runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2016-11-16:
Igen vil jeg sige tak til ministeren for den imødekommende facon.
Det er rigtigt, at der er mange og store udfordringer i forbindelse med at lave et mere tidssvarende jernbanesystem – det ville også være mærkeligt andet, når man har så store ambitioner, som man har haft i forhold til det her.
Så der er nogle bump på vejen, om man så må sige, så det skal vi have løst i fællesskab.
Men det glæder mig, at ministeren også i forhold de særlige nordjyske udfordringer vil være med til at kigge på det her.
Vil ministeren eventuelt i forbindelse med et besøg i Nordjylland være interesseret i at mødes med Hirtshals Havn og de godsbaneaktører, der måtte være, for at tale om de udfordringer, der er, og i samarbejde med dem få kortlagt, hvad der er af udfordringer, og hvilke nye udfordringer vi forventer vil komme, også selv om vi laver de forbedringer, vi gør, med Togfonden DK?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-11-16:
Jo, jo, men når jeg gennemfører noget, der svarer til, hvad forligskredsen bag Togfonden DK i sin tid aftalte, så synes jeg heller ikke, man kan sige, at jeg ikke lever op til det.
Forbedringerne på Hirtshalsbanen står jo som nævnt færdige allerede i 2017, og lad os nu lige se, hvordan de så kommer til at virke.
Så er der den streng imellem Aalborg og Hjørring, og der forudsættes der altså truffet en beslutning om en præcis udmøntning af projekterne i foråret 2017.
Den praktiske realisering er nødsaget til at afvente indførelsen af det nye signalprogram på strækningen samt en afprøvningsperiode på mindst 1 år.
Forbedringerne mellem Aalborg og Hjørring kan derfor først stå færdige omkring 2020.
Så er det i hvert fald ligesom på plads med tidsintervallerne.
Så vil jeg gerne på det spørgsmål, der lyder, om vi kunne prøve at tage en snak om det, sige, at det vil jeg gerne med togfondkredsen.
Nu skal vi også snakke om lidt andre ting.
Vi havde en drøftelse forleden dag.
Så kan vi jo tage det med ved den lejlighed.
Rasmus Prehn (S), 2016-11-16:
Mange tak til transportministeren for hans altid pædagogiske og informative fremlæggelse.
Det er positivt.
Jeg kender udmærket til historikken.
Jeg har selv været med til at forhandle Togfonden DK.
Jeg synes, det er en stærk vision for fremtidens jernbane.
For får vi ikke elektrificeret, vil det være i mindre grad, at man vil se godstog komme til at køre.
Når vi kører på motorvejen, kan vi se, hvor stort et behov der er for, at nogle af de mange lastbiler, som kører der, måske bliver erstattet med, at der er mere, der kører på jernbanen, hvor det ikke sinker trafikken for andre og skaber trængsel og irriterende mistet tid.
Jeg kender udmærket historikken.
Da man lavede godsbaneterminalen i Hirtshals, og da man i øvrigt satte penge af til udvidelse og andet, har man ikke været tilstrækkelig opmærksom på – og det kan jo ske for selv den bedste – at der kan være noget kapacitetsmangel, som betyder, at noget af den jernbanekapacitet, Nordjyske Jernbaner kommer til at bruge til at transportere passagerer med, kommer til at kollidere med, at man på de her tidspunkter også har en færge, der lægger til, og man så skal have noget gods ned igennem landet.
Der er så brug for yderligere skinnekapacitet, og jeg er ikke sikker på, at det krydsningsspor, som ministeren nævner, er tilstrækkeligt.
Der er brug for et ekstra, lille stykke jernbane inde ved Hjørring, faktisk der, hvor Nordjyske Jernbaner har deres værksted.
Her er der en mulighed for at køre forbi.
Det håber jeg meget er noget, ministeren i dialog med os andre vil være med til at kigge på.
Og i øjeblikket er det jo altså ministeren, der er minister, og selv om han vælger at stå uden for forlig og andet, er det ministerens holdning, jeg lytter til her, for vi er i hvert fald meget gerne med fra socialdemokratisk side til at løse den her udfordring.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-11-16:
Tak for spørgsmålet.
Udvidelse af banekapaciteten i Nordjylland til fremme af godstrafikken og i øvrigt også den lokale passagertrafik er jo et projekt i Togfonden DK.
