runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2023-05-31:
Tak for en god tale, som jeg synes indeholdt rigtig mange gode værdier.
Jeg kan godt høre, at vi har noget fælles ideologisk grundlag, når jeg hører fru Pernille Vermund tale, og der er også en grund til, at vi engang har været i det samme parti.
Jeg synes, det er rigtig godt med al den snak om kultur og civilsamfund og statens rolle osv.
Det synes jeg er meget, meget positivt.
Jeg har generelt været ked af, at den sidste periode med borgerligt flertal af nogle borgerlige politikere er blevet talt meget langt ned, som om det var helt forfærdeligt og vi ikke kunne gennemføre noget – og nu er der det her behov for at lave en ny koalition af partier, for at man kan gennemføre reformer og øge arbejdsudbuddet osv.
Hvis man sådan ser bort fra store bededag, som jo grundlæggende bare er et dårligt forslag og heller ikke rigtig giver noget arbejdsudbudsmæssigt, er der så generelt hos Nye Borgerlige en modstand mod at lave reformer af arbejdsudbuddet, som gør, at der er behov for den her regering, i stedet for at man laver en borgerlig regering, som kunne lave den slags ting?
Pernille Vermund (NB), 2023-05-31:
Nej, absolut ikke, men vi siger ret klart, at når vi gennemfører reformer, skal det selvfølgelig være, med henblik på at vi både får det økonomiske afkast og det arbejdsudbud, som er højest i forhold til den omkostning, reformen medfører.
Det er derfor, vi har presset på for sådan noget som at afskaffe registreringsafgiften.
Det kan jo lyde mærkeligt for folk, der måske sidder derude og tænker: Hvad har det med noget at gøre?
Det er også en afgift, som i dag skævvrider vores land, og som altså helt tydeligt tynger, hvad skal man sige, landdistrikterne og store dele af Jylland, mere end den tynger storbyerne.
Så nej, vi er bestemt ikke imod reformer, og jeg synes, det er bemærkelsesværdigt, at man som nominelt borgerligt-liberalt parti ser sig nødsaget til at støtte en socialdemokrat for at få gennemført reformer.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-05-31:
Så vil jeg spørge om noget helt andet, som jeg ikke har hørt Nye Borgerlige sige så meget om, nemlig Grønland, som vi sikkert kommer til at diskutere lige om lidt, når det bliver de nordatlantiske medlemmers tur.
Hvad er grundlæggende Nye Borgerliges holdning til en grønlandsk statsdannelse og løsrivelse fra Danmark?
Ser Nye Borgerlige for sig, at det er noget, Danmark ligefrem skal betale til, også bagefter?
Pernille Vermund (NB), 2023-05-31:
Nej, i Nye Borgerlige er vi glade for rigsfællesskabet, og vi synes også, at vi skal gøre mere for at styrke vores rigsfællesskab.
Det er derfor, jeg som retsordfører ad flere omgange, når jeg har været på talerstolen, når vi har haft retspolitik, som skulle gennemføres for Danmark, har kritiseret, at der går så lang tid, før retspolitikken bliver gennemført i Grønland.
Det er også derfor, vi har sagt, og jeg har for kort tid siden også talt med ordføreren hernede om det, at vi sådan set støtter, at man, hvis man har et rigsfællesskab og man står her på talerstolen og taler om sager enten vedrørende Grønland og Færøerne direkte eller i de store åbningsdebatter og afslutningsdebatter eller partilederdebatter, så kan tale på sit eget sprog og bruge tolk.
Det skal kun være i de debatter, men vi støtter, at der bliver en mulighed for det.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi styrker vores rigsfællesskab.
Faktisk siger vi jo ofte i Danmark, at vi har ytringsfrihed, og at vores ytringsfrihed er fastsat i grundloven.
Men det er den jo egentlig ikke.
Det er fastsat i grundloven, at man ikke må indføre censur, og så er der nogle tilsvarende bestemmelser.
Den står faktisk mere tydeligt beskrevet i menneskerettighedskonventionen, så vidt jeg husker.
Så det er jo sådan et af de eksempler.
Men hvordan det så fortolkes af en domstol, og hvad det konkret betyder, når man laver lovgivning i de enkelte lande, er der, hvor det så kan blive problematisk.
