runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2020-06-03:
Tak for det.
Nu er Radikale jo det, vi kalder et afgørende støtteparti, og så sidder jeg og tænker lidt på, at der i debatten bliver talt meget om, om det nu er børnepasning eller andre ting, det skal holdes op imod.
Det tænker jeg at vi skulle prøve at undersøge, så jeg vil spørge den radikale ordfører, om det ikke var et godt spørgsmål at tage med til den radikale finansordfører, og jeg vil da også selv prøve at få tjekket, om den her udgift nu nødvendigvis er en hundrede procent sædvanlig, normal driftsudgift, eller om det lige så godt kan være en anlægsudgift.
For hvis vi nu lavede det hele i ét stort hug på et år – jeg er godt klar over, at det er i den teoretiske verden – så ville det jo være en anlægsudgift, og så var det overstået, men så stod det et andet sted i bogføringen, og så var det et andet sted, pengene skulle tages fra, og der er jo plads, og så kunne det klares.
Var det noget, den radikale ordfører ville prøve at tage med og få tjekket op på som forberedelse til den kommende finanslovforhandling?
Zenia Stampe (RV), 2020-06-03:
Jeg er ret overbevist om, at det er en anlægsudgift, og det sagde jeg sådan set også, da jeg kom med opremsningen over alle de ønsker, vi havde til finansloven.
Det var jo bare for at skildre et finanslovsforløb og alle de ønsker, man kommer med.
Jeg er overbevist om, at det er en anlægsudgift, og derfor er den også mere overskuelig, end hvis jeg kom og bad om 200 mio. kr. mere om året til kulturen.
Som kulturordfører ved jeg, at det ville være så godt som umuligt, men derfor drømmer jeg alligevel om det.
Men derfor er det også mere realistisk – det tror jeg på.
Men der har vi jo så alligevel en kamp, når det gælder ønsker om andre anlæg.
Jeg drømmer ikke om mange flere motorveje, men der tror jeg da måske, at der ville være en konkurrence inden for ordførerens parti om, om det så var det her eller motorveje rundtom i Danmark, der skulle satses på.
Det er jo så den type projekter, man skal prioritere imellem, og der ville vores prioritering være ret klar.
Men det er også derfor, jeg nævner anlægsprojekter inden for klima og også klimatilpasninger osv.
Vi vil rigtig gerne det her i Radikale Venstre.
Vi vil rigtig gerne have en plan, men vi vil netop også gerne se på, om der er noget af det, vi kan udskyde lidt, hvis det betyder, at vi så hurtigere kan plante noget mere skov, hvis det er den prioritering, vi er tvunget til at stå over for, fordi midlerne er begrænsede.
Erling Bonnesen (V), 2020-06-03:
Jamen så har vi samme fornemmelse, nemlig at det her sandsynligvis ikke er en ganske almindelig driftsudgift.
Så lad os komme videre derfra, for så er det jo sådan set oplagt at prøve at spørge den radikale ordfører med den afgørende indflydelse, som Radikale Venstre har lige nu, om man så at sige vil gå til den i de kommende finanslovsforhandlinger og så få sat penge af til det her.
Selvfølgelig bliver der så en prioritering, formentlig ovre på anlægssiden, men så handler det her jo ikke om de sædvanlige, normale og daglige serviceudgifter til børnepasning, ældrepleje osv.
Vil Radikale det?
Zenia Stampe (RV), 2020-06-03:
Jeg står her og er temmelig forbeholden, men jeg har også sagt, at jeg også tror, at det kan jeg godt forhandle ind i vores finanslovsudspil.
Jeg bryder mig bare ikke om at stå og love alt muligt, som jeg ikke har mandat til at gennemføre, fordi jeg nu engang er miljøordfører og ikke finansordfører, og fordi vi først skal lave et finanslovsudspil.
Men jeg tror i øvrigt, at muligheden for at få det igennem er større, når vi har den der plan.
Men vi vil meget gerne ind i det konkrete spor.
Jeg prøver bare at være realistisk, men det er ikke, fordi vi på nogen måde er imod at gøre noget på det område.
Det vil vi hjertens gerne, men der er en grund til, at det ikke er sket endnu, og jeg tror, det er, fordi alle partier står med den problemstilling, at det ikke bare er en miljøordfører eller en, der er valgt tæt på en generationsforurening, der skal ville det.
Det skal hele partiet, og det skal også prioritere det over andre ting.