Jeg siger det bare – for dem, der ikke måtte vide det, skal vi lige have historikken på plads, og regeringen er som bekendt ikke med i Togfonden DK.
Regeringen er dog enig i, at projektet i Nordjylland er vigtigt.
Nu er der allerede afsat midler på regeringens finanslovsforslag til kapacitetsudvidelser på Hirtshalsbanen, og for de penge vil Nordjyske Jernbaner bl.a. etablere et nyt krydsningsspor mellem Hirtshals og Hjørring.
Det skal stå klar til brug i 2017 og vil på sigt, i hvert fald kort sigt, muliggøre en bedre trafikafvikling for godstog.
Herudover undersøges også projekter til fremme af kapacitet og regularitet på Banedanmarkstrengen mellem Hjørring og Aalborg.
Det svarer til, hvad forligskredsen bag Togfonden DK i sin tid aftalte.
Det er også det, som vil ske her.
Rasmus Prehn (S), 2016-11-16:
Jeg skal læse højt: Vil ministeren medvirke til at fremme et lille ekstraspor eller shunte ved Hjørring, således at godstog fra den nye godstogsterminal på Hirtshals Havn kan komme problemfrit og effektivt videre ned igennem landet uden at forstyrre og forsinke passagertrafikken?
Vil ministeren medvirke til at fremme et lille ekstraspor eller shunte ved Hjørring, således at godstog fra den nye godstogsterminal på Hirtshals Havn kan komme problemfrit og effektivt videre ned igennem landet uden at forstyrre og forsinke passagertrafikken?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-11-16:
Jamen det, som jeg her har bedt om, er, at Vejdirektoratet først i det nye år kommer med en samlet anlægspris på en hævning af brokonstruktionen og den tilstødende del af Skagensvej, sådan at det ligger klar i det nye år.
Det er klart, at jeg nu har hørt spørgsmålet, og selvfølgelig er det da naturligt, at vi tager den anden del med, når vi alligevel er ved at kigge på det.
Jeg har jo dermed ikke – det ved hr. Bjarne Laustsen godt – lovet noget.
Men jeg har lovet, at vi undersøger det.
Bjarne Laustsen (S), 2016-11-16:
Jeg takker for tilsagnet og sætter vand over til kaffe og klemmer en sandwich sammen.
For det er jo det, der er problemet, nemlig at der meget er tale om sandwichkonstruktioner.
Men uanset hvad skal det her løses.
Jeg vil også godt bede ministeren om at forholde sig til den næste forhindring, der ligger derude, nemlig Skagensvejen.
Der er også en underføring der.
Vi skal have fundet en løsning, så det bliver, som det har været tidligere, hvor vandet ikke kan presses ind ude fra havet, men så det vand, der kommer, naturligt kan flyde ud, uden at vi har de her oversvømmelser, der giver de der gener for borgerne, for lodsejerne, og som giver de miljøproblemer, det skaber efterfølgende.
Jeg vil godt høre, om ministeren vil tage det hele med i den samme omgang.
Han har jo tidligere givet tilsagn om en udvidelse af Skagensvejen.
Det håber jeg ministeren er enig i.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-11-16:
Jeg tror, at vi også kommer til det her.
Først i det nye år afleverer Vejdirektoratet tallene, og så lad os mødes om det, og det kan måske også kræve et besøg.
Det er rigtigt, at jeg også holder meget af at komme i Nordjylland, som spørgeren jo selv er fra, altså den egn.
Så lad os kigge på det, når vi kommer derop.
Lad os lave den aftale, for jeg vil da også gerne se det, når vi nu laver det.
For jeg tror, at vi kan komme i en situation, hvor vi er nødt til at lave et eller andet, som altså fungerer bedre.
Men jeg vil godt se tallene først.
Lad os da kigge på det, for det tror jeg kan være med til ligesom at skabe en bedre afklarethed.
Bjarne Laustsen (S), 2016-11-16:
Jamen jeg takker transportministeren for dialogen, og en gang imellem ser vi også ministeren i området.
Og der kunne vi måske lige stoppe op ved broen og kigge på, hvilke muligheder der er.
Der er sikkert også andre, der har rigtig mange gode forslag.
Jeg kender udmærket historikken, med hensyn til hvornår ministeren har været minister osv., og hvem der havde ansvaret.
