runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2022-04-22:
Tak for det.
Jeg hører det, som om formanden lader ordet buzzwords passere, så det kan vi godt kalde det.
Jeg har den samme fornemmelse, som ministeren også har givet udtryk for, af, at der er røde linjer, men i virkeligheden kan vi, inden vi begynder at sige, hvad vi ikke vil, jo diskutere rigtig meget, hvad man kunne gøre.
Og jeg synes, at den der balance, der består i, at vi øver os i at putte hænderne i lommen, om man så må sige, ligesom er step et, altså første skridt.
Og så er det andet skridt, at kommunalbestyrelsen også gør det.
Der tror jeg, at fru Ellen Trane Nørby har ret i, at en offentlig diskussion om det her er god og vigtig, for det skal ikke kun være en overskrift.
Jeg tror, at det, der også er centralt at sige omkring friheden, er, at det ikke betyder, at skolepolitikere eller den skolepolitiske debat bliver irrelevant.
For når man skal have mindre styring og mere ledelse derude, er det faktisk endnu vigtigere, at der er en debat om, hvor man vil hen med skolen, for det er jo det, man skal pejle efter, når man ikke laver konkrete regler.
Henrik Dahl (LA), 2022-04-22:
Tak for ordet.
Det forslag, som vi behandler nu, er et rigtig vigtigt forslag, så tak til Venstre for at fremsætte det.
Jeg vil behandle det i den konstruktive ånd, som flere har snakket om, og ikke i den her meget formalistiske ånd med folkeskoleforlig, proces osv. osv.
Folkeskolen er i en form for krise, og det skyldes jo ikke ting, der er gjort forkert ude på de enkelte skoler, så meget som det skyldes en form for selvskadende adfærd, der udgår her fra Christiansborg, altså at folkeskolen er blevet en kampplads for ideologi og en kampplads for politikere, der har glemt alt om armslængdeprincipper af den ene og den anden slags.
Derfor har forskellige flertal under ledelse af skiftende regeringer påført folkeskolen en hel masse vanskeligheder og problemer, som mange skoler ikke selv kan formå at løse.
Jeg kan nævne sådan noget som, at inklusion er en utrolig smuk og rigtig idé, men at det også er en idé, der ofte har svært ved at klare mødet med virkeligheden.
De børn, der skal inkluderes, kan jo være i en situation, hvor det reelt er synd for dem, at de skal gå i en almindelig klasse, og de lærere, der skal løse opgaven, kan stå magtesløse over for den opgave, der skal løses, balancen mellem barnet og klassen, og de hensyn, der peger i forskellige retninger.
Og tanken om, at alle børn skal lære mest muligt, er det også svært at være uenig i; projektet kommer bare ikke til at udfolde sig med folkeskolereformen.
Det er efterhånden blevet bevist i så mange rapporter, at der ikke er grund til at være i tvivl om det.
Men kommunerne påfører jo også skolerne en hel del vanskeligheder.
Det er der flere ordførere der har været inde på, og det synes jeg er en grund til at være positivt stillet over for det her forslag.
For kommunerne kaster sig jo engang imellem ud i prestigeprojekter, som det kan være meget svært at se meningen med.
På én side har vi det brede tilbud, som folkeskolen er, og som navnet jo siger skal være folkeligt.
Det var den måde, man i 1800-tallet sagde »inkluderende« eller sagde »for alle«, og det præger jo alle de institutioner, vi har, som stammer fra grundlæggelsen af vores demokrati: at når det hedder noget med folkeligt, er det, fordi det er for alle.
De private skoler skal også være her, fordi grundloven giver borgerne ret til at holde skole uafhængigt af statsmagten.
Det er en vigtig ret at holde fast i, og derfor har vi også brug for en tredje skoleform, som er uafhængig af politisk dikteret bureaukrati, hvad enten det kommer fra staten eller kommunerne, og er præget af de gode idéer, der opstår lokalt.
Idet, som sagt, vi ser bort fra de formelle indvendinger, som bl.a. ministeren har nævnt, bakker vi op om beslutningsforslaget.
Det er en oplagt vej til at befri folkeskolen fra bureaukrati og fra de fikse idéer, der kommer her fra huset og fra diverse rådhuse, og som alt for ofte kommer til at sætte sit præg på folkeskolen.
