runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Preben Bang Henriksen (V), 2018-04-03:
Tak for det.
Med det forslag, vi behandler i dag, bliver det muligt for en butik at videregive billeder af tyvebander og tricktyve til andre butikker.
Det har længe været ganske uforståeligt for butikkerne, at det ikke i højere grad har kunnet lade sig gøre.
Men der er selvfølgelig hensyn at tage, specielt til de uskyldige mennesker, der måtte blive mistænkt og delagtiggjort i en større offentlighed i forhold til film etc.
Men nu synes der at være et forslag på bordet, der i hvert fald tilfredsstiller en vis del af butikshandlens ønsker og samtidig også dæmmer op for det, jeg talte om før, nemlig den helt forkerte offentliggørelse, for nu at bruge det udtryk.
Videregivelsen skal nemlig ske i et lukket system, der kun kan tilgås af et begrænset antal autoriserede personer – jeg forstår, at det er her, Datatilsynet er inde over billedet; det må ikke ske på internettet, man må ikke lægge billederne ud på nettet.
Forholdet må ikke være bagatelagtigt, det skal være anmeldt til politiet samme dag, og endelig skal det kunne forventes, at de pågældende, der er mistænkt, vil begå tilsvarende tyverier i andre butikker.
Med de bemærkninger er der de fornødne forholdsregler, og jeg håber da, at systemet så også vil blive anvendt, således som det er tiltænkt.
Jeg har sådan set kun en enkelt bemærkning til noget, som justitsministeren eventuelt i dag eller senere måske kan uddybe, og det er, når vi kommer over i forslagets bestemmelser om bøde, nemlig det, der er beskrevet på side 19 i bemærkningerne.
Der står, at en bøde, underforstået til butiksejeren, for ikke at overholde de her bestemmelser, det kunne f.eks. være for ikke at slette efter 30 dage, forhøjes væsentligt i forhold til det nuværende bødeniveau efter persondataloven, ligesom man jo altså også sætter strafferammen op fra 4 til 6 måneder.
Og når der nu i vores forslag her henvises til persondataloven og ovenikøbet står, at vi nu sætter bødeniveauet op, er vi i hvert fald nødt til nu eller under udvalgsbehandlingen at skulle have nærmere belyst, hvad det egentlig er for et niveau vi har, og hvad det er for et niveau, vi forventer at få.
Men helt generelt er det et glimrende forslag, som Venstre støtter.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-03:
Jeg synes, at det er godt, at ministeren slutter af med det, fordi det er jo rigtigt, at det var De Konservative, der var meget skeptiske og arge modstandere af det her for et par år siden.
Jeg synes måske bare, at det et eller andet sted maner lidt til eftertænksomhed, at vi har meget travlt med herinde at løse rigtig store problemer, der måske er store problemer i andre EU-lande, men netop som ministeren jo siger, er vi utrolig gennemregulerede i Danmark og har en stram våbenlov.
Det tror jeg at alle Folketingets partier støtter, og derfor synes jeg måske, det er pudsigt, at ministeren nu kan anbefale implementeringen af det her direktiv på den her måde, når jeg jo netop ved, at De Konservative tidligere har været modstandere af, at det var noget, der skulle bestemmes af EU.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-03:
Det kunne jeg forestille mig.
Det har måske noget at gøre med, at vi har en stram våbenlovgivning, og jeg synes også, at det er vigtigt, og det har vi fået meget kredit for, at vi faktisk i hele den her proces – både processen i Parlamentet og processen herhjemme – har inddraget de her interessenter i det.
Der er det her dialogforum, hvor f.eks. Danmarks Jægerforbund og våbenhandlerne og andre er med, som jo har været meget tilfredse med den måde, vi har håndteret det på, og dem vil vi fortsat blive ved med at inddrage, for det synes jeg er væsentligt.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-03:
Tak for det.
Da Dansk Folkeparti i sin tid i Europaudvalget var meget skeptisk over for det her direktiv, vil jeg bare spørge justitsministeren, om justitsministeren kan huske, hvilket andet parti der også var stærkt skeptisk over for netop det her direktiv?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-03:
Tak for det, og tak til ordførerne for de overvejende positive indlæg til lovforslaget.
