Anders Samuelsen (LA), 2017-03-24:
Tak for det.
Lad mig først og fremmest slå fast, at jeg er meget glad for endnu en gang at få lov til at redegøre for regeringens syn på europapolitikken.
Jeg synes, at det er positivt, at regeringsgrundlaget læses så grundigt, som det gør, af mange – for det er et godt regeringsgrundlag – og at der dermed selvfølgelig så også rejses mange spørgsmål, som der gives en mulighed for, at vi så kan få uddybet.
Dermed skabes der en debat her i Folketinget, som forhåbentlig kan bidrage til at få de uklarheder, som der måtte være, ud af verden, så vi sammen kan fokusere på at levere resultater til gavn for borgerne og virksomhederne.
Det er ganske rigtigt, at vi i regeringsgrundlaget har fokus på, hvordan vi kan sikre et stærkt, et slankt og et effektivt EU.
Det er derfor for snævert kun at spørge til, hvordan vi vil levere et slankt EU.
De tre elementer, synes vi, hører sammen, for de skal tilsammen sikre, at EU leverer de resultater, som der er behov for.
Regeringens udgangspunkt er, at EU grundlæggende er positivt for Danmark.
Danmarks velstand, sikkerhed og fremtid sikres gennem EU-samarbejdet.
Vi ønsker ikke, at Danmark melder sig ud af EU, og det er der heldigvis også meget få danskere der gør, ifølge de målinger, vi kender til.
Vi kan ikke skabe vækst for vores virksomheder og sikkerhed for borgerne eller sikre Danmarks fremtid bedst, ved at vi lukker os om os selv, ser indad, lukker alt andet ude, eller ved at vi træder ud af internationalt forpligtende samarbejder, som f.eks. EU er et udtryk for.
Kort sagt er EU en af vores garanter for fred, frihed og frihandel.
Det skal vi holde fast i, og så skal vi gøre det endnu bedre, end vi gør i dag.
Europa står i dag over for en række udfordringer.
Der er krig i Europas nærområde, og kontrollen med de ydre grænser er udfordret.
Økonomien i Europa er endnu ikke oppe i gear, og der er behov for, at vi skaber mere vækst og beskæftigelse,
og så skal vi øge sikkerheden internt i Europa, hvor vi jo desværre har set flere terrorangreb, senest forleden.
Derfor har vi også behov for et stærkt EU.
I en globaliseret tidsalder kan vi ikke lukke os om os selv og forsøge at finde alle løsningerne alene.
Vi bliver nødt til at samarbejde om de udfordringer, vi står over for.
Vi skal være bevidste om, hvor EU har merværdi, og EU skaber merværdi på en række områder.
Det indre marked er et stort og vigtigt resultat, som har bidraget til vækst og beskæftigelse over de sidste mange år.
Jeg tror ikke, at man vil finde mange virksomheder, der ikke foretrækker et fælleseuropæisk regelsæt og standarder frem for 28 forskellige, og jeg tror ikke, at man vil finde mange lande ude i verden, der ikke foretrækker at lave én frihandelsaftale med EU frem for en med hvert af medlemslandene.
Der er dog også områder, hvor EU ikke giver merværdi.
Derfor skal vi sørge for, at EU er slankt.
EU skal fokusere på de områder, hvor løsningerne bliver bedst, hvis de findes i fællesskab, mens der ingen grund er til, at EU blander sig der, hvor vi lige så godt eller bedre selv kan finde de løsninger, som vi ser at der er et behov for.
Der er rigtig meget, der binder os sammen i Europa, vi ser ens på mange ting, men det er også vigtigt, at vi ikke glemmer at respektere de forskelle, der stadig er og skal være.
Vi skal have lov til at indrette vores samfund forskelligt.
Vi skal have lov til at have forskellige regler og love der, hvor det giver god mening.
I en tid, hvor der er behov for, at vi handler på de udfordringer, vi står over for, er det ligeledes vigtigt, at EU er effektivt.
Derfor – eller desværre, kan man sige – har vi før set, at det kan tage lang tid, før de nødvendige fælles løsninger findes, og det kan tage endnu længere tid, før de er implementeret i alle medlemslande.
Djævlen ligger i detaljen, for det er jo nemt nok at sige, at EU skal være stærkt, slankt og effektivt, men hvordan skal vi så gøre det?
Lad mig starte med at understrege, at vi i vores bestræbelser på at forbedre EU ikke må tage fokus fra de konkrete resultater.
Vi skal som sagt have et effektivt EU, så vi på den korte bane kan håndtere nogle af de udfordringer, vi i dag ser i Europa.
Derfor er der en række ting, som EU ikke skal bruge tid og energi på.
Vi skal f.eks. ikke have traktatændringer.
Der er sikkert mange, der kan pege på et enkelt element eller to i traktaterne, som de gerne ville lave om, altså lige tilføje lidt her, fjerne et afsnit der, flytte et komma, fjerne en kompetence eller tilføje en ny.
Men det er ikke den vej, som regeringen vil.
Traktatændringer tager lang tid, og selv om vi skulle nå frem til et resultat, vil det kræve godkendelse i alle medlemslandene, inklusive i de lande, hvor der vil skulle afholdes en folkeafstemning.
Men vigtigst af alt vil det tage en masse kræfter fra det, som egentlig betyder noget, nemlig de løsninger, vi skal finde på de udfordringer, vi står over for lige nu.
