runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-11-07:
Tak for det, og tak for ordet.
Lovforslaget her handler om at styrke domstolene med flere dommere og om at modernisere sagsbehandlingen gennem digitalisering.
Det synes vi er et skridt i den rigtige retning.
Vi synes jo, at presset på domstolene er rigtig stort og har været det længe.
Så det er jo helt rimeligt, at vi nu gør noget ved problemet og øger antallet af dommere.
Så må vi sige, at digitalisering er et nødvendigt og naturligt skridt for at gøre arbejdet i retterne mere effektivt.
Vi lever i en digital tid, og selvfølgelig skal vi også have et domstolssystem, der afspejler det.
Men det skal selvfølgelig ske på en måde, hvor retssikkerheden og den menneskelige kontakt ikke går tabt.
Så vil jeg i den sammenhæng godt påpege, at et er, at vi digitaliserer ved domstolene, og det er jo rigtig, rigtig fint, men vi har i høj grad også brug for at digitalisere ved politiet.
Man tror jo, det er løgn, når man hører historierne om, hvordan der går mænd rundt med en tommestok og måler sagsbunker op for at finde ud af, hvor meget arkivplads man skal have.
Så der er i hvert fald også brug for at gøre noget, og lige præcis i forhold til retterne bruger politiet ekstreme mængder af tid på at printe bunker, som de sender derned, så det synes jeg man skal se i en sammenhæng.
Danske Advokater understreger, at systemerne skal kunne tale sammen med advokaternes egne systemer, og at udenlandske brugere uden MitID også skal have adgang.
Det er jo rimelige pointer i en globaliseret verden, og det bliver der også taget højde for, som jeg forstår det.
Danske Bedemænd har så også haft et indlæg om, at digitaliseringen ikke må spænde ben for den hurtige og menneskelige kontakt i de her meget følsomme situationer, hvor nogen er afgået ved døden.
Den bekymring synes jeg også Justitsministeriet har taget til sig.
Så derfor kan vi samlet set støtte det her lovforslag.
Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2025-11-07:
Mange tak, hr. formand.
Liberal Alliance støtter dette lovforslag, og vi er glade for, at den aftale, der blev indgået sidste år, nu bliver udmøntet i konkret lovgivning.
Vi får et mere moderne, effektivt og gennemskueligt retssystem, og vi får sat turbo på en nødvendig digitalisering, som både vil spare tid og øge retssikkerheden.
For os i Liberal Alliance handler det om tillid til systemet og om, at borgerne skal opleve, at retfærdighed ikke bare findes i teorien, men også fungerer i praksis.
Når sager trækker ud i årevis, eller når domstolene mangler ressourcer, mister folk tilliden.
Derfor er det så positivt, at der med denne lov bl.a. tilføres flere dommere, og at processerne gøres mere smidige.
Digitaliseringen på området er også et vigtigt skridt.
Vi skal have et retssystem, der følger med tiden, ikke et, der hænger fast i papirbunker og faxmaskiner.
Det vil gavne både borgere, advokater og domstolene selv.
Jeg vil gerne kvittere for, at aftalepartierne har formået at balancere moderniseringen og retssikkerhed.
Det er sådan, man laver god lovgivning med respekt for borgerne og med et blik for effektivitet.
Så tak til ministeren og til forligskredsen for at få det her gennemført.
Liberal Alliance støtter lovforslaget og ser frem til, at de gode intentioner bliver til konkrete forbedringer i retssystemet.
Tak for ordet.
Mette Abildgaard (KF), 2025-11-07:
Tak for det, formand.
Vi er også selv en del af den aftale, som vi udmønter med lovforslaget her, i hvert fald en del af det.
I går havde vi i Retsudvalget inviteret en række organisationer, bl.a. Politiforbundet, Foreningen for Offentlige Anklagere og andre som forberedelse til de forhandlinger, vi aktuelt sidder i om en ny flerårsaftale for politi og anklagemyndighed, og på det møde stod det meget tydeligt, at der er den her enorme frustration over, hvor meget der stadig væk foregår med papirbunker, som det også så fint blev illustreret af SF's ordfører med tommestokken, der må ud at måle op i sagsbunkerne.
Derfor er det her initiativ enormt tiltrængt, og det er jo ikke altid sådan, at man som politiker får de største overskrifter i medierne, når man digitaliserer, når man bruger penge på it, når man lovgiver om det her.
