runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-05-03:
Tak for ministerens svar.
Grunden til, at jeg stiller spørgsmålet, er jo bl.a. den tragiske sag, faktisk har der været to, i statsfængslet Østjylland.
Det er ikke nogen ny situation, og jeg anerkender også, at det ikke er noget, der er opstået under den nuværende ministers embedsperiode.
Men det gør jo ikke situationen mindre alvorlig.
Jeg er helt med på, at man kan nedsætte en taskforce og lave operative strategier, som ministeren også har været inde på i tidligere besvarelser.
Men det ændrer jo ikke på, at hvis man kigger på den udvikling, der har været i forhold til især de lukkede fængsler, så kan man se, at der er flere udfordringer, som presser sig alvorligt på.
Vi kan jo se, at antallet af indsatte på de lukkede institutioner er steget, men antallet af uniformerede betjente er faktisk faldet ganske markant.
Ministeren har jo selv givet et svar til Retsudvalget, hvor man kan se, at i perioden 2010-2016 er antallet af fængselsbetjente på landsplan faldet fra 605 til 505.
Og i den samme periode er antallet af indsatte øget fra 671 til 692.
Mange af de indsatte har anden etnisk herkomst, og mange af dem taler ikke dansk, men taler bevidst andre sprog bag om ryggen på de ansatte.
De overfalder sågar medarbejdere uden for arbejdstiden, som vi har set grove eksempler på, og vi står tilbage med en uholdbar situation, hvor flere og flere af dem, der er i aktiv tjeneste, som følge af sygefravær, der også har været eskalerende, ofte står helt alene med 10-15 hårdkogte kriminelle, altså hvor en enkelt medarbejder skal passe det enkelte afsnit.
Det er jo ikke særlig betryggende for de folk, der skal være der, men det er heller ikke særlig betryggende i forhold til at sikre en god personalerekruttering af nye medarbejdere, som ønsker at få en karriere inden for Kriminalforsorgen.
Derfor efterspørger vi i Dansk Folkeparti noget lidt mere præcist om, hvad det egentlig er regeringen har med.
Vi er selvfølgelig helt med på, at de initiativer, som ministeren lægger op til, er fornuftige og forstandige.
Kristian Jensen (V), 2017-05-03:
Minister her og minister der.
Hvis vi fortsætter med at rotere, ender vi alle sammen med at være ministre på et tidspunkt.
Sagen er jo den, at hvis man står og kigger langt ud i fremtiden til år totusinde og nogle og tres, vil der begynde at komme overskud på statsbudgettet igen, og hvis man så tror på, at man kan få nogle til at låne os penge i den mellemliggende periode ved at sige til dem, at de bare skal vente til 2060, for der har vi råd til at betale tilbage, og at det er, uden at de kræver en ekstra høj rente fra Danmark, så tror jeg, at man er meget, meget optimistisk.
Sagen er, at vi er nødt til at stramme op, og det er i øvrigt også sådan, at tidligere overvismand Torben M. Andersen og Danske Banks cheføkonom, Las Olsen, siger det samme, nemlig at der er en problemstilling med den lange periode med underskud, som vi kan stå og kigge ind i, hvis ikke vi gør noget mere, og det ønsker regeringen at handle på.
Benny Engelbrecht (S), 2017-05-03:
Men kan ministeren ikke bare bekræfte, at bl.a. de økonomiske vismænd peger på, at dansk økonomi er overholdbar?
Vi er helt enige om, at der er en hængekøjeudfordring ude i horisonten.
Jeg mener, at det er omkring 2035 eller 2040, at den er størst.
Kristian Jensen (V), 2017-05-03:
Altså, Socialdemokratiet har ikke et loft over, hvor meget den offentlige sektor skal øges, og så er spørgsmålet: Hvordan får man råd til det uden at komme i en situation, som alle økonomer er enige om vil komme, nemlig at vi kommer til at have en lang periode, hvor vi har underskud på statens budgetter, og hvor f.eks. de unge mennesker, der sidder på tilhørerpladserne og lytter til os nu, vil være dem, der skal betale for de regninger, der udskrives af det nuværende Folketing?