Men hvor skal pengene komme fra?
Det er jo en realitet, at de penge, som den daværende regering med sit støtteparti, Dansk Folkeparti, fandt, ikke er der længere.
Det vil sige, at det er nogle andre penge, vi skal ud at finde.
Eller hvad er det så, vi ikke kan prioritere?
Det er jo bare det, der vanskeliggør det.
Det er altid så nemt at tage én sag og sige, at det er det vigtigste.
Er I klar over, hvor mange flertal der er i Folketinget for at bruge penge på ting, som, hvis man lagde dem alle sammen, ville give en kage, som er meget større end det, man har penge til?
Det er jo sådan, realiteten er.
Jeg synes bare ikke, at det skal være det her med at placere skyld og konkurrere om, hvem der er mest grønne.
Nu synes jeg bare vi skal få arbejdstøjet på og lave den plan og finde de penge.
René Christensen (DF), 2020-06-03:
Tak for det.
Der vil jeg så sige, at jeg er dybt uenig med De Radikales ordfører.
Der er ingen grund til at tale mere nu.
Der er ikke grund til at skrive flere ting på papir.
Vi kender de ti generationsforureninger.
Vi ved, at man er klar til at komme i gang med de tre af dem.
Nu må man også vise handling.
Altså, det bliver også sådan lidt blablabla, og jeg tror, at der er nogen, der står og kigger på os nu og så siger: Er det en genudsendelse, eller hvad er det, der sker inde i Folketingssalen lige nu?
Vi synes, vi har hørt det mange gange før.
Der tror jeg altså, at den radikale ordfører må sige: Nu er vi kommet så langt, vores vidensniveau er så højt, og vi kender de her steder – nu må vi også handle.
Signe Munk (SF), 2020-06-03:
Så tror jeg, at vi kan lægge fugle på taget i graven og sige, at lige præcis det, vi kigger på nu, er fremadrettet finansiering.
Jeg er helt enig med ordføreren i, at det er en indsats, der faktisk kan skabe vækst og beskæftigelse nu og sætte gang i en oprensning af de generationsforureninger, hvor teknologien er klar.
Det har SF også sagt klart og tydeligt at vi synes kunne være en del af en genopretningspakke.
Så det er interessant at høre, og jeg er glad for, at vi flytter os i den her debat og ser fremad.
Tak for det.
René Christensen (DF), 2020-06-03:
Jamen jeg kan jo kun kvittere og sige, at vi står i en situation nu, hvor vi skal finde løsninger; vi skal finde nye veje.
Den forbrugsfest, som der var før corona, tror jeg desværre vi kommer til at se kommer til at aftage, og derfor skal vi også i Danmark blive klogere og gå andre veje.
Og der er ingen tvivl om, at den her dagsorden er en dagsorden, som også foregår i andre lande.
Det er ikke kun i Danmark, at man har de her generationsforureninger – de findes overalt i den vestlige verden – og derfor kunne det være interessant, hvis Danmark kunne gå foran.
Jacob Jensen (V), 2020-06-03:
Men det er jo også sådan, at vi ikke behøver at vente på, at vi får udviklet den nye teknologi for at kunne komme i gang på rigtig mange af de områder.
Altså, fru Mai Villadsen nævnte netop den plan, som Danske Regioner har lagt frem, hvor der er steder, man faktisk kan starte.
Det, jeg egentlig bare vil spørge hr. René Christensen om – for han er jo også finansordfører og kender derfor til, hvordan sådan noget foregår – er: Hvorfor tror hr. René Christensen egentlig, at regeringen ikke kom igennem eller ikke ville komme igennem med en bevilling på finansloven for i år?
For nogle gange er det, kan man sige, fordi man ikke kunne få sit parlamentariske grundlag til at makke ret, og så må man jo give sig, men det er vel ikke det, der er tilfældet her.
Sådan opfatter jeg det i hvert fald ikke.
Når jeg hører partiernes parlamentariske grundlag, er de jo helt vilde for at arbejde videre med det her og af god grund, så hvorfor tror hr. René Christensen at regeringen simpelt hen siger: Det er godt nok vores politik, og det er ovenikøbet også noget, vi prioriterer – det har vi i hvert fald skrevet – men alligevel vælger vi ikke at prioritere det i en finanslov, til trods for at der er politisk opbakning til det?
