runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2020-01-22:
Det korte svar er et nej; det mener jeg ikke.
I Danmark er det idrættens organisationer, der fastsætter reglerne for de enkelte idrætsgrene, så det er altså dem, der beslutter at ændre reglerne – hvis de beslutter det – og det er altså ikke i sundhedsloven, at der ikke er noget forbud mod bestemte træningsmetoder eller regler i idrætten, som jo naturligvis, som spørgeren ved, hører under Kulturministeriet.
Kulturministeriet har oplyst til mig, at Dansk Boldspil-Union, DBU, allerede har fokus på problemstillingen omkring hovedskader i fodbold.
DBU har bl.a. udarbejdet retningslinjer, der skal skabe opmærksomhed på noget, der i fodbold kunne udvikle sig til hovedtraumer, som skal gøre trænere og holdledere opmærksomme på symptomer på hjernerystelse, så spillerne får den rette behandling lige med det samme.
Derudover er det sådan, at DBU oplyser, at hovedstød i børnefodbold ikke er særlig udbredt, og allerede nu anbefaler DBU, at børn under 12 år ikke træner hovedstød specifikt.
Den anbefaling indgår simpelt hen i DBU's træneruddannelse.
Derfor synes jeg ikke, det er helt rimeligt at fremføre, at DBU afviser at beskytte børn og unge mod skader.
Det er jo netop det, man gør her.
Jeg forstår altså, at DBU har fokus på området og har iværksat en række tiltag.
Så vil jeg sige, at DBU oplyser, at hovedrystelse og hovedskader i fodbold primært kommer i forbindelse med sammenstød og lignende og altså ikke primært relaterer sig til hovedstød til bolden.
Så er jeg også opmærksom på, at hvis man ser på, hvor der er flest hovedskader, er fodbold ikke den idrætsgren, hvor der er flest hovedskader.
Der er mange andre sportsgrene med flere hovedskader, og hvert eneste forbund har fokus på det og anbefaler, at man har fokus på det.
Dermed også sagt, at hvis vi som sundhedsregulering begynder at lave særregler for hovedstød i fodbold, kan det hurtigt gøre os til overdommere for mange, mange idrætsgrene i Danmark.
Det synes jeg ville være et skråplan at begive sig ud på.
Tak for ordet.
Nils Sjøberg (RV), 2020-01-22:
Jeg har stillet et spørgsmål: Mener ministeren, at der bør indføres et forbud mod hovedstød i fodbold blandt børne- og ungdomsspillere, når DBU afviser at beskytte børn og unge mod potentielle skader?
Magnus Heunicke (S), 2020-01-22:
Jeg må indrømme, at jeg har et særlig bankende hjerte for vores ældre medicinske patienter, og jeg må også være ærlig at sige, at der selv i dag findes mange tilfælde, hvor en overnatning på hospitalet er en overnatning på en gang, hvor medarbejderne styrter rundt – og her kan man også diskutere, hvor værdigheden er henne.
Så jeg mener, at det element, ordføreren nævner her, er ét element, som jeg meget gerne vil se på.
Nils Sjøberg (RV), 2020-01-22:
Jeg forstår, at ministeren ligesom jeg holder af fodbold, og når jeg ønsker ministerens holdning til, om der kan foretages lovgivningsmæssige tiltag i forhold til det her med hovedstød, eller om ministeren har overvejet at gøre det, skyldes det, at der er tegn på, at hovedstød kan skade børn og unges hjerner, og at man bl.a. inden for skotsk fodbold har indført en sådan ordning.
Hvordan ser man på, at det kan skade børn og unges hjerner, og at sportsforbundet i Danmark afviser – det har ministeren jo indirekte sagt – at følge de udenlandske forbund?
Så derfor er mit spørgsmål ganske enkelt: Overvejer ministeren at se nærmere på den internationale forskning omkring hovedstød og effekten på børn og unges hjerner?
Magnus Heunicke (S), 2020-01-22:
Jeg synes, det lyder som et fornuftigt princip, hvis det drejer sig om sådan en akut situation, hvor man kan nå at behandle med det samme.
Det nye er måske, at vi kan nå at afslutte mange forløb meget tidligere, og det er der nogle gode gevinster ved for den enkelte: Man bliver hurtigere udredt og hurtigere behandlet.
