runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2025-04-30:
Ja, det har jeg bestemt en holdning til, og det bryder mig ikke om.
Der er masser af de ting, der foregår målrettet helt specifikt mod børn og unge, som jeg ikke bryder mig om, og som jeg håber vi kan tage livtag med i fællesskab.
Det er jo noget af det, vi skal drøfte, når vi får gang i de forhandlinger, som både spørgeren og undertegnede er optagede af at få sat i gang.
Carl Valentin (SF), 2025-04-30:
Det kunne være, at ministeren havde en holdning til, at der sidder mennesker på Twitch og lokker børn og unge til at gamble.
Det er en kendt problematik, men det virker ikke til sådan rigtigt at være trængt ind blandt politikerne herinde bag Christiansborgs tykke mure.
Har skatteministeren en holdning til, at børn bliver lokket til at spille af de her streamere, som sidder og laver onlinekasinoer og sådan nogle ting?
Rasmus Stoklund (S), 2025-04-30:
»Relativt snart«, og det er min klare ambition, skal betyde meget snart.
Jeg håber, at næste gang vi taler om spil, altså hr. Carl Valentin og jeg, er det, fordi der er indkaldt til spilforhandlinger.
Helt generelt vil jeg sige, at der er de her tre spor, jeg har fokus på i det, jeg er ved at forberede, og det er markedsføring, behandling og forebyggelse.
Når det så kommer ned til det lidt mere konkrete, synes jeg, at den rigtige rækkefølge er at præsentere de forslag, vi har arbejdet med, for Folketingets partier, og at vi så i fællesskab drøfter, hvad partierne ellers har gjort sig af overvejelser og tanker, og at vi så bliver mere konkrete i den proces.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-04-30:
Tak for det, formand.
Lovforslaget her udmønter dele af iværksætteraftalen fra sidste år og indeholder to elementer, der er de mest væsentlige.
Der er en lempelse af beskatningen af aktionærlån, så aktionærer kun beskattes af nye lånebeløb i det omfang, de overstiger tidligere lån, som allerede er tilbagebetalt, og så er der indførelsen af muligheden for rentefri henstand, så man ved salg af virksomheder, aktier og anparter kan fravælge at blive beskattet af avancen på aftaletidspunktet og i stedet for at gøre det, i takt med at ydelserne modtages.
I dag bliver man beskattet straks, hvilket kan føre til nogle meget uheldige situationer, hvis man kommer til at indgå sådan en aftale om salg af sine anparter eller virksomhed.
Vi synes jo generelt set ikke i Liberal Alliance, at man skal betale skat af penge, man endnu ikke har tjent.
Så det er gode ting fra en aftale, vi er med i, og derfor stemmer Liberal Alliance for.
Det kunne være interessant at kigge lidt på, så det vil jeg støtte Venstre i at vi gør.
Tak for ordet.
Carl Valentin (SF), 2025-04-30:
Jeg håber, at »relativt snart« også er meget snart, for der er rigtig mange mennesker, der har spilproblemer, og det har vi vidst i årevis.
Lige nu kan man på DR se en dokumentarserie, hvor man bl.a. ser, at streamere på Twitch lokker folk ud i at spille om penge, og det er bl.a. helt unge mennesker, det drejer sig.
Jeg kunne godt tænke mig høre skatteministeren, om han vil være villig til at lave noget lovgivning, der minder om det, man har lavet i Norge, så man begrænser muligheden for, at streamere kan lokke unge mennesker ud i at spille om penge.
Ammar Ali (M), 2025-04-30:
Tak for ordet, formand.
Det kan godt være, at det lyder lidt tørt, men for en skatterådgiver gennem mere end 15 år er det lidt ligesom at være i Champions League-finalen.
Det er jeg både stolt og beæret over.
Det er en rigtig stor dag for mig.
L 171 handler om at rette op på skævheder i skattesystemet.
Det handler både om at styrke retssikkerheden og rammevilkårene for dansk erhvervsliv.
Med lovforslaget justeres reglerne for aktionærlån, så man ikke fremover beskattes af det samme beløb flere gange.
En aktionær bliver kun beskattet af nye lån i det omfang, de overstiger tidligere beskattede og tilbagebetalte beløb.
