runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sikandar Siddique (UFG), 2021-10-07:
Statsministeren har naturligvis igennem sin lange politiske karriere været ude at tage afstand, men jeg bliver også bare nødt til at fastholde, at f.eks. i forbindelse med overfaldet ved Harald Nyborg, hvor den her kvinde blev overfaldet, og andre gange har statsministeren ikke været ude at sige noget, men der har den politiske ordfører været ude at sige noget, og her har man, fordi det er så stort et problem, flere gange krævet, at statsministeren måtte gå ud og italesætte det her og sige: Som statsminister i det her land sætter jeg nu fokus på det her.
Det har vi flere gange efterlyst i debatten, og der har statsministeren ikke været så klar og tydelig.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-10-07:
Jeg vil gerne se den statistik, der, hvis man kigger på antallet af muslimske medborgere og jødiske medborgere i det her samfund, siger, at muslimske medborgere pr. indbygger skulle være mere truede end danske jøder.
Men lad det nu ligge; det er bare, fordi ordføreren selv nævner det specifikt.
Jeg spurgte også om noget andet: Kan ordføreren ikke bekræfte, at statsministeren flere gange har taget meget klart afstand, når der har været racistiske episoder, som har været debatteret i offentligheden, ikke kun det, der ramte ordføreren, men også tidligere episoder rettet mod såvel muslimer som jøder, homoseksuelle osv.?
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Tak, og også tak til statsministeren for de pæne ord.
Dem sætter jeg pris på.
Jeg har set, at Ekstra Bladet kører sådan et koncept med en skriftestol herude, hvor man kan komme og bekende sine synder, og jeg har overvejet, om jeg skulle ud at bekende, at jeg faktisk bliver glad fra ros også fra socialdemokrater.
Men jeg tror, jeg springer over i første omgang.
Mit spørgsmål går i al enkelhed og oprigtighed i øvrigt på, hvorfor det egentlig er så svært at afbureaukratisere den offentlige sektor.
Og vi er ikke lykkedes med det.
Det er i øvrigt ikke lykkedes nogen regering i de sidste 4 årtier, selv om samtlige af dem har forsøgt siden Poul Schlüter.
Jeg tror, statsministeren selv har talt om mindre bureaukrati i den offentlige sektor i de sidste tre åbningstaler, men der er jo reelt set ikke sket noget.
Jeg er med på frikommuneforsøgene, men der er jo ikke sket noget som helst inden for sundhedsvæsenet.
Så hvad er det egentlig, der gør, at der er så svært at afbureaukratisere den offentlige sektor, selv om vi alle sammen er enige om det?
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Uden at foregribe resten af diskussionen vil jeg tro, at dette er det mest relevante spørgsmål, der bliver stillet.
For det er rigtigt, at der er blevet talt om det her siden Poul Schlüters tid, og ingen er kommet i mål med det.
Faktisk tror jeg næsten, det er sådan, at enhver regering og ethvert folketingsflertal efterlader endnu mere bureaukrati bag sig.
Virkeligheden er jo også den – og jeg ved, at Liberal Alliance sådan set er enig i behovet for det, og jeg ved også, at Nye Borgerlige, som sidder ved siden af og nikker, er, og der er også andre, der er enige i det her – at skal vi gøre det, skal vi jo også slippe noget af den styring og noget af den kontrol, der ligger i lovgivningen.
Det vil jo så eksempelvis betyde, at nej, så kan vi ikke garantere, at hver eneste ældre får præcis den samme ældrepleje.
Jeg tror bare helhjertet på, at hvis vi tør sætte ældreområdet fri, er der være flere ældre, der får en bedre ældrepleje end den, de får i dag.
Tak for spørgsmålet.
Jeg mener fortsat, at det er helt naturligt, at når man skal lede et land igennem en pandemi, herunder få så mange mennesker sikkert igennem, som det overhovedet kan lade sig gøre, afsøger man alle muligheder.
Det har vi gjort på vaccineområdet, eksempelvis med rejsen til Israel, samarbejdet primært igennem EU, men jo så også med et direkte opkøb af vacciner undervejs.