Liselott Blixt (DF), 2020-01-22:
Jeg vil sige, at det her drejer sig ikke om kommunerne, for kommunerne kan ikke se,
når en borger kommer på sygehuset midt om natten og bliver udskrevet derfra, f.eks. kommer akut ind, fordi vedkommende er faldet, har slået sig, bløder, har brækket armen, eller hvad det nu kan være.
Mange af de her historier handler om, at de kommer ind hen på aftenen eller om natten – de falder f.eks. og kommer ind med en ambulance og bliver lappet sammen, men så bliver de sendt hjem igen samme nat.
Magnus Heunicke (S), 2020-01-22:
Jeg er fuldstændig enig – det handler om værdighed, og det handler om respekt for den enkelte.
Reglerne er sådan set klare: Der skal være en plejeforløbsplan for den kommunale hjemmepleje, hvis det er det, eksemplet handler om her, som sygehuset skal sende til kommunen.
Så man skal være klar til at tage imod.
Vi kan desværre bare se, at der er alt for mange eksempler på, at det ikke er sket i tilstrækkeligt omfang, og at man kommer hjem til ingenting.
Det eksempel, der blev nævnt her, er det modsatte af værdighed, og det skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at forhindre.
Liselott Blixt (DF), 2020-01-22:
Det her spørgsmål drejer sig for mit vedkommende om værdighed – værdighed, når ens mormor bliver sendt hjem med Flextrafik og sat af uden for sit hus i frostvejr iført nattøj, strikkede sutsko og et par strømper.
Det er den måde, man behandler folk på.
Og det her er ikke bare en enkelt historie, og det er det, der forbavser mig.
Jeg har fået så mange historier, og jeg har fået tilsendt billeder, og jeg ville skamme mig, hvis det var mine pårørende, som jeg så var blevet sendt hjem på den måde.
Kan vi være det bekendt?
Vi ved jo alle sammen, hvad det er, der sker.
Det er jo, fordi vi har de hurtige indlæggelser.
Så spørgsmålet er: Burde vi ikke gå ud og sige, at når der er tale om folk, der meget ofte er kommet i en ambulance, og som ikke rigtig har noget med, så må man jo holde dem natten over, indtil der kommer pårørende eller andre med tøj til dem, eller som kan lukke dem ind, eller i det hele taget have et beredskab, når de kommer hjem?
Det må da være det mindste, vi kan byde de ældre, syge mennesker, som det her handler om.
Så derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Vil ministeren være med til, at vi giver de her ældre medicinske patienter en rettighed med hensyn til at overnatte på sygehuset til næste dag, hvor der er nogle, der kan tage sig af dem, eller man ved, at de kommer godt hjem – og ikke på den her uværdige måde og uden at vide, om de i det hele taget kan komme ind i deres egen lejlighed?
Magnus Heunicke (S), 2020-01-22:
Så vidt jeg forstår, er der en del undersøgelser, der er i gang nu her, og dem vil jeg selvfølgelig følge tæt og se, hvad man rent sundhedsfagligt finder ud af.
Det er jo også noget, som jeg ved at DBU er aktivt med i og har fokus på og altså har anbefalinger til i forhold til børne- og ungdomstræning.
Så er der altså det her med, at der er mange andre elementer end hovedstød, som DBU også har fokus på.
Benny Engelbrecht (S), 2020-01-22:
Som sagt er jeg meget glad for, at Dansk Folkeparti viser den her interesse.
Jeg kan godt undres lidt over, at man lige præcis drager Togfonden DK og »Bedre og billigere« og de elementer ind i det her.
For det var jo et meget godt eksempel på, at der faktisk var en bred infrastrukturaftale, som Dansk Folkeparti så valgte at træde ud af for i stedet at gå ind i en meget smal infrastrukturaftale, som man, da man nærmede sig valget, godt vidste der var en meget lille sandsynlighed for der ville være et flertal for efter et valg.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-01-22:
Nu nævnte ministeren jo meget beredvilligt et eksempel, hvor man så havde valgt at ændre i tingene.
Jeg synes måske så også, at man retfærdigvis burde nævne de delelementer, der var i forbindelse med »Bedre og billigere«, som jo er en anden del af den aftale, der også har været, og hvor både Socialdemokraterne i den nuværende regering og Dansk Folkeparti har været med.
I forbindelse med »Bedre og billigere«-aftalen har man jo også valgt at fjerne eksempelvis anlægsinvesteringerne til etablering af en trinbrætsløsning ved Laurbjerg Station og sparet de 14 mio. kr. til andre gøremål, som regeringen har valgt at prioritere.
