runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Dahlin (V), 2022-04-06:
Tak for ordet, formand.
I Venstre støtter vi, at der opkræves et gebyr for at genansøge om dansk statsborgerskab, og det gør vi, fordi det jo ikke er omkostningsfrit at behandle ansøgningerne.
Og genansøgninger er ikke noget særsyn i systemet i dag; faktisk havde mere end en tredjedel af de personer, der sidste år fik afslag, tidligere fået afslag.
Det belaster selvsagt systemet, det er dyrt at administrere, og det skaber nogle meget lange sagsbehandlingstider, som forslagsstillerne jo også beskriver i bemærkningerne til forslaget.
Derfor synes vi i Venstre, at det er helt fair, at folk, der genansøger om statsborgerskab efter at have fået afslag, selv er med til at finansiere ekstraudgifterne.
Det er heller ikke sådan, vi læser forslaget fra Det Konservative Folkeparti.
Gebyret bør ikke overstige de faktiske omkostninger, men selvfølgelig afspejle det faktiske omkostningsniveau.
Derfor vil det være nødvendigt at undersøge præcis, hvilken størrelse gebyret skal have, hvordan det skal sammensættes, så det afspejler omkostningerne forbundet med ansøgningen.
Vi ser dog positivt på det her forslag, og vi er også glade for, at ministeren har taget det positivt ned.
Vi deltager derfor konstruktivt i de drøftelser, der måtte komme, og skulle forslaget komme til afstemning og ikke ende i en beretning, støtter vi også forslaget.
Tak for ordet.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-04-06:
Med det her beslutningsforslag foreslår Det Konservative Folkeparti, at der tages initiativ til en lovændring, der sikrer, at der ved hver genansøgning om dansk indfødsret efter afslag pålægges gebyr, der svarer til førstegangsansøgningsgebyret.
I Socialdemokratiet mener vi, det er fornuftigt, at der skal betales et gebyr, når personer med udenlandsk oprindelse søger om dansk statsborgerskab.
I forbindelse med indfødsretsaftalen fra 2018 blev det aftalt mellem parterne at hæve gebyret fra 1.200 kr. til 3.800 kr., bl.a. som konsekvens af at de nye grundlovsceremonier medførte nogle ekstra udgifter.
Derudover blev gebyret ligeledes hævet en smule sidste år, da vi indgik en ny indfødsretsaftale.
Her blev gebyret hævet fra 3.800 kr. til 4.000 kr. med det formål at finansiere udgifter forbundet med de øgede administrationer, der følger af flere af elementerne i den seneste indfødsretsaftale.
Vi er enige i, at det ikke bør være muligt at få behandlet ansøgning om dansk statsborgerskab i et væk.
Når det er sagt, mener vi, det er i orden, at ansøgere kan få behandlet den første genansøgning uden endnu en gang at skulle betale.
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-06:
Selv tak.
Jeg ser frem til en diskussion af indførelsen af et gebyr for genansøgninger.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-06:
Jamen så vil jeg bare som en kommentar sige tak til ministeren for at være imødekommende, og vi ser frem til mødet, hvor vi forhåbentlig også kan diskutere nogle af de andre justeringer, f.eks. forslaget fra før, som Venstre i hvert fald også lagde op til gerne at ville tage en snak om.
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-06:
Ja, det er sådan, det skal forstås.
Jeg forestiller mig, at næste gang vi mødes i aftalekredsen, tager vi den første diskussion omkring det her.
Vi skal huske på, at de fleste, der søger om statsborgerskab, lever op til betingelserne, de betaler deres gebyrer, og jeg synes, at de lige nu venter for lang tid.
Og de skal ikke vente for lang tid, fordi der er folk, der søger femte, sjette eller syvende gang, selv om de folk har fået afslag og ikke har reageret i forhold til årsagerne til, at de har fået afslag i første omgang.
For så forsinker man jo bare processen, synes jeg, og det går ud over alle dem, som lever op til betingelserne, som betaler deres gebyrer, og som har sørget for at leve op til betingelserne, inden de indgav deres ansøgning.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-06:
Som vi var enige om før, hr. minister, så er politik jo kompromisets kunst, og den her gang er jeg utrolig glad for, at det ser ud til, at vi rent faktisk kan møde hinanden i en form for kompromis.
