runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-21:
Jamen den frygt er jeg heldigvis i stand til fuldstændig at fjerne fra Hans Andersen, og det vil glæde mig, for han skal jo ikke gå julen i møde i en frygtsom tilstand.
Det er sådan, at man kun kan ændre traktaterne, hvis alle lande er enige.
Så skulle vedtagelsen af det her forslag føre til sådan en Pandoras æske af alle mulige forslag, kan Danmark bare sige: Nej, nej, nej, det vil vi ikke.
Så det behøver Hans Andersen slet ikke at være bekymret for.
Hvis jeg var Hans Andersen, ville jeg være meget mere bekymret for en anden ting, nemlig det forhold, at de to partier, der bejler til regeringsmagten – det er ovenikøbet to partier, der tilsammen har et flertal her i Folketinget – åbenbart siger, at de er enige med Dansk Folkeparti i det her, men at de intet vil gøre ved det.
De vil, som Jens Joel siger, gerne have en diskussion om det, men vil de handle?
Uha nej, for så sker der jo sikkert noget.
Nej, det gør der ikke, Hans Andersen.
En gang imellem sker der faktisk kun noget i den retning, man gerne vil, fordi man gør noget af det, man gerne vil, og hvor farligt er det at tage noget op på et EU-topmøde?
Men måske var det faktisk for en gangs skyld nu, hvor der er et flertal i Folketinget, der i hvert fald i ord er villig til at gøre noget ved det her, på sin plads, at man så også handlede.
Hans Andersen (V), 2021-12-21:
Jeg tænker jo stadig væk, at risikoen er, selv om der er veto for de enkelte lande, at der, hvis vi fra Danmarks side bringer op, at vi skal have ændret i traktaten, også er andre lande, der har enkelte små ting og ændringer, de ønsker at få foretaget.
Så er jeg helt med på, at der kan være veto, og at det så betyder, at ingenting kan ske.
Men så er det jo det, vi kommer til at diskutere det næste år i EU, og jeg tror simpelt hen ikke, det er en fornuftig brug af hverken vores tid eller den tid, vi bruger i fællesskab i EU-regi for at bringe EU fremad og de enkelte nationalstater fremad, at vi diskuterer eventuelle ændringer af traktaten.
Det tænker vi i hvert fald ikke er den vej, vi skal gå.
Så er jeg helt med på – og der er vi jo enige – at det med orlovsdirektivet nu er vedtaget af et flertal i EU.
Vi stemte imod det, nu er det kommet hertil, og nu har vi implementeret det på den bedst mulige måde.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-12-21:
Det understreger jo bare paradokset.
Altså, i hvert fald både Venstre, Socialdemokratiet og Det Konservative Folkeparti stemte for den her traktat tilbage i 1972 og i 1992, da det så fik sin egen bestemmelse.
Det vil sige, at man er de partier, der har overdraget beføjelsen, og i dag står man så og siger, at man i virkeligheden var imod den beføjelse, man så overdrog.
Så man var imod det, man gjorde, og nu her 30 år efter er man ikke villig til at rette den fejl, som man dengang begik.
Kan hr. Hans Andersen ikke godt se, at det i hvert fald over for den danske befolkning, som måske kerer sig lidt mere om dansk suverænitet end de tre partier, jeg nævnte før, kan virke paradoksalt?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-12-21:
Nu har jeg set omtalt i en artikel, at der er en anden konservativ, der har sagt, at det var klimaministeren, der skulle til lommerne, men det kan jo være lidt svært sådan at sikre.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ordføreren har en model for, hvad det er for en finansiering, vi skal stable på benene for at starte sådan en fond.
For det kan selvfølgelig være, at det er staten, der kommer med et større beløb, men måske er der en anden konstruktion.
Har De Konservative tænkt over det?
Mona Juul (KF), 2021-12-21:
Tusind tak for spørgsmålet.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi også i sidste uge var i debat om bl.a. det her.
Der kunne jeg også bekræfte, at Enhedslisten og Konservative lige præcis på det her punkt faktisk er enige.
Vi synes, det er en rigtig god idé at se på, hvordan man kan udvikle en jordfond, så der kan komme tempo på udtagning af lavbundsjorderne.
Ellers er jeg fuldstændig enig med ordføreren, der stod på talerstolen før, og sagde, at der så godt kan gå lidt for lang tid, fordi de der kaffemøder kommer til at trække lidt ud, og vi har ikke den tid. Så vi skal simpelt hen have gjort noget ved den del af det.
