runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steffen Larsen (LA), 2025-04-10:
Jeg kunne godt tænke mig at få klarlagt, hvor lidt der egentlig skal til ifølge Enhedslisten for at få et statsborgerskab, for tilsyneladende er mange af de krav, der er i dag – kan jeg forstå på Enhedslisten, når jeg hører dem – for meget.
Man synes, det er for dårligt, at danskkravet er så højt, som det er; man synes, det er problematisk, at folk skal have kendskab til dansk historie og kunne testes i det; man synes, der generelt er rigtig mange problemer ved, at folk overhovedet skal prøves eller testes eller stilles til en eller anden form for regnskab for faktisk at ville engagere sig i det danske samfund, inden de kan få et statsborgerskab.
Så hvor lavt sætter I egentlig barren?
Kan ordføreren prøve lige at forklare mig det?
Hvor lidt skal der til for at få et dansk statsborgerskab, hvis det stod til Enhedslisten?
Anders Kronborg (S), 2025-04-10:
Det område er jo enormt interessant at dykke ned i, også historisk, og når man sådan dykker ned i det historisk, er der jo eksempler på vilkårlighed på det område.
F.eks. lige efter anden verdenskrig var der en person, der blev dømt for landsforræderi ved retten.
Det var altså en enkeltperson, der skulle på et lovforslag.
Mig bekendt er der flere medlemmer af Enhedslisten i dag, der var medlem af Danmarks Kommunistiske Parti.
Det er jo faktuelt.
Men sådan et forslag kunne man godt fremsætte tilbage i historien.
Mit spørgsmål går lidt på vilkårligheden den modsatte vej, for jeg synes, at Radikale Venstre er meget optaget af vilkårligheden den ene vej.
Men hvad med den anden vej?
Hvad med alle de mennesker, som vi giver dispensation?
Der synes jeg jo i virkeligheden, at der opstår en vilkårlighed, når vi til et udvalgsmøde ser fem partier møde frem og deltage i den konkrete sagsbehandling og til det næste udvalgsmøde ser samtlige partier være repræsenteret i en konkret sagsbehandling om de her mennesker.
Anerkender Radikale Venstre, at der er en udfordring her?
Zenia Stampe (RV), 2025-04-10:
Jeg har hørt den kritik fra hr. Anders Kronborg igen og igen, og jeg synes, hr. Anders Kronborg får tegnet et lidt forkert billede af, hvordan de her processer egentlig foregår.
Det er jo sådan, at vi får sagerne tilsendt.
Det vil sige, at vi jo sidder og læser dem før et møde.
Så sidder man på mødet og siger ja eller nej til ansøgere.
Jeg har da en klar linje fra mit parti.
Jeg er jo i øvrigt lige trådt tilbage i udvalget og skal finde ud af, hvordan jeg kan komme til at sortere i dem, der sender mails direkte til mig og beder mig om at tage deres sag op.
Det er jeg lige nu ved at udvikle en proces for, sådan at jeg kan skabe min egen gennemsigtighed og kriterier, og så det ikke er tilfældigt.
Og det er en udfordring.
Men den vigtige del af processen foregår altså ikke i udvalget.
Den foregår jo, når man sidder og læser sagerne igennem og tager stilling som parti.
Frederik Vad (S), 2025-04-10:
Tak for det.
Jeg synes altid, det er sjovt, både når hr. Mikkel Bjørn holder taler og stiller spørgsmål; så er det, som om fortællingen starter forfra.
Det må være facebookklippene, det handler om.
Nå, jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Zenia Stampe lidt om det samme, som jeg spurgte hr. Peder Hvelplund om.
Altså, hvad skal der egentlig til, mener fru Zenia Stampe, for at man kan blive taget af et lovforslag til indfødsret?
Er PET-vurderinger i Radikale Venstres optik nok til, at man kan blive pillet af et lovforslag?
Zenia Stampe (RV), 2025-04-10:
Altså, egentlig har vi jo ikke opereret med, at man skulle tages af, men vi bakker jo op om, at man tager de her PET-vurderede personer af, selv om vi altid har været kritiske over for den her manglende retssikkerhed i, at man ikke får en forklaring.
Men jeg kan ikke give et klart svar på det, ligesom jeg også forstår, at Socialdemokratiet heller ikke kan give et klart svar på, hvad der eventuelt skulle til, for at man ville tage folk af listen til statsborgerskab.