Men det er immer væk noget af det, der bidrager til arbejdsgangen for de dygtige mænd og kvinder, vi har derude i både vores politi, vores anklagemyndighed og vores domstole til at arbejde med det.
Så det her lovforslag indeholder flere rigtig gode elementer som flere dommere, mere digitalisering, en udvidelse af Skifteportalen og andet, som vi bakker op om i Det Konservative Folkeparti.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-11-07:
Jeg skulle hilse fra Enhedslistens retsordfører og læse en tale op.
Med det her lovforslag tager vi to vigtige skridt i retssystemet.
Det ene handler om at styrke domstolene med flere dommere, og det andet handler om at digitalisere behandlinger af sager, både straffesager, konkursboer og skiftesager.
Enhedslisten er med i domstolsforliget, netop for at sikre, at vi har domstole, der kan følge med sagspresset.
Det her lovforslag er en del af den aftale, og det er et vigtigt skridt fremad.
Men vi skal også være ærlige og sige, at vi ikke er helt i mål.
Ventetiderne er stadig for lange, og for mange mennesker oplever stadig, at deres sager trækker ud, og selv om flere dommere hjælper, er det ikke nok til at løse de store udfordringer, der er med sagsbehandlingstiderne.
Lovforslagets anden del handler om digitaliseringer, og her støtter vi også retningen.
Digitaliseringen kan gøre sagsbehandlingen hurtigere, mere ensartet og lettere at administrere.
Men det kræver, at systemerne faktisk virker for dem, der skal bruge dem.
I høringen har både Danske Advokater og Kuratorforeningen peget på, at de nye portaler ikke må færdigudvikles uden en ordentlig integration af de systemer, der allerede bruges i praksis.
Ellers risikerer vi, at digitaliseringen ender som dobbeltarbejde i stedet for som en lettelse.
En anden vigtig pointe, er at udenlandske borgere og virksomheder også skal have mulighed for at tilgå systemet.
Jeg kan forstå på den kommenterede høringsoversigt, at ministeren er i gang med at kigge på en løsning på denne udfordring.
Danske Bedemænd minder os om, at digitalisering aldrig må stå i vejen for menneskelig kontakt.
De frygter, at det kan blive sværere at få en hurtig afklaring fra skifteretten i dødsbosager, noget, der er afgørende, når familier står midt i en svær situation.
Heldigvis er der blevet lyttet, og lovforslaget er ændret, så hasteforespørgsler fortsat kan klares telefonisk.
Det er et godt eksempel på, hvordan en digitalisering skal ske med omtanke.
Enhedslisten støtter lovforslaget.
Nick Zimmermann (DF), 2025-11-07:
Tusind tak for det.
Dansk Folkeparti ser især tre ting som afgørende.
Kapaciteten skal være til stede.
Når borgere eller virksomheder går i retten, skal du møde en dommer, der har tid og mulighed for at behandle sagen ordentligt.
Vi lever i en moderne og digital tidsalder, i en digital hverdag, så hvorfor skulle retssystemet være bagud?
Retssystemet må heller ikke virke som en labyrint.
Reglerne skal være, hvordan man fører en sag, hvordan man bliver hørt, og hvordan man får en afgørelse, der er klar og retfærdig.
Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-11-07:
Flere dommere, et mere moderne retsvæsen og en bedre og mere smidig sagsbehandling kan Alternativet godt støtte op om.
Dertil er vi jo også en del af den aftale, som lovforslaget udspringer af.
Så vi støtter forslaget.
Peter Hummelgaard (S), 2025-11-07:
Tak for det, formand, og tak for indlæggene.
Lovforslaget, som flere jo har været inde på, har for det første til formål at øge antallet af dommere.
Allerede fra den 1. januar 2024 fik byretterne på den baggrund hævet dommernormeringen med 12 ekstra dommere, og fra den 1. januar i år blev dommernormeringen yderligere hævet med 7 dommere ved byretterne og 2 landsdommere ved Østre Landsret.
Man kan se på domstolenes statistikker for første halvdel af 2025, at tiltagene i flerårsaftalen, herunder det øgede antal dommere, har virket.
Antallet af verserende straffesager i byretterne er således blevet reduceret markant, hvilket er en afgørende forudsætning for at nedbringe sagsbehandlingstiderne.