Så tak for forslaget, og tak for en god debat om det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-22:
Ja, og jeg tror egentlig også, jeg understøtter ministerens idé om, at vi skal tale med parterne bag »Sammen om skolen«, inden vi overhovedet sætter noget i gang.
De har jo sikkert nogle erfaringer, som de kan berige os med.
Jeg kom i forbindelse med det at hyre og fyre en skoleleder også til at tænke på noget.
Altså, tidligere i min egen kommune, Odense, som var en socialdemokratisk kommune, var det jo sådan, at man skulle have partibogen i orden for overhovedet at blive skoleleder.
Sådan er det ikke længere.
Så der er jo både fordele og ulemper ved at have en centralt styret ansættelsesproces i forhold til en decentral ansættelsesproces.
Generelt er decentralisering en god ting.
Jeg ser frem til debatten – det gør jeg virkelig.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-04-22:
Tak herfra til Dansk Folkepartis ordfører, også for de elementer, hvor vi deler opfattelsen.
Det er jo det, der er så angstprovokerende med frihed nogle gange, altså at nogle andre vil udnytte friheden til noget andet, end hvad man selv ønsker.
Det er jo egentlig også derfor, at vi på ingen måde fra Venstres side siger, at der ikke er et legitimt styringsbehov og et behov for et ledelsesmæssigt og politisk fokus, i forhold til hvad den samlede ramme er omkring folkeskolen.
Selvfølgelig er der det.
Og der er jeg helt bevidst om, at Dansk Folkeparti og Venstre har nogle andre synspunkter end Radikale Venstre, hvilket fru Lotte Rod også sagde tidligere.
Derfor ser vi jo heller ikke det her som en modsætning til den helt legitime ret til politisk ledelse, også af en folkeskole, både kommunalt og nationalt, men vi ser også behovet for, at vi i langt højere grad ansvarliggør den lokale ledelse, nemlig skolebestyrelserne.
Jeg kan bekræfte over for ordføreren, at vi ikke kommer til at bringe det til afstemning, men vi havde egentlig diskussionen, allerede før coronapandemien ramte, og vi skulle diskutere det i forligskredsen, og så har ting været sat på standby, og nu syntes vi egentlig, at vi trængte til at få en diskussion, også en diskussion, som ikke nødvendigvis skal føre til en afstemning herinde, men som godt må høres, også af andre end os, der kun sidder bag lukkede døre i forligskredsen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-22:
Tak, formand.
Det er en vigtig debat, som Venstre har rejst her i Folketingssalen i forbindelse med beslutningsforslaget, men i lighed med ministeren vil jeg lige indledningsvis komme ind på det forligsbelagte.
Noget andet, og det er også noget rent teknisk, er jo, at vi for øjeblikket drøfter at give skolerne mere frihed gennem velfærdsaftalerne, som regeringen har lanceret.
Det ville jo være et oplagt forum at præsentere nogle af de her forslag i.
Man kunne også tage dem op i udvalget i en eller anden form for behandling.
Venstre har sikkert tænkt over det, men jeg ville lige nævne det for en sikkerheds skyld fra talerstolen.
Jeg vil sige, at der i beslutningsforslagets konkrete punkter er ting, vi er tvivlsomme over for, f.eks. aldersintegrerede klasser.
Jeg er heller ikke sikker på, at der skal være en fælles leder og en fælles bestyrelse for en skole og en ungdomsskole.
Og det der med at kunne vælge profil og satse på bestemte områder er vi heller ikke så glade for i Dansk Folkeparti, for vi kan egentlig godt lide, at vores folkeskole er national og er nogenlunde ens over hele landet.
Til gengæld er det jo spændende, at man som bestyrelse kan fyre og hyre skolelederen.
Det kan man jo på friskoler, og der fungerer det faktisk fint.
Den eneste hindring, jeg ser, er, at skolebestyrelser i folkeskoler ofte er sammensat af nogle bestemte mennesker og ikke har en bredde rent socialt og økonomisk.
Og der kunne jeg godt frygte, at det er folk med hang til venstrefløjen, der besætter pladserne i sådan nogle skolebestyrelser, og så er vi jo lige vidt.
Omvendt kunne man sige, at når man så har mulighed for at hyre og fyre en skoleleder, vil det måske animere flere til at involvere sig.
Jeg synes også, det er vigtigt, at man som skole kan vælge eller fravælge en læringsplatform – det er også en god idé.
At købe undervisningsmateriale og vælge at konvertere understøttende undervisning til tolærerordninger er også en glimrende idé.
