runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2018-11-20:
Mange tak, formand.
Som tidligere ordførere også har sagt heroppe fra talerstolen, er lovforslaget, vi behandler i dag, en del af udmøntningen af aftalen om erhvervs- og iværksætterinitiativer fra 2017, og en af delmålsætningerne med den her aftale var at styrke iværksætter- og aktiekulturen.
Det kan nogle gange godt lyde som noget, der er lidt fjernt for mange mennesker, altså hvorfor vi skal styrke iværksætter- og aktiekulturen.
Det skal vi, fordi vi i Danmark faktisk ikke har nogen specielt god iværksætter- og aktiekultur, og en hel del af de mindre iværksættervirksomheder, der starter, vælger at børsnotere sig i f.eks. Sverige eller andre steder, fordi det simpelt hen ikke er muligt at finde kapitalen i Danmark.
Og det er et strukturelt problem i Danmark, hvis vi gerne vil have vækst, og det vil vi gerne.
Så det søger vi så at komme til livs her.
Vi har med investorfradraget valgt en model, hvor små og mellemstore virksomheder, der befinder sig i en opstarts- eller vækstfase kan få lettere adgang til risikovillig kapital gennem en lempelse af beskatning af investorerne.
Tanken er, at personer, der har skattepligt i Danmark, årligt skal have mulighed for at fradrage – og det har flere ordførere været inde på – halvdelen af investeringerne for op til 400.000 kr. i hvert af indkomstårene 2019-2022 og halvdelen af investeringerne for op til 800.000 kr. i indkomstårene 2023 og frem.
Fradragsretten vil omfatte både direkte investeringer ved erhvervelse af aktier i målselskaber og indirekte investeringer i form af køb af andele i investeringsfradragsfonde, der investerer i målselskaber.
Fradraget skal i begge sammenhænge gives med et ligningsmæssigt fradrag, som den tidligere ordfører også var inde på, med en skatteværdi på 30 pct. i en gennemsnitskommune.
Grundlæggende synes jeg, det er fornuftigt, at vi sikrer en balance, der kan sikre en tilgængelighed af kapital for opstarts- og vækstvirksomheder, samtidig med at vi med investorfradraget vil give en bred gruppe af potentielle investorer incitament til at foretage investeringer med baggrund i en skattemæssig fordel.
Så der er fundet en god afvejning sted, og vi håber, det kan give en bedre aktie- og iværksætterkultur i Danmark. Venstre støtter lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-11-20:
Tak for det.
Med det her lovforslag indfører vi et nyt investorfradrag for personer, som investerer i små og mellemstore unoterede virksomheder.
Investeringerne kan ske direkte eller indirekte via investeringsfradragsfonde.
Ved indirekte investeringer vil halvdelen af investeringer op til 125.000 kr. kunne fradrages.
Dette beløb vil ligeledes blive fordoblet fra 2023 og frem.
Siden 2013 er der skabt 43 såkaldte unicorns i Europa.
Fem af disse er skabt af danskere.
Det er flere, end der er blevet skabt i Tyskland.
Så vi har faktisk rigtig mange meget dygtige iværksættere i Danmark, i hvert fald med udspring i Danmark, som formår at få succes, og det skal vi glæde os over.
Desværre har alle disse fem nu store virksomheder valgt at flytte deres hovedsæde til USA.
Tænk, hvis de havde valgt at beholde deres hovedsæde i Danmark.
Når jeg siger det her, er det, fordi vi bliver nødt til at få en diskussion om de meget høje kapitalskatter, vi har i Danmark.
Vi har OECD's højeste kapitalskatter.
Ingen er tjent med, at de høje kapitalskatter er med til at skræmme virksomheder væk fra vores land.
Det her lovforslag er et rigtig fint og godt lovforslag.
Det handler om at hjælpe virksomheder i gang.
Det støtter vi.
Men vi er også nødt til at få en diskussion om, hvordan vi holder på dem, når de er blevet store.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-11-20:
Lovforslaget her er jo om statsstøtte, og det er ikke noget, som hr. Joachim B. Olsen plejer at synes er en god idé, men det gør Liberal Alliance i den her sag.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-11-20:
Det er fuldstændig rigtigt, som fru Lisbeth Bech Poulsen fremfører, at statsstøtte ikke er noget, som vi er glade for.
Nu er det her så støtte, i form af at nogle får nogle gunstigere investeringsvilkår.
Det kan vi godt leve med.
