runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Britt Bager (KF), 2022-05-17:
Tak for det, tak til ministeren, og tak til de ordførere, der bakker op om det her meget vigtige forslag.
Det er et forslag, som sætter fokus på dominansvold og på ydmygelsesvold, et fænomen, som vinder kraftigt frem, særlig blandt ikkevestlige danskere.
Tendensen med ydmygelsesvold er bekymrende, og det er et fænomen, som vi bliver nødt til at reagere konsekvent på.
Tidligere var det et fænomen, som vi hovedsagelig og måske udelukkende kendte fra Sverige, så det er dybt bekymrende, at det nu også foregår i Danmark, endda jævnligt. Desværre har vi i de seneste år set en stigende tendens til, at grupperinger af unge ikke alene udøver vold, men at de gør det med det formål at dominere eller ydmyge deres offer.
Det kan være, at offeret hånes, at der grines, mens offeret tvinges til at drikke urin, kysse sko eller bliver spyttet på, og bagefter bliver det så delt på de sociale medier.
Det er fuldstændig vanvittigt, og det er noget, som vi simpelt hen er nødt til at reagere på.
Der er tale om en særlig brutal og ydmygende form for overgreb, hvor man ikke alene påfører offeret en fysisk smerte, men man samtidig udstiller og ydmyger vedkommende, og så er det jo helt, helt særligt, når det filmes og udstilles på de sociale medier.
Formålet med det her beslutningsforslag er at gøre det strafbart at udøve ydmygelsesvold, og med beslutningsforslaget lægges der også op til, at man generelt forøger straffen ved ydmygelsesvold.
For vi bliver nødt til at slå hårdt ned, og vi skal sætte ind nu, så Danmark ikke kommer til at se en stigende tendens til ydmygelsesvold, som vi har set det i Sverige, og derfor er jeg meget glad for, at så mange partier her i Folketinget er enige om at tage afstand fra ydmygelsesvold, og at de er enige om at lave lovændringer.
Jeg bemærker, at justitsministeren siger, at det rent teknisk skal stå et andet sted i straffeloven.
Det kvitterer jeg for, og det er vi selvfølgelig indstillede på.
For Det Konservative Folkeparti er det vigtigste, at vi får en lovgivning, der virker, og som dæmmer op for det her ækle fænomen.
Peter Skaarup (DF), 2022-05-17:
Jeg synes, det er fint, at regeringen i princippet vil støtte det her forslag, men jeg vil godt lige høre, hvordan ministeren ser på spørgsmålet om dansk indfødsret.
Ser ministeren det sådan, at der skal være et krav om, at man har dansk statsborgerskab, for at man skal kunne få andel i den nye ordning, eller har det ikke nogen betydning for ministeren?
Pernille Vermund (NB), 2022-05-17:
Vi skal som samfund gøre langt mere for at forhindre terror.
Når jeg hører og læser vurderinger fra PET om, at vi har udrejsecentre i Danmark, som er ved at udvikle sig til potentielle terrorreder, og vi har en regering, der ikke løser dey reelle problem, så må jeg sige, at jeg bliver bekymret.
Når vi har en udlændingepolitik, hvor nogle af de mennesker, som er udenlandske statsborgere, og som er dybt radikaliserede, alligevel får lov til at blive her; eller når vi har en regering, der henter radikaliserede islamister tilbage til Danmark, efter at de har været ude at rejse som syrienskrigere – det, vi andre ville kalde terrorister – så bliver jeg også bekymret.
Så vi kan gøre mere for at mindske risikoen for terror, også uden at det betyder, at vi skal gå voldsomt på kompromis med den frihed, som vi ønsker at leve med i et samfund som det danske.
Når det er sagt, vil ingen regering nogen sinde kunne stille en garanti om, at et land ikke bliver udsat for terror, at et menneske ikke bliver udsat for terror eller at mennesker ikke bliver udsat for terror, når de rejser ud.
Vi behandler i dag to forslag fra SF, og det første her handler om terrorofre generelt og rettigheder for terrorofre generelt, og vi bakker fuldstændig op om forslaget.