Det, vi siger i Nye Borgerlige, er, at det, ligesom vi i dag har mulighed for at give de unge kvinder en abort, også selv om forældrene er imod det, også skal være muligt i fremtiden, men vi bryder os ikke om, at et ungt menneske på 15 eller 16 år kan få foretaget noget så indgribende som en abort og gå med en uønsket graviditet, uden at forældrene bliver informeret.
Så det, vi ikke støtter, er i virkeligheden det her med, at man som familie, som forældre ikke har mulighed for at hjælpe det unge menneske, eller at man som ungt menneske risikerer at stå helt alene med så stor en beslutning.
Det er ikke sådan, at vi ikke bakker op om, at et ungt menneske, der ønsker at få en abort, skal have mulighed for det.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-05-31:
Tak for svaret.
Det er jo godt, for så er der et eller andet sted, hvor vi kan arbejde med at finde et fælles fodslag, for jeg tror ikke, at det, regeringen har sagt, i virkeligheden er, at forældrene ikke må blive inddraget, og at den unge kvinde kun kan få lov til at vælge frit, hvis hun fravælger forældrenes hjælp og støtte i den situation.
Det her handler jo om, at langt de fleste unge kvinder i den alder formentlig ville tage samtalen med forældrene, men at vi skal sikre, at de kvinder, der af er en eller anden grund måske har svært ved at tale med forældrene om det, fordi det at forbundet med skam, familietraditioner eller noget andet, ikke skal stå i den situation.
Selvfølgelig skal der være masser af støtte og opbakning.
Kunne man forestille sig, at Nye Borgerlige, hvis man sikrer et godt støtteapparat omkring den unge fra sundhedsvæsenets side, i virkeligheden godt kan bakke op om det her og sikre den frie ret til de unge piger?
Pernille Vermund (NB), 2023-05-31:
Det vil vi ikke, hvis det skal være uden forældrenes vidende.
Vi vil simpelt hen ikke bakke op om, at man som stat kan foretage et indgreb på så ungt et menneske, og at et ungt menneske kan tage så vidtgående en beslutning og gå med så stor en hemmelighed alene, uden at forældrene er inddraget.
Jeg har kun drengebørn, men jeg kan simpelt ikke forestille mig noget mere forfærdeligt, end hvis mine børn kom i en situation, hvor de følte, at de ikke kunne sige det, og gik med noget alene så længe.
Og vi ved jo, at børn og unge indimellem har en anden opfattelse af, hvordan forældrene vil reagere, end hvad der er virkeligheden.
Det er simpelt hen for at beskytte de unge og familierne i det her.
Mette Abildgaard (KF), 2023-05-31:
Jeg har faktisk bidt mærke i, at jeg synes, at Nye Borgerlige er meget flittigt til stede hernede i Folketingssalen til helt umådelig mange debatter.
Det har jeg bidt mærke i, og stor respekt for at prioritere det arbejde så højt.
En af de debatter, hvor Nye Borgerlige også var til stede,
var den, hvor vi diskuterede PFAS og muligheden for et nationalt forbud mod PFAS.
Der havde vi Konservative meldt ud tidligere på dagen, at vi gik ind for et nationalt forbud, og jeg havde faktisk en forventning om, at vi ville være det eneste borgerlige parti, så jeg blev meget positiv over, at Nye Borgerlige også var klar til det.
En anden dagsorden, hvor jeg kunne forestille mig at vi også kunne have nogle fælles synspunkter med Nye Borgerlige, er i forhold til beskyttelse af drikkevand.
Der er stadig væk alt for mange pesticidfund i vores drikkevand.
Der udestår den her akutplan for vores boringsnære beskyttelsesområder – de zoner, der er rundt om vores boringer.
Er det noget, som også ligger ordføreren på sinde?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-05-31:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Jeg noterede mig, at ordføreren med en vis brod gav udtryk for, at ordførerens borgerlige kolleger i regeringen ikke er rigtigt liberale.
Så blev jeg en lille smule nysgerrig på, hvad en ægte liberal i virkeligheden er i fru Pernille Vermunds øjne.
Lad mig sige, hvorfor jeg bliver nysgerrig: Det er jo, fordi vi netop har fejret 50-året for den fri abort i Danmark, og i den forbindelse har regeringen meldt ud – og nu skal jeg gøre noget, vi ikke gør så ofte, for jeg vil nemlig rose regeringen for det her - at den ønsker at nedsætte grænsen for, hvornår unge kvinder kan vælge at få en abort uden forældrenes samtykke, således at unge kvinder mellem 15 og 17 år kan vælge at få det.
