Morten Bødskov (S), 2020-12-17:
Tak for det, formand, og tusind tak for lejligheden til at få lov til at diskutere dette vigtige emne.
Nye Borgerlige har fremsat et beslutningsforslag, som vil pålægge regeringen at fremsætte lovforslag om afholdelse af en vejledende folkeafstemning om Danmarks tilslutning til EU's genopretningsplan.
Som led i forhandlingerne om EU's flerårige finansielle ramme – også det, der i folkemunde hedder MFF – introduceres der en ny genopretningsplan, som skal understøtte genopretningen af de europæiske økonomier.
De direkte tilskud udgør 390 mia. euro, og de resterende 360 mia. euro udmøntes som lån til medlemslandene.
En mindre andel, ca. 80 mia. euro, kanaliseres til en række af EU's udgiftsprogrammer såsom forskning og landdistriktsstøtte via EU-budgettet, mens hovedparten, altså ca. 670 mia. euro, udmøntes gennem den såkaldte genopretningsfacilitet, der enten fordeles som direkte tilskud eller genudlån.
Det er ingen hemmelighed, at regeringen i forhandlingerne var og for den sags skyld stadig er særdeles skeptisk over for direkte tilskud.
Derfor arbejdede vi også i forhandlingerne hårdt for, at midlerne kunne stilles til rådighed som lån på favorable vilkår.
Det gjorde vi, fordi vi mener, at det er et sundt princip, at man selv betaler sin gæld tilbage.
Derfor har vi hele tiden være skeptiske over for overførsler mellem lande finansieret af fælles gæld.
Men der er samtidig tale om en situation, hvor vi blandt 27 lande skulle opnå enstemmighed.
Det var med andre ord meget vanskelige forhandlinger, hvor mange interesser selvfølgelig også var på spil.
For regeringen var det afgørende at sikre, at genopretningsplanen blev så ansvarlig som overhovedet mulig.
Givet landenes meget forskellige holdninger, arbejdede vi derfor hårdt for at nedbringe andelen af direkte tilskud.
Og så handlede det selvfølgelig om at sikre, at der er tale om et engangstilfælde, en krisehjælp, der ikke sætter sig i det almindelige budget, og som har en klar udløbsdato, der passer til den midlertidige krise.
Regeringens indsats i forhandlingerne må siges at have båret frugt.
Vi fik nedbragt andelen af direkte tilskud fra 500 mia. euro, som Kommissionen havde foreslået, til 390 mia. euro, altså med 110 mia. euro.
Det er vigtigt for at understøtte en grøn omstilling, som jo altså også skal være med til at genskabe væksten.
Det er ligeledes vigtigt for regeringen, at genopretningsmidlerne bliver brugt fornuftigt.
Derfor er vi selvfølgelig også tilfredse med, at alle lande skal udarbejde en genopretningsplan for at få adgang til midlerne i EU's genopretningsfacilitet.
Landenes planer skal godkendes af Rådet på baggrund af en vurdering fra Europa-Kommissionen.
Her skal en række kriterier være opfyldt, for at der kan udbetales midler til medlemslandene.
For det første skal genopretningsplanerne adressere de landespecifikke anbefalinger i det europæiske semester; for det andet skal genopretningsplanerne imødegå covid-19-pandemien gennem styrket vækstpotentiale, jobskabelse og økonomisk og social robusthed; for det tredje skal mindst 37 pct. af midlerne øremærkes til den grønne omstilling; og endelig for det fjerde skal mindst 20 pct. af midlerne øremærkes til digitalisering.
De her foranstaltninger sikrer, at genopretningsplanen bidrager til den økonomiske genopretning i Europa på både kort, men jo nok så vigtigt også på lang sigt.