runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2022-04-26:
Tak for ordet.
Da vores ordfører på området ikke har mulighed for at være her i dag, holder jeg denne tale på ordførerens vegne.
Svindel med offentlige midler er i dag desværre et stort problem, hvilket går ud over borgernes tillid til den digitale udvikling.
Derfor er jeg glad for, at regeringen har fremsat dette lovforslag, som vil give mulighed for at kompensere borgeren for de udbetalinger, som borgeren uforskyldt ikke har modtaget grundet fejl eller svindel med oplysninger.
Derfor forventer vi at støtte lovforslaget.
Vi har naturligvis et par spørgsmål og bemærkninger, som vi ønsker afdækket i den kommende udvalgsbehandling.
Dette vil nemlig kunne påvirke udbetalingen af borgeres sociale ydelser.
Ligeledes er der et par andre opmærksomhedspunkter, eksempelvis i forhold til forslag til forebyggende indsatser, som at der bør sættes en begrænsning på, hvor mange personer der kan have adgang til samme nemkonto.
Alt dette ser vi frem til at drøfte i den kommende lovbehandling i udvalget.
Vi forventer som sagt at støtte forslaget.
Tak for ordet.
Jacob Jensen (V), 2022-04-26:
Ja, sådan opfatter jeg det også, og det er også derfor, at det jo, som jeg nævnte, på en eller anden måde er historisk, at fiskerne går sammen med DN om at finde en principbeslutning, hvad jeg også tror de har kaldt det.
De har også peget på nogle områder, men der er selvfølgelig opstået en faglig diskussion om, om det så er de rigtige områder set i et miljøperspektiv, lige så vel som jeg tror der er i fiskerikredse, i forhold til om det så er de rigtige områder set i et erhvervsfiskeriperspektiv.
Det er jo lige præcis den diskussion, som jeg synes de her forhandlinger, der nu bliver lagt op til, og som vi er gået i gang med, kan bidrage til, så vi finder den rigtige balance og den rigtige prioritering.
For jeg tror, det handler om planlægning, og det handler om prioritering.
Vi kan ikke få det hele, og vi kan ikke kræve det hele af vores havarealer – det kan vi ikke.
Derfor er der noget, der er vigtigere end andet.
Men i forhold til de tilfælde, hvor vi sådan set kan få begge dele, altså eksempelvis i forbindelse med spørgsmålet om, hvor vi skal placere en havvindmøllepark, så er det da klogere at stille den et sted, hvor det får færre miljømæssige konsekvenser, end at stille den et sted, hvor det rent faktisk får store miljømæssige konsekvenser, fordi det måske er et sted, hvor der er fugle, der fouragerer, eller hvor der er andet, som er særlig beskyttet.
Så det er bare for at sige: Planlægning og prioritering er nøgleordene i den her sag.
Peder Hvelplund (EL), 2022-04-26:
Tak for det, og tak til hr. Martin Geertsen for talen.
Der var jo rigtig mange elementer, som jeg er fuldstændig enig i.
Nu handlede det forslag, som Venstre rejser her, jo primært om speciallæger og speciallæger i almen medicin, men jeg skal bare høre, om hr. Martin Geertsen ikke også anerkender, der også er andre faggrupper, vi i den grad mangler i sundhedsvæsenet i dag, hvis vi skal have det til at hænge sammen.
Jeg tænker både på sygeplejersker, sosu'er, radiografer, fysio- og ergoterapeuter.
Og så kunne jeg høre, at hr. Martin Geertsen nævnte, at man kunne give en økonomisk belønning til speciallægerne, for at vi kunne tiltrække flere.
Der skal jeg bare høre, om hr. Martin Geertsen også er af den opfattelse, at det kunne vi også gøre til de andre faggrupper, og om Venstre vil være med til at sikre, at vi kan give et lavt- og ligelønsløft til de faggrupper, som vi i så høj grad mangler i sundhedsvæsenet, for at få et sammenhængende sundhedsvæsen.