Om det så er rettigheder, som modsvarer EU's direktiver, eller andre rettigheder, må vi jo finde ud af, når regeringen har undersøgt, hvad der er af forskel på de rettigheder, man har som terroroffer og pårørende til terrorofre i dag, og hvad der er af vilkår, hvis man indretter det, som andre lande har gjort, efter EU's direktiver.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi som danskere står sammen om det her problem, både når vi skal forhindre terror, og når vi ser hinanden i øjnene og spørger: Hvordan kan vi bevare et frit, sikkert og trygt samfund og samtidig passe på hinanden, hvis det helt forfærdelige skulle ske, at der begås en terrorhandling?
Så med de ord bakker vi op om forslaget.
Og igen: Om det en til en er EU's direktiver, som vi skal læne os op ad, eller om vi kan gøre det bedre ved at gøre det anderledes, er ikke så vigtigt for os.
Men vi bakker op om, at regeringen undersøger det.
Peter Skaarup (DF), 2022-05-17:
Det går stærkt her under behandlingen af det her forslag.
Det er på sin vis måske lige præcis i dag godt, for det tyder på, at der er relativt stor enighed om, at det her forslag er meget godt lavet.
Vi har det i hvert fald sådan i Dansk Folkeparti, at vi synes, at det er rigtigt at pålægge regeringen, at man i den folketingssamling, vi kommer frem til, får undersøgt, hvad det koster at sikre, at ofre for terrorisme garanteres en række rettigheder.
Vi synes, at der er mange gode perspektiver i beslutningsforslaget.
Vi er enige med forslagsstillerne i, at alle ofre for forbrydelser skal opleve, at de modtager den støtte fra myndighederne, som er nødvendig, for at de kan komme videre i livet, og det siger sig selv, at hvis man har været udsat for terror, oplevet terror, er det ret voldsomme og måske uoverstigelige konsekvenser, man udsættes for i forhold til ens liv.
Der er også nogle ting omkring det her, selvfølgelig, med hensyn til straffe.
Det er en kendt sag, at Dansk Folkeparti ser et stort behov for, at vi straffer markant og hårdt, sådan at samfundet og i særdeleshed ofrene oplever en retsfølelse.
Men hjælpen indebærer jo altså også en anden dimension, som berøres af det her beslutningsforslag, nemlig spørgsmålet om ofrenes rettigheder.
Vi støtter hos DF tilstrækkelige rettigheder og fornøden støtte og beskyttelse af ofre for terrorisme, herunder proaktiv krisehjælp, kyndig psykologisk bistand, offerstøtte til at afhjælpe senfølger samt vejledning og oplysning om ethvert retligt, praktisk og finansielt anliggende, man udsættes for.
Man skal lige huske på, at man måske bliver sat fuldstændig ud af drift i ens liv, hvis man oplever sådan noget.
Man kan måske ikke passe en uddannelse, og man kan ikke passe et job; man kan ingenting.
Derfor er der selvfølgelig brug for, at samfundet går ind med forskellige hjælpemidler.
Vi kan af de her grunde støtte forslaget om at undersøge, hvad det koster at sikre, at ofre for terrorisme garanteres en række rettigheder.
Britt Bager (KF), 2022-05-17:
Tak for det, og tak til SF for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Det er et rigtig godt beslutningsforslag.
Jeg vil også sige tak til Finn Nørgaard Foreningen for det arbejde, de har lavet.
De har kæmpet for det her i lang tid.
Det er godt, vi får det behandlet her i salen.
Vi i Konservative støtter forslaget.
Det er et rigtig godt forslag.
Samira Nawa (RV), 2022-05-17:
Mange husker sikkert, hvor de befandt sig tirsdag den 11. september 2001, da DR gik i luften med en ekstraudsendelse og berettede, at to fly var fløjet ind i tvillingetårnene i New York.
Der gik ikke længe, før konklusionen var klar: USA var ramt af et terrorangreb.
Jeg var selv kun et år gammel, da Muren faldt, så for mig var nine eleven den første begivenhed, der i sandhed var skelsættende, hvor man virkelig kunne mærke, at nu vil verden forandre sig – et konkret fysisk angreb på centrale bygninger i USA og med uhyggelige dødstal til følge.