Det synes vi er en afbalanceret ændring, der samtidig bevarer formålet: at aktionærlån ikke skal være et alternativ til udbytte eller løn.
Skatteforvaltningen forventer, at de nye regler vil medføre færre skattesager, end der er i dag.
Forslaget giver også mulighed for rentefri henstand, når vederlaget, f.eks. ved virksomhedsoverdragelse, udgøres af løbende ydelser.
Det betyder, at skatten kan betales, i takt med at betalingerne rent faktisk modtages.
Det støtter både mindre virksomheders likviditet og deres indtjeningsevne.
Ordningen gælder kun for sælger og ikke for medarbejdere, der udnytter aktieoptioner.
Det sidstnævnte er en del af en anden aftale, der afventer EU-godkendelse.
Så er der den sidste del.
Forslaget følger også op på en tidlig advarsel fra Skatteforvaltningen.
Staten har i visse tilfælde utilsigtet været med til at medfinansiere udenlandske virksomheders opkøb via fradrag for løbende ydelser.
Med forslaget her sikrer vi, at der skabes symmetri mellem fradrag og beskatning.
Til sidst vil jeg sige: Forslaget er teknisk, men konsekvenserne er rigtig, rigtig vigtige.
Det skaber balance, forudsigelighed og bedre vilkår for iværksættere og virksomheder, og derfor støtter vi forslaget.
Tak for ordet.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-04-30:
Tak, formand.
Vi synes faktisk, det er sundt, at der er en international skattekonkurrence.
Der er faktisk ret få kræfter i samfundet, der trækker i retning af lavere skat.
Det bekymrer os, at USA nu ikke vil tilslutte sig aftalen, for vi kan vel alle forudse, at det ikke bliver taget godt ned i Washington, D.C, hvis amerikanske virksomheder rammes af reglerne om ekstra skat på underbeskattet overskud i datterselskaber.
Dog er vi glade for, at lovforslaget har til formål at gøre en dårlig ordning bedre, så vi agter at støtte den del.
Lovforslagets andet element, der vedrører en tidlig advarsel fra Skattestyrelsen om manglende hjemmel til indeholdelse af renteskat, må jeg også bede om en teknisk gennemgang af, for vi skal vide, hvad vi stemmer om.
I forhold til elementet om, at kulturministeren kan bemyndige Copydan til at varetage udbetaling af statsligt tilskud til rettighedshavere som følge af den her kulturmoms, der bliver pålagt forvaltningsorganisationerne, må vi bare sige, at Copydan har 479 mio. kr. stående lige nu.
De har jo vist sig at være ude af stand til at få pengene ud at arbejde, og så vil regeringen betro dem at kompensere for den kulturmoms, regeringen har pålagt kulturlivet.
Der må jeg sige, at vi fra konservativ side har brug for at se, at de penge, som Copydan får, rent faktisk kan komme ud at arbejde, før vi vil tildele dem endnu flere penge, som de måske så heller ikke får ud at arbejde.
Så vi vil gerne bede om at få den del skilt ud af lovforslaget, for vi ønsker faktisk slet ikke at røre ved den her kulturmoms.
Den må dem, der stemte for den i sin tid, eje.
Så hensigten herfra er, at vi ønsker at støtte den første del, at vi ønsker en teknisk gennemgang af den anden del, og at vi ønsker at få den tredje del skilt ud.
Rasmus Stoklund (S), 2025-04-30:
Jeg vil gentage, at jeg sådan set godt forstår utålmodigheden, og jeg forstår også godt den kritik, som hr. Carl Valentin rejser, for det er jo rigtigt, at det her er et tema, som har været debatteret flere gange, også under skiftende skatteministre.
Sådan tror jeg også jeg ville have det, hvis jeg var i hr. Carl Valentins sted.
Derfor forstår jeg godt, at der er sådan en skepsis over for det svar, jeg nu giver, hvor jeg igen siger noget, man føler man har hørt før.
Men det ændrer ikke på, at det er min oprigtige intention meget snart at indkalde til de her forhandlinger.
Jeg er rigtig ærgerlig over, at det har trukket ud.
Det har det desværre.
Det er et vilkår, som jo er åbenbart.
Jeg forventer at kunne indkalde relativt snart.
Jeg tør ikke sætte en præcis dato på, for det er ikke alene … Nej, lad mig stoppe der.
