runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-03-02:
Der er ingen tvivl om, at vi står med nogle fantastiske institutioner i både København, Odense og Aarhus.
Jeg var her i forrige uge på besøg på akademiet i Aarhus for høre mere om, hvordan de arbejder med de studerende, hvordan de samarbejder med andre uddannelsesinstitutioner og om kunstmiljøet i Aarhus.
Det er jo et fantastisk stykke arbejde, og de er godt nok presset økonomisk.
Derfor kan man kun umiddelbart, når man læser forslaget, nikke ja til en større statslig medfinansiering af akademikerne i Aarhus og Odense.
Vi får jo ikke bedre kunstuddannelser ved at begå kulturkannibalisme og ved at skære så massivt ned på en uddannelsesinstitution, som i forvejen er presset, for at give flere penge til Aarhus og Odense.
Det er simpelt hen den helt, helt forkerte måde at gribe det her an på.
I stedet for burde Dansk Folkeparti gå ind og sige: Hvordan kan vi styrke de kunstfaglige uddannelser i Danmark?
Man vil i stedet for svække uddannelsen i København.
Det mener vi er den helt forkerte vej at gå.
Vi skal samtidig passe på – det er der flere andre der også har sagt – for det er forskellige institutioner, som arbejder på forskellige måder, og som har forskellige roller.
Det gør ikke – det vil jeg gerne understrege – at vi ikke mener, at der ikke er behov for en større finansiering af uddannelserne i Aarhus og Odense.
Men man kan altså ikke sidestille de tre uddannelsesinstitutioner.
De er vidt forskellige og arbejder på forskellige måder, og de skal arbejde på forskellige måder.
Nej, vi skal have nogle helt fantastiske institutioner i de forskellige byer.
Leif Mikkelsen (LA), 2018-03-02:
Vi er enige i, at en omfordeling, der kunne styrke de kunstneriske uddannelser i hele Danmark, til enhver tid er værd at overveje, hvis den her er så skæv, som den ser ud til at være, afhængigt af hvad det er for et arbejde, der foregår de forskellige steder.
Og det er det, der bliver udredt.
Det er det, der kommer et grundlag for at vurdere.
Der er sikkert store forskelle.
Er forskellene så store, at det også passer til de talt her, ja, så skal der ikke flyttes noget.
Derfor er det jo ikke et tilsagn om, at så gør vi noget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-03-02:
Jeg skal bare lige forstå det rigtigt: Når arbejdet, som regeringen og ministeren har sat i gang, er afsluttet, er man egentlig ret positive over for at skabe en anden og bedre fordeling, så der er en balance mellem hovedstaden og Odense/Aarhus i de kunstneriske uddannelser.
Er det rigtigt forstået?
Leif Mikkelsen (LA), 2018-03-02:
Tak for det.
Hvis man ser på tabellen, som er i bemærkningerne her til beslutningsforslaget fra hr. Alex Ahrendtsen, Dansk Folkeparti, så er det naturligt at få den tanke, at der dog er utrolig stor skævhed i de her tal.
Det er der både i de statslige bevillinger og i de kommunale bevillinger.
Kunstakademiet i København har i forhold til de øvrige mange penge at gøre med, så hvis man ser på det, er der god grund til at overveje, om det har den rigtige fordeling, som måske også bare er historisk bestemt eller kommet ud af, hvad det nu er kommet ud af, måske at der var et kunstakademi, og så har man, skal vi sige, mere lokalt på Fyn og i Aarhus etableret noget, dog med en anden struktur.
Derfor kunne man selvfølgelig godt sige, at det jo i hvert fald interesserer et par kommuner, som er nævnt her i forslaget, at have et kunstakademi, og derfor giver de kommunale bevillinger.
Der kan vi så konstatere – og det er selvfølgelig en statsinstitution – at København åbenbart ikke har samme interesse i at støtte et kunstakademi, for det kunne jo sådan set hurtigt afbalancere det, som der tales om her at flytte.
Derfor kunne det jo godt være et signal.