Men det var mere end det.
Det var et angreb på frihed og et angreb på demokrati, en påmindelse om, at vi ikke var nået the end of history, men tværtimod stod på tærsklen til en ny virkelighed.
På den måde er et terrorangreb noget helt særligt.
Det har sin konkrete fysiske form som så meget andet kriminalitet, men det tjener som formål til noget helt andet, nemlig at skabe frygt, at skabe usikkerhed og ustabilitet og ikke mindst følelsen af, at det kan ske i selv de tryggeste kroge af verden.
Ligesom det var tilfældet med massakren på den ellers idylliske ø Utøya, hvor den højreekstremistiske Anders Breivik brutalt dræbte 77 unge mennesker.
Det har givet nordmændene og måske i virkeligheden også hele Skandinavien et kollektivt traume, som kan mærkes den dag i dag.
Jeg kan derfor kun forestille mig, ikke sætte mig ind i, men kun gøre mig forestilling om, hvad det gør ved ofre og pårørende, der direkte har været udsat for terrorhandlinger.
Jeg vil derfor takke SF for at fremsætte det her beslutningsforslag, som har til formål at undersøge, om ikke vi kan gøre mere for at give støtte til ofre og pårørende for et terrorangreb.
Ja, det er simpelt hen noget, vi skal have undersøgt, og det bakker vi selvfølgelig op om i Radikale Venstre.
Morten Dahlin (V), 2022-05-17:
Tak for det, formand.
Terrorisme er en umenneskelighed, og for ofrene og ofrenes familie er det selvsagt en forfærdelig situation, når terroren rammer.
Vi håber naturligvis, at der ikke i fremtiden vil være danskere, der bliver ofre for terrorhandlinger, men det er jo desværre ikke en garanti, nogen her i Folketingssalen kan stille.
I Venstre finder vi det derfor fornuftigt, at det undersøges, hvad det vil koste at styrke de danske terrorofres rettigheder og deres muligheder på alle måder.
Når vi så har den viden, kan vi tage en oplyst debat om, hvilke muligheder vi konkret har for at støtte rettighederne for terrorofre, så de kan få den hjælp, som de har brug for.
Det er en meget relevant debat, det er en meget vigtig debat, og derfor et stort tak til SF for at rejse debatten og fremsætte forslaget her i dag – et forslag, som Venstre kan støtte.
Tak for ordet.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-17:
Tak, og igen tak til Det Konservative Folkeparti for at fremsætte forslaget her.
Når vi nu forhåbentlig skærper straffen på et eller andet tidspunkt, om ikke andet når der kommer et borgerligt flertal, vil Det Konservative Folkeparti så være med til at skærpe straffen så langt, at ydmygelsesvold, hvis der er tale om udenlandske statsborgere, så også medfører udvisning?
Britt Bager (KF), 2022-05-17:
Vi er i hvert fald villige til at se på, hvor langt man kan gå.
Det er selvfølgelig klart, at det skal være proportionelt med andre straffe.
Men helt generelt synes vi jo, at der skal være større mulighed for at udvise ved kriminalitet.
Så ja, vi er villige til at se på det.
Jeg kan ikke stå her og sige, hvilke tilfælde der vil ryge ind, og hvilke tilfælde der ikke vil, jeg kender ikke den situation, fru Pernille Vermund beskriver her.
Men generelt set skal vi være hårdere i forhold til at udvise ved kriminalitet.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-17:
Men så er det jo vigtigt at finde ud af, når vi taler proportionalitet, hvor ydmygelsesvold så ligger for Det Konservative Folkeparti.
For mig er en kriminalitetsform som voldtægt f.eks. noget af det groveste, man kan udsætte et andet menneske for, og det er kun ca. 60 pct. af de udenlandske statsborgere, som dømmes for voldtægt i Danmark, der bliver udvist – 40 pct. får lov til at blive her.
Skal vi ned på 50 pct. eller 25 pct.?
Hvor langt skal vi ned?
Hvor få skal udvises?
Hvis man er en udenlandsk statsborger, altså en ikkedansk statsborger, bosat her i landet og man begår den her form for voldsomme forbrydelse, skal man så bare have lov at blive her?
