runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-21:
Vi har jo måttet vente i rigtig lang tid på noget klarhed på spilområdet.
Der er rigtig mange, der spiller og har det fint med det, og så er der desværre også et voksende antal danskere, som ender i ludomaniproblemer og andet.
Det er jo selvfølgelig baggrunden for, hvor meget man vil tillade reklamer for det, og der endte vi så for nogle år siden med at sige, at man ikke både må reklamere for en bank og for en spiludbyder på samme tid.
Vi har jo også i SF's støttet Liberal Alliances forslag og vil gerne blive ved med at gøre det og prøve at presse regeringen til en løsning.
Pernille Vermund (LA), 2025-05-21:
Noget af det, som SF og Liberal Alliance i hverdagen også er enige om – og det er måske ikke en stor sag – handler om, at vi for nylig har diskuteret markedsføringsloven.
I dag er det sådan, at hvis en platform eller et medie, hvor en spiludbyder reklamerer, så må en bank ikke reklamerer for f.eks. et lån til en elbil eller en varmepumpe.
Det er skørt, og vi har jo så sammen spurgt regeringen, hvorfor det ikke kan være spiludbyderen, der skal vige, og ikke banken.
Vil ordføreren og ordførerens parti være med til at fremsætte et forslag om det efter sommerferien, så vi kan få presset regeringen til at lægge kortene på bordet i forhold til det her?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-21:
Som spørgeren siger, er Liberal Alliance og SF jo uenige om mange ting, men vi er trods alt to partier, der har lange nogle finansieringsforslag frem.
Det synes jeg ville klæde den sidddende regering også at gøre.
Vi ved intet om, hvordan forsvaret skal finansieres, hvordan en eventuel forbedring af pensionen skal finansieres, eller hvilket niveau der skal være for velfærden.
Det er jo nok en regering, der måske bare ikke internt er enige om særlig mange ting.
Jeg og SF er jo meget uenige i de forslag, som Liberal Alliance har lagt for dagen, og sådan skal det jo også være, men jeg vil gerne anerkende, at Liberal Alliance har lagt forslag frem.
Jeg kan også mærke, at der er stort fokus på, hvad SF har lagt frem af forskellige finansieringsforslag.
Så ville jeg så ønske, at Venstre og Socialdemokratiet ville nøjes med at spørge Finansministeriet om de forslag, vi rent faktisk har lagt frem, og ikke om nogle, de selv har fundet på
Pernille Vermund (LA), 2025-05-21:
Tak for det, og tak til ordføreren for en fin tale.
Vi er jo uenige om meget, men der er også noget, som vi kan enes om, og det er, at vi synes, det er rimeligt, at danskerne får vished.
Og i forlængelse af fru Inger Støjbergs spørgsmål, som handler om vished om pensionsalderen, er det også rimeligt, at danskerne får en eller anden form for vished om, hvem det er, der skal betale, og hvordan vi skal finansiere det, når forsvaret skal styrkes.
Vi har jo i Liberal Alliance lagt en fuldt finansieret plan frem, og jeg ved, at SF nu får kritik for, at SF også er kommet med bud på, hvordan finansieringen skal findes.
Men hvad tænker ordføreren om, at vi har en regering, som siger, at de er et arbejdsfællesskab, men som simpelt hen ikke har formået at lægge en plan frem for, hvordan vi skal finansiere oprustningen af forsvaret?
Victoria Velasquez (EL), 2025-05-21:
Der er jo flere her i salen, der går hårdt til angreb på SF, og det synes jeg bare man skal klappe sig selv på skulderen over, for det skyldes, at det går hamrende godt.
Jeg er så dybt taknemlig for det samarbejde, som vores to partier har, men især også det samarbejde, som ordføreren og undertegnede har med hinanden.
Ordføreren talte selv om at være stolt og passe på, og det er noget af det, som er så vigtigt.
For vi er ikke bange for at sige, at vi synes, at den økonomiske elite skal betale mere i skat, tværtimod.
Vi synes, det er retfærdigt, og det handler jo også om at kunne finansiere noget af det, der er så vigtigt.
Det handler om at have respekt for dem, der rent faktisk skaber værdierne i vores samfund og får hjulene til at køre rundt.