Formålet er jo, som flere har været inde på, at gennemføre dele af våbendirektiv III i dansk ret.
Det er et minimumsharmoniseringsdirektiv, som har til formål på den ene side at fremme et velfungerende indre marked for skydevåben i EU og på den anden side at sikre et højt sikkerhedsniveau for EU-borgerne.
Som flere også har været inde på, er direktivet vedtaget som et led i opfølgningen på de terrorangreb, der fandt sted i Paris og København i 2015.
Vi har i Danmark en stram våbenlovgivning helt generelt, og derfor medførte direktivet heller ikke behov for større ændringer af våbenloven.
Med direktivet sættes der helt overordnet fokus på at øge sporbarheden af skydevåben i EU ved at indføre en række nye krav til mærkning og registrering af skydevåben og væsentlige dele til skydevåben.
For det første indebærer lovforslaget derfor også en udvidelse af våbenlovens regler om mærkning af skydevåben, bl.a. således at alle skydevåbnets væsentlige dele fremover skal markeres særskilt.
De resterende dele af våbendirektivet, som kræver implementering i dansk ret, vil senere blive gennemført administrativt ved ændringer af bl.a. våbenbekendtgørelsen, og i den forbindelse vil interessenterne på området naturligvis blive inddraget i en dialog om, hvordan vi bedst griber den opgave an for at sikre den bedst mulige og mest smidige implementering af direktivets krav.
Med de bemærkninger vil jeg endnu en gang takke ordførerne for indlæggene.
Jeg ser frem til den videre behandling i Folketinget og står naturligvis til rådighed for besvarelse af spørgsmål, der måtte komme under udvalgsarbejdet.
Naser Khader (KF), 2018-04-03:
Formålet med lovforslaget er, at regeringen gennemfører dele af et direktiv fra Europa-Parlamentet og Rådet om erhvervelse og besiddelse af våben.
Vi skal selvfølgelig leve op til direktivet.
Lovforslaget udvider den registrering, som i forvejen findes i våbenloven, og giver også bedre muligheder for europæisk samarbejde i våbenkontrollen.
Vi skal kunne kontrollere og regulere danske skydevåben, og det skal være nemt at spore våben på tværs af landegrænser.
Derfor støtter vi i Det Konservative Folkeparti lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2018-04-03:
Der er alt for mange ulovlige våben i omløb i verden, og handelen med våben er international.
Derfor er det godt, at EU tager et initiativ.
Det er godt, at Danmark allerede har forholdvis godt tjek på de våben, der er i landet.
Men virkeligheden forandrer sig, og SF støtter initiativer, der strammer nettet om våben, bl.a. med skrappere krav til mærkninger.
Zenia Stampe (RV), 2018-04-03:
Tak for det.
Vi bakker også op om forslaget, som jo indebærer skærpede regler om mærkning af våben, nærmere betegnet våbendele, og muligheden for, at justitsministeren kan lave skærpede regler om registrering af våbenhandlere og -mæglere og deres handler.
Og så handler det også om våbentilladelsers gyldighedsperiode, som altså går fra 10 til 5 år.
Josephine Fock (ALT), 2018-04-03:
Tak for det.
Som flere ordførere har været inde på, er det her jo en opfølgning på terrorangrebene i Paris og København 2015 og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af erhvervelse og besiddelse af våben i dansk ret.
Vi hilser det velkommen i Alternativet, at man udvider våbenlovens regler om mærkning af skydevåben, således at alle skydevåbnets væsentlige dele skal omfattes af mærkningskravene.
Mærkningen danner grundlag for registrering af både skydevåben og væsentlige dele til skydevåben i politiets våbenregistrering og skytteforeningernes våbenregistre og for udveksling af oplysninger mellem medlemsstaternes kompetente myndigheder.
Så foreslås der også i lovforslaget at give justitsministeren bemyndigelse til at fastsætte nærmere regler om registrering af våbenhandlere og våbenmæglere og om våbenhandleres og våbenmægleres indberetning af transaktioner om køb og salg af skydevåben m.m.
Og sidst, men ikke mindst indebærer lovforslaget en ændring af reglerne for våbentilladelsers gyldighedsperiode, så tilladelser til våbensamlere og tilladelser til signalvåben og kombinerede gas- og signalvåben fremover kun gives for en 5-årig periode modsat de 10 år, som det er i dag.
