runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-11:
Nej nej.
Altså, ordføreren skal jo forsvare med næb og kløer, at man bruger endnu flere offentlige penge, og det er superfint.
Men når vi så i Danmarksdemokraterne f.eks. siger, at lad os da gøre det lidt nemmere, lad os fjerne vægtafgiften, den tåbelige vægtafgift, på f.eks. veterankøretøjer, så er man imod.
Det er superfair.
Jeg kan forstå, vi også snart skal have nogle tolke ansat.
Så vil ordføreren ikke bare lige forklare mig en gang til: Er det virkelig helt umuligt for en ordfører for Socialdemokratiet, Danmarks største parti i Folketinget, at se, at det rent faktisk nok var muligt at finde 2.900 offentligt ansatte, man ikke havde brug for længere, f.eks. nu når Danmark er så digitaliseret et land, som f.eks. Tyskland ikke er?
Vi faxer jo ikke til hinanden herhjemme.
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-11:
Bare lige for at vende tilbage: Jeg går ikke ud fra, at Danmarksdemokraterne synes, at det var dårligt, at politiet blev styrket i deres kerneopgave, ved at man flyttede opgaven med kørekort fra politiet til Færdselsstyrelsen.
Det betød, at Færdselsstyrelsen fik tilført nogle flere medarbejdere, ja.
Men det betød jo så også, at politiet blev styrket.
Jeg ved godt, at Danmarksdemokraterne ikke fandtes på det tidspunkt og derfor heller ikke var med i den aftale, som alle partier i Folketinget på nær et stod bag.
Men jeg konstaterer i hvert fald bare, at det er noget, som er blevet vedtaget med et bredt flertal i Folketinget, også af nogle af de partier, som bragte forslagene til bordet om at fjerne offentligt ansatte, men uden at pege på, at det så skulle være f.eks. Færdselsstyrelsen, og at man skulle forringe kørekortsituationen.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-11:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Et eller andet sted kan jeg godt forstå, at lige nøjagtig ordføreren for Socialdemokraterne er glad.
At man fik Venstre med på den, er der jo ikke nogen der forstår, men det kan vi sikkert få et svar på fra den næste ordfører, der kommer.
Men ordføreren står ligesom og beder den blå opposition komme med nogle tal, og jeg tænkte, at man kan starte med at finde nogle offentligt ansatte i Transportministeriet.
Der er kommet godt og vel 1.000 mere i Transportministeriet.
Jeg har taget DSB i hele mit liv, og jeg synes ikke, det er blevet bedre.
Vil ordføreren ikke lige bekræfte mig i, at der tilsyneladende er nogle, man ansætter i Transportministeriet, som ikke helt forstår at løfte opgaven?
De har selvfølgelig været travlt beskæftiget med at finansiere de her 3 pct., for de har brugt noget tid på at regne ud, hvordan danske vognmænd skal betale mere i kilometerafgift.
Men vil ordføreren ikke sige, at hvis man har ansat 1.000 nye – det er jo bare en historie, der bliver ved med at køre – og hvis man bare tager ganske få procent, så når vi nemt i mål.
Men i den anden korte bemærkning kan vi godt tage det næste sted, jeg kan finde, hvor vi har ansat over 1.000 mere.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-12-11:
Jeg kan jo konstatere, at ordføreren klandrer de blå partier for ikke at komme med præcise anvisninger til, hvad det præcis er for nogle medarbejdere, der eventuelt kunne skæres ned i forhold til.
Jeg har oversigten her, der siger, at der er kommet 16.000 ekstra administrative medarbejdere i staten fra 2017 til 2023, og det, jeg blev nysgerrig efter at høre, er, om ordføreren så over for mig kan redegøre for, præcis hvad det er for nogle, hvad det er for nogle aftaler, det er baseret på, hvad de laver, og hvor de sidder henne.
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-11:
Det vil nok tage lidt længere tid end 1 minut at gennemgå det hele, men vi kan i hvert fald konstatere, at det eksempel, som hr. Kim Edberg Andersen netop fremhævede, er et glimrende eksempel, altså at man i Folketinget har besluttet, at det giver god mening at fjerne en opgave fra politiet, kørekortområdet, og flytte det til Færdselsstyrelsen.
Det blev vedtaget af et meget bredt flertal i Folketinget, og det eneste parti, som jeg husker det, der ikke var med – nej, der må jeg lige passe på med at sige, hvem der ikke var med, for det ligger trods alt et par år tilbage.