Så det der med bare lige at nævne ét eksempel og så glemme de andre er måske sådan lidt en uskik.
Dansk Folkeparti indgik jo en aftale med den forrige regering omkring markante infrastrukturinvesteringer i Danmark, og det var noget, som var efterspurgt af rigtig mange kommuner – jeg vil næsten sige alle 98 kommuner – og ikke mindst af kommunernes borgmestre.
Ligeledes var det selvfølgelig også sådan, at borgmesteren i Aalborg var interesseret i den tredje Limfjordsforbindelse, og at der ikke bare sådan hvert andet år kommer en infrastrukturaftale, som ikke bliver til noget, og at man, hver gang der så kommer en ny regering, vælger at viske papiret blankt og sige, at nu starter man bare forfra.
Det er jo træls at spille ludo, og at man, hver gang man kommer frem til den sidste række og skal ind til mål, kommer tilbage til start, og det er jo det, som vi nu har oplevet to gange i forhold til infrastrukturaftaler, også omhandlende Limfjordsforbindelsens fremtid.
Der vil jeg da gerne have ministeren til at svare på det, når det drejer sig om de delelementer, der er i det, bl.a. i forhold til, at vi jo kan se, at transportministerens egne partikolleger førte valgkamp på – meget principielt og meget viljefast – at der skulle etableres en tredje Limfjordsforbindelse.
Eksempelvis var det jo hr. Bjarne Laustsen, som er valgt i Nordjylland, som dagen før folketingsvalget gik ud og gav en garanti.
Benny Engelbrecht (S), 2020-01-22:
Tak for spørgsmålet.
Jeg opfatter generelt spørgsmålet fra hr. Hans Kristian Skibby som et udtryk for, at også Dansk Folkeparti er indstillet på at gå konstruktivt ind i drøftelser om de langsigtede infrastrukturinvesteringer.
Det er vigtigt at bemærke, at regeringen og nu også et bredt flertal i Folketinget, inklusive spørgerens eget parti, har en ambitiøs målsætning om at reducere Danmarks CO 2 -udledning med 70 pct.
Her nytter det ikke noget at haste beslutninger igennem med snævre flertal.
Det er mig desuden magtpåliggende i forhold til det stillede spørgsmål at understrege, at regeringen ikke har annulleret et eneste projekt fra Dansk Folkeparti og den forrige regerings plan, altså bortset fra et, nemlig omfartsvejen ved Mariager.
Det glæder mig derfor, at Dansk Folkeparti synes at være kommet på tanker, der netop handler om at skabe en bred infrastrukturplan og være med i en bred aftale, og jeg håber selvfølgelig, at man også vil gå konstruktivt ind i de forhandlinger, når de starter.
Som sagt starter vi med klimaarbejdet, og derefter kan vi kigge på infrastrukturplanerne, og derfor kan jeg heller ikke sætte en dato på for, hvornår de forhandlinger måtte starte.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-01-22:
Tak, formand.
Vil ministeren redegøre for, hvornår regeringen agter at præsentere en ny infrastrukturplan, samt redegøre for, hvorvidt regeringen er enig med Dansk Folkeparti i, at når man gentagne gange har skrottet allerede indgåede infrastrukturaftalers væsentlige delelementer, eksempelvis den tredje Limfjordsforbindelse, så opstår der unødige lokale bekymringer og forsinkelser af anlægsinvesteringerne?
Magnus Heunicke (S), 2020-01-22:
Som sagt: Jeg overvejer jo ikke lovgivning på det her område, men jeg konstaterer, at DBU i deres træneruddannelse har fokus på det her og netop ikke har kontinuerlig træning af børn og unge i hovedstød – af samme årsag – og det synes jeg er et flot arbejde som DBU på den måde får løftet.
Så det vil jeg meget gerne rose dem for, og hvis de har brug for noget i den forbindelse, rådgivning eller noget andet, fra Sundhedsstyrelsen eller andre, så lytter vi meget, meget gerne til det.
Nils Sjøberg (RV), 2020-01-22:
Jeg tænker i den sammenhæng på f.eks. oplysningskampagner eller andet, der kunne sættes i gang.