Alt i alt er vi meget positive over for det her lovforslag.
Vi synes, det er en god idé, at der bliver strammet op på det her område, således at vi også kan samarbejde på tværs af Europa om disse ting, så Alternativet bakker op om forslaget.
Christina Egelund (LA), 2018-04-03:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler her, indeholder en række initiativer, som giver myndigheder i hele Europa bedre mulighed for præcist at kunne spore våben, som har været brugt til eksempelvis terror eller bandekriminalitet.
Det vil være et vigtigt værktøj også for politiet i Danmark, at de hurtigt og enkelt kan finde frem til ejeren af et skydevåben.
Jeg er glad for, at lovforslaget følger regeringens gennemgående princip om ikke at overimplementere EU-lovgivning.
Det er vigtigt, så vi ikke uforvarende forringer virksomhedernes konkurrenceevne.
Derfor glæder det mig også, at justitsministeren er indstillet på at inddrage erhvervet i processen om at komme frem til den mindst indgribende implementering af direktivet, så det ikke pålægger erhvervslivet unødige byrder.
Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Rosa Lund (EL), 2018-04-03:
Det her lovforslag er, som tidligere ordførere også har været inde på, et lovforslag, der kommer som følge af et EU-direktiv, der er vedtaget som opfølgning på terrorangrebene i Paris og København i 2015.
Og i Enhedslisten hilser vi det her forslag meget velkommen.
Lovforslaget er en udvidelse af våbenlovens regler om mærkning af skydevåben, så alle skydevåbnets væsentlige dele omfattes af mærkningskravene, hvilket gør det lettere at opklare forbrydelser, hvor der har været skydevåben involveret.
Vores våbenlovgivning i Danmark er heldigvis meget stram, og området er meget gennemreguleret, og det er noget af det, der gør Danmark til et af de tryggeste lande i verden.
Og en yderligere opstramning af reglerne vil forhåbentlig kunne forhindre mere kriminalitet og flere terrorangreb.
Vi har det sådan i Enhedslisten, at jo færre der har adgang til skydevåben, og jo mere kontrol der er med de skydevåben, der er, jo mindre bliver risikoen for, at skydevåbnene falder i de forkerte hænder.
Og derfor kan vi støtte det her lovforslag.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-04-03:
Tak for det.
Med det forslag, der ligger nu, gennemfører vi våbendirektiv III, vel hovedsagelig baseret på episoderne i Paris og Krudttønden her i Danmark.
Vi har i forvejen i Danmark en rimelig stram våbenlovgivning, og derfor indebærer den her lov og det her direktiv jo ikke de væsentlige ændringer.
Ændringerne kan hovedsagelig beskrives ved en mærkning af ikke bare våbnene, men også af våbnets forskellige dele.
Herudover indebærer forslaget, at gyldighedsperioden for våbentilladelser ændres, sådan at våbentilladelser, der gives til våbensamlere, og tilladelser til signalvåben og kombinerede gas- og signalvåben fremover kun gives for en 5-årig periode og ikke 10 år som i dag.
Jeg skal understrege, at haglgeværer og rifler ikke omfattes af forslaget, og at forslaget jo altså heller ikke påvirker politiets eller forsvarets udstyr overhovedet.
Endelig medfører forslaget en bemyndigelse til at kræve en nærmere registrering af våbenhandlere og de transaktioner, der sker via våbenhandlerne.
Det følger af EU-direktivet, og generelt medfører jo i hvert fald den første del af lovforslaget en øget sporbarhed af våben og dele heraf.
Det gør sig jo så også gældende i bemærkningerne om registrering af våbenhandlere.
Så Venstre kan i enhver henseende støtte forslaget.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-03:
Tak for det, formand.
Forslaget, vi behandler nu, har til formål at gennemføre våbendirektiv III fra EU i dansk lovgivning, og der er særlig fokus på to ting: For det første drejer det sig om en mærkning af våbnene, hvor man gør det mere specifikt og mærker de enkelte dele af våbnet, så det fremadrettet bliver sådan, at løb eller pibe, ramme, låsestol, slæde, tromle, bundstykke og lås skal mærkes.