Det synes jeg ikke er rimeligt.
Jeg synes, det er rimeligt, hvis det til enhver tid siddende Folketing så at sige betaler sine egne regninger, og derfor ønsker jeg at have en stærkere økonomi.
Jeg ønsker, at vi får udvidet arbejdsstyrken og får noget mere vækst og velstand og dermed får råd til noget mere velfærd.
Benny Engelbrecht (S), 2017-05-03:
Det overrasker mig faktisk, at finansministeren ikke har læst det udspil, som Socialdemokratiet kom med i august sidste år.
Det er det, der hedder »Stol på Danmark«.
Af det fremgår det meget klart og tydeligt, at vi som minimum vil leve op til det demografiske træk.
Det er så i øvrigt dobbelt så højt, som regeringen lægger op til.
Regeringen lægger op til en offentlig vækst på 0,3 pct. Derudover vil vi prioritere at tage af råderummet til at styrke velfærden.
Kristian Jensen (V), 2017-05-03:
Der var mange spørgsmål, men jeg skal prøve at nå dem.
Så spørgsmålet er jo sådan set – det kunne jeg godt tænke mig at spørge tilbage, hvis det havde været muligt, at man sådan kunne stille spørgsmål frem og tilbage – om det så er Socialdemokratiets politik, at man skal sænke væksten i den offentlige sektor til det, der svarer til det demografiske træk, når vi kommer ud over den planperiode, der er lagt fast, altså frem til 2020.
For så er det en ny økonomisk politik fra Socialdemokratiets side, og det vil jeg meget gerne høre om.
Benny Engelbrecht (S), 2017-05-03:
Men spørgsmålet går jo på, om ikke det er sådan, at der er et råderum, som situationen er i dag, med det yderligere arbejdsudbud, der kommer på grund af de reformer, der allerede er opslået – om der så ikke er et råderum ud over det, som vil være det demografiske træk.
Det er jo det, der fremgår af ministerens eget svar.
Så lad os lige dvæle ganske kort ved råderummet.
Der kom en ny opgørelse i sidste uge på baggrund af konvergensprogrammet.
Råderummet er steget en lille smule frem mod 2025.
Det er jo glædeligt nok.
I går fik vi indgået en fælles boligskataftale.
Det synes jeg godt vi kan være tilfredse med.
Det vil være råderummet på det tidspunkt, hvis man ellers tager det, der ligger fra konvergensprogrammets beregninger, med.
Det kan jo være, at ministeren kan bekræfte det, også af hensyn til den debat, der foregår i øjeblikket, om råderummet – jeg tror, det udtryk, som et medlem af Enhedslisten har brugt, er, at man bruger halvdelen af råderummet.
Det kan jeg i hvert fald ikke genkende, vil jeg sige, i den boligskataftale.
Men tilbage til spørgsmålet.
Altså, er det ikke sådan, at selv uden en hævelse af pensionsalderen, og hvis man gennemfører en forøget investering i velfærdssektoren svarende til det demografiske træk, så vil der i det tilfælde rent faktisk være et råderum?
Der kan vi så diskutere: Skal det råderum bruges til yderligere velfærd eller, som jeg kan forestille mig at ministeren gerne vil, skal det bruges til skattelettelser?
Men det må jo så være et prioriteringsspørgsmål.
Kristian Jensen (V), 2017-05-03:
Ja, det er nemlig sådan, at det, der er lagt ind i de mellemfristede fremskrivninger og i perioden efter for at sikre, at man har et råderum, er en højere offentlig vækst end det, som spørgeren nævner her
, nemlig 0,6 pct.
Noget af det, der kan øge arbejdsudbuddet er, at vi, i takt med at vi lever længere, så også bliver længere tid på arbejdsmarkedet.
Det er der heldigvis mange danskere der frivilligt har gjort.
Fra 2000 til 2014 er andelen af folkepensionister, der samtidig arbejder og får en lønindkomst, fordoblet.
