runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2023-03-30:
I et frit samfund er prisdannelsen fri.
Vi lovgiver ikke politisk om, hvor meget man må tage for sine varer.
Det er det helt klare udgangspunkt.
Vi står imidlertid i en helt ekstraordinær og usædvanlig situation: Der er krig i Europa, en voldsom energikrise og en deraf følgende inflation, som vi ikke har set magen til siden 1980'erne.
Derfor har EU besluttet sig for med en nødindgrebsforordning at indføre et prisloft, altså simpelt hen et loft for, hvor meget energiselskaberne må tage for energi.
Og det, vi står og laver i dag, er, at vi behandler den nationale følgelovgivning, som altså skal iværksættes, før en EU-forordning træder i kraft.
Det kommer i praksis til at foregå på den måde, at elproducenterne vil skulle indbetale 90 pct. af deres markedsindtægter, hvis de ligger over indtægtsloftet, og indtægtsloftet træder jo altså så først i kraft, hvis der er tale om markedsindtægter på over 180 euro pr. megawatt-time.
Indtægtsloftet er en midlertidig foranstaltning, et indtægtsloft for elproducenterne, og det er jo de facto en begrænsning af markedet, men som sagt står vi i en nødsituation, og forbrugerne har været vidne til voldsomme prisstigninger – prisstigninger, som kortvarigt og lejlighedsvis kan være udtryk for en helt normal tendens på elmarkedet, og som kan være gavnlig for investorer, men det er jo ikke det, vi står med her i dag.
Vi står med nogle prisstigninger, som er overnormale, og som er ret vilde, kan man vist roligt tillade sig at sige, og derfor kan Venstre godt støtte et prisloft, selv om det jo ikke normalt ville være vores politik.
Før februar 2022 lå den gennemsnitlige pris på engrosmarkedet for elektricitet væsentligt under 180 euro pr. megawatt-time, ikke bare i lokalt forankrede miljøer, men i hele EU, så når man har fastsat et loft på lige præcis de her 180 euro, er det altså ikke sådan arbitrært valgt; det er fagligt funderet og begrundet.
For nødindgrebet skal kun i minimal grad påvirke elmarkedet og påvirke markedet, nemlig når der er ekstraordinære situationer, men ellers ikke.
Indtægtsloftet for visse elproducenter forventes – dog med betydelig usikkerhed – at medføre et provenu på cirka 400 mio. kr.
Og det er et merprovenu, som så omvendt bliver brugt til initiativer i forbindelse med aftalen om inflationshjælp.
Det er en aftale, som jo altså har bred opbakning fra rigtig mange af folketingspartier – partier, som alle er enige om, at vi skal imødegå de ekstraordinært høje priser for danskerne.
En krig i Europa, en tårnhøj inflation og en forsyningskrise skal nemlig ikke gå ud over den helt almindelige dansker, og derfor støtter vi i Venstre lovforslaget.
Vi indfører et indtægtsloft, og jeg ser frem til den videre drøftelse og udvalgsbehandlingen.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-30:
Tak for det.
Nu sagde ordføreren, at man vendte bevisbyrden om, men det fremgår jo meget klart af lovforslaget og også af høringsbemærkningerne fra Skatteministeriet, at det ikke er tilfældet, altså at man stadig væk skal bevise, at man er skyldig, før man kan blive pålagt en bøde.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-03-30:
Tak for spørgsmålet.
Det kan godt være, der er noget her, der skal opklares yderligere, og som jeg gerne vil spidse pennen på.
Så hvis hr. Sigurd Agersnap og jeg har et forskelligt syn på, hvordan det står i lovforslaget, vil jeg meget gerne indgå i den debat.
Det vil sige, at man lader den udøvende magt påføre sanktionen, og så er det så, man skal forsvare sig imod den sanktion, hvis man er uenig i det som borger.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-30:
Tak for det.
Det kan vi jo altid få en længere diskussion om, også i udvalget.
Det er jo gængs praksis på mange områder, også på skatteområdet, at hvis man mener, der er begået en overtrædelse, kan man udskrive en bøde, og bagefter kan der så klages til domstolen.
Og det vil jo også være tilfældet i den her ændring af lovgivningen.