Men vi havde hellere set, at vi havde fået en generel sænkning af aktiebeskatningen i Danmark, som er meget, meget høj på marginalen, 42 pct., og i øvrigt en forenkling af hele kapitalbeskatningen, som jo er ekstremt indviklet.
Jeg tror faktisk ikke, at der er en eneste skatteordfører, der vil kunne redegøre for den lovgivning, vi har på området, fuldstændig.
Det er en ekstremt kompliceret lovgivning, og oven i købet er skattesatserne så også meget høje.
Derfor må man jo sno sig for at få gjort vilkårene for investeringer attraktive, og det er det her så et udtryk for.
Karsten Lauritzen (V), 2018-11-20:
Jeg hørte også hr. Dennis Flydtkjærs ordførertale, og jeg sad og tænkte: Hvad skal jeg svare på det spørgsmål?
Men jeg har desværre ikke her fra Folketingets talerstol et godt svar på det i øvrigt udmærkede spørgsmål, hr. Dennis Flydtkjær stiller.
Så jeg vil gå hjem og finde ud af, hvad det gode svar er frem mod anden- og tredjebehandlingen af forslaget.
René Gade (ALT), 2018-11-20:
Tak for gennemgangen.
Det kan være, det ligger uden for lovforslaget, men jeg tænker alligevel, at det er så tæt på, at jeg vil spørge om det, og ellers stiller jeg bare spørgsmålet skriftligt i stedet for.
Har det været på ministerens bord måske at lave den udvælgelse af lande, stater, som vi simpelt hen ikke vil eksportere eksempelvis dual use-udstyr til?
Men er det noget, man har drøftet i ministeriet?
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-11-20:
Tak for det.
Nu er lovforslaget blevet gennemgået relativt grundigt, så hvis jeg holder mig lidt mere overordnet til det, er der en god grund til det.
Forslaget har til formål at sikre en korrekt og hensigtsmæssig implementering af EU's regnskabsdirektiv og EU's ændringsdirektiv, og det kræver bestemmelsesændringer i henholdsvis årsregnskabsloven, revisorloven og bemyndigelsesloven, og det har betydning for ændringer i reglerne om virksomhedernes redegørelse for samfundsansvar, således at kravene fremstår klart og tydeligt, så man altså ved, hvad man har at rette sig efter.
Der er ændringer, der sikrer, at lovene på revisionsområdet tilpasses til nye internationale regnskabsstandarder.
Det indeholder også en ændring af revisorloven, som muliggør en mere fleksibel og målrettet efteruddannelse, som kan tilpasses den enkelte revisors behov, og der vil også blive indført flere sanktionsmuligheder, hvis man som revisor ikke overholder efteruddannelseskrav, for det er selvfølgelig vigtigt, at revisorerne er skarpe på seneste lovgivning, således at revisionen kan give et retvisende billede og der er troværdighed omkring regnskaberne.
Lovforslaget indeholder derudover en ændring af lov om anvendelse af visse af EU's retsakter om økonomiske forbindelser til tredjelande, og det drejer sig om at styrke eksportkontrollen ved eksport af såkaldt cyberovervågningsudstyr – også det, der bliver kaldt dual-use – og det, vi sikrer, er, at ledelsen fremover skal inddrages i ansøgning om tilladelse til eksport af sådant udstyr, og det skulle skærpe ledelsens opmærksomhed på de kunder og lande, som virksomhederne handler med, så ledelsen har fingeren på pulsen i forbindelse med salg af sådanne produkter.
Grundlæggende er det jo vigtigt, at vi har tillid til de regnskaber, der bliver aflagt.
Det er et vigtigt grundvilkår, og når vi nu implementerer de seneste direktiver fra EU på området, så sikrer vi en ensartethed i forhold til vores nabolande, og det giver forhåbentlig en endnu større klarhed og også ensartede konkurrencevilkår, i forhold til hvad det er for nogle oplysninger, virksomhederne skal beskrive i deres regnskaber.
Det giver grundlæggende ganske god mening, og derfor støtter Venstre lovforslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2018-11-20:
Enhedslisten stiller sig også umiddelbart positive over for lovforslaget.
Endelig er det positivt, at man kigger lidt mere på spørgsmålet om virksomhedernes samfundsansvar.
Vi kunne godt tænke os nogle langt mere klare og omfattende tiltag på det her område, som ville give en bedre og mere ensartet mulighed for at vurdere forskellige virksomheders performance på de her områder.