Lovforslaget vil desuden i en midlertidig periode give Domstolsstyrelsen en større grad af fleksibilitet til at ansætte de puljedommere ved byretterne, som flerårsaftalens økonomi og rekrutteringsforholdene giver mulighed for.
Det gøres ved at ændre puljedommerordningen, så den indebærer et maksimum for antallet af puljedommere, ikke en fast normering.
Lovforslaget har for det andet til formål at skabe rammerne for at digitalisere behandlingen af straffesager for advokater og yderligere digitalisering af skifterettens behandling af en række skiftesager.
Digitaliseringen sker som led i Domstolsstyrelsen store it-projekt, Straffe- og skifteprogrammet, der har til formål at modernisere behandlingen af straffe- og skiftesager.
Straffe- og skifteprogrammet bygger på mange tusind timers arbejde fra rundt regnet 100 medarbejdere i Domstolsstyrelsen, som indbefatter alt fra jura og økonomistyring, analyser af forretningsbehov og -design til kodning af løsningerne.
Lovforslaget vil skabe rammerne for at digitalisere behandlingen af en lang række af skifteretternes sager, herunder om rekonstruktion, konkurs, gældssanering, ægtefælleskifte m.v., og også en række selskabsretlige sager.
Lovforslaget understøtter desuden den seneste etape af Straffe- og skifteprogrammet, hvorunder der sker en færdiggørelse af digitaliseringen af dødsboskiftesager.
Herudover vil lovforslaget skabe rammerne for at digitalisere behandlingen af straffesager for advokater, sådan at alle advokater, der medvirker i en straffesag, vil skulle kommunikere digitalt med retten og også tilgå sagens oplysninger, sagsakter m.v. via en ny straffesagsportal.
Jeg er rigtig glad for, at vi med de nye regler kan tage endnu et skridt i den vigtige proces med at få moderniseret domstolenes it-systemer.
Med de bemærkninger vil jeg se frem til den videre behandling.
Tak for ordet.
Tina Cartey Hansen (KF), 2025-11-07:
Tak, formand.
Igen står jeg her som vikar for fru Dina Raabjerg.
Det er en stor glæde for Det Konservative Folkeparti at stå her i dag, også selv om baggrunden er rigtig træls, sagt på godt jysk – eller på vestegnsk blev det jo så nok.
Vi har haft en lovgivning, der var så liberal, at man populært sagt har kunnet starte et elselskab på bagsiden af en serviet.
Resultatet har været, at mange danskere er blevet ringet op, presset og nogle tilfælde direkte snydt til at skifte elselskab, vi har set selskaber, der holdt på folks penge i månedsvis efter slutafregningen, og mange forbrugere har tabt mange penge.
Det skader både forbrugerne, de lovlydige virksomheder og tilliden til hele branchen.
Herfra skal der lyde en stor tak til EWII's direktør, Lars Bonderup Bjørn, der gjorde os opmærksom på det her problem for mere end 3 år siden.
Lars har gjort en stor indsats for at skabe synlighed om problemet, og så langt tilbage som i november 2023 skrev han et brev til ministeren med undren over, at der stadig ikke skete noget.
I Det Konservative Folkeparti har vi arbejdet med den her sag i over 3 år nu.
Vi har stillet spørgsmål og fremsat beslutningsforslag om det.
Det er det arbejde, der nu bliver til virkelighed med det her lovforslag.
Det her er en konservativ sejr for ordentlighed og ansvar.
Vi vil gerne sige en stor tak til ministeren og aftalepartierne for en god aftale – den aftale, som det her lovforslag bygger på.
Det har været alt for let at snyde folk.
Nu skal almindelige danskere kunne stole på deres elregning, og de mange seriøse virksomheder skal se frem til fair konkurrence.
Ordentlige mennesker skal behandles ordentligt.
Så enkelt er det.
Derfor støtter vi naturligvis forslaget.
Tak for ordet.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-11-07:
Der er akut behov for at gøre noget ved elforsyningssikkerheden, og dette lovforslag er et af mange redskaber, som bør tages i brug for at undgå effektmangel.
En kapacitetsmekanisme bliver en streng nødvendighed i fremtiden med vores energisystems nuværende kurs, fordi en så høj andel af vejrafhængig energi i elproduktionen gør systemet enormt spidsbelastet på den ene side og enormt sårbart over for produktionshuller på den anden side.
