runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-08:
Tak for det svar.
I Danmarksdemokraterne har vi til årets forhandlinger om SSA-reserven taget et forslag med, som vi også har oversendt til ministeriet, og det handler om at udbrede det, der hedder relationel velfærd, hvor man reelt sætter borgeren i centrum i det arbejde, man gør ude i kommunerne.
Vi har en oplevelse af, at bla. landets socialrådgivere rigtig gerne vil arbejde meget mere med det.
Det var jo netop noget af det, der kunne styrke det specialiserede socialområde og sikre kvalitetsudvikling, så man reelt sætter borgeren i centrum.
Hvad tænker ministeren om sådan et forslag?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-08:
Regeringen har været i arbejdstøjet gennem længere tid i forhold til at sikre både retssikkerhed og bedre muligheder for mennesker med handicap.
Den rammeaftale, der blev indgået i maj måned, rummer 25 initiativer, som ministeriet lige nu arbejder på at udføre i praksis.
Det drejer sig bl.a. om en handleplan for mennesker med handicap, så de får bedre adgang til uddannelse og beskæftigelse.
Derudover handler det om spørgsmålet om, hvordan vi sikrer bedre og nemmere adgang til hjælpemidler, som vi også kommer til at gå i gang med lige om lidt.
Så er der også spørgsmålet om specialeplanlægning, og det er min forventning, at vi går i gang med det meget snart i regi af det, der hedder Sammen om handicap, hvor Danske Handicaporganisationer, kommunerne og forskellige andre parter er med, og at vi også på den baggrund kommer til at kunne se nogle resultater på det område i den kommende tid.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-08:
Først vil jeg sige tak til socialministeren for talen.
Man vil afbureaukratisere, men det rammer jo også borgerne, når man gør det på det her område, for der er noget retssikkerhed, som bliver udfordret.
Det mener vi i Danmarksdemokraterne.
Vi synes, man skulle starte et andet sted, og vi ved jo, at man i Social- og Boligministeriet har et forslag om specialeplanlægning liggende i skuffen.
Så hvorfor fremlægger man ikke det nu?
Man har jo haft så mange år til at arbejde på det her.
Vi er i Danmarksdemokraterne optaget af, at der skal ske en kvalitetsudvikling på det specialiserede socialområde.
Det er det, alle skriger efter, især mennesker med handicap og deres familier.
Hvornår kan vi reelt begynde at kvalitetsudvikle på det her område?
Christian Friis Bach (V), 2024-11-08:
Tak for det.
Alle danske børn skal have ret til deres forældre fra starten, uanset hvordan familien og familiekonstellationen ser ud, og uanset hvor barnet fødes og af hvem, og det er kernen i det her lovforslag.
I dag har disse børn ikke ret til deres tiltænkte forældre fra fødslen, og det betyder, at barnet står i et juridisk ingenmandsland i den første tid, og den usikkerhed er hverken det nyfødte barn eller forældrene tjent med.
Venstre har den klare holdning, at der er og skal være mange måder at være familie på.
Vi skal anerkende mange forskellige familieformer, herunder familier med to fædre og enlige forældre.
Derfor vil vi understøtte retten til at skabe den familie, man ønsker.
For børn skal ikke føle, at deres familie er mindre rigtig end deres venners.
Lovforslaget er også i tråd med regeringens ønske om at sætte barnets tarv i fokus, og det er i tråd med børnekonventionens bestemmelser om barnets bedste og med menneskerettighedskonventionen.
Efter begge konventioner skal vi sætte barnets bedste først.
Det vil give barnet en bedre start, og det vil give forældrene langt mere lige muligheder og rettigheder.
Vi støtter lovforslaget, fordi det viser, at vi er et samfund båret af rettigheder, af rummelighed og af ligestilling.
Vi bakker op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DD), 2024-11-08:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag udmønter først og fremmest en bred aftale, som er indgået af Socialdemokratiet, Venstre, Moderaterne, Socialistisk Folkeparti, Liberal Alliance, Danmarksdemokraterne, Det Konservative Folkeparti, Radikale Venstre og Alternativet.
Det er en aftale, vi indgik den 5. februar 2024, og ifølge aftalen er partierne også opmærksomme på, at surrogataftaler rummer komplekse etiske og juridiske problemstillinger.