Jeg tror jo i virkeligheden, at Socialdemokratiet har nogle af de samme problemer som os, altså at det da godt kan være, at vi kan finde enkelte cases, hvor vi virkelig kan sige det, men kan vi lave nogle generelle betryggende regler derudfra?
Det tvivler jeg mere på, og det kan jeg forstå at ministeren også gør.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-10:
Jeg vil egentlig godt starte med at spørge ind til det her med screeningsprocesser.
Jeg kan jo tydeligt fornemme, at fru Zenia Stampe og Radikale Venstre absolut ikke er tilhængere af individuelle samtaler, og at vi laver nogle screeninger.
Så vil jeg egentlig bare godt høre, om fru Zenia Stampe ikke mener, det er bekymrende for retssikkerheden og for borgerne, at når man i Indfødsretsudvalget sidder og snakker om, hvordan vi gør det her på den bedst mulige måde, og der bliver lavet fortrolige udkast til udvalget om, at det her er måden, det skal gøres på – det er ikke engang endelig vedtaget, det er en snak, man har internt – så bliver det lækket til medierne.
At man kan sidde i medierne og læse udkastet fra et lukket møde til noget, der ikke er vedtaget, er det ikke bekymrende?
Zenia Stampe (RV), 2025-04-10:
Jeg var jo ikke med i udvalget på det tidspunkt.
Men jeg tror nok, at der er en historik for læk i flere udvalg.
Jeg tror så ikke, det gælder Danmarksdemokraterne, men Dansk Folkeparti har vist os en eller anden historie med nogle læk fra nogle udvalg om statsborgerskab.
Det synes jeg at jeg husker – jeg beklager, hvis det er forkert.
Så det er jo et problem, vi desværre har på flere områder og måske især på udlændingeområdet.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-10:
Det er jeg egentlig glad for at Radikale Venstre tager afstand fra, for det kan jeg på det kraftigste understrege at vi i Danmarksdemokraterne også gør.
Hvis man har aftalt, at man ikke refererer, hvad andre siger i et udvalg, så er det jo bekymrende, når jeg så bagefter kan læse ordret, hvad jeg har sagt, uden at have snakket med et medie.
Men omkring PET er det så fru Zenia Stampes mening, at sådan nogle PET-oplysninger skal tilgå os i udvalget, for at vi kan træffe en bedre beslutning, sådan som vi hørte Enhedslisten være inde på?
Zenia Stampe (RV), 2025-04-10:
Det tror jeg måske ikke løser problemet så meget.
Jo, det gør måske, at vi kan have lidt mere ro i maven, når vi piller nogle af, fordi vi har fået lidt flere ord på det.
Og vi må jo så have så stor tillid til PET, at vi tænker, at det er der en god grund til at de er, og vi må så leve med, at der her på en eller anden måde er et hul i retssikkerheden.
Vi stemmer jo for at tage dem af, men jeg synes stadig væk, uagtet at de måtte udgøre en risiko for sikkerheden, at det ikke er i orden i en retsstat, at man giver afgørelser uden at komme med en begrundelse.
Jeg må åbenbart ikke have hørt helt ordentligt efter under hr. Peder Hvelplunds tale.
Men hvis hr. Peder Hvelplund siger det, stoler jeg selvfølgelig på, at det var det, der blev sagt.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-10:
Mange tak.
Lad mig starte med at sige det, som næppe kommer bag på nogen herinde i rummet.
Alternativet stemmer ikke for det forslag, som Liberal Alliance har fremsat, og som bliver førstebehandlet i dag, og vi kommer ikke til at stemme for nogen forslag, der minder om det her, heller ikke sindelagssamtaler eller noget andet i den retning.
Det gør vi ikke, fordi vi mener, at det er en farlig vej at gå.
Det er det både for vores demokrati, men i særdeleshed også for vores ytringsfrihed, som jo også er grundlovssikret.
Forslag som det her vil jo have det, man på engelsk kalder en chilling effect, altså en begrænsende indvirkning på, hvordan folk ytrer sig i det offentlige rum – om det så er på sociale medier, til demonstrationer, eller hvorend det er.
Så vil jeg, hvis jeg så alligevel skal forholde mig til det konkrete forslag, og det vil jeg gerne, gerne rose ministeren for nogle af de kritikpunkter, han kommer med, af forslaget i sin tale og give ham ret i, at det her forslag er alt for ukonkret og alt for usikkert, i forhold til hvordan sådan en screeningsmodel skal fungere i praksis, og også i forhold til hvordan den skal fungere inden for lovens rammer.