Mekanismen her kan være med til at tage toppen af efterspørgslen og tilskynde til frivilligt fleksibelt forbrug.
Det er sådan set godt nok.
Men at vi overhovedet har problemet er en direkte konsekvens af energipolitikken.
Og uden et eksorbitant forbrug af biomasse havde det stået endnu værre til.
Vi i Liberal Alliance har en hel anden grøn vision for Danmark: grøn overflod af energi, hvor selskaber ikke skal indrette sig efter strømhuller, fordi vejret ikke arter sig.
Jeg tør ikke tænke på de gigantiske samfundsøkonomisk forskelle, de to konkurrerende visioner har.
På den ene side visionen, hvor alt fra slagterier til Novo Nordisk indstille produktionen, hvis det er vindstille lidt for længe, og på den anden side visionen at kunne sikre landet stabil grøn energi, når alle skal bruge det.
Det er godt at se, at regeringen ikke lader symptomerne på deres energipolitik passere uden reaktion, tak, men det kunne være klogt, om man ikke kun symptombehandlede, men faktisk gik til kilden af problemet og fik en stabil og forudsigelig grøn strøm.
Liberal Alliance stemmer for.
Henrik Frandsen (M), 2025-11-07:
Tak for ordet, formand.
Lovforslag nr. L 51, som vi behandler i dag, er i virkeligheden en fremtidssikring af elforsyningssikkerheden.
Det er jo rigtig vigtigt, at vi har en høj elforsyningssikkerhed i Danmark.
Det er med til at gøre den grønne elektrificering robust, så vi er sikre på, at der altid er strøm i stikkontakterne.
Lovforslaget omfatter i princippet to forskellige områder og giver klima-, energi- og forsyningsministeren en række bemyndigelser til at indføre klare nationale regler.
Den ene af delene handler om det, man kalder kapacitetsmekanismer, og indfører klare nationale regler om det på en måde, så er det også samtidig er teknologineutralt.
Den anden del af lovforslaget gør, at Energinet får hjemmel til at stille sine kaverner – det er sådan nogle hulrum nede i jorden – til rådighed for trykluftslagring, sådan at man også der i virkeligheden kan lagre strøm som trykluft, så man siden hen kan tappe det ud og så ved hjælp af en turbine lave strøm af det igen.
Tak for ordet.
Claus Jørgensen (SF), 2025-11-07:
Nu har vi jo lige besluttet i EU, at vi ikke skal være afhængige af russisk gas, og at vi skal have vores energi andre steder fra, og noget af det, vi også har gang i sammen med klimaministeren, er jo at udvide den vedvarende energi.
Så jeg tror, at forsyningssikkerheden nok skal komme fra de rigtige kilder.
Men igen vil jeg spørge: Hvem er det, ordføreren henviser til, som er eksperter i det her og siger, at energiforsyningssikkerheden er usikker i fremtiden?
Nick Zimmermann (DF), 2025-11-07:
Det er jo næsten en grotesk kommentar, når man siger, at man lige har besluttet i EU, at man ikke vil købe mere russisk gas.
Altså, Danmark køber russisk gas hver evig eneste måned, Danmark køber saudisk olie hver evig eneste måned, og hvem er de eneste, der har en interesse i rent faktisk at begynde at stile efter, at vi i stedet for skal være selvforsynende i Danmark?
Det er jo netop det, forsyningssikkerhed er, altså at vi ikke skal være afhængige af autokrater og diktatoriske styrer, som vi ikke har lyst til at sende vores penge til.
Derfor er det da vigtigt at være selvforsynende.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-11-07:
Det er jo DF, der ikke er troværdige.
Klimarådet er meget troværdige.
De har fuld åbenhed om baggrundsnotater for alle deres rapporter, og hvis ikke de var troværdige, er jeg meget sikker på, at der ville være nogle, der er mere troværdige end Dansk Folkeparti, der så ville gøres os opmærksomme på det.
Det er sådan set Klimarådet, vi lytter til.
Det er dem, der skal rådgive Folketing og regering, og det er sådan nogle, som Dansk Folkeparti ikke mener har troværdighed.
Jeg synes, det er virkelig langt ude.
Ordføreren siger nogle ting her omkring gasforsyning i Danmark, og det er sådan, at vi har gasforsyning i Danmark fra biogas og fra danske felter i Nordsøen, og det dækker vores forbrug.