Det ligger godt i tråd med, at levealderen i Danmark er blevet længere og længere, og vi ønsker sådan set at sige, at i takt med at man lever længere, vil vi gerne have, at folk bliver længere tid på arbejdsmarkedet, for at sørge for, at balancen mellem den del af livet, man har på arbejdsmarkedet, og den del af livet, man har i pensionsalderen, forbliver nogenlunde den samme.
Hvis det er tilfældet, vil væksten i Danmark være større, så vil velfærden være større, og det vil give mulighed for mere velfærd på grund af de skatteindtægter, der vil komme ind.
Hvis ikke man gør det, hvis arbejdsudbuddet ikke vokser, ja, så betyder det det modsatte, altså mindre vækst, mindre velstand og dermed mindre velfærd.
Benny Engelbrecht (S), 2017-05-03:
Tak, formand.
Mener ministeren fortsat, at det er ensbetydende med besparelser på velfærden, hvis ikke pensionsalderen hæves, som det fremgår af ministerens udtalelser i Ugebrevet A4 den 3. marts, »For konsekvenserne af at sige nej til at hæve pensionsalderen er, at vi må skære ned på en lang række andre velfærdsområder«, set i lyset af at det fremgår af ministerens eget svar på Finansudvalgets spørgsmål nr. 266, at der vil være et overskud på de offentlige finanser, hvis det offentlige forbrug stiger med det demografiske pres?
Mener ministeren fortsat, at det er ensbetydende med besparelser på velfærden, hvis ikke pensionsalderen hæves, som det fremgår af ministerens udtalelser i Ugebrevet A4 den 3. marts, »For konsekvenserne af at sige nej til at hæve pensionsalderen er, at vi må skære ned på en lang række andre velfærdsområder«, set i lyset af at det fremgår af ministerens eget svar på Finansudvalgets spørgsmål nr. 266, at der vil være et overskud på de offentlige finanser, hvis det offentlige forbrug stiger med det demografiske pres?
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-05-03:
Hvad mener ministeren om de mange tricktyverier, som især ældre medborgere udsættes for?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-03:
Skal vi så ikke i fællesskab håbe, at det ikke bliver nødvendigt at tage det op igen?
For det her skal løses, og det er uacceptabelt, som det er foregået nogle steder indtil i dag.
Tak for spørgsmålet, som jeg er fuldstændig enig i er yderst relevant at få diskuteret.
Jeg vil godt begynde med at sige, at de episoder, der har været omkring fængselsbetjente, der er blevet overfaldet, er fuldstændig uacceptable.
Det er mangel på respekt for mennesker, der udfører en vigtig samfundsopgave, og det er også baggrunden for, at jeg tidligere på året nedsatte en taskforce, som skulle komme med initiativer til, hvad man kan gøre her og nu, altså på den korte bane, og så har vi jo en forhandling om en ny flerårsaftale for Kriminalforsorgen senere på året.
Taskforcens arbejde præsenterede vi i går, og det er mundet ud i 17 anbefalinger til at styrke sikkerheden for vores fængselsbetjente både her og nu og på sigt.
Og på baggrund af taskforcens anbefalinger vil vi bl.a. igangsætte et projekt med bodycams på fængselsbetjente, altså så de indsatte ved, at de bliver filmet og alt bliver dokumenteret i de lukkede fængsler, hvor problemet jo er.
Vi vil også skærpe disciplinærstraffen, når indsatte overfuser eller i værste fald overfalder en ansat, og vi vil undersøge, om man målrettet kan kontrollere indsatte, som vi gør med visitationer, altså om vi kan gøre det mere effektivt og sikkert.
Og så skal vi også se på, om medarbejdernes identitet kan beskyttes bedre i politirapporter og under retssager.
Desuden har Kriminalforsorgen i samarbejde med Fængselsforbundet samtidig lagt en plan for håndteringen af bemandingssituationen i fængslerne, så vi kan finde frem til nogle nye løsninger på den trængte personalesituation.
Jeg håber, de her tiltag samlet set kan være med til at nedbringe antallet af voldsepisoder og trusler mod ansatte i landets fængsler.