Og for mig er en del af det at vise respekt for dem, der går på arbejde, også at sikre dem økonomisk tryghed, hvis de får en fyreseddel eller bliver ramt af sygdom.
Derfor vil jeg gerne spørge, hvad SF mener er de vigtigste argumenter for, at det er så vigtigt, at vi har et stærkt dagpengesystem.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-21:
Jeg kan returnere de pæne ord, og jeg kender også ordføreren som en meget indigneret og dygtig beskæftigelsesordfører.
Forslaget om en halvering af dagpengene er jo kommet fra Liberal Alliance, og det er jo noget, vi er meget, meget uenige i, som en ros i forhold til at lægge nogle forslag frem, går jo selvfølgelig på, at jeg synes, at ethvert parti skal lægge nogle forslag frem, men vi er selvfølgelig slet ikke enige i indholdet.
Dagpengesystemet er jo blevet forringet igen og igen, og jeg har været herinde længe nok til også at kunne huske, da Finansministeriet vurderede, at meget få mennesker ville falde ud af dagpengesystemet, da det sidst blev forringet for over 10 år siden.
Vi skal selvfølgelig ikke forringe det yderligere.
Det var jo også tanken med det oprindelige velfærdsforlig, at de penge faktisk skulle bruges til at investere i vores velfærd og ikke klattes væk på skattelettelser.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-21:
Tak, og tak for endnu en god tale, selv om det var den første i den her sammenhæng.
SF bryder jo med en dansk tradition og sin egen holdning gennem mange år ved at støtte, at der kan være amerikanske baser i Danmark.
Det er, på trods af at amerikanerne udfordrer os og udfordrer Grønland, som det også blev nævnt af statsministeren i hendes tale.
Jeg vil gerne spørge, hvad SF's holdning i den forbindelse er til, at baseaftalen tilsidesætter danske miljøkrav, sådan at amerikanerne ikke er ansvarlige, hvis de f.eks. laver et udslip af kemikalier fra en af deres baser.
De får jo for så vidt frit lejde til at ødelægge og forurene dansk natur på den her måde.
Hvad tænker SF om det?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-21:
Jeg er glad for hr. Martin Lidegaards syn på SF og på, hvor vigtige vi er, men det her var jo helt afgørende for regeringen.
Flere af elementerne har jo også været omtalt i regeringsgrundlaget.
Radikale Venstre og SF ser jo ens på spørgsmålet omkring 10. klasse og karakterkrav, men jeg synes også, at Radikale Venstre nærmest nu er trådt ud af uddannelsespolitikken og glemmer alle dem, der ikke fik en chance før.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
I Radikale Venstre er vi for de dele af regeringens udspil, der handlede om at sikre en ny epx og lave campusser.
Vi er bare imod at finansiere det ved at nedlægge 10. klasse, ved at nedlægge hf og ved at øge adgangskrav.
Så vidt jeg ved, er SF både imod at lukke 10. klasserne og imod de nye adgangskrav.
For det er kun SF, der støtter den, ud over Dansk Folkeparti og regeringen, og jeg tror ikke, regeringen havde gennemført den her aftale på den måde, hvis ikke SF havde valgt at gå med.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-21:
SF støttede ikke op om at lukke 10. klasse.
Vi synes, der er rigtig mange gode ting ved at have 10. klasse.
Faktum er jo bare, at regeringen ville have gennemført det uanset hvad.
Der var jo også 11 lukningstruede ungdomsinstitutioner, som der måske ikke var elever nok til, og som nu, fordi vi også er gået med i aftalen, ikke lukker, og som dermed også bidrager til det liv på landet og i landdistrikterne, der skal være.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Tak til SF for et godt samarbejde på mange områder, ikke mindst det grønne.
Et område, hvor vi i Radikale Venstre godt nok har været kede af SF's valg, var, at man kun sammen med Dansk Folkeparti valgte at lægge stemmer til regeringens reform af ungdomsuddannelser.
Det er jo der, hvor man nedlægger alle hf-uddannelser i Danmark og alle 10. klasser og indfører ny adgangsbegrænsning på seks.
Det vil betyde, at hver fjerde dreng, der går i alment gymnasium i dag, ikke længere kan gøre det.
Det har katastrofale følger for integrationen, for yderområderne og især for de børn, der vokser op i ikkeboglige hjems, chancer for at komme i det almene gymnasium.