Magnus Heunicke (S), 2020-01-22:
Ifølge mine oplysninger har UEFA, den europæiske fodboldorganisation, som DBU jo som bekendt er medlem af, igangsat en større undersøgelse af forekomsten af hovedstød blandt ungdomsfodboldspillere i 10 lande, herunder også i Danmark, og i Danmark er det forskere fra Syddansk Universitet, der følger træningen og har videofilmet træningen for børn og unge og tæller hovedstød op og eventuelle medfølgende skader.
Rapporten er ikke offentliggjort endnu, men det er klart, at jeg naturligvis vil se på den med stor interesse, hvis der viser sig at være nye ting og nye oplysninger i sagen.
Nils Sjøberg (RV), 2020-01-22:
Internationale undersøgelser viser, at hovedstød blandt børne- og ungdomsspillere kan påvirke deres hjerner.
Disse undersøgelser er så overbevisende, at udenlandske fodboldforbund, som sagt herunder det skotske, har tænkt på at forbyde hovedstød i børne- og ungdomsfodbold.
Hvor alvorlig skal effekten på børn og unges hjerner være, eller hvor mange udenlandske forbund skal foretage beskyttende tiltag, før ministeren vil gå i gang med en dialog med DBU om beskyttelse af børn og unges hjerner?
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-01-22:
Det kan man jo mene, men man kunne også mene, at det, vi måske trænger til, er, at alle de her aftaler ikke bare vedbliver med at være aftaler, men at de også ender med at blive til virkelighed.
Nu siger ministeren, at man vil indkalde til forhandlinger, men hvornår vil man det?
Det ved vi ikke noget om.
Vi har brug for andet end kaffemøder og sniksnak.
Vi har faktisk brug for, at der bliver indgået en aftale, og derfor undrer Dansk Folkeparti sig jo meget over, at også landets statsminister, som jo er valgt i Aalborg, har været ude i forbindelse med regeringsseminaret i sidste uge og sige, at det her ikke har førsteprioritet, når det drejer sig om at lave politiske aftaler her i Danmark.
Det forstår vi ikke i Dansk Folkeparti, og jeg vil gerne have ministeren til at forklare, hvordan det kan være, at man nedprioriterer den kollektive trafik og anlægsinvesteringer.
Magnus Heunicke (S), 2020-01-22:
Jeg siger også tak for det her spørgsmål.
Mit udgangspunkt er, at patienter i det danske sundhedsvæsen skal behandles med respekt, værdighed og høj lægefaglighed, og nej, jeg synes ikke, det er værdigt at blive sendt hjem i badekåbe og hjemmesko, og selvfølgelig skal det være trygt for patienten at blive udskrevet og sendt hjem fra sygehuset.
Vi har lige i det tidligere spørgsmål drøftet at se nærmere på reglerne for befordring, og vi må ærligt sige, at der i dag er nogle regler, som opleves som uigennemskuelige for både patienter, pårørende og medarbejdere, og vi skal se, om vi kan skrue de regler bedre sammen.
Derfor er det her også et spørgsmål om at sikre et solidt løft af sundhedsvæsenet, og det er en af hovedårsagerne til, at vi i vores finanslovsaftale har prioriteret, at vi får flere medarbejdere, flere sygeplejersker, der konkret kan forstå patientens situation, lige så vel som at vores økonomiaftale, som vi talte om i det tidligere spørgsmål, også indeholder det her løft.
På den måde kan vi altså få genetableret den bund under den del af vores kernevelfærd, som handler om sundhed, som jo er kronjuvelen i vores velfærdssamfund, og sikre, at der bliver mere tid til omsorg og større tryghed for patienterne både før, under, men selvfølgelig også efter behandlingen.
Liselott Blixt (DF), 2020-01-22:
Synes ministeren, at det er værdigt at sende patienter hjem i badekåber og hjemmesko, eller at de sendes hjem, uden at man ved, om de har et sted at komme ind?
Mogens Jensen (S), 2020-01-22:
Det er klart, at man jo i forhold til spørgsmålet om, hvad udlændinge- og integrationsministeren har sagt, må henvise til udlændinge- og integrationsministeren.
Jeg tager gerne imod gode råd til, hvad vi yderligere kan gøre ud over det, som der er lagt op til her.
Og jeg byder gerne ordføreren på en kop kaffe, hvis der er gode ideer.
Jeg tror, det handler om at få brudt den isolation, som mange af de her kvinder er i, og i øvrigt også nogle af mændene.
