runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Geertsen (V), 2021-01-19:
Jeg tilhører dem, som gerne vil rose hr. Lars Boje Mathiesen.
Nu ved jeg godt, at man ikke må citere fra interne møder, men jeg tror ikke, jeg overrasker nogen ved at sige, at hr. Lars Boje Mathiesen på vores coronafølgemøder stiller kritiske spørgsmål, og jeg er jo et langt stykke hen ad vejen meget enig i mange af de forudsætninger, som ligger bag hr. Lars Boje Mathiesens spørgsmål.
Når nu hr. Lars Boje Mathiesen ligesom tager borgerne med, når han kommunikerer, kan hr. Lars Boje Mathiesen så forklare, hvis man er meget utilfreds med alt, der er foregået tid siden marts måned – og der er god grund til at være meget utilfreds med al muligt – hvordan det så kan være, at vi ikke har set et eneste beslutningsforslag fra hr. Lars Boje Mathiesens parti hernede i Folketingssalen, hvor man har ønsket at afskaffe en restriktion?
For den mulighed foreligger jo.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-19:
Det er absolut ikke alt, der er foregået, som vi har været kritiske over for.
Jeg tror, der er lavet en opgørelse, som viser, at vi har været med i syv ud af de ti store aftaler, som blev lavet i september måned.
Så med hensyn til forestillingen om, at vi bare har protesteret over alt, vil jeg sige, at vi faktisk har siddet ved forhandlingsbordet.
Og en af grundene til, at der ikke er blevet fremsat beslutningsforslag om lige præcis det, er jo faktisk, at vi er indgået i en del aftaler, som vi synes er fornuftige, og så har vi selvfølgelig honoreret de aftaler, vi er en del af.
Martin Geertsen (V), 2021-01-19:
Tak for ordførertalen.
Jeg kunne godt tænke mig – igen uden at misbruge hr. Peder Hvelplunds tillid – at spørge til, om man fra Enhedslistens side også kunne være medvirkende til at kigge på nogle af de der mere individorienterede paragraffer, altså mere specifikt det, der handler om indlæggelse, isolation og behandling, og om man kunne kigge på, om det også på den ene eller anden vis skulle underlægges den parlamentariske kontrol.
For som jeg læser det, er det ikke tilfældet i udkastet nu.
Det behøver hr. Peder Hvelplund jo ikke at svare på, hvis han ikke kan nu, men det er bare, om man kunne få en eller anden indikation på, om det også kunne være noget, som Enhedslisten kunne være med til at kigge på.
Martin Geertsen (V), 2021-01-19:
Jeg synes, at det var enormt vigtigt, at vi fik lavet en epidemilov hurtigt , så vi kom af med den situation, som vi har set de sidste 10 måneder, med at regeringen bare kunne køre derudad uden at spørge nogen som helst.
Og noget af det, som jeg i hvert fald forestiller mig – ud over alt det hands on-økonomiske omkring hjælpepakker, som man skal tage stilling til i sådan et udvalgsarbejde – er jo også, at man forhåbentlig kommer frem til et resultat, der går på, at restriktioner og økonomiske hjælpepakker fremadrettet altså er noget, der følges ad.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-19:
Ja, det er fint, men det gør det bare ikke, for det er ikke med i loven.
Og det er den lov, man stemmer igennem, som så fratager erhvervslivet enhver rettighed, som de faktisk havde med § 27, som bliver fjernet.
Nu nævner man det her udvalg.
Vi har fra Nye Borgerliges side foreslået, at samtlige partier er sikret repræsentation i det her udvalg – et helt konkret forslag.
Vil Venstre støtte sådan et ændringsforslag, for sådan som jeg har forstået det i forhold til den metode, kan der faktisk være tilfælde, hvor det ikke er samtlige partier, der bliver repræsenteret, hvis man bruger d'Hondts metode.
Men kunne Venstre støtte, at vi så i hvert fald får undersøgt, om man sikrer, at det er samtlige partier, der altid vil være repræsenteret i det her udvalg?
Martin Geertsen (V), 2021-01-19:
Jamen jeg er sådan set med på at undersøge alt muligt.
Der er lavet en aftale, og jeg går ud fra, at hr. Lars Boje Mathiesen sigter til det 21-mandsudvalg, altså det politiske udvalg i Folketinget, når han taler om udvalg.
Og jeg er sådan set med på at undersøge alt muligt.