Jeg forstår simpelt hen ikke SF's valg, fordi vi plejer at være ret enige om uddannelsespolitikken og om, hvor vigtig en social motor det er i bekæmpelsen af ulighed, at man har fri adgang, og at de unge selv kan vælge, ligesom de i øvrigt kan i resten af Norden.
I alle andre nordiske lande har man fri adgang til ungdomsuddannelserne, fordi det er så vigtigt at få så mange unge med.
Hvorfor er SF dog med i den ungdomsuddannelsesaftale?
Mette Thiesen (DF), 2025-05-21:
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i, og vi bakker 100 pct. op om, at der skal langt strengere straffe til på miljøområdet, for det er vores alle sammens natur og miljø, det går ud over, og man kan sige, at det er den verden, vores børn skal leve i, som bliver ødelagt, hvis folk f.eks. deponerer forurenet jord og ødelægger grundvandet og alle de her forskellige ting.
Så vi er fuldstændig enige.
Jeg har bare undret mig over, at man på det ene område mener, at strengere straffe virker, men på et andet område ikke mener, at de virker.
I Dansk Folkeparti mener vi, at strengere straffe virker.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-21:
Vi har set mange eksempler på, at miljøkriminalitet overhovedet ikke bliver straffet, og hvor der knap nok bliver uddelt bøder for meget, meget grove miljøkriminalitet.
Men så synes jeg jo også, at ordførerens spørgsmål åbner en mere principiel diskussion om retspolitik, nemlig om man straffer, fordi det virker, eller om man straffer, fordi man også synes, at der er en pris at betale for det, man har gjort.
Og jeg tror, at i SF har vi et ben i hver lejr.
Vi synes selvfølgelig, at det vigtigste er at få et så sikkert og godt et samfund som muligt, men det, man gør, kan også være så alvorligt, at man også skal betale den pris, det er at få en straf.
Det kan være voldtægt eller grov vold, men også meget alvorlig miljø- og dyrekriminalitet.
Mette Thiesen (DF), 2025-05-21:
Tusind tak, og tak for talen.
Som andre også har sagt, er der mange områder, hvor Dansk Folkeparti og Socialistisk Folkeparti ikke nødvendigvis er helt enige, men jeg vil gerne takke for det gode samarbejde, vi har haft på miljøområdet, hvor vi faktisk, synes jeg, er nået ret langt.
Det leder mig også hen til mit spørgsmål.
I Dansk Folkeparti mener vi i den grad, at der på retsområdet skal strengere straffe til, langt flere udvisninger, alt det her, som folk godt kender til.
Og så blev jeg en lille smule overrasket, for det, jeg har hørt SF sige før, har været, at strengere straffe ikke virker, og at det ikke har nogen præventiv effekt, og at det ikke er noget, der gør, at man har mere respekt for tingene osv., og at der skal helt andre ting til.
Så studsede jeg lidt, da jeg læste en artikel, hvor fru Karina Lorentzen Dehnhardt i forhold til miljøsvineri er ude at sige, at der skulle strengere straffe til, for det var det eneste, folk havde respekt for.
Hvorfor den diskrepans mellem holdningen til straf på to forskellige områder?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-21:
Det er jeg meget, meget enig i.
Jeg synes jo faktisk, at de nuværende beskæftigelsestal viser, at hvis folk bare får en lille mulighed for at bidrage på arbejdsmarkedet, så vil de gerne, for ellers ville vi slet ikke se de beskæftigelsestal, vi ser lige nu.
Så hvad angår hele historien om, at der er nogle, der ikke gider arbejde, selv om de kan, synes jeg bare, at de tørre tal viser en helt anden historie.
Det vil folk rigtig, rigtig gerne.
De vil gerne bidrage.
Og man vil også gerne bidrage, hvis man får nogle forudsætninger, så man kan gøre det, altså hvis man får den lille smule hjælp, man nu måske bliver nægtet.
Victoria Velasquez (EL), 2025-05-21:
Præcis, og derfor er jeg helt vildt glad.
Jeg synes, det er så vigtigt og stærkt, at vi viser, at der er et klart politisk alternativ, som sikrer økonomisk tryghed og sikrer, at man kan have ro i maven, uagtet om Trump laver toldkrig, eller hvad end der sker i verden.
