runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Flyvholm (EL), 2020-06-16:
Men ansættelsesprocessen blev jo stoppet.
De andre kandidater blev aldrig kaldt til samtale.
Det er jo i hvert fald ikke en almindelig måde at gøre tingene på.
Hvordan kan ordføreren være så sikker på, at prinsen var den bedst egnede kandidat, når man aldrig har kaldt andre kandidater til samtale?
Bjarne Laustsen (S), 2020-06-16:
Jeg noterer mig, at der ikke er nogen, der er blevet fyret.
Jeg noterer mig, at stillingen er blevet opslået som ledig, og at man har givet pladsen til den, man finder er bedst.
Det havde været helt anderledes, hvis der faktisk havde været udpeget en til stillingen.
Det har vi set i andre sammenhænge, men det har ikke noget med det her at gøre.
Det er klart, at man jo ikke smider guld på gaden, når en prins kommer og siger, at han kan løse den opgave for Danmark.
Så det ser jeg ingen problemer i.
Eva Flyvholm (EL), 2020-06-16:
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Synes ordføreren ikke, at det er sådan en lidt mærkelig proces, at der bliver slået et job op i Forsvaret, man går i gang med en proces, og der er egentlig også nogle andre interesserede ansøgere, men så melder prinsen sig simpelt hen på banen, og så bliver resten af ansættelsesproceduren suspenderet, og han får så jobbet?
Synes ordføreren, at det virker som en gennemsigtig og almindelig måde at håndtere sådan en ansættelse på?
Bjarne Laustsen (S), 2020-06-16:
Tak, fru formand.
Jeg er helt sikker på, at prinsen er velkvalificeret til jobbet.
Han har en god militær uddannelse, han har haft en lang tilknytning til forsvaret, og derfor synes vi, at han er rigtig kvalificeret til jobbet.
Det, som selvfølgelig påkalder sig Folketingets opmærksomhed, er spørgsmålet: Kan man tage sine årpenge med til udlandet?
Ja, det kan man, hvis man får et samtykke, og det synes vi er en god idé; det gælder i så lang tid, han har det her job.
Normalvis er det 3 år, og der er en mulighed for forlængelse.
Så vi synes, det er en fin kombination her, at vi får en med så høj en profil til sådan et job i Frankrig.
Det er jo sådan, at man igennem årene har udviklet et tættere samarbejde med Frankrig.
Og vi kan se, at vi i den vestlige verden skal tage mere vare på vores egen situation.
Derfor er der god grund til, at vi får en person, som kan arbejde ud fra de principper om, at vi skal knytte os nærmere til hinanden, og som kan give et bidrag til det som repræsentant for Danmark.
Så vi synes som sagt i Socialdemokratiet, at det er en god kombination, vi har fundet her.
Med de kvalifikationer, som prinsen har, har vi ingen betænkeligheder ved at sige, at vi synes, at det er en god kombination.
Jeg skal måske for en god ordens skyld nævne, at prinsen for sit job ikke modtager yderligere vederlag ud over sine årpenge – så skulle det være på plads.
Jeg tror, vi får en fremragende repræsentant for Danmark i det job.
Så der er fuld opbakning fra Socialdemokratiet.
Samira Nawa (RV), 2020-06-16:
Radikale Venstre begærer lovforslaget tilbage til udvalget her mellem anden og tredje behandling.
Det vil jeg lige sætte to ord på.
I forbindelse med førstebehandlingen rejste jeg en række problematikker, som jeg hørte ministeren være relativt positiv over for, i hvert fald en af dem, der specifikt vedrører lovforslaget, nemlig det her med, at når en udlænding søger ophold i Danmark med den her nye positivliste, er det med lovforslaget kun for 1 år, og derefter skal der ske en fornyelse.
Fra Radikale Venstres side mener vi, der bør være en parallelitet med den eksisterende positivliste, således at der gives en førstegangstilladelse for ophold i op til 4 år.
Det vil vi gerne stille ændringsforslag om, og derfor tilbagekalder vi forslaget til udvalgsbehandling.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-16:
Tak for det.