Jeg undrer mig bare over, at man, da man lavede en rapport om, hvad man kunne gøre ved det vand deroppe, overhovedet ikke nævnte det problem.
Jeg har også nævnt det her på samrådet.
Hvad gør man ved det, og broen er altså statens ansvar, altså også hvordan man leder vandet ud.
Jeg ved jo, at den nuværende transportminister også har været miljøminister.
Vi har forsøgt at lave vandplaner osv. Det, der skete deroppe, er jo en katastrofe.
Altså, man forsøger at holde vandet tilbage ude på markerne.
Her bliver det blandet med kloakvand og alt muligt, og det bliver ledt ud i havet på en eneste gang.
Så ud over det trafikale og oversvømmelser er der også et kæmpemæssigt miljøproblem, som jeg synes regeringen har et ansvar for.
Søren Pind (V), 2016-11-16:
Undskyld, at jeg kom til at trække på smilebåndet, men jeg er selvfølgelig helt enig med hr. Peter Kofod Poulsen i det principielle.
Jeg synes, det er uheldigt, at man i Justitsministeriet har oplevet, at sådanne sager har fundet sted.
Jeg kan til gengæld også garantere, at der er fuld tryk på kedlerne i anstrengelserne for at komme til bunds i det her og få reglerne indskærpet, så de fremover bliver overholdt.
Summen af de anstrengelser vender jeg selvfølgelig meget gerne tilbage med til Retsudvalget; ingen problemer i det.
Jeg mener, det er fuldt berettiget, at de her spørgsmål stilles.
Erik Christensen (S), 2016-11-16:
Tak for svaret.
Der kunne ikke opnås enighed om at finde besparelsen på boligydelsen primært til de ældre, og der blev lavet en ny aftaletekst, der gik på, at det stadig væk var inden for boligydelsesområdet, pengene skulle findes i løbet af 2016.
Så det betyder også noget, da vi i hvert fald er ved at være ved slutningen af 2016.
Jeg ved godt, at der er finanslovsforhandlinger osv, men hvis der holdes fast i den uenighed, der er, om, at det ikke er de ældre, der skal betale, må konsekvensen være, at det er andre, der modtager boligydelse i dag, som så skal finansiere den besparelse.
Vi oplevede jo alle sammen, at der var en vis form for kaotisk tilstand sidste år, da Udbetaling Danmark gik ind i det og implementerede loven, inden den var vedtaget.
Har ministeren gjort sig nogle overvejelser om, hvordan man vil undgå en sådan kaotisk situation for 2017?
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-11-16:
Tak for spørgsmålet.
Finansministeren og jeg har på en række tidligere samråd redegjort for adskillige spørgsmål om boligydelsespakken.
Det samme har vi gjort i en række folketingssvar, og mit svar vil derfor næppe komme som den helt store overraskelse.
Det er sket, fordi aftalepartierne bag finansloven for 2016 i sin tid aftalte, at vi i løbet af 2016 skulle se på mulighederne for at udmønte de aftalte besparelser inden for boligydelsesområdet.
Regeringens udgangspunkt er derfor, at der skal ske en justering af boligydelsen, men hvordan udmøntningen konkret kommer til at ske, og hvordan implementeringen skal tilrettelægges, tager regeringen og aftaleparterne ved forhandlingsbordet i de igangværende forhandlinger om finansloven for 2017.
Vi skal finde pengene, idet de er indbudgetteret på finansloven for 2017 og går til at finansiere finansloven for næste år.
Hvis finansieringen ikke tilvejebringes gennem justeringer på boligydelsesområdet, ja, så skal pengene jo altså findes et andet sted.
Derfor fortsætter drøftelserne om udmøntningen af besparelsen her under forhandlingerne om finansloven for 2017.
Erik Christensen (S), 2016-11-16:
Jeg læser spørgsmålet op: Forventer ministeren at kunne nå at indgå en finanslovsaftale, der udmønter besparelsen på boligydelsen til de ældre, således at Udbetaling Danmark, når loven er vedtaget, kan nå at implementere de nye regler for boligydelse, så besparelsen på 200 mio. kr. i 2017 kan realiseres?
Forventer ministeren at kunne nå at indgå en finanslovsaftale, der udmønter besparelsen på boligydelsen til de ældre, således at Udbetaling Danmark, når loven er vedtaget, kan nå at implementere de nye regler for boligydelse, så besparelsen på 200 mio. kr. i 2017 kan realiseres?