Det, der er vigtigt, er både den økonomiske tryghed, men jo også, hvad for en indsats man får.
Derfor er jeg også utrolig glad for, at SF ikke er med i den seneste beskæftigelsesaftale, hvor man bl.a. tager penge fra ordblinde og andre.
Er SF enig i, at vi skal have styrket indsatsen for mennesker ramt af sygdom og ledighed?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-21:
Der er nogle områder, specielt på personfarlig kriminalitet, hvor straffen er blevet hævet igen og igen gennem adskillige år, og det er jo bl.a. derfor, at vi kan se nu, at vores fængsler er overfyldte, og der er ikke plads.
Der bliver faktisk i hvert fald få nogle foreteelser og forbrydelser jo i højere grad brugt afsoning med fodlænke, også fordi der simpelt hen ikke er plads i vores fængsler.
Så vi bliver nødt til at have en balanceret tilgang til det her.
Men man kan jo godt straffe, selv om man ikke tror, at det har en præventiv effekt, men fordi man synes, at der er en pris at betale.
Det er SF og Danmarksdemokraterne jo helt enige om, og det er også derfor, vi bliver ved med at sige, at lad os nu få nogle forhandlinger omkring det her.
Det kan ikke passe, at folk ikke kan få vished før 2030, eller 2045, hvis man går helt op til den nuværende pensionsalder.
Derfor bør vi sætte os sammen og se på det.
Det vil regeringen og statsministeren jo så ikke, og det forlænger kun den utryghed, der er.
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Ja, det er jo det, der kunne være mistanken.
For både vicestatsministeren og udenrigsministeren har jo sagt, at det skal på bordet nu.
Nå må de to så vise, om de er mus eller mænd, eller om det stadig væk er statsministeren alene, der bestemmer i den her regering.
Det er jo noget, som mistanken godt kan rette sig imod.
Så jeg vil sådan set også bare høre, om SF vil være med til at lægge et pres på regeringen, så danskerne kan få vished før et valg.
Alt andet er efter min mening helt urimeligt.
Anni Matthiesen (V), 2025-05-21:
Jeg vil gerne have lov til at følge lidt op på det med romancen, for det virker, som om fru Inger Støjberg har fået skabt nogle gode nye venner i Radikale Venstre, i hvert fald når det gælder den nye ungdomsuddannelse.
Jeg skal være ærlig og sige, at jeg faktisk har været rigtig, rigtig ked af, at Danmarksdemokraterne valgte at forlade forhandlingerne.
For jeg synes, der er så meget vigtig landdistriktspolitik i netop den aftale, vi har indgået, og derfor var jeg hundrede procent sikker på, at Danmarksdemokraterne selvfølgelig blev i lokalet.
Men jeg har brug for lige at følge op på det svar, som min kollega hr. Jan E. Jørgensen fik fra fru Inger Støjberg her for lidt siden.
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Ja, det kan jeg.
For det andet kan jeg sige, at det ikke er en nyfunden romance.
Vi har bare holdt det lidt på lavt blus i en periode.
Men prøv at høre, vi står gerne frem nu.
Vi er klar til at stå frem og vise vores store romance i den blå familie.
I skulle ønske, at I kunne være med; det kan I selvfølgelig ikke på grund af de holdninger, I har.
Men der i hvert fald et andet regeringsparti, der burde ønske sig at komme med ind i dette kærlige familieforhold, vi har.
Ida Auken (S), 2025-05-21:
Det er jo rart at vide, at man ikke er enig med sin egen ordfører.
Så har jeg et andet spørgsmål til fru Inger Støjberg.
Det er jo sådan, at vi i går har set et meget oprørende billede af resterne af blå blok, hvor fru Inger Støjberg står side om side med bl.a. Liberal Alliance, og der var også en nyfunden kærlighed i dag mellem hr. Ole Birk Olesen og fru Inger Støjberg.
Så vil jeg bare gerne spørge, om fru Inger Støjberg kan garantere, at Danmarksdemokraterne ikke kommer til at lægge mandater til en forringelse af Arnepensionen.
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Det er ikke lige meget, hvor man kommer fra.
