Peter Hummelgaard (S), 2024-04-02:
Mange tak.
Og tak til alle ordførere for deres indlæg.
Det er nu lidt mere end 10 år siden, at reglerne om konkurskarantæne trådte i kraft.
Inden reglerne om konkurskarantæne blev indført, var der kun én måde at begrænse uvederhæftige erhvervsdrivendes muligheder for at drive virksomhed på, og det var ved at føre en sag om rettighedsfrakendelse efter straffelovens regler.
Derfor fandt man, at der var behov for at supplere reglerne om rettighedsfrakendelse med et nyt system, der skulle tage særligt sigte på erhvervsdrivende, som havde udvist groft uforsvarlig forretningsførelse i tiden op til et selskabs konkurs.
På den baggrund blev der fastsat regler om konkurskarantæne, og det har så siden hen vist sig at være et meget relevant og også vigtigt værktøj.
Fra reglernes ikrafttræden og til den 16. februar i år er der pålagt mere end 11.000 konkurskarantæner og mere end 1.200 personer er pålagt mere end én karantæne.
Der er i samme periode ca. 38.000 selskaber, som er gået konkurs, og når man sammenholder de tal, skal man selvfølgelig holde sig for øje, at flere ledelsesmedlemmer kan pålægges konkurskarantæne som følge af et selskabs konkurs.
Efter min vurdering er tallene dog udtryk for, at karantænesystemet grundlæggende har en effekt på samfundet i forhold til at begrænse personer i at drive erhvervsvirksomhed, når de har vist, at de ikke kan gøre det på en tilstrækkelig forsvarlig måde – og det er positivt.
Konkursrådet har gennemgået et meget stort antal afgørelse fra skifteretterne, landsretterne og Højesteret, og på den baggrund har rådet foreslået en lang række kodificeringer, præciseringer og ændringer som følge af de mange afgørelser.
Det hele fremgår af den meget grundige og gennembearbejdede betænkning, som rådet offentliggjorde sidste sommer, og jeg er også sikker på, at betænkningen bliver et vigtigt værktøj for alle praktikere, der beskæftiger sig med konkurskarantæne.
Allerede under folketingsbehandlingen af reglerne om konkurskarantæne i år 2013 var der interesse for, om offentligheden skulle have adgang til konkurskarantæneregisteret.
Registeret, der føres af Erhvervsstyrelsen, indeholder alle pålagte konkurskarantæner, der er aktive eller udløber inden for de nærmeste 2 år.
Formålet med registeret var, at Erhvervsstyrelsen skulle kunne føre den fornødne selskabsretlige kontrol med, at personer pålagt en konkurskarantæne ikke blev registreret i ledelsen af et aktieselskab eller anpartsselskab.
Af den grund valgte man også at lægge forsigtigt fra land, forstået på den måde, at der alene blev givet adgang til registeret for meget få offentlige myndigheder og ikke for private.
Konkursrådet fik i 2020 til opgave at overveje, hvordan private kunne gives adgang til registeret.
Det har udmøntet sig i fire foreslåede modeller, som fremgår af rådets betænkning.
Som Konkursrådet også anfører i betænkningen, er det grundlæggende et politisk valg, hvilken af modellerne der skal vælges.
Og med lovforslaget her lægger jeg op til, at der på sigt vil blive indført en model med fuld offentlighed.
Det har jeg besluttet, fordi jeg mener, at en model med fuld offentlig adgang er den model, der medfører de største fordele, og at fordelene samlet set vejer op for de ulemper, der er forbundet med modellen.
Samlet set er det min holdning, at det er rigtigt at give offentligheden adgang til aktive karantæner i registeret.
Dermed vil f.eks. den håndværker, der kontaktes af en køber med henblik på at indgå en handel i fremtiden, kunne slå køberen op i konkurskarantæneregisteret og undersøge, om køberen er pålagt en konkurskarantæne, for hvis køberen er pålagt en konkurskarantæne, kan håndværkeren bedre tage sine forholdsregler i forhold til at undgå et økonomisk tab.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget, og jeg står naturligvis til rådighed for de spørgsmål, der måtte opstå undervejs, også nogle af dem, der er blevet stillet i dag.