Det er nødvendigt, at vi alle fokuserer vores kræfter på de forslag, der reelt er vigtige.
Her vil jeg nævne to gode tiltag, som jeg finder er et skridt i den rigtige retning, og som bidrager til, at vi arbejder mere effektivt.
For det første har Kommissionen, der som bekendt har initiativretten, valgt en mere fokuseret tilgang.
Kommissionen har en erklæret målsætning om at være stor på de store ting og lille på de små ting.
Det har bl.a. betydet, at Kommissionens arbejdsprogram for 2017 kun indeholder 21 initiativer sammenlignet med de ca. 130 initiativer, som den seneste Kommission i gennemsnit fremsatte årligt, og det er en markant reduktion.
Hvis man er i tvivl om, hvorvidt det har en betydning, så kan man spørge kollegerne i Europa-Parlamentet.
De kan mærke den voldsomme nedgang i antallet af lovgivningsinitiativer.
For det andet har man i 2016 implementeret et nyt tiltag i forbindelse med udarbejdelse af arbejdsprogrammet for 2017.
På den måde kan vi arbejde hen imod de samme ting; vi ved, hvad der ligger øverst i bunken.
Dette tiltag er et af elementerne fra den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning fra april 2016.
Det er også positivt og vil være med til at effektivisere samarbejdet.
Men mere kan selvfølgelig gøres.
Vi skal fortsat arbejde med at effektivisere EU, også fremadrettet.
Vi bør sørge for, at der, når der vedtages planer og strategier, er fokus på, hvad der konkret skal gøres, og at der er fokus på, hvilke forslag det er, der skal fremsættes, eller hvilke regler der skal laves om, for at nå et bestemt mål.
Fokus skal være på det konkrete og ikke på de store luftige ideer.
Effektivitet giver styrke, men det er ikke det eneste, der kan bidrage til at sikre et stærkt EU.
Det handler også om, at vi skal gøre det bedre der, hvor vi allerede gør det godt.
Det gælder særlig på det digitale område, men også på energiområdet.
Ifølge Kommissionen kan et fuldt fungerende digitalt indre marked øge EU's økonomi med mere end 3.000 mia. danske kroner årligt.
Det er et område, hvor vi skal være stærke i fællesskab.
Vi skal også være stærke med hensyn til frihandelen.
EU har allerede frihandelsaftaler, der er til stor gavn for Danmark.
Det gælder f.eks. frihandelsaftalen med Sydkorea.
Senest er der også indgået, som vi også har drøftet og debatteret i Folketinget, en frihandelsaftale med Canada, og der er flere på vej.
Det er en dagsorden, som vi skal blive ved med at forfølge.
Et stærkt og effektivt EU vil selvfølgelig være godt, men det skal også være slankt.
Ligesom vi her i Folketinget ikke skal lovgive, når det bedre kan håndteres af kommunerne, så skal vi heller ikke have mere EU på de områder, hvor landene bedre kan levere resultater.
Vi skal ikke bruge tid og kræfter på at etablere en social union.
Selvfølgelig lægger vi i Danmark vægt på social balance.
Vi ønsker et socialt Europa med vækst og beskæftigelse, men vi ønsker ikke, at EU skal udvikle sig til en social union.
Vi ønsker ikke, at EU skal overtage ansvaret fra medlemsstaterne.
Der skal tværtimod være respekt for de enkelte landes måder at indrette deres systemer på og altså også for den skandinaviske arbejdsmarkedsmodel.
Vi skal heller ikke i gang med store institutionelle ændringer, for så vidt angår ØMU-samarbejdet, eller udvikle EU's militære formåen på en måde, der ikke sker i et samspil med NATO.
Det er relevant at spørge, om der f.eks. er behov for, at EU yderligere skal regulere længden af barsel til mænd og kvinder på tværs af EU, eller om der er behov for mere EU-regulering af beskæftigelses- og socialpolitikken, eller om det her ikke gøres bedst nationalt.
Skal EU bestemme, hvordan virksomhederne skal sammensætte bestyrelserne?
I hvilket omfang skal EU detailregulere, for så vidt angår pakkelevering på tværs af EU, f.eks. i forbindelse med e-handel?
Der er en række spørgsmål, som skal stilles og bør stilles.
Det er områder som disse, hvor vi skal være gode til at sige at vi ikke synes at der bør foretages yderligere, og det er også på områder som disse, at Folketinget har en rolle at spille i forbindelse med håndhævelsen af nærhedsprincippet, en rolle, som jeg håber at Folketinget fortsat vil prioritere, og i et samarbejde med andre nationale parlamenter kan Folketinget bidrage til, at Kommissionen altid kan forklare deres gøren og laden.
Opsummerende synes jeg, at vi skal bevare overblikket og vores fokus.
EU er en vigtig og afgørende garant for fred, frihed og velstand og er det rette redskab til at håndtere en række af de udfordringer, som vi står over for.
Meget få ønsker, at Danmark skal melde sig ud af EU.
Men som med alle andre redskaber skal redskabet bruges på rette vis.
Et slankt, et stærkt og et effektivt EU skal bruges til at løse de konkrete problemer, der bedst løses i fællesskab.
Det skal ikke bruges til at løse de problemer, som medlemslandene selv kan løse lige så godt eller bedre.
Tak for ordet.