Martin Geertsen (V), 2022-04-26:
Nej, det, som vi konkret har stillet forslag om, er jo, at hvis man vil have privatpraktiserende speciallæger i de egne af landet, hvor man er noget tyndere besat, end tilfældet er i hovedstadsområdet, så bliver man nødt til at gøre et eller andet ved det.
Som jeg forstår det, så koster sådan et ydernummer i runde tal en 4-5 mio. kr. at etablere.
Jeg tror ikke, at det der med at forsøge at tvinge privatpraktiserende speciallæger ud af hovedstadsområdet har nogen gang på jord.
Men hvis man vil det – hvis man vil udbrede privatpraktiserende speciallæger i andre dele af landet – så tror jeg, det er nødvendigt, at der bliver afsat en pose penge, som man binder i ryggen på at etablere de ydernumre i de dele af landet, hvor det er lidt mere spredt fægtning med speciallægepraksis, end tilfældet er i dag.
Det er det, det går ud på.
Peder Hvelplund (EL), 2022-04-26:
Jeg er helt enig i, at den der tanke om tjenestepligt, som regeringen tidligere har fremført, ikke har nogen gang på jord.
Men det var mere, når nu Venstre også er et parti, som normalt går ind for udbud og efterspørgsel.
Der kan man sige, at efterspørgslen jo nu er temmelig stor efter også andet personale i sundhedsvæsenet.
Så ville det ikke være en god idé, hvis man skulle bruge den samme logik, som hr. Martin Geertsen bruger i forhold til at kunne tiltrække læger til yderområder, at sige, at når vi har så stort et behov for sundhedspersonale generelt i sundhedsvæsenet, så kunne vi også være med til at putte en pulje penge ind til at sikre, at vi kunne få hævet lønnen?
Martin Geertsen (V), 2022-04-26:
Nej, som jeg sagde til hr. Peder Hvelplund før, handler det her om at etablere speciallægepraksis i tyndere befolkede egne af landet og sådan set ikke om løn.
Det handler om at etablere ydernumre i de dele af landet, hvor det kniber, og det er det, det går ud på.
Per Larsen (KF), 2022-04-26:
Tak til ministeren for talen.
Grunden til, at vi bringer det op, er jo selvfølgelig, at det ad flere omgange er blevet dokumenteret – vi har bl.a. også skrevet det i fremsættelsen – at det har en enormt stor betydning for patienterne og for lægearbejdet, at man har en læge, som man kender, og derfor er det uhensigtsmæssigt med skiftende læger.
Man er også bare nødt til at sige, at hvis en læge driver op til seks ydernumre, så giver det jo ikke sikkerhed for den kontinuitet, som man har, hvis man er sikker på, at der er en enkelt læge, som har sin egen kapacitet, og som har sine egne patienter.
Så hvis man skulle give en indrømmelse om det fra ministerens side, kunne man så ikke sige, at der med seks ydernumre altså er rigtig, rigtig stor risiko for, at kontinuiteten forsvinder?
Magnus Heunicke (S), 2022-04-26:
Jo, men der er jo ikke nogen partier, tror jeg, der ud fra et sundhedsfagligt eller partipolitisk synspunkt synes, at det lige skal være seks klinikker.
Det er jo for at veje fordele op mod ulemper.
Der er klare fordele.
Det første plus er, at vi får nogle af de læger, som brænder efter patientkontakt, men som ikke brænder efter papirarbejde og drift af en klinik, til at komme ud og blive ansat som praktiserende læger.
Det andet plus er, at vi endda får dem ud til steder, hvor vi har utrolig svært ved at få læger i dag.
Og det tredje plus er, at der kommer et fagligt miljø, hvor der er faglig sparring, hvis der er sådan nogle klinikker, hvor der på den måde er noget sammenhæng.
Det er jo kæmpe plusser.
Men så er der også nogle minusser, og dem forsøger vi så at tage hensyn til og få klarlagt mere.
Det har man så gjort i overenskomsten.
Det er jo ikke altid, at man har brug for at tale med den samme læge.
Nogle gange kan det være noget ret simpelt, hvor man bare skal have en vaccination, eller hvad ved jeg
; andre gange vil man meget gerne have en læge, som kender ens historik.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2022-04-26:
Så det har de som et redskab, ligesom de har en række andre redskaber; de har også det her redskab.