Men et meget bredt flertal i Folketinget var bag det, og pointen i det var jo, at politiet dermed blev styrket.
Der er brede flertal i Folketinget for at styrke f.eks. politiet, anklagemyndigheden og domstolene, og ikke mindst genopretningen af Skattestyrelsen har jo fyldt utrolig meget.
Antallet af medarbejdere, der er blevet ansat dér, har været ganske stort, og jeg vil gerne se de partier, som oprigtigt tør sige, at vi skal forringe Skattestyrelsen og have færre ansatte dér med de konsekvenser, som vi jo en gang har set det kan føre med sig.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-12-11:
Når man nu flytter noget fra ét ministerium til et andet, skulle det ikke samtidig give flere ansatte.
Når jeg kigger på det her, er jeg med på, at ja, der er aftaler.
Altså, jeg tror, at vi alle sammen synes, at Skattestyrelsen har brug for at gøre tingene bedre.
Det er vi fuldstændig enige i.
Men det, jeg egentlig bare spørger ordføreren om, er, om vi så ikke kunne få en redegørelse for de 16.000 ekstra samlet set.
Ja, der er nogle i Skattestyrelsen, og der er nogle på andre områder, som vi er enige om, men hvad så i forhold til samtlige 16.000? Ordføreren må gerne starte her og så efterfølgende vende tilbage med resten.
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-11:
Det interessante her er jo, at den eneste fra den blå opposition, der har haft mandsmod nok til at nævne et konkret område, er hr. Kim Edberg Andersen.
Han er den eneste, der har haft mandsmod til faktisk at sige, at på Transportministeriets område kunne man måske finde nogle.
Det kommer så til lige præcis at ramme ned i et godt eksempel, nemlig at et bredt flertal i Folketinget netop, som ordføreren siger, har flyttet en opgave fra ét sted til et andet og så med helt åbne øjne har sagt: Dermed styrker vi samtidig politiet.
Så ja, der kommer flere offentligt ansatte, men det er for at styrke politiets indsats.
Det er fair, men det skal man jo også kunne stå på mål for.
Karina Adsbøl (DD), 2024-12-11:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at der er dyb uenighed i regeringen omkring pensionsalderen, for man har jo set store annoncer fra Socialdemokratiet om, at man skal lade folk gå tidligere på pension, og så kan man se kæmpe annoncer fra Moderaterne, som jo mener, at man skal hæve pensionsalderen for danskere, som er født i 60'erne.
Så er det bare, jeg bliver nødt til at spørge: Hvad er det egentlig regeringen vil med pensionsalderen?
Er det her sådan et bluffnummer fra socialdemokratisk side, eller hvad er det, regeringen vil med den pensionsalder?
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-11:
Hvis den hånd havde indeholdt en liste med 1.900 forslag til, hvor man kunne fjerne de her årsværk, så havde det været en utrolig spændende hånd at tage imod, men den var jo tom.
Der var intet – intet!
Ikke bare et eneste årsværk har jeg hørt at nogen partier har bragt med ind som forslag til finanslovsforhandlingerne.
Det er jo sandheden.
Susie Jessen (DD), 2024-12-11:
Tak for talen.
Jeg sidder altså også og bliver sådan lidt irriteret over, at ordføreren på talerstolen påstår, at det fælles blå forslag er underfinansieret.
Det er ikke korrekt.
Som hr. Peter Kofod siger, var vores forslag overfinansieret med 800 mio. kr.
Så synes jeg også bare, det er enormt useriøst at kræve, at vi i en fælles blå opposition skulle sidde og udpege x antal medarbejdere på hvert eneste kontor, som vi så ville foreslå nedlagt.
Det er jo ikke sådan, det fungerer, og det ved ordføreren også godt.
Vi ved, at Socialdemokratiet vil stemme for i 2025 – det vil så sige, at den næste omgang er i 2040.
Kan ministeren bekræfte det, altså at det først er fra 2045, det her vil ske?
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-11:
Først vil jeg lige for en god ordens skyld gøre opmærksom på, at jeg ikke er minister, men ordfører.
Det er bare lige for at få det slået fast.
Ministeren kommer på til sidst.
I forhold til det med finansiering og årsværk vil jeg sige, at regeringen jo præcist har fremlagt, hvordan man skal fjerne 1.000 årsværk.
