runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Det er klart, at når vi med regeringsgrundlaget præsenterer en samlet økonomisk politik, hvor en del af det er det her med at afskaffe en helligdag og sikre en arbejdsdag mere – med de ekstra hænder, det giver til de steder, der mangler dem på arbejdsmarkedet, og med de milliarder, det giver i statskassen – er trolden jo ude af æsken, kan man sige, forstået på den måde, at så bliver det en debat.
Det er faktisk derfor, at vi har sagt: Den debat er vi jo nødt til på en eller anden måde at konkludere på i Folketinget, også inden de overenskomstforhandlinger, som er vanskelige, men som vi jo ikke sidder med i, går ind i den afgørende fase.
Det er baggrunden for, at vi gør det nu og ikke om en måned eller på et andet tidspunkt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-02-02:
Tak for det.
Jeg tror egentlig, at uanset hvilket politisk ståsted vi kommer fra, er de fleste, både her i salen og i samfundet, meget glade og taknemlige for den danske model – det, at vi politikere sådan set blander os uden om, hvordan man forhandler arbejdsvilkår på arbejdsmarkedet.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig lige at spørge ind til, hvad man nærmere har tænkt over i Socialdemokratiet, da man sagde: Lad os midt i overenskomstforhandlingerne blande os i arbejdsmarkedets model.
Lad os fjerne en fridag – eller en helligdag; det håber jeg også vi kunne diskutere, men regeringen har besluttet, at vi her i Folketinget ikke kommer til at diskutere spørgsmålet om at fjerne en helligdag, men nu er det så fridagen, vi diskuterer.
Hvad har man egentlig tænkt på?
Har man tænkt: Det var nok en supergod idé, at vi lige oven i overenskomstforhandlingerne fjerner en helligdag?
Hvad nu, hvis man ved de her overenskomstforhandlinger eller senere på arbejdstagers side får tilkæmpet sig en ny fridag på grund af det her?
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre den socialdemokratiske version af det her.
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Nej, vi skal som regering vurderes på den politik, vi har ført, ved næste valg.
Det er ikke sådan big news, var jeg lige ved at sige, at vi bliver det – at vi alle sammen bliver det.
Det bliver alle partier.
Dem, der står uden for regering, bliver det jo også.
De vurderes på, hvad det er, de har forfulgt i den periode, de har været igennem.
Det synes jeg sådan set er, fuldstændig som det skal være.
Victoria Velasquez (EL), 2023-02-02:
Men befolkningen er jo netop ikke blevet spurgt.
Ingen af partierne bag det her forslag har fortalt om, at man ville stjæle en fridag, og at man ville afskaffe store bededag.
Ingen sagde det under valgkampen.
Det her er kommet som en tyv om natten, som et lyn fra en klar himmel.
Men lad os lave en åbning for ordføreren: Betyder det, at det skal kunne vurderes til næste valg, at så ordføreren vil stemme for ændringsforslaget?
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Altså, befolkningen bliver jo faktisk spurgt.
Vi går til valg.
Vi sammensætter et Folketing.
Der vil jo i alle regeringer være, tror jeg, et væld af beslutninger, der træffes undervejs, og ja, det skal man vurdere.
Når man kommer frem til næste valg, skal man vurdere det samlet, i øvrigt fuldstændig ligesom når man andre steder i samfundet vurderer, om der er den rigtige balance.
Vi skal også vurderes på, om den her regering har ramt den rigtige balance, om det, vi har investeret i, altså de forsvarsinvesteringer og de velfærdsinvesteringer, matcher det, vi har bedt danskerne om at gøre – det, vi i fællesskab har løftet yderligere.
Victoria Velasquez (EL), 2023-02-02:
Tak for det.
Det er lidt spøjst, hvordan vi nu nærmest skal være taknemlige for, at der bliver ryddet op efter folkeskolereformen – for nu får lærerne mere forberedelsestid – eller at det ikke er efterlønnen eller dagpengene, som pludselig ryger.
Det er lidt spøjst at høre det fra en socialdemokrat, samtidig med at vi ser, at der bliver lagt op til skattelettelser.