Mattias Tesfaye (S), 2022-05-17:
Tak for ordet, og tak til Socialistisk Folkeparti for beslutningsforslaget, der handler om rettigheder for terrorofre, og også tak til Finn Nørgaard Foreningen, som jeg kan se er til stede på tilhørerpladserne i dag, og som også har spillet en rolle her.
Det er vigtigt, at vi hjælper ofre for terrorhandlinger bedst muligt, både lige efter at hændelsen er sket, og også på længere sigt.
Terrorisme er et groft angreb på vores frie og demokratiske samfund.
Samtidig er den et voldeligt og krænkende angreb på et enkelt eller flere enkelte individer.
De ofre, som har været udsat for terrorhandlinger, er ofte ramt for livet, og det er naturligt, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at beskytte dem.
Jeg vil dog gerne indledningsvis slå fast, at der allerede i dag er hjælp at hente for ofre og pårørende, også når det gælder ofre og pårørende, der har været i berøring med terrorhandlinger.
Det er ikke sådan, at de står helt alene tilbage uden hjælp.
Tilrettelæggelsen af de indsatser og eventuelle yderligere initiativer i forhold til ofre for en terrorhændelse vil blive vurderet i forhold til den konkrete hændelse.
På den måde sikrer man også, at der tages hensyn til de konkrete behov, som skulle opstå hos det enkelte offer.
Derudover yder staten allerede erstatning og godtgørelser til ofre, der er blevet udsat for personskade, hvis overtrædelsen er begået i den danske stat.
Det indebærer bl.a., at staten har mulighed for at yde erstatning for udgifter til psykologhjælp og andre helbredsudgifter.
Men at der allerede er hjælp at hente, er ikke det samme, som at vi ikke skal gøre mere, og derfor er jeg også enig i, at det er relevant at undersøge, om der efter de to direktiver – det handler om offerdirektivet og terrorbekæmpelsesdirektivet – er ret til hjælp og støtte, som ofre for terror i Danmark ikke har i forvejen.
Som min forgænger tidligere har oplyst Retsudvalget om, blev der i forbindelse med folkeafstemningen om retsforbeholdet udarbejdet en analyse af offerdirektivet.
En lignende analyse foreligger på nuværende tidspunkt ikke af offerrettighederne i terrorbekæmpelsesdirektivet, og den vil jeg nu bede mine embedsmænd om at udarbejde.
Når vi så har et overblik over, hvad der er tale om, og hvad det eventuelt vil koste, skal vi naturligvis have en dialog om muligheden for at indføre rettighederne, og hvordan det vil kunne finansieres.
Jeg vil samtidig gøre det klart, at det ikke vil være muligt at færdiggøre sådan et arbejde i indeværende folketingssamling, men at det er min umiddelbare forventning, at det vil kunne ske i år.
Regeringen kan altså støtte forslaget med de forbehold, som jeg netop har nævnt.
Afslutningsvis tak til SF, og tak til Finn Nørgaard Foreningen for at sætte fokus på det her vigtige emne om, hvordan vi behandler ofre for terror.
Tak for ordet.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-17:
Tak for det, tak for ordet og også tak til SF for at fremsætte det her meget vigtige forslag.
Terrorisme er målrettede angreb på vores frie og åbne samfund.
Terrorisme er tiltænkt at skræmme og kue og få os til at leve i frygt, og så er der den meningsløse vold, som rammer helt uskyldige mennesker – mennesker, som med ét kan få ændret hele deres liv og virkelighed.
Derfor er der ingen tvivl om, at ofre for terror skal have al den støtte og al den hjælp og anerkendelse, som de har brug for.
Vi har heldigvis i Danmark et system, som kan tage hånd om ofre, også ofre for terrorisme, men måske kan der gøres mere.
Det er der noget der tyder på.
Det lægger det her beslutningsforslag op til at vi får undersøgt, og det synes jeg er en god idé.
Nu har vi hørt ministeren tilkendegive, at han støtter forslaget, så vi i første omgang kan få undersøgt omkostningerne.
Vi støtter selvfølgelig også forslaget med samme forbehold i forhold til processen, og så ser vi frem til at se undersøgelserne, når de foreligger.