Hvis man gerne vil bidrage til måske at fastholde nogle institutioner, kunne man da godt forestille sig, at de kunne tænke tanken, at det var en idé, og ellers kunne man måske ligefrem vise dem den tabel her, som så kunne rette op på noget af skævheden, som er rigtigt nok påpeget.
Jeg er faktisk enig i, at det med at tænke hele landet med i det er det rigtige at gøre.
Når nu det er nævnt, at der er et arbejde i gang, er det selvfølgelig klart, at man ikke bare kan vedtage det her forslag, der sådan, kan man sige, kommer ind fra siden og pålægger regeringen at gøre noget, der ikke er i sync med det, man har forberedt.
Derfor kan vi selvfølgelig ikke støtte det forslag, som det ligger.
Men den skævdeling her vil påkalde sig opmærksomhed, også når ministeren får de resultater fra det arbejde, der gøres, ind.
Så må man i det lys se på, om der eventuelt kan ændres noget eller gøres noget andet.
Her vil jeg helt læne mig op ad, at regeringen er i gang med noget, og derfor afvises forslaget, uanset det gode, der kan siges om det, selv om det er velkendt – og nu var hr. Søren Søndergaard lige i nærheden af det – at så snart, der foreslås flygtning af noget, findes der alle mulige argumenter imod, nemlig at man taber behandlingstid, og jeg ved ikke, hvad man taber, hvis man flytter noget.
Så i hvert fald har dem, der skal flyttes, mange gode argumenter for, at det ikke skal ske.
Sådan er det åbenbart også med penge, så den køber jeg ikke altid.
Der kommer mange luftige bemærkninger frem i sådan en tid, men vi afviser forslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2018-03-02:
Nej, for det er ikke nogen argumenter; det er lidt tænk på et tal.
Hvorfor ikke 8 mio. kr.?
Så ville det være endnu bedre.
Og sagen er jo, at det må sammenkædes med, hvilke forpligtelser man har, hvilke områder man fungerer i, hvilke synergier man arbejder sammen med, hvilke andre institutioner der ligger i nærheden.
Der er en masse ting, der skal tænkes ind, og jeg må indrømme, at jeg synes, at noget af den her debat om at flytte ud er blevet noget populistisk for mig.
Det må jeg bare sige.
Jeg var fuldstændig imod den der kommunalreform, der blev gennemført, fordi det betød en centralisering, men når folk – det er ikke hr. Alex Ahrendtsen – kommer med forslag om, at Folketinget skal udflyttes og sådan noget, er det usagligt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-03-02:
Det er jo pebernødder, vi snakker om, når det kommer til de her kunstneriske uddannelser i Aarhus og København, og det er jo så alle, det kommer til gavn.
Taler vi om de her to kunstneriske uddannelser i Aarhus og Odense, hvordan vil Socialdemokraterne så styrke dem, når det ikke skal gøres, sådan som vi har foreslået det?
Hvad er midlet til at styrke dem finansielt?
Parkerer vi lige omprioriteringsbidraget?
For det er jo forholdsvis små midler i forhold til det, vi foreslår.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2018-03-02:
Jamen jeg forstår godt spørgsmålet.
Altså, vores holdning til, om der skal oprettes en sprogtermbank, er afhængigt af, hvad indholdet vil være i det beslutningsgrundlag, hvad argumenterne er, og hvordan det vil være belyst, om der vil være alternativer osv. – alle de ting, jeg nævnte før.
Så eftersom vi endnu ikke kender beslutningsgrundlaget, kan jeg heller ikke stå her og love, hvad vi så vil mene om sagen, når beslutningsgrundlaget på et tidspunkt foreligger.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-03-02:
Tak for den meget positive og også opløftende tale.
Jeg deler fuldstændig analysen om truslerne fra de store mediegiganter i Danmark, og det er jo bl.a. baggrunden for, at vi skal have en sprogtermbank, så vi kan sikre os, at vi selvfølgelig har et fagsprog på den ene side, men på den anden side bevarer danske begreber, der svarer til fagsprogene, så vi kan forstå og tale med hinanden.