Helle Bonnesen (KF), 2023-02-02:
Der har været rigtig meget diskussion om, hvorfor vi skulle afskaffe store bededag: Først var det hensynet til forsvaret, så gik det lidt i sig selv; så var det hensynet til arbejdsreformerne; og så kom der også noget finansiering ind.
På den anden side har vi også andre steder i det her forslag, der er præget af hastværk.
Høringen er skåret ned fra de anbefalede 4 uger til 1 uge, og folkekirken har stort set ikke haft mulighed for at blive hørt, men får nu muligheden for at rydde op i alterbog og andre steder.
Erkender ordføreren ikke, at det her er sket for hurtigt?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Jeg er uenig med ordføreren i det med valgkampen.
I vores 2030-plan, som vi fremlagde inden valget, sagde vi, at vi mente, det var nødvendigt med reformer, der kunne skaffe 40.000 ekstra hænder på arbejdsmarkedet.
Det er omtrent det, der også ligger i regeringsgrundlaget.
Så jeg synes ikke, det kan komme bag på nogen, at vi mener, det er nødvendigt med svære reformer.
Jeg tror heller ikke, det kan komme bag på ret mange, at når der er et flertal i Folketinget, der ikke er sammensat af f.eks. en ren blå blok, så er det ikke rene blå reformer, der kan gennemføres.
Det synes vi ikke er økonomisk ansvarligt, for vi synes, det er pinedød nødvendigt, at vi styrker vores økonomi og skaffer de der hænder.
Så man kan have forskellige holdninger som partier, men hensyn til om man vil sidde og vente på, at man kan få hundrede procent af sin egen politik igennem, eller om man vil indgå de svære kompromiser, der gør, at vi kan få løst nogle af Danmarks problemer.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-02-02:
Tak for ordet.
Jeg hører ordføreren igen nævne, at det er svære beslutninger, der skal træffes, og det anerkender vi sådan set også.
Vi anerkender jo, at der også er tale om svære beslutninger, når vi i Liberal Alliance gerne vil skære i folkepensionen og afskaffe Arnepensionen igen.
Det er jo altid svært at træffe beslutninger, hvor der skal findes finansiering, men det overrasker ingen, hvor vi vil finde den.
Selv hvis det var noget nyt, ville det være i tråd med vores ånd og vores værdier, og hvor vi normalt befinder os, og så overrasker det ingen.
Det overrasker ikke, hvis ordføreren i Enhedslisten vil lave beskatning på overnormale profitter eller andet; det overrasker ikke nogen, man ved det, for de gik til valg på det.
Kan ordføreren ikke se det absurde i det?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Selvfølgelig gør det indtryk, når nogen er uenig.
Men derfor er man jo også valgt til det her embede, for at gøre det, man synes er rigtigt, og det gør vi.
Jeg skal ikke udtale mig om, om det øger eller mindsker risikoen for en storkonflikt.
Jeg kan jo sige, at lige meget hvad man gør – hvis man havde taget nogle af de andre forslag, fjernet efterlønnen eller fjernet Arnepensionen, eller hvad alle os andre blå partier har foreslået – så vil det alt andet lige også være noget, som fagbevægelsen vil være imod.
Så jeg skal ikke gøre mig til dommer over, hvad der øger og hvad der ikke øger mulighederne for en storkonflikt.
Det blander jeg mig uden om, og så koncentrerer vi os om at gøre det, vi synes er nødvendigt og rigtigt for at styrke dansk økonomi.
Susie Jessen (DD), 2023-02-02:
Det er jo netop ikke bare det her med at bede danskerne om at arbejde lidt mere – det ved ordføreren også godt – og det er derfor, der er så stor opstandelse omkring det fra fagforeningerne, altså at det blander sig i den danske model.
3F-formanden har været ude at sige, at det her kan ende i en storkonflikt, og der er jo rigtig, rigtig mange ting, som gør, at det her er et meget, meget upopulært forslag.
Altså, jeg kan forstå, at Anders Fogh Rasmussens ord ikke gør indtryk, så gør folket et indtryk?
Gør det et indtryk, at det her kan ende i en storkonflikt?