Og derfor er det også vigtigt at sige, at regeringen jo ønsker at indføre en pligt til at bidrage med arbejde og uddannelse 37 timer om ugen for alle nytilkomne indvandrere med integrationsbehov.
Og det tror jeg også er en del af vejen at gå.
Fatma Øktem (V), 2020-01-22:
Udlændinge- og integrationsministeren var ude at sige, at de her voldelige ægtemænd skal mærke myndighederne i nakken, og det synes jeg lyder rigtig fint.
Men lige præcis hvordan ægtefællerne skal mærke myndighederne i nakken, har jeg lidt svært ved at se.
Og i forhold til det med kurserne kunne ministeren så overveje, at det muligvis skulle være obligatorisk at deltage i de kurser i nogle bestemte områder, hvor vi kan se, at ligestillingen ikke trænger igennem?
Så altså, hvordan skal de her ægtefæller mærke myndighederne i nakken?
Og kan vi få den viden ud til de kvinder, uden at det er frivilligt?
Mogens Jensen (S), 2020-01-22:
Som jeg sagde, så tror jeg, det er rigtig mange forskellige redskaber, vi skal tage i brug her for at løse den her problemstilling.
Og heldigvis har de her kursustilbud været overtegnet, så vi nu skal lave yderligere,
og det synes jeg kun er positivt og vil fremme – tror jeg – området.
Fatma Øktem (V), 2020-01-22:
Mange tak.
For lidt siden, i starten, sagde ministeren, at det nogle gange skal være sådan, at kvinderne selv prøver at gøre op med miljøet.
Men netop den rapport viser jo også, hvor svært de har ved at bryde med det miljø.
Og det betyder også, at der måske er behov for, at der bliver grebet ind over for det.
Det er rigtigt nok, at beskæftigelse er en rigtig god måde at frigøre sig på.
Vil ministeren så ikke mene, at det at øge ydelserne, som regeringen har gjort, er den helt forkerte vej at gå?
Jeg er bestemt ikke i tvivl om, at ministeren ligesom jeg synes, at det var rystende læsning.
Vi blev ikke alene bekræftet i, at der er et ekstremt parallelsamfund, vi får også et indblik i, at der er et parallelt retssystem, som overskygger dansk lovgivning, overskygger den lov, der siger, at alle er lige for loven, og at alle har ret til at udleve den, de nu er.
Så det, ministeren siger, glæder mig, og jeg var bestemt heller ikke i tvivl om det, og som ministeren siger, tager det tid at ændre på en kultur, men det er nødvendigt, at vi presser på, og at vi måske også presser lidt mere på, end vi normalt ville have gjort, for vi står i en situation, som vi ikke er vant til, og der kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren om noget.
Jeg ved godt, at der er afsat 600.000 kr. til en kampagne, »Ret til ligestilling«, her i 2020, men den kampagne er jo et frivilligt kursus.
Tror ministeren virkelig, at de her kvinder, der er underlagt så grov social kontrol, får lov til at deltage i et frivilligt kursus, der vil oplyse dem om deres rettigheder og muligheder?
Vi lever jo i en tid, hvor man kan sige der er fri adgang til alle oplysninger, og hvis det ikke engang virker, tror ministeren så ikke, vi skal lidt længere ud end bare et kursus, hvor de har muligheder for at komme ind og høre om deres rettigheder?
Mogens Jensen (S), 2020-01-22:
Tak for spørgsmålet.
VIVE's rapport viser, at der i Danmark er etniske minoritetskvinder, der imod deres vilje fanges i et ægteskab, fordi deres lige ret til skilsmisse ikke anerkendes af familien eller nærmiljøet.
Det er uacceptabelt, og det hører ikke til i Danmark.
Den enkelte kvindes frihed til at bestemme over egen krop og eget liv må aldrig begrænses af hverken kultur, traditioner eller religion, og reglerne er klare.
Der er kun én lovgivning i Danmark, og alle har ret til en skilsmisse.
En afgørelse om skilsmisse efter dansk lovgivning skal selvfølgelig accepteres og efterleves.
Rapporten peger også på, at det kan være svært for kvinderne at gennemskue konsekvenserne ved en skilsmisse, både socialt og juridisk.
Der er brug for viden, og der er brug for et opgør med holdningen i de her miljøer.
Mændene skal vide, at lovgivningen gælder for alle og også for dem, og kvinderne skal støttes i den frihedskamp, der er brug for at blive taget i de her miljøer.