Jeg forstår, at Nye Borgerlige er imod det her, men er det i virkeligheden ikke essensen af at være liberal at sikre de her unge kvinder friheden til selv at vælge, om de vil have en abort?
Pernille Vermund (NB), 2023-05-31:
Jo, meget gerne, og noget af det, som vi har sagt, er, at ja, pengene skal følge borgerne.
Men der kan være dele af Danmark, hvor det er dyrere at drive en skole, fordi kundegrundlaget, hvis man kan sige det sådan, altså elevgrundlaget, er tyndere, og hvor det er dyrere at opretholde en daginstitution osv., og derfor skal det beløb, der følger med barnet i en bestemt kommune, selvfølgelig afspejle, hvad det koster at drive institutionen.
Det, vi ser i dag, er jo, at der rigtig mange steder er gode skoler, som hvert år har en stor tilstrømning, men hvor man må afvise elever, og at der så er dårlige skoler, som kommer til at optage elever, som egentlig ikke havde ønsket at gå der, og som bliver ved med at blive drevet dårligt, og hvor der ikke er et reelt incitament til at forbedre ydelsen og at oppe sig, fordi vi har et system, der også understøtter dårligt drevne institutioner.
Derfor siger vi, at vi, hvis det hele ikke skal detailreguleres, og hvis vi ikke skal dynges til i mere bureaukrati, mere administration, så bliver nødt til at flytte pengene derud, hvor institutionerne er, og give institutionerne noget mere frihed, men selvfølgelig også anerkende, at der er dele af landet, hvor det koster lidt mere at opretholde en skole.
Og det er vigtigt for et lokalområde – undskyld, nu står jeg med ryggen til – at opretholde skoler.
Frederik Vad (S), 2023-05-31:
Men er forudsætningen for, at det kan lade sig gøre, ikke, at vi i højere grad deles om de sociale udfordringer, der er?
Ordføreren brugte jo valgkampen på at tordne imod elevfordelingsaftalen, som vi jo så også skrottede efter valget.
Men hvis vi ikke får lavet nogle modeller, hvor man deles om de unge, der har anden etnisk baggrund, deles om dem, der f.eks. slås med ordblindhed, deles om dem, som kæmper med en diagnose, som måske kan gøre det lidt svært at passe ind i en klasse eller et eller andet, og hvis ikke alle, der modtager penge fra staten, løfter de sociale udfordringer sammen, så kommer vi vel aldrig i mål med det, som ordføreren taler om.
Pernille Vermund (NB), 2023-05-31:
Men der er ikke noget, der tyder på, at de to ting skulle være hinandens modsætninger.
Der er intet, der tyder på det.
Vores svar er, at vi må erkende, at der er nogle unge mennesker, som ikke skal vælge at gå i gymnasiet, og som ikke skal have mulighed for at gå i gymnasiet.
Vi er nødt til at se på karakterkravet.
Vi er nødt til at sige, også til de helt unge, at der er andre veje.
Og det handler jo bl.a. om ikke bare at gøre det sværere at komme i gymnasiet, men også at gøre det mere attraktivt f.eks. at tage en erhvervsuddannelse.
Morten Dahlin (V), 2023-05-31:
Tak for det.
Jeg sidder med sådan et lidt skævt smil og hører på talerne i dag; den ene oppositionspolitiker efter den anden taler problematiserende om, hvor forfærdeligt det er, at der nu er flere penge i kassen, og at det nærmest skulle være en eller anden form for problem for Danmark, og at det er et særskilt problem for regeringen.
Jeg har den modsatte holdning.
Jeg synes jo grundlæggende, det er sundt, at de danske finanser er stærke.
Men penge gør det jo ikke alene.
Og derfor bliver vi nødt til at lave reformer, som ikke bare skaffer flere penge, men som også skaffer mere arbejdskraft.
Derfor kunne jeg bare godt tænke mig at spørge Nye Borgerlige, om Nye Borgerlige i den her valgperiode har tænkt sig at melde sig som et konstruktivt parti og være med til at lave den slags reformer.
Mohammad Rona (M), 2023-05-31:
Der står så også på hjemmesiden, at der også er nogle gode ting ved konventionerne, og det er jeg rigtig glad for at der står på Nye Borgerliges hjemmeside.
