på, eller om det er noget, som er til forhandling.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-20:
Tak for spørgsmålet.
Det er næsten en gentagelse af det spørgsmål, jeg også fik i går, så jeg beklager, hvis svaret måske også bliver en gentagelse.
Jeg bekræftede også ordføreren i i går, at vi gør rigtig, rigtig meget – og jeg roste også alle dem, der er derude.
Jeg er helt enig i, at alle, både humanitært udsendte og de soldater, vi har sendt ud, gør det bedste, de kan.
De gør en god indsats alle sammen, det tror jeg ikke vi kan være uenige om.
Jeg synes jo, det er bekymrende, at FN's flygtningehøjkommissariat, UNHCR, skriver, at det her er særdeles problematisk – og så bliver vi nødt til at lytte.
Marcus Knuth (V), 2017-12-20:
Ordføreren sagde også i går, at når det kommer til spørgsmålet om kvoteflygtninge – og som jeg husker det, var ordførerens formulering noget i stil med: så ønsker mange af dem, der hjælper til derude, at vi skal fortsætte med at tage kvoteflygtninge.
Hvem er det præcist, ordføreren har fået det her billede af?
Er det soldaterne på al Assad-basen?
Eller hvem er det, der har givet ordføreren det indtryk, at der er rigtig, rigtig mange af dem, der hjælper i f.eks. nærområderne, f.eks. vores soldater, åbenbart har den indstilling, at det, som flertallet i Folketinget ønsker at gøre, altså netop at tage en pause fra kvoteflygtningesystemet, er forkert?
Josephine Fock (ALT), 2017-12-20:
Jeg har ikke hørt én eneste hjælpeorganisation tale for, at vi skulle nedlægge kvotesystemet.
Jeg har ikke hørt én eneste hjælpeorganisation, som er vant til at arbejde med de her mennesker også lokalt i nærområderne, sige, at det er en god idé, at Danmark nu stopper for modtagelse af kvoteflygtninge.
Jeg har ikke hørt nogen som helst sige, at vi skal stoppe også for den gruppe, som Socialdemokratiet plæderer for vi bør kunne tage, nemlig de helt særlig behandlingskrævende.
Det har jeg ikke hørt nogen bakke op om vi skal stoppe for.
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-20:
Jamen vi har jo haft den her diskussion ad nogle omgange, og jeg synes, at der hver gang bliver skabt en stemning af, at Danmark ikke løfter sit ansvar.
Og der synes jeg jo, det er vigtigt lige at påpege, at vi i år og sidste år har givet rekordstore bidrag til den humanitære indsats, som ydes i nærområderne.
Og det har vi, fordi vi har fået nedbragt antallet af spontane asylansøgere.
Det er det, der gør det muligt at overføre pengene til den humanitære bistand.
Jeg skal bare høre, om Alternativet egentlig ikke synes, det er positivt, at for hver asylansøger, der ikke træder ind over den danske grænse og beder om asyl, er vi i stand til at hjælpe mange flere mennesker i nærområderne.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-20:
Det er fuldstændig korrekt.
Den der diskussion har vi haft.
Her synes jeg jo igen, det er vigtigt for mig at præcisere, at FN påpeger, at vi har 1,2 millioner flygtninge i 2018, som vil have et presserende behov for at blive genbosat som kvoteflygtning, og den kamp melder Danmark sig så ud af – nu er kamp i citationstegn.
Vi vælger her at sige, at vi ikke kan modtage flere kvoteflygtninge, og det synes jeg er problematisk, når FN beder om hjælp til det.
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-20:
Jamen det har jeg forstået Alternativet mener, men det, jeg egentlig er interesseret i at finde ud af, er, om Alternativet synes, det er en god mekanisme, vi har i Danmark, nemlig at der er en sammenhæng mellem, hvor mange penge vi bruger på den humanitære bistand, og hvor mange asylansøgere der kommer her til Danmark; og at vi altså i det omfang, vi er i stand til at begrænse den spontane asylansøgning og bruge færre penge på asylsagsbehandling i Danmark, så også er i stand til at bruge flere penge i nærområderne.
Synes Alternativet, det er en god mekanisme, at vi tvinges til at prioritere, hvordan vi hjælper flest og bedst, eller ville Alternativet helst have, at der ikke var den mekanisme?
Josephine Fock (ALT), 2017-12-20:
Jeg bliver næsten helt usikker på, hvordan jeg skal forstå spørgsmålet, så nu tolker jeg det.