Blandt de blå partier har der så også været partier, som har givet udtryk for, at der var nogle af de årsværk, regeringen foreslår, som man ikke fandt at det var hensigtsmæssigt at man fjernede, og man har ikke været interesseret i at støtte det i forbindelse med finanslovsforhandlingerne.
Det understreger jo bare yderligere, at man altså er nødt til at være konkret.
Man kan ikke bare lege »tænk på et tal«, for hvis man gør det, er ens finansieringsforslag jo ikke mere seriøst end Enhedslistens, som også foreslår noget, som heller ikke er realistisk og ladsiggørligt.
I forhold til spørgsmålet om pension kan jeg nok ikke nå at svare på det på 6 sekunder, men der var jo en ret lang forespørgselsdebat om det i går her i Folketingssalen, som jeg tror har været ret dækkende for det.
Men det her er jo ikke kun noget, der handler om nogle få sydeuropæiske lande, hr. Peter Skaarup.
Det her handler jo også, som jeg også var inde på i min ordførertale, om vores naboland Tyskland – et land, som jeg tror de fleste af os altid har anset for at være en økonomisk supermagt på mange måder, og et land, som har enorme udfordringer.
Altså, hvis vi bare taler digitalisering af Tyskland, er digitaliseringsstrategien i Tyskland sådan lidt muntert sagt, at man går fra at have én faxmaskine til at have to faxmaskiner.
Det er en uholdbar situation i et land, der er så stort, og som dansk økonomi og dansk eksport er så afhængig af.
Det er vi simpelt hen nødt til at tage alvorligt, ikke mindst selvfølgelig i lyset af Draghirapporten.
Susie Jessen (DD), 2024-12-11:
Så vil jeg også rette mig selv og sige, at jeg selvfølgelig skulle have sagt ordføreren og ikke ministeren.
Det ved jeg også godt.
Så vil jeg lige give ordføreren muligheden for at svare på, om det ikke er rigtigt nok, at det her først ville skulle træde i kraft i 2045, altså det vil sige om meget, meget lang tid.
Jeg vil bare gerne have, at ministeren bekræfter det.
Det kan ministeren godt nå.
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-11:
Jeg noterer mig bare, hvad der bliver sagt.
Jeg skal lige have en lille samtale med min formand om det.
Jeg kan se, at finansministeren allerede er klar til at tilbyde sin plads, tak.
Plat til side.
Det er rigtigt, at det, som vi diskuterer, når vi skal diskutere pension, jo er noget, der ligger langt ude i fremtiden.
Så når man i øvrigt snakker om f.eks. sådan noget som finansieringen af vores forsvar, som formodentlig er noget, vi skal øge udgifterne til på den korte bane, så er det jo ikke noget, som helt har samme tidsrelevans som den del, der handler om pension, der, som fru Susie Jessen så rigtigt siger, jo ligger ret langt ude i fremtiden.
Peter Skaarup (DD), 2024-12-11:
Tak til ordføreren for gennemgangen af sådan mest de blå partiers ulykker, som man må forstå det, men jeg kunne godt tænke mig at vende blikket lidt anderledes.
Det er, må man forstå, vigtigt for statsministeren, at vi gør det i fremtiden, fordi der er nogle store udfordringer med Ukraine, Rusland, den sikkerhedspolitiske situation osv. osv., som vi kender det.
Statsministeren har jo tidligere sagt, at det er fuldstændig gak at optage EU-gæld.
Jeg kunne godt tænke mig at høre regeringens og ordførerens holdning til, om vi skal til at optage EU-gæld med det resultat, at danskerne skal betale en højere skat.
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-11:
Jeg kan udtale mig på vegne af Socialdemokratiet.
Men det er klart, at i en situation, hvor især Draghirapporten jo understreger de udfordringer, der er i det europæiske fællesskab med manglende konkurrenceevne – Danmark befinder sig et fornuftigt sted på konkurrenceevneskalaen i forhold til det øvrige EU – nytter det ikke noget, at vi har et indre marked, hvor der er så mange barrierer for at kunne konkurrere fornuftigt på et globalt marked, hvor der er udfordringer, som hr. Peter Skaarup så rigtigt nævnte, omkring Ukraine, som jeg også antager Danmarksdemokraterne står fuldt og helt bag støtten til, og hvor der ikke mindst jo er de grønne udfordringer, klimaudfordringerne.