Så det er jeg jo glad for at ministeren og regeringen også tager seriøst, når nu de har valgt at gå screeningsmodelvejen.
Det er jo ikke noget, vi støtter op om, men det er i det mindste noget, at man prøver at gøre det grundigt, så man overholder loven og får gjort det ordentligt.
Så er der hele spørgsmålet om, hvad der er antidemokratisk, og hvad danske værdier er, som både ordføreren før mig og andre ordførere var inde på, og jeg tror også, at ministeren var inde på det spørgsmål.
Det er jo enormt svært at svare på, og jeg tror simpelt hen ikke, at vi herinde kan blive enige om, hvad danske værdier er, og hvad der er antidemokratisk.
Så allerede der har vi jo et kæmpe problem med det her spørgsmål.
Så til sidst vil jeg bare sige, at jeg synes, at det er et lidt spøjst forslag, der kommer fra lige præcis Liberal Alliance, som ellers så tit gør sig til fortalere for netop ytringsfrihed og for frihed.
Det er spøjst, at et liberalt parti fremsætter sådan et forslag som det her, som jo i særdeleshed er et angreb på ytringsfriheden.
For et par dage siden stod jeg her med en ordfører, der så ikke sidder her i salen nu – det var Liberal Alliances digitaliseringsordfører – i en redegørelsesdebat om udviklingen inden for digitaliseringen, og der var vi, altså Liberal Alliance og Alternativet, slående uenige i og meget kritiske over for, at man ville give nye beføjelser til PET, hvormed man netop, ligesom der står i det her forslag, vil bruge kunstig intelligens til at skrabe sociale myndigheders it-systemer for informationer om borgere, som ikke er under mistanke, og sammenholde dem med ytringer på sociale medier.
Det stillede Liberal Alliance sig meget kritiske over for for et par dage siden inde i salen, men nu foreslår man præcis det samme i forhold til nogle borgere, som så ikke er statsborgere, men som trods alt er borgere her i samfundet.
Alternativet stemmer som sagt ikke for forslaget.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-10:
Tak for det, og tak for talen.
Når man igennem de sidste par år har oplevet og hørt Alternativets fortælling om, hvordan de ser på arbejdet i Indfødsretsudvalget, kommer det jo ikke bag på nogen, at de siger nej til det her.
Det tror jeg ikke at der er nogen i salen der er overrasket over.
Jeg vil egentlig godt spørge ind til netop den situation, vi havde i Indfødsretsudvalget, hvor man i Alternativet sagde, at det var dybt uretfærdigt, og at det var helt håbløst, og blev så sur, at man valgte at udtræde af udvalget.
Mener ordføreren, at det er i orden, at dokumenter fra lukkede møder i Indfødsretsudvalget, altså fortrolige udkast, bliver lækket til medierne og andre, så hele befolkningen, inklusive dem, der sidder og arbejder med det udkast, kan sidde og læse i medierne, hvad der står, når det ikke er vedtaget?
Mener ordføreren, at det er den rigtige måde at gøre det på?
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-10:
Nej, det mener jeg ikke.
Jeg værner generelt om den fortrolighed, vi har i udvalgene.
Jeg har ikke citeret nogen som helst for noget, de har sagt i Indfødsretsudvalget.
Jeg har sagt, hvad jeg selv har sagt.
Så valgte jeg at træde ud af udvalget, og det gjorde jeg, fordi jeg valgte at stå ved mine principper og stå ved de grænser, jeg nu har som menneske, i forhold til hvad jeg har lyst til at deltage i.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-10:
Jeg har fuld respekt for, at man står fast på sine principper.
Det er heller ikke, fordi jeg står her og påstår, at Alternativet eller ordføreren ikke har gjort det.
Men jeg mener bare, at vi faktisk har brug for den snak, også i det hele taget.
Når vi snakker om retssikkerhed over for borgere, om vilkårlighed og om, hvordan laver vi nogle ting, så er vi hele vejen rundt simpelt hen også nødt til, at vi internt i udvalget kan holde tæt med det, der bliver snakket om, og som ikke engang er vedtaget, i stedet for at vi kan se det i medierne.
Det håber jeg bare at i hvert fald også Alternativet vil bakke op om fremover.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-10:
Tak for det.