Hvad er det for nogle gode ting, som man synes der er?
Morten Dahlin (V), 2023-05-31:
Delen omkring den offentlige administration er jeg helt enig i.
Altså, vi bliver nødt til at kigge på udviklingen i administrative medarbejdere og bureaukrati, både i regioner, kommuner og staten.
Så det deler jeg ordførerens oplevelse af.
Jeg er bare lidt ked af det der med reformer, altså det med, at man siger: Vi vil gerne reformer, men vi vil ikke lige den reform, vi vil ikke lige den reform, og vi vil ikke lige den reform. Man siger jo nej, hver gang man skal bide til bolle.
Hvis vi nu skal kigge lidt fremad, har regeringen eksempelvis en plan om en su-reform – og når man nu fra Nye Borgerliges side er bange for at lægge sig ud med akademikervældet i forhold til uddannelserne, er man så også bange for at tage fat, når der skal laves en su-reform?
Pernille Vermund (NB), 2023-05-31:
Nej, det er vi ikke.
Og det er jo interessant, hvor kort tid man kan sidde som støtteparti til statsminister Mette Frederiksen, før man, ret hurtigt, adopterer den her holdning om, at hvis ikke man vil vores politik, vil man jo ingenting.
Sådan er det jo ikke.
Ordføreren ved udmærket, at Nye Borgerlige har en økonomisk 2035-plan, som er fyldt med reformer, som i høj grad øger arbejdsudbuddet, sænker skatter og afgifter osv.
Der er masser at tage af, og Venstre og ordføreren er velkomne til at søge inspiration.
Mohammad Rona (M), 2023-05-31:
Nu har jeg været så fræk at bevæge mig ind på Nye Borgerliges hjemmeside, og jeg vil gerne være ærlig og sige, at det ikke er særlig tit, jeg er derinde.
Men jeg kan jo så se, at Nye Borgerlige derinde i forhold til konventionerne bl.a. skriver, at man gerne vil tage et opgør med konventionerne.
Det har vi også diskuteret et par gange med alle de B-forslag, vi har haft.
Men der står også, at et opgør ikke nødvendigvis betyder, at vi vil melde os ud af konventionerne.
Det synes jeg er positivt.
Der er også gode ting ved konventionerne, står der, og dem skal vi kunne stole på.
Så vil man have et opgør, eller vil man ikke?
Altså, hvor står man der?
Pernille Vermund (NB), 2023-05-31:
Vi har jo tilsluttet os flere og mange forskellige konventioner.
En af de konventioner, som ofte forhindrer os i at føre den politik, vi gerne vil i Danmark, når det handler om udlændingepolitikken, er menneskerettighedskonventionen.
I Nye Borgerlige anerkender vi, at det ikke er konventionen i sig selv, der er problemet, men at det er den meget aktivistiske domstol, som jo forvalter konventionen, og som også er med til at skubbe konventionen i en retning, som ikke har været tiltænkt fra begyndelsen.
Jeg har i perioder været glad for at lytte til skiftende socialdemokrater, som har pippet op og sagt: Nu er vi nødt til at se på det her; det kan ikke være rigtigt, at vi har en domstol, der sidder og er så aktivistisk og i virkeligheden efterhånden beskytter forbryderen mere end offeret.
Men det bliver ved de små pip, og så sker der ikke så meget mere.
Og der siger vi jo: Vi bliver nødt til at stå fast på det her; vi mister jo fuldstændig opbakningen fra befolkningen; vi udhuler og tømmer vores folkestyre for indhold, hvis ikke vi erkender, at der er et problem her.
Ja, men det er, under forudsætning af at det ikke bare er mere grønthøstermetode, mere salamimetode og noget, der sådan helt grundlæggende udhuler vores værdier og kultur.
Derfor var vi imod afskaffelsen af store bededag.
Derfor var vi også som udgangspunkt imod, at man bare ville skære på de lange videregående uddannelser; det er man heldigvis blevet klogere på nu.
Men vi er da klart for, at vi forbedrer vores samfund.
Når vi taler arbejdsudbud, synes jeg bare også, man skylder at sige, at når man har en politik, der betyder, at den offentlige sektor hvert år skal optage og opsluge stadig flere ansatte, stadig flere fuldtidsbeskæftigede, går det jo ud over muligheden for at rekruttere medarbejdere i det private, og vi har en offentlig sektor, hvor antallet af ansatte, som beskæftiger sig med ledelse og administration, er steget markant.