Hver dag står de over for nogle af de mest hårdkogte kriminelle i Danmark, og der skylder vi dem de bedst mulige arbejdsvilkår og et trygt arbejdsmiljø.
Anbefalingerne er lige kommet, der er et godt samarbejde mellem Kriminalforsorgen og Fængselsforbundet, og nu skal vi så til at føre de her ting ud i livet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-05-03:
Tak, fru formand.
Hvilke konkrete initiativer har ministeren undervejs for at forbedre arbejdsvilkårene og sikkerheden for de ansatte i landets fængsler, herunder konkrete tiltag for at nedbringe antallet af sygedage, normeringspolitik og udviklingen i antallet af overfald på de ansatte?
Hvilke konkrete initiativer har ministeren undervejs for at forbedre arbejdsvilkårene og sikkerheden for de ansatte i landets fængsler, herunder konkrete tiltag for at nedbringe antallet af sygedage, normeringspolitik og udviklingen i antallet af overfald på de ansatte?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-03:
Nu kommer vi, det erkender jeg, på en elegant måde meget godt uden om spørgsmålet, men vi får lejlighed til at diskutere det senere.
Jeg har det sådan, at jeg synes, at den grænsekontrol, vi har haft i Danmark indtil nu, har været god.
Det har været godt for Danmark.
Det har været godt også med hensyn til de signaler, vi sender.
Og jeg håber da, at det er noget, vi også kan blive ved med i fremtiden.
Jeg vil godt sige to ting til det.
Rigspolitiet er allerede i gang med at lave sådan en ny samlet operativ strategi for politiets indsats mod omrejsende grupper.
Nu er det tricktyveri her, men vi har også konstateret, at når det gælder indbrud, kan man også nogle steder i landet næsten se, hvem der lige har været forbi der.
Det skal vi gøre noget ved, og det er også derfor, at vi selvfølgelig skal bruge de automatiske nummerpladescannere ved grænsen endnu mere.
Så skal vi selvfølgelig passe på med, hvad vi siger til andre lande.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-05-03:
Noget af det, som er gennemgående i mange af de her historier om tricktyverier, er, at ofrene beskriver, at tricktyvene er østeuropæere.
Det er jo sådan noget, der taler for, at vi skal have en skærpet indsats på det her område.
Er det sådan, at regeringen måske kunne overveje at tage kontakt til sine ministerkolleger i østeuropæiske lande og sige, at de har et problem med deres borgere?
De har frit lejde til at komme herop og forstyrre danskerne.
Har man ikke tænkt sig at løfte en pegefinger nedad i systemet i Europa og sige, at der er et problem her, som stammer nede fra jer, og hvad har I tænkt jer at gøre ved det?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-03:
Jeg vil bare så frygtelig gerne have, at vi diskuterer sådan noget her på et oplyst grundlag.
Det har vi vel begge en interesse i, så vi sådan set ved, hvor mange sager der er, og hvad vi så skal gøre ved dem, og hvem det egentlig er, der begår de her tyverier.
For det jeg synes jeg er rigtig, rigtig vigtigt vi ved, når man skal sætte målrettet ind.
Jeg er fuldstændig enig i alle de bemærkninger, der bliver sagt, om, hvem vi skal passe på i det her samfund.
Jeg synes også, at vi tager ved dem.
Altså, strafferammen for tricktyveri eller for tyveri er i dag i udgangspunktet fængsel i op til 1 år og 6 måneder.
Så man kan jo komme efter folk.
Og hvis man så endda begår et tricktyveri hjemme hos nogen, skal man jo ikke gøre ret meget, før vi lige pludselig taler om røveri.
Så jeg synes, det er en væsentlig diskussion, men jeg synes også, at strafferammen i hvert fald kan gå hårdt til dem, der ikke opfører sig ordentligt.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-05-03:
Jeg har valgt at sætte det her på dagsordenen i dag, fordi jeg ugentligt, når jeg læser landets aviser, falder over nye historier om især mange ældre medborgere, som bliver udsat for tricktyverier, oftest i eget hjem.
