runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jette Gottlieb (EL), 2022-08-25:
Enhedslisten har været med til at få den her aftale i stand.
Vi har også bakket op om hastebehandling, hvilket jo har udløst et par spidse bemærkninger fra nogle af høringsparterne.
Men det haster jo.
Og det haster for dem, der faktisk skal have de her reguleringer.
Jeg opfatter det lidt som en nødløsning.
Jeg er overbevist om, at vi meget hurtigt skal igangsætte forhandlinger om mere varige løsninger, uanset om det handler om mere permanente dyrtidsreguleringer eller det handler om ydelsesforhøjelser.
I den forbindelse håber jeg så også, at vi vil få nogle lidt grundigere analyser af, hvilke af prisstigningerne der faktisk er legitime og altså bygger på regulære stigende omkostninger, og hvilke der bare er for en sikkerheds skyld – som jeg i hvert fald har set mange steder.
Halime Oguz (SF), 2022-08-25:
Tak, formand.
Med lovforslaget er der tale om en udmøntning af aftalen om kompensation af borgere for stigende energipriser fra juni 2022.
Med lovforslaget ydes der helt konkret en målrettet økonomisk støtte til ældre i samfundet.
Det drejer sig om folkepensionister, som har en begrænset likvid formue og beskedne supplerende indkomster, overførselsmodtagere, der har trukket sig tilbage fra arbejdsmarkedet, og dette inkluderer førtidspensionister og seniorer, samt modtagere af tidlig pension, efterløn og fleksydelse.
Endelig drejer det sig også om uddannelsessøgende, der har en funktionsnedsættelse, eller som er enlige forsørgere.
Det er nogle af de danskere, der rammes særlig hårdt af inflationen, og derfor støtter SF selvfølgelig også lovforslaget, der giver en nødvendig økonomisk håndsrækning til nogle af dem, der er særlig hårdt ramt af de stigende energipriser.
I SF er vi dybt optaget af inflationen, der har sat og fortsætter med at sætte et stort økonomisk præg på hele vores samfund.
Vi har alle bemærket, at prisen på helt almindelige dagligvarer som eksempelvis 1 l mælk er steget voldsomt, og det er på ingen måde uden væsentlig betydning for store dele af den danske befolkning.
Jeg står her i dag og er yderst opmærksom på, hvor privilegeret jeg selv er som medlem af Folketinget, men ikke desto mindre er jeg dybt optaget af og meget berørt over antallet af danskere, der lider under denne inflation i sådan en grad, at det har helt afgørende konsekvenser for både deres livskvalitet og levestandard.
Jeg skænker en tanke til de danskere, der af den ene eller anden grund står uden for arbejdsmarkedet, samt unge uddannelsessøgende med su-handicaptillæg eller su-forsørgertillæg, og jeg glæder mig over, at det netop er nogle af disse befolkningsgrupper, der bliver særligt tilgodeset med dette lovforslag, ved at de får den økonomiske støtte, de har brug for.
Derfor bakker SF varmt op om lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-08-25:
Nu så vi jo med varmechecken, at den røg ud til de forkerte mennesker i stor stil – eller det vil man i hvert fald nu undersøge.
Først ville man ikke undersøge det, nu vil man godt undersøge det.
Eller har man bare sat det i gang, og så siger man okay, eller har man rent faktisk undersøgt, hvor mange der kan få den, og hvor de ikke er berettiget til det?
Henrik Møller (S), 2022-08-25:
Og der er det, at jeg prøver at sige, at det i forbindelse med det her lovforslag er rimelig klart, hvem de her modtagere er.
Så jeg har ikke et præcist tal på, hvad det i givet fald er forventet at der kan blive af problemer omkring det her, men jeg har personligt ikke nogen forventning om, at vi kommer til at opleve en meget, meget stor mængde.
Det er ikke det samme som, at der ikke kan opstå nogen, men vurderingen er ikke, at det bliver et kæmpe problem.
Susanne Eilersen (DF), 2022-08-25:
Tak for det.
Altså, jeg er jo meget forundret over, at ordføreren selv står og problematiserer det med, at der er nogle, der kan få udbetalt noget forkert.
Ordføreren står også og siger, at det kan være, der er nogle, der ligger lige på grænsen, der burde have en udbetaling.
Vi så med hensyn til varmechecken, at den var gået ud til nogle unge mennesker, som så fluks var gået ud og havde købt euforiserende stoffer for skatteborgernes penge.