Det er stadig væk svært at sammenligne de forskellige standarder, så det vil være gavnligt af en lang række årsager.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-11-20:
Tak for det, formand.
Der er en række tekniske ændringer i forhold til implementering af EU-lovgivning på regnskabsområdet.
Af mere substantielle ændringer kan nævnes, at virksomheder med forslaget får mulighed for at udelade visse oplysninger i deres redegørelse for samfundsansvar, hvis offentliggørelsen af oplysninger er til skade for virksomheden i en verserende juridisk tvist eller forhandling.
Det er regler, som også findes i en række andre lande, og det giver for os god mening at ændre på det.
Med forslaget skal de 85 største børsnoterede virksomheder ligeledes redegøre for deres mangfoldighedspolitik eller mangel på samme.
Dette krav stammer fra et EU-direktiv.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at det er vi ikke tilhængere af at virksomheder skal, men nu er det jo EU-lovgivning, og derfor må vi implementere det i dansk lovgivning.
Men det er efter vores opfattelse et af de områder, hvor EU bør blande sig udenom.
Herudover indeholder forslaget også mindre ændringer af revisorloven og skærpelse af eksportkontrolloven.
Skærpelse af eksportkontrollen skal sikre, at ledelsen inddrages og godkender hver enkelt eksportansøgning i forhold til cyberovervågningsprodukter.
Det skal sikre en styrket kontrol med de her produkter, som potentielt kan anvendes til menneskerettighedskrænkelser.
Samlet set støtter vi lovforslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2018-11-20:
Mange tak, formand.
Også Radikale Venstre kan tilslutte sig lovforslaget, der på en række områder forbedrer, synes vi, praksis i forhold til i dag.
Jeg skal ikke gentage alle de bemærkninger og gennemgange af forslaget, der har været, men bare gøre opmærksom på to områder, som vi vil være særlig opmærksomme på fra radikal side.
Det ene er, som flere ordførere har været inde på, og som nogle høringssvar jo også indikerer: Hvor store er vores krav til danske virksomheder, når det handler om at rapportere om bæredygtighed og menneskerettigheder i den værdikæde, der ligger bag virksomhederne?
Det er noget, vi kommer til at diskutere, tror jeg, ad adskillige omgange i den kommende tid.
Der vil jeg sige, at vi sådan set ønsker et så højt ambitionsniveau som muligt.
Men det er også et tema, synes vi, der egner sig virkelig godt til europæiske standarder, fordi vi får en langt større virkning, hvis vi får de her ting igennem på europæisk niveau over for tredjelande, og det vil selvfølgelig også gå mindre ud over dansk konkurrenceevne, hvis det er fælleseuropæiske beslutninger.
Derfor kunne vi måske godt tænke os, at vi også i forbindelse med lovbehandlingen her kunne få et tilsagn fra ministeren om, at Danmark ud over at gennemføre det, vi nu gennemfører her, vil arbejde for at komme længere på europæisk niveau i den tid, der kommer.
Den samme kommentar kunne jeg næsten være fristet til at komme med i forhold til det andet, nemlig det her med eksport af dual use-cyberovervågningsudstyr.
Vi har jo lige vedtaget – faktisk hele Folketinget – en beretning, som lægger op til, at regeringen skal stramme praksis i Danmark og søge at få en mere restriktiv praksis på europæisk niveau, som også regeringen har tilsluttet sig, hvad vi var glade for.
Derfor opfatter vi sådan set det her som en del af den implementering af den beretning, vi er blevet enige om, men kun som en start, kan man sige.
Jeg håber også, at regeringen tolker det sådan.
Med de bemærkninger kan vi tilslutte os forslaget.
Anders Johansson (KF), 2018-11-20:
Mange tak for det.
Lovforslaget her har, som flere ordførere også har været inde på, til formål at sikre en korrekt, fuldstændig og hensigtsmæssig implementering af EU's regnskabsdirektiv.
Efter implementeringen af regnskabsdirektivet i 2015 er man blevet opmærksom på, at der ved den lejlighed er sket nogle mindre tekniske fejl på nogle punkter, bl.a. på grund af at Kommissionen var meget sen til at afklare nogle forskellige uklarheder f.eks. i forhold til forsigtighedsprincippet og indførelse af krav om mangfoldighedsredegørelser.