For jeg synes jo, det er et problem, at vi tvinger folk til at flygte over Middelhavet og risikere deres liv og lemmer for at nå til et land i Europa.
Det er derfor, jeg synes, kvotesystemet er helt afgørende, og jeg ville i virkeligheden gerne udbygge kvotesystemet, så vi kunne undgå endnu flere spontane flygtninge.
Jeg håber ikke, at jeg misforstod spørgsmålet – ellers har jeg misforstået, hvad det var, spørgeren spurgte om.
Astrid Krag (S), 2017-12-20:
Tak for det.
Jeg vil gerne følge op på det spørgsmål, som min kollega hr. Mattias Tesfaye stillede.
For vi kom et lille stykke af vejen i retning af et svar, men jo ikke hele vejen, i forhold til hvad Enhedslistens eget politiske bud er.
Altså, Enhedslistens ordfører medgav, at 10.000 opholdstilladelser i Danmark – med alt, hvad der følger af integrationsopgaven, herunder adgang til sundhedsvæsenet, lægedækning, børnehavepladser, bolig osv. – er meget.
Og jeg hørte sågar Enhedslistens ordfører sige, at det vil man faktisk gerne begrænse også fra Enhedslistens side.
Men det, der så var svaret på, hvad man ville gøre, var, at man ville tage flere kvoteflygtninge.
Men tager vi flere kvoteflygtninge, må det jo så betyde, at Enhedslisten mener, at vi skal begrænse antallet af spontanflygtninge eller antallet af familiesammenføringer.
Så det vil jeg egentlig bare gerne bede Enhedslistens ordfører om at uddybe.
Hvad er det egentlig, Enhedslisten mener vi skal gøre her?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-12-20:
Tak skal du have.
Jeg synes, at Danmark gør rigtig mange ting, også på flygtningeområdet, som vi virkelig har grund til at være stolte af.
Det er der ikke nogen tvivl om.
Jeg synes, at vi burde ligge højere, men vi ligger højt, så jeg synes faktisk, at vi har grund til at være stolte af mange af de ting, vi gør i verden og også her i Danmark, men lige på det her område synes jeg virkelig, at vi trækker i den forkerte retning, når vi siger, at vi ikke længere vil være med i det system, som kunne skabe et mere retfærdigt flygtningesystem i verden.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2017-12-20:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
For mig er det afgørende og nødvendigt, at vi kan blive ved med at præsentere de her synspunkter for vores borgere, så vi ikke kommer til kun at tale om økonomi og de her kasser, som slet ikke passer på de her forfærdelige situationer, som vi står over for.
FN's flygtningehøjkommissariat siger, at i 2050 har vi 200 millioner klimaflygtninge, hvis ikke vi tager hånd om den udvikling, vi har i dag med forbruget af ressourcer.
Så tusind tak til ordføreren for også at repræsentere de her synspunkter.
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-20:
Det var et meget langt svar, vil jeg sige, på et rimelig simpelt spørgsmål.
Nu har Enhedslistens ordfører og jeg siddet skulder ved skulder på adskillige samråd med udlændingeministeren og bedt hende om at svare præcist på de spørgsmål, som vi selv syntes var ret præcise.
Så nu vil jeg så prøve at stille spørgsmålet lidt mere præcist.
Jeg har forstået, at Enhedslisten ikke er tilhænger af en midlertidig suspension af kvoteordningen, men mener Enhedslisten, at der skal tages politiske initiativer for at begrænse tilstrømningen af flygtninge og familiesammenførte i en situation, hvor vi kan se, at der i år udstedes 10.000 opholdstilladelser, og at vi i de næste 3 år alene på familiesammenføringsområdet kan se, at der kommer til at blive skrevet yderligere 10.000 opholdstilladelser?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-12-20:
Måske skal jeg starte med at sige, at jeg tror, vi deler den ambition, som hedder, at det ville være bedst, og at det ville være mest retfærdigt, hvis færre mennesker flygtede ad illegale farlige veje, og hvis flere mennesker fik beskyttelse ad legale sikre veje.
Det vil sige, at jeg sådan set deler ambitionen om, at færre mennesker søger asyl spontant, og at flere mennesker får beskyttelse ad legale veje.
Hvordan kommer vi derhen, for den ambition tror jeg vi deler?
Hvordan kommer vi derhen?
For FN's kvoteflygtningesystem – ikke mindst hvis flere lande satser på det, og hvis flere lande forsøger at gøre det stærkere – netop er vejen til færre spontane asylansøgere og flere organiserede veje til flugt.