Vi Konservative har erklæret os meget positive over for den her udvidelse af positivlisten – bedre adgang til lovlig arbejdskraft har været et ønske fra dansk erhvervsliv i lang tid – men vi har også sagt, at vi stemmer for med en forventning om selvfølgelig at deltage i forhandlingerne om selve udmøntningen af aftalen.
Det spurgte jeg ministeren om, da vi var til første behandling her i salen, og det kunne han ikke svare på.
Efterfølgende har ministeren så på skrift svaret, at det kun er de røde støttepartier fra finansloven, som så indgår i selve udmøntningen af aftalen.
Vi kender jo alle sammen udtrykket djævlen ligger i detaljen, og vi Konservative har meget svært ved at give vores mandat videre til Enhedslisten, til SF, til Radikale Venstre i forhold til selve udmøntningen af det her, hvor vi risikerer, at det lander et sted, som vi så ikke kan se os i.
Ministeren har været så flink at invitere os over til en gennemgang af den måde, man forventer at udmønte det på.
Men der er altså lang vej fra at komme over til en gennemgang af, hvordan de andre partier vil udmønte det, til selv at være med i selve udmøntningen.
Så jeg synes egentlig, at ministeren skulle genoverveje at invitere de partier, der stemmer for, med til udmøntningen, og i så fald vil vi genoverveje det.
Vi kan jo prøve at vende det om og sige: Ville de røde partier stemme for et lovforslag, som så skulle udmøntes af Venstre og Konservative?
Det tror jeg ville være meget svært at forestille sig.
Så det er en opfordring til ministeren om at genoverveje sin beslutning om, hvem der skal udmønte aftalen her.
Karsten Lauritzen (V), 2020-06-16:
Som den foregående ordfører var inde på, er der tale om et usædvanlig beslutningsforslag, nemlig en folketingsbeslutning om Hans Kongelige Højhed Prins Joachims modtagelse af årpenge uden for riget.
I Venstre er vi stolte af vores kongehus og alle medlemmerne af kongehuset, og vi anerkender, at de har en særstatus, men det er med ophæng i vores grundlov.
Derfor er det en fuldt ud berettiget særstatus.
De er ikke som os andre, og det er noget, grundloven regulerer.
I lyset af den særstatus – også i lyset af at vi er stolte af vores kongehus – er vi utrolig glade for, at det er lykkedes få Hans Kongelige Højhed Prins Joachim til at være forsvarsattaché på den danske ambassade i Paris.
Det kommer til at være en stor gevinst for Danmark og en styrkelse af det dansk-franske samarbejde også på forsvarsområdet, som der kan være stor værdi i for begge vores lande.
Det betyder så, fordi grundloven jo også har en beskrivelse af muligheden for at modtage anden betaling og vederlag end årpengene, at Hans Kongelige Højhed Prins Joachim ikke skal have det normale vederlag som forsvarsattaché, men i stedet – og det er det, beslutningsforslaget lægger op til – modtager årpenge uden for riget i det samme omfang, som Hans Kongelige Højhed gjorde det før.
Det støtter vi i Venstre fuldt og helhjertet.
Vi anerkender – og det er også for at svare på eventuelle spørgsmål – at, ja, det er usædvanligt, men der er tale om medlemmer af kongehuset, og de er ikke som os andre, og derfor er det fuldt ud rimeligt, at de også får en anden behandling end os andre.
Deres pligter, de arbejdsopgaver, der følger med, for der er jo ikke noget, der er gratis, er også andre, end man normalt ville have.
Og Hans Kongelige Højhed Prins Joachim vil fortsat have royale forpligtelser ved siden af sit arbejde som forsvarsattaché, og derfor kan vi fuldt ud støtte det beslutningsforslag, som regeringen og statsministeren beder om Folketingets opbakning til her i dag.
Eva Flyvholm (EL), 2020-06-16:
Jeg vil da i hvert fald gerne rose ordføreren for klarheden i talen.
Vi er ikke helt enige om det, må man sige, men det er jo klart nok.