Det vigtigste er, at der er læger til de borgere, til de patienter, vi har derude.
Og så har jeg altså et ønske om, at vi giver en vis metodefrihed til regionerne for at klare det bedst muligt.
Peder Hvelplund (EL), 2022-04-26:
Tak for det, og tak til hr. Rasmus Horn Langhoff for talen.
Jeg skal bare høre, om ordføreren ikke kan bekræfte, at de udfordringer, der måtte være i forhold til at løse problemstillingen med, at nogle speciallæger i almen medicin ikke ønsker at have arbejdsgiveransvar og ønsker at være en del af et fagligt fællesskab, ville kunne løses gennem brugen af f.eks. regionsklinikker eller for den sags skyld også licensklinikker, og at det i den forstand jo ikke er nødvendigt, at vi skal begynde at invitere private koncerner ind på markedet for at løse den her problemstilling.
Altså, kan ordføreren ikke bare bekræfte, at lige præcis den problemstilling kunne løses gennem regionsklinikker og alternativt licensklinikker?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2022-04-26:
Tak for det.
Et af de redskaber, som vi i Folketinget har stillet til rådighed, er at give regionerne mulighed for at lade læger eje flere ydernumre, og på den måde kan læger købe ydernumre og ansætte lægefagligt personale.
På den måde kan vi altså få nogle flere læger ud i almen praksis der, hvor vi har den største og mest alvorlige lægemangel – få dem ud på steder, hvor vi ellers ikke ville have fået læger ud.
Men det skal også siges, at det selvfølgelig aldrig nogen sinde har været meningen, at en læge, der ejer et ydernummer, blot skal fungere som stråmand, og det er jo netop også derfor, at der, siden Konservative fremsatte forslaget sidst, er blevet aftalt den her nye overenskomst for almen praksis, hvor det bl.a. slås fast, at det ikke er muligt i forhold til overenskomsten at eje et ydernummer uden at have hovedbeskæftigelse med at drive og have ansvaret for egen klinik.
Så på den måde er der jo allerede taget, hvad kan man sige, nogle effektive skridt imod stråmandsklinikker.
Vi kan ikke støtte op omkring det her forslag; vi kan ikke støtte op omkring et forslag, som ruller udviklingen tilbage fra 2013 – dertil er lægemanglen for alvorlig i store dele af Danmark.
Men vi ser frem til at drøfte de udfordringer, vi står over for med lægedækningen i store dele af Danmark, i de sundhedsforhandlinger, som vi jo netop er i gang med.
Og der er vi imødekommende over for alle gode forslag, som kan være med til at sikre god lægedækning i hele Danmark.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-04-26:
Tak, formand.
Vi har en åbenlys udfordring med at sikre nok praktiserende læger ud over landet – nogle steder mere end andre.
Men det er en helt central del af vores sundhedssystem, at vi alle har en praktiserende læge, som vi kan gå til i vores nærområde.
Og vi er nødt til at se på, hvordan vi kan motivere flere læger til at finde det attraktivt at være i udkantsområderne.
Praksis har været, at en eller flere læger i fællesskab ejer en klinik og enten er sig selv eller er i et etableret lægehus, og når jeg taler med praktiserende læger ude i mit område, kan jeg konstatere, at de faktisk har svært ved at finde yngre læger, som vil købe sig ind i en praksis.
Således er det vanskeligt at afsætte eksisterende klinikker eller udvide klinikkerne med flere læger.
De ønsker ikke besværet med at være selvstændige arbejdsgivere, og derfor kan vi være nødt til at se på, om konstruktionen omkring privat praksis er, som den skal være.
I beslutningsforslaget fra Venstre er der både en række forslag, der vil kunne afhjælpe nogle af udfordringerne her og nu, og tiltag på længere sigt, og der kan være mange gode ting at tage fat i der.
Nu er vi jo så også, som det er nævnt af flere ordførere, midt i et forløb med en ny sundhedsreform, hvor de praktiserende læger naturligt har en nøglerolle, og hvor det derfor ville være relevant at tage alle gode forslag op til drøftelse.