Samlet set gør det selvfølgelig, at vi i en situation som denne er nødt til at se nærmere på, om der er nogle af de her metoder, der kan anvendes, samlet set jo med henblik på at styrke EU og dermed i sidste ende også styrke mulighederne for dansk økonomi.
Peter Skaarup (DD), 2024-12-11:
Jamen altså, tankegangen bag optagelse af EU-gæld er vel, at vi har en række sydeuropæiske lande, som har en dårlig økonomi?
Frankrig, og ja, Tyskland har også udfordringer, som vi også har været inde på her under debatten.
Er det ikke det, der er på spil her, altså at der er nogle lande, der har en så dårlig økonomi, at man er nødt til at optage EU-gæld med det resultat, at os, der er i flinkeskolen, har en god økonomi og sørger for at svare enhver sit, skal til at betale for, at EU som sådan kan optage gæld?
Kan det virkelig passe, at danske skatteborgere skal betale for, at de sydeuropæiske lande ikke har styr på økonomien?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-11:
Altså, vi er et velfærdsparti, men vi er også et parti, der har en forståelse for, at pengene skal tjenes, før de kan bruges.
Det vil sige, at vi er nødt til at have en privat sektor og et erhvervsliv, der også tjener nogle penge ind, for at vi kan have en offentlig sektor og også et offentligt forbrug, der hænger sammen.
Næste år er der en vækst i offentligt forbrug på hele 3 pct., altså fem gange højere end det, Helle Thorning-Schmidt i en rød regering støttet af Enhedslisten gik ind for.
Det er historisk højt, men der er jo et problem, der kommer af, at man samtidig har en lavere vækst i den private sektor.
Hvis man forestiller sig, at den offentlige sektor vokser forholdsmæssigt hurtigere, end den private sektor gør, så får vi et problem med det, som jeg sagde til at starte med, nemlig at vi så ikke får tjent de penge ind, som der er brug for, for at vi kan betale for vores sundhedsvæsen og andre ting.
Jeg er med på, at der sikkert er en ideologisk forskel på det, men det simpelt hen nødt til at være i den rækkefølge, at vi først og fremmest har et konkurrencedygtigt erhvervsliv og har nogle privat ansatte, for at vi så kan betale for, at vi også kan have et fælles sundhedssystem, folkeskole og alt muligt andet, som vi i Danmarksdemokraterne netop er rigtig glade for.
Men det er nødt til at være i den rækkefølge, og der er det bare mega usundt, at man har en historisk høj offentlig forbrugsvækst på 3 pct.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-11:
Det problem, som ordføreren beskriver, findes jo ikke.
Altså, konkurrenceevnen for danske virksomheder er højere end nogen sinde.
Vi har 10 eller 15 år med overskud på handelsbalancen og betalingsbalancen, altså et udtryk for en ekstremt høj konkurrencekraft.
Der er ingen problemer med at tjene penge hjem i Danmark.
Profitterne i de danske virksomheder er højere end nogen sinde.
Aldrig har aktionærerne fået så store udbytter.
Det, der er virkeligheden, er, at der, siden Helle Thorning-Schmidt var statsminister, er gravet et hul, hvor der mangler omkring 50 mia. kr. i velfærden bare for at kunne levere det, som folk har været vant til at der blev leveret – ingen forbedringer.
Det er det, man, hvis man har en vækst i nogle år, der er lidt højere, måske kan begynde stille og roligt at rette op på.
Jeg tror ikke, at man, hvis man går ud til borgmestre – heller ikke i de kommuner, hvor Danmarksdemokraterne står stærkt – vil opleve, at de tænker, at de svømmer i penge.
Tværtimod er der stadig væk steder, hvor der skal skæres ned.
Så jeg forstår ikke den her tilgang fra Danmarksdemokraterne.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-11:
Liberal Alliance kommer aldrig til at stemme imod en lettelse af skatten på indkomst for folk, der går på arbejde.
Modsat hvad hr. Hans Andersen siger, afskaffer man ikke topskatten.
Man halverer topskatten for nogle og beholder den på det samme niveau for andre, og så opfinder man en ny toptopskat, som er sådan en ekstra misundelsesskat, en millionærskat, eller hvad man skal kalde det.
Det er noget, der kunne have været opfundet af hr. Pelle Dragsted i Enhedslisten i sin march mod det kommunistiske samfund.
Og det er så Venstre, der gør det.