Men det her med, at et medlem af kongehuset ikke er som os andre, rejser det ikke også lige præcis nogle problemstillinger, når vi her har en stilling, hvor et medlem af kongefamilien bliver ansat til også at udføre nogle funktioner for Forsvaret.
Der er du så ansat til at være en repræsentant for Forsvaret, men samtidig har du også en sidegesjæft kørende med noget repræsentation for kongehuset.
Jeg synes, det giver en meget mærkelig sammenblanding af roller mellem kongehuset og politik.
Karsten Hønge (SF), 2020-06-16:
Jo, det gør jeg faktisk, og jeg synes jo, at vi, når vi skal have et kongehus, er ret godt stillet i Danmark.
Jeg oplever, at vi har et kongehus, der er rigtig dygtige til holde en balance, og som repræsenterer Danmark på en flot måde.
Jeg synes bare, at når vi her er ovre i at have et medlem af kongehuset, der netop ønsker en almindelig ansættelse, kan man kalde det – ganske vist på en ambassade, men dog en almindelig ansættelse – så skal vi ikke lave nye hybridansættelsesformer; så synes jeg, man skal ansættes, som vi nu ansætter forsvarsattachéer til en ganske god hyre.
Karsten Lauritzen (V), 2020-06-16:
Tak for det svar.
Jeg synes nu ikke, det klæder nogen, heller ikke SF'ere, at give udtryk for misundelse.
I stedet for synes jeg man skulle anerkende den grundlov, vi har, og derfor vil jeg gerne spørge hr. Karsten Hønge, om hr. Karsten Hønge tror, at det sådan ubetinget er let at være født ind i et kongehus, og om hr. Karsten Hønge ikke anerkender, at med den måde, grundloven er skruet sammen på, så er der nogle særlige forpligtelser, der følger med, og at det et eller andet sted, qua vi har en grundlov, også er rimeligt, at der gælder en anden behandling af medlemmer af kongehuset end af alle andre?
Accepterer hr. Karsten Hønge ikke grundpræmissen i den principielle problemstilling?
Karsten Hønge (SF), 2020-06-16:
Nej, det er nu ikke lige det.
Er det ikke også tronfølgere, man opererer med i partier?
Og selv der har jeg jo passeret aldersgrænsen.
Jeg synes bare, at 300.000 kr. om måneden, mens man tager en uddannelse, da er noget, vi kan kalde en su, der er til at tage og føle på.
Hos os ville det i hvert fald blive opfattet som overbudspolitik, hvis det skulle være linjen.
Men det ligger jo også bag os, og jeg synes jo også, det er helt okay, hvis man virkelig kan forklare, at det her er foregået ud fra et sagligt og fagligt grundlag, og at man har valgt den bedst kvalificerede.
Og jeg er da bekendt med, at prins Joachim har særlige forbindelser til Frankrig, og derfor tror jeg faktisk på, at han kan være med til at løfte opgaven på en lidt anderledes måde end andre forsvarsattacheer.
Jeg synes bare, at der skal være rene linjer i ansættelsesforholdene.
Det er mere det.
Karsten Lauritzen (V), 2020-06-16:
Efter ordførerens indlæg sidder jeg faktisk tilbage med et indtryk af, at SF giver udtryk for lidt misundelse.
Jeg vil godt spørge hr. Karsten Hønge, når han siger alt det her med høj su osv.: Går hr. Karsten Hønge med en lille prins i maven?
Karsten Hønge (SF), 2020-06-16:
Tillykke til prins Joachim med jobbet.
Altså, som beskæftigelsesordfører glæder det mig altid, når mennesker finder beskæftigelse.
Og det er også godt, at det førte til et job, når nu uddannelsen blev gennemført på en su, der i hvert fald var til at føle på.
I SF går vi konstant ind for bedre vilkår for voksen-, efter- og videreuddannelse, men selv i SF tror jeg at 300.000 kr. om måneden alligevel ville blive opfattet som overbudspolitik.
Nu skal vi ikke være smålige, men bare konstatere, at her var der altså en, der skød papegøjen, som det vel hedder på militærsprog.