Frihed er godt, især frihed i rammer, der befordrer friheden.
Om det skal være i forbindelse med velfærdsaftaler eller det skal være i udvalget, må være lidt op til Venstre.
Vi er i hvert fald meget positive over for at se på folkeskolernes bestyrelser, og hvordan de skal være i fremtiden.
Jeg har nævnt nogle af de ting, vi er positive over for.
Vi kan ikke støtte det, sådan som det foreligger, men der er ting i det, som vi synes er virkelig spændende, og som vi gerne vil arbejde videre med.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-22:
Selv tak.
Jeg har jo en fortid i skolen, faktisk temmelig mange år, og jeg skal nok give rigtig gode indspark til vores konservative gruppe, når vi skal diskutere det her.
Det er nok ikke noget, man ville have valgt bøger ud fra, hvis man havde det læringssyn, som nogle af de her platforme, der bliver brugt i dag, har.
Men det skal jeg nok give videre til de folk, der skal sidde og forhandle om det.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-04-22:
Jeg helt enig med ordføreren, og nej, det løser ikke problemerne i sig selv.
Og der er hele diskussionen om den rette ledelse, ledelsesrummet, hvad det er for en opgave, og hvad det er for en paragraf, man hænger det op på i folkeskoleloven, som også giver legitimiteten til at lede og skabe en stærk lokal skole, hvor man træffer flere beslutninger, vigtig.
Derfor glæder vi os også til at tage debatten ind i forligskredsen, og derfor vil jeg også bare svare ordføreren på den del af spørgsmålet, der handlede om, om vi forventer at sende forslaget til afstemning, at det gør vi ikke, men vi håber på, at det her kan være startskuddet til, at vi også tager det godt ind i både udvalgsbehandlingen og i forligskredsen.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-22:
Tak for ordet, formand.
Venstre har fremsat et rigtig godt beslutningsforslag, som har til formål at give mere frihed til landets skolebestyrelser.
Gennem årene har flere kritiseret skolebestyrelserne for ikke at have den store funktion – lidt nedladende er det blevet sagt, at de har kompetencen til at vælge farven på toiletpapiret.
Så grelt står det heldigvis ikke til.
Men tænk, hvis vi gav dem større frihed, og at det kunne være med til at give mere ejerskab til skolerne – det kunne da være fantastisk.
Derfor bakker Det Konservative Folkeparti op om nærværende beslutningsforslag, som giver skolebestyrelserne større mulighed for at sætte præcis det præg på deres skole, de gerne vil have.
I beslutningsforslaget står der skrevet, at forslaget flytter en række beslutningskompetencer til skolebestyrelserne, og det, der ikke står, er, at det også bliver flyttet væk fra kommunerne og over til skolebestyrelserne.
Det skal således være skolerne selv, der i højere grad bliver herre i eget hus.
I stedet for at det er den kommunale forvaltning, der ansætter den nye skoleleder, bliver det fremover skolebestyrelsen, hvis det her bliver vedtaget.
Skolerne vil også have mulighed for at kunne vælge eller fravælge læringsplatforme samt købe de undervisningsmaterialer, som de ønsker.
Det er vel egentlig rimeligt nok, at skolerne selv bestemmer, hvilke læringsplatforme eller undervisningsmaterialer der anvendes.
Kigger man på det udefra, burde det her beslutningsforslag jo med lethed kunne blive vedtaget, for hvem ønsker ikke mere medarbejderejerskab?
Det håber vi at det bliver, men vi tænker, at det jo lige kræver en lille øvelse.
Men i Det Konservative Folkeparti håber vi, at regeringen vil gå konstruktivt ind i drøftelserne om sammen med resten af forligskredsen at give mere selvstændighed til skolebestyrelserne.
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-04-22:
Jeg glæder mig ubetinget over diskussionen, og der er i hvert fald ikke i forhold til det indtil videre sagte nogen uenighed mellem Venstre og Enhedslisten – det kunne der godt vise sig at være, når vi dykker længere ned i detaljerne, er jeg overbevist om.
Men vi synes, at diskussionen er vigtig, vi synes, der har været alt for meget centralisering, og det her er en fin debat at have her, som kan være med til at skubbe diskussionen fremad, i forhold til hvordan vi skaber større frihed, så tak for det.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-04-22:
Tak for bemærkningerne fra Enhedslistens ordfører.
