runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2017-04-21:
Æ tøs it, du sej noe om, at æ ó æ fra Sønnejylland.
Men det ka du jo så gøej næst gang.
Når man kommer dertil i livet, hvor man har brug for hjælp til det praktiske, så betyder det noget, at man får den hjælp, man har brug for.
Derfor er det ulykkeligt, når vi har set en række konkurser, som har skabt utryghed hos folk.
Det er et vigtigt emne, der bliver taget op i beslutningsforslagene, men spørgsmålet for mig og for Radikale Venstre er, om det nødvendigvis er de rigtige ting, der bliver taget fat i.
Der, hvor vi kan se mest fidus i det fra Radikale Venstres side, er i forslaget, der går på, at man skal lade det være op til kommunerne at vælge, om de vil have frit valg eller ej, i stedet for at det er noget, som vi har pålagt herinde fra Folketinget.
Til gengæld er jeg lidt mere lunken over for nogle af de andre forslag.
For det betyder noget for os, at man også som iværksætter får en chance – det kan være, at der er nogle socialøkonomiske virksomheder, der gerne vil – og at vi ikke kommer til at lave reglerne så bureaukratiske, at det ikke kan lade sig gøre.
Så det er noget af det, vi håber vil være med i undersøgelsen, og som vi vil have særskilt fokus på.
Nu er regeringen jo så, som vi hører,
i gang med at kigge på det.
Vi håber derfor i Radikale Venstre, at vi også snart bliver indkaldt til nogle forhandlinger om det.
Så måske kan vi i fællesskab på tværs af partierne – fordi vi alle sammen er optaget af det – blive enige om en tekst i udvalget, som viser en retning for det, sådan at vi har noget at gå over til ministeren med, når vi snart skal forhandle om det.
Stine Brix (EL), 2017-04-21:
Det er det heller ikke, og det er heller ikke det, der står.
Det, der står, er, at det er vigtigt, at de virksomheder, som kommunerne bruger – hvis de vælger at bruge private leverandører – også har en solid økonomi.
Det vurderer man, inden de kommer ind i hjemmeplejen, og det betyder jo, at det ikke skal være virksomheder, som f.eks. tidligere har været konkursramte.
Det, at man f.eks. kan gå ind og vurdere overskudsgrad, betyder, at man også kan forholde sig til, om de har et fuldstændig unormalt stort overskud og altså netop gør det, som ordføreren siger, nemlig i høj grad trækker penge ud af velfærden.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-04-21:
Så man vil egentlig ikke rigtig noget med det her.
Det er sådan set ligegyldigt, men man skal bare gøre den øvelse.
Det er det, man vil med det; det, der skal batte noget, er, at man skal slå op på sidste side i regnskabet og se, hvad der står på bundlinjen, og derudfra skal man tænke et eller andet, men det er sådan mindre vigtigt.
Stine Brix (EL), 2017-04-21:
At Dansk Folkepartis ordfører ikke har forstået forslaget,
er jo ikke det samme, som at vi ikke vil noget med det.
Altså, det, der står, er, at det er vigtigt, at man som det ene sikrer, at det er en solid økonomi, og at man som det andet selvfølgelig skal forholde sig til, om det er en virksomhed, som har en overskudsgrad, der er helt abnorm, og også forholde sig til skattebetaling.
Det er jo begrundet i det, vi har set i Sverige, hvor meget store velfærdskoncerner trækker enorme overskud ud af velfærden og oven i købet også placerer de overskud i skattely, så man unddrager sig skattebetaling.
Det er med henvisning til det, at man ud over at forholde sig til, om det er en virksomhed med en solid økonomi, også skal forholde sig til, om det er en virksomhed, som kunne finde på at agere på en sådan vis.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-04-21:
Tak for det.
Jeg hørte ordføreren rose klippekortsordningen – det er jeg meget glad for at høre.
At ordføreren egentlig gerne vil udvide den ordning, synes jeg også lyder meget positivt.
Hvis ordføreren er klar til sådan at gå hen i retning af en voucherordning – og det vil jeg gerne spørge, om ordføreren er – så vil jeg rigtig gerne tale mere om det.
Stine Brix (EL), 2017-04-21:
Vi vil gerne tale mere om en klippekortsordning.