Så det kan jeg sagtens bekræfte.
Men det er jo faktisk sådan herinde i Folketingssalen, at selv om man kan komme fra hver sin ende af Folketingssalen, er der nogle steder, hvor man godt kan være enige, og i kampen mod skattesvindel står vi last og brast med Enhedslisten; det gør vi også i forhold til en jordfond.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-12-21:
Jeg er faktisk lidt skuffet, fordi vi havde en debat for nylig, hvor ordføreren lagde meget vægt på, at kulfyringen på Nordjyllandsværket skulle udfases, og det var slet ikke med i talen.
Nu kommer ordføreren og siger, at det er op til regeringen på 6 måneder at lave en plan for det, som Venstre åbenbart ikke selv kan sætte sammen til en plan.
Det kan jo godt nogle gange være, at man har sådan nogle ting, der bliver lidt for symbolske.
Enhedslisten har sådan set også udtalt sig for lukning af kulfyringen på Nordjyllandsværket.
Men ville det ikke være bedre, at vi kom frem til noget, hvor vi f.eks. i nogle år lægger en ekstra CO 2 -afgift på kul, der ikke kun er fokuseret på Nordjyllandsværket, men sådan set tager alt det kul, der bliver importeret, med, så det ikke bliver symboler, vi diskuterer, men kommer tættere på noget, som er de store løsninger?
Marie Bjerre (V), 2021-12-21:
Tak for det.
Ja, jeg smiler lidt, for jeg ville sådan set have nævnt det, og jeg har skrevet Nordjyllandsværket i mine papirer, men jeg har sådan et fint ur, der tæller ned her, og da jeg kom til den side, kunne jeg se, at det kneb lidt med tiden, så jeg måtte strege nogle afsnit.
Men vi mener stadig væk det med Nordjyllandsværket, for vi jo har en reel udfordring med at nå vores 2025-delmål, og vi har meget svært ved at se, hvordan vi når det, hvis ikke vi begynder at lægge en reel plan, og det er også derfor, vi efterspørger det fra regeringens side.
Vi er kommet med det helt konkrete forslag at udfase kullene noget tidligere.
Vi synes, det er helt grotesk, at man skal blive ved med at fyre med kul helt til 2028.
Så det mener vi bestemt stadig væk, og tusind tak til hr. Søren Egge Rasmussen for at stille mig det spørgsmål, så jeg havde lejlighed til at gentage det budskab.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-12-21:
Nu nåede jeg ikke at få en sms om, hvilket spørgsmål jeg skulle stille som nummer to, så derfor vil jeg følge op på det med kullene.
Kan ordføreren ikke se, at vi bør lave noget, som rummer en indsats for al kulanvendelse i Danmark?
Det kan jo være, at der er nogle erhvervsvirksomheder rundtomkring, som har behov for noget kraftig varme i deres processer, men som godt kunne elektrificeres delvis og bruge grønne gasser, så vi ligesom kommer frem til, at vi får lavet en god plan for den der kuludfasning.
Kan ordføreren ikke se, at vi ikke kun skal snakke Nordjyllandsværket?
Marie Bjerre (V), 2021-12-21:
Vi skal jo ikke fyre med kul i Danmark i fremtiden.
Nordjyllandsværket er det sidste værk til at fyre med kul.
Mig bekendt stopper Fynsværket i 2025.
I forhold til om man bruger kul andre steder, vil jeg sige, at det jo er derfor, vi gerne vil have en grøn skattereform, som indebærer, at det kan betale sig at omlægge til andre grønne opvarmningsformer, så man ikke bruger sorte opvarmningsformer.
Det er der, vi skal have den grønne skattereform.
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-21:
Tak for en engageret tale – en altid engageret tale – som jeg egentlig på mange måder er meget enig i, især utålmodigheden i talen og det med, at det skal gå hurtigere.
Der skal ske mere, vi skal stramme op, og det kan kun gå for langsomt.
Det, jeg sidder og tænker på, er, at det er meget interessant for mig at høre, på hvilke konkrete områder Venstre er mere ambitiøs end regeringen i forhold til at nå 70-procentsmålsætningen.
Prøv at komme med et par eksempler på, hvor Venstre vil mere end regeringen.
Marie Bjerre (V), 2021-12-21:
Tak for det.