Kristian Jensen (V), 2016-11-16:
Jeg synes, det er ordentligt.
Jeg synes, det er ordentligt at have en proces, hvor man drøfter det igennem, når nu Irakkommissionens sigte var så snævert, at det også var for snævert, i forhold til at have en historisk belysning af dansk krigsdeltagelse, og at man åbner det op, både i omfang og i et tidsmæssigt perspektiv, så man også får dansk krigsdeltagelse i 1990'erne med i den historiske undersøgelse.
Man åbner det endda så meget op, at man giver plads til, at der, når undersøgelsen er færdig, og hvis der er kritik af den, kan være alternative øjne, der kigger på grundlaget for den.
Alt det har vi gjort for at sikre, at der var så bred en opbakning bag ved som muligt.
Jeg beklager jo dybt, at Rektorkollegiet ikke er kommet tilbage med seks navne, som det var aftalt.
Jeg prøvede jo endda at bede Rektorkollegiet, om ikke de kunne finde nogle flere navne, så vi havde et bredere grundlag at søge efter.
Jeg vil bare sige, at det ikke kom.
Så kom der nogle navne på nogle, som der fagligt er fuld enighed om er kompetente til at løse opgaven, og det er også dem, jeg i dag har bedt om at løse opgaven.
René Gade (ALT), 2016-11-16:
Det mest logiske ville være, hvis man ikke lukkede Irakkommissionen.
Men det skete så, og derfor indgik vi i den her alliance, for at se, om vi kunne lære noget, imens vi går og venter på, at vi kan få en Irakkommission i gang igen, sådan at vi rent faktisk kan blive oplyst.
Men i regeringen ønsker man tilsyneladende ikke at blive oplyst.
Tværtimod vælger man den smallest mulige løsning.
Indstillingen lød på, at vi skulle have seks forskere indstillet fra Rektorkollegiet.
Til at starte med kunne man kun få fire, og det kom ned på tre, og nu har man altså ud fra et antal på tre forskere valgt at kræve, at de partier, der var med i aftalen, skulle sige ja til lige præcis den ene indstilling, der kom fra udenrigsministeren.
Og det er simpelt hen ikke rigtigt, når der siges, at vi kun har accepteret én.
Vi har haft flere løsninger i spil, og jeg har sagt: Lad os gå tilbage og finde ud af, hvorfor det er, der ikke er flere forskere i Danmark, der vil være med til det her, og så forbedre grundlaget for aftalen.
Men man vil fra regeringens side hellere haste det igennem.
Jeg synes ikke, vi er under et tidspres.
Tværtimod skal vi gøre det ordentligt.
Kristian Jensen (V), 2016-11-16:
Jeg må bare gentage igen, at vi jo har haft et forslag, som Alternativet ikke kunne støtte.
Jeg skal gerne indrømme, at jeg ikke har været med til de forhandlinger, der foregik hos justitsministeren, og jeg henholder mig derfor til teksten, og i teksten står der ikke, at der er ét parti, der har vetoret, men der står, at man skal være enige om udpegningen.
Men hvis man ikke er enige fra starten, kræver det altså, at partierne er klar til at flytte sig.
Men det første forslag, vi lagde på bordet, kunne vi ikke få enighed om, og det andet forslag kunne vi heller ikke få enighed om, og til sidst var der – også på grund af andre opgaver, som man fra diverse forskeres side havde sagt ja til – kun to muligheder tilbage.
Når den ene mulighed så støttes af ét parti, og den anden støttes af fire partier, kunne jeg, hvis jeg kunne spørge tilbage, bare godt tænke mig at spørge: Hvad ville være det mest logiske?
Er det, at man støtter det forslag, som kun ét parti støtter, eller at man støtter det forslag, som fire partier støtter?
René Gade (ALT), 2016-11-16:
Vi har en situation, hvor regeringens støttepartier nu er de eneste, der bakker op om den her aftale.
Der var allerede et flertal, før vi indgik aftalen, og det vil sige, at der her ikke er noget nyt.
Så den enighed, der tales om fra udenrigsministerens side, har jo været der hele tiden, og at der så er ét parti, der forlanger, at vetoretten rent faktisk holdes i hævd, er jo ikke så pudsigt, men meget logisk, i og med at vi hele tiden har været dem, der har stået udenfor.