Hvis hr. Hans Andersen spørger, hvorfor vi kommer til at stemme imod det lovforslag – det har måske allerede været behandlet – så er det jo, fordi lovforslaget er pakket sådan, at man ikke kan stemme for lettelsen uden at stemme for forhøjelsen og opfindelsen af den nye toptopskat.
Og vi vil ikke stemme for opfindelsen af den nye toptopskat.
Hans Andersen (V), 2024-12-11:
Jeg synes, at det er rigtig ærgerligt, at Liberal Alliance ikke vil være med til en aftale om at lette skatten for mennesker, der går på arbejde – for mere end 3 millioner danskere, der hvert år og hver morgen står op og yder deres bedste.
Så ønsker Liberal Alliance ikke at støtte op om den aftale.
Men Liberal Alliance vil så heller ikke være med til at give en økonomisk håndsrækning til boligejerne.
Boligejerne kæmper i øjeblikket med både vand foroven og vand forneden, og der vil man så heller ikke være med til at give den økonomiske håndsrækning.
Det har jeg svært ved at forstå.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-11:
Altså, boligjobordningen er jo et tilskud til alle, der bruger håndværkere, uanset om de bor i lejlighed på fjerde sal eller har kælder i nærheden af en fjord, der oversvømmer deres kælder.
Så langt de fleste, der bruger boligjobordningen, bor jo ikke i huse, der bliver oversvømmet.
Og jeg under da dem, at de kan få en lidt lavere skat, men jeg synes bare, at det er en virkelig dårlig måde at lette skatten på, altså at man kun får skattelettelsen, hvis man bruger pengene på håndværkerregninger, og ikke får skattelettelsen, hvis man hellere vil gå på restaurant.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-12-11:
Tak for det.
Statsbetalt skolemad
– det bliver sagt med en vis patos i forhold til ordet statsbetalt, nogle ville næsten sige med en vis foragt.
Ordføreren sagde også før, at seks ud af ti skoler har en skolemadsordning i dag.
Jeg tror, det relevante der jo er at kigge på, hvad det er for nogle skolemadsordninger, og hvor mange der bruger dem.
For mange steder er det meget små, meget begrænsede ordninger, og under 10 pct. af børnene bruger i dag skolemad.
Ni ud af ti får madpakker med hver dag.
Jeg ved også, at ordføreren og Liberal Alliance går meget op i, at man får noget ud af sine investeringer, altså at man laver gode investeringer.
Er det ikke en dårlig investering i folkeskolen, hvis man går til undervisning på tom mave og man ikke kan koncentrere sig, fordi man ikke har fået noget at spise til frokost?
Er det ikke at få lidt mere ud af undervisningen og den investering, vi laver i folkeskolen, at man faktisk har energi til at få noget ud af de timer, der kommer?
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-11:
Men det er jo en supersigende statistik, som hr. Sigurd Agersnap kommer med, at på de seks ud af ti skoler, hvor der er et tilbud om skolemad, benytter ni ud af ti sig ikke af skolemaden.
Det vil sige, at derude siger forældrene, at skolemaden ikke er pengene værd.
SF's forslag er så, at så skal de bare have den gratis, til trods for at de hver især i ni ud af ti familier hver eneste dag vurderer, at skolemaden ikke er pengene værd.
Jeg har, modsat hr. Sigurd Agersnap, tror jeg, allerede sendt to drenge igennem den danske folkeskole, hvor der var et skolemadstilbud.
Og også vi måtte konstatere, at selv om skolemaden sådan set var udmærket, var den ikke pengene værd, dels fordi drengene hellere ville have den madpakke, som vi smurte hjemmefra, dels fordi portionerne ikke var så store, at vores sportsdrenge syntes, de kunne blive mætte af den.
Og det jo det, der er problemet, når man vil lave én slags mad til alle betalt over skatten: Der er kun nogle, der er tilfredse, andre er ikke, og for dem er det ikke pengene værd.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-12-11:
Jeg vil foreslå, at ordføreren lige graver lidt dybere ned i området, for når det er seks ud af ti skoler, der tilbyder en form for skolemad, kan det være en frugtordning, det kan være en EAT-ordning, hvor den er udsolgt, når f.eks. 20 pct. af en årgang har brugt den.
Det er ikke sådan, at alle har tilbuddet, bare fordi en skole har en form for skolemad.
Når man spørger danskerne, svarer seks ud af ti, at de gerne vil have en form for skolemad på skolen.