Jeg deler ordførerens entusiasme for og iver efter klimadagsordenen, og det er vigtigt med noget mere handling.
Det er vi først og fremmest, fordi vi har set, at den grønne omstilling koster noget, og at det kræver investeringer.
Vi synes, det er alt for lidt, man sætter af til den grønne omstilling.
Vi bliver nødt til at være mere ærlige om, at det her kommer med en pris, og det er også derfor, vi har afsat et grønt råderum på vores finanslovsforslag, helt præcis 1,7 mia. kr. årligt, til at finansiere den grønne omstilling.
Det er markant mere, end man har gjort med den her finanslov, så det er ét eksempel, hvor vi er mere ambitiøse.
Så siger vi også, at vi vil have en markedsdrevet grøn omstilling, fordi vi tror på, at det er meget mere effektivt, og at det er meget hurtigere.
I stedet for at vi skal detailregulere klimadagsordenen herindefra, skal vi da gøre det sådan, at det er de gode idéer, der får lov til at drive det, og det er jo også et punkt, hvor vi fra Venstres side har presset meget på, for at regeringen skulle komme med et udspil til en grøn skattereform.
Noget af det, der jo bl.a. koster i den grønne omstilling, er hele elektrificeringen af samfundet.
Som vi også var inde på før, skal vi have noget mere vedvarende energi, og det kræver også noget i forhold til udbygning af elnettet.
Sådan noget er ekstremt dyrt.
Det er dyrt, når man skal investere i mere vedvarende energi og de løsninger, der skal sikre det, så det er i hvert fald et helt konkret eksempel.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-12-21:
Ja, jeg kunne se, at mikrofonen tændte, så jeg tænkte, at det var mig.
Tak til ordføreren for talen.
Ordføreren er meget optaget af at være ambitiøs, og det er jo simpelt hen så dejligt – specielt for os, der kan huske, hvad der skete før 2019.
Jeg kunne godt tænke mig at høre om noget.
Når man nu snakker om en markedsdrevet skattereform og man snakker om en grøn skattereform, skal jeg være helt sikker på en ting: Mener man også i Venstre, at man skal have en ensartet, gerne høj, CO 2 -afgift, og at den selvfølgelig også gælder for dansk landbrug?
Marie Bjerre (V), 2021-12-21:
Jamen vi har sådan set allerede sagt det, og det har min formand også sagt, nemlig at vi ønsker en høj, ensartet CO 2 -afgift.
Vi havde sådan set regnet med, at de ville komme her i slutningen af året, men nu kommer de så først den 8. februar 2022, kan jeg forstå, og det ser vi da meget frem til.
Men altså, vores ambition er en høj, ensartet CO 2 -afgift, og det gælder jo for alt; det gælder også for landbruget.
Og så må man jo se, hvordan man kan finde en ordning dér, men det er da vores udgangspunkt, at vi skal have en ensartet, høj CO 2 -afgift.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-12-21:
Ét er jo ekspertgrupper, noget andet er politiske holdninger.
Derfor er jeg glad for at høre, at man også mener, at en høj, ensartet CO 2 -afgift også gælder for landbruget.
Jeg forstod så ikke helt, hvad det var, vi skulle se på, og hvordan det var, det kunne lade sig gøre.
For hvis man lægger en afgift, må markedet jo indrette sig.
Så det er bare for at være hundrede procent sikker – Venstre vil lægge en CO 2 -afgift på tværs af alle sektorer, og man mener, det er forureneren, der skal betale, og det er så ligegyldigt, om det er ens bagland.
For det var en hård kamp at få Venstre ind i klimakampen i forhold til landbrugsaftalen.
Så det er derfor, jeg spørger igen, altså for at understrege det: Det er også for landbruget, forureneren betaler, og der er ikke noget med undtagelser for det ene og det andet.
Marie Bjerre (V), 2021-12-21:
Jeg er simpelt hen helt uenig i, at det har været en hård kamp at skulle få Venstre ind i nogen som helst landbrugsforhandlinger.
Vi ønsker en høj, ensartet CO 2 -afgift, men vi har jo også en dobbeltsidet ambition.
Vi ønsker, at vi vækster, samtidig med at vi får en grøn skattereform.
For hvis ikke man har den ambition, er man ikke ambitiøs på klimaets vegne.
Hvis ikke vi i Danmark kan vise, at vi kan vækste, samtidig med at vi omstiller klimaet, er vi ikke nogen inspiration for resten af verden.