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at sige noget, men jeg vil bare gerne have, at ordføreren for god ordens skyld kan bekræfte, at den eneste, der har luftet tanker om, at PET-vurderinger skal tilgå udvalget, er hr. Kristian Bøgsted, altså at det er et fantasifoster, der er opstået i hr. Kristian Bøgsteds hjerne.
Det er bare for lige at få det helt på det rene.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-10:
Først har jeg lyst til at sige, at den tale, hr. Mikkel Bjørn holdt nu, havde en mellemtekst, eller, hvad kan man sige, sådan en uudtalt anklage om, at man elsker Danmark højere.
Og der vil jeg bare sige: Det er jeg helt uenig i.
Men jeg elsker Danmark på grund af nogle værdier, og de værdier er bl.a. en retsstat, hvor vi kan stole på myndighederne.
Det er det, vi kan være så stolte af i Danmark, plus alt muligt andet: Grundtvig, kultur osv.
Men det er også et samfund, hvor vi kan stole på systemet.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-10:
Det er jo nok bare det, der er forskellen på Radikale Venstre og Dansk Folkeparti: at Dansk Folkeparti ser indfødsretten, altså det at invitere folk ind i familien og blive fuldt og helt en del af fællesskabet, som en hjertesag.
Og en hjertesag kan aldrig være andet end vilkårlig, for det er hjertet, der driver vilkårligheden.
Derfor er det jo egentlig meget åbenlyst, at Radikale Venstre bare ønsker, at det skal være systemer og embedsmænd, der sidder og masseuddeler statsborgerskaber pr. automatik.
Men det er ikke det, der var tanken med grundlovens § 44, og det er ikke det system, vi skal indrette, hvis vi ønsker en fornuftig indfødsretspolitik.
Anders Kronborg (S), 2025-04-10:
Det er fuldstændig rigtigt.
Der er et meget, meget stort forberedende arbejde til de her møder.
Men til møderne kommer Folketingets Indfødsretskontor jo og giver en status.
Herefter kan man spørge ind.
Det er altså sket i Indfødsretsudvalget, at medlemmer både har opdaget ting i forskellige sager, og at der er kommet nye oplysninger til møderne, og dem kan man ikke tage med i sin vurdering, hvis man bliver væk.
Det er faktisk også sket, at vi udsætter sager, får dem vurderet i forhold til handicapkonventionen og bliver endnu klogere.
Så der sker altså en helt konkret sagsbehandling i udvalget.
Jeg synes ikke, at det er rimeligt, at nogle kommer på et lovforslag til en bestemt dato, hvor kun halvdelen af udvalget kan komme, mens andre kommer på, når hele udvalget kan komme.
Anerkender ordføreren ikke den udfordring?
Zenia Stampe (RV), 2025-04-10:
Jeg tror, at det er en større udfordring for dem, som er mere tilbageholdende med at give dispensation, end jeg er.
For når jeg tager stilling til dem og gennemgår sagerne på mit kontor eller derhjemme, sidder jeg jo sjældent og tænker: Arh, jeg skal lige spørge lidt mere ind, før jeg helt sikker på, at jeg kan give dispensation.
Altså, jeg har nogle ret klare kriterier for, hvornår jeg siger ja, og så har jeg ikke brug for at spørge yderligere ind.
Vi får i øvrigt rigtig mange dokumenter i forhold til folk, der ikke ved, hvordan det her fungerer, og så kan vi jo få rigtig mange dokumenter på hver sag.
Så det er altså meget sjældent, at jeg sådan sidder og er i tvivl.
Jeg synes, at det er ret fyldestgørende.
Men jeg ved jo, at der er nogle, der er mere påpasselige med at uddele statsborgerskab, og de vil gerne forsikres, måske af et Indfødsretskontor, men den situation er jeg ikke i.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-10:
Og tak til Radikales ordfører for talen.
Jeg er faktisk lidt i tvivl om, hvad det er, ordføreren og Radikale Venstre mener i forhold til det her med antidemokrater og om, hvorvidt vi skal kunne frasortere dem i Indfødsretsudvalget.
Altså, er terrorsympatisører nogle, ordføreren mener bare skal ryge på et lovforslag, eller mener ordføreren, at Indfødsretsudvalget rent faktisk skal have sagen forelagt, og at hvert enkelt parti så kan stemme efter deres egen overbevisning?
Zenia Stampe (RV), 2025-04-10:
Jeg går da så sandelig ud fra, at hvis folk er terrorsympatisører, så er de blevet retsforfulgt og er endt foran en dommer, og så når det jo slet ikke så vidt.