Vi kan ikke som politikere tage kampen for den enkelte kvinde, men vi skal gøre, hvad vi kan for at oplyse både mænd og kvinder om retten til skilsmisse, og det forsøger vi faktisk med et nyt undervisningstiltag, et undervisningsmodul til kampagnen »Ret til ligestilling«, som vi gennemfører her i 2020, og den kampagne retter sig både mod mænd og kvinder.
Men der findes jo desværre ikke nogen nemme løsninger til at ændre holdninger og kultur; det er det lange, seje træk i integrationsindsatsen, som her er centralt.
Fatma Øktem (V), 2020-01-22:
Mange tak.
Hvad vil ministeren gøre for at hjælpe de muslimske kvinder, der er fastholdt i et ægteskab mod deres vilje, jf. VIVE's nye rapport »Etniske minoritetskvinder og skilsmisse – med fokus på muslimske praksisser«?
Jane Heitmann (V), 2020-01-22:
Tak for det.
Danmark har fået en ny regering – en regering, som siger, at de vil sætte en ny retning for Danmark.
Og det skal jeg lige love for.
Tingene sejler.
Vi kan ikke få svar på, hvornår der kommer en sundhedsreform, eller hvornår Arne skal på pension, og vi kan tilsyneladende heller ikke få svar på, hvornår regeringen kommer med et udspil til en ny infrastrukturplan.
Hånden på hjertet: Jeg synes, at det er så sørgeligt.
Vi har en regering, der før valget lovede guld og grønne skove og ville prioritere infrastrukturprojekter her og der og alle vegne, og som nu godt nok har tilkendegivet, at man vil en bred aftale, men hvornår man indkalder til forhandlinger, kan vi ikke få noget svar på.
Ministeren siger her, at han har en forventning om – en forventning om – at E20, den fynske E20, vil indgå i drøftelserne, når vi kommer til at skulle forhandle infrastruktur.
Minister, det synes jeg simpelt hen ikke er godt nok.
Kan ministeren ikke garantere, at drøftelser om E20 vil indgå i fremtidens drøftelser om en infrastrukturplan i Danmark?
Mogens Jensen (S), 2020-01-22:
Den helt rigtige vej at gå er at sørge for, at vi får kvinder og mænd, også fra indvandrermiljøer, ud på arbejdsmarkedet, altså ud blandt andre kvinder og mænd, hvor man også lærer om, hvordan det danske samfund er skruet sammen – også når det f.eks. gælder retten til skilsmisse; det tror jeg hjælper.
Men som sagt tror jeg ikke, at ordføreren og jeg har forskellige mål.
Vi har faktisk ens syn på, hvad det er, vi gerne vil opnå her.
Og jeg tager imod alle gode ideer til, hvad vi kan gøre i forhold til indsatsen, ud over det, jeg allerede har nævnt her, som regeringen gennemfører.
Magnus Heunicke (S), 2020-01-22:
Jamen det er rigtigt, at aftalen med Danske Regioner jo er den aftale, som sikrer det største løft i et årti, og den er jeg stolt over og glad for.
Den giver også basis for, at man nu kan følge med; når der bliver flere patienter, kan man også følge med.
Det handler jo om behandling på sygehus, men det handler så sandelig også om transporten.
Man skal jo have ret til at komme frem, uanset det.
Jeg har set, Danske Regioner har efterlyst en gennemgribende ændring af det her, og den vil jeg meget gerne drøfte med dem.
Liselott Blixt (DF), 2020-01-22:
Er det noget, ministeren tager med i sine overvejelser af de aftaler, der ligger med regionerne?
Magnus Heunicke (S), 2020-01-22:
Jeg tror, at spørgeren har fat i noget af det rigtige, nemlig at der er noget økonomi bag.
Altså, det er jo altid fint at overveje at bruge pengene bedre og klogere, det støtter jeg selvfølgelig, men der er et punkt, hvorfra man må sige nye nedskæringer.
Og hvis man tror, at man kan rationalisere så helt vildt, når det drejer sig om mennesker og transport af syge mennesker, og hvis det er sådan, at der er eksempler på, at vi har alvorligt syge mennesker, som skulle have været kørt i ambulance, men på grund af økonomi ryger over i en taxa, der skal køre ad omveje, med alle mulige andre, jamen så er der virkelig grund til at kigge på de regler og kigge på den måde, man praktiserer dem.