Så derfor er det vigtigt, at de to ting går hånd i hånd, og det er også det, jeg mener med, at vi bliver nødt til at kigge på de anbefalinger, der kommer fra ekspertgruppen, i forhold til hvordan man kan indføre sådan en CO 2 -afgift, hvor vi samtidig styrker dansk erhvervsliv, og hvor vi styrker vores konkurrencekraft, så vi reelt bliver et grønt foregangsland.
Det er det, der er vores politiske ambition.
Anne Paulin (S), 2021-12-21:
Det er jo bare faktuelt forkert.
Men også tak til Venstre for de mange brede aftaler, som vi har lavet sammen.
Et af de steder, hvor vi så ikke har kunnet samarbejde om en aftale, er jo på bilområdet, hvor vi lavede en aftale, som vi er meget glade for.
Vi kan se, at antallet af grønne biler på bare et år er fordoblet.
Så det her med 1 million elbiler, grønne biler, i 2030 er ikke længere en vision, men det er faktisk det, som prognosen siger nu.
Det viser, at den aftale virker, og at den virker godt.
Er Venstre ikke kede af, at I ikke er med i den her aftale, som I jo ikke ville være med i, fordi det ikke måtte koste noget for borgerne, at vi har en grøn omstilling?
Og skal man forvente, at I, hvis I kommer i regering, så ruller den aftale tilbage?
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-21:
Ordføreren siger 1,7 mia. kr.; jeg kan ikke huske, præcis hvor meget vi brugte på finansloven, og hvor meget vi bruger i det hele taget på klimaet, men det er også betragtelige beløb.
Når ordføreren siger, at vi skal sætte flere penge af til investeringer, hvordan ser ordføreren det sådan mere konkret ske?
Kan ordføreren sætte lidt flere ord på?
Marie Bjerre (V), 2021-12-21:
Vi var ikke med i den aftale på transportområdet, fordi vi havde en højere ambition.
Vi havde en ambition om 1 million grønne biler, og vi havde også en ambition om, at der skulle bruges nogle flere midler på omstillingen, for vi synes ikke, det er rimeligt, at det særlig er i udkantsområderne, hvor man pendler rigtig meget, man så skal holde for, og det er igen som i det svar, jeg gav lige før, fordi vi har en dobbeltsidet ambition.
Vi tror på, at vi, hvis vi skal være reelt grønne, også bliver nødt til at være et foregangsland, hvor vi samtidig vækster, og det betyder også, at man skal have en mulighed for at pendle til og fra arbejde.
Og der duer det altså ikke, at man indfører en politik, hvor det bliver dyrere for dem, der pendler til og fra arbejde, men der bliver man nødt til at lave en ordning, hvor man kigger på at tilskynde til at tage det grønne valg i stedet for bare at gøre det dyrere, sådan som det er nu.
Det var derfor, vi ikke var med.
Anne Paulin (S), 2021-12-21:
Først og fremmest vil jeg lige afvise det her med, at vi ikke med de kendte teknologier kan nå 70 pct.
Det kan vi godt, og det er også det, vi viser i vores klimaprogram.
Der er forskellige veje med kendte teknologier, hvormed det her kan lade sig gøre.
Så skal der selvfølgelig træffes nogle beslutninger, og der skal findes finansiering, og der skal vælges nogle veje.
Det arbejder vi på.
I forhold til skattereformen er det jo især energiområdet og industriområdet, som der skal kigges på i første omgang.
Så det ville jo være underligt at lave den brede CO 2 -afgift inden da.
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-21:
Det, at de bliver så brede, betyder måske også nogle gange, at de ikke er gode nok.
Når ordføreren siger, at vi er nået halvdelen af vejen, så er det jo den lette halvdel, vi har nået.
Det skal vi altså altid huske.
Og det er rimelig ukendt, hvordan vi skal nå den sidste halvdel.
Den baserer sig i nogen grad på teknologi, der ikke er opfundet endnu.
Så ordføreren har ret i, at det her ikke er enkelt, og jeg synes slet ikke, det er så enkelt, at man kan stå og være så stolt allerede, selv om jeg i den grad også vil anerkende, at der er skabt nogle gode ting.
Når det handler om den ensartede CO 2 -afgift,
hvornår er det så, vi kan forvente, at den er vedtaget?
Er det først efter et valg, eller kan vi håbe på, at den kommer før
Nu er redegørelsen her fra udvalget jo forsinket fra december til februar.