Så jeg mener bare, at der ikke er tale om en omvendt bevisbyrde, men det kan vi jo fortsætte diskussionen om.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-03-30:
Uden at det bliver semantik, vil vi nok kalde det omvendt bevisbyrde.
Men det er fuldstændig rigtigt, som ordføreren siger, at det også er noget, man kender på andre områder, og det er jo egentlig det, vi er imod, altså en udvidelse af den sfære, hvor den praksis fungerer.
Vi tror mere på, at mere skal ind igennem domstolene og mindre igennem den udøvende magt.
Anders Kronborg (S), 2023-03-30:
Det her handler jo om, som jeg hørte Danmarksdemokraternes ordfører sige, at få ram på skattesvindlere.
Hvis vi skal have et velfungerende velfærdssamfund, er det jo vigtigt, at man betaler sin skat.
Men vil ordføreren ikke bare bekræfte, at det forholder sig sådan, at hvis virksomheder er uenige i pålægget, vil de altid kunne klage over det, og de vil også kunne få det afprøvet ved domstolene?
Det der med de store følelser tror jeg jeg vil undlade, men bare konstatere, at det er fuldstændig korrekt gengivet, hvad SF's ordfører siger her.
Jeg har både læst artikler med vores nuværende skatteminister, og jeg har også orienteret mig om, hvad der fremgår af den aftale, der blev indgået om inflationshjælp, og der er man jo i gang med et analysearbejde i forhold til mellemhandlere.
Jeg har noteret mig, at både jeg selv og skatteministeren gerne ser på, om der kan være en aftale i forhold til mellemhandlere.
Det er ikke en del af det her konkrete forslag, da der er nogle udfordringer, som er ved at blive gennemanalyseret nu, men jeg formoder, at der ligger noget klar inden sommerferien, og så er Socialdemokratiet villige til at se på mellemhandlerne.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-03-30:
Begge dele vil jeg bekræfte.
Det er rigtig vigtigt, at folk betaler den skat, som de er blevet pålagt.
Niveauet kan vi diskutere mange andre gange her i salen, men når man er blevet enige politisk om et niveau, er det også det, som befolkningen skal betale.
Så er der nogle gange, hvor der er uenighed om det, og så er det jo et spørgsmål om, hvordan den bevisbyrde eller retspraksis er, eller hvem der kan pålægge hvem hvilke byrder i den diskussion, og der er det, vi mener, at det vender forkert her.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-03-30:
Tak for det, formand.
Jeg skal ikke gentage, hvad mine ærede kollegaer har sagt om selve lovforslaget – ikke andet end at aftalen og lovforslaget selvfølgelig har til formål, at virksomheder betaler den skat, de er forpligtet til.
Der er gode elementer med en vis fornuft i indeværende lovforslag, og i Dansk Folkeparti mener vi ganske klart, at det er afgørende for vores danske velfærdssamfund, at man svarer den skat, som man skal.
Det svækker ganske enkelt danskernes tillid til retssamfundet og skattevæsenet, hvis rigmænd, virksomheder og andre kan undgå at betale den samme skat som os andre.
Vi støtter derfor, at der tages hånd om problemet med dette lovforslag, og kan på den baggrund støtte L 61.
Anders Kronborg (S), 2023-03-30:
Formålet med det her lovforslag er at supplere og gennemføre nødindgrebsforordningens bestemmelser om indtægtsloftet.
Indtægtsloftet trådte i kraft den 1. december 2022, og der skal derfor vedtages dansk følgelovgivning med virkning fra dette tidspunkt.
Formålet med selve forordningen er at afbøde virkningerne i forhold til de stigende energipriser.
I lovforslaget foreslås et indtægtsloft på 180 euro pr. megawatt-time for indtægter fra salg og levering af elektricitet produceret i perioden fra den 1. december 2022 til den 30. juni 2023.
Der skal ved opgørelse af indtægter tages hensyn til indgåede prissikringsaftaler.
Forordningen giver en række nationale valg af hensyn til bl.a. forsyningssikkerheden og administrerbarheden, og af hensyn til forsyningssikkerheden lægges der op til at udnytte en række af disse, som f.eks. alene skal finde anvendelse på 90 pct. af de indtægter, der overstiger indtægtsloftet, samt at der indføres et forhøjet indtægtsloft for anlæg, der producerer elektricitet fra råolie og faste biomassebrændsler.