Derfor mener jeg fortsat, at det var rigtigt at rejse til Israel, ligesom det har været rigtigt med alt det andet, vi har gjort, både det, man har kunnet se, og det, man ikke har kunnet se, på vaccineområdet.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-10-07:
Det er meget vigtigt for et demokrati, at statsministeren er til rådighed, for at pressen kan stille kritiske spørgsmål.
Der er en bred opfattelse i den danske presse af, at statsministeren alt for sjældent stiller op til at tage imod kritiske spørgsmål.
Og derfor vil jeg bruge mit spørgsmål på at stille statsministeren spørgsmål, som mange danske medier har forsøgt at få svar på gennem meget lang tid.
Det handler om, at statsministeren var i Israel i marts, og der siger hun til DR Nyheder, at hun ikke er i tvivl om, at det helt konkret kommer til at betyde flere vacciner.
Så spørgsmålet er: Hvor mange vacciner har Danmark indtil videre fået ud af besøget, og er der helt overordnet kommet noget konkret ud af turen til Israel?
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Vi er enige om en ensartet CO 2 -afgift
Vi er også enige om – og det er rigtigt, at Enhedslisten ikke er med i den aftale, men det er der heldigvis en række andre partier der er – at det her skal gøres på en måde, så vi fortsætter det, der nu er den danske strategi, nemlig fortsat høje ambitioner på det grønne område, men uden at det er på bekostning af eksempelvis ganske almindelige lønmodtageres økonomi, beskæftigelsen, vores konkurrenceevne, dansk beskæftigelse, dansk erhvervsliv i det hele taget.
Det er så det, der arbejdes med nu, og når det arbejde er tilvejebragt, så fortsætter de politiske forhandlinger.
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-07:
Nu er Enhedslisten jo ikke med i den aftale, netop fordi vi har et ønske om, at vi skal have en høj ensartet CO 2 -afgift nu, fordi det er helt centralt i forhold til den omstilling.
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Altså, jeg er sådan set enig i grundanalysen: at gør vi ikke nok og gør vi det ikke tilstrækkelig tidligt, så vil det få store konsekvenser, også for de mennesker, der har mindst.
Og jeg synes jo her næsten 2½ år inde i valgperioden, at det er lykkedes os, hvad jeg er både taknemlig over, men også stolt over, i fællesskab med bl.a. Enhedslisten at skabe en meget, meget stærk grøn transformation, uden at det er på bekostning af det, der kendetegner det danske samfund, herunder at forskellene ikke skal være for store.
Og ja, noget af det næste, vi skal til at tage fat på, er en ensartet CO 2 -afgift, hvor jeg bare lige minder om, at vi er enige om at bede en masse eksperter om at arbejde med det her, inden vi går videre med det politisk.
Så jeg synes, at vi skal leve op til den aftale, vi har med hinanden.
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-07:
Tak for det.
Og tak til statsministeren for talen.
Jeg vil godt spørge lidt ind til det, der er den helt centrale udfordring, nemlig den grønne omstilling, som statsministeren også var inde på.
Det er jo rigtigt, at det hænger meget sådan sammen, at den skal foregå socialt retfærdigt, og der tror jeg bare, det er vigtigt også hele tiden at holde sig for øje, at hvis vi ikke handler, så får det også enorme konsekvenser, for det betyder også, at folk mister deres arbejde, fordi der er brancher, der simpelt hen forsvinder på grund af den grønne omstilling.
Derfor haster det også med at holde tempoet oppe i den grønne omstilling – og det er jo både på lang sigt i forhold til at opnå klimaneutralitet, men det er jo også på kort sigt, i forhold til at vi i IPCC's rapport kan se, at enhver reduktion tæller nu og her.
Derfor er jeg, når statsministeren taler om, at nu skal vi tage de næste store skridt, lidt interesseret i at høre: Hvad er det, statsministeren specifikt tænker på der?
Altså, er det CO 2 -afgiften, som skal være ensartet?
Og har statsministeren et bud på, hvilket niveau den skal ligge på?
Jeg vil også godt høre statsministeren efter, om hun kan garantere, at den kommer til at gælde for alle brancher, altså f.eks. også landbruget.
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Det gør det på politiområdet.
Der er vi godt i gang med at rette op på nogle af de problemer, der er lavet tidligere.
Det gør det på uddannelsesområdet.
Vi er i gang med at rette op på de problemer, der er lavet tidligere.