Nu er uddannelsen for prins Joachim endt med et job, som han jo helt sikkert er udvalgt til ud fra et stærkt kvalificeret ansøgerfelt, og ud fra det er han på saglige, objektive vilkår vurderet som den bedst egnede.
Og jeg har ikke nogen grund til at tro, at prinsen ikke skulle være fuldt kvalificeret til jobbet som forsvarsattaché.
Der skal være rene linjer.
En forsvarsattaché får en ganske udmærket hyre og dækning af boligudgifter og andre udgifter.
Hvis prins Joachim fortsat skal have årpenge, bliver det et underligt miskmask af ansættelsesformer, og det er egentlig også ret underligt, at ambassadøren får væsentlig mindre end den kommende forsvarsattaché.
Prins Joachims nye funktion bliver at gå langt ind på den politiske og den militære bane.
Det er derfor, der er brug for en armslængde til kongehuset.
Årpenge understreger derimod en tæt tilknytning og harmonerer dårligt med at kunne rådgive om politik og militær.
Årpenge er selvfølgelig ikke det eneste element, som binder den kommende farsvarsattaché til kongehuset, men økonomisk afhængighed sætter alligevel en alt for tyk streg under det forhold.
Det synes jeg faktisk man sagtens kan argumentere seriøst for.
Jeg synes alligevel, at vi skal give prinsen en chance og lade tvivlen komme både prinsen og forsvarsattacheen til gode, da vi ikke trods alt sådan lige nu og her har mulighed for med så kort varsel at tage den anden mere grundlæggende debat, og desuden kan prinsen sandsynligvis jo med sin helt særlige baggrund løfte danske interesser i Frankrig.
Jeg har set, at ude på en del forskellige arbejdspladser kalder man den slags ekstraarbejde for interessetimer.
Det er der en del arbejdsgivere, der godt kan lide, og det kan vi vel også operere med i den her situation.
Jeg mener, at prinsen selvfølgelig alligevel oven i det, når han optræder i forskellige seancer, ved åbninger, og hvad det kan være, bør have en erkendtlighed og ikke bare blive henvist til, at det er interessetimer.
Og i den forbindelse har vi jo faktisk også mange erfaringer med, at når man ude i det ganske danske land optræder med foredrag og debatter og besøg, tyes der ofte i sådan nogle situationer til det internationalt godkendte betalingsmiddel: tre flasker middelgod vin.
Andreas Steenberg (RV), 2020-06-16:
Det her beslutningsforslag handler dybest set om, hvorvidt Hans Kongelige Højhed Prins Joachim kan modtage penge for sit arbejde i kongehuset, mens han bor i udlandet.
Det kan vi i Radikale Venstre af principielle årsager sagtens støtte.
Vi forventer og har tillid til, at Hans Kongelige Højhed Prins Joachim vil passe sit arbejde i kongehuset samtidig med det, og vi synes ikke, at årpengene skal afhænge af, hvor man bor.
Så derfor har vi ingen problemer med, at de her penge også bliver givet, selv om han og hans familie bor en periode i Frankrig.
Vi har også bemærket, at han ikke vil modtage løn for det arbejde, han skal lave på ambassaden.
Så vi kan støtte, at det her beslutningsforslag bliver vedtaget, og at Hans Kongelige Højhed Prins Joachim kan få årpenge, selv om han bor i Frankrig
Søren Espersen (DF), 2020-06-16:
Jeg vil ikke gøre et stort nummer ud af den her situation, men bare sige, at der er nogle rigtig gode grunde til det her.
Altså, for det første er prins Joachim udsendt i Danmarks tjeneste.
Han er ansat på en åremålskontrakt på 3 år med mulighed for forlængelse.
Han arbejder i realiteten på dansk grund, for enhver dansk ambassade er en del af kongeriget Danmark.
Så der har han sit arbejde, og der kommer han dagligt, så det er en helt naturlig ting.
Det ville have været en helt anden ting, hvis han var ansat i en privat virksomhed et eller andet sted i Marseille eller noget andet.
Så ville vi stille os anderledes til det.
Og han har ingen anden indtjening.
For det andet er det væsentligt, at han altså er utrolig kapabel.