Er det sådan, det skal forstås?
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-06:
Tak til formanden for ordet, og tak til forslagsstillerne for beslutningsforslag nr. 162.
Det foreslås samtidig, at det gebyr skal svare til førstegangsansøgningsgebyret.
Jeg er enig med forslagsstillerne i, at der er et behov for at indføre et gebyr ved genansøgninger, men jeg synes dog, at man bør overveje, om ikke den første genansøgning bør være gebyrfri, og at genansøgningsgebyret skal være mindre end ansøgningsgebyret.
Regeringen er altså enig med De Konservative i, at der skal indføres et genansøgningsgebyr.
Vi er dog ikke helt enige om, hvordan ordningen skal udformes.
Derfor tænker jeg også, det er bedst, at vi i aftalekredsen bag indfødsretsaftalen først bliver enige om udformningen af sådan et nyt genansøgningsgebyr, hvorefter vi vil kunne behandle et eventuelt lovforslag her i salen.
Regeringen kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-06:
Tak, hr. formand.
Nu har vi jo haft et år til at se resultatet, bl.a. os, der sidder i Indfødsretsudvalget, og vi ser jo desværre, at vi fortsat tildeler dansk statsborgerskab til nogle, jeg vil kalde seriekriminelle på et lavt niveau.
Jeg har selv nævnt personen, der havde fem – som i fem! – domme for omfattende tyveri, men fordi hver dom var på lige akkurat under 3.000 kr., så havde det nul – som i nul! – konsekvenser i forhold til ansøgningen om dansk statsborgerskab.
Og alt andet lige kan man jo i hvert fald, hvis en person har fået fem domme for omfattende tyveri, tænke over, hvor mange gange den person har begået kriminalitet uden at blive fanget og have fået en dom.
Der er nultolerance, således at enhver dom for narkokriminalitet automatisk udløser en karensperiode.
Et andet hul, som vi ser i det eksisterende cirkulære, er i forhold til karensperioder, når det kommer til bødens størrelse.
Jeg har som nævnt brugt eksemplet med, at en person, der får en bøde på præcis 3.000 kr., får en karensperiode på 4½ år, mens en person, der får en bøde på 350.000 kr., får præcis samme karensperiode.
Det synes vi heller ikke er retvisende.
Derfor ærgrer det os rigtig meget, at Socialdemokratiet ikke kan bakke op om det her forslag.
Jeg synes, at jeg hørte en lille åbning fra ministeren, med hensyn til man, hvis der var tale om, lad os sige en bøde på under 3.000 kr., måske kunne kigge på en kortere karensperiode.
Det vil vi i hvert fald meget gerne diskutere, selv om ministeren ikke sådan lige lukkede en aftale her fra talerstolen.
I samme ombæring vil jeg gerne opfordre ministeren til at minde justitsministeren om, at der, inden hele coronakrisen brød ud, tror jeg, var en plan om at komme med et nyt udspil i forhold til butikstyveri.
Det er jo bl.a. noget af det, der berører det her, for ude i detailindustrien er der netop rigtig, rigtig store bekymringer om omfattende organiseret butikstyveri, som virkelig er en byrde for mange, især mindre butikker, som er hårdt ramt.
Og der tror jeg, at Socialdemokratiet havde et udspil på vej, netop i samarbejde med detailbranchen, og jeg tror, at det er blevet sparket lidt til hjørne.
Alt andet lige går en del af vores bekymringer på folk, der begår organiserede gentagne butikstyverier, men som, fordi bøderne er så lave i dag, ikke kommer ind under vores cirkulære her.
Så det vil jeg gerne opfordre ministeren til.
Nu er Venstre her ikke, men jeg havde selvfølgelig håbet, at Venstre ville stemme for forslaget ligesom Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti.
Men vi hilser forslaget om en snak med ministeren om små justeringer af indfødsretscirkulæret hjertelig velkommen.
Og med de ord vil jeg sige tak for en god og ordentlig debat.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2022-04-06:
Jeg synes jo på vegne af Dansk Folkeparti, at det er et supergodt initiativ, der er taget med det her beslutningsforslag.
Det at få et andet lands statsborgerskab er en utrolig ære, man kan få tildelt, så når udlændinge kommer her til Danmark og efter en periode ønsker at være danske statsborgere og søger om det, skal man selvfølgelig leve op til nogle helt grundlæggende krav.