I dag kan børn født af surrogatmødre alt for længe være i et juridisk tomrum, da det alene er barnets biologiske far, der automatisk får tildelt forældreskabet.
Vi står derfor i dag med et lovforslag, hvor det overordnede formål med de foreslåede regler om forældreskab ved surrogataftaler er at sikre, at børn, der fødes på grundlag af udenlandske surrogataftaler, og børn, der kommer til verden inden for rammerne af danske regler for altruistiske surrogataftaler, får ret til deres forældre i Danmark, uden at det kræver stedbarnsadoption, også selv om surrogataftaler rummer komplekse etiske og juridiske problemstillinger.
Forslaget angår så også væsentlige ændringer i børneloven, adoptionsloven og forældreansvarsloven, herunder en forenkling af familiedannelse ved voksenadoption, som jeg også ønsker at fremhæve.
For jeg har haft et fokus på, at man også skulle have øget adgang til voksenadoption, og forslaget her vil også gøre det betydelig lettere for voksne at adoptere hinanden, hvilket kan styrke familiebånd og skabe tryghed for de involverede.
Det er noget, jeg tidligere har fremsat beslutningsforslag om her i Folketingssalen for netop at ændre reglerne, og det gjorde jeg, fordi jeg havde fået en række henvendelser om, at det ikke var muligt at blive adopteret af en anden voksen, hvis man ikke havde haft 3 års samliv forud for det 18. år.
I sidstnævnte tilfælde kan der, som reglerne er i dag, jo aldrig komme til at ske adoption, fordi kravet om forudgående samliv ikke altid er opfyldt.
Det her handler også om sikring af børns rettigheder.
Lovforslaget sikrer, at børn, der kommer til verden via surrogataftaler, har ret til at kende deres retlige forældre fra fødslen.
Det skaber også en større grad af tryghed og stabilitet for disse børn og fjerner unødvendige juridiske barrierer, som kan have negative konsekvenser for både børn og forældre.
Forslaget involverer også medfaderskab, og det retter op på, at man tidligere kun havde lovgivet om en medmor.
Det sikrer, at alle familier uanset deres sammensætning får muligheden for juridisk anerkendelse.
Vi smidiggør og forenkler procedurerne for adoption og forældreskab og gør det lettere for mennesker, der ønsker at danne familie, at navigere i det juridiske system; en proces, der ofte kan være lang og kompliceret.
I forhold til implementeringen af det her lovforslag er det jo i hvert fald også vigtigt at sige, at indførelse af de nye regler kommer til at kræve ressourcer og tid til implementering.
Afslutningsvis vil jeg sige, at da vi er en del af den her aftale, støtter vi også lovforslaget.
Trine Bramsen (S), 2024-11-08:
Jeg synes faktisk, det er relevant at få belyst det her.
Det handler jo om nogle børn og deres rettigheder, og derfor synes jeg, det er vigtigt at få nogle svar fra Enhedslisten i forhold til det her.
Og de stopper jo ikke med at komme til Danmark, selv om Enhedslisten vælger at stemme nej til det her forslag.
De kommer til Danmark, og hvis alle stemte ligesom Enhedslisten, ville det betyde, at de børn fortsat ikke ville have ret til deres forældre, og dermed ville børnene fortsætte med at blive ofrene.
Det vil jeg gerne have svar på fra Enhedslisten, for det synes jeg faktisk ikke Enhedslisten kan være bekendt over for de her børn.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-11-08:
Det her handler grundlæggende om, at vi mener, at man skal sikre surrogatmødrenes rettigheder, og det mener vi ikke aftalen gør.
Vi vil gøre alt muligt for, at folk i alle mulige forskellige familieformer kan få børn, og at børn altid skal have ret til deres forældre.
Men detaljerne i det spørgsmål og det, der ligger bag, må ordføreren tage med min kollega, som har siddet med sagen.
Trine Bramsen (S), 2024-11-08:
Jeg er faktisk lidt skuffet over Enhedslisten, når det kommer til Enhedslistens modstand mod det her forslag.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad Enhedslisten vil sige til de børn, der jo kommer til Danmark, hvor der i dag er et problem med at få anerkendt forældreskabet.