Det er jo det, det handler om.
For hvis vi ikke udvikler det, vil dansk blive et almuesprog på sigt, og så vil vi ikke have ord for alt det, der sker på det videnskabelige område, på det teknologiske område og på en lang række andre områder.
Så jeg deler fuldstændig analysen, og tak for det.
Jeg bed mærke i en enkelt ting, nemlig at Enhedslisten synes, der mangler en samlet sprogpolitik.
Dansk Folkeparti har jo ad flere omgange stillet forslag om en dansk sproglov og en samlet dansk sprogpolitik.
Betyder det, at Enhedslisten faktisk bakker op om det?
Der er to ting i det.
Den ene ting er at tage stilling rent principielt til at ville oprette en sprogtermbank, og den anden ting er, om beslutningsgrundlaget i dag så er godt nok.
Socialdemokraterne siger, at det ikke er godt nok.
Det er fair nok!
Så kommer der forhåbentlig et bedre beslutningsgrundlag, når Sprognævnet har kigget på det, for det er fagfolk, det er landets bedste, og de ved, hvad det handler om.
Det vil sige, at de kommer tilbage med noget, og så må Socialdemokraterne jo i dag kunne sige: Hvis der er et ordentligt beslutningsgrundlag, så siger vi ja til den sprogtermbank, for principielt går vi ind for, at vi har det på linje med de øvrige nordiske lande.
Pernille Skipper (EL), 2018-03-02:
Tak for det.
Det er altid dejligt at føle sig velkommen, uanset om man tager imod invitationen.
Så tak til fru Marianne Jelved for det.
Jeg kunne godt tænke mig for det første igen, som jeg har gjort over for tidligere ordførere på talerstolen, bare at anerkende det arbejde, der er sket, og at man faktisk har udviklet satspuljen til det bedre i forhold til konstruktionen og uddelingen af midler.
Det følger vi med i, så godt vi kan.
Vi er spændte osv.
Jeg tror også, at fru Marianne Jelved kan se inspirationen i vores beslutningsforslag.
Det, der virkelig skiller Enhedslisten fra at træde ind, er jo finansieringen.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Marianne Jelved på den her måde: Ville fru Marianne Jelved, hvis det eksempelvis var nedskæringer i kontanthjælpen til integrationsydelsen, som jeg ved at Radikale er hamrende imod, eller en anden finansiering, som virkelig går Radikale inderligt imod, så træde ind i satspuljen?
Torsten Gejl (ALT), 2018-03-02:
Så har ordføreren ikke lyttet ordentlig efter min tale, eller også har jeg simpelt hen ikke udtalt mig klart.
Noget af det bedste, jeg synes vi har gjort, er netop at komme noget af det puljetyranni til livs.
Det er at lave større sociale investeringer, som vi så også slår nogle søm i .
Jeg synes simpelt hen, at det er noget af det bedste, vi har gjort.
Noget andet, som jeg også er glad for at vi er begyndt at gøre, er at permanentgøre flere ting, som har vist sig at virke, så man ikke skal ud og lave fra tue til tue-hopning.
Så jeg er egentlig meget enig med ordføreren i de ambitioner, men vi har måske lidt forskellige måder at løse det på, men det må vi snakke os frem til, for målet er det samme.
Marianne Jelved (RV), 2018-03-02:
Nej, jeg ville jo heller ikke gå ind i et projekt, som jeg var inderligt imod.
Nu var jeg jo i den heldige situation, at jeg var med til at skabe hele det her projekt, som vi kalder satspuljen, i sin tid.
Det er det, vi nogle gange glemmer, at det ikke var en gylden tid, som vi har taget 0,3 pct. fra.
Vi gjorde det til en langt bedre situation, fordi vi regulerede det systematisk fremefter, og tog så den lille del, som hedder 0,3 pct. af den forbedrede regulering af overførselsindkomsterne, og brugte til socialpolitisk udviklingsarbejde.
Og det er vi for.
Laura Lindahl (LA), 2018-03-02:
Okay, men det var jo sådan set et fair nok svar.