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-21:
Tak for ordet, tak til ordføreren.
Anne Paulin (S), 2021-12-21:
Ja, bestemt.
Danmark er blandt mange andre rige industrialiserede lande en stor del af grunden til, at vi står med en klimaudfordring i dag, for vi har udledt for meget CO 2 , i forhold til hvad atmosfæren kan holde til.
Det fine er jo også, at vi ikke kun fokuserer på, hvad vi kan gøre her i Danmark, men at vi også samarbejder bredt med store dele af verden, at vi er ude rundtomkring i store økonomier og mindre økonomier og hjælper dem med alt fra energieffektiviseringer, hvordan man gør det bedst muligt, til integration af vedvarende energi, og at vi er med til at skabe nogle rigtig store forandringer også for andre lande og deres energisystemer og måder at forbruge på.
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-21:
Det glæder mig at høre, og det er også derfor, at Danmark for nogle år tilbage indgik en aftale om, at 5 mia. kr. i international klimabistand skulle man stå for.
Hvordan hænger det så sammen med, at man lige har lavet en finanslov, hvor man sætter sølle 100 mio. kr. af?
Altså, 5 mia. kr., som er vores internationale forpligtelse, mod 100 mio. kr., 5 mia. kr. – 100 mio. kr.?
Samtidig bruger vi vores ulandsbistand til at betale vores klimabistand.
Det hænger overhovedet ikke sammen.
Anne Paulin (S), 2021-12-21:
Jeg synes nu, det hænger rigtig godt sammen, at vi fokuserer store dele af vores udviklingsbistand på det, som er nogle af de allermest presserende udfordringer, vi står over for i forhold til klima og miljø, og at vi så også finder ekstra midler til det gang på gang, synes jeg også er vigtigt.
Så er der jo også hele den indsats, som vi også lægger i forhold til de energisamarbejder, som vi har rundtomkring i verden, i lande som Kina, Indonesien, Indien osv.
Så jeg synes faktisk, at Danmark løfter en rigtig, rigtig stor del af vores internationale forpligtelser.
Marie Bjerre (V), 2021-12-21:
Tak for det, og tak for en god tale.
Jeg har set meget frem til den her debat, vi har i dag.
Jeg var ikke vores ordfører sidste år, så jeg har været tilbage at se, hvad der fyldte i debatten sidste år, og der kan jeg se, at det særlig var 2025-delmålet, vi drøftede sidste år, og hvad niveauet skulle være for det – et sted mellem 46 pct. og 50 pct.
Nu landede det jo så på, at vi rent faktisk har fået et 2025-delmål, desværre med en meget smal aftale, men dog bredt politisk støttet her i Folketinget, på 50-54 pct., så langt over, hvad man drøftede sidste år.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren mener, at det er realistisk, at vi når målet, og i hvilket spænd man forventer vi kommer til at ligge, når vi når 2025.
Anne Paulin (S), 2021-12-21:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror bestemt, det er realistisk, at vi når det her mål.
Jeg synes netop, at redegørelsen for klimaeffekter viser, at vi egentlig er ret tæt på med de initiativer, der er taget, at nå det nedre spænd.
Spørgsmålet er så, hvor langt vi kan komme, og der håber vi jo selvfølgelig, at vi kan komme også længere end de 50 pct.
Vi skal jo bl.a. lave en grøn skattereform, som vi også har forhåbninger til vil kunne give et godt bidrag til det her.
Så vi har bestemt forhåbninger om, at vi også skal nå langt i forhold til 50-54-procentsdelmålet i 2025.
Marie Bjerre (V), 2021-12-21:
Det er end ikke anskueliggjort, hvordan man kan nå det.
Hvad har ordføreren af forventninger til, hvornår man har vedtaget en plan for at nå målet, for at vi kan nå det?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-12-21:
Ordføreren var lidt inde på, at man sådan er gået lidt reformamok, og vi har jo også nået noget på 2 år.
Jeg noterer mig, at der sådan er en vis vægtning af noget teknologiudvikling, som fylder meget i de store planer.
Jeg kan godt savne, at vi også får prioriteret det mere folkelige, at vi får hele befolkningen med, at vi får alle kommuner med.
Jeg tror, der er en efterspørgsel efter det.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, hvad ordføreren tænker om det.
Det er jo klart, at en grøn skattereform vedrører alle, men vel ikke på den engagerede måde.