Derudover foreslås det i lovforslaget bl.a., at reglerne for redegørelser for samfundsansvar, som også blev indført i forbindelse med direktivimplementeringen i 2015, ændres.
Med det foreslåede bliver kravene beskrevet tydeligere for at undgå, at virksomhederne er i tvivl om, hvad de skal oplyse.
En anden ting, jeg vil nævne, er ændringerne af eksportkontrolreglerne.
Det er jo sådan, at der er nogle produkter, som man ikke bare kan eksportere frit til lande, som vi ikke ønsker at understøtte, f.eks. hvis produkterne kan bruges til fjendtlige handlinger mod Danmark eller vores allierede eller på anden vis kan bruges til at krænke menneskerettigheder.
Det er jo en måde at sikre, at ledelsen i hvert fald positivt har taget stilling til ansøgningen, og det synes jeg sådan set er fornuftigt.
Derudover har jeg også forstået, at regeringen vil arbejde videre for fælles regler på området gennem EU, og det hilser vi fra konservativ side også meget velkommen.
Danske produkter skal selvfølgelig ikke være med til hverken ved forsæt eller uforvarende at understøtte brud på menneskerettigheder.
Samlet set kan vi selvfølgelig støtte lovforslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-11-20:
Tak for støtten til lovforslaget.
Det var jo næsten hele vejen rundt, at der var stor opbakning.
Og jeg er sådan set meget enig i de fleste af de kommentarer, der er kommet, om, at det grundlæggende er ukontroversielt og rimelig sund fornuft, hvad der her er lagt frem.
Det gælder jo det meste af det, regeringen lægger frem, altså at det er sund fornuft – men det er godt, at der også en gang imellem er nogle, der er enige i det.
De væsentligste elementer i lovforslaget er jo fem ting.
Som punkt 1 er der implementeringen af EU's regnskabsdirektiv og tilpasningen til internationale regnskabsregler.
Så er der som punkt 2 ændringen af reglerne om at redegøre for samfundsansvar.
Som punkt 3 er der indførelsen af krav om en redegørelse om mangfoldighed.
Som punkt 4 er der justeringer i revisorloven.
Og endelig indføres der som punkt 5 et nyt krav i eksportkontrolreglerne om dual use, hvilket flere af ordførerne har været inde på.
For så vidt angår implementeringen af regnskabsdirektivet, vil vi gerne have, at årsregnskabsloven bliver opdateret, så vi har en korrekt implementering af EU's direktiv.
Og så indfører vi samtidig en mulighed for, at man i visse situationer, meget undtagelsesvis, kan undlade at offentliggøre oplysninger, hvis det kan volde betydelig skade for virksomheden i forbindelse med igangværende forhandlinger eller retstvister.
I forhold til mangfoldighed foreslår vi at indføre en bestemmelse om virksomheders mangfoldighedspolitik.
Det betyder ikke, at man har pligt til at have en politik for mangfoldighed, hvilket måske kan berolige bl.a. Liberal Alliance, men hvis man har en politik, skal man redegøre for den, og hvis ikke man har en politik, så skal man forklare baggrunden for, at man ikke har det.
Det vil komme til at gælde for ca. 85 danske virksomheder, og der er derfor ikke tale om en meget voldsom udbredelse af mangfoldighedsafrapporteringer, hvilket måske kan berolige Liberal Alliance.
I forhold til ændringer af revisorloven handler det primært om reglerne for revisorers efteruddannelse, så der er lidt mere fleksibilitet i forhold til at tage den obligatoriske efteruddannelse, som revisorer skal have, så de hele tiden er opdateret.
I forhold til eksportkontrolreglerne indeholder lovforslaget forslag om at ændre bemyndigelsesloven.
Regeringen foreslår, at ansøgninger om tilladelse til eksport af cyberovervågningsudstyr fremover skal være vedlagt en ledelseserklæring, hvor virksomhedens ledelse skriver under på, at ansøgningen er gennemlæst og godkendt, så vi er sikre på, at virksomhederne på topniveau står inde for det, som bliver afleveret til myndighederne.
Det er ganske kort hovedelementerne i lovforslaget.
Ellers synes jeg, det er blevet fint gennemgået af flere af ordførerne her.
Og vi siger tak for opbakningen til det.
Jeg vil gerne svare på det skriftligt, hvis hr. René Gade vil oversende spørgsmålet.
Jeg har i hvert fald ikke lige i hukommelsen, at det skulle være noget, vi har drøftet.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-11-20:
Jeg går ud fra, at Socialdemokratiet grundlæggende mener, det er godt, at borgere investerer i virksomheder.