Og det gælder jo ikke kun, i forhold til at man tager vort lands værdier til sig og kan se sig selv i dem, så man ikke bliver sådan en femte kolonne-virksomhed internt i landet, men det skal jo også være sådan, at man i den måde, man agerer på, har vist, at man faktisk vil Danmark, og deri er det jo også inkluderet, at man ikke begår kriminalitet.
Så udgangspunktet for os er selvfølgelig, at når man begår kriminalitet, jamen så forsvinder muligheden for statsborgerskab.
Og så er der diskussionen om, hvorvidt der skal gælde en eller anden bagatelgrænse; der er alligevel nogle ting, der kan være af så lille en karakter, at man siger, at det ikke for tid og evig skal gøre, at man har fortabt retten til statsborgerskab.
Der er jo så tidligere lavet en aftale, som vi ikke er en del af.
Vi synes nemlig også, man skulle lægge f.eks. et maks.-antal for, hvor mange der kan blive statsborgere hvert eneste år, så vi har lidt mere styr på det.
Altså, vi ved historisk, at der er givet statsborgerskaber, hvor man har været alt for rundhåndet, sådan at der er alt for mange, der har fået dansk statsborgerskab.
Så man er også kommet til at give statsborgerskab til mange, som jeg tror man – jeg håber, der er et bredt flertal her i Folketinget, der deler det synspunkt – slet ikke ville have givet statsborgerskab, hvis man havde set på det med nutidens briller på og set, hvad det har gjort ved det danske samfund.
Så vi var ikke med i den aftale, men vi synes selvfølgelig, det er godt, hvis også partier, der jo ellers har været med i aftaler, også senest i den omkring indfødsret, kan se, at der er nogle ting, der fungerer uhensigtsmæssigt, og gerne vil have vilkårene strammet.
Og nu er der helt konkret forslaget her fra De Konservative, der så handler om, at den bagatelgrænse, man har i dag, faktisk kan fungere helt uhensigtsmæssigt, ved at man så får en lang række bøder, som er under bagatelgrænsen, og som samlet set ikke summerer op til, at man så bliver enten forment adgang eller får en karensperiode.
Jeg synes selvfølgelig, at det er godt, at man så vil prøve at få taget det op blandt de partier, der står bag den nuværende indfødsretslovgivning, med henblik på at man så får nogle af de her uhensigtsmæssigheder fjernet.
Og selv om vi i Dansk Folkeparti ikke vil synes, at det er helt godt nok, i forhold til hvad vi sådan helt optimalt også burde gøre, når det handler om at sætte et maks.-antal for, hvor mange der kan få statsborgerskab hvert eneste år, støtter vi selvfølgelig isoleret det initiativ, der tages med det her, og synes, at det er rigtig godt, at det er gjort, og at vi har fået og får debatten her i Folketingssalen i dag.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-06:
Tak til Venstre både for at støtte forslaget og for igen at hjælpe med at bevæge i den retning, som ordføreren gjorde før, som er, at vi sætter os ned og kigger på de småjusteringer, som vi åbenbart er flere partier der synes er nødvendige i forhold til indfødsretsaftalen.
Så vi ser frem til den diskussion.
Og jeg er glad for, at Venstre deler vores synspunkt.
Morten Dahlin (V), 2022-04-06:
Selv tak.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-06:
Tak, hr. formand.
Når jeg kommer efter fru Mette Thiesen, skal jeg altid lige justere højden på talerstolen, og så skal jeg sige til fru Mette Thiesen, at jeg tror, det var Churchill, der sagde, at en god tale er en kort tale.
Så det var en god tale, ordføreren holdt.
Jeg vil gøre min tale lidt længere, ikke mindst fordi jeg er forslagsstiller til forslaget her, og sige tak for en god debat.
Det er som sagt en debat, der udspringer af et svar på et spørgsmål fra Dansk Folkeparti, og jeg var vitterlig ved at falde ned af stolen, da jeg hørte, at der hvert år er hundredvis af ansøgere, som søger igen og igen, selv om de har omfattende domme for kriminalitet, og der er hundredvis af mennesker, der ikke har bestået indfødsretsprøven, vel vidende at de ikke lever op til kriterierne, som søger igen og igen.