Med de bemærkninger er vi klar til at indgå i de yderligere drøftelser, og vi støtter lovforslaget.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-30:
Tak for det.
Tilbage i efteråret 2022 forhandlede man jo i EU en aftale, altså den her forordning, om, at der kunne lægges et indtægtsloft og et solidaritetsbidrag på elhandlerne og olie- og gasindustrien.
Dengang havde vi diskussionen i Folketinget og Europaudvalget om det danske forhandlingsmandat, og Dan Jørgensen sagde meget klart dengang, at han som klimaminister tog ned til EU med det formål at få ind i forordningen, at det også kunne omfatte mellemhandlere.
Nu står vi jo så med to lovforslag – det her og det næste – hvor mellemhandlere ikke er omfattet, og jeg vil bare høre, hvad Socialdemokratiets holdning er til det.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-30:
Lovforslaget, der her er på dagsordenen,
udmønter dele af »Aftale om en styrket skattekontrol – etape 3«.
Den blev indgået i december 2021 mellem den daværende socialdemokratiske regering og en bred kreds af partier, herunder Enhedslisten.
Igennem de seneste år har skattevæsenet været underlagt massive forandringer for netop at genoprette skattevæsenet og skattekontrollen, og som det så rigtigt fremgår af lovforslaget, er det faktisk en væsentlig forudsætning for, at vi kan opretholde det danske velfærdssystem, at virksomheder betaler de skatter, som de er pligtige til.
Når skatter ikke betales, udhuler det finansieringen af velfærdsydelser, som alle nyder godt af, og det udhuler sådan set også den tillid, der skal være i vores land til skattevæsenet.
Derfor er det helt centralt, at Skatteforvaltningen har effektive og tidssvarende kontrolværktøjer.
Det gælder også, hvor virksomheder ikke overholder de indberetningspligter, som skattesystemet bygger på, og især, hvor virksomheder ved f.eks. stråmandskonstruktioner bevidst unddrager sig skat.
Dette lovforslag, som består af fire tiltag, der skal indføre hårde sanktioner som led i styrkelsen af skattekontrollen, udmønter som sagt den her aftale, som er en del af genopretningen af Skatteforvaltningen.
Eftersom vi er med i den her aftale og i øvrigt i de øvrige aftaler om styrket skattekontrol, vil vi selvfølgelig bakke op om det her forslag, og vi fortsætter i øvrigt meget gerne med at sætte vores aftryk i de videre forhandlinger om genopretningen af skattevæsenet.
Det er jo sådan, at helt tilbage fra midten af 00'erne og 10 år frem har skiftende regeringer spinket og sparet skattevæsenet i stykker, og derfor står vi jo rent faktisk nu med et oprydningsarbejde netop for at sikre, at vores Skatteforvaltning har de nødvendige værktøjer.
Vi håber, at de gode takter med aftaler om styrket skattekontrol også vil fortsætte videre i samme retning under SVM-regeringen.
Styrket kontrol og flere medarbejderressourcer er en rigtig god forretning for Danmark, og det er med til at styrke borgernes tillid til, at det danske skattesystem virker og virker efter hensigten og virker rimeligt og fair, og derfor er det så utrolig vigtigt, at vi fortsat investerer i et godt og moderne skattevæsen.
Vi skal aldrig tilbage til den gamle sti, hvor forgyldte konsulentrapporter gav en undskyldning til Christiansborg til at spare en hel skattestyrelse i stykker.
Det genopretningsarbejde og det store tabte skatteprovenu har været langt dyrere end det besparelsespotentiale, som skrivebordskonsulenterne fremviste.
Det var ærlig talt
Vi er med i den her aftale, og derfor støtter vi også forslaget, og vi ser frem til det videre udvalgsarbejde.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-03-30:
Jeg står her febrilsk og leder efter sådan en fin Q and A, som man kan så være så heldig at få fingre i, hvis man er ordfører for et af regeringspartierne.
Interesseforbundne mellemhandlere, altså dem, der har en særlig tilknytning til elektricitetsselskabet, er omfattet af mellemhandlerbegrebet, men andre er ikke.
Så det er ikke det svar, som ordføreren havde håbet på, men det er det svar, jeg kan give.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-30:
Tak for det.
Det haster jo også en lille smule med at finde en aftale, og det er jo noget, der foregår i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet og så Skatteministeriet.