Så hvordan får vi det der engagement prioriteret?
Det er jo bl.a. i forhold til kommunerne, hvor vi mangler at lave en eller anden aftale, som prioriterer, hvad kommunerne skal deltage i.
Har ordføreren nogen refleksioner over det?
Anne Paulin (S), 2021-12-21:
Mange tak for spørgsmålet.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at teknologiudvikling er hamrende vigtigt, men hr. Søren Egge Rasmussen har selvfølgelig ret i, at borgernes indsats, kommunernes indsats, indsatsen i det nære, i lokalområdet, også fylder noget.
Og jeg kan jo konstatere, at det er noget af det, som også blev drøftet i forbindelse med finanslovsforhandlingerne, i forhold til hvordan man kan involvere kommunerne.
Derudover er en del af den grønne køreplan jo også, at der skal laves en aftale omkring, hvad hedder det, klimavenlige valg i hverdagen, på adfærdsområdet, og det synes jeg også er vigtigt at vi får kigget på.
Det var noget af det, som klimaprogrammet fra i år også viste, netop at der jo også er nogle potentialer i forhold til adfærd, og at man også kan hente noget på reduktionerne der, hvis vi simpelt hen kan få borgerne til at ændre adfærd på nogle områder.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-12-21:
Jeg har bare noteret mig, at når der indimellem er borgerenergifællesskaber, som gerne vil have nogle lidt bedre rammer for, at de også kunne være med, og når der er boligforeninger, der egentlig gerne vil have solceller på deres tage og på den måde deltage, så løber man ind i noget, hvor reglerne ikke lige favoriserer det.
Men det gør de, hvis landmanden vil have 100 ha med solceller ude på sin jord.
Så jeg er glad for, at ordføreren kan se, at vi har en opgave at løse der, og jeg ser frem til, at vi får prioriteret det i de kommende år.
Anne Paulin (S), 2021-12-21:
Tak for det.
Det lyder godt.
Og jeg tror, at jeg taler på både regeringens og Socialdemokratiets vegne, når jeg siger, at vi selvfølgelig rigtig gerne vil høre om den her type idéer, der kan være med til at skabe yderligere opbakning ude i befolkningen og deltagelse i den grønne omstilling.
Det skal selvfølgelig ske på en måde, hvor det ikke bliver nogle, kan man sige, lidt forkerte løsninger, som vi vælger, eller nogle løsninger, som ikke er effektive.
Så der er selvfølgelig nogle balancer, som skal gå op, men jeg er fuldstændig enig i, at vi skal sikre en god borgerinddragelse.
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-21:
Mange tak, og tak for talen.
Det har det med nogle gange at blive sådan lidt en boble herinde, og det synes jeg lidt det er i dag.
For regeringen virker svært tilfreds med klimaindsatsen, svært tilfreds, og vi ved jo også, at der uden for Christiansborg er rigtig, rigtig mange grønne organisationer, som er rigtig, rigtig kritiske, og som taler om klimanøl, og som siger, at det går for langsomt, og som virkelig, virkelig prøver at skubbe os herinde.
Jeg savner lidt, at ordføreren, også ministeren, kommer lidt mere ind på at sige, hvor det bliver svært, og hvor det her bliver vanskeligt.
Det er trods alt en af verdens mest ambitiøse klimalove, som vi skal lykkes med.
Hvor er det, vi virkelig, virkelig skal være kloge?
Hvor ser ordføreren de store udfordringer, de store bjerge, vi skal over, og hvad ligger der foran os, som vi skal håndtere, hvis vi skal nå det her?
Marie Bjerre (V), 2021-12-21:
Tak for en god tale.
Det er jo helt sjovt at høre, så enig man kan være med Enhedslisten i, at det går for langsomt fra regeringens side – en bekymring for manglende investeringer og en oplevelse hos Enhedslisten af, at det er jer, der ligesom skal kæmpe de grønne investeringer ind i finansloven.
Så er jeg også enig med ordføreren i, at det er en fin vedtagelsestekst, som der ser ud til at danne sig et flertal for.
Vi er kommet med vores eget forslag til vedtagelse, primært fordi den vedtagelsestekst, der ligger fra rød bloks side, er meget, meget lidt forpligtende.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, om teksten er blevet så vag, som den er, fordi man ikke kunne få regeringen med på at lave nogle mere forpligtende planer og nogle mere forpligtende reduktioner.