Og så var det min tanke at spørge ind til det, når justitsministeren nu har udnævnt sig selv til tryghedsminister, og når man har en regering med en ældreminister, der turnerer rundt i landet og siger, at det er en regering, der prioriterer de ældres velbefindende højt.
Og man må forstå på Det Konservative Folkeparti, at boligen er et særligt indsatsområde, og at der skal være tryghed omkring boligen.
Så må netop tricktyverier i folks egen bolig vel nærmest være den største torn i øjet på regeringen, man kan forestille sig.
Alligevel oplever vi tit, at de her tricktyverier, hvis de overhovedet får en reaktion, oftest giver næsten er en løftet pegefinger over for borgerne fra politiet om, at man skal tænke sig om i de her situationer.
Der er meget lidt indsats – sådan virker det i hvert fald – med hensyn til at komme efter dem, som faktisk har begået en udåd, nemlig har begået de her modbydelige tricktyverier mod folk i deres eget hjem.
Derfor ville jeg jo høre, om regeringen havde nogen initiativer i støbeskeen til at sikre, at borgeren i sit eget hjem kan være tryg – andet end at komme med formanende ord.
Altså, vil man faktisk komme efter dem, som er problemet?
Og det er jo ikke de ældre, men det er de her tricktyve.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-03:
Nu er det jo ikke muligt for mig i den her sammenhæng med et mundtligt S-spørgsmål at trække oplysninger ind, så jeg vil sige, at jeg jo ikke ved, hvor stort omfanget er, og jeg ved ikke, hvor stort problemet er.
Men uanset om det er stort eller lille, kan jeg i hvert fald tilkendegive min holdning til det.
Min holdning er meget, meget klart, at alle borgere i det her land skal kunne færdes trygt, roligt og sikkert, og at man ikke skal udsættes for kriminalitet, uanset hvem man er.
At tricktyve retter deres kriminalitet mod de allermest sårbare, finder jeg på alle måder er en uacceptabel og frastødende adfærd.
Så det er noget, vi skal bekæmpe, alt det, vi kender til det.
Omfanget af det har jeg desværre ikke mulighed for at sige noget om her i dag.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-05-03:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om de mange tricktyverier, som især ældre medborgere udsættes for?
Nu nævnte ministeren selv de automatiske nummerpladescannere, og det er jo en form for grænsekontrol.
Nu har vi lige her for ganske nylig fået at vide fra Europa-Kommissionen, at nu har vi fået en sidste chance, og så skal vi af med vores grænsekontrol igen.
Når vi nu ser den her grænseoverskridende kriminalitet, bekymrer det så ikke justitsministeren, at vi har et EU-system, der siger, at et af de værktøjer, vi har til at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet med, vil EU-systemet fremadrettet forbyde os at opretholde?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-03:
Jeg kan forsøge.
Og her må jeg sige, at når det handler om investeringer i den kollektive trafik, især på jernbaneområdet, så har de et meget højt niveau i de her år.
To tredjedele af de penge, vi bruger til investeringer i infrastruktur på transportområdet, går til jernbanen, selv om 90 pct. af al persontransport foregår på vejene.
Derfor er det regeringens mål at fremskaffe en større pulje af midler, som kan bruges til investeringer på transportområdet.
Vi prioriterer altså det, der står for tur, og det er vejene.
Regeringen har foretaget et valg, og det er, at hvis vi får fremskaffet 1 mia. kr. eller 10 mia. kr., så er det vejene, der står for tur, og ikke den offentlige transport, ikke jernbanetransporten.
Men der foregår mange ting allerede, altså, der foretages investeringer i elektrificering osv., som regeringen støtter.
Der kommer flere penge via bedre-billigere-forligskredsen, som regeringen meget gerne deltager i.
Så noget foregår der.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-03:
Ministeren bliver ved med ligesom at svare inden for rammen af, hvordan vi organiserer vores trafik.
Det har jeg stor respekt for, men noget af spørgsmålet går altså også på investeringsplanlægning.