Gør det indtryk, at præsterne er i oprør, at folket generelt har meget, meget store problemer med det her?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-02-02:
Nu siger ordføreren, at det her forslag skal skaffe flere hænder og flere penge, men hvordan har ordføreren det med, at der ikke er nogen økonomer, inklusive nuværende vismænd og tidligere vismænd, som overhovedet har fidus til det her regnestykke?
De eneste, der tror på, at det her har en varig effekt for arbejdsudbuddet, og at det er det, der skal skaffe hænder og penge, er regeringen selv.
Den ene topøkonom efter den anden siger, at det her simpelt hen ikke kommer til at holde stik, inklusive nuværende og tidligere vismænd.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Jeg vil gerne slå fast, at jeg også har stor respekt for Anders Fogh Rasmussen, og alle input gør jo indtryk.
Men vores holdning er stadig væk, at vi skylder vores forsvar, at vi har den her finansiering på plads, i forbindelse med at vi laver et forsvarsforlig, så vi ved, hvad vi har at stå på.
Vi har også lagt op til, at der skulle laves et reformudvalg, der skulle komme med nogle forslag, og derfor kan jeg godt stå på mål for, at vi også har lavet det her kompromis.
Selv om det ikke var noget, vi eksplicit nævnte i valgkampen, så synes jeg, vi har forberedt vælgerne på, at der kunne komme til at blive truffet svære beslutninger.
Jeg synes så heller ikke, at det er voldsommere, i forhold til at det handler om, at det er en ekstra arbejdsdag, vi beder danskerne om om året, at det når til et niveau, hvor man skal sige, at det kræver en folkeafstemning, eller at det er nødvendigt, at man udskyder en ikrafttrædelse til efter et valg.
Susie Jessen (DD), 2023-02-02:
Tak, og tak for talen.
Nu nævnte hr. Karsten Hønge lige gode gamle Anders Fogh Rasmussen, og ham har jeg jo også et ømt punkt for, og det er jo ikke sikkert, at hr. Karsten Hønge har det.
Men han har jo tit talt om ordentlighed, og at Venstre ved du, hvor du har, og kontraktpolitik, altså, at det, som vi siger før et valg, skal vi simpelt hen også holde efter et valg, og han har i forbindelse med den her sag været ude at sige, og jeg citerer: Det må træde i kraft efter et kommende valg, så vælgerne har chancen for at tage stilling til det.
Man skal gennemføre det, man sagde før valget, så vælgerne har tillid til, at politikerne gør det, de siger.
Det må jo egentlig gøre et indtryk på ordføreren, at et så stort koryfæ i Venstre nu går ud og siger, at det kan være, man skal vente til efter et valg, sådan at vælgerne også har en mulighed for at have noget at sige her.
Så mit spørgsmål lyder jo også: Hvordan stiller ordføreren sig til det ændringsforslag, som vi stiller i dag, om, at det her skal være efter et valg?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Det, som regeringen har insisteret på i forbindelse med forsvarsforliget, er, at vi skal finansiere yderligere udgifter til forsvaret i stedet for at blive ved med at tage af kassen, hvis man kan sige det.
Det mener vi er ansvarligt, og derfor er vi også glade for, at der efter lang tids tilløb kom nogle forslag fra oppositionen, i forhold til at man også anerkendte, at det var nødvendigt at finde noget finansiering fremadrettet, og det er jo nogle forslag, man kigger på.
I forhold til meldingen om, om man skal udskyde det til efter et valg, er vores holdning, at vi står over for, at der skal laves et nyt forsvarsforlig i år.
Det gamle udløber simpelt hen.
Vi står også i en situation, hvor vi hurtigt skal have opbygget vores forsvar, og derfor kan vi ikke blive ved med at skyde det.
Der synes vi, at vi skylder vores forsvar, at det forsvarsforlig også bliver baseret på solid finansiering, og det er derfor, vi har foreslået, at vi får fundet noget solid finansiering allerede nu.
Det synes vi vi skylder vores soldater, så det ikke er fugle på taget, vi baserer det nye forsvarsforlig på.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-02:
Jeg hører hr. Christoffer Aagaard Melson bekræfte, at der ikke er sket nogen som helst forandringer i forhold til for 10 måneder siden, hvor vi lavede det nationale kompromis under indtryk af krigen i Ukraine.