Så jeg spørger igen: Hvordan kan vi fremover lave aftaler med henholdsvis justitsministeren og udenrigsministeren, hvis der i forhold til noget, der er så soleklart, blot siges, at det kan man ikke tage hensyn til, og man går videre, selv om der var en klar aftale?
Det er der, hvor jeg står nu: Jeg kan ikke fremover indgå i aftaler med henholdsvis udenrigsministeren eller justitsministeren, for det her er et klart aftalebrud.
Jeg sagde fra starten, at det kunne gå sådan her, og justitsministeren sagde til mig: Det er vi åbne over for, vi kan klare kritikken, vi skal have den her undersøgelse, og den skal være så vidtgående og så lærende som overhovedet muligt.
Nu står vi i den situation, at der én gang er blevet rejst et kritisk spørgsmål til, om det her nu også er det rigtige, og så stopper man processen og udelukker de partier, der ikke er støttepartier for regeringen.
Kristian Jensen (V), 2016-11-16:
Hvis jeg husker korrekt – og det mener jeg at jeg gør her – så er det forslag, som det endte med, ikke det eneste forslag, vi har haft fremme.
Vi havde et forslag fremme; det ønskede Alternativet ikke at støtte.
Så bad vi om nye forslag på baggrund af, at den ene af kandidaterne til forskerstillingerne trak sig.
Vi bad altså Rektorkollegiet om nye forslag.
På baggrund af det sene tidspunkt og på baggrund af, at en række forskere, der ellers var kvalificerede, havde forpligtet sig til andre stillinger, kom Rektorkollegiet tilbage og sagde: Vi kan ikke tilføje nye navne.
Så havde vi et nyt forslag, altså forslag nr. 2, som Alternativet så heller ikke kunne tilslutte sig.
Samtlige andre partier i aftalekredsen var enige om, at det var det rigtige miks af forskellige kompetencer at sætte ind i forskerteamet.
Hvis vi skulle nå det inden for den tidsramme, der var lagt op til, så var det væsentligt, at vi kom videre i det her.
Jeg deler ikke det der billede af, at der ikke har været nogen kontakt eller nogen samtale, eller at der kun har været ét forslag.
Jeg har et billede af, at vi klart har forsøgt med et forslag; det ønskede Alternativet ikke at støtte.
Så kom vi tilbage med et andet forslag; det ønskede Alternativet heller ikke at støtte.
Og så var vi derhenne, hvor de fire partier var enige om – medmindre man måtte mene, at det kun var ét parti, der have vetoret, og de fire andre ikke havde noget at skulle have sagt – at gå videre, men hvor ét parti ikke var enig i, at man skulle gå videre.
Og derfor skiltes vores veje.
René Gade (ALT), 2016-11-16:
Grunden til, at jeg står her og stiller spørgsmålet til ministeren, er jo, at vi i Alternativet alene gik med i den her aftale, som på mange måder er mangelfuld og også var det, da vi indgik den, fordi vi så kunne være med her til sidst som vagthund, i forhold til at det faktisk blev en undersøgelse, som forskerne kunne stå på mål for.
Vi har ikke haft nogen møder, hvor alle partier har været repræsenteret, i den her aftalekreds siden sommerferien, hvor det overgik fra justitsministeren til udenrigsministeren – ud over det ene møde, hvor vi får at vide, hvem det er, der skal udgøre forskerteamet.
Inden da har vi fra Alternativets side sagt, at vi er villige til til enhver tid at følge Rektorkollegiets indstillinger.
Det er vi stadig væk – det vil sige, at jeg er klar til at gå ud af det her rum og så finde en løsning.
Der er bare kun kommet én løsning frem fra udenrigsministeren, og det er præcis det, som spørgsmålet her går på.
Og det var det, vi aftalte med justitsministeren i sin tid, altså at når vi sad i den her situation – som jeg fortalte justitsministeren at vi garanteret ville komme til at sidde i – så ville vi have vetoret.
Og derfor står der, at alle partier skal være enige.
Jeg spørger derfor: Vil udenrigsministeren erkende, at alle partier i denne aftalekreds ikke har været enige, og at regeringen derfor bliver nødt til at rive den her aftale over og lave en ny?