Det er jo ikke lige det, forslaget i dag vedrører, men jeg synes, det er relevant at have med, fordi blå blok taler så meget om det frie valg.
Men det frie valg, som blå blok taler om, er jo et hult frit valg.
Der er ikke noget frit valg i den forstand, som borgerne efterspørger det, nemlig i form af frihed til i højere grad selv at bestemme, hvad man kan bruge sin hjemmehjælp til.
Det er der ikke i det frie valg, blå blok snakker om.
Derfor synes jeg, det er relevant at pege på det initiativ, som Enhedslisten fik med i finansloven for 2015, så vidt jeg husker – det er også underordnet, hvornår det var – med den tidligere regering.
For det er en reel frihed, det er en reel fleksibilitet for den ældre, hvor man kan gøre lige netop det, som ministeren talte om, nemlig tage et reelt hensyn til, at vi som mennesker er forskellige, og at vi har forskellige ønsker og behov, og at man også kan tage det med ind i alderdommen.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-04-21:
Altså, frit valg og endnu mere frit valg kan vi rigtig godt tale meget mere om, for det er jo da helt klart noget, som Liberal Alliance ønsker på alle fronter.
Men fordi det frie valg, som ordføreren så ikke kalder et rigtigt frit valg i dag, og det vil jeg da på sin vis give ordføreren ret i, så er det jo alligevel en ordning, som de ældre er utrolig glade for.
Så jeg vil spørge ordføreren: Hvorfor begrænse det, når nu det er det, som de ældre så gerne vil?
70 pct. af dem er meget, meget glade for det, og hvis man måler på de fleste parametre, er de ældre mere tilfredse – en lille smule kun, men dog mere – med de private end med de offentlige.
Så hvorfor ikke fortsætte ud ad den tangent?
Stine Brix (EL), 2017-04-21:
Det var da dejligt at høre fra Liberal Alliance, at det ikke er et reelt frit valg, som ordføreren sagde.
Det er jeg helt enig i.
Men må jeg så bare sige, at det jo hører med til det, vi taler om her – altså det frie valg i den forstand, at man kan vælge et privat firma – at kommunerne er tvunget til at have private hjemmehjælpsfirmaer i deres ældrepleje.
Det hører jo med til det, at vi ser stribevis af konkurser.
Det tror jeg ikke at de ældre ønsker.
Det hører jo med til det, at det er dyrere for kommunen at tilrettelægge hjemmehjælpen, altså at man bruger penge, som borgerne ikke får mere hjemmehjælp ud af, på at have det her.
De penge kunne vi bruge på at have en bedre ældrepleje.
Dem kunne vi jo bruge på, at man havde højere kvalitetsstandarder i kommunerne, altså helt konkret, at man f.eks. kunne komme i bad oftere, end man kan i dag.
Det synes jeg da ville være langt klogere.
Og jeg synes, det er en utrolig høj pris for det, ordføreren selv siger ikke engang er et reelt frit valg, at vi ser konkurser, og at vi ser en forringet ældrepleje, fordi det koster kommunen i administration og i mangel på stordriftsfordele.
Det tror jeg ville gå nogle skridt i retning af at få en bedre ældrepleje.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-04-21:
Først tak til ministeren for at anerkende problemstillingen og for at have ønsket om at finde en god løsning på det her problem, for i Alternativet anerkender vi, at det er et problem, og at det er en vigtig problemstilling.
Vi mener, at de mange konkurser i hjemmeplejen er et stort problem både for borgerne, der oplever konsekvenserne i dagligdagen med skiftende medarbejdere, vikarer osv., og for kommunerne, som oplever den økonomiske konsekvens.
Konkurser koster jo kommunerne penge.
Nu blev der af den tidligere ordfører lige nævnt Kolding Kommune, og ifølge borgmesteren har det kostet kommunen omkring 400.000 kr., at firmaer er gået konkurs, og det blev af den tidligere ordfører nævnt som »kun« omkring 350.000 kr.
Jeg skulle hilse og sige, at i en kommunalbestyrelses budget er 350.000 eller 400.000 kr. rigtig mange penge.
Det er jo penge, som kunne være benyttet til at styrke hjemmeplejen og til at skabe mere tryghed og omsorg for vores ældre, og som nu i stedet bliver brugt til papirarbejde og til at rydde op efter konkurserne.