René Christensen (DF), 2020-06-03:
Altså, vi har en enevældig regering, en etpartiregering, som selv bestemmer det hele, og som tilsidesætter flertal i Folketinget i forhandlinger omkring corona og andet, fordi man bare gør det, man vil.
Jeg kan ikke tolke det anderledes.
Troels Ravn (S), 2020-06-03:
DF og ordføreren bliver ved med at postulere, at der var rigtige penge sat af, altså at der var sat 600 mio. kr. af.
Men er det ikke rigtigt, at det så skulle bero på, at regionerne skulle nedlægges, og at man skulle centralisere?
De politikere og de regioner, der i dag er meget, meget centrale samarbejdspartnere – også i forhold til de her generationsforureninger – gør en kæmpe indsats, og de skulle elimineres, altså nedlægges?
Så kunne man måske finde 600 mio. kr. – måske kunne man det.
Var det i virkeligheden ikke sådan, det var?
Hvorimod man må sige, at det jo helt anderledes peger fremad, at der på den her finanslov er fundet 40 mio. kr., der er fundet 134 mio. kr. til et løft til MUDP og så altså 65 mio. kr. ekstra til regionerne i forhold til overfladevandet.
René Christensen (DF), 2020-06-03:
Det er jo en lidt mærkelig debat, men ordføreren siger det meget fint, nemlig at det, man kæmpede for i Socialdemokratiet, var, at man skulle holde de politiske poster i regionerne.
Det, vi kæmpede for, var jo, at man skulle beholde den faglighed, der var i regionerne.
Det var jo ikke sådan, at de medarbejdere, som har lavet de her rapporter, skulle fyres ude i regionerne.
Det var egentlig for at fjerne et led, så man havde to led i Danmark – man havde staten, og så havde man kommunerne; og så skulle vi ikke sidde her og kaste aben videre i forhold til sådan nogle projekter her og sige: Det er også regionerne osv.
Og ministeren kunne så sige: Den her rapport fra regionerne er ikke god nok.
Det havde været vores ansvar.
Man kunne ikke kaste aben videre.
Man skulle selvfølgelig stadig væk have haft de her dygtige medarbejdere til at udføre det.
Det er rigtigt, at det var der, vi fandt pengene, og det var en dynamisk effekt; fordi man rationaliserede, fik man nogle penge fri, og dem ville man gerne bruge på miljø, og det var Dansk Folkeparti enige i.
Vi kan så forstå, at den nuværende regering, etpartiregeringen, som har nærmest uindskrænket magt, ikke har valgt at sætte de penge af, som den tidligere regering gjorde, og det er selvfølgelig sørgeligt.
Troels Ravn (S), 2020-06-03:
Jeg må bare sige, at jeg mener, det var rigtig godt, at det ikke lykkedes for Dansk Folkeparti og Venstreregeringen at centralisere yderligere og nedlægge de regioner, som også på det her område gør en kæmpe indsats.
Hvis vi så kigger fremad, vil ordføreren så ikke anerkende, at det netop peger fremad, at vi nu har en regering, der i sit forståelsespapir skriver, at man vil håndtere, tage ansvar for og finde finansiering til generationsforureninger, og at vi formentlig afslutter dagen med at blive enige om, at der skal en særskilt pulje til?
René Christensen (DF), 2020-06-03:
Jeg synes faktisk, det er ærgerligt, at vi alle har troet, at vi har en regering, der ville gøre noget ved generationsforureninger og faktisk også har nedskrevet det på et stykke papir, men som indtil videre ikke har vist det i praksis.
Jeg synes, det er ærgerligt, at vi skal herned i Folketingssalen med en forespørgselsdebat, som er stillet af Venstre og SF, for at få en etpartiregering til at gøre det, som man har skrevet under på man gerne vil.
Det synes jeg er sørgeligt.
Men det er jo det, vi kan med de parlamentariske værktøjer, som vi har, nemlig tage det herned i Folketingssalen, og så kan vi presse en regering til at gøre det, som regeringen har skrevet den vil, men som den ikke har gjort i praksis.
Så det er da en god dag.
René Christensen (DF), 2020-06-03:
Tak for det.
Og tak for ordførertalen.
Det er jo rigtigt nok, at det altid handler om prioritering.
Men når man nu har skrevet det ind i et aftalepapir, er prioriteringen vel ikke så svær – så er det vel det, man gerne vil.
Jeg kan jo bare sige, at jeg har haft nogle sjove oplevelser med det aftalepapir.