Han er oberst af reserven i hæren, han har et strålende skudsmål, han er kendt som en meget engageret soldat, og han har en stor viden om udenrigs- og forsvarspolitiske forhold.
Det har jeg selv haft lejlighed til at høre.
Så alt i alt er det en rigtig god idé, man har fået, at ansætte prins Joachim i stillingen.
Og fra Dansk Folkepartis side ønsker vi ham held og lykke med hvervet.
Karsten Hønge (SF), 2020-06-16:
Jamen jeg glæder mig da ubetinget over, at prins Joachim har fundet et arbejde – det kan vi da alle sammen være glade for – men jeg vil da igen bede hr. Karsten Lauritzen om at forholde sig til det principielle i det, altså at der er den her tætte forbindelse.
Jeg mener måske i virkeligheden heller ikke, at han behøver at træde ud af kongehuset, selv om jeg nok synes, at det da ville skabe de reneste linjer.
Men nu er der jo netop en meget tæt forbindelse, i og med at prins Joachim skal bevare den økonomiske forbindelse til og afhængighed af kongehuset og samtidig skal give politiske og militære råd.
Kan hr. Karsten Lauritzen slet ikke se, at der er vi ude i kanten, så grænsen, uanset at kongehuset indtil nu har været gode til at holde en god balance, her bliver udfordret urimelig meget?
Karsten Lauritzen (V), 2020-06-16:
Jeg anerkender ikke præmissen, og jeg synes faktisk heller ikke, det er rimeligt over for dronningen, majestæten, at anfægte, at der skulle være en sammenblanding af interesser.
Det anerkender jeg ikke at der vil være, og jeg ser absolut ingen problemer i den her konstruktion.
Og jeg glæder mig over, at kongehuset ønsker at engagere sig i det danske samfund – ikke bare Hans Kongelige Højhed Prins Joachim, men også andre medlemmer af kongehuset – og det skal vi rose dem for; det skal vi ikke problematisere.
De problemer, der principielt kunne være, har jeg gang på gang oplevet kongehuset håndtere på forbilledlig vis.
Så jeg tror bare, at man skal glæde sig over, at det her har været muligt, og hvilken gevinst det kommer til at være.
Karsten Hønge (SF), 2020-06-16:
Jeg vil gerne give hr. Karsten Lauritzen ret i – det synes jeg faktisk også – at kongehuset har formået at holde en balance igennem årene; det er der al mulig respekt om.
Det er vel det, der er problemet her: at den grænse bliver udfordret.
For nu får vi et medlem af kongehuset, der kommer til at skulle give både politiske og militære råd.
Det er jo derfor, at den her situation kan udfordre grænserne for det og man måske kunne sige eller i hvert fald, synes jeg da, seriøst argumentere for, at prins Joachim burde træde ud af kongehuset, mens han er forsvarsattaché.
Men det er den der principielle ting, som jeg vil bede hr. Karsten Lauritzen forholde sig til, altså at der uanset samfundets gode erfaringer med kongehuset her er en anden situation.
Karsten Lauritzen (V), 2020-06-16:
Principielt kan der godt være forvirring, men jeg synes, at kongehuset håndterer de situationer, der er, på forbilledlig vis.
Alternativet var, at vi havde et kongehus, som ikke ønskede at engagere sig i noget.
Det kan man selvfølgelig godt ønske sig, hvis man er republikaner eller, som Enhedslisten ønsker, havde en helt anden model.
Og der kan jeg bare sige, at der er vi ikke i Venstre, og jeg tror aldrig nogen sinde, at vi kommer til at være der.
Det ville også efter min opfattelse være uklogt for kongeriget at gå den vej, som Enhedslisten ønsker, i den her sag.
Eva Flyvholm (EL), 2020-06-16:
Jeg synes lige præcis, at ordførerens lovprisning af, hvor stor en gevinst det er, at det er et medlem af kongehuset, der skal bestride den her post, understreger det problem, jeg rejser, nemlig at han ikke sidder der som en almindelig forsvarsattaché.
Han repræsenterer også noget andet.