Men ellers er det gode spørgsmål.
Jeg tror, at hele problemet er, om vi nogen sinde ville kunne blive enige om en klar definition på, hvad der skal til, for at man kan få stemplet antidemokrat på sig.
Det tror jeg faktisk vil være rigtig svært, og det er derfor, jeg siger, at det godt kan være, at vi ret hurtigt kan blive enige om, at Hizb ut-Tahrir arbejder for et islamisk kalifat.
Det har ikke så meget at gøre med det her samfund, og hvorfor vil man så stemme?
Det kunne vi måske blive enige om, men hvad så med Rasmus Paludan, som vil forbyde islam?
Det er jo i strid med grundloven, men vil der på samme måde være enighed om, at det også er antidemokratisk, og at sådan nogle heller ikke skal have det?
Jeg tror, at jo flere af den type spørgsmål vi stiller, jo mere står det klart, at det er rigtig svært at gøre det her i praksis.
Og derfor bliver det der spørgsmål om hvordan ret så væsentligt.
Det er derfor, jeg synes det er en lidt billig omgang for LA bare at sige, at vi skal gøre det her, og at regeringen må finde ud af hvordan.
Man står bare og siger: Hurtigere, hurtigere, kom nu, kom nu.
Men det er jo alle de svære spørgsmål, der i virkeligheden, tror jeg, ender med, at det her ikke kan lade sig gøre, og at vi heller ikke ønsker, at det skal blive til noget.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-10:
Det var mange informationer og endnu en gang lidt på samme tid og lidt i modstrid med hinanden.
Men som jeg faktisk kan høre på ordføreren, er der jo allerede nogle ting, vi rent faktisk er enige om.
Der er allerede nogle overskrifter, hvor vi begge tænker: Sådan nogle personer skal ikke have dansk statsborgerskab.
Det kan godt være, at vi måske vil gå lidt længere på nogle områder, og at Radikale Venstre vil gå lidt længere på nogle andre områder, men i bund og grund tror jeg godt, vi kan nå til enighed om nogle ting.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-10:
Nu er det bare ret vigtigt for os, at vi som Folketing – det er jo faktisk os, der er myndighed på det her område – også lever op til retsstatens grundlæggende principper om gennemsigtighed, om beskyttelse mod vilkårlighed og om retssikkerhed.
Altså, vi skal jo finde en måde, hvor vi behandler alle ekstremister ens, alle racister ens.
Det vil sige, at det jo ikke er nok, at vi kan blive enige om, at det er forkert at sige antisemitiske ting og opføre sig truende over for jøder.
Vi skal så også være enige om, at det heller ikke er i orden at opføre sig truende over for muslimer.
Steffen Larsen (LA), 2025-04-10:
Jeg rejser mig op, fordi jeg bemærkede, at ordføreren under sin tale kom med en anklage mod et individ, og det er jo hr. Rasmus Paludan – altså om, at han skulle have udsat muslimske børn for trusler.
I det fald, at han har det, vil jeg jo lige med det samme minde ordføreren om, at straffeloven siger, at trusler er ulovlige.
Hr. Rasmus Paludan er et virkelig godt eksempel på det.
Under hele behandlingen af koranloven blev han igen og igen anklaget for at have gjort ting, han ikke gjorde og ikke havde gjort længe på det tidspunkt.
Han blev brugt som syndebuk.
Jeg finder det beklageligt.
Det er ikke, fordi jeg skal være en defensor for hr. Rasmus Paludan – det kan han sikkert selv klare – men jeg synes, det er mærkværdigt, at han hives frem som sådan en trold af æsken for at blive udsat for angreb, som i min verden ikke virker særlig reelle, ordentlige eller hæderlige.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-10:
Først og fremmest mener ikke, at jeg sagde, at han var fremkommet med trusler.
Jeg sagde truende adfærd, eller at han havde opført sig truende, og det var faktisk for at lægge mig op ad den formulering, som LA's ordfører kom med i sin indledende tale, nemlig truende adfærd over for muslimer
– nej, undskyld, det var en fortalelse; hun sagde »truende adfærd over for jøder eller homoseksuelle«.
Det var fru Sandra Elisabeth Skalvig, der sagde det i sin indledende tale.
Og så sagde jeg, at jeg jo også mener, at Rasmus Paludan har opført sig truende over for muslimske børn.