Jeg synes jo godt nok, det er problematisk, at man så ikke, når man fremsætter sådan et lovforslag, har gjort sig nogle overvejelser og spurgt sig selv, hvordan man kan undgå at lave de her fejl, i stedet for at man så bare står på talerstolen og siger, at der vil være fejludbetalinger til nogle, der ikke skulle have haft det, og at der måske også ville være nogle, der burde have fået en udbetaling, som ikke fik den.
Det synes jeg er en meget laissez faire-tilgang at have til udbetaling af skatteborgernes penge.
Henrik Møller (S), 2022-08-25:
Først vil jeg advare rigtig meget imod, at man i en lovgivningsmæssig proces går ind og begynder at stille nogle krav om, hvad de penge, vi udbetaler, helt præcis skal bruges til.
Det er vel ikke det, der er udgangspunktet.
Det her er en håndsrækning i forhold til energiafgifterne og den inflation, der er.
Jeg prøver jo at sige, at der rent faktisk her – modsat den tidligere sag, som der hele tiden bliver refereret til – hvis man læser lovforslaget og de bemærkninger, der ligger i det, er en klar beskrivelse af, at de her målgrupper er rimelig præcise, og at derfor bør der ikke være de her fejludbetalinger.
Men jeg kan jo ikke stå her på talerstolen og garantere, at det ikke vil komme til at ske.
Altså, så vil jeg få smidt den lige i hovedet med det samme, lige så snart vi oplever, at der er en eller to i forhold til de problemer, der kan opstå her.
Det, jeg siger, er, at når man lægger et snit, vil der jo altid være nogle, der ligger tæt på den her snitflade, og det gælder, uanset hvornår eller hvor vi lægger snittet i det her.
Det er ikke det samme som at sige, at alle dem, der ligger under snittet, uberettiget ikke får de her penge.
Det gør de ikke, for vi står jo ved den snitflade, vi har valgt.
Susanne Eilersen (DF), 2022-08-25:
Nu ved jeg ikke, om ordføreren ville misforstå mit spørgsmål, men jeg taler om unge mennesker, som ikke var berettiget til en check, og som gik ud og brugte pengene, som vi har læst om.
Og de er jo ikke forpligtet til at betale dem tilbage.
Det er da at have en omgang med skattemidler, som ikke er korrekt.
Og jeg vil bare stadig væk holde fast på – og det mener vi i Dansk Folkeparti – at selvfølgelig burde man da, når man laver et nyt lovforslag, der kører lidt på samme præmisser, i hvert fald have gjort sig sine tanker og overvejelser om at udbetale de her penge på en lidt mere omhyggelig måde, sådan at checken lige nøjagtig rammer de mennesker, den er tiltænkt.
For det er jo mange penge, vi taler om.
Henrik Møller (S), 2022-08-25:
Det synes jeg jeg har givet udtryk for, og det mener jeg rent faktisk også de gør.
Og jeg mener ikke, man kan sammenligne de to sager, i forhold til at der her ikke er nogen oplysningspligt for den enkelte borger med hensyn til at kunne modtage det her.
Det bør køre rimelig straight i forhold til ATP's systemer og opgørelser, og i forhold til hvem de her grupper er.
Så kan der være de der grænsetilfælde, hvor spørgsmålet er, om man har modtaget det fra marts eller måske først i april-maj måned.
Og det er her, der kan opstå nogle problemer i forhold til det.
Jeg mener, det er rimelig klart, og jeg vil stadig væk som udgangspunkt sige, at vi har besluttet, at hvis der er nogen fejludbetalinger, vil vi ikke kræve en tilbagebetaling her.
Og det vil sige, at jeg heller ikke vil gå ind i en debat om de personer, som uretmæssigt har modtaget penge – som jeg mener udgør et meget, meget begrænset antal – og hvordan de penge så i givet fald skal bruges.
Hans Andersen (V), 2022-08-25:
Tak for det.
Venstre anerkender, at folkepensionister skal have en hjælpende hånd i en tid, hvor prisen stiger på mange forbrugsvarer, og at mennesker, der ikke har mulighed for at gøre brug af de mange jobmuligheder, der er i dag, skal have lettet en presset økonomi i forbindelse med stigende inflation.
Venstre er med til at sikre en ansvarlig finansiering ved at nedjustere de offentlige investeringer.
Regeringen havde i første omgang foreslået at finansiere det her lovforslag, ved at staten skulle tage et større lån.