Så jeg kunne derfor ønske, at vi på baggrund af beslutningsforslaget fra Venstre kunne vedtage en fælles beretning om, at vi skal sikre løsningen af udfordringen i de forhandlinger, der kommer.
Det tænker jeg at vi alle sammen et eller andet sted burde kunne være enige om på tværs af partierne.
Tak for ordet.
Magnus Heunicke (S), 2022-04-26:
Altså, hvis det her udvikler sig til at være en bombe under sundhedsvæsenet, vil vi selvfølgelig kigge på det.
Vi følger sammen med partierne jo situationen meget nøje, men jeg tror, at det sted, vi er nu, altså er et sted, hvor der er for mange hvide pletter på landkortet, hvor det ikke er til at få en læge, og i forhold til de initiativer, der kan være med til at hjælpe på det, er det min indstilling, at vi skal prøve at gå uideologisk til værks og få løst de problemer.
Peder Hvelplund (EL), 2022-04-26:
Men vi har jo de alternativer.
Altså, både licensklinikker og regionsklinikker er jo redskaber, vi kan bruge.
Jeg synes jo bare, at når man ser en udvikling, hvor der er udenlandske koncerner, som prøver at købe sig ind på noget, som er en fuldstændig hjørnesten i det danske sundhedsvæsen, nemlig muligheden for at kunne benytte sig af en praktiserende læge, og at hvis det er noget, der skal kapitaliseres og gøres til en forretning, vil det jo være en udvikling, som det kan tage år at vende igen.
Derfor er det jo vigtigt, at vi får sat nogle værn op, og det er derfor, mit spørgsmål er, om regeringen, hvis det nu viser sig, at den her udvikling fortsætter, så er villig til at tage yderligere initiativer for at få bremset den her udvikling.
For det er en bombe under det sundhedsvæsen, vi har.
Magnus Heunicke (S), 2022-04-26:
Jeg kan sagtens se de her problemstillinger, og der er plusser ved alt, hvad man gør, men jeg synes som sagt, at der jo også er nogle minusser ved det her, hvis vi gjorde det.
Det er jo helt rigtigt, at vi har foreslået fra regeringens side, at der netop skal være bedre muligheder for flere forskellige løsninger, også licensklinikker og også regionsklinikker, end der er i dag, i hvert fald i den tid, hvor vi står og mangler læger i store dele af Danmark, og vi må jo bare sige som Folketing – det gælder i hvert fald regeringen, og som jeg kender dem, også partierne – at vi ikke igen kan stå over for befolkningen ved et folketingsvalg og sige, at der stadig væk er store og massive problemer med lægedækningstruede områder – det kan vi ikke.
Det vil sige, at når der er noget, som faktisk virker, og nogle, der faktisk løser nogle af de her udfordringer, skal vi virkelig være sikre på, at det kan løses på anden vis lige så sikkert og lige så godt som det, der faktisk er en løsning nogle steder, og det er der, jeg synes vi skal passe på at vi ikke gør noget, som ville være uheldigt.
Peder Hvelplund (EL), 2022-04-26:
Tak for det.
Det er egentlig mest, fordi jeg godt vil høre ministeren, om det er et problem, som vi begynder at kunne se vokse frem – og det synes jeg det lyder som om ministeren er enig i at det er – med de her stråmandsklinikker, også fordi vi kan se, at der er koncerner, altså Nordic Medicare og alles Lægehus, som prøver på at komme ind på markedet.
Og de ting, som ministeren peger på omkring muligheden for, at kollegiale fællesskaber ikke nødvendigvis er arbejdsgiveransvar, kan jo løses gennem f.eks. regionsklinikker eller licensklinikker, som regeringen selv har foreslået i deres eget sundhedsudspil.
Så jeg skal bare høre, om ministeren ikke er enig i, at den her problemstilling skal vi have gjort op med, og om regeringen, hvis det viser sig, at det ikke er tilstrækkeligt med de initiativer, der er blevet taget nu, så er villig til f.eks. at gøre som her i beslutningsforslaget og sige, at så går vi ned til ét ydernummer, og så er der så den anden mulighed for, at man kan have licensklinikker eller regionsklinikker i stedet for.