Så vi mener ikke, at kommunerne skal tvinges til at lave aftaler med et bestemt antal private leverandører, hvis en kommunalbestyrelse ikke ønsker det, f.eks. fordi efterspørgslen måske ikke er der.
Den nuværende model og de besparelser, som kommunerne har været udsat for i de seneste år, tvinger jo desværre kommunerne til i for høj grad til at fokusere mere på pris end på kvalitet, når de indgår aftaler med private leverandører.
Det er jo nemlig sådan, som vi også har hørt tidligere, at ændringen i 2013 bl.a. betød, at private leverandører ikke kun kunne konkurrere på kvalitet, men også på pris.
Det har ofte medført en uacceptabel forringelse af borgernes pleje og i visse tilfælde en direkte manglende pleje.
Vi har jo som bekendt kommunalt selvstyre, og kommunerne skal i vores optik som nævnt ikke være tvunget til at benytte sig af private leverandører.
Hvis de vælger at benytte private leverandører, er det er afgørende, at der igennem udbuddet opstilles en række krav til leverandørerne.
Bl.a. mener vi også, at det er fornuftigt, at de leverandører, som kommunen bruger, lever op til forpligtelser om at uddanne fremtidens medarbejdere.
Jeg vil gerne understrege, at vi ikke er imod private leverandører, og vi ønsker faktisk gerne endnu flere modeller for, hvordan man vil levere velfærd i samfundet, f.eks. modeller, hvor en privat virksomhed, civilsamfundet og det offentlige leverer velfærdsydelser sammen.
Vi er også åbne for, som jeg lige drøftede med den tidligere ordfører, at vi kan fylde noget nyt indhold i udtrykket frit valg, så man virkelig kan vælge frit som ældre. Så i forhold til den her debat mener vi, at begge beslutningsforslag er forslag til en løsning, men vi mener dog, at B 79 en mere dækkende, og vi bakker som udgangspunkt op om B 79.
Hans Christian Schmidt (V), 2017-04-21:
Jo, altså, nu vil jeg bare sige, at jeg jo sådan set, som jeg selv nævnte, har haft fornøjelsen af at sidde 20 år i et byråd, de 8 år som socialudvalgsformand, og der finder man jo også ud af noget.
Jeg vil bare sige, at langt de fleste gode indspark, jeg har fået på ældreområdet, er kommet fra de ældre selv, fra organisationer, fra folk, der har arbejdet med de ældre osv.
Det er som hovedregel der, jeg er blevet bedst inspireret, og knap så meget fra store tænketanke.
Men det, jeg bare synes er vigtigt her, er jo at sige, at når ministeren har sagt, vi undersøger de her forhold, så har vi netop også sagt, at konkurser tager vi alvorligt, men at man er nødt til at undersøge de forhold, og man er nødt til at sætte det arbejde i gang.
Nu tager regeringen en snak med de parter, og så vender man tilbage og ser, hvad man så gør.
Vi vil godt være åbne over for at diskutere nogle ting, men det skal bare være på et sagligt grundlag.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-04-21:
Men anerkender ordføreren ikke, at der er alt for mange eksempler på, at kommuner har stået med en kæmpe ekstraregning netop som følge af de her konkurser, som jo er væsentligt flere, end man kender det fra nogen som helst andre udliciterede områder?
Hans Christian Schmidt (V), 2017-04-21:
Nu er jeg en af dem, der er blevet overbevist af en, der engang sagde, at statistik og procentregning er noget af det tætteste, man kan komme på løgn.
Og det har lidt at gøre med, at det jo kommer an på, hvad de tal skal ses i forhold til.
Men jeg synes da, at én konkurs er en for meget.
Det er jeg enig med spørgeren i.
Men en anden ting er bare, at jeg også synes, man er nødt til at forholde sig til, om den præmis, man lægger ind, er rigtig, altså præmissen om, at det er på baggrund af det her setup, at man ser konkurserne, og det er jo det arbejde, der er gået i gang, nemlig at man skal finde ud af, hvor det er henne.
Så jeg synes, man skal give tid til at få det udarbejdet, og lad os så beslutte os på et sagligt og fagligt grundlag.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-04-21:
Jeg vil gerne anerkende og kvittere for en positiv ordførertale.