Det er jo en form for misbrug, fordi det bare er gratis, for går den, så går den, og det kan jo være, at man kommer igennem systemet og får det danske statsborgerskab, selv om man har begået kriminalitet, og selv om man ikke lever op til reglerne.
Når man laver et beslutningsforslag, håber man selvfølgelig altid, at det bliver vedtaget en til en.
Virkeligheden er, at sådan er det sjældent.
Men jeg vil gerne sige tak til især Dansk Folkeparti og til Nye Borgerlige og til Venstre for at bakke op om forslaget, hvis det kommer til afstemning.
Men politik er jo kompromisets kunst, så jeg er glad for, at ministeren er imødekommende og siger, at vi kan tage en snak om det og se, om vi kan finde hinanden, og viser forståelse for det med, at der intet gebyr er for genansøgninger.
Så tak for den erkendelse til ministeren.
Vi er rigtig glade for, at ministeren vil tage en snak om det her og vil prøve at finde en ny model, som måske ikke præcis er den model, som vi lægger op til her, men i hvert fald er en model, der er bedre end den, vi har i dag.
Så tak til ministeren, og tak til alle for en god debat.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-06:
Der er blevet sagt rigtig meget fra den her talerstol, og jeg skal ikke sige så meget andet, end at det her er ganske almindelig sund fornuft.
Når man søger om at få dansk statsborgerskab, må det selvfølgelig koste både første gang, anden gang, tredje gang osv. Så det er ganske almindelig sund fornuft, og derfor støtter vi selvfølgelig forslaget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2022-04-06:
Selv tak, og kan vi på den måde bidrage til, at man får løst nogle af de udfordringer, vi står med, gør vi det meget gerne, uanset om vi så som sidste år ikke ender med at være med i den samlede aftale.
Men vi kan prøve at påvirke tingene på anden vis.
Tak for det, hr. Marcus Knuth.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-06:
Jeg bare lige knytte en kort bemærkning til hr. Kristian Thulesen Dahls tale.
Det er helt utroligt.
Da vi lukkede den aftale for et år siden, havde jeg en eller anden måske naiv forestilling om, at man da betaler fuldt gebyr hver gang.
Det troede jeg, men sådan er det ikke.
Den anden, tredje og fjerde gang betaler man intet gebyr.
Årsagen til, at jeg fandt ud af det, var et spørgsmål fra Dansk Folkeparti, nemlig fra hr. Peter Skaarup, der netop spurgte ministeren om, hvor mange der egentlig får afslag og hvorfor.
Det er jo hvert år i hundredvis af kriminelle, der søger, og hundredvis af mennesker, der ikke har bestået indfødsretsprøven, som tydeligt ved, at de ikke lever op til det.
Så jeg vil egentlig bare sige tak til Dansk Folkeparti, for hele den her debat og hele det her forslag udspringer af et spørgsmål fra Dansk Folkeparti.
Så tak for det.
Susan Kronborg (RV), 2022-04-06:
Det er der rigtig mange grunde til at vi desværre ikke kan, og en af grundene kan jo så også være det her problem med sagsbehandlingstiden.
Altså, der er mange dele af cirkulæret, som hænger sammen på den måde, at sagsbehandlingstiden ender med at blive ansøgerens risiko.
Det synes vi er et kæmpe problem, og vi vil rigtig gerne opfordre til i stedet for, at ministeren ansøger flere årsværk.
Det skulle være muligt at løse problemet på den måde i stedet for.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-06:
Det er bare for at gøre klart her, at det, vi lægger op til, er, at når man søger anden eller tredje gang, skal man betale fuldt gebyr.
Kunne ordføreren så se sig selv i en model, hvor førstegangsgebyret var lavere, men hvor der så til gengæld kom et endnu lavere gebyr på anden-, tredje-, fjerdegangsansøgningen, således at vi ikke har hundredvis af kriminelle eller folk, der ikke har bestået indfødsretsprøven, som bare søger igen og igen, fordi der ikke er noget gebyr anden, tredje, fjerde gang?
Kan ordføreren se sig selv i et lavt gebyr for gentagelsesansøgninger?
Susan Kronborg (RV), 2022-04-06:
Mange tak for spørgsmålet.