Per Larsen (KF), 2022-04-26:
Tak for det, formand, og tak til Venstre for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Lægemangel er jo virkelig et stort problem, som vi skal se at få løst hurtigst muligt.
Når vi taler om ulighed i sundhed, er mangel på praktiserende læger et af de største problemer.
Det forringer lægearbejdet, og patienterne risikerer, at der er sygdomme, som bliver overset, men også, at for mange af dem bliver henvist til hospitalsindlæggelser, altså indlæggelser, som kunne have været undgået, om patienterne havde haft en fast læge.
Derfor har vi i Konservative også stillet forslag om at gøre en markant indsats for at uddanne nogle flere speciallæger i almen medicin.
Helt præcist har vi foreslået at uddanne tilstrækkeligt med læger, så vi kommer op på de 5.000 læger, der bliver brug for i fremtiden.
Behovet opstår jo, fordi vi har en demografisk udfordring.
Vi ved, at antallet af 80+-årige bliver fordoblet i årene fremover.
Der bliver flere kronisk syge, og et stigende antal patienter rammes af flere kroniske sygdomme, altså multisygdomme.
Der vil vi også gerne have løst flere opgaver i den almene praksis, frem for at de bliver løst på hospitalerne.
Vi ved godt, hvad det betyder at have sin egen praktiserende læge.
Det betyder altså ikke så meget, hvis det er sådan, at man er sund og rask, men hvis man kommer til at fejle noget, bliver syg, så har det en overordentlig stor betydning, at patienten kender sin læge, og at lægen kender sin patient.
Får man ondt i livet, bliver man ramt af psykisk sygdom, bliver man kronisk syg eller måske endda ramt af flere kroniske sygdomme samtidig, så er det af uvurderlig betydning, at man har en læge, som man kender, og som man føler sig tryg ved.
Almen praksis er på den måde unik med høj patienttilfredshed, høj kvalitet og høj patientsikkerhed.
Derfor hviler der også et stort ansvar på regeringen og på Folketinget for at sikre, at alle danskere får en familielæge og ikke mindst muligheden for selv at vælge deres læge.
Det kræver jo altså, at vi kommer op på de her 5.000 praktiserende læger, også kaldet familielæger.
Venstres forslag er bestemt meget godt og et seriøst bud på at sikre familielægedækningen.
Det beskriver også forskellige forslag til at fordele lægerne, også i de områder, hvor problemerne er størst.
Men jeg er en lille smule skuffet over, at ambitionen ikke er større.
Vi har tidligere fremlagt et gennemarbejdet forslag, som anviser, hvordan man uddanner tilstrækkelig mange speciallæger i almen medicin, så man kan nå målet om 5.000 praktiserende læger allerede i 2032, altså om 10 år.
Venstre strækker det yderligere, sådan at der går 13 år, og det finder jeg en smule uambitiøst.
Tak for ordet.
Det er jo komplekst i forhold til at få dimensioneret korrekt inden for alle mulige specialer, og derfor er jeg da også glad for, at den specialeplanlægning, der er lagt, blev reduceret til kun at vare i 2 år i stedet for de 5 år, man ellers har kørt med, for det giver os jo mulighed for at navigere lidt mere korrekt.
For det er jo rigtigt, som ministeren siger, at vi også mangler psykiatere og alle mulige andre faggrupper.
Så jeg glæder mig til forhandlingerne.
Magnus Heunicke (S), 2022-04-26:
Lad os prøve at drøfte det i vores forhandlinger.
Som sagt har den her regering altså skruet væsentligt op både sådan procentuelt, men altså også i reelle tal.
Om vi ligger på det rigtige niveau nu – lad os drøfte det.