Idéen er også at rette op på nogle af de problemer, der er lavet tidligere på sundhedsområdet.
Nej, men det er et vigtigt element i et sundhedsvæsen tættere på danskerne.
Martin Geertsen (V), 2021-10-07:
Nu fremlagde den tidligere regering jo faktisk en reform, der skulle adressere nogle af de her problemstillinger, og dem har regeringen i hvert fald ikke genbesøgt her igennem det seneste par års tid.
Mener statsministeren virkelig, at måden at fremtidssikre det danske sundhedsvæsen på er at bygge ti nye sundhedshuse?
Er det regeringens svar på, hvordan vi får løst sammenhængen mellem praktiserende læge, hospitaler og kommuner, at bygge ti nye sundhedshuse?
Jeg må bare sige til statsministeren, at jeg tror simpelt hen, at den analyse er grundlæggende forkert, og at man faktisk ikke får løst de grundlæggende problemer, der er i det danske sundhedsvæsen, hvis ti sundhedshuse er det eneste svar, man har.
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Her tror jeg lige, vi skal anholde en præmis.
Jeg har talt rigtig meget corona igennem halvandet år, og der er meget andet på sundhedsområdet, jeg hellere vil tale om nu, især fordi vi har så godt styr på situationen omkring corona i Danmark.
Det, både jeg og vi er optagede af, er at rette op på nogle af de problemer, der skyldes den, må man sige, meget centralistiske tilgang, som Venstre tidligere har haft på sundhedsområdet.
Vi har også det problem, at for mange danskere ikke har adgang til en læge tæt på der, hvor de bor.
I det hele taget er afstandene på sundhedsområdet blevet for store.
Så man kan sige, at der er nogle problemer, der også relaterer sig til tidligere tiders beslutninger, som vi skal i gang med at have rettet op på, og kan vi gøre det i fællesskab, så er det kun godt.
Martin Geertsen (V), 2021-10-07:
Tak for det, og tak til statsministeren for redegørelsen her først på morgenen.
Jeg kan jo godt høre på statsministeren, at når statsministeren taler om sundhed, vil statsministeren i virkeligheden helst tale om corona.
Men, statsminister, det danske sundhedsvæsen står i en ganske alvorlig situation.
Masser af patienter venter.
Der er folk, der har fået udsat deres behandlinger flere år ud i fremtiden til 2023.
Vi har patienter, der falder ned mellem stolene i det danske sundhedsvæsen.
Det undrer mig, at statsministeren i sin stort anlagte konference for nylig overhovedet ikke berørte sundhed.
Statsministeren berørte det ikke i sin kongrestale, og her i åbningstalen var det vel sporadisk, hvad statsministeren havde af signaler omkring sundhedsområdet.
Hvad er egentlig regeringens sådan mere grundlæggende analyse af det danske sundhedsvæsen, og hvordan har man tænkt sig at løse de akutte problemer, akutte og ret voldsomme problemer, vi har på sundhedsområdet, og hvordan vil man strukturelt løse de mere langsigtede problemer?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-10-07:
Det er jo klassisk for statsministeren, at hun svarer udenom.
Jeg spørger om, om der er kommet noget konkret ud af turen til Israel, og hvor mange vacciner Danmark har fået ud af det.
Statsministeren nævner ikke noget, men taler om, at det generelt er godt at afsøge muligheder.
Vil statsministeren så erkende, at det var spild af tid at tage til Israel, og at det måske var en forkert prioritering midt i en pandemi?
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Overhovedet ikke.
Overhovedet ikke.
Det har da været helt og aldeles afgørende, at vi, samtidig med at vi har håndteret pandemien herhjemme, har brugt mange kræfter også på det internationale spor.
F.eks. indgik jeg selv i en alliance af en række lande på kryds og tværs af verden, nogle asiatiske lande, nogle europæiske lande, og Israel var også med i det samarbejde.
Og det er jo ikke sådan, at man, når man indgår i forskellige internationale samarbejder, konkret kan sige: Det var lige præcis det der, der gjorde det.
Men eksempelvis det, at vi købte 1 million ekstra vacciner af et europæisk medlemsland af EU, har da betydet en kæmpe stor forskel for den danske vaccinedækning.