Så spørger hr. Mattias Tesfaye: Er der kommet mange mennesker?
Ja, der er kommet mange mennesker, og det er ikke problemfrit at integrere flygtninge.
Det er helt åbenlyst, at mange kommer fra lande og kulturer, som er meget anderledes end Danmark.
Det er også helt åbenlyst, at mange har voldsomme traumer i bagagen.
Får det så mig til at konkludere, altså til at konstatere, at det er svært, og at integrationsopgaven ikke er let, at vi ikke skal tage kvoteflygtninge?
Det er der i hvert fald to årsager til.
Det ene er, at jeg mener, at vi har et ansvar i verden, for mange mennesker er på flugt lige nu.
Det betyder selvfølgelig også, at opgaven bliver større for os.
Det andet er som sagt, at jeg netop mener, at kvoteflygtningesystemet er så afgørende en brik i forhold til at sikre et mere retfærdigt system.
Ja, det mener jeg faktisk, hvis man med politiske initiativer mener en massiv styrkelse af kvoteflygtningesystemet.
Det kan Danmark selvfølgelig ikke gøre alene.
Det kræver internationalt samarbejde i både Europa og i verden, det er klart.
Jeg tror på, at en massiv opgradering af kvoteflygtningesystemet ville betyde, at færre mennesker er tvunget til ad illegale veje at forsøge at finde beskyttelse.
Så har vi derudover en diskussion her i Danmark, hvor jeg er meget uenig med hr. Mattias Tesfaye og med udlændingeministeren.
Den handler om, hvad man er villig til at gøre for at skræmme flygtninge væk fra Danmark.
Socialdemokratiet mener nu, at man kan sige til børn og forældre, at 3 år, så længe skal I vente på familiesammenføring.
3 år er åbenbart den moralske grænse for Socialdemokratiet.
Det mener jeg ikke er forsvarligt.
Jeg mener ikke, det er forsvarligt – for at skræmme flygtninge fra Danmark – at man siger til børn, at der går 3 år, før du kan blive familiesammenført med din far eller mor.
René Christensen (DF), 2017-12-20:
Nu må man jo ikke stille spørgsmål heroppefra, men hvis man nu valgte at sige, at nu havde man gjort det her, hvad var det så for nogle 0,3 pct., vi skulle pille ud af den finanslov, vi har lavet, hvor der nu bliver en offentlig vækst på 1 pct. i 2018?
Der er vi jo sådan set gået ud over det, vi taler om her.
Jeg ved selvfølgelig godt, at der står her, at det ikke absolut skal være 0,7 pct., men det her siger jo noget om, at det her velfærdsflertal, der er, sådan set virker ganske udmærket.
På fredag indgår vi en finanslovsaftale, hvori der faktisk indgår et øget offentligt forbrug på netop de ting, som Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti er enige om.
Altså, der kommer flere varme hænder.
Vi har været med til at understøtte det velfærdssamfund, som jeg egentlig tror at vi på tværs af partier er ret stolte af at vi har.
Sundhedsområdet får også et markant løft, for vi har fået fjernet 2-procentsproduktivitetskravet i sundhedsvæsenet osv.
Hvis der ikke var et flertal for de ting, ville de jo ikke komme til at ske, og derfor siger vi bare fra Dansk Folkepartis side, at vi anerkender det her beslutningsforslag, og vi synes sådan set, at det er et udmærket beslutningsforslag, men vi stemmer selvfølgelig ikke for det, for vi bruger det her som et rygstød for de forhandlinger, som vi skal have med regeringen efter nytår.
Derfor nøjes vi med at kvittere positivt for forslaget, men stemmer ikke for det.
Jesper Kiel (EL), 2017-12-20:
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til hr. René Christensen, som jo til daglig også befinder sig i en kommune, hvilket jeg også selv til daglig gør.
Er det ikke meget simpelt, altså at man, hvis man støtter intentionen, men ikke støtter forslaget, så meget nemt kan sikre, at kommunerne får den tilstrækkelige økonomi til, kan man sige, at efterleve det demografiske pres, ved at kommunernes samlede serviceramme hvert år stiger med 0,7 pct.?
Det bliver jo afgjort i regeringens forhandlinger med Kommunernes Landsforening.
Og man kan sige, at her har Dansk Folkeparti de afgørende stemmer for, om det kommer igennem.