Ellers må regeringen invitere Alternativet med igen og så indbyde flere forskere, så man kan kigge på aftalegrundlaget, der har fået stor kritik, og så sige: Hvad kan vi gøre, for at der er mere end tre forskere i hele Danmark, der siger ja til eller er disponible i forhold til at udføre den her undersøgelse? Vi finder det meget mistænkeligt, at man ikke lytter bedre til forskermiljøet herhjemme, hvis der kun er tre forskere, der kan udføre den her ret generelle opgave.
Kristian Jensen (V), 2016-11-16:
Alternativet har selv over for pressen understreget, at »det ikke er et personspørgsmål«.
Dernæst synes jeg nok, det er noget af en tilsnigelse at påstå, at der er tale om et klart aftalebrud, sådan som det formuleres af spørgeren.
Enighed forudsætter et reelt ønske blandt de involverede om at blive enige.
Et sådant ønske kunne jeg ikke spore hos Alternativets ordfører.
Alternativets ordfører var ikke villig til at gå ind på det forslag, som Udenrigsministeriet havde, og som de fire øvrige aftaleparter var enige i.
Der er tale om dygtige forskere, som er indstillet af Rektorkollegiet under Danske Universiteter.
Begge forskere er kendt for deres faglighed og deres saglighed.
Da det efter noget tids diskussion med Alternativet viste sig, at der trods disse indstillinger ikke var mulighed for at opnå enighed med Alternativet, så vi i kredsen ikke andre muligheder end at gå videre med en aftale, der desværre ikke længere omfatter Alternativet.
Det er vigtigt for mig, at vi nu kommer videre med sagen, og at de to velrenommerede forskere – som altså blev indstillet af Rektorkollegiet helt efter proceduren i den politiske aftale, som vi ærlig talt også havde håbet på Alternativet kunne tilslutte sig – snart kan komme i gang.
Aftalen mellem de fire partier lægger jo op til, at projektet skal færdiggøres inden for 2 år.
René Gade (ALT), 2016-11-16:
Mit spørgsmål til udenrigsministeren lyder: Vil udenrigsministeren – idet det i aftaleteksten for den historiske udredning af Danmarks krigsdeltagelse fremgår om valget af forskerholdet indstillet af Rektorkollegiet, at »udpegningen skal ske i enighed blandt partierne bag den historiske udredning« – anerkende, at det er et klart aftalebrud fra regeringens og de tre øvrige aftalepartiers side, når udenrigsministeren udtaler til Jyllands-Posten om udpegningen af forskerholdet, at »Alternativet var uenig.
I det lys er de øvrige partier gået videre i processen«?
Vil udenrigsministeren – idet det i aftaleteksten for den historiske udredning af Danmarks krigsdeltagelse fremgår om valget af forskerholdet indstillet af Rektorkollegiet, at »udpegningen skal ske i enighed blandt partierne bag den historiske udredning« – anerkende, at det er et klart aftalebrud fra regeringens og de tre øvrige aftalepartiers side, når udenrigsministeren udtaler til Jyllands-Posten om udpegningen af forskerholdet, at »Alternativet var uenig.
I det lys er de øvrige partier gået videre i processen«?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til aftaleteksten for »Aftale om en uvildig udredning af det historiske forløb i forbindelse med Danmarks militære engagement i Kosovo, Irak og Afghanistan« og artiklen http://jyllands-posten.dk/politik/ECE9107024/alternativet-er-ude-af-aftale-om-dansk-krigsundersoegelse/.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-11-16:
Vi lærte meget her for 11 måneder siden.
Boligydelsesområdet er et meget vanskeligt område at ændre noget på, fordi det er en årsregulering, der skal ændres.
Så jeg tør godt love, at uanset hvad der sker, vil vi ikke opleve den samme uklarhed, som mange borgere oplevede for 11 måneder siden.
Erik Christensen (S), 2016-11-16:
Tak for det.
Det må så også betyde noget.
Jeg er glad for ministerens svar om, at den utryghed og forvirring, der opstod sidste år, har regeringen lært af, således vi ikke kommer til at opleve den igen fra 2017.
Men hvis man ikke når at få vedtaget enten en finanslov eller en anden aftale, således at det vedtagne kan blive implementeret fra den 1. januar, så må det jo betyde, at besparelsen skal være det højere, hvis man i hvert fald vil have det provenu hjem og ikke kan nå at få det ind i Udbetaling Danmark pr. 1. januar.
Er det korrekt forstået?