Nej, vi ønsker bestemt ikke at forsimple debatten fra Venstres side, og nej, det her betyder jo ikke, at vi får en statslig folkeskole.
Men ligesom vi synes, at der er en legitim ret til, at vi herinde har nogle meninger, at vi leder og også politisk fastsætter en lovgivning for vores folkeskole, så er der også et legitimt behov for og også plads og rum til, at man kommunalt kan være med til det.
Og der er stor forskel på, om man driver skole i Brønderslev, eller om man driver skole i København, og alene det tilsiger også, at man sørger for, at der også er forskellige, helt legitime ledelsesrum i forhold til vores fælles folkeskole, som har hver deres opgave at løse.
Men vi må bare sige, at det de seneste årtier kun er gået en vej, og det er opad, og det er også gået opad i for høj grad, og derfor tror vi på, at det er vigtigt, at vi også tør at sende et signal ikke bare i tale, men også i handling, om, at noget af magten skal gives tilbage.
Lotte Rod (RV), 2022-04-22:
Det synes jeg lyder rigtig godt.
Dermed kan jeg også bare sige, at jeg glæder mig til den diskussion, vi skal have, når vi får forespørgselsdebatten om materialer.
Jeg tror, at en vigtig del af den næste diskussion om, hvad vi skal have flyttet tilbage til skolen, er, at man har råderetten til at kunne vælge, hvad det er for nogle materialer, man vil have.
Bare for at give en tilkendegivelse den anden vej: Fedt, at vi kan være enige om den her vej, for så kan det være, at vi også kan mødes om noget af det om materialerne.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-04-22:
Jeg vil ikke så meget stille spørgsmål, men jeg vil bare gerne kvittere for Det Konservative Folkepartis opbakning og sige, at jeg også glæder mig til de drøftelser, vi skal have i forligskredsen, hvor vi jo så kan stå side om side om netop at sikre, at der kommer mere frihed og beslutningskraft ud på vores skoler til gavn for netop vores skoler.
Så tak for det.
Peter Skaarup (DF), 2022-04-22:
Nu har jeg 59 sekunder til min bemærkning.
Før var der kun 7 sekunder.
Tak for en, synes jeg, meget engageret afslutning på debatten fra justitsministerens side.
Det bærer jo lidt præg af, at det der ur, i forhold til hvornår der var folketingsvalg, og hvornår der skal være det igen, tikker ret kraftigt i retning af, at det skal der nok snart være.
Der var virkelig lagt op til den helt store selvros og i virkeligheden udskældning til os folketingsmedlemmer, der jo har 4 måneders sommerferie og derfor godt kan se at komme i arbejdstøjet.
Det kan man have sine meninger om.
Men jeg vil vende mig mod et enkelt punkt.
Når man laver sådan noget som det her, som har nogle gode intentioner – det kan jeg også fornemme på justitsministeren at det skal have, og det har det – skal man så ikke passe på ikke at skyde gråspurve med kanoner?
Jeg tænker på den her alkoholdel, hvor regeringen lukker ned for de unges mulighed for at få alkohol under corona, og så siger man: I øvrigt må I heller ikke købe en øl i en butik, når I er 17 år.
Det er jo det seneste forslag fra sundhedsministeren.
Og nu får vi så at vide, at efter mørkets frembrud kommer der nu nogle zoner, hvor unge og ældre heller ikke må købe alkohol, og som i øvrigt kan omgås på alle mulige måder.
Er der proportioner i det her, minister?
Pernille Vermund (NB), 2022-04-22:
Hvis jeg fik sagt lovbehandlingen, mente jeg selvfølgelig lovforslaget.
Ordføreren siger, at lovforslaget ikke er udtryk for noget sjusk, at lovforslaget her er godt og gennemarbejdet.
Jeg spurgte: Erkender ordføreren, at der er en vigtig balance mellem borgernes frihed og retssikkerhed på den ene side og statens magtbeføjelser på den anden side?
Og når jeg spørger til det, er det jo, fordi det, når man laver noget, der er så sjusket som det her, når man laver noget, hvor vi sidder til en teknisk gennemgang, der mildest talt bliver pinlig for de mennesker, der skal gennemgå det, skriger til himlen, at vi ikke har ramt den rigtige balance her.
Kan ordføreren slet ikke se det?
Nick Hækkerup (S), 2022-04-22:
Det er jeg grundlæggende enig i.
Jeg ved faktisk ikke, om problemet er stigende eller aftagende.