Der er ingenting, der begrunder, at vi i fællesskab i den kreds ikke skulle kunne finansiere også en eventuel fremrykning, i stedet for at man på den her måde går uden om den forligskreds og vil kommandere danskerne til at arbejde mere.
Jeg har lige et sidste spørgsmål.
Det er jo sådan, at Venstres tidligere formand Anders Fogh Rasmussen foreslår, at man udskyder vedtagelsen af det her til efter næste valg.
Jeg har hørt ham sige noget i retning af, at regeringen skal passe på i sin magtudøvelse, og så tænker jeg jo straks: Hvis der er nogen, der ved noget om det, så er det da i hvert fald Anders Fogh Rasmussen.
Men var det så ikke en god idé, når han er kommet til den erkendelse, at vi nok bliver nødt til at udskyde det, at også Venstre gik ind for det?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Forskellen er jo, at da vi indgik det nationale kompromis, var der stadig relativt mange penge i kassen på grund af en tidligere regerings ansvarlige beslutninger.
Men i og med at man besluttede at finansiere det nationale kompromis uden at lave nye reformer eller skaffe ny finansiering, stillede man os også i en meget mere sårbar position i forhold til at kunne finansiere fremtidige udfordringer, f.eks. klimakrisen eller sundhedsvæsenet, der har det rigtig, rigtig svært, og der kommer jo bare et tidspunkt, hvor man ikke kan blive ved med det.
Hvis man vil bruge flere penge og man synes, det er nødvendigt, som vi gør, f.eks. ved at vi gerne vil fremrykke forsvarsinvesteringerne, bliver vi nødt til at finansiere det.
Et meget konkret eksempel er jo, at Ukraine bliver ved med have store, store problemer med Rusland og vi donerer våbensystem efter våbensystem, som jo også skal finansieres.
Og man kan ikke blive ved med at finansiere tingene på den måde, som hr. Karsten Hønge tilsyneladende gerne vil: at man bare bliver ved med at bruge, uden at man også tager nogle beslutninger, der gør, at man kan skaffe finansieringen, og det er det, der er forskellen.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-02-02:
Det er kun regeringen, der ikke hører, hvad jeg siger.
Jeg siger ikke, det skal være en til en, i forhold til hvad Liberal Alliance mener; vi ville sagtens kunne lave nogle indrømmelser, ligesom jeg ved, at det ville de også gerne ovre på den anden side.
Det er bare ikke en måde, som hverken Socialdemokratiet, Moderaterne eller Venstre har sagt de vil finde pengene på.
Socialdemokratiet nævnte også su-reformer, ligesom Venstre gjorde det.
Så derfor giver det god mening, at de finder nogle penge der; det giver da sagtens god mening.
Det her er bare ikke nævnt nogen steder, og derfor er folk sure.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Ja, og det kan vi jo have en lang debat om.
Det mener vi det er i den situation, vi står i.
Så glæder det mig, og jeg tager det konstruktivt ned, at Liberal Alliance gerne vil spille ind med forslag.
Jeg håber også, at der kommer nogle forslag, som har en realistisk mulighed for at samle et flertal i Folketinget, og det er jo det, vi ikke har set endnu i forbindelse med hele den her debat om, hvordan vi skal finansiere de øgede forsvarsudgifter.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-02-02:
Jeg må indrømme, at jeg synes, det virker en lille smule flot, når ordføreren for Venstre står og siger, er vi jo alle sammen vidste, hvad vi gik til valg på, når Venstre ret beset er i regering ved at bryde noget, de lovede i valgkampen.
Men nok om det.
Ordføreren snakker om finansiering, og forslaget hedder jo forslag til lov om konsekvenser ved afskaffelsen af store bededag som helligdag.
Jeg vil blot spørge ordføreren om følgende: Hvis der, som tilfældet er, er alternativ finansiering på plads og derfor ingen grund til at afskaffe store bededag, hvad vil konsekvensen så egentlig være ved, at vi lod danskerne beholde store bededag?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Forskellen er, at fremadrettet siger vi ikke, at man skal lade være med at arbejde på store bededag, til meget store dele af og grupper på vores arbejdsmarked.
Victoria Velasquez (EL), 2023-02-02:
At man »blander sig mindre« – det er godt nok en arbejdsgivervinkel, må jeg sige.