Der er lavet en politisk aftale, hvor der står, at der skal være 21 medlemmer af det udvalg, og det er sådan set en aftale, vi står ved.
Peder Hvelplund (EL), 2021-01-19:
Tak for det.
Det var egentlig en enkelt ting, som fru Liselott Blixt nævnte i sin ordførertale, og som jeg også tidligere hørte hr. Lars Boje Mathiesen nævne, nemlig det med, at alle partier ikke er sikret repræsentation i Epidemiudvalget.
Og der skal jeg bare høre, hvad det er, fru Liselott Blixt baserer det udsagn på, for det var netop også afgørende for Enhedslisten, og det var derfor, at vi fik ændret det fra, som det var foreslået, at der skulle sidde 17 medlemmer i Epidemiudvalget, til, at det i stedet for skulle være 21 medlemmer, fordi det sikrer, at der bliver repræsentation af alle partier – også partier, der er repræsenteret med fire medlemmer i Folketinget.
Det er det, vi kender fra f.eks. Udvalget for Forretningsordenen, hvor der er 21 medlemmer, i modsætning til f.eks. Indfødsretsudvalget, hvor der sidder 17 medlemmer, og hvor alle partier ikke er repræsenteret.
Så hvad baserer fru Liselott Blixt den antagelse på, at lovforslaget ikke skulle sikre repræsentation af alle partier?
Liselott Blixt (DF), 2021-01-19:
Jeg kan ikke referere, hvad andre har sagt på et lukket møde jo, men jeg kan sige, hvad jeg selv har sagt på et lukket møde, og det var, at vi ønskede en anden sammensætning i gruppen.
Der var selvfølgelig forskellige kommentarer, som jeg ikke kan komme ind på, i forhold til hvordan man kunne repræsentere sig i et udvalg.
Peder Hvelplund (EL), 2021-01-19:
Jamen det, jeg spørger efter, er, hvad fru Liselott Blixt baserer det udsagn på, at når der sidder 21 medlemmer i udvalget, så sikrer det ikke repræsentation af alle partier – for det er jo den klare oplysning, vi har fået.
Det er også det, vi kender fra Udvalget for Forretningsordenen f.eks., hvor alle partier har sæde, fordi den D'Hondtske metode sikrer, at det netop er ved 21 medlemmer, at alle partier så bliver repræsenteret.
Så hvad er det, fru Liselott Blixt baserer det udsagn på?
Liselott Blixt (DF), 2021-01-19:
I forhold til den d'Hondtske metode fik vi på en seddel en udregning af, hvem der kunne sidde i udvalget, og der kunne vi jo se, hvor mange medlemmer hvert enkelt parti kunne have siddende i udvalget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-01-19:
Tak for det.
Jeg troede ellers, jeg havde deltaget i alle møder, men der må være et, der er glippet, kan jeg høre, men det var nu egentlig ikke derfor, jeg tog ordet.
Ordføreren og jeg har diskuteret tvangsbehandling rigtig, rigtig mange gange i forskellige sammenhænge, fordi det også er en del af sundhedsloven.
Så jeg skal egentlig bare høre ordføreren, om ordføreren ikke er enig i, at når det er en borger, som er til fare for sig selv eller andre, har vi et ansvar for at gribe ind og for også at tilbyde tvangsbehandling, hvis det er sådan, at det kunne være nødvendigt.
Nu er det jo ikke en coronalov, vi laver.
Nu er det jo en epidemilov, vi laver, og det kunne være en borger, som var smittet med ebola, og som ikke selv var indstillet på at lade sig isolere, men insisterer på at gå ud blandt alle andre.
Hvad ville ordføreren egentlig foretrække i den situation: at vi havde muligheden, eller at det må være op til den enkelte selv at beslutte?
Liselott Blixt (DF), 2021-01-19:
Vi har mange lovgivninger på sundhedsområdet over for inhabile, og vi har en sundhedslovgivning, der gør, at man faktisk kan benytte administrativ tvang over for mennesker, der ikke selv kan forstå deres sygdom, eller hvad de udsætter andre for, og derigennem burde man kunne gøre det, som fru Kirsten Normann Andersen spørger om.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-01-19:
Konkret er følgegruppen orienteret om, at tvang er benyttet i nogle ganske, ganske få situationer, som bl.a. handler om at beskytte fysisk sårbare borgere, som ikke selv kan holde afstand til andre, mod, at smittede borgere med demens har insisteret på at trænge ind i deres boliger, og der har man valgt at tilbageholde en dement borger.