Og så vil jeg lige nævne, at jeg er fuldstændig enig i, at vi ikke skal have mere bureaukrati.
Som vi har hørt tidligere, er der jo også et bureaukrati forbundet med alle de her konkurser.
Og jeg er også fuldstændig enig i, at vi alle sammen som mennesker – hvad ordføreren også understregede – er forskellige.
Og det er vi også, når vi bliver ældre, det giver sig selv, og der skal være et system, der er indrettet efter det.
Ordføreren nævner at have siddet i en kommunalbestyrelse i 20 år, og helt så mange år kan jeg ikke bryste mig af, men jeg har dog siddet i en kommunalbestyrelse i 6 år.
Det kommer lidt til at lyde på ordføreren, som om man med fritvalgsordningen som ældre bare lige kan sige: Jeg vil hellere have, at der bliver lavet frikadeller, i stedet for at der bliver støvsuget.
Er det ikke rigtigt, at det ikke er det, det handler om?
Det handler bare om, at man bliver visiteret til en ydelse, og så kan man vælge, om det skal være en privat eller kommunen, der udfører det.
Hans Christian Schmidt (V), 2017-04-21:
Jeg er i hvert fald helt klart over, at jeg hverken nævnte frikadeller eller støvsugning.
Men det kunne man såmænd sagtens tage en diskussion om.
Altså, jeg synes, man skal være åben over for de forslag, der måtte komme, om at gøre det mere valgfrit for den ældre.
Det synes jeg altid man skal være.
Det er da korrekt, at her er valgfriheden jo, at man kan vælge mellem forskellige, der så kan udføre en opgave.
Jeg har da selv i min familie meget, meget gamle mennesker, som jo igennem et langt liv har skullet tage vare på sig selv.
Så vil jeg bare sige, at når jeg ser, at de mennesker – inklusive f.eks. min egen mor på 96 år – pludselig skal træffe sine egne valg, hvad hun er fuldstændig i stand til, så kan jeg da ikke se, hvorfor der skal være en myndighed, der skal træffe valget for hende.
Når jeg tænker på, hvad hun ellers har skullet gennem livet, vil jeg sige, at det kan hun da sagtens klare selv.
Det kan jeg altså ikke se.
Så derfor fastholder vi vores syn på det, altså at man skal have lov selv at vælge.
Men vi er åbne over for det, spørgeren siger: Kunne man gå længere?
Pernille Schnoor (ALT), 2017-04-21:
Det kunne da være interessant at diskutere, om man kunne lægge noget andet i det begreb, altså frit valg, og om det reelt er et frit valgt.
For lige nu handler det jo bare om, hvilken leverandør det skal være, og det glæder mig da, ordførerens mor er så frisk og klar til selv at træffe det valg.
Vi har jo også nogle ældre i vores samfund, som desværre er lidt mere uheldigt stillede og ikke har mulighed for at selv at tage stilling til, om det skal være privat eller kommunalt.
Det, jeg bare vil understrege, er, at det her jo ikke er en diskussion om, at man kan sidde derhjemme og krydse af, at nu har man lyst til det ene eller det andet.
Det er jo en diskussion om at vælge selve leverandøren og så ikke så meget andet.
I den forbindelse er B 79, som Alternativet er medforslagsstillere på, jo ikke noget, hvor vi siger, at der ikke må være private udbydere.
Det skal bare ikke påtvinges kommunen, hvis kommunen ikke ønsker det.
Hans Christian Schmidt (V), 2017-04-21:
Jeg tror simpelt hen, at vi ser forskelligt på det.
Jeg kan høre, at spørgeren synes, at det er godt, at det ligger forankret hos kommunen.
Jeg har bare den holdning, at det er bedre, at det ligger godt forankret hos borgeren.
Det er jo ud fra den holdning, man har.
Men hele mit liv er i grunden præget af, at jeg meget hellere vil have, at det er borgerne selv, der træffer et valg.
Og så kender jeg godt nogle politikere, der godt kan lide, at der lige er en lille værge, nemlig kommunalbestyrelsen, der så kan gøre det.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-04-21:
Jeg har bare et lille opklarende spørgsmål.