Vi havde det jo også i forhold til klimaforhandlinger – der var jo skrevet ind i aftalepapiret, at det ikke måtte gå ud over vækst og beskæftigelse.
Det kom heldigvis også med til sidst, men det kostede da lidt.
Altså, vil Det Radikale Venstre kæmpe imod, hvis regeringen nu kommer med et finanslovsoplæg, når der nu her skal forhandles finanslov, hvor man har afsat eksempelvis 250 mio. kr. om året i de kommende 10 år til generationsforurening for at leve op til det aftalepapir, man har skrevet sammen med Det Radikale Venstre?
Ville det så være en kæmpestor kampplads – eller ville det ikke være den nemmeste måde at gøre det på for regeringen?
Så var det jo ligesom handlet af, inden man skulle i gang med de andre forhandlinger om finansloven.
Var det ikke en måde at aflaste det miljø på, som ordføreren så fint skriver der kan være i en finanslovsforhandling?
Zenia Stampe (RV), 2020-06-03:
Jo, det er også det, jeg siger.
Jeg vil gerne arbejde hen imod, at vi får en plan, sådan at vi kan lave en aftale i forbindelse med en finanslov.
Det kan jo også være i forbindelse med nogle andre forhandlinger.
Nogle gange finder vi jo også penge på andre måder.
Men jeg synes også – bare for at være helt ærlig – at det nogle gange er for nemt, når man er både oppositionsparti, men sådan set også støtteparti.
Det er nogle gange for nemt bare at pege på regeringen og sige: Stik os lige 2,7 mia. kr. – kom med dem.
Altså, det er vel også politik at snakke om, hvor pengene så skal komme fra.
Det ville jo ikke være rimeligt.
Eller hvad nu, hvis de så sagde: Ved I hvad, kære venner, så bruger vi dem på generationsforurening, men så kan vi altså ikke tage mere jord ud og plante flere træer for at redde klimaet?
Det er det, der er det svære.
Jeg vil virkelig gerne, at vi løser den her opgave sammen, men jeg er selv personligt lidt i tvivl om, om det er et 10-årigt sigte, om det er et 15-årigt sigte.
Hvordan er regningen, når vi ikke bare siger de ti generationsforureninger, men også lægger de 37.000 jordforureninger til?
Jeg vil rigtig gerne ind i det maskinrum, så vi kan lave en realistisk plan for det, og så vil jeg også gerne kæmpe for, at vi er med til at sætte de penge af på finansloven.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-06-03:
Også herfra en tak til SF's ordfører for det gode samarbejde, der har været, om at presse regeringen i den her sag og også få et fælles forslag til vedtagelse på plads, som det nu er lykkedes os at få en tilslutning til, for det er en sag, hvor det er vigtigt, at man ikke bare taler om den, men at man handler på området.
Jeg er selv vokset op relativt tæt på Høfde 42, og nu bor jeg i en kommune, hvor vi lige har fået den tiende generationsforurening, nemlig på Himmark Strand, og hvad enten vi taler Grindstedværket, Høfde 42 eller Himmark Strand, hvor der jo er lavet de foreløbige undersøgelser – og Krüger står med en banebrydende teknologi, der måske også kan være et eksporteventyr, hvis vi kigger på Høfde 42 – så ser vi, at regeringen, den regering, der ellers havde meget travlt med at sige, at de ville handle, da de bare var Socialdemokraterne før valget, nu har lavet to økonomiaftaler, uden det indgår, og en finanslovsaftale, uden det indgår.
Jeg kan forstå på Socialdemokraternes ordfører og delvis også på ministerens indledning, at Socialdemokraterne stadig væk fastholder, at det er superambitiøst.
Så vil jeg bare, uden at det her skal blive til sådan en karaktergivning, høre SF's ordfører, om SF deler opfattelsen af, at det, når det står så klart i forståelsespapiret, så er ambitiøst og acceptabelt, at man har lavet to økonomiaftaler med 0 kr. i hver af dem og en finanslovsaftale med 0 kr. på det her område, når vi ved, hvor nødvendigt det er, at vi nu får ryddet op.
Signe Munk (SF), 2020-06-03:
Jeg tror, jeg også vil afholde mig fra karaktergivningen for ligesom at holde fast i det fremadrettede spor.
Men jeg tror alligevel, at en del af svaret ligger i at se, hvordan SF går til den sag her.
For første skridt for os var jo selvsagt forståelsespapiret, og der står, at det er en prioritet at håndtere det, men der står jo ikke hvornår og »hurtigst muligt« osv.