Det var uansvarligt, det var Venstre imod, for det kunne have fremmet inflationen yderligere, og derfor er Venstre glade for, at vi har været med til at sikre, at finansieringen nu er på plads.
Venstre er også særlig glade for og tilfredse med, at det er en samlet aftale, der også betyder, at vi forhøjer det maksimale beskæftigelsesfradrag i både 2022 og i 2023, og at vi lemper elafgiften.
Der er afsat 1 mia. kr. til at hæve beskæftigelsesfradraget med, og der er afsat ½ mia. kr. til at lempe elafgiften med.
Så det vil gøre, at det bedre kan betale sig at arbejde, så flere af de penge, danskerne tjener, kan blive i deres lommer på et tidspunkt, hvor priserne stiger.
Derfor kan Venstre i dag støtte op om lovforslaget.
Troels Ravn (S), 2022-08-25:
Altså, der blev skruet noget ned for volumen, da ordføreren for Nye Borgerlige her skulle forklare, hvorfor man ikke kunne være med til at støtte en forhøjelse af befordringsfradraget.
Det synes jeg sådan set klæder ordføreren.
Men det her er symptomatisk, for politik handler jo om, ligesom det er med den her kompensationspakke, at indgå nogle brede politiske aftaler, som kan bære.
Og i en alvorlig situation, hvor man står med inflation og stigende priser, går vi ind og gør noget, som hjælper de allermest økonomisk trængte borgere her i landet.
Det er politik!
Politik er jo ikke altid blot at være imod og så faktisk ikke kunne give en forklaring på et helt simpelt spørgsmål, nemlig: Hvorfor var det så, når nu Nye Borgerlige kerer sig om bilisterne, at man ikke kunne være med til at forhandle en forhøjelse af befordringsfradraget?
Louise Schack Elholm (V), 2022-08-25:
Tak for ordet.
I øjeblikket kan vi jo godt mærke, at priserne stiger: Energipriserne stiger, priserne i supermarkederne stiger, alt stiger i pris.
Jeg hører også fra rigtig, rigtig mange danskere, at de synes, det er svært at få enderne til at mødes, at få økonomien til at hænge sammen.
Derfor er vi også gået med ind i det her rum for at prøve at gøre noget for at hjælpe danskerne med de økonomiske udfordringer, de har her og nu.
Det foregår lige for alle, så alle er lige for loven, og det vil sige, at den måde, det foregår på, er meget objektiv, og der er en rimelighed, og det er rimelig hurtigt at gennemføre.
Så vi synes, det er et rigtig godt instrument.
Vi lemper så kun med 4 øre i år og 4,3 øre til næste år, så vi havde selvfølgelig gerne set en større lempelse, men en hvilken som helst lempelse, vi kan få, er vi selvfølgelig glade for.
Så har vi fået en forhøjelse af beskæftigelsesfradraget, og det er en stigning på omkring 2.000 kr. om året.
Det er jo heller ikke den største stigning i verden, men dog trækker det i den rigtige retning.
I en tid, hvor regeringen har gjort det sådan, at det i mindre grad kan betale sig at arbejde, i en tid, hvor omkostningerne ved at gå på arbejde stiger, synes vi da, at det er en hjælp i den rigtige retning, og derfor bakker vi op om det her.
Vi er glade for, at vi trods alt er blevet hørt så meget, at vi også har nogle afgiftsinstrumenter og nogle skatteinstrumenter med i løsningen i forhold til de udfordringer, som danskerne står med her og nu.
Så på den baggrund kan jeg sige, at Venstre støtter lovforslaget.
Troels Ravn (S), 2022-08-25:
Altså, valgflæsk og det at stikke blår i øjnene på folk er jo netop at stille nogen noget i udsigt, som man så ikke kan finansiere, og som man ikke kan finde økonomisk dækning for.
Og det er jo ikke det, vi gør her.
Den kompensationsaftale fra juni er altså på 3,1 mia. kr.
Det er jo ikke bare pebernødder, vi taler om.
Og der er jo mange elementer, og jeg oplistede også nogle af dem.
Så det her er hverken at stikke blår i øjnene på folk eller at give valgflæsk, nej, det er troværdigt, det er ansvarligt, det er klog politik, og så er det selvfølgelig en erkendelse af, at der er nogle grupper i vores befolkning, som er hårdt ramt af de stigende priser og af inflationen.