Han har jo stillet sig op foran skoler med mange børn med ikkevestlig muslimsk baggrund og råbt og skreget med utryghedsskabende bannere, der gjorde, at skolelederen simpelt hen måtte sende en mail ud til børnenes forældre om, at de ikke skulle sende deres børn i skole den dag.
Steffen Larsen (LA), 2025-04-10:
Det var bare ikke sådan, det lød for mig i den tale, du holdt.
Så jeg vil bare gerne være sikker på det, for jeg synes, vi skal have klarificeret det her, også fordi der netop har været den her uvane.
Og igen vil jeg sige, at jeg ikke har de store sympatier for hr. Rasmus Paludan, og jeg skal ikke være hans defensor.
Jeg synes bare, det har været uheldigt, at man fra Folketingets talerstol har brugt ham som sådan en bøhmand, ligesom jeg ville sige det samme, hvis det endda var et medlem af Hizb ut-Tahrir, man anklagede for noget, som var meget groft.
Vi har set det før.
Under koranlovbehandlingen blev han trukket frem som en, der, nærmest mens vi stod og behandlede lovforslaget, skulle gå og brænde koraner af, men der havde han jo ikke brændt koraner af i over et halvt år.
Så jeg finder det bare problematisk, hvis man ligesom fremfører det.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-10:
Det er utroligt, at ordføreren ikke selv kan fornemme, at noget af det, vi er bange for, jo netop er vilkårlighed, smagsdommeri og dobbeltmoral.
Og det synes jeg kommer så tydeligt til udtryk her.
Jeg siger: Okay, så lad os gå ind på eksperimentet med, at vi får Hizb ut-Tahrir sat på en eller anden liste, hvor man så kan frasorteres, men vi skal bare sørge for, at alle andre typer ekstremister også kommer på den liste.
Og så nævner jeg Rasmus Paludan som et eksempel, fordi det er et eksempel, vi alle sammen kender til.
Jeg har også nogle ret konkrete ting på ham, f.eks. at han vil forbyde islam, og at han har truende adfærd – ikke trusler, men truende adfærd.
Så føler hr. Steffen Larsen alligevel et behov for at stille sig op og forsvare Rasmus Paludan.
Jeg synes, det siger ret meget om det, der er min frygt, nemlig dobbeltmoral og smagsdommeri, i det her spørgsmål.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-10:
Tak for det.
Vilkårlighed er det vigtigste værktøj i dansk indfødsretspolitik.
Der findes ingen kærlighed uden vilkårlighed, og der findes heller ikke nogen indfødsret uden vilkårlighed.
Det er modet til at vælge, og det er modet til at vælge fra.
Uden vilkårlighed forsvinder menneskets ansvar, og så bliver det embedsværkets automatik, der driver den praksis i stedet for.
Det er netop vilkårligheden, der gør indfødsretten til noget ægte menneskeligt og ikke noget mekanisk.
Vilkårlighed betyder, at vi ser mennesker og ikke bare regler.
Vilkårlighed er den levende nations forsvar mod det døde system.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-10:
Jeg gætter på, det er et citat af hr. Søren Krarup, eller også kan hr. Mikkel Bjørn overveje at skrive en bog.
Det lød jo meget poetisk.
Og jeg vil sige, at jeg tror, det ville være rigtig godt i en bryllupstale eller lignende, for der tror jeg nemlig på vilkårlighed.
Når man skal vælge sin partner, går jeg da heller ikke ud fra, at man bruger AI, selv om jeg tror, at der er flere og flere, der faktisk bruger den type redskaber for at finde den rette partner.
Men når vi taler om staten Danmark, er det bare fuldstændig afgørende for os, at det er et demokrati, men også, at det er en retsstat.
Og det er ikke vilkårlighed.
Det er, at loven er lige for alle.
Det er, at regler er til at gennemskue, og at man kan sætte sig ind i dem osv. osv. osv.
Jeg mener bare, at hvis man faktisk er imod det, at hvis man er imod retsstatens grundlæggende principper, så er det jo lige før, at man ikke selv skulle godkendes, hvis man søgte statsborgerskab – i hvert fald ud fra den logik, der præsenteres i dag.
Frederik Vad (S), 2025-04-10:
Det er jo ikke deres udlændingepolitik, der kommer til at gøre sig gældende i Danmark.
Det er der ingen som helst tvivl om, og den regering, vi har nu, kan for Socialdemokratiets skyld gerne fortsætte.