Men gør det ikke også indtryk på ordføreren, at det er sådan, at når man taler med nogle af organisationerne, som jo også synes, at det er svært at navigere i det her – det er f.eks. gadejuristen – så siger de: Hvordan kan vi bruge det her?
Vi har ikke ressourcer til at lave programmer og sætte os ind i, hvad det er, satspuljen kan udbyde, og hvordan vi kan blive en del af det.
Derfor bliver de simpelt hen overset i det, og dem ville man jo sådan set kunne tilgodese, hvis man kunne kigge på de ting, de gør, og som virker.
Og så kunne man – også som en borgerlig regering – sætte dem på finansloven.
Torsten Gejl (ALT), 2018-03-02:
Altså, jeg synes, det er dødsensfarligt at lægge det her over på finansloven.
Hvis vi lægger det her over på finansloven, kan det i hvert fald godt kræve, at der er et rødt flertal resten af mit liv, for at jeg er stenhamrende sikker på, at de her penge fortsat vil blive brugt på sociale udfordringer.
Laura Lindahl (LA), 2018-03-02:
Tak for det.
Jeg er faktisk rigtig overrasket over, at Alternativet stiller sig sådan i forhold til satspuljen, for jeg hører jo tit Alternativet tale imod f.eks. puljestyring og det her med, hvor meget bureaukrati der er forbundet med det.
Og det er jo sådan helt absurd meget bureaukrati, der er forbundet med satspuljerne.
Der udvikles nogle programmer, og man bruger meget tid i kommunerne på at sidde og afkode, hvad det er, der skal til, for at man kan søge de her penge: prøve at søge og få afslag, søge igen næste år, måske få tildelt noget, skulle rette det, man har lavet.
Så jeg kan slet ikke forstå, hvorfor lige præcis ikke Alternativet gerne vil være med på det her, for det her handler jo ikke om, at man ikke vil investere i socialpolitik, vil investere i mennesker.
Vi er da alle sammen enige om, at det giver noget, og at det gør en forskel.
Men hvorfor vil man bruge et middel som satspuljen, som afføder så meget bureaukrati alle vegne i vores samfund, i stedet for at blive klogere på, hvad der virker, og så lægge det, der virker, over på finansloven?
Torsten Gejl (ALT), 2018-03-02:
Jo, og når man går ind i satspuljeforliget med den type finansiering, der er, så giver det øretæver.
Men det er det eneste sted, man kan ændre det.
Hvis man ikke er med, kan man intet gøre.
Jo, man kan fremkalde en god debat.
Men den eneste måde, vi kan komme ind og prøve at ændre de ting på, er simpelt hen ved at gå ind i det.
Jeg synes, det er virkelig spændende, at vi begynder at få sociale investeringsmuligheder, hvis afkast begynder at komme op i retning af nogle økonomiske volumener, der gør, at vi i hvert fald hos Alternativet har visioner om, at det måske i virkeligheden kunne være den finansiering, vi mangler, til at få taget det væk fra overførselsindkomsterne.
Pernille Skipper (EL), 2018-03-02:
Jeg har bare svært ved at forstå, hvorfor man så skriver under på det så sent som i 2015, altså at man står inde for den finansiering.
Er der nogen som helst tegn på, at der er samtaler i satspuljeforligskredsen om, at man skal ændre finansieringen af satspuljen?
Har man siddet og haft samtaler i forligskredsen, hvor der er blevet talt oprigtigt om, at man vil ændre på finansieringen?
For det lyder ikke på de andre ordførere, som om at det er tilfældet.
Det fungerer jo sådan, at når man går ind i et forlig, står man både inde for, hvordan man bruger pengene, og hvor de kommer fra.
Gør det ikke?
Men ville fru Marianne Jelved og Radikale så, hvis man ikke var bundet af et forlig – vi lader, som om man ikke var bundet af et forlig – hellere regulere overførselsindkomsterne fuldt, sådan at man følger lønog prisudvikling og afskaffer satsreguleringen?