Man kan jo se, at Justitsministeriet har anført, at omkostningerne beløber sig til ca. 3.900 kr., og den beregning må jo så også tage højde for den vurdering, at der også på det tidspunkt, hvor Justitsministeriet beregnede det, i 2014, var genansøgninger.
Så jeg tror simpelt hen ikke, at regnestykket hænger sammen.
Det er i hvert fald mit bud på det.
Jeg tror simpelt hen ikke, at det er inden for skiven af, hvad der er muligt.
Når det så er sagt, kan man jo så også gøre sig overvejelser om, i hvilke situationer der bliver genansøgt.
Der er f.eks. det med tilbagevirkende kraft, som nævnt, og der kan også være alle mulige andre forskellige årsager.
Man kan også søge for at få et afslag, fordi man mener, at man har en god grund til at få en dispensation.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-06:
Tak til ordføreren.
Det her beslutningsforslag beror jo på nogle meget, meget alarmerende tal, bl.a. at der i det sidste kalenderår var 238 ansøgere, der fik afslag på statsborgerskabsgenansøgning, fordi de allerede havde domme – alt andet lige kan man jo så regne det ud, hvis man selv har en dom.
Så der er jo sådan en kultur med, at går den, så går den, og så søger man igen og igen, fordi det er gratis.
Hvis nu man lavede en model, således at førstegangsansøgningen var lidt billigere, og derefter havde anden-, tredje- og fjerdegangsansøgninger en endnu lavere takst – og at det provenu, som gik ind til staten, dermed var præcis det samme – ville ordførerens parti måske så kunne se sig selv i sådan en model?
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-06:
Jeg vil sige, at der jo er konsekvens fra domstolenes side.
Det skal der selvfølgelig, men vi skal jo sætte en eller anden bagatelgrænse, for vi er alle sammen enige om, at meget små lovovertrædelser ikke skal udløse meget lange karenstider.
Man kan selvfølgelig altid diskutere, hvor den barre skal ligge.
Jeg synes, vi fandt et godt niveau, da vi strammede reglerne for ikke så frygtelig lang tid siden.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-06:
Tak til ministeren.
Vi er jo rigtig glade for vores nye aftale om indfødsret, men der er ikke nogen aftale, der er perfekt.
Nu er det snart et års tid siden, at vi lavede aftalen, og vi ser jo så desværre, selv om vi strammede op på en række områder, at det, man kan kalde seriekriminelle på et lavere niveau – især når det gælder straffeloven; folk, der igen og igen og igen begår tyveri – stadig væk får dansk statsborgerskab.
Det er der jo nogen, der tilsyneladende synes er acceptabelt, og fordi de lige er under den der bødegrænse på 3.000 kr., så er der nul – som i nul – konsekvens i forhold til at søge statsborgerskab.
Synes ministeren virkelig, at det er i orden?
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-06:
Tak til formanden.
Det foreslås, at ethvert brud på straffeloven som minimum skal resultere i en karensperiode på 4½ år, før en person kan blive dansk statsborger.
Det foreslås også, at bøder på over 10.000 kr. skal resultere i en karensperiode på 9 år.
Det er under et år siden, vi indgik en ny aftale om dansk indfødsret.
Af vores aftale fremgår det bl.a., at tildelingen af statsborgerskab bør ske på baggrund af strenge krav og dermed være forbeholdt de personer, som har valgt Danmark og grundlæggende danske værdier og retsprincipper til, lært vores sprog, som ikke har begået alvorlig kriminalitet, og som har integreret sig i og ønsker at være en aktiv del af det danske samfund.
Ved aftalen blev bl.a. vandelskravet skærpet, sådan at enhver fængselsstraf, betinget eller ubetinget, udelukker en person fra at blive dansk statsborger, at visse bøder giver længere karenstid, før en person kan blive dansk statsborger, og karensreglerne for personer, der gentagne gange begår karensgivende strafbare forhold, blev strammet.
Til de eksempler, som forslagsstillerne nævner i bemærkningerne til beslutningsforslaget, på kriminalitet og de karensperioder, som det udløser, kan jeg sige: Ja, det kan forekomme, at gentagne tilfælde af butikstyveri, som ikke resulterer i bøder på over 3.000 kr., ikke giver karens, og at meget store bøder, hvis de ikke er tildelt efter f.eks. udlændingeloven eller lov om euforiserende stoffer, kan betyde en karensperiode på 4½ år.