For det andet skal der føres større kontrol med erhvervsdrivende og politi, der håndterer de her våben.
Man kan jo mene meget om våben, men det er også mit indtryk, at vi måske ikke skal søge at løse problemer i Danmark, som er voldsomt små.
Når det handler om et våbendirektiv, der omfatter samtlige EU-lande, kunne man få den tanke, at det er, fordi der i nogle andre lande er nogle væsentlige problemer med våbenhåndteringen med mange illegale våben, der flyder rundt, men det er faktisk mit indtryk og vores indtryk i Dansk Folkeparti, at Danmark er et ret gennemreguleret land, og at vi har en meget streng våbenlov.
Det er vi også glade for, men der må også være en grænse for, hvor små gråspurvene skal være, før vi begynder at hive de tunge kanoner af huse og skyde efter dem.
I sin tid, da vi afgav mandat i Europaudvalget på det her område angående våbendirektivet, sagde vi nej til at afgive mandatet til det, der var lagt op til, fordi det var vores indtryk, at Danmark fint kunne håndtere det her spørgsmål, uden at EU blandede sig.
At man så i andre lande har brug for at vedtage lovgivning, der kunne regulere det her mere, tror jeg slet ikke der kan sættes spørgsmålstegn ved.
Spørgsmålet er, om vi i Danmark endnu en gang skal stramme skruen over for noget, der efter vores mening er meget, meget gennemreguleret.
Vi synes, der er ret godt styr på tingene, faktisk meget godt styr på tingene i Danmark, som det er i forvejen, og derfor agter vi ikke, som det står nu, at støtte forslaget.
Der er selvfølgelig et par ting, som vi også skal have uddybet, når vi kommer videre i Retsudvalget, men vi agter ikke, som det står nu, at stemme for forslaget.
Morten Bødskov (S), 2018-04-03:
Tak for det, formand.
Med lovforslaget, som vi behandler her i dag, behandler vi de nødvendige lovændringer som følge af våbendirektiv III, som blev vedtaget i kølvandet af de forfærdelige terrorangreb i Paris og København i 2015.
Lovforslaget omfatter en udvidelse af våbenlovens regler om mærkning af skydevåben.
Alle skydevåben, som er omfattet af våbendirektiv III, bliver derfor omfattet af de mærkningskrav, som er gældende.
Mærkningen har så til formål at danne grundlag for, at udveksling af oplysninger mellem EU-medlemslandenes myndigheder om netop våben kan blive forstærket.
Derudover indebærer forslaget også en ændring af reglerne for selve våbentilladelsen.
Hidtil har det været sådan, at en våbentilladelse var gyldig i en 10-årig periode, og den periode bliver nu med det her forslag nedsat til 5 år.
Det er alt sammen ganske fornuftige forslag, som Socialdemokratiet selvfølgelig kan bakke op om.
Det her er et bevis på, at der er for mange ulovlige våben i omløb.
Vi har set forfærdelige hændelser, når det ikke gøres, og det her er et bevis på, at skal det gøres et sted, skal det i hvert fald være i EU.
Derfor er det her et bevis på, at EU-samarbejdet i den her sammenhæng er med til at forstærke indsatsen over for og bekæmpelsen af grænseoverskridende kriminalitet.
Så Socialdemokratiet kan støtte forslaget.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-03:
Jamen det har jeg noteret mig, og det må jeg sige at Justitsministeriet så er uenig i.
Vi havde jo ikke fremsat det her forslag, hvis vi mente, at vi trådte over en kant her.
Det er også derfor, at der er en balance i, hvad det er, man kan afskære, hvornår man kan afskære, og hvor mange man kan afskære fra besøgsadgang.
Derfor synes jeg, at det giver rigtig god mening måske lige at lave sådan et notat om, hvor de grænser går, så tæt man kan nu kan sige det.
For udfordringen har jo været, at som det er nu, kan man som en del af den samme bande ikke komme på besøg, mens man jo godt kan komme på besøg, hvis man kommer fra andre grupper og andre bander, som ikke er tilknyttet den bande.
Det får vi jo lukket for nu.
Men det spørgsmål skulle nok have været stillet til Det Konservative Folkepartis ordfører, for som justitsminister er jeg jo repræsentant for regeringens politik.