Sådan er det.
Jeg synes, det er vildt, at Dansk Folkeparti lægger så meget vægt på atomkraft.
Det er dyr elektricitet; det viser erfaringerne fra andre lande.
Det, Sverige kigger ind i, hvis de skal have mere atomkraft, er massiv statslig støtte til den elproduktion.
Kan ordføreren ikke se, at atomkraft virkelig er en dårlig løsning, hvis man vil have en billigere hverdag for danskerne?
Nick Zimmermann (DF), 2025-11-07:
Det er jo helt fair, at vi har et grundlæggende forskelligt syn på Klimarådet.
Jeg kan ikke mindes, hvornår jeg sidst har hørt Klimarådet tale om national dansk selvforsyning, altså i forhold til hvad der skal til for, at Danmark er selvforsynende i forhold til at gøre os uafhængige af eksempelvis Saudi-Arabien, Rusland, Qatar og andre lande, som vi ikke har en interesse i at samarbejde med på klimaområdet.
Jeg kan ikke mindes en eneste gang, hvor jeg har læst Klimarådets anbefalinger om, at der ligger masser af milliarder ude i Nordsøen, som vi kunne bruge i forhold til dansk forsyningssikkerhed på olie og gas.
Jeg mener ikke, det er forkert at tale om atomkraft.
Jeg mener sådan set, det er en af løsningerne på forsyningssikkerhed.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-11-07:
DF er fuldstændig marginaliseret i den danske klimapolitik; I er uden for rækkevidde for fornuft åbenbart.
Prøv da at læse nogle af de rapporter, som Klimarådet udgiver.
Det kan da godt være, der ikke er en rapport, der forholder sig til olie fra Saudi-Arabien.
Det er langt ude.
I forhold til det her med atomkraft fatter jeg virkelig ikke, hvorfor man vil have dyr elektricitet.
Man taler om lavere moms, og så vil man have dyrere elektricitet til danskerne i fremtiden.
Det er altså langt ude.
Nick Zimmermann (DF), 2025-11-07:
Jeg er faktisk helt overbevist om, at der er rigtig mange danskere, der er trætte af, at der kommer solceller op rundt omkring i samtlige af vores landdistrikter.
Jeg bor selv i et landdistrikt, hvor meget af det, der i gamle dage var natur, nu er fuldstændig ødelagt af kæmpestore solcelleparker.
Jeg er også fuldstændig overbevist om, at der er masser af danskere, der synes, det er forfærdeligt, når der skal opsættes vindmøller, så deres hus bliver usælgeligt og de skal gå med den lavfrekvente støj.
Jeg er hundrede procent sikker på, at der er langt flere danskere, der hellere ville have, at det blev samlet et sted, f.eks. på et atomkraftværk.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-11-07:
Det er helt korrekt, at vi har en god elforsyningssikkerhed i Danmark, og at man så kigger ind i noget, hvor den med tiden bliver lidt dårligere i det østdanske område, og det kunne vi jo så afhjælpe, ved at kommunerne får sat flere solceller op.
Ville det med hensyn til den her kapacitetsmekanisme, som ministeren nu lover vi bliver inddraget i, når den skal laves, så helt ærligt ikke være enklere, at vi bare tog det ud af lovforslaget, og så kan vi tage en forhandling om, hvad mulighederne er, når EU har fastlagt nogle regler?
Så skal man godt nok lave et lovforslag, men ville det ikke være bedre?
For det er lidt diffust, hvad der er potentialet i det.
Hvorfor ikke tage det ud af lovforslaget og så tage endnu en forhandling om det ovre i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet?
Det har vi gjort mange gange før, og vi har lavet mange gode aftaler.
Hvorfor ikke gøre det igen?
Nick Zimmermann (DF), 2025-11-07:
Altså, nu må jeg bare sige, at jeg overhovedet ikke anser Klimarådet som en seriøs sparringspartner i det her.
Jeg ser Klimarådet som sådan en mellemting mellem SF og Enhedslisten, og jeg undrer mig i øvrigt over, at de får så meget i tilskud.
Det vil vi i Dansk Folkeparti i hvert fald gerne lave om på.
Så jeg må sige, at det ikke er i en politisk diskussion med mig, at man kan bruge dem som en troværdig kilde.