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Men der er ikke noget nyt i det, jeg siger her fra talerstolen, for vi har gjort gældende i den her diskussion, at der er et tilbud om at evakuere de pågældende børn.
Hvad det så betyder i forhold til internationale forpligtelser, har jeg ikke mulighed for at svare på.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-10-07:
Tak for i hvert fald den klarlægning.
Det er bare for at forstå det rigtigt: Hvad angår de børn af syrienskrigere og kvinder, som statsministeren så holder døren på klem for at kunne hjælpe til Danmark, har hun ingen planer om at sikre, at de ikke, hvad kan man sige, så kan være vejen til, at de kvinder, som statsministeren så ikke vil hjælpe til Danmark, alligevel kommer til Danmark.
Jeg beklager, hvis det er lidt teknisk, men jeg tror, at det for de fleste danskere, der synes, at det er træls, at folk, der har sympati for Islamisk Stat, kommer til Danmark, og altså ikke deler regeringens synspunkt her, er meget væsentligt at få at vide: Hvis statsministeren hjælper de her børn til Danmark, kan hun så samtidig garantere, at deres islamistiske forældre ikke kommer til Danmark?
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Nu tror jeg, jeg må være ærlig og sige, at jeg ikke kender enhver detalje, hverken i forslaget til direktiv eller i, hvor langt forhandlingerne er.
Så jeg tror faktisk ikke, jeg helt kvalificeret kan svare på spørgsmålet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-10-07:
Jeg beklager at skulle genere statsministeren med at vende tilbage til et tema, som hun sikkert mener hun har behandlet udtømmende.
Men da jeg hørte hr. Peter Skaarup spørge til det med de af regeringen hjembragte kvinder fra Islamisk Stat, svarede statsministeren, at det ikke kommer til at gentage sig, men at man ikke helt kan udelukke, at nogle af børnene kommer hjem.
Det var sådan, jeg hørte statsministeren.
Så kom jeg til at tænke på, at man jo selvfølgelig godt juridisk set kan lave en konstruktion, hvor kvinderne nede i det kalifat, de har valgt til, afskærer sig retten til deres børn, som så kan komme til Danmark.
Men statsministeren er jo meget optaget af at overholde alle konventioner.
Så hvordan vil hun sikre, at børnene, der jo er mindreårige, ikke på et tidspunkt, 1 år eller 2 år efter at de måtte være kommet til Danmark ved statsministerens mellemkomst, benytter sig af retten i Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 8 til familiesammenføring direkte med adresse til deres mor, eller det kunne også være deres far?
Hvordan kan statsministeren på den ene side sige, at hun vil beskytte de her internationale konventioner, og så samtidig give en garanti for, at hvis man tager børnene til Danmark, følger forældrene ikke med efterfølgende?
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
I al respekt for, hvad Danmark kan, tror jeg, man må sige, at Tyskland fortsat er det absolut dominerende land i EU-samarbejdet, og det vil Tyskland givet blive ved med at være qua sin størrelse, sin både særlige historik og sin særlige rolle.
Det finder jeg i øvrigt meget naturligt.
Vi har jo et tæt samarbejde med Tyskland, og det skal vi blive ved med at have, og det gælder på handelsområdet, og det gælder selvfølgelig også på klimaområdet, og det gælder i øvrigt også i forhold til rule of law, hvor jeg selv har haft et tæt samarbejde med den nu afgående kansler.
Kim Valentin (V), 2021-10-07:
Jeg havde faktisk håbet, at statsministeren havde nævnt Tyskland, for Tyskland er en meget vigtig partner for Danmark, den største handelspartner, faktisk en af dem, der ser lidt op til Danmark i EU.
Det er ikke Frankrig, det er ikke Spanien, det er ikke Italien, det er Tyskland.
Hvorfor bruger regeringen ikke mere tid på at få Tyskland med som en vigtig forhandlingspartner i EU?
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Det var godt, at vi havde De Konservative på den blå side af Folketingssalen til at sikre en fortsat fornuftig dansk europapolitik.
Og vi endte jo i øvrigt med et godt resultat for Europa og også for Danmark.
Hvem er vores primære samarbejdspartner?
Jamen det er jo mange forskellige, for det afhænger jo af, hvad vi taler om.