Hvad ville ordføreren have foretrukket, at man havde gjort i den situation, og giver det ikke rigtig god mening, at man netop har den her mulighed for at sørge for, at en person ikke gør skade på andre og sig selv?
Liselott Blixt (DF), 2021-01-19:
For det andet står der ikke i epidemiloven, at det er inhabile borgere, man kan bruge det over for, det er jo over for alle borgere, og det er jo da det, der er forkert.
Martin Geertsen (V), 2021-01-19:
Jeg er jo helt enig med hr. Lars Boje Mathiesen, hvis han her indikerer – jeg sagde det også selv i min ordførertale – at det her jo er et rædselskabinet af forskellige restriktioner, som man kan påføre befolkningen under en epidemisk krise.
Men vil hr. Lars Boje Mathiesen udelukke, at man kan få brug for nogle af de her restriktioner under en epidemisk krise?
Det er mit ene spørgsmål.
Mit andet spørgsmål er: Er der nogle af de restriktioner, der er blevet indført gennem de sidste måneder, som hr. Lars Boje Mathiesen har været utilfreds med, og hvis det er tilfældet, hvorfor har man så ikke fremsat et beslutningsforslag hernede i Folketingssalen for at slippe af med dem?
For det er jo måden at gøre det på.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-19:
Hvad angår nogle af de restriktioner, der blev indført, da vi sad og forhandlede i august måned, så mente vi jo ikke, at det var det rigtige at lægge de restriktioner på erhvervslivet, og hvis jeg ikke husker meget forkert, stillede vi faktisk et ændringsforslag.
Men det kan være, at min hukommelse svigter mig – det skal jeg ikke kunne sige.
Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt der kan blive brug for restriktioner, vil jeg svare ja, og vi mener også, at der skal være en epidemilov.
Vi vil ikke sige, at det bare skal være fuldstændig anarkistisk, og at der ikke skal være en epidemilov.
Vi mener ikke, at den, som er blevet lavet her, er god nok, fordi den er blevet hastet igennem – altså, vi fik 80 høringssvar i dag, som jeg ikke har læst igennem.
Så jeg er meget bekymret for, at vi jager noget igennem, som ikke er blevet bearbejdet godt nok, og den f.eks. manglende beskyttelse af erhvervslivet er jeg meget, meget bekymret over.
Magnus Heunicke (S), 2021-01-19:
Ja, og det vil jeg godt give håndslag på – med afstand – her fra talerstolen, altså at vi prøver at finde ud af, hvordan vi kan gøre det.
Det, jeg ville være nervøs for, er en stor revisionsbestemmelse, men det er heller ikke det, jeg hører ordføreren hentyder ti; det er mere at lave et setup, der sikrer, at den her lov ikke kun i dag bliver den bedste epidemilov, vi kan få, men også fremadrettet.
Peder Hvelplund (EL), 2021-01-19:
Men når man tænker på, hvad vi har budt dem indtil nu, og at de sidder her endnu, så tænkte jeg, at det måske kunne være værd at tage chancen og prøve igen.
Men når jeg spørger, er det selvfølgelig også, fordi jeg synes, det er helt afgørende, at vi ikke kommer til at stå med en 12. marts igen, hvor vi skal til at handle så hurtigt og træffe nogle så vidtgående beslutninger – der er vores sikkerhed jo ligesom, at vores epidemilovgivning hele tiden er opdateret.
Så mit bedste bud er, at vi gør det ved at revidere den hvert 5. år, hvis det er muligt.
Hvis der er andre muligheder, vi kan se på, så vi kan sikre det, synes jeg også, vi skal være åbne over for det.
Men jeg synes det er nødvendigt at få set på.
Magnus Heunicke (S), 2021-01-19:
Tak for det spørgsmål.
Jeg synes, det er relevant at sikre, at den ikke kommer bagest i bunken i den nederste skuffe og ligger og samler støv, så vi ikke får vedligeholdt den her lov fremadrettet.
Jeg vil altså ikke lige på stående fod binde mig op på, hvordan man skal kunne gøre det – også fordi vi har nogle jurister, som har arbejdet i døgndrift i et helt år i træk nu, og jeg tør næsten ikke sige det til dem, altså for ikke at se dem spurte ud, så man kun kan se deres fodsåler, hvis jeg lover noget nu her.
Så jeg vil bare sige, at jeg personligt synes, det er relevant.
