Kaare Dybvad Bek (S), 2021-01-26:
Mange tak for det.
Først og fremmest tak til ordførerne for debatten og også for den opbakning, der har været.
Vi ved, at boligforhold har en betydning for, om der sker en spredning af smitte blandt personer, der bor sammen, og som også kan bringe smitten videre til kollegaerne på arbejdspladsen og ud i samfundet generelt.
Vi har særlig haft fokus på den tilrejsende arbejdskraft, hvor vi har set eksempler på smitteudbrud på slagterier og på byggearbejdspladser, hvor udenlandsk arbejdskraft har boet sammen.
Derfor udsendte Sundhedsstyrelsen i oktober 2020 retningslinjer for forebyggelse af smittespredning i boliger for tilrejsende arbejdskraft.
Derudover har Arbejdstilsynet og kommunerne vejledt om coronasikre boligforhold.
Men regeringen vurderer, at anbefalinger og vejledninger ikke er nok; der er behov for at skærpe indsatsen med en ny midlertidig lovgivning med krav til boligens indretning og til myndighedstilsyn, når arbejdsgiverne stiller en bolig til rådighed for deres ansatte.
Formålet med lovforslaget er at forebygge smitte med covid-19 blandt indkvarterede ansatte.
Derfor foreslås det med dette lovforslag at indføre en række krav til boligforholdene, når en arbejdsgiver stiller en bolig til rådighed for sine ansatte.
Der vil bl.a. være krav om den nødvendige plads pr. beboer, så det er muligt at holde afstand, krav om adgang til toilet- og badefaciliteter og krav om skiltning med en instruks om rengøring og hygiejne.
Kravene er fastsat på baggrund af Sundhedsstyrelsens anbefalinger til smitteforebyggelse.
Hvis planen ikke er udfærdiget eller er mangelfuld, kan Arbejdstilsynet underrette kommunen, der vil få hjemmel til at udføre tilsyn i boligerne.
Ved tilsynet skal kommunen undersøge, om de fastsatte krav er overholdt.
Hvis det ikke er tilfældet, vil kommunen kunne påbyde arbejdsgiveren at bringe forholdene i overensstemmelse med kravene og i yderste konsekvens kræve, at beboerne bliver genhuset på arbejdsgiverens regning.
Enhedslisten har bl.a. markeret sig med et indlæg om Martin Andersen Nexøs »Pelle Erobreren«.
Det er et fremragende værk.
Jeg kan anbefale Enhedslistens ordfører også at læse Johan Skjoldborgs »Gyldholm« om daglejerne på det østjyske gods.
De har hver deres bolig, men lever alligevel under elendige forhold, og jeg tror, at forholdene for landarbejderne ikke var defineret af, hvorvidt de havde deres egen bolig, selv om jeg selvfølgelig er helt enig i, at det er en vigtig del af det.
Jeg tror, at det er centralt, at vi får vedtaget det her bredt, og at vi har en opbakning til at sørge for at sætte ind i forhold til smitteforebyggelse, og derfor har der selvfølgelig været en afvejning mellem de forskellige bemærkninger, som er kommet fra partierne, i forhold til hvordan vi har indrettet det her lovforslag.
I forhold til spørgsmålet om grundlovens § 72 – det er der flere der har rejst, både Dansk Folkeparti, De Radikale og Liberal Alliance – betragter vi det på den måde, at det er Justitsministeriets vurdering, at man har mulighed for at lave en undersøgelse, hvis det er, at lovhjemmelen er klar, og at man også har mulighed for at fravige den generelle 14-dagesregel, der er, af hensyn til at det ville være umuligt at inddæmme et smitteudbrud, hvis der er gået 14 dage.
Derfor vil hovedreglen være 48 timer, og der vil være mulighed for, at man kan gøre det endnu kortere, hvis man vurderer, at formålet med tilsynet ellers bliver ødelagt.
Men udgangspunktet er 48 timer – og selvfølgelig med skriftlig underretning.
Det vil altså ikke være hovedreglen, som det bliver bemærket – også med en vis humoristisk tilgang – at man kommer vandrende ind, mens folk render rundt splitternøgne i deres boliger.
Det er som udgangspunkt med de her minimum 2 døgns varsel, at man kan komme ind.
Det står i bemærkningerne på side 7 i lovforslaget, altså at det er vurderingen i forhold til grundlovens § 72.
Så er der spørgsmålet omkring mistanke, der bliver rejst af Det Radikale Venstre.
Det vil være sådan, at det er Arbejdstilsynet, der beslutter, hvornår der skal laves en undersøgelse, og de vil så skulle underrette kommunen, som jo er ansvarlig for byfornyelsesloven, og det vil foregå, ligesom Arbejdstilsynet i øvrigt arbejder.
Der har bl.a. været lagt vægt på fra KL's side, at man ikke ønsker at indgå i sådan egentlige arbejdskonflikter, og derfor vil de henvendelser, der vil komme, blive betragtet på den måde, som Arbejdstilsynet normalt gør det på, uanset hvem der er afsender på det.