Jeg vil sige, jeg forventer relativt snart at indkalde.
Ammar Ali (M), 2025-04-30:
Tak for ordet, formand.
Det her forslag handler om noget så vigtigt som international skattemoral.
Vi lever i en globaliseret verden, hvor selskaber opererer på tværs af landegrænser, og derfor er det afgørende, at vi har fælles spilleregler, som bliver overholdt.
Minimumsbeskatningsloven er en rigtig vigtig brik i det her arbejde.
Den bygger på en international aftale både på OECD-niveau og EU-niveau om, at store koncerner skal betale en minimumsskat på 15 pct., uanset hvor de lægger deres overskud.
Det er sund fornuft, det er retfærdigt, og det bringer os tættere på et skattesystem, vi kan have tillid til.
Med det her lovforslag opdaterer vi de danske regler, så de følger de seneste retningslinjer fra OECD.
Vi lukker hullerne der, hvor koncerner tidligere har udnyttet forskellen mellem landenes regler, bl.a. ved brug af såkaldte hybride enheder og gennemløbsstrukturer.
Vi letter også byrderne for mindre og mellemstore virksomheder ved at forenkle reglerne for dokumentation i forbindelse med transferpricing uden at svække kontrollen med de største.
Forslaget indeholder også tekniske justeringer, f.eks. vedrørende international sambeskatning.
Derudover begrænses skattepligt af renter og indeholdelse af rente og royaltyskat.
Så er der også en kulturpolitisk detalje.
Kulturministeren får nu mulighed for at lade Copydan stå for udbetalingen af tilskud til kunstnere, der rammes af en ny momspligt.
Det sikrer, at pengene kommer hurtigt, men også rigtigt ud.
Det her forslag handler om fairness og om at beskytte de virksomheder, der spiller efter reglerne, og derfor støtter vi forslaget.
Tak for ordet.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-04-30:
En række ordførere før mig har udlagt lovforslaget i gode detaljer, så jeg har cuttet lidt ned på min egen gennemgang af de samme detaljer for ikke at slide på folks tålmodighed.
Men lovforslaget har alligevel noget lidt principielt i sig, som vi også lige skulle tage stilling til, og det vil jeg lige dykke lidt nærmere ned i.
For det gennemfører en masse OECD-administrative retningslinjer for minimumsbeskatningsdelen, og det virker på os, som om det mindsker byrderne, som erhvervslivet ellers møder igennem den her minimumsbeskatning, og det er jo en god ting at begrænse skaderne af noget.
Vi er dog imod minimumsbeskatning som helhed, da det mindsker konkurrence mellem lande om at drive gode samfund osv. osv.
Så hvad gør man egentlig isoleret?
Skal man stemme for at mindske skaderne af noget, man egentlig er imod er blevet indført, eller skal man stille sig lidt på hælene?
Vi har besluttet os for at sige højt her fra talerstolen, at vi fortsat er imod minimumsbeskatning, men vi stemmer dog for at mindske skaderne heraf.
Så har vi også svævet lidt omkring, hvordan vi skulle håndtere den her specifikke Copydan-del af lovforslaget, som også Danmarksdemokraternes ordfører rigtigt nok betegnede den.
Men ellers stemmer Liberal Alliance for pakken, som den ligger.
Karsten Filsø (SF), 2025-04-30:
Det er en lidt kompliceret omgang, men jeg vil kommentere på noget af det.
Det indeholder en række tiltag til at sikre forenkling af regler, bedre samspil mellem forskellige regler og til at imødegå skatteplanlægning.
Det er positivt.
Det kan generelt også være ønskeligt, hvis der kan lempes på rapporteringskravene for mindre og mellemstore virksomheder.
I dette tilfælde er det tilfældet, når vi snakker om transferpricing.
Det er altid en balancegang, når man skal finde et skæringspunkt mellem byrder for virksomheder på den ene side og samfundets bekæmpelse af skatteunddragelse på den anden side.
Det punkt ligger ikke fast, og det står altid til diskussion, ligesom det gør nu her i dag.
I dette tilfælde lempes kravene for dokumentation af mindre transaktioner, og samtidig sker der en forhøjelse af grænsen for, hvornår der skal ske en mere udvidet rapportering.