Jeg er med på, at der er en lang diskussion om forhold for kvinder i udlandet.
Men det her forslag handler jo om børn, der kommer til Danmark, som er i Danmark, som hver dag står op i Danmark, og som Enhedslisten vælger at lukke øjnene for.
Hvad vil Enhedslisten sige til de børn?
For det, I siger lige nu, er, at vi ikke vil anerkende jeres forældre.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-11-08:
Tak for det.
Først og fremmest vil vi fra Enhedslistens side gerne anerkende lovforslagets intention om at sikre børns ret til deres forældre.
Vi har også kæmpet for partnerægdonation og bedre mulighed for altruistisk surrogati, og derfor vil vi også gerne bakke op om de forbedringer af adgang til altruistisk surrogati, som den her aftale indeholder.
Så hvis det er muligt at dele lovforslaget op, stemmer vi gerne for de ændringer.
Det var også derfor, at Enhedslisten var med i de indledende forhandlinger om surrogataftaler, for vi ville gerne afsøge muligheden for at gøre dette, samtidig med at vi beskyttede børnenes og surrogatmødrenes rettigheder.
Det var der faktisk en mulighed for, da ekspertgruppen om kommercielle surrogataftaler fremlagde tre mulige modeller, hvor den tredje opstillede en række krav med henblik på netop det.
Det var en model, som blev anbefalet af et flertal af medlemmerne i ekspertgruppen, herunder Institut for Menneskerettigheder, Kvinderådet, Børns Vilkår og Børnerådet.
Alligevel har aftalepartierne valgt en anden model, som er den, lovforslaget her udmønter.
Vedtagelsen af lovforslaget vil altså medføre en anerkendelse af alle udenlandske surrogataftaler uden krav til surrogatmorens rettigheder.
Det er i vores øjne en kæmpe ansvarsfralæggelse af, hvad der foregår på et ekstremt ulige og fuldstændig ureguleret internationalt marked, som kommercielle surrogataftaler bliver indgået på.
Hverken surrogatmødre, surrogatbørn eller de tiltænkte forældre har nogen lovfæstede rettigheder, på trods af at der bliver tale om både fysisk farlige og juridisk komplicerede forløb.
Eksempelvis betyder det, at surrogatmoren i udgangspunktet ikke har nogen erstatningsrettigheder, hvis hun får en fødselsskade eller en psykisk reaktion på forløbet.
Graviditeter og fødsler er altid risikable og endnu mere i lande med mindre veludviklede sundhedsvæsener end det danske.
Der er heller ikke regler om fortrydelsesret for nogen af parterne.
Hvad vil der ske, hvis surrogatmoren fortryder undervejs?
Hvad, hvis de tiltænkte forældre gør det?
Alt dette afhænger jo af de enkelte aftaler, der indgås.
Det er typisk profitdrevne mellemmandsvirksomheder, der indgår aftalerne, og som derfor har en økonomisk interesse i at presse deres udgifter så langt ned som overhovedet muligt og derfor næppe er de bedste til at sikre især surrogatmødrenes rettigheder.
Det er i øvrigt afslutningsvis værd at bemærke, at lovforslaget ikke lovliggør kommercielle surrogataftaler i Danmark, så man må forstå, at aftalepartierne ikke mener, at danske kvinder skal kunne bære og føde børn mod betaling med alle de risici, det indebærer.
Det skal til gengæld udenlandske kvinder.
Som nævnt vil Enhedslisten gerne bakke op om at forbedre adgangen til altruistisk surrogati, og vi ønsker derfor en opdeling af lovforslaget.
Som lovforslaget ser ud i sin helhed, kan vi ikke bakke op om det.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-08:
I forhold til tidligere har ministeren selv siddet i Folketinget i sammenlagt 10 år og kan huske perioder, hvor ministeren selv var i opposition, og dér blev der fremsat rigtig mange lovforslag, jeg også var utilfreds med i den periode, og hvor jeg tænkte: Kan et politisk flertal i virkeligheden bare lige ændre på det?
Og der må jeg jo bare sige, at når der er indgået aftaler, stemmeaftaler eller lignende, og de udløber, eller man på anden vis har et nyt flertal, så er man jo i sin gode ret til at ændre det, hvis der er flertal for det i Folketinget.