For i dag kan du jo som lønmodtager netop selv bestemme, hvad det er, du gerne vil bruge din dag på, og igennem overenskomsten er det sikret, at hvis du tager på arbejde, får du også et tillæg oveni.
Men det, som Venstre vil gøre nu, er at give arbejdsgiveren frihed til at bestemme, hvad der skal ske med den dag, og diktere, hvad det er, lønmodtageren skal lave.
Så jeg giver lige ordføreren en chance en gang til.
Venstre gik til valg på mere frihed.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Det er mere frihed for alle danskere.
Og hvis du læser regeringsgrundlaget, ligger der rigtig, rigtig mange elementer, der øger friheden for den enkelte dansker.
Hvad angår helligdagen: At der skal holdes fri store bededag, er noget, der oprindelig er kongeligt bestemt, men jo er politisk bestemt.
Og ved at vi siger, at I ikke længere skal holde fri på store bededag, kan man sige, at vi jo faktisk blander os lidt mindre i, hvordan arbejdsgivere og lønmodtagere kan organisere sig, fordi vi ikke længere siger, at på den her dag skal vi bestemme, hvordan I skal organisere jer.
Så det der med, om det tager mere eller mindre frihed fra lønmodtagere og arbejdsgivere, synes jeg er en debat der er flere svar på.
Victoria Velasquez (EL), 2023-02-02:
Venstre gik til valg på mere frihed.
Gælder det slet ikke for lønmodtagerne?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Jamen jeg er uenig med ordføreren.
Jeg føler, at det her er en løsning, vi kan stå på mål for.
Også i respekt for kirken og den dialog, vi har haft med det kirkelige bagland og med biskopperne, er det den dag, som gør mindst ondt, selv om der selvfølgelig ikke er opbakning til det i forhold til at fjerne den som helligdag.
Vi mener også at det at lave et nyt forsvarsforlig, uden man finder en finansiering, vil være et brud med den måde, vi normalt har ageret på, for vi har ikke noget samfund og alle de andre ting tilbage, hvis vi holder op med at finansiere det, når vi laver nye investeringer.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-02-02:
Ja, gid det bud var kommet i valgkampen, så folk kunne have forholdt sig til det, når det nu er sådan.
Det her handler jo ikke om at tage ansvar eller ej, det handler også om, hvor meget man går på kompromis.
Vi skal jo alle sammen i politik gå på kompromis, det ved vi, det ved vi, men der må bare også være nogle værdier, som betyder mere end andet, tænker jeg.
Det, et samfund står på, er vel også vores kultur, vores værdier, vores tradition og vores historie, og det er bare derfor, det undrer mig så meget, at Venstre kun kører den der med, at det handler om forsvaret, økonomi og arbejdsudbud.
Ordføreren ved lige så godt som jeg, at der er masser af steder, vi kunne kigge ned i for at finde de her penge.
Den beregning, der er lavet, holder ikke, og det vil jeg vædde, hvad det skal være, på, og man smider kirken og alle værdierne fuldstændig ud af vinduet.
Det er det, der gør så ondt på mig i den her sag, nemlig at Venstre gør det.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Den del af Venstre og Venstre generelt har også altid været et parti, der har været villig til at tage ansvar og indgå kompromisser og også stå på mål for at være økonomisk ansvarlig og sørge for at finde løsninger i svære tider, også selv om det gjorde ondt og man skulle spænde livremmen ind eller yde noget ekstra.
Derfor er det også en del af Venstres historie, at vi går ind og er med til at finde løsninger i svære situationer, og det har vi valgt at være med til at gøre her.
Problemstillingen handler jo lidt om de rene hænder.
Hvis man i en situation, hvor Folketinget er sammensat, som det er, skal finde løsninger, kan man ikke komme igennem med nogen af de forslag, som Søren Pape Poulsen er kommet med, f.eks. at afskaffe efterlønnen eller afskaffe Arnepensionen, fordi der ikke er flertal for det i Folketinget.