Ordføreren startede med at sige noget i retning af, at vi med forslaget ønsker at begrænse brugen af private leverandører.
Hvor i beslutningsforslaget læser ordføreren det?
May-Britt Kattrup (LA), 2017-04-21:
Jeg starter lige med det, som ordføreren sagde først, hvor ordføreren sagde, at 13 mio. kr. også er en slags underskud.
Ja, og det var bestemt heller ikke det, jeg sagde.
Det, jeg sagde, var, at man har opgjort tallet, og helt nøjagtigt er det 14.333.704 kr., men kun 325.954 kr. er et reelt tab.
Resten er, fordi man ikke har fået den gevinst, man ville have fået, hvis den private leverandør havde udført opgaven, fordi man i Kolding ved og har beregnet, at den private kunne have gjort det billigere, end man selv kunne have gjort det.
Med hensyn til de mennesker, som bliver berørt af konkursen, er det selvfølgelig beklageligt, og derfor skal man have et beredskab som nævnt tidligere.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-04-21:
Nu er 13 mio. kr. i underskud på budgettet, fordi man alligevel ikke får den her besparelse, også en slags penge, men lad det så være.
Hvis man nu forestiller sig det ultimative, i forhold til at en kommunes borgere alle sammen vælger en privat leverandør – der kunne være tale om 10.000 borgere i Aarhus Kommune – og virksomheden, som varetager opgaven, går konkurs, hvordan stiller det så kommunen i forhold til forsyningspligten?
Ordføreren er vel enig med mig i, at jo flere borgere, man har ansvaret for, jo lettere er det at tilrettelægge et rationelt arbejde, og jo større mulighed er der for at løse opgaven kvalificeret.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-04-21:
Tak for det.
Først vil jeg lige korrigere.
Vi går ikke ind for privatisering, vi går ind for udbud, og det hænger sammen med, at vi stadig væk går ind for, at kommunerne har forsyningspligten.
Så er det på plads.
Med hensyn til hvor meget kommunerne rent faktisk taber på de her konkurser, vil jeg sige, at der altså også er spørgsmålstegn at sætte ved det.
I eksemplet fra Kolding, som forslagsstillerne selv henviser til, er der opgjort 14 mio. kr., men kun ca. 300.000 af de her kroner er et reelt tab.
Resten er opgjort som det, vi i driftsøkonomien kalder en offeromkostning, altså en omkostning, man har fået, fordi man er gået glip af den besparelse, som man ville have opnået, hvis den private leverandør havde udført opgaven, fordi den private leverandør kunne have gjort det billigere.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-04-21:
Man kan jo næsten komme til at føle sig helt overflødig som sundhedsordfører med den svada til sidst, men jeg vil alligevel tillade mig at spørge, om ordføreren tænker, at hvis kommunerne ikke er bedst til at vurdere, hvordan man bedst tilrettelægger den bedste ældrepleje på de bedste betingelser og på den mest rationelle måde, skylder man også, når man påtvinger kommunerne det her meget bureaukratiske system, som fritvalgsordningen jo også er, at sørge for at sikre, at der også følger nogle redskaber med, så man kan forebygge konkurserne.
Det er jo ingen overraskelse, at Liberal Alliances ordfører går ind for mere privatisering.
Tilliden til, at private virksomheder bare gør det bedre og billigere, er så høj, at jeg simpelt hen bliver fristet til at spørge ordføreren, om ordførerens tillid er så stor, at hun godt kunne forestille sig, at kommunerne helt kunne slippe for forsyningspligten.
Det ville jo løse problemet, og kommunerne ville slippe for at stå med en regning, som er rigtig, rigtig stor, hver gang det trods alt sker, at der er konkurser, og der er jo rigtig mange af dem.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-04-21:
Og for mig er det vigtigere, at borgerne har det frie valg, end at kommunerne har frit valg.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-04-21:
Forslaget går jo ud på, at man ikke er tvunget til som kommune at tilbyde private leverandører.
Det er jo ikke det samme, som at vi ønsker at begrænse brugen af private leverandører, da det så er op til kommunen.
Så det er ikke min opfattelse, at vi som udgangspunkt ønsker at begrænse brugen af private leverandører.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-04-21:
Som jeg har læst det, er det konklusionen af jeres forslag, og det står også i bemærkningerne, at man ønsker at begrænse brugen af private leverandører.