Sådan vil det jo også være, hvis der kommer en ny regering efterfølgende, som er villig til at lave det om.
Den her regering er optaget af at sikre, at der er mulighed for, at kommunalbestyrelserne kan agere mere frit.
Vi er optaget af, at vi bruger ressourcerne på det rigtige, og det er derfor, at vi kommer med det her lovforslag.
Og jeg ser frem til behandlingen af det, også i udvalget.
Rosa Eriksen (M), 2024-11-08:
Tak for ordet.
Jeg har glædet mig enormt meget til i dag og til, at vi skulle førstebehandle det her lovforslag.
Både jeg og Moderaterne er faktisk stolte af det her lovforslag, for med det her lovforslag giver vi børnene hurtig ret til deres tiltænkte juridiske forældre, altså de forældre, der skal passe på børnene.
Og vi gør det lettere for de nye forældre at sikre deres juridiske rettigheder.
Familierne kan nu have fokus på det, der er vigtigt, når man er en nybagt familie, netop at være familie.
Vi giver Familieretshuset mulighed for, at de hurtigt kan træffe afgørelse om forældreskab.
Det kan være for udenlandske surrogataftaler, når barnet kommer til Danmark, og for danske altruistiske aftaler allerede fra barnets fødsel.
Derudover letter vi muligheden for voksenadoption, og vi bringer vores lovgivning i overensstemmelse med FN's børnekonvention og praksis i Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Jeg er ligeledes glad for, at vi med lovforslaget vil ændre barselsloven, så forældrene sikres en selvstændig ret til orlov og barselsdagpenge ved surrogataftaler.
Oven i det vil vi nu indsætte medfaderskab som et retligt begreb i lovgivningen.
Det er så vigtigt.
Det er for Moderaterne og mig vigtige, reelle lovændringer, der kommer til at virke ude i virkeligheden.
Så jeg er glad for, at næsten alle Folketingets partier er med, og at det ikke bliver en øretævernes holdeplads.
Med lovforslaget giver vi de mange fantastiske forældre bedre rammer til at etablere sig som familie, og vi gør det med øjnene rettet mod, hvad der er bedst for det enkelte barn.
I Moderaterne stemmer vi i den grad for lovforslaget.
Tak for ordet.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-08:
Tak, formand.
Selv om det lovforslag, vi behandler her i dag, udmønter en aftale, som alle Folketingets partier er med i, så er det ikke tilfældet, at vi denne gang samlet set står med et stykke makværk, hvor alle har fået lidt igennem.
For vi har været forbløffende enige i forhold til, hvor vi kunne mødes, på trods af forskellige politiske holdninger og svære etiske dilemmaer.
Sådan ville jeg ønske at det skete lidt oftere.
Ca. 100 børn kommer årligt til Danmark gennem altruistiske surrogataftaler, og børnene kommer i dag juridisk i klemme, fordi den fødende kvinde i dag er juridisk mor til barnet.
Dette ændres nu, således at den retlige forælder fra fødslen bliver den tiltænkte forælder, og det forudsætter dog, at den ene rent faktisk er den biologiske forælder.
Ved stedbarnsadoption, som bruges i dag, har man ikke fået den fulde retlige pakke, som man nu i stedet får med medforældreskabet, og det er godt for alle involverede parter, at vi nu får styr på den del.
Retssikkerheden og juraen forbedres nu markant på en lang række områder inden for altruistiske surrogataftaler, medforældreskab samt voksen- og stedbarnsadoption.
Det er skønt, når et samlet Folketing kan lave en aftale, der gør noget helt konkret ved nogle helt konkrete og reelle problemer, og det gør vi med det her lovforslag.
Derfor glæder det mig at kunne sige, at Liberal Alliance naturligvis stemmer for det.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-11-08:
Tak for ordet.
Lovforslaget, vi behandler i dag, indeholder flere forskellige elementer.
Aftalen kom på baggrund af en dom fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, som forpligter Danmark til at etablere et retligt bånd mellem surrogatbarnet og de tiltænkte forældre ved udenlandske surrogataftaler.
I SF valgte vi at gå med i aftalen, særlig af hensyn til barnets rettigheder.