Jeg har tidligere hørt Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet udtale en bekymring for, at elmellemhandlere jo kunne rejse ud af landet, hvis man pålagde dem en beskatning.
Kan ordføreren komme ind på, om det har været en del af overvejelserne hos Moderaterne, altså at man er bange for udflytning af de her elselskaber, hvis der blev lagt en beskatning på, og at det er en af årsagerne til, at vi ikke har set det endnu?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-03-30:
Tak for det, og tak for ærligheden omkring Q and A.
Da Folketinget i efteråret oprettede den her garantiordning til de danske elselskaber på 100 mia. kr., var man i stand til at finde en model, der præcis kunne afgrænse, hvilke selskaber der kunne gøre sig gældende i forhold til den garantiordning.
Tror ordføreren ikke, at det ved et grundigt arbejde – måske med noget inspiration fra det eller andre eksempler, for man er jo ofte i stand til at kunne afgrænse selskaber, der måtte være omfattet af denne eller hin ordning – i den her sammenhæng også rent faktisk kan lade sig gøre, hvis den politiske vilje er til stede?
Mohammad Rona (M), 2023-03-30:
Det vil jeg selvfølgelig være ærlig omkring og sige, at det da har været en bekymring, og det er jo også noget, vi i Moderaterne vil tage højde for.
Så mister vi i princippet de milliardindtægter.
Så derfor er det også vigtigt for mig at sige, at vi selvfølgelig er med på, i forhold til udvalgsarbejdet, at kigge på en beskatningsmodel.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-30:
Tak for det, og tak for en rigtig god tale.
SF er ligesom os i Enhedslisten lidt fortørnede over, at man ikke får omfattet en af de aktører, som nok har spundet mest guld på de her vanvittige priser, folk har betalt.
Vi glæder os jo alle sammen selvfølgelig til at høre ministeren, om der lyttes til det her ønske om at omfatte mellemhandlerne.
Men hvis regeringen ikke selv vil ændre på lovudkastet, er SF så indstillet på at være med til at stille et ændringsforslag til loven, som kan omfatte mellemhandlerne?
Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-30:
Ja, det er vi i udgangspunktet indstillet på.
Altså, det kan jo både gælde det her lovforslag og det næste, vi behandler, som er solidaritetsbidraget.
Jeg kan umiddelbart lettere se det for mig i forhold til solidaritetsbidraget.
Men vi mener, at mellemhandlere burde omfattes af den beskatning, som er her, og vi mener også, at man bør kigge på at få det ind i den her lovbehandling.
Anders Kronborg (S), 2023-03-30:
Tusind tak til SF's ordfører, også for debatten for lidt siden, da jeg selv stod på talerstolen.
Nu har SF's ordfører både i spørgsmålet til undertegnede, men også her fra talerstolen nævnt udfordringer omkring de her bonusser i elselskaber.
Jeg er selv meget enig med ordføreren i, at bonusser på et trecifret millionbeløb jo lyder – om man så må sige – meget usympatisk, i forhold til at man bare spinder guld på det.
Jeg har også noteret mig, at SF har henvendt sig til nogle ministre og bedt dem om at udarbejde et stykke papir.
Men et er at henvende sig til ministre, et er nævne det fra talerstolen, et er at stille spørgsmålstegn ved det, men kunne SF ikke folde lidt ud, hvordan man så i givet fald ser en sådan ordning struktureret?
Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-30:
Jo, og det er ikke sikkert, at jeg kan gøre det fuldkomment her fra talerstolen.
Men altså, man har jo tidligere set bonuslofter indført, bl.a. i finanssektoren efter finanskrisen, og det mener vi egentlig man bør lade sig inspirere af.
Når vi har så store bonusser i nogle energiselskaber, er det noget, vi mener at man bør sætte ind over for og sætte en begrænsning på meget konkret lovgivningsmæssigt og sige: Så høje bonusser skal der ikke være mulighed for.
Grunden til, at jeg bringer det op i forhold til det her lovforslag, er jo, at det viser nogle meget, meget store overskud, og at nogle få medarbejdere genererer de her meget store overskud.
Når vi kigger på de her mellemhandlere, er det jo ikke virksomheder med mange medarbejdere og store overskud.
Det er jo virksomheder med meget store overskud til meget få medarbejdere, og det er det, bonusordningerne også er udtryk for.