Jeg tror, vi er enige om, at der er nogle reelle problemer i den offentlige sektor.
Hvis vi får løst dem, er jeg også ret sikker på at det vil frigive nogle ressourcer til det, som er den borgernære kernevelfærd.
Ja, vores drikkevand ligger i den grad Nye Borgerlige på sinde.
Men jeg synes også, det er meget vigtigt, når man tager den debat, at man gør det på et faktuelt og oplyst grundlag.
Men landbruget i Danmark er væsentlig strengere reguleret end i mange andre lande.
Og det synes jeg man skal have med, når man fortæller det her.
For indimellem kommer det til at lyde, som om danske landmand går rundt og ødelægger vores drikkevand i dag, og det er jo ikke rigtigt.
Mette Abildgaard (KF), 2023-05-31:
Nej, det er fuldstændig rigtigt, at de fund, der bliver gjort, er lovlige stoffer, som har været godkendt på det tidspunkt, hvor de er blevet anvendt.
Det kan man ikke klandre nogen landmænd for.
De har holdt sig fuldstændig inden for reglerne.
Og jeg ved, at der jo også hos mange landmænd er en interesse i eksempelvis at få taget nogle jorder ud af drift eller andet på de områder, der er sårbare drikkevandsområder, så man kan give en beskyttelse der, hvor jorden måske alligevel ikke i så høj grad er egnet til driften.
Men lad det blot være en opfordring til, at vi har en tæt dialog der også.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-05-31:
Først skal det lige præciseres, at jeg netop ikke har refereret til en eller anden form for folketingsreaktion, så det er jo ikke korrekt.
Men når det så er sagt, er jeg jo utrolig glad for, at man gerne vil gøre mere for at inddrage Grønland, og hvis det inddrager sprog, glæder jeg mig da også til at se nogle flere forslag, bl.a. måske omkring de flag, vi bruger herinde, og lignende.
Men jeg hører en velvillighed, og så må vi jo tage diskussionen derfra.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-05-31:
Jeg synes så, det er godt, at det bliver korrigeret, så det ikke bliver udlagt over for grønlandske vælgere, som om der skulle være en modstand mod, at man udtrykker sig på det sprog, man ønsker, inden for rigsfællesskabet, her i Folketinget.
Hvis fru Aki-Matilda Høegh-Dam ønsker at udtrykke sig på grønlandsk i stedet for på sit modersmål, dansk, så er hun velkommen til at gøre det.
Men vi synes bare, at det havde været god stil og måske også praktisk, når nu vi andre desværre ikke forstår det, at man lige havde anmeldt det, så vi havde haft en mulighed for at følge med i samtalen.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-05-31:
Der er jo en klar misforståelse i det, altså at det, når vi netop har den her debat om sprog, oftest bliver en kastebold, i forhold til hvad jeg som person har behov for.
Der er jo ikke noget, som jeg har behov for som sådan.
Jeg repræsenterer en vælgerkreds, hvor en stor del af mine vælgere primært er grønlandsksprogede; det er deres modersmål, og det er mit modersmål – der må jeg også lige korrigere ordføreren, som vist kom til at sige, at dansk var modersmålet – og det er jo alligevel sådan nogle ting, vi bliver nødt til at tænke på.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-05-31:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Der har jo været talt en del mere om rigsfællesskabet i de seneste uger i den danske medieverden, end der har været måske i lang tid.
Og selv om man måske kan diskutere, om formen var hensigtsmæssig til at sparke den her debat i gang, så synes jeg, det er vigtigt at fokusere på det, der i virkeligheden var substansen.
Og det er en fuldstændig rimelig forventning at have.
Jeg har selv været rimelig rystet over, hvor meget palaver det har kunnet skabe på de sociale medier, at der har været den her diskussion på Christiansborg, og det vidner måske om, at vi har rigtig god grund til at bestræbe os på at tale os tættere på hinanden i forhold til den måde, vi taler om det her på.
Jeg håber i hvert fald, at den dialog mellem vores partier – også som ordførere – kan fortsætte, som den er startet.
Mit spørgsmål går i virkeligheden på forsvarsforhandlingerne.
Det er jo et arktisk ønske, og det arktiske samarbejde handler om lavspænding, så hvad er egentlig ordførerens tilgang til de forsvarsforhandlinger, der går i gang?