Eksempelvis indgår vi i en meget stærk klimaalliance med både nogle af de øvrige nordiske lande, Finland, Sverige, men også med et land som Spanien, som også er meget langt på den grønne dagsorden.
Så det afhænger jo af, hvad det er, vi arbejder sammen om.
Kim Valentin (V), 2021-10-07:
Jeg var faktisk rigtig glad for, at statsministeren lige for et øjeblik siden nævnte EU, for hvis man kigger tilbage over de sidste par dage, vil man se, at det er nogle af de mest EU-fattige taler, man har hørt fra en statsministers side.
Med det i mente er vores bnp 7 pct. højere, end den ville have været, hvis ikke vi var med i EU,
140 mia. kr. om året, 47.500 kr. pr. dansker pr. år.
Så meget værdi bringer man ind i danskernes økonomi.
120.000 EU-borgere arbejder i Danmark, lægger 180.000 kr. i kassen hos staten.
EU har været meget stærk til at forhandle.
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Det, jeg svarede på før – sådan forstod jeg det – var et spørgsmål, om der var en idé om at skulle evakuere flere.
Der gentog jeg det, vi har sagt tidligere, at vi ønsker at evakuere børnene, og så er der truffet en beslutning om at evakuere kvinder med dansk statsborgerskab.
Så ved vi, at der sidder yderligere nogle kvinder i lejrene, der ikke har dansk statsborgerskab, og dem har vi ikke tilbudt en evakuering.
Thomas Danielsen (V), 2021-10-07:
Tak for det.
Jeg kan glæde statsministeren med, at jeg også gerne vil prøve at spørge ind til et gammelt citat.
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Jeg kan godt tvivle lidt på, hvor mange danskere derude, der stadig væk sidder og følger med i vores i øvrigt udmærkede debat.
Jeg og vi har ikke noget problem med helt almindelig, gængs logik i den økonomiske politik, men jeg må bare sige, at når man går ud med bål og brand og viderefører et skattestop, der gjorde – hvilket jeg tror at de fleste her i salen stadig væk er dybt mystificerede over – at et parti som Venstre, som i så mange år også gerne har villet være et lov og orden-parti, står uden for et politiforlig, så taler det altså for sig selv.
Morten Dahlin (V), 2021-10-07:
Men hvorfor vil statsministeren så ikke forpligte sig på det?
I 2015 var det meget klart – da kunne man ikke bruge løs af pengene uden også at tage ansvar og anvise en finansiering.
Hvorfor kan man så ikke gøre det i dag?
Jeg tror, der sidder mange danskere derude, der siger: Det er fornuftigt, at der følger flere penge med, når der bliver flere ældre og flere børn, men det er mindst lige så fornuftigt, at politikerne også anviser en måde at finde de penge på – præcis som statsministeren sagde i 2015.
Derfor vil jeg bare stille spørgsmålet igen: Kunne vi ikke finde hinanden i, at vi altså ikke bare udstikker løfter uden også at forholde os til finansieringen?
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Jo, da, og jeg kan godt lide den her tradition, der er kommet, med gamle citater af undertegnede.
Og derfor er det selvfølgelig fuldstændig afgørende, når vi forhåbentlig får vedtaget en velfærdslov, at vi fortsætter med at føre en ansvarlig økonomisk politik, som den her regering gør.
Morten Dahlin (V), 2021-10-07:
Tak til statsministeren for talen, og også tak for kvitteringen for den skolepolitiske debat.
Her tyder noget på, at vi kan finde hinanden.
Og lad mig i den ånd spørge ind til et andet område, hvor jeg håber, at vi her i aften kan finde hinanden.
Pengene skal passe, og der skal være styr på økonomien.
Derfor vil vi ikke føre en økonomisk fodnotepolitik, hvor et flertal bruger løs af statskassen uden at tage ansvar for finansieringen.
Sådan sagde statsministeren i 2015.
Men her i dag er der jo så kommet nye toner, for nu er statsministeren klar til i al tænkelig fremtid at udskrive nye regninger uden at tage ansvar for finansieringen.
Og derfor er mit spørgsmål til statsministeren: Med den positive ånd fra skoledebatten kan vi så ikke finde hinanden i, at statsministeren havde ret i 2015?