Men jeg deler ambitionen om et loft.
Anders Kronborg (S), 2023-03-30:
Nu spurgte hr. Pelle Dragsted ordføreren før, om ordføreren ville være med til at støtte nogle ændringsforslag i udvalget.
Og så kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren om noget.
For ordføreren bekræfter jo, at det er et forholdsvis omfattende lovarbejde, der skal gennemtænkes, hvis vi skal sætte ind i forhold til de bonusser.
Så jeg vil bare høre ordføreren, om det måske ikke er lidt en kastevind at bringe det sammen med det her lovforslag, og om ordføreren vil bekræfte, at det i hvert fald ikke er de ændringsforslag, som ordføreren vil have ind i lige nøjagtig det her specifikke lovforslag, som vi behandler her i dag.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-30:
Jo, det tror jeg er rigtigt.
Det er svært at forestille sig, at vi kan komme med et ændringsforslag, som konkret kan omfatte bonusordninger.
Jeg kan blive klogere undervejs, men jeg tror, at det, vi skal have ind i det her lovforslag, og som vi vil arbejde med et ændringsforslag om, simpelt hen er et loft over profitterne eller en beskatning af de profitter, vi har haft i energihandlerne.
Og grunden til, at jeg bringer bonusordningerne ind i det, er jo netop, at det viser de meget store profitter, ikke at vi nødvendigvis kan begrænse det med det her forslag.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-30:
Tak for det.
Normalt kan man ikke lovgive med tilbagevirkende kraft, men i det her tilfælde er der jo tale om et EU-direktiv med direkte virkning, som gør, at vi faktisk kan beskatte for hele 2022, hvor de allerstørste profitter jo er optjent.
I forhold til den her bekymring for investeringer tror jeg det er meget vigtigt, at den forskning, der ligger omkring windfall taxes, ret entydigt viser, at beskatningen ikke påvirker investeringsadfærden, og det har vi også fået et klart svar på fra Skatteministeriet.
Det skyldes formentlig, hvad der sker efter beskatning af de meget store overnormale profitter.
Lad os se f.eks. på den britiske beskatning.
De har jo lagt en skat på 25 pct. på den overnormale profit.
Det vil sige, at 75 pct. af den profit, der ligger ud over normalforrentningen, får branchen altså stadig væk lov til at beholde.
Det må siges at være en relativt god businesscase.
Mohammad Rona (M), 2023-03-30:
Altså, vi er også klar til at kigge på det her.
Jeg kan ikke entydigt sige, hvordan og hvorledes vi vil gøre det.
Men vi er klar til at kigge på en beskatningsmodel.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-03-30:
Altså, uden den politiske vilje kan det i hvert fald ikke lade sig gøre, og den er til stede.
Men jeg tør ikke love, at der kan findes en løsning.
Det tør jeg simpelt hen ikke, men selvfølgelig skal vi prøve at se, hvad vi kan gøre.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-30:
Tak for det, og tak for en god tale.
Til det der med, at prisdannelsen er fri i vores samfund, vil jeg sige, at der jo er en række områder, hvor vi faktisk regulerer: roamingpriser i EU, dankort- og visakortgebyrer, og på husleje har vi en lejeregulering.
Det er bare for at sige, at jeg tror, at vi nogle gange gør det lidt sort-hvidt.
Der er jo områder, hvor vi faktisk går ind og regulerer priserne til fordel for forbrugerne, og ja, det vil jo altid være godt med nogle flere nuancer i den debat.
Men mit spørgsmål går på, i forlængelse af fru Trine Pertou Machs spørgsmål, om vi ikke har et alvorligt problem, når formålet med hele den her lovgivning ligesom har været at konstatere, at forbrugeren har betalt for meget, altså at dem, som har solgt el, har solgt det til langt over produktionsprisen og langt over, hvad der kunne være rimeligt, og når formålet med det her er at føre pengene tilbage i lommen på borgerne, hvis vi så ligesom undtager det led, som formentlig har hentet de allerstørste overnormale profitter hjem.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-03-30:
Jamen altså, til det første vil jeg sige, at det har hr. Pelle Dragsted jo fuldstændig ret i.
Der er flere områder, der er omfattet af en lovgivning, som gør, at man ikke har fri prisdannelse.