Tak igen til SF for forslaget, og tak til Finn Nørgaard Foreningen for det hårde arbejde.
Jeg er glad for, at vi får undersøgt, om der er mere, der kan gøres på det her vigtige område.
Tak for ordet.
Britt Bager (KF), 2022-05-17:
Jeg tror, vi skal gribe det sådan an, når vi forhåbentlig får et borgerligt flertal, at vi sætter os ned og får set bestemmelserne igennem og får lagt en linje for, hvad det er, vi vil acceptere.
Det vil jeg meget hellere, end at jeg vil stå her fra talerstolen og tage én bestemmelse ad gangen.
Selv om vi snart skal på sommerferie, tror jeg alligevel, der kan blive lang tid til.
Lad os sætte os ned, og lad os få set på, hvad der giver mening.
Jeg tror i hvert fald, et borgerligt flertal er enige om, at der er flere, der skal hjem, end der kommer i dag.
Samira Nawa (RV), 2022-05-17:
Jo, det sidste kan jeg bekræfte.
I forhold til den første del, så er jeg da helt med på, hvad det er, Dansk Folkeparti gerne vil med det her beslutningsforslag, og det er jo at lægge til oven på en straf og altså i virkeligheden simpelt hen skærpe straffen.
Jeg tror bare ikke på, at det virker.
Jeg tror måske egentlig lidt det samme som Venstres ordfører, der sagde på talerstolen, at det kan gøre det endnu mere besværligt at bevæge sig ud af kriminalitet.
Og så mener jeg jo, at vi først for alvor er på vej i den gale retning, hvis vi forhindrer mennesker i at komme ud af kriminalitet.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-17:
Nu er det jo, vil jeg sige til hr. Bjørn Brandenborg, et beslutningsforslag fra DF, vi behandler i dag; et beslutningsforslag, som vil betyde, at flere mennesker skal i fængsel.
Når jeg så anholder, at der ikke i beslutningsforslaget er anvist, hvordan man skal finde kapacitet til de mennesker, så er det da bemærkelsesværdigt, at en ordfører for Socialdemokratiet, altså regeringens eget parti, synes, at det er et fuldstændig tåbeligt kritikpunkt.
Helt, helt ærligt, det er den vildeste populisme, jeg har hørt fra Socialdemokratiets side i meget lang tid.
Socialdemokratiet ville aldrig kunne acceptere, at vi bare stemmer ja til et forslag, uden at der er finansiering, uden at pladserne er der.
Men når jeg kritiserer det, jamen så er der noget galt – det synes jeg virker meget bemærkelsesværdigt.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-17:
Nu håber jeg, at ordføreren også hørte min tale og ministerens tale, som jo ikke handlede om, at det var kapacitetsproblemer, der var grunden til, at vi afviste det her forslag.
Men jeg må så bare sige, at forskellen på fru Pernille Vermund og mig selv og fru Britt Bager med hensyn til at tage ansvar for den aftale, jo er, at det for os ikke handler om at stå på en talerstol og fortælle, hvordan man løser nogle problemer; vi løser dem faktisk og går i gang med at løse problemerne med at lave flere pladser.
Vi sørger for, at nogle at de kriminelle udlændinge, der ikke har noget at gøre i Danmark, kommer et andet sted hen.
Det har vi taget ansvar for, og det ville jeg ønske at Nye Borgerlige også ville tage ansvar for – men det får man så mulighed for en anden gang.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-17:
Vi vil netop gerne tage ansvar for, at vi har en velfungerende kriminalforsorg.
Vi vil ikke være med til at skrive under på en aftale, som binder os til at fastholde strafferammen på nogle af de her meget grove forbrydelser de næste 4 år, fordi der ikke er overskud af pladser.
Og det kan godt være, at ordførerens støtteparti, SF, bliver behandlet mildere af Socialdemokratiet, end Nye Borgerlige gør, men jeg siger sådan set ikke så meget andet, end hvad ordføreren fra SF siger, nemlig at det her forslag jo vil medføre, at der er nogle mennesker, der skal sidde enten længere tid i fængsel, eller som skal sidde i fængsel, som ikke kommer i fængsel i dag.