Susanne Eilersen (DF), 2022-08-25:
Jo, men nu kan det være, at folk er gået fra hus og hjem, når vi når til 2024, for vi ser allerede nu de her prisstigninger på energiafgiften.
Og jeg tror da, at regeringen og Socialdemokratiet kommer til at skuffe rigtig mange vælgere, ved at man nu tror, at man får en lempelse, som virkelig rykker.
Jeg tror, vi kommer til at se, at der er mange, som må gå på tvangsauktion, fordi de simpelt hen ikke kan betale deres udgifter her hen over vinteren.
Jeg ved godt, at man ikke kan give i pose og i sæk, men jeg synes jo også, at der er andre ting, man kan give til.
Jeg tror bare, at det er at stikke folk blår i øjnene, og i Dansk Folkeparti er vi i hvert fald klar til at gå ind i en forhandling, hvis regeringen inviterer til det, hvor vi også er villige til at kigge på, hvor finansieringen skal findes.
Troels Ravn (S), 2022-08-25:
Velkommen tilbage
siger jeg også til ordføreren.
Altså, det her er jo lige netop det modsatte af valgflæsk.
Det her er ansvarligt, det er ordentligt.
Og vi siger jo netop også, at vi ikke med en tryllestav kan gå ud og få alle de her ulemper og alle de her økonomiske trængsler, som der er tale om, og som er kommet i relation til inflationen og krigen i Ukraine, til at forsvinde.
Vi kan ikke gå ud sådan bredt og kompensere alt og alle.
Det kan vi ikke.
Men vi kommer med en samlet pakke af tiltag, som jo – kan man sige – er med til socialt retfærdigt og klogt at kompensere de borgere, der har det sværest.
Og det er jo rigtigt, som ordføreren siger, at vi har en energiaftale fra 2018, som også har givet lempelser.
Så altså, derfor er det sådan, at det ene element med det andet peger i den rigtige retning.
Susanne Eilersen (DF), 2022-08-25:
Tak for det.
Nu drejer det her sig jo om nedsættelse af elafgiften, og der ligger en afgiftsaftale fra 2018 på det her område.
Mener Socialdemokratiet, at det her er en ordentlig nedsættelse?
Vi går imod et valg – det ved vi jo alle sammen – så det virker lidt som valgflæsk.
Forbrugerne derude finder først ud af, når det er rigtig vinter, hvad det her egentlig vil sige.
Altså, nu går man ud og siger, at man giver borgerne en håndsrækning ved at nedsætte elafgifterne med 3 øre.
Jeg tror, vi får nogle meget, meget skuffede, trængte borgere her til vinter, hvor de ser, at elpriserne bare stiger derudad.
Ville det ikke være smartere, hvis Socialdemokraterne måske gik ud og sagde: Den aftale, man lavede, der skulle nedfase elafgiften over år, går vi ind og effektuerer fuldt ud allerede på nuværende tidspunkt?
Troels Ravn (S), 2022-08-25:
Jeg tror ikke på, at man på den måde en til en kan sammenligne landene.
Men, som jeg siger, er rigtig mange ramt.
Særlig de økonomisk hårdest trængte familier er ramt, og derfor kommer vi med flere politiske tiltag og bl.a. jo også den her aftale fra før sommerferien.
Og så bliver det også diskuteret i Tyskland, om den afgiftsnedsættelse i øvrigt var så klog, og om det er den politik, man skal gå efter.
Det mener jeg ikke det er.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-08-25:
Det er ikke klogt at sænke benzinafgifterne, kan jeg forstå.
Nu må man jo ulykkeligvis antage, at Danmark ikke er det eneste land, hvor der er en socialdemokratisk regering.
Vi har en i Tyskland, vi har en i Sverige, vi har en i flere af vores nabolande, og der har man jo sænket afgifterne på både benzin og diesel.
Det har også haft den effekt, at svenskere og tyskere jo så har fået en lavere pris på benzin og diesel.
Betyder det så, at de socialdemokratiske regeringer i Stockholm og Berlin er ukloge?
Troels Ravn (S), 2022-08-25:
Nej, det er det jo netop ikke, for det, vi drøfter nu, og det, der er i det her lovforslag, er, at også beskæftigelsesfradraget bliver hævet.
Men mit svar til Nye Borgerliges ordfører var, at det ikke er klog politik at sænke afgifterne på benzin og diesel i en situation, hvor der er mangel på netop benzin og diesel, og hvor priserne også af den grund stiger, foruden inflation osv.
Det er ikke klog politik, og derfor går vi en anden vej.