Så er vi så måske uenige om, hvor mange flere områder der skal omfattes.
Jeg forestiller mig, at hr. Pelle Dragsted måske kunne ønske sig omkring 100 pct., hvor vi i Venstre ligger en hel del lavere.
Men det er rigtigt, at der er undtagelser, der bekræfter reglen, og det er også det, vi laver i dag.
Det er også en undtagelse, der bekræfter reglen om, at prisdannelsen er fri, og jeg er helt enig i, at det ikke er sort-hvidt.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-30:
Kunne ordføreren se en model for sig, hvor man brugte det samme redskab, som man bruger over for fossile energiselskaber i det lovforslag, vi skal behandle bagefter?
Det her lovforslag handler om et indtægtsloft, og det andet handler mere om det, man kalder en klassisk windfalltax , altså en skat på den overnormale del af profitten på, er det 30 eller 33 pct.
Kunne ordføreren forestille sig, at man ad den vej kunne få sikret, at nogle af de her penge, altså hvor man har hevet for mange penge op af borgernes lommer, kom tilbage i deres lommer igen?
Jan E. Jørgensen (V), 2023-03-30:
Jamen altså, lad os se på det under udvalgsbehandlingen.
Det tror jeg er så præcist, som jeg kan svare.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-30:
Jeg havde oprindelig tænkt at spørge ordføreren fra Venstre, om Venstre stadig væk mener, at mellemhandlere skulle omfattes, ligesom man gjorde, da man forhandlede EU-mandatet i efteråret.
Og det kan jeg så forstå på ordføreren at Venstre stadig gør, så det er jeg glad for at høre.
Derfor vil jeg i stedet spørge lidt til det med bonusordninger.
Det er udtryk for kæmpestore profitter, må vi antage, hos mellemhandlerne.
Mener ordføreren også, at der i det her arbejde skal inkluderes nogle overvejelser omkring, hvordan man kan sætte loft på de bonusser?
Jan E. Jørgensen (V), 2023-03-30:
Det er jo ikke en del af lovforslaget, men altså, lad os drøfte det under udvalgsbehandlingen.
Jeg er fuldstændig enig i, at de eksempler, vi har set, på bonusser, hvor der ikke har været noget loft, og hvor nogle har stået til at skulle få bonusser på trecifrede millionbeløb, altså 200-300 mio. kr., jo selvfølgelig er fuldstændig vilde.
Og som jeg har forstået det, kommer de bonusser heller ikke til udbetaling.
Nu talte vi om samfundskontrakten før, under det forrige lovforslag, og de her eksempler er også noget af det, der kan bryde samfundskontrakten, altså hvis man i et forbrugerejet selskab, som der jo er tale om her, kan se, at der er nogle, som sidder og handler energi, og som får så fuldstændig vanvittige beløb stillet i udsigt i bonus.
Det duer ikke.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-03-30:
Så vil jeg gerne spørge til det generelle princip i lovforslaget her.
For jeg hører ordføreren sige, at i et frit samfund skal prisdannelsen helst være fri, og at man går meget op i det i Venstre.
Og det lægger man jo en vis begrænsning på her.
Men mener ordføreren, at det er et godt princip, at man, når man har unormale situationer, der skaber pludselige prisstigninger på markeder, så går ind og sikrer et fair marked, hvor man tjener efter evne og efter indsats og ikke efter udefrakommende vilkårligheder?
Jan E. Jørgensen (V), 2023-03-30:
Altså, nu er det svært at tale om, hvornår en pris er fair.
Det er jo udbud og efterspørgsel, der afgør priserne, og det er svært at sætte sig ned og sige, om det er fair, at en fodboldspiller tjener 100 mio. kr. om året.
Er det fair, at et maleri koster fuldstændig vilde beløb?
Altså, det er svært at sætte sig ned og lovgive om, hvad der er en fair pris.
Det her er en helt ekstraordinær situation, og vi støtter det her lovforslag.
Men det er ikke sådan, at vi generelt har et eller andet ønske om at skulle ud og konfiskere profitter, fordi vi måtte mene, at de er for høje.
Der er jo altså også nogle gange virksomheder, der lider kæmpestore tab.
Skal vi så også fra samfundets side komme og sige, at så får de nogle penge af os, fordi de har været udsat for en ekstraordinær situation?
Det skal vi passe meget på med.