Hvis man gerne vil være regeringsparti og have regeringsmagten, synes jeg også man skylder at tage det ansvar med.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-17:
Tak for det.
Jeg tager ordet, fordi fru Pernille Vermund, synes jeg, er lidt urimelig i sin kritik, når hun prøver at påstå, er der ikke er taget ansvar for at lave flere fængselspladser.
Jeg er glad for, at fru Pernille Vermund startede sit indlæg med så lige at bekræfte over for fru Britt Bager, at der faktisk kommer tusind flere pladser med den aftale, som vi har lavet nu.
Og så må jeg bare sige, at jeg synes, det er en mærkelig kritik.
Altså, vi sørger for, at nogle af de mennesker, der ikke har noget at lave i det her land, kommer til at afsone et andet sted end i Danmark.
Det er der nogle partier herinde, der har taget ansvar for, fordi det var en bunden opgave.
Det var Nye Borgerlige desværre ikke med til, men jeg er da glad for at høre, at piben har fået en anden lyd, og at man måske har tænkt sig at tage ansvar for også at sørge for, at vi har en velfungerende kriminalforsorg i fremtiden.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-17:
Jo, meget gerne.
Et glimrende forslag, som også er kommet her fra talerstolen tidligere i dag, er, at man sagde til ministeren: I stedet for at du tager ned og forhandler om 300 pladser til udvisningsdømte kriminelle udlændinge, så forhandler du om 400 eller 500 pladser.
Det betyder, at der allerede i den her aftale mangler plads til 100 af de udvisningsdømte kriminelle udlændinge.
Og spørgeren kan godt grine af det, men det er bare et faktum.
Og når man lægger stemmer til en aftale, som ikke løser problemet de næste 4 år, så er det i min verden ikke ansvarligt – så er det bare en lappeløsning.
Britt Bager (KF), 2022-05-17:
Det er fuldstændig rigtigt, at kriminalforsorgen er i en forfærdelig stand, og derfor var jeg også glad, da jeg hørte ordføreren starte med at sige, at det er en bunden opgave at få kriminalforsorgen i bedre stand og tage ansvar for den her aftale.
Og det havde klædt Nye Borgerlige at gøre.
Men når nu ordføreren har så gode forslag til, hvordan vi skaffer flere pladser, kan ordføreren så ikke indvie os andre i det?
Pernille Vermund (NB), 2022-05-17:
Der kommer flere fængselspladser med den kriminalforsorgsaftale, der er lavet, men der kommer ikke nok fængselspladser.
Og problemet er jo, at vi i dag står med en kriminalforsorg, som i den grad – i den grad – mangler pladser.
Jeg synes, det er helt fair, hvis man siger, at det var så langt, man kunne nå, fordi man ikke kunne finde flertallet, men når man som oppositionsparti lægger stemmer til sådan en aftale, har man jo også en særlig forpligtelse, for så ved man godt, at aftalen ikke var blevet til noget, hvis ikke man havde lagt stemmer til den.
Her må jeg bare sige, at jeg da havde håbet, at man fra Det Konservative Folkepartis side havde trukket den lidt længere og sagt: Prøv at høre her, kære minister, vi vil gerne sikre, at vi også de næste 4 år kan udvide strafferammen for nogle af de forbrydelser, som vi synes er særlig grove, og også at vi kan nå det mål, som vi har sat os i fællesskab, nemlig at hæve normalstraffen for en række forbrydelser.
Samira Nawa (RV), 2022-05-17:
Mange tak.
Der er forskel på gaspistoler og så de her rigtige skydevåben.
Og det vil jeg egentlig bare høre om ikke ordføreren vil bekræfte, altså at der jo er en væsentlig forskel.
Så vil jeg også høre, om ikke ordføreren er bekymret for, at hvis man sidestiller straffen for brug af to forskellige våbentyper, så svarer det til, at man nedsætter straffen for brugen af rigtige skydevåben.
Og dermed kunne det jo føre til, at vi ser flere af de rigtige skydevåben i gadebilledet i de kriminelle miljøer.
Har ordføreren slet ikke den bekymring?