Britt Bager (KF), 2022-04-22:
Så støttepartiet Enhedslistens største politiske sejr på det retspolitiske område for at forebygge bandekriminalitet er et højere børnetilskud.
Det bliver nok mere en kommentar.
Men tak for kaffe, siger jeg bare.
Rosa Lund (EL), 2022-04-22:
Altså, vi har jo bl.a. sikret, at der er kommet et højere børnetilskud til familier på kontanthjælp, som jeg tror er et sindssyg vigtigt socialt tiltag for at sikre, at unge mennesker ikke ender i kriminalitet.
Det synes jeg er et rigtig godt initiativ, som Enhedslisten har fået gennem.
Når det så er sagt, fru Britt Bager, er det jo ikke nogen hemmelighed, at Enhedslisten og regeringen er meget uenige på det retspolitiske område, og derfor er vi også uenige med regeringen og har stemt forskelligt i forhold til Socialdemokratiet til de sidste mange bandepakker.
Britt Bager (KF), 2022-04-22:
Tak for det.
Tak til ordføreren.
Jeg vil bare ganske kort høre ordføreren om, hvad ordførerens parti de sidste 3 år har fået igennem af den politik, ordføreren står og taler om her i dag.
Rosa Lund (EL), 2022-04-22:
Jamen hr. Peter Skaarup, hvis man er født og opvokset i Danmark, synes jeg, at det er fuldstændig urimeligt, at man ikke kan blive dansk statsborger og deltage i det her samfund på lige vilkår med os andre.
Og nu sker der det med den her debat, som der altid sker.
Vi diskuterer et meget alvorligt retspolitisk spørgsmål, som handler om, hvordan vi kommer bande- og rockergrupperinger til livs, og alligevel ender vi med her i salen at diskutere udlændinge- og integrationspolitik.
Det er fint med mig, for jeg er belastet af både at være retsordfører og udlændingeordfører, men jeg synes, det er synd for debatten om, hvordan vi kommer bandekriminaliteten til livs.
Peter Skaarup (DF), 2022-04-22:
Ja, vi har stået i spidsen for, at hvis man har begået kriminalitet, skal man ikke være dansk statsborger.
Eller hvis man har kæmpe gæld til det offentlige eller ikke gider lave noget i Danmark og ikke bidrager, skal man ikke være dansk statsborger.
Det er vel egentlig almindelig sund fornuft.
Jeg ved godt, at Enhedslisten måske har haft et andet synspunkt.
Enhedslisten har konsekvent været imod alle de initiativer, der er blevet lavet mod bandekriminelle og nogle af de udenlandske statsborgere, der ikke gider Danmark.
Men det ændrer vel ikke ved, at det, der er baggrunden for, at de pågældende ikke kan blive danske statsborgere, er, at de er kriminelle.
Rosa Lund (EL), 2022-04-22:
For det første er vi parlamentarisk grundlag.
For det andet er vores største retspolitiske sejr, fru Britt Bager, samtykkeloven, men det har ikke noget med bandekriminalitet at gøre.
Peter Skaarup (DF), 2022-04-22:
Jeg må indrømme, at der godt nok er nogle ting i det, som fru Rosa Lund fra Enhedslisten siger, som slet ikke rimer, synes jeg.
Hvorfor kan man ikke det?
Altså, hvis man ikke kan få de der ting, er det vel, fordi man er kriminel.
Det andet, jeg vil ind på her, er, at fru Rosa Lund siger, at to tredjedele af danske statsborgere bruger det som argument, at det nok ikke er så galt endda med de mulige svenske tilstande i Danmark.
Jamen er fru Rosa Lund slet ikke klar over, at nogle af de helt store udfordringer i fængslerne lige præcis er nogle, der har udenlandsk baggrund, nogle, der sætter spørgsmålstegn ved det danske samfund.
Det er jo også derfor, at LTF er blevet forbudt.
De har jo i den grad stået bag det at sætte spørgsmålstegn ved den myndighedsudøvelse, som nogle af vores fængselsfunktionærer har ønsket at udføre.
Er fru Rosa Lund slet ikke klar over de her ting?
Rosa Lund (EL), 2022-04-22:
Nej, jeg mener simpelt hen ikke, at der er en sammenhæng mellem religion og bandekriminalitet.
Det mener jeg vitterlig ikke der er.