Vil man lægge det pres på regeringen og sige, at der skal være 0,7 pct.s stigning i kommunernes samlede serviceramme?
Hr. René Christensen ved, at det jo er det, der skal til.
Og i år har kommunernes økonomi netop ikke fulgt med det demografiske pres, heller ikke efter, at de penge er kommet ekstra i finansloven.
Vil man sikre det i kommuneaftalerne for 2019?
René Christensen (DF), 2017-12-20:
Jamen det er jo det, der er vores udgangspunkt i forhold til de skatteforhandlinger, vi skal have i 2018, altså når vi kommer ind i det nye år – vi skal sikre rammen.
Det er vigtigt at have rammen til rådighed, altså frem mod 2025.
Det er 26 mia. kr.
Det er det, der er vores udgangspunkt, altså at pengene skal være til rådighed.
Og så skal man jo huske, at de her 26 mia. kr. ikke kun er kommunale penge.
Nogle af de her penge er også statslige penge.
Det er bl.a. politi, og det er bl.a. også forsvar.
Man skal huske, at det her også er en del af det.
Så vil jeg også gerne sige, at vi sådan set anerkender aftalesystemet, hvor KL repræsenterer kommunerne og regeringen repræsenterer staten.
Det system ønsker vi i Dansk Folkeparti ikke at lave om på.
Jesper Kiel (EL), 2017-12-20:
Så vil jeg gerne spørge hr. René Christensen, om ikke det er rigtigt, at hvis kommunerne ikke får en økonomi, der følger med det demografiske pres, altså får ekstra 0,7 pct. hvert år, så munder det i efterårets budgetter ud i, at der bliver besparelser.
Fordi der er kommet flere ældre, og fordi der er kommet flere børn i vuggestue, så skal man spare på nogle andre områder.
Så på den måde er det vel sådan, at lige præcis kommunernes økonomi skal følge med det demografiske pres.
Vi kan jo ikke bare ansætte nogle flere politibetjente for at opveje, at der ikke er råd til ældreplejen.
Er det ikke korrekt?
René Christensen (DF), 2017-12-20:
Hvis man kigger på det demografiske træk frem mod 2025, ser man, at det faktisk svinger hen over årene.
Det har selvfølgelig også noget at gøre med, hvordan befolkningssammensætningen ser ud, hvor gamle vi er, og om vi lever længere osv. osv.
Man kan godt sige, at når der er højkonjunktur, bliver der faktisk født flere børn, og når der er lavkonjunktur, bliver der født færre.
Så det vil jo sige, at sådan en konjunktur godt kan flytte sig derudad.
Det, der er vigtigt for os, er, at vi gerne – ud fra den viden, vi har nu – vil have, at de her penge er til rådighed frem mod 2025, således at der ikke skal ske de nedskæringer.
Men man kan ikke sige, at så kan man bare sætte sig på hænderne, og så skal alting nok på.
Det her vil stadig væk være hårdt politisk arbejde både i statslige institutioner, i regionerne og ude i kommunerne for at have en god service i forhold til borgerne, selv om der vil blive sat 26 mia. kr. af.
Jens Joel (S), 2017-12-20:
Tak for det.
Ordføreren er tilsyneladende enig i, at vi skal sikre den velfærd, vi kender.
Ordføreren siger, at der skal være råd til velfærden; at det vigtige er, at pengene er til rådighed.
Så er det klart, at man ikke også kan give dem til skattelettelser.
Jeg forstår godt, at Dansk Folkeparti nu har tænkt sig at starte med at forhandle med regeringen.
Men når der nu er et flertal for det her, kan man vel også spørge: Hvis de forhandlinger med regeringen ikke fører til, at man dækker det demografiske træk, kommer Dansk Folkeparti så tilbage i Folketingssalen og får hjælp til at sikre velfærden?
René Christensen (DF), 2017-12-20:
Vi vil nok ikke først indgå en aftale, der ikke gør det, og så have brugt pengene, og så bagefter sikre et flertal, der tager nogle penge, som så er blevet brugt på forhånd.
Det vil i hvert fald ikke være rækkefølgen.
Men jeg tror, at alle kan høre i dag, og jeg tror også, at regeringen er helt klar over det, at det her jo er en af de ting, som står på den ene side af blokken, når man går i gang med de her forhandlinger.
Dansk Folkeparti ønsker også at se på, hvordan vi kan gøre det her råderum større.
Vi har så også nogle ideer om, hvad vi gerne vil bruge en stor del af råderummet til.