De kan jo godt se, at når vi går på arbejde, har langt de fleste af os et kantinetilbud – det giver god mening, man mødes med kollegaerne, man spiser sammen, man får noget ud af resten af dagen.
Hvorfor har vi ikke det på skoleområdet også?
Det er da en bedre investering.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-11:
Jamen jeg er ikke i tvivl om, at hvis man spørger folk, om de vil have noget gratis, det vil sige, som andre har betalt for, så er der rigtig mange, der svarer, at det vil de gerne have.
Hvorfor skulle man dog ikke svare ja til det?
Men når man så får tilbuddet, vil der jo ske det, at folk vil opleve, at den skolemad, som de kan få gratis, ikke er det, de havde håbet på.
Det var ikke kartoffelmos med gullaschgryde, for på den dag skulle der spares på klimaudledningen fra kommunen, så det skulle være noget med linser.
Og sådan er det jo de steder, hvor de røde regerer i kommunerne.
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-11:
Tak for talen.
Man bliver jo helt sulten ved tanken om en god omgang sammenkogt linseret.
Nå, jeg skal lige spørge hr. Ole Birk Olesen – det kan jo godt have været et øjebliks ophidselse eller en fortalelse: Hørte jeg virkelig rigtigt, at et parti, som gerne vil italesætte sig selv som regeringsdueligt, har i sinde at stemme imod finansloven i sin samlede helhed?
Hans Andersen (V), 2024-12-11:
Tak for det, og tak for talen.
I det kommende år får danskerne skattelettelser.
De får faktisk med den aftale, der er lavet om skattelettelser, historisk store skattelettelser, både i 2025 og i 2026.
Der tænker jeg, at når man er ordfører i Liberal Alliance, må det da hilses velkommen, at vi i Venstre har været med til at sikre skattelettelser til de mange, mange mennesker, der går på arbejde – beskæftigelsesfradrag, fjernelse af topskatten det kommende år og i 2026.
Det er det ene, ordføreren gerne må reflektere over.
Hvorfor stemmer ordføreren og partiet Liberal Alliance imod disse skattelettelser?
Det næste, jeg ikke rigtig kan forstå hvorfor Liberal Alliance ikke kan støtte op omkring, er den økonomiske håndsrækning til boligejerne i Danmark, der skal sikre deres huse.
Det må man gerne ryste på hovedet af eller synes er for ringe, men jeg synes sådan set, det er en økonomisk håndsrækning, som jeg tror at mange boligejere faktisk hilser velkommen.
Da der tidligere var sådan et håndværkerfradrag, var der faktisk rigtig mange, der brugte det.
Ole Birk Olesen (LA), 2024-12-11:
Vi fik ikke lige ordnet, da vi aftalte, hvordan vi skulle gå til finanslovsforhandlingen, hvem der så skulle være statsminister efter et folketingsvalg i 2026.
Vi syntes sådan set, det var underordnet i forbindelse med finanslovsforhandlingerne her i 2024, hvem der skulle være statsminister for de blå i 2026.
Så det spildte vi ikke vores tid med at snakke om.
Peter Skaarup (DD), 2024-12-11:
Tak til ordføreren for indlægget.
I går havde vi en behandling i Folketinget af et forslag fra Enhedslisten om, at man ikke ville være med på, at man får højere løn som minister, højere vederlag som minister.
Jeg kunne ikke helt greje, hvor SF i virkeligheden stod i forhold til det.
Jeg har set, at SF har kritiseret, at ministrene nu får den her lønforhøjelse som en konsekvens af finansloven, men kan ordføreren fortælle, om det er en del af aftalen med regeringen, at SF så stemmer for, at der kommer en lønforhøjelse til ministrene, eller hvor står SF egentlig i den sag?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-12-11:
Vi havde syntes, at det var meget bedre, hvis man havde kigget på vores alle sammens vilkår under ét.
Vi har længe ønsket os, at der blev ryddet op f.eks. i folketingsmedlemmers ret gunstige vilkår i forhold til bl.a. pension, skattefrie tillæg og andet.
Hvis noget er svært at forklare for befolkningen hvorfor der er en rimelighed i, så skal man stoppe med det og få ryddet op i det.
Det har vi presset på for.
Det arbejde står lidt i stampe, og det er i hvert fald ikke på grund af SF, skulle jeg hilse at sige.
Derfor synes vi, at man burde have taget de spørgsmål på en gang.