Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-21:
Tak for det, formand.
Det er sjældent, at jeg skal sætte den her mikrofon ned, men det skal jeg nu – så har jeg prøvet det også.
Vi har jo haft den her diskussion i salen rigtig mange gange, det må man jo sige.
Hvilke konsekvenser har det så at indføre et kontanthjælpsloft?
Får det flere i arbejde?
Skaber det fattigdom?
Eller skaber det et skævere Danmark?
Der er mange spørgsmål, man kan stille sig selv.
Man kan også spørge mere overordnet: Hvilken effekt har disse ydelser på menneskers adfærd i forhold til at komme i job, og kan de her ydelser blive for lave?
En ting er i hvert fald helt sikkert: Dette loft, som denne regering har lavet, har sat en del enlige forsørgere og børnefamilier under et ualmindelig hårdt pres.
Vi taler om børn, der ikke kan komme til børnefødselsdage, fordi forældrene ikke har råd til en gave; om børn, der ikke deltager i sportsforeninger med de sociale fordele og oplevelser, det nu giver.
Men her viser det sig jo efterfølgende, at en del af dem, som bliver ramt af loftet, er så syge, at de slet ikke burde være der.
Så har vi også set eksempler på kontanthjælpsmodtagere, som er blevet opfordret til at flytte fra Københavnsområdet til Lolland.
Det er altså et kontanthjælpsloft, som kan presse nogle mennesker ud i områder, hvor boligerne er billigere.
Det skaber et skævere Danmark, som vi bestemt heller ikke kan og vil acceptere.
Får kontanthjælpsloftet så folk i arbejde?
Statsministeren har jo påstået, at det har fået rigtig mange i arbejde – det var vist flere tusinde, påstod han på et tidspunkt.
Og det samme har beskæftigelsesministeren flere gange sagt.
Vi har både været ude i mavefornemmelser og analyser, vi har været ude i rigtig mange ting i hele den her proces.
Men de har bare ikke rigtig noget at have det i, for den analyse, som ministeren fik lavet, viste et helt anderledes billede end det skønmaleri, som statsministeren og beskæftigelsesministeren prøvede at male.
Vi venter stadig på den, og vi hører så nu, at den kommer til foråret.
Jeg er spændt på at se, om den egentlig når at komme inden et valg, men det bliver ret interessant at se, hvor lang tid det nu tager.
Jeg fik så også at vide her fra talerstolen, at der var nogle tekniske fejl og alt mulig andet i den.
Det er sjovt nok, at det først var dengang, CEPOS begyndte at mene, at analysen måske kunne have været anderledes, at man reagerede fra regeringens side – det er jo ret interessant.
Det ydelsessystem, vi skal have her i landet, skal gå på to ben: Det ene ben skal sikre et stærkt socialt sikkerhedsnet til dem, som står i en meget, meget svær situation; det andet ben skal tilskynde til, at alle får et job og på sigt uddanner sig, så de kan forsørge sig selv og deres familie.
Det er faktisk et spørgsmål om ret og pligt, og det er jo noget, vi som parti har snakket rigtig meget om.
Jeg må bare konstatere, at de to ben ikke virker, og at vi har et ydelsessystem, som slet ikke er i balance.
Derfor foreslår Socialdemokratiet netop at nedsætte en ydelseskommission, så snart vi kommer til, og den skal inden for et år komme med svar på netop de spørgsmål, jeg har stillet her.
Altså: Hvordan får vi skabt et godt og fremtidssikret ydelsessystem?
Det kan hverken dem, det rammer, altså de arbejdsløse, eller de ansatte i jobcentrene, som skal administrere nye regler efter hvert regeringsskifte sådan set være tjent med.
Derfor vil jeg håbe, at vi kan få et bredt flertal for et nyt ydelsessystem, som netop gør det, som det skal, nemlig sikre, at folk får en tilskyndelse til at komme i job eller uddannelse, og at det samtidig giver dem det sikkerhedsnet, som er så vigtigt, hvis de får brug for det.
Og med de ord vil jeg på vegne af Socialdemokratiet fremsætte følgende – jeg synes selvfølgelig, det er rigtig godt, og jeg vil opfordre de fire andre oppositionspartier til at støtte det, og det er jeg sikker på de kan, når de hører, hvor godt det er:
Forslag til vedtagelse
Folketinget konstaterer, at det ikke er lykkedes at sikre den rimelige balance i ydelserne, som der bør være.
En balance, hvor vi på den ene side sikrer et stærkt socialt sikkerhedsnet til dem, der står i en svær situation, og på den anden side tilskynder til, at alle får et job og forsørger sig selv.
Folketinget er særlig bekymret for, om der er børn, som vokser op uden de muligheder i livet, som de med rimelighed kan forvente.
Folketinget konstaterer endvidere, at ydelsessystemet gennem alt for lang tid har været genstand for konstante ændringer i smalle politiske aftaler.
Folketinget finder på den baggrund, at der bør nedsættes en ydelseskommission, der kan komme med forslag til et mere sammenhængende og bedre balanceret ydelsessystem.
Ydelseskommissionen skal også vurdere konsekvenserne af de nedsatte ydelser, herunder deres evne til at få folk i job samt konsekvenserne for levevilkår og forholdene for børnene.«