Der er jo nogle førende eksperter, der har kigget på, hvordan vores forsyningssikkerhed ser ud, og det undrer mig meget, hvis ordføreren ikke er bekendt med, at der jo er nogle eksperter, der er bekymret for forsyningssikkerheden i fremtiden.
Jeg vil også sige, at det med hele den geopolitiske situation, der er, både med hensyn til Saudi-Arabien, Rusland og forskellige andre lande, undrer mig, at partier som SF og Socialdemokraterne synes, at det er en fantastisk god idé at købe meget massive mængder af både olie og gas af f.eks. Saudi-Arabien og Rusland, når man jo også kunne vælge den anden løsning, som var, at vi var mere selvforsynende på det område.
Claus Jørgensen (SF), 2025-11-07:
Tak for det.
Jeg vil bare høre, hvem ordføreren henviser til, når han siger, at der ikke er forsyningssikkerhed fremadrettet.
Som ordføreren for Enhedslisten også sagde lige før, har Klimarådet konkluderet, at vi ikke har behov for atomkraft, at vi har forsyningssikkerhed nok, at sol og vind kan klare det for os, og at det, vi kan gøre – bl.a. det, vi snakker om lige nu – er meget billigere end at kaste sig ud i atomkraft.
Så hvem er det, ordføreren henviser til, som siger, at der er forsyningsusikkerhed?
Tina Cartey Hansen (KF), 2025-11-07:
Jeg står her i dag på vegne af vores sædvanlige ordfører, fru Dina Raabjerg, og jeg skal hilse mange gange, men hun kunne ikke være her i dag.
Jeg vil nu læse hendes tanker om lovforslaget op.
Når man læser L 51, får man det indtryk, at Danmark nu skal indføre en kapacitetsmekanisme, men sådan er reglerne ikke.
EU-forordningen siger, at vi skal overvåge forsyningssikkerheden og kan indføre en mekanisme, hvis der er et dokumenteret behov.
Så det, der haster, er ikke EU.
Det, der haster, er, at vi ikke kan garantere forsyningen fremover.
Tilbage i maj fik vi et lovnotat om den her bemyndigelse, og af det fremgik der fire ting meget tydeligt: at lovændringen kun en bemyndigelse, ikke en beslutning – det skulle Folketinget tage stilling til senere – at design og finansiering kræver en senere politisk beslutning, at bemyndigelsen var rammesættende, ikke beslutningsgivende, og at der ikke var nogen forudgående politisk aftale, så Folketingets inddragelse altså skulle altså ske fremadrettet.
Efter lovnotatet og møderne i ministeriet var forventningen derfor, at Folketinget ville blive inddraget, før det blev besluttet, om vi skal have en kapacitetsmekanisme, hvordan den skal skrues sammen, og hvem der skal betale.
Vi står med et kort lovforslag, der lægger al beslutningskraft hos ministeren.
Der står i forslaget, at bemyndigelsen ikke koster noget.
Nej, bemyndigelser koster ikke noget i sig selv, men en kapacitetsmekanisme koster altid noget, enten for forbrugerne eller for staten.
Det fremgår ingen steder, at Folketinget skal være med, når vi når til den beslutning.
Høringssvarene er også kritiske.
Der advares mod højere elregninger, mod tarifstigninger og mod markedseffekter.
Ministeriet svarer, at det kommer senere.
Med andre ord stemmer vi i blinde.
Ingen ønsker, at grisene står stille hos Danish Crown en grå vintermorgen , så ja, vi har brug for en løsning.
Men et ansvarligt Folketing også vide, hvad det egentlig er, vi sætter i gang, hvad det koster, og hvem der betaler.
I materialet står der, at ministeriet ikke kan arbejde videre uden den her bemyndigelse.
Ministeriet kan godt analysere videre.
Man kan modellere, regne, fortsætte dialogen med branchen og, vigtigst, lave en politisk aftale med Folketinget.
Derfor er vores position enkel: ja til forsyningssikkerhed, ja til en kapacitetsmekanisme, ja til, at Energinet kan eje og drive et trykluftslager, men vi forventer klare svar i processen på, om ministeren vil bruge bemyndigelsen, hvordan den skal se ud, hvem der betaler, og hvordan Folketinget bliver inddraget.
Vi siger gerne ja, men vi siger ikke ja i blinde.
Tak for ordet.