Jeg ved ikke, om fru Pernille Vermund er klar over det, men to tredjedele af det danske banderegister hos politiet udgøres af danske statsborgere.
Hvad er så forklaringen på, at de er blevet bandekriminelle?
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg tror, at vi alle sammen kigger med stor alvor på det, der foregår i Sverige, men det er da alligevel første gang, at jeg har hørt, at det skulle være politisk korrekthed at gå ind for en legalisering af cannabis, som er en af de ting vi i Enhedslisten mener i høj grad vil kunne medvirke til at løse problemet.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-22:
Det, ordføreren fremhæver her, er der vist ikke evidens for.
Hvis man ser over på den anden side af Sundet, så ligger der et land, der hedder Sverige.
De har gjort det stik modsatte af os: De har uddelt statsborgerskaber i flæng, de har ladet folk leve, som de ville, og haft en politisk korrekthed, der har gjort, at man ikke har kunnet tale om problemerne – man har ikke engang kunnet registrere problemerne.
Så de har gjort det stik modsatte af os, og alligevel er bandekriminaliteten i Sverige, som ordføreren ved, helt ekstremt grotesk, og det er sjovt nok præcis de samme, der er medlemmer af banderne derovre, som det er her, og som det i øvrigt er i resten af Europa.
Anerkender ordføreren slet ikke, at der er en sammenhæng mellem islam, den muslimske kultur, den mellemøstlige kultur og den måde, man lever sammen på der – øje for øje, tand for tand – og så den bandekriminalitet og den forråelse af vores samfund, som vi ser i Vesten?
Rosa Lund (EL), 2022-04-22:
Jeg vil sige både ja og nej, fru Pernille Vermund.
For jeg tror jo, at en af grundene til, at vi ikke har løst det her problem, er, at vi behandler bandekriminalitet som udlændingepolitik og ikke som retspolitik.
Når det er sagt, kan jeg jo godt se, hvad tallene, som fru Pernille Vermund også fremhæver her, viser, så jeg tror faktisk, at det er et resultat af en fejlslagen integrationspolitik.
Der er nogle unge mennesker her, som hele deres liv har oplevet at blive udstødt af det danske samfund – de kan ikke få en praktikplads, fordi de har det forkerte efternavn; de kan ikke blive danske statsborgere, så de kan ikke få lov til at stemme til folketingsvalget; vi har ikke gidet at bruge nok energi på at lære dem at tale vores sprog – og så vælger man måske et andet og langt dårligere fællesskab.
Så ja, fru Pernille Vermund, på den måde mener jeg, at der også ligger et ansvar i forbindelse med integrationspolitikken her.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-22:
Tak for det.
Jeg kan godt lide, når ordføreren siger, at vi skal stoppe fødekæden til banderne, men jeg er ikke sikker på, at ordføreren og jeg er enige om, hvordan det gøres.
Når vi nu ved, at 94 pct. af dem, der er dømt for bandekriminalitet over en 2-årig periode, har indvandrerbaggrund – 94 pct. har indvandrerbaggrund – anerkender ordføreren så, at der er en sammenhæng mellem udlændingepolitik og bandekriminalitet?
Og kunne ordføreren forestille sig, at man kunne stoppe fødekæden til banderne, som ordføreren selv taler om, ved at have en mere ansvarlig udlændingepolitik, hvor vi ikke lukker de mennesker ind i vores samfund, som helt åbenlyst skaber mere kriminalitet og mere forråelse, end man gør, hvis man kommer andre steder fra?
Rosa Lund (EL), 2022-04-22:
Jeg vil bare sige, at hvis man gerne vil misforstå, så er det jo nemt.
Jeg svarede helt konkret på et spørgsmål fra fru Pernille Vermund om, om der er en sammenhæng mellem islam og bandekriminalitet, ikke generelt om svenske tilstande.
Men det er fint, hvis hr. Peter Skaarup insisterer på at høre noget andet.
Det skulle ikke være første gang.
Det er den ene ting.
Den anden ting er: Hvorfor er det svært at blive dansk statsborger?
Det er det jo bl.a., fordi hr. Peter Skaarup og hans parti i mange år har stået i spidsen for at stramme reglerne så meget og har stået i spidsen for netop at udstøde en særlig gruppe mennesker fra vores samfund.
Det er vist heller ikke nogen hemmelighed.
Samira Nawa (RV), 2022-04-22:
Det bliver heller ikke mig, der kommer til at trække det her i langdrag.