Det her skal vi gøre, og derfor er jeg også glad for den her brede politiske aftale med et bredt politisk flertal i Folketinget.
Det her skal vi gøre på en klog måde, på en socialt retfærdig måde, på en ansvarlig måde.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-08-25:
Hørte jeg virkelig, at Socialdemokratiets svar på de stigende benzinpriser og befordringsomkostninger, der er, er, at så må folk bare spare på benzinen?
Er det virkelig det svar, man får, at hvis man bor i Ringkøbing og arbejder i Esbjerg, så skal man kun køre til arbejdet og ikke fra arbejdet?
Er det det, der er svaret, eller er det, at man så skal skære ned på ungernes fritidsaktiviteter, sådan at man måske kun kan spille fodbold eller håndbold – eller hvad man nu gør – halvdelen af gangene?
Er det virkelig sådan, at Socialdemokratiet siger til danskerne, at når priserne stiger og det bliver dyrere at befordre sig, så må man bare blive siddende derhjemme?
Det er jo helt rimeligt.
Altså, når vi ikke vil være en del af det her, er det jo, fordi det er at gøre grin med danskerne, og det synes jeg grundlæggende også skatteministeren bekræfter.
Så svær er procentregning jo ikke.
Altså, det drejer sig om 4 øre.
Nu er elprisen jo desværre ikke på 1 kr.; den svinger et sted mellem 7 og 10 kr., så det vil sige, at den procentvise kompensation, som man her giver danskerne på elregningen, ligger og roder rundt omkring 0,2 og 0,25 pct.
Der kunne jeg bare godt tænke mig at høre, om skatteministeren ligesom synes, at det sådan afspejler regeringens ambitionsniveau helt generelt, altså at når danskerne derude oplever prisstigninger på 5 pct., så er det på det niveau, at en socialdemokratisk regering vil hjælpe.
Troels Ravn (S), 2022-08-25:
Tak for det.
Ruslands invasion af Ukraine har haft og har fortsat betydning for dansk økonomi.
Vi kan alle mærke det, når vi tanker bilen op, og når vi handler, men nogle mærker det som sagt hårdere end andre, og der har vi naturligvis en pligt til at hjælpe.
Samtidig skal vi gøre det her på en måde, som både er retfærdig og socialt balanceret på den ene side og økonomisk ansvarlig på den anden side.
Derfor blev vi inden sommerferien enige med et bredt flertal af Folketingets partier om at sikre en målrettet kompensation til de danskere, der er hårdest ramt af de stigende priser.
Det lovforslag, vi så behandler nu her i salen, skal udmønte to tiltag fra den aftale.
For det første foreslås en lempelse af den almindelige elafgift, så den fra den 1. oktober 2022 lempes med 4 øre pr. kWh stigende til 4,3 øre pr. kWh i 2023.
På den måde gør vi elregningen lidt billigere for danskerne.
For det andet foreslås det at forhøje det maksimale beskæftigelsesfradrag, så fradraget maksimalt kan udgøre 43.500 kr. for indkomståret 2022, og for indkomståret 2023 forhøjes det til 44.300 kr.
På den måde sikrer vi en håndsrækning til helt almindelige danskere i arbejde.
Alt i alt sikrer det her lovforslag yderligere målrettet og ansvarlig kompensation til danskerne som følge af de stigende priser.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-08-25:
Jeg er glad for, at ordføreren nævner de stigende benzinpriser, som gør det svært for rigtig mange ganske almindelige borgere at komme frem og tilbage på arbejde og få tingene til at køre rundt.
Så det er jeg glad for ordføreren nævner.
I den anledning kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvad har regeringen tænkt sig at gøre ved de stigende benzin- og dieselpriser derude, når man nu mener, at det er et problem?
Troels Ravn (S), 2022-08-25:
Det, vi i dag behandler, er jo en aftale, som blev indgået her kort før sommerferien, som har de her elementer omkring det maksimale beskæftigelsesfradrag, omkring lempelse af elafgiften, en ekstra økonomisk støtte til modtagere af ældrechecken, engangsbeløb til visse overførselsmodtagere, forhøjet su-fribeløb osv.
Det er rigtigt, at rigtig mange jo mærker stigende priser eksempelvis også på benzin og diesel.
Der må vi sige, at det her skal gøres klogt, og derfor er der ikke intentioner om at skulle lave ændringer på de afgifter.