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Jo, men nu er en valgperiode jo trods alt 4 år, og regeringen skal også have mulighed for at tilrettelægge sit arbejde, og der har også været – som ordføreren ved – nogle andre opgaver, som har optaget os ganske meget.
Men noget af det, vi i den her folketingssamling skal have taget fat på, er præcis medieforhandlingerne.
Jens Rohde (KD), 2021-10-07:
Jamen det er jo dejligt, at vi kan blive enige så langt, for ellers er den lokale og regionale samtale henvist til ekkokamrene på de sociale medier, og det er ikke godt, når der ikke er nogen til at kigge vores beslutningstagere over skulderen.
Så er spørgsmålet så bare om hvornår.
De sidste 2½ år tror jeg nok jeg sådan hver tredje måned eller i hvert fald hvert halve år er blevet lovet af den tidligere kulturminister, at nu kommer det her medieudspil inden for et halvt år, og jeg må sige, at det nok er den længst udsatte danmarkspremiere i historien, jeg har været vidne til.
Så hvornår kommer det?
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Hvis det, der spørges til, er, om det er vigtigt, at der er en lokal, regional presse, som er velfunderet, og som har noget rækkevidde og nogle journalistiske muskler, så mener jeg, at svaret entydigt er ja.
Jeg har jo den store fornøjelse og det store privilegium at komme ret meget rundt i vores land og synes også at kunne iagttage, at der er en vis sammenhæng mellem der, hvor man har stærke lokale medier og et stærkt lokalt tilhørsforhold.
Jeg tror, de to ting spiller tæt sammen.
Så hvis jeg skal tage den et skridt videre, altså om vi kan have en fælles opgave i, et fælles ønske om, når vi går i gang med at diskutere medier og et kommende medieforlig, at styrke det lokale og det regionale, så er svaret ja.
Jens Rohde (KD), 2021-10-07:
Så er det jo ikke helt så enkelt endda, for der ligger faktisk også en retssikkerhed for sosu-assistenten i, at noget er registreret, for klagerne kommer hurtigt i dag.
Det er en kompliceret, men vigtig og interessant diskussion.
Jeg vil tillade mig at springe til noget, som jeg forsøgte at adressere i min egen tale, og som statsministeren ikke kom ind på her og nu, nemlig det her medieudspil.
Nu spørger jeg bare – erkendt – lidt retorisk: Synes statsministeren, at det er et demokratisk problem og et problem for vores demokratiske samtale, at de journalistiske ørkener, altså nyhedsørkenerne, som vi kalder dem, breder sig rundtom i landet?
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Jeg tror, svaret på, hvorfor det er så svært for os at gøre noget ved det, hænger sammen med, hvorfor det opstår.
Nu har vi jo en fælles vision om faktisk at få gjort noget ved det.
Og når jeg spørger en sosu-assistent på et plejecenter, hvor lang tid vedkommende bruger på at sidde og registrere og dokumentere, får jeg som regel et svar, der siger: et sted mellem 1 og 2 timer.
Jeg ville da langt hellere have, at den tid blev brugt hos den ældre, men det kræver så, at vi virkelig fjerner nogle regler og dermed også nogle rettigheder og noget af det nedskrevne, hvis vi vil det her.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Og det, som statsministeren svarer på, er jo egentlig, hvorfor bureaukratiet opstår.
Men hvorfor er det, at vi ikke evner at afskaffe det?
Jeg tror, statsministeren nævnte et eksempel med en sygeplejerske i en kommune, der ikke må give to Panodiler.
Men vi har jo set under coronakrisen, hvor meget vi kan i Folketinget – måske også mere, end jeg har været glad for.
Hvorfor i alverden er det, at det ikke er lykkedes?
Hvad er det, der skal til, for at vi afskaffer den slags tåbelige regler?
Jeg ved godt, det bliver lidt det samme spørgsmål igen, men det er, fordi jeg oprigtigt undrer mig.
Jeg kan godt forstå, hvorfor bureaukratiet opstår, og jeg kan også godt forstå, hvorfor man kan have en interesse i det.
Men jeg kan ikke forstå, når vi alle sammen er enige om det og vi har så magtfuld en regering, hvorfor vi ikke kan lykkes med det.
Mette Frederiksen (S), 2021-10-07:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstod, hvad det spørgsmål gik ud på.