Ida Auken (S), 2025-05-21:
Der tror jeg at ordføreren misforstod min kollega, for det citat stammer jo fra fru Charlotte Munch, som den 21. februar sagde det her i salen – i 2023, ja, men jeg ved ikke, om man har ændret holdning så meget, eller om man bare hælder sin ordfører ned af brættet.
Ordføreren fra Danmarksdemokraterne siger, at vi er nødt til at ty til at tiltrække udenlandsk arbejdskraft, og så siger hun: »For mig er det sådan set ligegyldigt, hvilket land den arbejdskraft kommer fra, så længe den bidrager til virksomhederne i Danmark.«
Så hvem har ret?
Er det ordføreren eller fru Inger Støjberg?
Hvad er Danmarksdemokraternes holdning?
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Det er nemlig rigtigt, der er masser af landdistriktspolitik i den uddannelsesaftale.
Problemet er bare, at det er landdistriktspolitik, der trækker i den forkerte retning.
Så havde det været sådan, at det her gav bedre mulighed for unge i landdistrikterne for at få den uddannelse, som de drømmer om at få, kan jeg garantere fru Anni Matthiesen om, at så var vi blevet der.
Men det er ikke lige meget, hvor man kommer fra – overhovedet ikke!
Jeg synes, det er et kæmpestort problem, når der kommer for mange muslimer til Danmark med et fuldstændig skævt syn på de frihedsværdier, vi har.
Det er jo også derfor, vi simpelt hen bliver nødt til at få den muslimske indvandring bremset.
Så kunne man også håbe på, at Socialdemokratiet ville holde op med at sidde og sende checks ind i ghettoområderne til arbejdsløse indvandrere
Sara Emil Baaring (S), 2025-05-21:
Det synes jeg egentlig er et lidt paradoksalt svar, når nu jeg kan læse resten af citatet op fra beskæftigelsesordføreren, som er: »For mig er det sådan set ligegyldigt, hvilket land den arbejdskraft kommer fra, så længe den bidrager til virksomhederne i Danmark.«
Så det strider måske lidt imod det, som ordføreren står og siger.
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Altså, mig bekendt har problemet med udenlandsk arbejdskraft, og hvor den kommer fra, sådan set stukket sit sande ansigt frem nu her under fru Mette Frederiksen som statsminister, i og med at vi kan se den indvandring, der nu kommer.
Jeg kan ikke huske, hvem det var, der sagde det, men det var i hvert fald en eller anden meget højtstående socialdemokrat, der sagde, at det ikke var helt ligegyldigt, hvor man kom fra, når man kom hertil for at arbejde, fordi det også handler om, om man tager danske værdier til sig.
Og det er jo det, der er problemet lige nu.
Det er jo ikke tyskere, der kommer ind på det danske arbejdsmarked, der er problemet.
Så kan man jo sådan set sige, at der frit slag for alt for mange, og det er jo det, der er problemet.
For det betyder da, at de ikke kommer ind på arbejdsmarkedet, når det bedre kan betale sig at ligge hjemme på sofaen.
Sara Emil Baaring (S), 2025-05-21:
Tak for det, og tak for talen.
Til daglig bor jeg på det fantastiske Vestfyn, og der har vi de sidste par år set en udvikling af virksomheder, der måske lidt af nød er begyndt med en lidt kærlig hånd i ryggen at rekruttere flere og flere unge fra potentialegruppen, fordi de mangler arbejdskraft.
Hvis jeg så sammenligner det med beskæftigelsesordføreren fra Danmarksdemokraternes citat, der lyder: »Jamen hvis det var sådan, at vi kunne skaffe dansk arbejdskraft, var der jo ingen grund til, at det her forslag var på dagsordenen.
Det kan vi ikke, i hvert fald ikke nok, og derfor bliver vi nødt til at ty til at tiltrække udenlandsk arbejdskraft.«
Tror ordføreren, at den udvikling kan fortsætte, hvis det er sådan, at vi bare åbner sluserne?
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Det synes jeg var godt.
Når det er sagt, så vil jeg sige, at man jo bliver nødt til at have et alternativ.
Man må ikke bare sige nej til alting, hr. Lars Boje Mathiesen.
Det er jo nok det, der lidt bliver hr. Lars Boje Mathiesens problem i fremtiden, altså når hr. Lars Boje Mathiesen og Borgernes Parti siger nej til alting uden reelt at komme med et alternativ.