Det er vigtigt for SF, at skattemyndighederne stadig har mulighed for at følge mistanke om uretmæssigheder, selv om vi lemper på reglerne.
Og det vil vi spørge nærmere ind til i den kommende proces.
Men jeg vil slutte af med samme sætning, som jeg begyndte med: SF er som udgangspunkt venligt stemt over for dette lovforslag.
Igen har jeg lovet at overbringe Enhedslistens position.
Partiet har spørgsmål til forslaget, særlig til delen om transferpricing, og Enhedslisten beslutter sig derfor først ved udvalgsbehandlingen.
Per Husted (S), 2025-04-30:
Tak, ærede formand.
Det overordnede formål med lovforslaget er at tilpasse nogle regler om international beskatning på selskabsområdet, så de danske regler lever op til de internationale krav og standarder.
Væsentligt i lovforslag er en lempelse af regler om transferpricingdokumentation.
Det er måske et emne, som har større relevans i dag, end vi egentlig regner med, for i en tid, hvor toldinstrumentet bliver brugt igen, er transferpricing faktisk et af de områder, hvor der er risiko for, at nogle omgår toldsatser netop ved at lave transferpricing internt i koncernen.
Det burde selvfølgelig ikke være tilfældet for koncerner – de skal leve op til det, der hedder armslængdeprincippet, og det vil sige, at de skal handle på helt samme vilkår, som hvis det var mellem to uafhængige parter.
Med lovforslaget lemper vi på reglerne, så de virksomheder, hvor risikoen er lav, slipper for at lave transferpricingdokumentation.
Det kan forhåbentlig have den afledte konsekvens, at de ressourcer, vi bruger til at kontrollere det her, i højere grad kan bruges på de områder, hvor transferpricing er en større risiko.
For disse er der et stort ønske om, at det er en hurtig gennemførelse, vi laver, så de møder samme regler, uanset hvor de er i forhold til de markeder og de lande, hvor de nu er aktive.
I lovforslaget ligger der også nogle ændringer, så danske koncerner undgår det, der havde dobbeltbeskatning.
Endvidere følges der op på – nu bruger jeg et engelsk ord, hvilket jeg kan forstå vi skal passe på med – early warning fra Skattestyrelsen om, at der i visse tilfælde mangler hjemmel til at opkræve kildeskat på renter og royalties fra udenlandske selskaber.
Det er et meget teknisk lovforslag, men nogle nødvendige ændringer og tilpasninger, som er i det.
Socialdemokratiet støtter fuldt op om lovforslaget, og vi ser frem til det videre arbejde i udvalget og senere her i Folketingssalen igen.
Tak for ordet.
Rasmus Stoklund (S), 2025-04-30:
Tak for det, og tak for den overvejende positive modtagelse af det her lovforslag.
Der har været et par bemærkninger undervejs, som jeg lige vil starte med at adressere.
Forslaget følger op, som flere har nævnt, på dele af aftalen om iværksætterpakken, som et bredt flertal indgik sidste år i juni sammen med regeringen.
Aftalen gør det lettere og mere attraktivt at etablere og drive virksomhed, og så skal den også skabe mere attraktive rammevilkår for dansk erhvervsliv.
Lovforslaget indebærer nogle lempelser, som erhvervslivet længe har efterspurgt.
Vi ønsker således med lovforslaget at fjerne nogle knaster i skattereglerne, som opleves som urimelige.
Den ene del af lovforslaget går ud på at lempe beskatningen af aktionærlån.
Det skal forhindre, at en aktionær i fremtiden beskattes flere gange af det samme lånebeløb.
Lempelsen gennemføres på en balanceret måde, så formålet med de her regler ikke går tabt.
Det fastholdes dermed også, at aktionærlån er skattepligtige, så de ikke kan anvendes som et skattefri alternativ til skattepligtig løn eller udbytte.
I stedet for at blive beskattet på aftaletidspunktet vil en sælger af en virksomhed med forslaget kunne vælge at afdrage skatten, i takt med at salgssummen modtages.
Den del af lovforslaget er også afbalanceret, så formålet med reglerne opretholdes.
Det sker ved at følge op på en såkaldt tidlig advarsel.
Skatteforvaltningen har her med en tidlig advarsel gjort opmærksom på, at staten i nogle tilfælde kan komme til at medfinansiere aktieopkøb.