Vi er enige med regeringen i, at den nuværende lovgivning bør ændres, da vi i dag efterlader børn, som er kommet til Danmark gennem surrogati, i et retligt tomrum i de første måneder af livet.
Den praksis, som vi har i dag, og som følger dommen fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, er nemlig skruet sådan sammen, at stedbarnsadoption i udgangspunktet tidligst kan foretages 3 måneder efter barnets fødsel.
Det betyder, at barnets arveret og forældrenes barselsrettigheder tidligst kan etableres 3 måneder efter barnets fødsel.
Dertil kommer, at barnet ikke har ret til sine forældre, hvis de er gået fra hinanden, eller hvis en af de tiltænkte forældre er afgået ved døden, inden de har nået at søge om forældreskab gennem stedbarnsadoption.
Med lovforslaget her lukker vi dette retlige tomrum ved at sikre, at forældreskabet bliver etableret med virkning fra barnets fødsel.
I den forbindelse stilles der også kun krav om, at surrogatmoren skal afgive en notarerklæring, som skal bekræfte, at hun ønsker at overdrage forældreskabet og barnet.
Det giver barnet mulighed for at kende sit ophav, da barnet senere i livet altid kan få oplysninger om surrogatmoren.
For SF er det vigtigt at pointere, at vi ikke lovliggør kommerciel surrogati i Danmark med dette lovforslag, men blot sikrer ordnede forhold for de børn, der kommer hertil fra udlandet, og derfor kan vi godt støtte den del.
Det næste element i lovforslaget er, at det nu bliver muligt at registrere forældreskabet for en eventuel medfar til barnet ved en altruistisk surrogataftale.
Det er helt på sin plads, at medfædre selvfølgelig skal ligestilles med medmødre i sager om forældreskab, og derfor støtter vi også den del.
Til sidst vil jeg nævne, at lovforslaget vedrører en række ændringer, der også har til formål at smidiggøre og forenkle familiedannelsen.
Det drejer sig bl.a. om at ophæve det samlivskrav, som i praksis betyder, at man ikke kan få lov til at blive adopteret af den person, man anser som sin mor eller far, fordi man ikke har boet sammen i 3 år, inden det fyldte 18. år.
Alt i alt støtter SF lovforslaget, og vi ser frem til den kommende udvalgsbehandling.
Birgitte Bergman (KF), 2024-11-08:
Tak for det, formand.
I Det Konservative Folkeparti er barnets tarv altid det vigtigste.
For os er det vigtigt, at børn kan vokse op i trygge, sikre rammer med kærlighed og varme.
For os er familien det vigtigste fællesskab.
Der findes flere familieformer end tidligere, og det er positivt, at familielivet kan blomstre, uanset hvilken form det har.
Vi står i dag med et komplekst og vigtigt lovforslag om surrogataftaler.
Det er et emne, der både berører de nyeste familiemønstre og dybe etiske principper.
Disse børn står i dag i et juridisk ingenmandsland, når de kommer hertil.
Det er således for deres skyld, at denne aftale er lavet.
Men lad mig understrege, at vi i Det Konservative Folkeparti er imod kommercielt rugemoderskab, for vi mener ikke, at det kan forsvares ud fra et etisk perspektiv og på baggrund af de potentielle menneskelige konsekvenser, det kan have for kvinderne.
Det er derfor vigtigt at understrege, at aftalen kræver, at mindst en af de tiltænkte forældre har en genetisk forbindelse til barnet.
Derudover skal surrogatmoren have bekræftet, at hun frivilligt ønsker at overdrage barnet gennem en notaterklæring i fødelandet.
Vi sætter således en juridisk ramme op, der modvirker misbrug og sikrer en klar og tydelig proces for alle parter.
Det er vigtigt, at vi sikrer rettigheder for de børn, der ankommer til Danmark via udenlandske surrogataftaler, men uden at gå på kompromis med de principper, vi mener er ufravigelige.
Vi anerkender og respekterer de moderne familiers behov, herunder regnbuefamiliers ret til juridisk sikkerhed, og derfor støtter vi denne aftale.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-08:
Så er fru Birgitte Bergman enig med mig i – når nu regeringsordførerne herinde alle sammen står i dag og ikke kan forstå, hvorfor det her ikke har en effekt – at det netop ikke har nogen effekt, fordi loven ikke bliver overholdt, og at det ikke er, fordi loven er overflødig eller ligegyldig, men at det altså er, fordi den ikke bliver overholdt, som det er tiltænkt?