Og det ville i hvert fald ikke være til at bære, hvis der skete noget i forhold til den teknologiske udvikling eller den sundhedsmæssige udvikling, globaliseringen – der er jo ting i dag, som er vedtagne og fuldstændige selvfølgeligheder, som man ikke havde overvejet for årtier siden, da den hidtidige epidemilov blev lavet.
Og der kan jo også ske ting i samfundet fremadrettet, som vi slet ikke kan forudse – rejsemønstre, sygdomsmønstre, forebyggelsesmuligheder, medicinske muligheder, vaccineudvikling – og derfor er det relevant at kigge på det.
Hvordan og hvorledes det skal skæres, må vi lige vende tilbage til.
Peder Hvelplund (EL), 2021-01-19:
Tak for det.
Og tak til ministeren for talen.
Jeg vil også gerne starte med at kvittere for det samarbejde, der har været omkring epidemiloven her, hvor jeg jo også synes, der har været stor lydhørhed fra ministeren i forhold til de krav, vi er kommet med.
Jeg vil godt spørge til et enkelt element, for nu brugte ministeren selv det udmærkede eksempel, som Stinus Lindgreen havde brugt, nemlig det med en husforsikring, som ligger nede i skuffen, og som – det er jo helt rigtigt – når man tager den frem og kommer til at se på den, ikke helt lever op til det, man egentlig havde forventet, og det, man egentlig syntes der skulle være i den forsikring.
Og det samme kan jo risikere at komme til at gøre sig gældende med den nye epidemilov, vi vedtager nu, for hensigten er jo, at den skal kunne holde i årtier og skal kunne imødegå de epidemier og de krisesituationer, der måtte opstå.
Derfor vil jeg bare høre ministeren, om det ikke kunne være en god idé, at man hvert 5. år tog den op, fik kigget på den og lige fik den gennemgået og revideret, så man fik set på: Lever den op til, hvordan samfundet ser ud i dag, hvad er det for et sygdomsbillede, vi ser, og hvad er det for nogle trusler, vi kunne stå over for?
Det skulle ikke nødvendigvis være, for at den skulle laves helt om, men fordi man i hvert fald fik kigget på, om den var tidssvarende.
Magnus Heunicke (S), 2021-01-19:
Det er, mener jeg, fuldkommen skævt at lave den sammenligning.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-19:
Godt, jeg går ud fra, at man fremlægger det i et lovforslag, som man gerne vil have gennemført.
Argumentet for, at det har været indeholdt i tidligere epidemilove, synes jeg er interessant, fordi hvis det er argumentet og præmissen for, at det også skal indeholdes i den nye, så vil jeg godt henlede opmærksomheden på § 27, som er erhvervslivets ret til erstatning.
Det var i den tidligere lov, men det er ikke i den anden, og der var der jo netop en forsikring: Erhvervslivet havde jo en forsikring for, at de nok skulle få erstatning, men da de så havde brug for deres forsikring, fjernede man den forsikring fra dem.
Magnus Heunicke (S), 2021-01-19:
Jo, det kan jeg sagtens bekræfte, og det er jo af den grund, at også den tidligere epidemilov og den endnu tidligere og den, der var før hastelovene, også havde mulighed for tvangsvaccination.
Det har ikke været i brug i Danmark siden, jeg mener det var lige i starten af 1970'erne, hvor koppevaccinen, som jo var tvungen, hvor man fik bøder for ikke at lade sine børn koppevaccinere, blev afskaffet, fordi kopper blev udryddet takket være et fantastisk vaccinationsarbejde i hele verden og selvfølgelig også i Danmark.
Det droppede man så at aktivere, men det har været en passiv mulighed.
Rådgivningen til os, dengang vi fremlagde vores første udkast til det lovforslag, var, at den passive mulighed kunne være klog at have igen, hvis der skulle komme et terrorangreb med kopper eller andet.
Men vi er nu nået til, at det er klogt at få skrevet det helt ud af loven.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-19:
Jeg synes måske, ministeren tegner et lidt rosenrødt billede af det med tvangsvaccination.
Så kan ministeren ikke bare bekræfte, at der blev fremlagt et udkast til en ny epidemilov fra regeringen, som indeholdt tvangsvaccination?
Magnus Heunicke (S), 2021-01-19:
Vi er helt enige i det principielle i, hvor adskillelsen er.