Det her skal gøres klogt, sådan at vi ikke puster yderligere til inflationen, eller sådan at vi ikke puster yderligere til stigende priser.
Så jeg vil gerne svare ordføreren for Nye Borgerlige på den måde, at det her altså omhandler den kompensationspakkeaftale, der blev indgået før sommerferien.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-08-25:
Det var ordføreren selv, der nævnte de stigende benzinpriser, så derfor spørger jeg jo til, hvad regeringen vil gøre ved de stigende priser.
Man kunne jo sænke afgiften på benzin og diesel, som man har gjort i Tyskland, men jeg kan høre, at det vil man ikke, fordi man ikke vil puste til de stigende priser, kan jeg forstå på ordføreren.
Der vil jeg bare lige gøre opmærksom på, at når man sænker afgifter på benzin og diesel, så bliver priserne altså lavere, og hvis man så finansierer det ved mindre offentligt forbrug, så puster det heller ikke til inflationen.
Men vi kan nu konstatere, at regeringen intet – intet – har på programmet, som skal hjælpe alle de danskere, som har problemer med at komme frem og tilbage på arbejde på grund af de stigende benzin- og dieselpriser.
Tak for det.
Troels Ravn (S), 2022-08-25:
Jamen som jeg også sagde i min ordførertale, kræver den her situation, som er alvorlig for mange danskere, særlig de økonomisk hårdest trængte, handling, men også klog handling.
At nedsætte afgifterne på benzin og diesel mener vi ikke er en klog handling, i forhold til at det vil være en mangelvare.
Det ville være bedre at spare på benzin og diesel.
Og der er andre veje at gå.
Det er jo rigtig godt, at Nye Borgerlige og ordføreren som sædvanlig har mange gode idéer, men jeg kunne måske også opfordre til, at man så fra Nye Borgerliges side gik ind og tog ansvar.
Altså, når jeg kigger på, hvem der er med i den her ellers brede politiske aftale, også fra borgerlig side med Venstre og De Konservative, så er det jo igen tydeligt, at Nye Borgerlige har svært ved at tage et ansvar.
Nye Borgerlige er stort set aldrig med i nogen som helst af de aftaler, der bliver indgået.
Carl Valentin (SF), 2022-08-25:
Tak for det.
Det er dejligt at være tilbage på den her talerstol.
I SF er vi meget opmærksomme på, at de danske elpriser er steget rigtig meget det sidste halve års tid, og det er ret bekymrende, og det er noget, der rammer mange mennesker.
Derfor er det helt på sin plads at sænke den almindelige elafgift.
Stigende elpriser rammer os alle sammen, og jeg er ikke i tvivl om, at langt størstedelen af danskerne kan mærke de stigende priser, når de kigger på deres månedlige budgetter, hvad enten det handler om fødevarer eller elektricitet.
Men det er vigtigt for mig at understrege, at de stigende elpriser jo særlig rammer de danskere, som har allermindst.
Derfor er det vigtigt, at vi fra politisk side reagerer nu og indfører en midlertidig lempelse på den almindelige elafgift, men de her stigende priser er dog ikke noget, som danskerne selv kan gøre for.
Det er ikke den enkeltes skyld, at det er blevet markant dyrere at være dansker, og derfor er jeg glad for, at vi tager ansvar fra politisk side nu.
Det er dog ikke kun i lyset af danskernes pengepung, at det her er et fornuftigt forslag; det er egentlig også fornuftigt i et klimaperspektiv.
Der er stadig mange steder i Danmark, hvor vi er afhængige af fossile brændstoffer og russisk gas, og derfor er det også i et klimamæssigt perspektiv fornuftigt at lempe den almindelige afgift på elektricitet.
Vi skal fra politisk side frembringe økonomiske incitamenter for danskerne til at skifte til energikilder, der i langt højere grad er bundet op på grønt produceret elektricitet.
Hverken fossile brændstoffer eller dyre grønne løsninger er vejen frem.
Derfor er den her lempelse af den almindelige elafgift også en god idé i et bredere perspektiv.
Her til slut vil jeg også benytte lejligheden til at slå et slag for, at en lempelse af den almindelige elafgift ikke bare løser alle problemer automatisk.
Vi skal stadig også have fokus på energibesparelser, og det skal vi, fordi det er nødvendigt, at Danmark i højere grad bliver et land, hvor vi forsøger at mindske forbruget af energi i så høj grad som muligt; det skal vi for danskernes pengepung, men i den grad også fordi vi står midt i en klimakrise.