Mette Thiesen (DF), 2024-11-08:
Tusind tak.
For Dansk Folkeparti er mennesker med handicap vigtige.
Vi synes, det betyder noget, at man som menneske med handicap kan leve et så normalt liv, som det overhovedet er tænkeligt og muligt, og at man får det, der er lovbestemt, og det, man har ret til, for at kunne fastholde en normal hverdag, og det kan være hjælpemidler, det kan være en hjælpeordning, og det kan være mange forskellige ting.
Summa summarum: Mennesker med handicap betyder noget, og de er vigtige.
Desværre ser vi jo rundtomkring i kommunerne, at alt, alt for mange mennesker ikke får den rigtige hjælp.
I Dansk Folkeparti har vi i tidens løb foreslået rigtig mange forskellige ting for netop at gøre op med det, altså både at straffe kommunerne, når de ikke overholder lovgivningen, men også at få handicapområdet helt ud af kommunerne, fordi vi kan se, at de simpelt hen ikke magter opgaven.
Men der er ikke sket noget som helst på det område.
Tværtimod har regeringen lavet en rammeaftale om, at man faktisk vil spare på området, selv om der stadig væk er alt for mange danskere med handicap, som simpelt hen ikke får den hjælp, de har ret til og krav på.
Når vi står med den her lovgivning, kan vi også vende den lidt rundt og sige, at vi slet ikke ville stå her i dag, hvis kommunerne overholdt lovgivningen; hvis de faktisk gav mennesker med handicap den hjælp, som de har ret til og krav på, så ville det her være fuldstændig unødvendigt.
Men vi var nødt til at lave den her skærpelse, vi var nødt til at lave det her særlige tilsyn, fordi kommunerne ikke i dag overholder og ikke tidligere har overholdt lovgivningen.
Så derfor har det været nødvendigt, og jeg synes, det er så paradoksalt at stå og høre på regeringsordførerne, når man lige har smidt hele blå blok ud af en finanslovsaftale, fordi man simpelt hen død og salte pine ikke ville spare på djøfferiet i staten, men når det handler om mennesker med handicap, nogle af de mest udsatte i vores samfund, så er der pludselig ikke grænser for, hvad man kan spare på af såkaldt bureaukrati.
Og her er vi i dagens debat jo også kommet frem til, at det her bureaukrati handler om, at der er nogle politikere, der måske ikke skal lave så meget arbejde, og det synes jeg virkelig er underligt.
Så nej, det her er ikke en afbureaukratisering, men det er en fjernelse af nogle grundlæggende rettigheder for nogle mennesker, som i forvejen skal kæmpe sig til de mest basale ting for at få hverdagen til at hænge sammen.
Det er et dårligt lovforslag, og regeringen burde simpelt hen trække det tilbage.
Vi kommer i hvert fald ikke til at støtte det fra Dansk Folkepartis side, det er et dårligt lovforslag.
Birgitte Bergman (KF), 2024-11-08:
Det kan jo være, at vi lige præcis på det område skal opkvalificere med noget efteruddannelse, at vi skal have nogle flere pædagoger ind, eller at vi skal gøre noget helt tredje.
Det er jo netop det, der fremtvinger en kommunalbestyrelses afgørelse i forhold til det her.
Det er det, jeg synes er stærkt ved det her, altså at man tvinger kommunerne til at handle de steder, hvor det ærlig talt sejler, og det gør det altså desværre stadig væk mange steder.
Det, vi taler om her, er udsatte borgere, som har svært ved selv at råbe op, og det syntes jeg simpelt hen ikke vi kan være bekendt.
Camilla Fabricius (S), 2024-11-08:
Jeg fik ikke svar på, om ordføreren mener, at det, der gør en forskel, er at uddanne personalet bedre og have fokus på kvaliteten derude, eller om det er det, at man sender en note ind til Ankestyrelsen om handleplaner og får den tilbage, der gør forskellen.
Det mener Socialdemokratiet ikke at det gør.
Men jeg vil gerne høre, om man sætter fokus på uddannelse og opkvalificering.