Det er derfor – når det nu ikke lykkedes os at afsætte ekstra penge ved finanslovsforhandlingerne – det er et naturligt næste skridt for os at sige, at så har vi jo lige præcis arbejdet for at få det sort på hvidt, at regeringen hurtigst muligt skal arbejde på at finde finansiering.
Og det er meget vigtigt, at det her altså er en særskilt ekstra bevilling, så vi kommer ud af den der, mener jeg, lidt irriterende diskussion, hvor tingene bliver blandet sammen.
Når vi tager det næste skridt, er det jo åbenlyst, fordi vi ikke har været tilfredse med tempoet i det her, fordi vi gerne vil til at levere.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-06-03:
Derfor er det jo også dejligt, at vi i samarbejde har fået lavet et forslag til vedtagelse og rejst en forespørgselsdebat, der nu presser regeringen til at handle på det her område.
Ikke desto mindre er der jo den risiko, at fordi regeringen nu ikke har taget det op i økonomiforhandlingerne og afsat penge, er der stadig væk et uafklaret spørgsmål fra og med næste år, hvor der ikke er afsat nogen penge til det her.
For de penge, som den tidligere regering, som jeg selv var en del af, afsatte både sidste år og i indeværende år, hvor vi jo kører på 40-millionerkronersbevillingen i år, løber jo ud ved årsskiftet.
Er ordføreren ikke bange for, at der kommer sådan et slip?
Nu er der budgetteret frem til årsskiftet, og hvis der først aftales noget helt hen mod slutningen af året, risikerer vi egentlig, at både noget af den viden, der er, men også nogle af de medarbejdere, der sidder og arbejder på det, ender i sådan en uafklaret situation frem mod årsskiftet, fordi der ikke har været villighed til at forlænge bevillingerne ind i næste år.
Signe Munk (SF), 2020-06-03:
Fordi der er brug for nye bevillinger fra næste år, bliver regeringen selvfølgelig også mødt med et finanslovkrav fra SF om, at der skal afsættes penge til generationsforureningerne.
Det må jo være en naturlig konsekvens af, at vi er klar til at finde pengene.
Jacob Jensen (V), 2020-06-03:
Tak til fru Mai Villadsen for en fin ordførertale.
Jeg synes, det er rigtigt, at der er en opgave her, som har været, man kan sige sat på hold et stykke tid, og som fru Mai Villadsen siger, kan vi nu ikke længere stikke hovedet i busken, nu skal der ske noget.
Med al respekt for de ord, der står i forståelsespapiret, som jo i sig selv ikke gør en forskel, så gør de vel alligevel den forskel, at støttepartierne, herunder Enhedslisten, føler sig forpligtet af at arbejde for det.
Så det er vel også det, der er udtryk for det, vi kan konstatere her i dag.
Derfor vil jeg bare spørge, om Enhedslistens ordfører er tilfreds med miljøministerens indsats på det her område, for jeg synes i hvert fald, der mangler en klar markering fra regeringens side.
Vi står her i dag med et enigt Folketing, som vedtager et forslag til vedtagelse, og det er åbenbart det, der skal til, før regeringen gør mere ved det.
Er Enhedslisten tilfreds med miljøministeren på det her felt?
Mai Villadsen (EL), 2020-06-03:
Jeg er selvsagt ærgerlig over, at der ikke er sket mere på det her område.
Det er jo ikke udelukkende miljøministerens ansvar, det er jo også finansministeren, som har siddet og lavet en aftale med regionerne for 5 dage siden, hvor der ikke er yderligere midler til oprensning af forurenede grunde.
Det synes jeg er ærgerligt, og derfor synes vi selvfølgelig også, at det må være en prioritet fremadrettet at finde de penge.
Heldigvis, kan man sige, er det ikke varige midler, det er engangsudgifter til de her oprensninger, så det bør kunne findes.
Jeg var sådan set heller ikke så tilfreds med den tidligere regerings håndtering af området for at være helt ærlig.
Selvfølgelig har vi et ansvar, synes jeg, for at lægge et stort pres på den nuværende regering, og det er jeg sådan set glad for at vi kan gøre i samarbejde med Venstre og SF og mange andre gode kræfter her i Folketinget, som ved, at det her er et problem.
Jacob Jensen (V), 2020-06-03:
Jeg er helt med på, at Enhedslisten ikke var tilfreds med den tidligere regering, og derfor var man jo heller ikke støtteparti.