Det er bl.a. at sikre velfærden, og der er vi jo rigtig glade for at stå og have sådan en debat her i dag, hvor man kan høre, at det er der faktisk et bredt flertal i Folketinget der gerne vil.
Det er selvfølgelig en god indgangsvinkel i forhold til at gå i gang med de forhandlinger.
Så vil jeg også gerne sige, at når man er støtteparti til en regering, starter man ikke med at gå ned i Folketingssalen og prøve at stemme regeringen ned.
Så går vi selvfølgelig ind i forhandlingslokalet og ser, om vi ikke kan finde hinanden.
Det er da så sandelig også vores udgangspunkt for de forhandlinger, som vi skal i gang med efter nytår.
Christine Antorini (S), 2017-12-20:
Når vi har diskussionen her, er det jo, fordi Dansk Folkepartis ordfører ved førstebehandlingen, fru Marlene Harpsøe, var meget positiv over for det beslutningsforslag, der ligger her, og det, der sker nu, er, at Dansk Folkeparti stemmer nej til det.
Det er selvfølgelig derfor, vi er nysgerrige på, hvad søren det er, der er sket, fra at man var meget positiv, til at man stemmer nej.
Jeg anerkender også præmissen om, at der nu er indgået en finanslovsaftale, men jeg lægger mærke til, at ordføreren siger, at der er et velfærdsflertal.
Ja, det er der jo kun, hvis det bliver brugt til noget.
Vi kan konstatere, at ønsket om at være et velfærdsparti så ikke lige holdt til beslutningsforslaget her, og det er derfor, vi diskuterer, hvad der sker fremadrettet.
Så derfor vil jeg gerne høre, hvad det så præcis er, Dansk Folkeparti egentlig gerne vil garantere den her gang, for nu kommer der en mulighed for, at velfærdsflertallet kan blive til noget.
Hvad er det, Dansk Folkeparti går ind i de kommende forhandlinger med i forhold til et råderum, der gør, at vi rent faktisk kan være sikre på, at det demografiske træk bliver bevaret?
René Christensen (DF), 2017-12-20:
Jamen jeg kan ikke konkludere på nuværende tidspunkt, at regeringen skulle være imod at sikre velfærden frem mod 2025.
Det må komme an på de forhandlinger, som kommer.
Det vil jeg absolut ikke stå og gøre her fra Folketingets talerstol.
Jeg kan i hvert fald bare konstatere, at under den tidligere regering så vi markante nedskæringer i velfærden, og jeg vil bare sige, at den situation vil vi ikke tilbage til.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-20:
Tak for det.
Jeg vil bare høre, om ikke Dansk Folkepartis ordfører kan bekræfte, at det råderum, der er tilvejebragt, er større end det beløb, der vedrører det demografiske pres – eller træk, hedder det – og at der dermed ikke er et enten-eller, men et både-og; at der er et økonomisk råderum, der er større end det, beslutningsforslaget lægger op til.
René Christensen (DF), 2017-12-20:
Jo, det kan jeg bekræfte.
Vi står i en helt unik situation, hvor råderummet faktisk er større end de 26 mia. kr. frem mod 2025.
Samtidig står vi også over for en udfordring i forhold til samspilsproblemet – noget, som den tidligere socialdemokratiske regering jo også arbejdede på at få løst – altså at det skal kunne betale sig at spare op til sin pension.
Det er nogle af de ting her, som også skal løses.
Så jo, jeg kan bekræfte, at rådighedsbeløbet er større, så der er plads til både-og.
Men vi ønsker selvfølgelig, at de her 26 mia. kr. skal være til rådighed frem mod 2025 til velfærd.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-20:
Det er jeg glad for.
For debatten, der har været indtil videre, har sådan efterladt den bundklang, at det er enten-eller.
Jeg er glad for, at Dansk Folkepartis ordfører kan bekræfte, at med det råderum, der er tilvejebragt, er der både råd til en forbedring af velfærden og til eksempelvis at løse samspilsproblemerne, som ordføreren siger, og til at sænke skatten på arbejde, så det bedre kan betale sig at arbejde.
René Christensen (DF), 2017-12-20:
Jeg vil ikke sådan gå i gang med forhandlingerne her i Folketingssalen.
Men det er fuldstændig rigtigt – igen – at vi står i den her unikke situation, at der faktisk er et rådighedsbeløb frem mod 2025.
Det glæder vi os til at skulle i gang med at forhandle om her i januar.