Men når det så er sagt, har jeg det sådan, at der jo har været en lang proces i Europa-Parlamentet om det her, og der har været en god proces herhjemme, og den fremadrettede proces, vi får, bliver også med inddragelse af interessenterne, for jeg er sådan set enig i, at vi har en stram lovgivning.
For vi har en stram våbenlovgivning, og det synes jeg er rigtig godt at vi har.
Det kan vi alle sammen være glade for.
Rosa Lund (EL), 2018-04-03:
Ministerens sidste bemærkning her beroligede mig lidt, men ministeren kan måske lige kommentere, at Institut for Menneskerettigheder faktisk synes, at det her lovforslag er på kanten af artikel 8 i menneskerettighedskonventionen.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-03:
Ja, man skal jo passe på, hvad man siger fra denne stol – men nu kan udfordringer jo være mange ting.
Men jeg mener, at vi skal overholde de konventioner, som vi er en del af; det vil jeg godt lige understrege hundrede procent, når jeg står her.
Og det mener jeg også, når jeg ikke står her.
Men jeg synes da, det giver god mening at lave sådan et notat om, hvor grænserne går.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-03:
Så er der trykket, formand.
Ministeren siger to gode ting.
For det første siger han, at sådan et notat vil blive udarbejdet.
Og det lyder i øvrigt til, at der er noget sympati over for forslaget om, at vi skal udvide det her yderligere, og det tager vi så til efterretning.
Og som det andet positive kan jeg jo så notere, at ministeren kom til at omtale de internationale konventioner som internationale udfordringer, og det er noget, jeg fuldt ud kan tilslutte mig.
Tak for det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-03:
Ja, jeg får gerne udarbejdet sådan et notat.
Udfordringen handler jo om – vi drøftede det også lidt under forhandlingerne – hvor langt vi kan gå i forhold til internationale konventioner.
For uanset om der er en konflikt eller ej, kunne man sådan set godt sige: Hvorfor kan man ikke bare afskære, og kan man ikke presse det her yderligere?
Men det har jo været en vurdering af, hvor langt kan man gå, uden at det kommer i konflikt med vores internationale aftaler eller udfordringer.
Og derfor tænker jeg, at det måske kunne give god mening at lave sådan et notat, så man kan se, hvor tæt på man kan komme – hvor grænsen for det her går.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-03:
Tak for det.
Og tak for den gode tale og for det gode lovforslag.
Det synes jeg at man i fællesskab godt kan glæde sig over.
Når jeg tager ordet, er det, fordi Venstres retsordfører faktisk havde en rigtig fornuftig pointe i sin ordførertale i forhold til stramning af besøgsadgangen, og det er jo noget, der har interesseret os rigtig meget.
Og jeg vil også vove den påstand, at vi har vores aktier i, at det er kommet med og er blevet på den måde, det er på, i aftalen.
Men vi er jo ikke, kan man sige, i mål endnu, hvis du spørger os.
Vi kunne godt forestille os, at man gik længere end bare at sige, at det er bandemedlemmer fra den samme gruppering eller fra andre grupperinger, som lovforslaget her jo sikrer – det kunne også være familie.
Altså, det kunne jo godt være, at det fik en eller anden effekt på en verserende bandekonflikt, hvis man sagde til de her bandemedlemmer: Beklager drenge, I får ikke besøg af konerne mere.
Det kunne man jo godt tro måske spillede ind på viljen til at lade en eller anden konflikt køre videre.
Derfor vil jeg bare høre ministeren: Vil ministeren lave et notat om mulighederne for at stramme besøgsadgangen yderligere inden for Den Europæiske Menneskerettighedskonvention?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-03:
Tak til ordførerne for den langt overvejende positive modtagelse af lovforslaget.
Som det er bekendt, har regeringen indgået en ny flerårsaftale for kriminalforsorgen sammen med hovedparten af Folketingets partier.
Aftalen skal skabe rammerne for en moderne og stærk kriminalforsorg, der skal bidrage til, at Danmark er et trygt og sikkert samfund, og det her lovforslag skal jo bl.a. gennemføre de initiativer af flerårsaftalen, der kræver lovændring.
I den seneste tid og særlig sidste sommer oplevede vi jo, hvordan en bandekrig kan eskalere og skabe utryghed for almindelige borgere, der færdes i det offentlige rum.