Altså når man sidder ude i kommunerne som Morten Jung, De Konservatives viceborgmester på Frederiksberg, kan vi se, at så efterlyses det, at man har nogle sigtelinjer i forhold til, hvad vi kan regne med bliver investeret over de næste 5, 10, 15, 20 år.
Et helt konkret eksempel på, at der ikke tænkes tilstrækkelig langt frem, så vi jo, da man anlagde den første udgave af metroen i København, hvor det bl.a. var sådan, at man i forhold den station, der er på Kongens Nytorv, ikke havde taget højde for, at der nu skal laves den her cityring.
Så nu er man nødt til at lave en ny station på Kongens Nytorv.
Det er altså det her med, at når man planlægger noget, er man ikke tilstrækkelig god til at tage højde for, hvad den næste etape bliver.
Kan ministeren komme lidt mere ind på den del af det?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-03:
Sagen er, at meget af vores kollektive trafik jo er noget, der er organiseret lokalt, især af de regionale trafikselskaber.
Og så spiller DSB så ind over, og så har vi de private fjernbusser, vi har taxaerne, og på et tidspunkt få vi måske også nogle selvkørende biler, der henter og bringer os.
Jeg sætter meget stor lid til den udvikling, der sker, på det digitale område med apps og udvikling af digitale tjenester, som koordinerer tingene med hinanden.
Det sker alle steder, også i forhold til godstransport osv., og jeg er helt sikker på, at det også kommer til persontransporten.
Det er jo allerede kommet i stort omfang, men jeg tror, det vil komme endnu mere.
Nogle gange er det bare sådan, at vi politikere bare kan følge med og se, hvad der sker, mere end vi kan stille os foran.
Selv om vi selvfølgelig gerne vil tage æren for udviklingen, så handler det bare om at hægte sig på en udvikling, der foregår i forvejen.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-03:
Mange tak til transportministeren for besvarelsen af det her spørgsmål.
Og det er jo fuldstændig rigtigt, at i forhold til det med at sikre, at man som passager har en større sammenhæng i, hvad for nogle bl.a. kollektive trafikmuligheder man vælger, arbejder man i retning af noget mere sammenhængende.
Det er også rigtigt, at man i forhold til takstsystemet har taget et tiltag, der gør, at det er mere logisk sammenhængende end tidligere.
I Nordjyllands Trafikselskab har man bl.a. lavet en ny form for rejseplan, som ikke bare tænker den kollektive trafik ind, men også begynder at tænke f.eks. taxakørsel, så det kan kædes sammen med den kollektive trafik.
Så der sker rigtig meget på det her område; det har ministeren ret i.
Det, jeg sigter lidt til med mit spørgsmål, er mere det, ministeren var inde på sidst i sin besvarelse, nemlig det med en mere langsigtet infrastrukturpolitik.
Det kunne man måske også have spurgt lidt mere specifikt ind til.
Ministeren nævner så, at der er en række begrænsninger, bl.a. at der er nogle rammer for, hvad vi kan gøre, og hvor mange penge der er.
Og derfor er vi så nødt til at bruge de penge, der er, så hensigtsmæssigt som muligt.
Men det, vi bl.a. hører fra en række kommuner, er, at de har brug for nogle mere tydelige og langsigtede sigtelinjer, som de kan lægge sig op ad, så de ved, hvad der ligesom kommer til at ske på det område.
Jeg står med Danske Kommuners nyhedsmagasin, som bringer en længere artikel om, at kommunerne efterlyser en national transportpolitik.
Der er bl.a. viceborgmester på Frederiksberg, Morten Jung fra Det Konservative Folkeparti, og han giver udtryk for følgende: Der er behov for at få lavet en sammenhængende trafikpolitik, som rækker langt ud i fremtiden.
Det er en fragmenteret planlægning, der sker for den samlede kollektive trafik.
Så opfordringen fra kommunerne til Christiansborg skal lyde: Lad os få taget det lange lys på og få skabt nogle rammer, som vi kan agere på som landspolitikere.
Det er det, jeg gerne vil have ministerens kommentarer på, altså hvordan vi får lavet den langsigtede infrastrukturplan.