Man kan jo sige, at når en sygdom vurderes til at have samfundsmæssige konsekvenser og være en samfundskritisk sygdom – det er det, som er hele udgangspunktet for, at udvalget bliver nedsat – der skal det her også beskrives.
Lad os prøve at se, om vi kan komme nærmere på det i udvalgsarbejdet.
Martin Geertsen (V), 2021-01-19:
Der kan være mange andre ting, som vi også skal tage fat i, men nu greb jeg bare lige fat i det her, fordi ministeren selv sagde det om parlamentarisk kontrol.
Jeg tænker heller ikke, at man, hver gang der er en eller anden sag, skal gå den igennem.
Men jeg går ud fra, at det her vil køre som på alle mulige andre områder, nemlig at der bliver givet en bemyndigelse til, at nogen gør noget, og det er sådan set bemyndigelsen til, at nogen gør noget, jeg synes man godt kunne overveje om ikke skulle underkastes parlamentarisk kontrol, uanset om der er tale om et individ eller en flerhed af individer.
For § 28 er, som jeg husker det, i hvert fald underkastet parlamentarisk kontrol, men de her er ikke, hvilket undrer mig lidt.
Magnus Heunicke (S), 2021-01-19:
Jeg har godt noteret mig, at det er et spørgsmål, som Venstres ordfører har rejst i debatten her, og lad os prøve at dykke ned i det sammen i arbejdet med det her.
Når vi har sagt, at det her ikke skal fremlægges for det kommende folketingsudvalg, er det jo, fordi udvalget jo er lovgivende, hvor det her ville være en udmøntning fra en styrelse side – det er jo ikke en minister, men en styrelse, der foretager en vurdering.
Helt konkret har vi, så vidt jeg på stående fod kan huske det, haft fem-seks tilfælde, hvor styrelsen har lavet nogle individorienterede indgreb, og der har man jo ikke skulle spørge.
Og jeg mener, det ville være helt forkert, hvis man skulle spørge Folketinget i sådan en situation.
Det en ofte en hastesag, og det er fortroligt, hvem der er tale om, og der er typisk tale om mennesker, som har en psykisk sygdom eller på anden måde har sværere ved at forstå omfanget af deres sygdom og smittefarlighed, og der mener jeg ikke at Folketinget bør tage stilling i den konkrete sag.
Martin Geertsen (V), 2021-01-19:
Jeg tror nok, det skal gå alt sammen i forhold til at kunne få de ender, der måtte skulle nå sammen, til at nå sammen, inden vi når til tredje behandling.
Men som ministeren jo ved som erfaren politiker, ligger djævlen jo i detaljen.
Som jeg læser lovforslaget her – og ministeren siger jo mange rigtige og gode ting om det med den parlamentariske kontrol – så er de meget individorienterede paragraffer, der går fra § 14 og frem til omkring § 18, altså det, der handler om indlæggelse, isolation og behandling, jo ikke underlagt parlamentarisk kontrol i den forstand.
Så kunne ministeren forestille sig, at man for at aktivere de paragraffer i en epidemisk situation også underlagde dem henholdsvis indstilling fra Epidemikommissionen og parlamentarisk kontrol?
Susanne Zimmer (UFG), 2021-01-19:
Tak for ordet.
Det her lovforslag er jo helt klart bedre end det første forslag, der blev arbejdet med, og den nuværende epidemilov.
Jeg vil så sige, at alle de høringssvar, der er kommet ind, glæder jeg mig til at læse.
Og i Frie Grønne har vi nogle bekymringer i forhold til retssikkerheden, så det vil vi dykke mere ned i og se på i det videre arbejde.
Liselott Blixt (DF), 2021-01-19:
Mange tak.
Jeg er fuldstændig enig med ministeren – det er en meget bedre lovgivning end den, der har været.
Men vi har også måttet presse rigtig meget på, for at det kunne komme så langt.
Det, jeg vil spørge om, er den bekendtgørelse og de mange andre bekendtgørelser, der kommer til.
Hvornår løber den ud?
Og hvad er grunden til, at vi ikke bliver informeret?
Magnus Heunicke (S), 2021-01-19:
Tak for at få det spørgsmål.
Jeg kan forstå, at der er et par andre ordførere, der også har fået henvendelser omkring den konkrete bekendtgørelse.
Det er en bekendtgørelse, som udelukkende omhandler det, som vi drøftede med den politiske følgegruppe for nylig, nemlig en styrkelse af smitteopsporingen, hvor vi jo har kigget på eksperters indstillinger plus andre landes succes.