Det skyldes, at de nugældende regler om løbende ydelser giver køberen mulighed for at foretage fradrag, også ved køb af skattefri datterselskabsaktier, og det er ikke tilsigtet.
Forslaget skal derfor også sikre, at den skattemæssige behandling ved køb og salg af skattefri datterselskabsaktier vil være den samme, uanset om salgssummen består af en løbende ydelse eller ej.
Den foreslåede stramning for køberen af et datterselskab modsvares af en tilsvarende lempelse for sælgeren.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-04-30:
Tak, formand.
L 171 omhandler jo først og fremmest et rigtig godt element i iværksætterpakken.
I lovforslaget bliver der givet mulighed for, at sælger af en virksomhed kan få henstand med skattebetaling af den del af salgssummen, der er bundet op på senere milepælsbetalinger, der altså først bliver beskattet, når og hvis pengene lander hos sælger.
Herved undgår sælger og andre ejere af selskabet at stå med en uforholdsvis stor skattegæld på salgstidspunktet baseret på en teknisk papirgevinst, de først senere eller aldrig modtager.
Det er egentlig også det, vi kalder fantomskat.
Det er jo rigtig godt.
Jeg kan dog også forstå på forslaget, at problematikken med fantomskatten ikke løses helt med dette lovforslag alene, når det kommer til bl.a. ansatte, der har såkaldte warrants, hvilket vel bedst kan oversættes til aktieoptioner m.v.
Her er det bare vigtigt at understrege, at vi fra Konservatives side selvfølgelig ønsker, at alle kommer med som aftalt i iværksætterpakken.
Selv om jeg kan forstå, at det skal håndteres i et senere lovforslag, vil jeg bare for en god ordens skyld stille ministeren to spørgsmål her fra talerstolen:
Så er det bare på det rene.
I forhold til lovforslagets andet element, der vedrører regulering som følge af det tidlige advarselssystem, vil jeg gerne anmode om en teknisk gennemgang i udvalget, for det er svært at tage stilling til et konkret element, der end ikke har været i høring.
Så Det Konservative Folkeparti kan i hvert fald støtte lovforslagets første element, og vi afventer viden om det andet element, før vi kan vide, om vi også kan støtte det.
Tak for ordet.
Carl Andersen (LA), 2025-04-30:
Mange tak, formand.
Mit spørgsmål er: Har regeringen intentioner om at fratage andelsboligforeningerne deres ventelister til fordel for en national venteliste til andelsboliger?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-04-30:
Jeg forstår så bare ikke, hvorfor man vælger at skære 30 pct. væk fra socialtilsynet.
Det er da den helt forkerte tid at gøre det i.
Skulle vi ikke i stedet for bruge de 30 pct. på at intensivere lige præcis det tilsyn?
Man kunne lave nogle særlige taskforces til netop at grave i dybden på de her tilbud, hvor vi kan se at der godt nok er mange spændende og alternative måder at drifte på.
Det er den ene del.
Den anden del, som er det vigtigste, er: Hvordan vil ministeren sikre, at der er de rigtige socialfaglige kompetencer til stede ude på bostederne, og at det ikke bare bliver et kompetenceløft, men at vi faktisk også stiller krav til, hvad det er for en socialfaglig kompetence, der skal være til stede hos de her unge mennesker i det her tilfælde?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-04-30:
Jeg tænker, at vi skal gøre flere ting.
For det første har vi nu besluttet i regi af rammeaftalen at effektivisere socialtilsynet på en måde, der gør, at man skal have fokus på de brodne kar og på de steder, hvor der netop kommer indberetninger, og bruge lidt mindre tid på dem, som er det gode tilbud, som har de gode driftsoverenskomster, og hvor medarbejderne og de pårørende og brugerne er tilfredse.
Det er ét element.
Et andet element er at kigge på snyd og svigt.
For mig indbefatter det også at kigge på hvidvaskningsregler og andre elementer, ejerkredsen, som ordføreren er inde på.
Og så er der elementet omkring kompetencer.
Vi ser alt for mange medarbejdere i sociale botilbud og på bosteder, som er ufaglærte, og der har regeringen bl.a. i regi af psykiatriplanen også foreslået en national kompetencestrategi, hvor folk får papir på det, de kan, og hvor vi sætter ind, så vi er sikre på, at vi også har fagligheden til stede.