Thyra Frank (LA), 2017-04-21:
Der er heller ingen tvivl om, at selvfølgelig kigger vi på det her, fordi vi så vidt muligt skal undgå de konkurser.
For det er en ulykkelig situation, som spørgeren også siger.
Men altså, i regeringen er vi af den opfattelse, at konkurrence er sundt.
Det skaber innovation og udvikling, og det sikrer forskellighed i tilbuddene til borgerne.
Derfor synes jeg, det er meget vigtigt.
Det går jeg ind for, og det går borgerne jo så også, nemlig det frie valg.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-21:
Jeg tror, at ordføreren overfortolkede det, jeg spurgte om.
Det var ikke en jobgaranti til mennesker med nedsat arbejdsevne, jeg spurgte til, selv om vi i Enhedslisten meget gerne være med til det.
Spørgsmålet gik på, at hvis arbejdsevnen er så lille, at man ikke kan anvises et ordinært arbejde i et eller andet erhverv, man har mulighed for at bestride, og dermed ikke kan opnå et forsørgelsesgrundlag, hvis man kunne være så heldig at få sig et arbejde, så bør det være muligt at få en førtidspension.
Det er det jo ikke i dag med den reform, der blev lavet, og det var det, jeg spurgte til, for det kunne måske også være en mulig ændring af lovgivningen.
Stine Brix (EL), 2017-04-21:
Det her beslutningsforslag handler jo om, hvordan vi kan forebygge konkurser, og det absolut mest effektive middel, vi overhovedet har til at forebygge konkurser, er jo at sørge for, at der ikke er private virksomheder, som kan gå konkurs.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, om det ikke, hvad skal man sige, vejer tungere end muligheden for, at borgerne kan vælge, om der står Hjemmehjælpen A/S på bilen eller der står Frederiksberg Kommune, at man undgår den meget ulykkelige situation, som mange borgere er endt i, nemlig at firmaet pludselig går konkurs og man ikke ved, hvem der kommer næste dag, med al den utryghed, der følger med det.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-21:
Det ene spørgsmål er: Kan ordføreren nævne et eneste parti her i Folketinget eller nogen som helst fagpersoner, der mener, at man skal udelukke folk fra arbejdsmarkedet?
Så vil jeg da gerne høre et eksempel på det.
Anni Matthiesen (V), 2017-04-21:
Men jeg må jo bare alligevel sige, at før reformen så vi jo desværre måske især dem med en lille arbejdsevne blive udelukket på en eller anden måde – måske ved at få tilkendt førtidspension, selv om de så måske godt kunne bestride få timers arbejde.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-21:
Jamen så må ordføreren jo diske op med nogle eksempler på, at man har tvunget folk til en førtidspension – folk, som ellers gerne ville ind på arbejdsmarkedet.
Ellers er der jo ikke nogen seriøsitet i det.
Så er det sådan set bare at mistænkeliggøre kommunerne eller de borgere.
Så det ser jeg frem til at vi får nogle eksempler på.
Men jeg vil gerne stille ordføreren et helt konkret spørgsmål.
Fru Mette Frederiksen, Socialdemokratiets partiformand, har udtalt, og jeg citerer fra åbningsdebatten i efteråret: Sengeliggende arbejdsprøvning, dét skal vi ikke byde vores borgere.
Er ordføreren enig med fru Mette Frederiksen i det?
Og hvis ordføreren er enig i, hvad vil ordføreren så gøre for at sikre, at kommunerne ikke sender syge borgere ud i sengepraktik?
Anni Matthiesen (V), 2017-04-21:
Hr. Finn Sørensen får hermed et praktisk eksempel fra virkeligheden: Da min egen søn i 2010 blev 18 år, fik han automatisk førtidspension, fordi han var autist.
Jeg har så efterfølgende kæmpet en kamp for at få ham i en fleksjobordning.
I dag er han tilknyttet skåneafdelingen på LEGO og tager af sted 4 dage om ugen, for han kan faktisk godt klare at arbejde få timer.
Så det var et konkret eksempel.
Med hensyn til de sengeliggende borgere må jeg sige, at jeg håber, at det er noget af det, man vil komme til at kigge på under evalueringen.