Derfor foreslår vi at udvide reglerne om besøgsafskæring for indsatte med bandetilknytning, så de hverken kan få besøg af personer med tilknytning til samme bande eller personer med tilknytning til andre bander.
Derudover foreslår vi, at kriminalforsorgen skal opspare en del af de indsattes beskæftigelsesvederlag som en tvungen opsparing, så de indsatte i højere grad selv kan betale i forbindelse med udgang og hjemrejse efter udvisning.
Det er ikke rimeligt, at Danmark skal betale regningen, når udvisningsdømte kriminelle udlændinge skal rejse hjem, efter de har siddet i fængsel.
Det er jo allerede sådan i dag, at de udvisningsdømte indsatte selv skal betale for rejsen hjem, men det er langtfra altid, at de har penge til det.
Med lovforslaget indfører vi en tvungen opsparing, så de i højere grad selv kan betale.
Den tvungne opsparing gælder for alle indsatte og vil på sigt også kunne bruges til at dække eventuelle udgifter, som indsatte skal bruge til hjemtransport i Danmark.
Og derudover vil opsparingen også blive brugt til at dække de indsattes udgifter i forbindelse med udgang.
Vi foreslår desuden, at den nuværende forsøgsordning med AMU-kurser i fængsler og arresthuse gøres permanent.
AMU-kurser er et attraktivt uddannelsestilbud for indsatte, og Kriminalforsorgens evaluering har vist, at forsøgsordningen har været en succes, og derfor foreslår vi, at ordningen nu gøres permanent.
Vi foreslår endvidere at udvide kriminalforsorgens muligheder for at foretage alkoholkontrol af de indsatte.
Vi foreslår konkret at give kriminalforsorgen mulighed for at gennemføre udåndingsprøver for at teste for alkohol.
Endelig foreslår vi en udvidelse af kriminalforsorgens muligheder for at konfiskere genstande og penge, som en indsat har haft i fængslet i strid med reglerne.
Ændringen vil bl.a. betyde, at kriminalforsorgen også kan konfiskere cigaretter og lignende, som de indsatte har besiddet i strid med et rygeforbud.
De her initiativer skal være med til at skabe rammerne for en moderne og stærk kriminalforsorg, der kan håndtere de udfordringer, vi står over for i dag.
Og med de bemærkninger vil jeg takke ordførerne for indlæggene og se frem til den videre behandling, og jeg står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, der måtte opstå under udvalgsarbejdet.
Naser Khader (KF), 2018-04-03:
Vi har desværre set en stigning i vold og trusler mod fængselsansatte, og det er ikke nogen hemmelighed, at det har været en af justitsministerens mærkesager, at fængselsbetjente skal kunne gå trygt på arbejde.
Regeringen har derfor gennemført en række initiativer, der skal bekæmpe banderne, ligesom vi også har sat fokus på at forbedre forholdene for fængselsansatte.
Det er derfor glædeligt, at vi med opbakning fra de fleste af partierne i Folketinget kan indføre en ny ramme for kriminalforsorgen, der tilsvarer den virkelighed, som kriminalforsorgen befinder sig i.
Vi giver også de ansatte mulighed for at kontrollere, om indsatte er påvirkede, ligesom vi gør det nemmere at konfiskere ting til rygning.
Vi har også fokus på resocialisering, og derfor viderefører vi AMU-ordningen, så indsatte kan modtage arbejdsmarkedsuddannelse, mens de sidder indespærret.
Alt i alt er det en rigtig god aftale, der øger trygheden for fængslernes ansatte.
Det skylder vi dem, og derfor bakker vi fra Det Konservative Folkepartis side op om lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2018-04-03:
De indsatte i fængslerne er med årene blevet af en hårdere støbning end tidligere og sidder også inde i flere år.
Det skal vi indstille os på.
Og så skal vi passe bedre på vores ansatte i kriminalforsorgen; de har om nogen krav på tryghed.
De indsatte er generelt blevet vanskeligere at arbejde med, og det kræver så tilsvarende større sikkerhed for personalet.
SF støtter lovforslaget, som har en god balance mellem stramninger, tilbud til de indsatte og sikkerhed for personalet.