Og nogle af de andre landes succes og eksperternes indstilling handler om, at kommunerne skal spille en langt større rolle i at kontakte de smittede i smitteopsporingsarbejdet.
Det nye i de to bekendtgørelser, som udkom i, jeg tror det var slutningen af sidste uge, var udelukkende, at kommunerne får en mulighed for at få at vide, hvem det er, der er smittet, så man kan kontakte dem og henvise dem til bl.a. et isolationshotel eller anden form for hjælp til at holde dem isoleret.
Liselott Blixt (DF), 2021-01-19:
Men hvad er grunden til, at vi ikke bliver informeret om, at der kommer en bekendtgørelse, så vi bare kan forklare det til borgerne, hvis det faktisk er det, der er tilfældet?
Men, altså, vi bliver nødt til at stille nogle uddybende spørgsmål, for jeg synes, at det jo igen bare er udtryk for en egenrådighed hos regeringen.
Vi har talt om, hvordan vi kan gøre det bedre, men der er ikke nogen, der har sagt til os: Vi laver en bekendtgørelse, den kommer ud i den uge, den omhandler det her, og nu skal I se, hvad det betyder.
Så hvad er grunden til, at man ikke gør det?
Magnus Heunicke (S), 2021-01-19:
Jamen det vil jeg tage til mig.
Jeg tror, der er udstedt i hundredvis – hvis ikke endnu flere – bekendtgørelser under den her epidemi, og jeg er helt sikker på, at vores hårdtarbejdende og dygtige embedsmænd har vurderet, at når vi har drøftet smitteopsporingselementet med følgegruppen og netop også fortalt, at der sker en styrkelse af det lokale element, så er det det, de mente.
Men jeg tager det til mig, og vi leverer et skriftligt svar med en uddybning af det.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-01-19:
Tak for det, og tak for en fin tale, ikke mindst citatet.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget.
Ministeren sagde noget meget klogt, synes jeg, omkring tvang, og at det altid er bedre at klare sig med frivillighed og få folk til at gøre noget af egen drift.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren har overvejet den her § 28, som vi har diskuteret nogle gange.
Hvad for en forskel vil der egentlig være, i forhold til at det her er et påbud, hvis man alligevel ikke kan opsøge folk, hvis man ikke ved, hvem der f.eks. har været til en demonstration?
Hvad for en praktisk effekt har det så, i forhold til at man opfordrer dem, der har været til stede, til at lade sig teste eksempelvis, gå i isolation?
Vil det have nogen praktisk betydning?
Kunne man måske endda forestille sig, at det kunne være mere positivt, fordi folk tager det bedre ned, når det faktisk bare er en opfordring og en anbefaling frem for et påbud med en eller anden sanktion, som man alligevel ikke kan pålægge dem, fordi man ikke aner, hvem de er?
Magnus Heunicke (S), 2021-01-19:
Jo, den debat er jo dybt interessant.
Jeg tror, at noget af det, jeg har lært af den her pandemi, er, at befolkningen og sådan set også virksomheder og organisationer og frivillige foreninger og andet – det er sket så mange gange – siger: Kom nu med konkrete regler; gode råd osv. er fint og godt, det kan vi godt få, men hvor mange skal vi være?
Hvor skal vi hen?
Hvad skal vi gøre?
Konkret har vi jo nu her åbnet alle testcentre, og man kan blive testet i hele Danmark, men vi kæmper jo for at få folk ind at blive testet.
Det er jo et konkret eksempel, og min erfaring er, at der sådan set er et stort ønske – jeg er sikker på det – hos befolkningen om at rette sig efter reglerne, men hvis det er en regel, så gør man det.
Hvis det bare er et godt råd, jo, så er det lidt mere op til dit eget valg.
Og her er der altså forslaget om at lave det som en regel og sige, at det her skal gøres, hvis man vil overholde reglerne.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-01-19:
Tak for det.
Det vil jo vise sig.
Noget andet, der gør, at jeg ikke er så voldsomt bekymret for hele den her lov, er jo, som ministeren også er inde på, at det ikke handler om den nuværende regering, men at det handler om alle fremtidige regeringer og dermed også en situation, hvor ministeren ikke har den rolle, han har nu.
Så er der epidemikommissionen: Hvordan har ministeren tænkt sig at den skal sammensættes, eller rettere: Hvem skal sidde for bordenden af den epidemikommission, som jeg synes er ganske fornuftig at nedsætte?