For i sidste ende er det jo også det, der er en garanti for, at børn og unge eller voksne, der er udsatte, får den allerbedste mulighed for at leve et godt liv.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-04-30:
Men i SF ønsker vi jo, at man skal sætte en stopper for profit; altså, man skal ikke tjene penge på det sociale område.
Det har vi før haft oppe i Folketingssalen, og der vil jeg da gerne spørge til, om det er noget, man kan arbejde videre med, også ved siden af at stille nogle krav til ledelse og ejerkreds.
For det er en af de muligheder, hvor vi kan lukke for den her guldåre, hvor der i hvert fald er nogle, der stikker snablen i statskassen og i virkeligheden udnytter de mest sårbare mennesker.
Men vi har også brug for at kigge noget mere på nogle krav til kvaliteten af de her tilbud, for som det er i dag, er det det vilde vesten derude.
Hvad mener ministeren vi kan gøre i forhold til netop at sikre, at der er den rigtige faglighed derude, og at der er personale nok til de her unge mennesker?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-04-30:
Tak for det, formand.
Vil ministeren iværksætte initiativer, der kan styrke kvaliteten for borgere i udsathed og med behandlingskrævende lidelser, herunder eksempelvis stille krav om autorisation eller certificering for at kunne etablere private tilbud, stille krav om kompetencer hos personalet, samt undersøge muligheden for at stille krav til ejerkredsens sammensætning?
Lars Aagaard (M), 2025-04-30:
Altså, jeg kan tage ansvaret for formidlingen af, hvad der står i de politiske aftaler, og jeg kan da kun opfordre alle til både at læse overskrifterne og bisætningerne i de politiske aftaler.
Det er helt klart, at aftalen om, at vi skulle nå op på at hente fire gange så meget sol- og vindenergi på land, gik på, at det skulle være markedsdrevet, altså at det skulle kunne lade sig gøre uden støtte.
Det handlede også om at fjerne barrierer, og en af barriererne kan ligge i lokalplanen.
Det vil sige, at kommunerne jo spiller en kæmpe rolle ved lokalt at definere, om der skal stå VE-anlæg i deres kommune eller ej.
Jeg mener, at den rigtige måde at gøre det på, er, at den beslutning bliver taget lokalt.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-04-30:
Tak for det.
Men jeg bliver også utrolig bekymret for lige præcis de her unge mennesker, som er i et tilbud, hvor vi – i hvert fald i det her tilfælde med Frisk-Pust – i den grad kan sætte spørgsmålstegn ved kvaliteten og fagligheden.
Det er jo nogle af de mest sårbare børn og unge mennesker, som har brug for, at der er en stærk faglighed omkring dem, at der er voksne nok, og at der er trygge og gode rammer, og det er absolut ikke det indtryk, man efterlades med.
Det, jeg også kan se af redegørelsen, som ministeren har bedt om, er, at der har været over 50 bekymringsskrivelser om Frisk-Pust.
Og så sidder man tilbage med spørgsmålet, hvordan i alverden det her bare kan ske, og hvordan det kan fortsætte.
Bare for at tilføje absurditeten et lille ekstra krydderi
har selv samme Frisk-Pust også et leasingfirma med biler, der hedder Frisk-Bil.
Kan man overhovedet tage en social udbyder, der driver et botilbud for nogle af de mest udsatte unge mennesker, alvorligt, når de også har et leasingfirma ved siden af og i øvrigt også er meget sparsomme omkring den faglige kvalitet og uddannelsesforholdene?
Det er ét af eksemplerne.
Så mit spørgsmål til ministeren er: Hvad skal der til, for at man lukker et tilbud?
Jeg er med på, at det er socialtilsynet, der har kompetencen, men er 50 bekymringsskrivelser sammen med de ting, man også har kunnet finde, ikke lige i overkanten?
Kunne man ikke prøve at lukke hullet netop ved, som ministeren også siger, at kigge på ejerkredsen – at stille nogle krav og så give dem karantæne i meget længere tid, så de ikke kan rykke rundt i forskellige virksomheder og firmaer, som man ser på erhvervsområdet?
Det er jo det, der er tilfældet i dag.