Jeg er da bekymret over, at han kommer til at sidde med nogle meget politisk ladede beslutninger, for det her er jo et meget vigtigt område, må man sige, at være forsvarsattaché, og vi har jo også tidligere set en uklarhed om, hvem et medlem af kongefamilien repræsenterede, altså om vedkommende var politisk repræsentant for kongefamilien eller for regeringen og Folketinget.
Men ordføreren anerkender så slet ikke, at der kan være den forvirring.
Karsten Lauritzen (V), 2020-06-16:
Det kan jeg faktisk ikke, og jeg vil vende det lidt om og sige, at jeg er utrolig glad for, at vi ikke bare Hans Kongelige Højhed Prins Joachim, men alle medlemmerne af kongehuset, også ønsker at engagere sig i noget, som de slet ikke var forpligtet til at engagere sig i.
Derfor vil jeg gerne rose og anerkende det – det siger meget om Danmark og det danske kongehus.
Derfor opstår der selvfølgelig nogle problemer med stillinger, der bliver slået op, og andet, men jeg synes, det langt overskygges af det faktum, at kongehuset – i det her tilfælde Hans Kongelige Højhed Prins Joachim – ønsker at gå ind i at have et normalt job, om man vil, nemlig som forsvarsattaché på den danske ambassade i Paris.
Så de udfordringer, der er, er småting i forhold til, hvilken værdi det kommer til at have for kongeriget.
Altså, jeg kender medlemmerne af kongehuset, også, hvis man kigger i historiebøgerne, som nogle, der er meget opmærksomme på den arv, det ansvar og den pligt, der følger med, og som agerer professionelt, ligesom vi agerer professionelt her i Folketinget.
Så den forudsætning, den præmis, der ligger til grund for både den tidligere spørgers og hr. Karsten Hønges spørgsmål, accepterer jeg simpelt hen ikke.
Altså, det gør jeg ikke, og jeg synes ikke, det er rimeligt at problematisere det her.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-16:
Tak, formand.
Det er en kedelig åndelig symbiose, vi her ser udspinde sig imellem hr. Peder Hvelplund og hr. Rasmus Stoklund.
Altså, det kan godt være, at det her begreb indfødsretten ender på en ret sådan semantisk, men det er jo ikke noget, man har en ret til.
Det er en gave, man kan få tildelt, hvis det danske folk i sin generøsitet viser sig villig til det, og derfor er det jo det rene nonsens at tale om, at det er os, der skulle krænke retsstaten, retsbevidstheden, demokratiet eller andres rettigheder.
Det er en gave, man får tildelt, og ingen kan på den måde gøre krav på en sådan imødekommenhed.
Eftersom det skal være et spørgsmål, vil jeg spørge, om fru Mette Thiesen ikke er enig i det.
Henrik Dahl (LA), 2020-06-16:
Tak for ordet.
Jeg skal gøre det kort.
Vi sagde ved førstebehandlingen, at vi sådan set støtter intentionen med forslaget, som er at begrænse asylmigration, men at vi ikke umiddelbart kunne se, om asylmigration vil blive begrænset af, at man forlader Dublinforordningen, som er det i forslaget, vi reelt diskuterer.
Vi sagde også, at vi ville meddele ved andenbehandlingen, hvad vores stemmeafgivelse ville blive, afhængigt af om der ville være et analysearbejde i udvalgsarbejdet af, hvad der vil ske, hvis man forlader Dublinforordningen.
Vi sidder ikke selv i udvalget, men vi kan se i betænkningen, at det analysearbejde ikke er blevet fremlagt, og derfor ville vi ikke være sikre på, hvad vi stemte for, hvis vi stemte ja eller nej.
Så derfor stemmer vi altså gult – hverken for eller imod – til beslutningsforslaget her.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-06-16:
Det er faktisk ganske simpelt.
Det her er Danmark.
Islam skal ingen indflydelse have på det danske samfund.
Danskerne skal selvfølgelig ikke finde sig i, at der skal være skattefinansieret islamisk velsignet mad i det offentlige.
Derfor har vi stillet det her ændringsforslag.