Og om det så er miljøministeren eller finansministeren, er, om man så må sige, ét fedt, det er jo regeringen som et samlet hele.
Derfor vil jeg bare spørge, om Enhedslistens ordfører kan forestille sig, at Enhedslisten stemmer for næste års finanslov, uden at der er sat ekstra midler af til jordforureningsoprensning, herunder generationsforureningerne.
Kunne Enhedslisten forestille sig alligevel at stemme for en finanslov, hvis der stadig væk, som der var i det sidste finanslovskompleks, er afsat nul kroner ekstra til formålet?
Mai Villadsen (EL), 2020-06-03:
Vi står jo i den gode situation nu, at der er et forslag til vedtagelse, som faktisk presser regeringen til hurtigst muligt at finde de midler, og dem vil vi gerne være med til at finde i Enhedslisten, så derfor har jeg da en klar forestilling om, at vi finder nogle midler på den næste finanslov eller på en anden måde meget hurtigt, netop til oprensning af generationsforureninger.
René Christensen (DF), 2020-06-03:
Tak for det, og tak til ordføreren for ordførertalen.
Ordføreren sagde her til sidst, at når man kigger på forslaget til vedtagelse, som jo bliver vedtaget af alle Folketingets partier inklusive regeringspartiet, så står der, at »Folketinget pålægger regeringen at arbejde for hurtigst muligt at finde nødvendig finansiering til oprydning af generationsforureninger«.
Der er det jo altså ret vigtigt, at det her er et engangsbeløb – og SF og Enhedslisten svarede også ja til det.
Når man har ryddet op, har man ryddet op.
Det kan godt være, at der måske stadig bliver en lille smule drift tilbage, men der er jo også en ret stor drift i dag.
Jeg nævnte selv, at bare på høfde 42 har man nu driftet for langt over 100 mio. kr., og når man kigger på det nu, ligger det på over 7 mio. kr. om året bare på høfde 42.
Så det her vil jo faktisk også give nogle besparelser på den lange bane i forhold til de driftudfordringer, som man har i dag.
Så mit spørgsmål til ordføreren er bare: Vil ordføreren ikke holde fast i, at det er et anlægsprojekt, hvad angår de ti generationsforureninger, og at det derfor ikke vil påvirke den strukturelle saldo, og at det derfor bør være langt nemmere at få gennemført i et finanslovsforslag?
Mai Villadsen (EL), 2020-06-03:
Det vil jeg da give både miljø- og finansordføreren for Dansk Folkeparti fuldstændig ret i.
Det er jo derfor, at det både er lettere at løse i en finanslovsforhandling og netop ikke vil gå ud over minimumsnormeringer, velfærd eller andre områder, der er prioriteret, og det synes jeg er ret væsentligt at holde fast i.
For der står virksomheder klar med noget teknologi i hvert fald i dele af Danmark, og de kan jo tænkes at flytte deres virksomhed eller opgaver et andet sted hen, hvis der ikke bliver lavet en prioritering nu.
Så jeg tror, det er helt rigtigt, som ordføreren siger, at vi bør gå i gang.
Zenia Stampe (RV), 2020-06-03:
Jeg synes faktisk, at den her snak er virkelig interessant, fordi den jo bevæger sig ned under, hvad der egentlig er problemstillingerne her.
For Enhedslisten og Radikale Venstre har jo det tilfælles, at vi tit møder op til finanslovforhandlinger med ret mange penge eller ideer til, hvor vi kan finde penge, og nogle gange er vi enige.
Der tror jeg godt, at vi kunne finde hinanden.
Men så er det jo også nogle gange, at vandene skilles, og at Enhedslisten vil finde pengene ét sted, og at vi vil finde dem et andet sted, og vi så ender med ikke at finde så mange tilsammen.
Men det, vi måske i virkeligheden skulle arbejde for, hvis vi kan hjælpe regeringen med at indfri mere, sådan at det netop ikke bliver et valg mellem generationsforurening og skovrejsning, er så også at finde hinanden i, hvor vi gerne vil finde pengene henne.
For hvis vi kan stå sammen om det og ikke bliver spillet ud mod hinanden af regeringen, så har vi måske en større chance for det.
Det var sådan lidt et blik ind i maskinrummet, men det er jo sådan, det er, så hvis vi kan hjælpe hinanden der, kan vi måske også løfte den her opgave sammen.