Jeg er glad for vores aftale.
Det er en aftale, hvor vi fik understreget, at tildeling af dansk statsborgerskab er noget, som man selvfølgelig skal gøre sig fortjent til, og jeg mener, at vi med aftalen fandt et passende niveau i forhold til kriminalitet, og regeringen kan på den baggrund ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Dan Jørgensen (S), 2022-04-06:
Spørgsmålet er lidt upræcist formuleret, så jeg tillader mig lige her til en start at sige et par ord om, hvordan jeg tolker det.
Hvis der med varmehjælp menes den hjælp, en pensionist f.eks. kan få til sin varmeregning, så er det ikke rigtigt, at den først kan udbetales til august.
Den udbetales selvfølgelig, som det altid foregår, via de processer, der fungerer der.
Det er der sådan set ikke ændret noget på.
Det er faktisk endda sådan, at hvis man har fået en større regning, kan man henvende sig til Udbetaling Danmark, og man kan få en større check.
Det kan være, hvis man er på overførselsindkomst, det kan være førtidspensionister eller pensionister eller andet.
Så kan man gå ned til kommunen og få hjælp til det, og det kan man også få akut.
Jeg tænker, at det, der måske refereres til her, er den varmecheckaftale, der er lavet med partier en smule til venstre for spørgerens parti i Folketinget, og det er rigtigt, at den først kan udbetales til august.
Hvis jeg ikke tager meget fejl – der bliver nikket – er det den, der refereres til, og derfor kan jeg svare: Nej, det er bestemt ikke tilfredsstillende.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-04-06:
Men altså, kan det virkelig passe, at der skal gå næsten et halvt år, inden man kan udbetale den her check?
Det er jo helt utroligt.
Når vi træffer beslutninger her i Folketinget, der ikke er til gavn for borgerne, så kan det jo gå hurtigt.
Vi kunne nedlægge et helt minkerhverv på 44 minutter.
Da gik det hele tjept, endda så tjept, at der ikke var lovgrundlag på plads.
Nu skal vi så udbetale en varmecheck på en ca. 6.000 kr. pr. husstand – i hvert fald de husstande, der får det – og så tager det adskillige måneder.
Jeg står næsten med det indtryk, at det ville være hurtigere, hvis ministeren gik ned og hævede pengene kontant og så cyklede rundt til alle husstandene i Danmark.
Så kunne man nå det inden august.
Altså, man må da kunne gøre et eller andet.
Hvad har ministeren forsøgt at gøre som ansvarlig minister på området for at sikre en hurtig udbetaling, og hvad er årsagen til, at det skal tage så lang tid?
Dan Jørgensen (S), 2022-04-06:
Nu må jeg måske lige starte med at sige til dem, der måtte sidde og følge med, at spørgeren jo er imod den her check, altså er imod at give 419.000 husstande en hjælp på 6.000 kr.
Derfor tager jeg også hele den her sekvens – og det fremgår vist også med al ønskelig tydelighed af den sådan polemiske tone fra spørgerens side – som et udtryk for, at det mere er politiske drillerier.
Og fred nu være med det.
Jeg kan forsikre for, at der selvfølgelig ikke er nogen, der har en interesse i, at det ikke går så hurtigt som overhovedet muligt.
Det drejer sig om nogle målgrupper, vi aldrig har udbetalt penge til på den måde i Danmark før.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-04-06:
Det er politisk sjusk, og det er politiske uenigheder, der gør, at vi så ikke er med i den her aftale.
Men derfor kan man godt undre sig over, at det skal tage så lang tid at få udbetalt en check til borgerne.
Kunne det tænkes, at en af årsagerne – ministeren er faktisk lidt inde på det – til, at det tager så lang tid, er, at man har valgt den mest socialdemokratiske løsning som overhovedet muligt, nemlig at gøre det så bureaukratisk og bøvlet, som det overhovedet kan lade sig gøre, ved at sige, at der er nogle vælgergrupper, der ikke skal have penge; de skal ikke have en hjælp, særlig dem, der i forvejen tjener over et vist beløb.
Så man har indrettet sådan helt minutiøst præcist, hvem der må få og hvem der ikke må få varmehjælp, og det er det, der skaber bureaukratiet og bøvlet.