Og hvis man så stadig mener, at det er vigtigt at skaffe noget arbejdsudbud, som jeg tror Det Konservative Folkeparti stadig gør – I foreslog 50.000 i valgkampen – bliver man jo nødt til at gå ned ad nogle andre veje, og det her er vores bud på en af de veje.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-02-02:
Jeg er opvokset ude på landet i Midtjylland, sådan et sted, hvor alle måtte engagere sig i det lokale forsamlingshus, for ellers var der ikke en bestyrelse, hvor man måtte gøre noget for idrætsforeningen, hvor man måtte gøre noget for kirken og sad i menighedsråd, hvor man stod sammen, uanset om man nu var grundtvigianer eller missionsmand, hvor man mødtes, sang fra Højskolesangbogen, og hvor man var sammen om idrætsforeningen.
Jeg behøver ikke at sige, at Venstre fyldte utrolig meget i sådan et samfund.
Det gjorde de i hvert fald dengang.
Det var det, nogle af os ville kalde Højskolevenstre, tror jeg.
Så er mit spørgsmål: Fylder de værdier slet ingenting længere i Venstre, eller er det, vi engang kendte som Højskolevenstre, fuldstændig og aldeles udraderet?
Jeg forstår simpelt hen ikke, at Venstre vil være med til at afskaffe store bededag med den respekt, vi ellers har for kirken, for vores historie, for vores værdier, og bare kører hen over vores folkekirke.
Er det en del af Venstre, der ikke længere eksisterer?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-02:
Jeg kan så forstå, at Venstres ordfører fortsætter den der stil med at sige, at man beder danskerne om noget.
Må jeg slå fast: Man beder ikke om noget som helst; man kommanderer befolkningen til noget.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det her med finansiering af forsvarsudgifter.
SF er jo med i det nationale kompromis, hvor vi også tilslutter os målet om at hæve forsvarsudgifterne med i omegnen af 20 mia. kr. om året.
Der har vi fundet en fælles finansiering blandt de partier, der stod bag, og det var under indtryk af krigen i Ukraine.
Hvad er det, der gør, at med det her langt mindre beløb på 3,5 mia. kr. har man brug for, at det nærmest skal være nummererede pengesedler, der skal finansiere det, hvorimod de 20 mia. kr. kunne vi godt finde ud af i fællesskab?
Hvad er det, der er forskellen der?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Det er kun 10 måneder siden, vi indgik det store nationale kompromis.
Hvad er det, der har forandret sig på så kort tid, siden man har brug for en fremrykning?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-02-02:
Jamen det er, fordi jeg har brug for en forklaring.
Jeg har brug for en forklaring på, hvorfor man nu tager det her og siger, at man ikke følger den danske model – det har regeringen erkendt man ikke gør – men at man vil skabe et ekstra arbejdsudbud ved det her.
Og når jeg lytter til dem, der for tiden er til lønforhandlinger, får jeg at vide, at de får en lønstigning, og så får de typisk en eller to ekstra fridage om året.
Om lidt er der overenskomstforhandlinger, og jeg kan da godt forestille mig, at der vil være visse medarbejdergrupper, der synes, at de også godt vil have en ekstra fridag.
Så hvordan går regnestykket op?
En ting er, at man helt afgrænset kan regne på, hvad det betyder, hvis alle arbejder en dag mere; men tror regeringen reelt på, at det her fører til, at nogle arbejder mere, eller tror regeringen, at det her ender med, at vi samlet set stadig væk arbejder mindre?
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Der er jo mange mekanismer i det her, men jeg tror, at den mest sådan simple vil være, at går man på arbejde en ekstra dag og får ekstra løn for det, betaler man en skat, og det er det, der giver et større overskud på de statslige finanser.
Det betyder også, som flere har været inde på, at der bliver flere hænder på arbejdsmarkedet og flere kompetente medarbejdere til at løfte nogle af de opgaver, vi står over for i de kommende år.
Jette Gottlieb (EL), 2023-02-02:
Men er ordføreren ikke enig i, at det, der ligger i at bede alle danskere arbejde en dag mere, er et ønske om, at der kommer penge ned i statskassen?
Og er det ikke korrekt, at det, som de privatansatte arbejder en dag mere for, sådan set havner i virksomhederne?
Der er ikke i det her forslag nogen som helst anvisning på, hvordan de penge så bliver overført fra virksomhederne til statskassen.
Det har ikke været diskuteret.