Ville Radikale gøre det, hvis man ikke var bundet af et forlig, og det var det, der var til afstemning?
Ville Radikale så stemme for?
René Christensen (DF), 2018-03-02:
Tak for det.
Jeg havde egentlig ikke forberedt, at jeg sådan lige skulle spørge SF om noget i den her sag, men det er ret interessant.
For der er det med et tilfældigt flertal, som der bliver sagt.
Der findes jo faktisk ikke tilfældige flertal herinde.
Enten er der flertal, eller også er der ikke flertal.
Vil SF være en del af det tilfældige flertal?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-03-02:
Jeg venter lige på, at de to ordførere diskuterer færdig.
Hvis man vil have en finansiering, der skal følge med den, der er i dag, skal man lægge noget oven på igen og igen og igen.
Det vil sige, at man f.eks. skal have en sodavandsafgift.
Så skal man opfinde en ny sodavandsafgift det andet år og en tredje det tredje år osv.
Jeg siger ikke, at vi ikke skal diskutere finansiering, men jeg siger bare, at det ikke ligger i det her forslag.
Og når Enhedslisten skriver, at der er penge i råderummet, må jeg også bare sige, at det er der ikke, hvis vi skal følge med den demografiske udvikling plus velstandsstigningen, og det ønsker Enhedslisten også, så vidt jeg har forstået.
Så hvis man vil begynde at pille ved råderummet, er der ikke penge til den demografiske udvikling, altså at vi bliver ældre, og at folk har en forventet velstandsstigning.
Så råderummet skal bruges til det.
Der er altså ikke noget at pille ud til at finansiere nogle andre ting.
Det her er jo ikke for at sige, at vi ikke kan diskutere en ny finansiering, men det ligger der bare ikke i det her forslag, og det er det, jeg synes er problematisk.
Men vi kan jo sætte os sammen og prøve at se, om der kan komme nogle andre ideer på bordet, der kan finansiere det her, for det er vi virkelig villige til at kigge på.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2018-03-02:
Nu siger fru Lisbeth Bech Poulsen, at SF gerne vil hen et sted, hvor man har en 1:1-regulering, og at den finansiering, der ligger i det her beslutningsforslag, vi behandler, ikke dækker det.
Det vil jeg egentlig gerne bede ordføreren om at uddybe, for jeg har konstateret præcis det samme, da jeg sad og læste det, nemlig at man lægger godt og vel ½ mia. kr. ind hvert år fra Enhedslistens side.
Men det, der jo er virkeligheden her, er, at vi år efter år bygger op, så det er ½ mia. kr. i år 1, 1 mia. kr. i år 2, 1½ mia. kr. i år 3 osv. derudad.
Det vil sige, at hvis man skulle bruge lige så mange penge på socialområdet, som tilfældet er, under satspuljeregimet, ville Enhedslisten skulle op med en helt anden finansiering end den, der ligger her.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-03-02:
SF er på sigt for at komme op på en 1:1-regulering.
Vi synes, det er urimeligt, at man mindreregulerer.
Jeg ville bare gerne igen – og til dem, der måske ser på – sige, at vi altså ikke er gået fra en situation, hvor der var en fuld regulering, som man så har taget noget fra.
Jeg er glad for, at fru Pernille Skipper har så stor tiltro til Dansk Folkeparti, men Dansk Folkeparti er altså også et parti, der støtter et kontanthjælpsloft og andre fattigdomsydelser, og derfor bliver jeg bare nervøs for at overlade det til et tilfældigt flertal, om der skal ske ingen regulering eller en fuld regulering minus de 0,3 pct.
Så det er egentlig en fremstrakt hånd.
Pernille Skipper (EL), 2018-03-02:
Dansk Folkeparti har jo lige stået og sagt, at de også gerne vil have en 1:1-regulering.
Så kan jeg ikke forstå, hvorfor man er bekymret for det der borgerlige flertal.
Altså, det virker lidt som sådan en rundtomkring.
Vi foreslår ikke at gå tilbage til noget, der var engang.
Vi foreslår beslutningsforslaget, vi skal stemme om.