Det, som vi klart skal være opmærksomme på, og det vil jeg også appellere til Folketinget om, er, at vi, hvis vi skruer op for noget nogle steder, som endda kan være populære steder, og hvor man godt vil søge hen som specialeuddannelsessøgende, altså når man skal videre fra sin lægeuddannelse og måske have en uddannelse i almen medicin, så skal passe på ikke at kannibalisere på andre specialer, fordi vi jo lige nu taler om, at vi har brug for praktiserende læger.
Vi har også brug for psykiatere, og vi har brug for radiologer.
Der er rigtig mange uddannelser, vi har brug for i vores sundhedsvæsen, og det er jo bare helt afgørende, at vi i vores iver efter at løse et problem ikke kommer til at skabe nye problemer i psykiatrien eller i kræftbehandlingen.
Så det er det, vi skal have det fulde overblik over.
Per Larsen (KF), 2022-04-26:
Tak for det, og tak for ministerens tale.
Men nu er det jo så ministeren, der er minister, og os her, der er Folketing, og hvad er så årsagen til, at vi ikke skruer op for kapaciteten, sådan at vi kommer op på ikke 350 uddannelsespladser årligt, men 400, sådan at vi er sikre på at kunne nå de 5.000 i starten af 2030'erne, sådan at alle kan få en praktiserende læge, som de kender, og som kender sine patienter?
Magnus Heunicke (S), 2022-04-26:
Ja, det kan jeg godt.
Martin Geertsen (V), 2022-04-26:
Det tager jeg nærmest som et udtryk for, at det kan vi bare næsten blive enige om her, og det skriver vi så ind i en sundhedsaftale, altså at det er en selvstændig målsætning, at vi har 5.000 praktiserende læger i et eller andet årstal i starten eller midten af 2030'erne.
Jeg skal også spørge om noget andet, for det her beslutningsforslag indeholder jo også nogle forslag om at bruge økonomiske incitamenter for at øge lægedækningen i områder, der i særlig grad er truet af mangel på læger.
Er det noget, ministeren kan se sig selv i i forbindelse med forhandlingerne om en sundhedsaftale?
Magnus Heunicke (S), 2022-04-26:
Jeg mener faktisk, at det er det niveau, vi skal op på, og det er det mål, som vi arbejder efter at nå.
Når vi ser dimensioneringsplanerne, er det også et realistisk mål at nå for os.
Så jeg mener, at det er på det niveau.
Præcis hvornår og hvordan vi når det, er noget af det, vi skal analysere nærmere.
Men det er det niveau, vi skal op på.
Man skal huske på, at vi faktisk uddanner flere læger.
Altså, der er langt flere, der faktisk får uddannelsen, og det er også fint, for der er jo nogle, der får uddannelsen også i almen medicin, og som vælger at have job andre steder til gavn for samfundet.
Det kan være i private virksomheder og andre steder.
Det er jo også fint.
Men vi har virkelig brug for, at vi får elimineret det problem, vi har haft nu i alt for lang tid alt for mange steder i Danmark, nemlig det, at man ikke kan få en praktiserende læge.
Martin Geertsen (V), 2022-04-26:
Tak for det.
Jeg er jo sådan set enig med ministeren i, at der er gjort noget under den her regering.
Der blev også taget nogle initiativer under den forrige regering.
Jeg skal bare høre ministeren, om vi, sådan at vi har et ordentligt fundament at forhandle på, kan blive enige om en fælles målsætning, der går ud på, at der i starten eller midten af 2030'erne skal være 5.000 praktiserende læger her i landet.
Peder Hvelplund (EL), 2022-04-26:
Jamen nu er det jo sådan, at der stadig væk er nogle begrænsninger, i forhold til hvornår regionerne har muligheden for at oprette regionsklinikker.
En mulighed var jo at frisætte dem, så det blev lettere at oprette regionsklinikker.
Men så vil jeg da bare spørge ordføreren, om ordføreren er af den opfattelse, at stråmandsklinikker og private koncerner er en del af den fremtidige løsning.
For så er det klart, at vi ikke skal gøre noget ved det, men hvis det ikke skal være det, bliver vi jo nødt til at forholde os til, hvordan vi får det begrænset.
Magnus Heunicke (S), 2022-04-26:
Det gør jeg virkelig også.