Så jeg håber sådan set, at hr. Lars Boje Mathiesen melder sig ind i det parlamentariske arbejde i stedet for bare at stå på sidelinjen.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-21:
Man har jo sat 27 mia. kr. af til det, fordi det er det, man forventer, at danske skatteborgere skal give til vindmøllebranchen.
Altså, de to er jo ikke hinandens modsætninger.
Så hvorfor er det, at man ikke bare siger, at det her er så dårlig en business case, at dem, der skal bygge det op, siger: Det kan vi ikke, så vi bliver nødt til at have borgernes penge for at gøre det.
Hvordan kan Danmarksdemokraterne lægge stemmer til, at borgerne skal have pengene ned i vindmølleindustrien på den her måde?
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Først og fremmest er der jo ikke nogen, der ved, om det ender sådan.
Når det er sagt, er det vigtige her, at vi skal have produceret noget grøn strøm på havet og ikke på land, for det generer ekstremt mange danskere, at der både står vindmøller, og at der er jernmarker i form af solcelleanlæg rundtomkring, som jo kan gøre områder helt ubeboelige og i hvert fald til steder, hvor det ikke er rart at bo.
Og det er efter min mening at sætte store vindmøller ud på havet.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-21:
Danmarksdemokraterne kerer sig jo om borgernes penge og mener, at pengene ligger bedst i borgernes lommer.
Derfor undrer det mig også, at Danmarksdemokraterne var med i en aftale om havvind, hvor man tager op mod 55 mia. kr. af borgernes penge og sender dem ud til vindmølleindustrien og vindlobbyisterne og siger, at jamen det må danskerne bare betale til de der venner i vindmølleindustrien, altså den tidligere Venstremand i Green Power Danmark osv.
Hvorfor er det, at man mener, at ganske almindelige borgere skal tage 55 mia. kr. op af deres lommer for at putte pengene ned i vindmølleindustrien?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-21:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er meget enig i, at det har skabt en utrolig usikker situation for rigtig mange mennesker, i forhold til hvad der kommer til at ske omkring noget, der fylder rigtig meget, nemlig ens muligheder for tilbagetrækning og at få nogle gode år på pension.
Det er jo statsministeren, der så at sige åbnede det bal for efterhånden et stykke tid siden, og siden har vi ikke kunnet få svar på noget som helst.
I SF har vi opfordret til, at vi skal inviteres til forhandlinger for at finde en ordning, der er meget mere rimelig end i dag, hvor kun en tredjedel af vores lønmodtagere jo når den almindelige pensionsalder.
Men hvis man til gengæld har nok på kistebunden, kan man jo selvpensionere sig, og det kan alle andre så ikke bruge til noget.
Derfor burde regeringen og Socialdemokratiet melde ud, men sandheden er jo nok, at de ikke er enige.
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Jeg vil egentlig gerne spørge ind til pension og det faktum, at vi jo er endt i en ekstremt usikker situation, synes jeg, hvor statsministeren har kastet en debat op i luften uden at ville konkretisere den.
Det betyder jo, at der nu er skabt usikkerhed om pensionsalderen.
Jeg ville ønske mig, at regeringen med statsministeren i spidsen ville komme med et forslag nu her inden et valg, for for at sige det, som det er, synes jeg, det er noget snydeværk ligesom at foregive, at alle skal før hjem på pension, og så efter et valg vil det pludselig se helt anderledes ud.
Så mit spørgsmål går egentlig bare på, hvordan SF ser på den del.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-21:
Jeg må gentage, at jeg synes, at det, som Socialdemokratiet og Venstre har gang i, er rystende.
I SF sagde vi: Vi kender ikke råderummet, for det vil finansministeren ikke oplyse os.
Hvis vi mangler penge til vores forsvar, kan det være, at en sikkerhedsskat må komme på bordet, hvor det er de bredeste skuldre, der skal bidrage allerførst.
Så kan det godt være, at andre også skal bidrage, men vi har aldrig sagt noget om bundskatten, eller at folk skal bidrage med det beløb, som ordføreren læser op.
Det er det, jeg faktisk synes er rystende, også fordi det jo så – noget, der simpelt hen ikke er rigtigt – bliver gengivet i medierne.