Det handler om at få en 1:1-regulering af overførselsindkomsterne, sådan at de følger med lønog prisudviklingen, ligesom alle andre.
Det er SF så for?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-03-02:
Satspuljen finansieres af finansloven efter en metode, hvor man tager en mindreregulering.
Jeg ved godt, at det her lyder mega teknisk, men der har jo aldrig været en fuld regulering, hvorfra man så har taget nogle penge.
Vi er gået fra et lavt niveau til et højere niveau.
Det, jeg synes vi skulle diskutere, var: Vi kom fra et lavt niveau til et højere niveau, og er det vores ambition, at vi skal op på en 1:1-regulering?
Men så skal vi blive enige om finansieringen, og det, der er i forslaget, rækker altså ikke.
Jeg synes, det vigtige jo er, at hvis vi gerne vil op på 1:1-regulering, så skal vi finde de penge, altså se, om der er flertal for det.
Men jeg vil gerne argumentere imod det her med, at man tror, at hvis vi afskaffede det her, ville der være en 1:1-regulering.
Lige nu har vi et borgerligt flertal.
De kunne i morgen, hvis der var sådan en situation, vedtage, at der overhovedet ingen regulering skulle være.
Derfor er det her jo også en måde at hegne borgerlige flertal ind på, nemlig at der trods alt sker en regulering.
Pernille Skipper (EL), 2018-03-02:
Enhedslisten har ikke fremsat et forslag om, at vi skal gå tilbage til det, der var før satspuljen eller før satsreguleringen.
Det er simpelt hen ikke det, der står i forslaget.
Der står, at vi afskaffer satsreguleringen og regulerer overførselsindkomsterne fuldt ud.
For mig at se
lyder det lidt som sådan en udenomssnak.
Det er ikke, fordi SF's ordfører har været den eneste ordfører, der har prøvet at henvise til, at det var meget dårligere før i tiden, i stedet for at forholde sig til det, vi egentlig foreslår.
Så derfor kunne jeg bare godt tænke mig, at vi kunne få et helt klart svar fra finansordføreren, så vidt jeg ved, fra SF på: Satspuljen finansieres af en mindreregulering af overførselsindkomsterne, kontanthjælp, folkepension osv., er det ikke korrekt?
Marianne Jelved (RV), 2018-03-02:
Vi vil ikke lave om på det system, vi har i dag, for vi synes faktisk, at det fungerer rigtig godt, og der er også en rimelighed i det.
Det kan man sagtens, men det er ikke det, vi taler om her.
Vi er faktisk tilhængere af det her.
Torsten Gejl (ALT), 2018-03-02:
Der er nogle åbenlyse ting, der har gjort, at vi er gået ind i det her, fordi vi synes, vi vil prøve at være med til at lave det om.
Jeg synes, vi er rigtig godt på vej, og jeg står jo også her og kommer ikke med konkrete forslag, men i hvert fald med visioner for, hvordan man kan finde den mængde penge, der skal til.
Jeg tror, at meget af det her vil blive løst, ved at vi kommer til at lave nogle meget større sociale investeringskonstruktioner, som måske endda kommer til at overflødiggøre satspuljen eller i hvert fald kan sikre, at vi kan få mindre investeringspuljer til nytænkende projekter, så vi ikke behøver at tage pengene fra overførselsindkomsterne.
Pernille Skipper (EL), 2018-03-02:
Hr. Torsten Gejl siger, at Alternativet gerne ville være med for at lave puljen om.
Jeg tror, at Enhedslisten nok ville have gjort det samme, hvis der er tale om dårlig puljestyring.
Punktum.
Men spørgsmålet er, nej, lad mig formulere det sådan her: Der er en satsregulering på 0,3 pct. hvert år, som betyder, at enlige folkepensionister har 7.716 kr. mindre mellem hænderne om året, end de ellers ville have haft, plus den topskattelettelse, som også mindreregulerer overførselsindkomster.
Hvad synes Alternativet om de to reguleringsformer?
Hvad synes Alternativet om den finansiering?