Hvad er det for nogle hovedønsker, som ordføreren kommer med?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-05-31:
Først og fremmest vil jeg gerne kvittere for ønsket om samarbejde og for den gode dialog, som vi netop også har med hinanden.
Det er også vigtigt altid at pointere.
Når det så er sagt, vil jeg sige omkring forsvar, at det i forhold til forsvarsforliget hele tiden har været Siumuts klare linje, at vi går ind i det her ved at støtte den grønlandske naalakkersuisuts klare linje om, hvad det er for et forsvar, vi skal opbygge.
Her har det også været et ønske fra naalakkersuisut, at man også inddrager det grønlandske parlament så vidt muligt, så vi ikke oplever det der demokratiske underskud ved kun at inddrage to partier, som er repræsenteret i Folketinget, men alle grønlandske partier, så vidt som det overhovedet er muligt.
Der lægger vi os fuldstændig på linje med naalakkersuisut, som netop også ønsker lavspænding, men også – uden at være naive – at sikre, at vi faktisk ved, hvad det er, der sker i vort land.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-05-31:
Der har været et andet spor i vores dialog omkring rigsfællesskabet i forhold til mere inddragelse af den arktiske befolkning, altså at der handles efter, hvad borgerne i Arktis egentlig måtte ønske.
Hvordan forestiller ordføreren sig at man kan have den dialog?
Er det ved at koble sig til naalakkersuisut?
Eller er der andre modeller, som ordføreren har i tankerne i forhold til at diskutere, hvad det er, der kunne være af grønlandske ønsker til forsvarsforliget?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-05-31:
Jamen først og fremmest burde man selvfølgelig altid snakke med den grønlandske befolkning så vidt muligt.
Når det så er sagt, er det netop også noget, som naalakkersuisut bør initiere ved netop at starte nogle høringer, tale med befolkningen og have parlamentarikerne med, for sådan sikrer vi os også mere bred opbakning, som kan være mere grundfæstet, uanset hvad det er for et resultat, vi i sidste ende kommer frem til.
Zenia Stampe (RV), 2023-05-31:
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at sige tak for den tale, som ordføreren holdt for nogle uger siden, og som jo skabte en del debat.
Det var en historisk tale, fordi den sparkede gang i en debat, som har været svær at starte, og det har måske især været svært at starte en debat, hvor man har set begge perspektiver, ikke mindst det grønlandske perspektiv, på rigsfællesskabet.
Man kan altid diskutere formen, men nogle gange bliver man nødt til at gøre noget anderledes for at starte en debat, og det skete.
Det har altid undret mig, hvor meget Danmark fylder i Grønland, i forhold til hvor lidt Grønland i virkeligheden fylder i den danske debat.
Der er et misforhold, og det bliver vi nødt til at ændre på, hvis der skal være et ligeværdigt forhold.
Så det er blot en kvittering og en tak for det på Radikale Venstres vegne.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-05-31:
Tusind tak for kvitteringen, og jeg glæder mig til den yderligere dialog.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-05-31:
Jeg er lige nødt til at korrigere fru Aki-Matilda Høegh-Dam i forhold til den episode, der var, hvor hun talte grønlandsk fra Folketingets talerstol.
For i sin ordførertale her til aften sagde fru Aki-Matilda Høegh-Dam, at det blev mødt med meget vrede og negative reaktioner fra resten af Folketinget, og fik det til at lyde, som om det havde vakt stor modvilje.
Det gjorde det jo ikke.
Altså, den eneste kritik, der er kommet fra resten af Folketingets partiers side, er, at man havde syntes, det havde været rart, hvis man havde varslet det på forhånd, således at der kunne have været en tolk til stede, som kunne have hjulpet resten af Folketingets medlemmer med at forstå det.
Der er ikke nogen modstand her fra Folketingets andre partier mod, at man taler grønlandsk.
Jeg ser det faktisk selv som noget positivt, for jeg ser det som et forsøg på at slå fast, at Folketinget også er Grønlands parlament, og det synes jeg faktisk er meget positivt.
For vi vil gerne have, at de grønlandske folketingsmedlemmer, som er valgt af det grønlandske folk til at repræsentere Grønland, når vi diskuterer alle de emner, som besluttes herinde, er aktive og tager ejerskab over det at være i Folketinget.