Altså, det er jo i virkeligheden en social aktivitet; det medfører ny beskæftigelse, gode job, god løn osv.
Så hvad vil Socialdemokratiet egentlig gøre for at gøre det mere attraktivt for folk at investere i stedet for bare at have deres penge stående passivt i banken?
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-11-20:
Det er jo altid en fornøjelse at komme efter hr. Thomas Jensen, for der er næsten ikke et komma, som ikke er blevet fortalt, vedrørende lovforslagets initiativer.
Det var så også relativt nemt i den her sag, da det jo ikke er verdens største lov, vi har med at gøre.
Men det skal jo ikke hindre os i at sige, at det lovforslag, som regeringen har fremsat, er et lovforslag, som vi kan støtte.
Det er jo rigtigt, at vi med lovforslaget har et formål om, at vi skal sikre en korrekt implementering af EU's regnskabsdirektiv i forhold til årsregnskabsloven og revisorloven, hvad angår efteruddannelse af revisorer.
Med de uddannelseskrav, der stilles til dem, er det jo sund fornuft, at vi selvfølgelig får de ting præciseret.
Der er tale om relativt små ændringer begge steder.
Som hr. Thomas Jensen også var inde på, er der måske et sted, hvor der er lidt indhold i det her lovforslag.
Det er så det her med dual use i forhold til de typer af produkter, som kan bruges til mere end én indsats – f.eks. det, at man både kan bruge it-udstyr til at overvåge befolkningen, på digitale medier f.eks., og samtidig til andre mere regelrette og rimelige initiativer i et samfund.
Det er måske også derfor, vi tidligere havde den debat – hvis vi går godt et år tilbage, faktisk halvandet år – om et firma i Aalborg, BAE, som havde produceret noget og også solgt det til et andet land, hvilket også var blevet godkendt af den daværende erhvervsminister, som via den her ansøgningsproces, der jo er tale om, havde fået en korrekt vurdering.
Desværre er den pågældende virksomhed så i mellemtiden lukket, og den har forladt Danmark, hvorfor 160 mennesker mistede deres arbejde, så man kan sige, at det i hvert fald ikke bliver dem, der kommer til at komme med de nye ansøgninger.
Og Dansk Folkeparti synes også, det giver god mening, at man stiller de her måske lidt firkantede, men også ret rimelige og basale krav til de her typer af virksomheder, som skulle kunne komme i den her situation på et eksportmarked.
Vi kan støtte det samlede lovforslag.
Jesper Petersen (S), 2018-11-20:
Lovforslaget her skal udmønte den aftale, der er lavet, om sanering af bøvlede og byrdefulde afgifter, som den så malerisk hedder, fra august 2018.
Der er 30 initiativer i den i alt: 7 afgifter kan helt fjernes, 12 afgifter kan forenkles, mens andre sættes ned, og så er der en sanering af tinglysningsafgiftsloven.
Ud over en afgiftslettelse på en række punkter, som, når jeg lægger det sammen, er på godt 200 mio. kr., så er der altså også en værdi på 60 mio. kr. for virksomhederne i form af en mindskelse af de administrative byrder, der jo er forbundet med at opkræve de her afgifter.
Nogle andre også væsentlige tiltag handler om emballageafgiften på pantbelagt emballage og om en sanering og mindre lempelse af tinglysningsafgiften.
Vi synes i Socialdemokratiet, at det her faktisk er en udmærket måde at lave nogle erhvervspolitiske forbedringer på – det at finde nogle af de her afgifter, som i mange tilfælde er bedagede.
Nogle af dem fremstår også i dag som sådan lidt mærkelige eller nærmest lattervækkende, ikke?
Skatteministeren har fortalt så fint – jeg tror også, at man lavede en lille happening ud af det, da aftalen var lavet – om bamseafgiften, hvor man stod og lod sig fotografere ovre i Tivoli.
Det samme gælder en helt mikroskopisk afgift på sikringer, en vægtafgift på godt 60 kr. om året på godkendte traktorer og det, at der stadig er en afgift på nogle varer, det er forbudt at sælge, eller ingredienser, det er forbudt at putte i foderstof.
Der er god grund til at lave den her sanering, og det er jo egentlig heller ikke så politisk endda.
Man har bedt det her saneringsudvalg om at finde frem til nogle fornuftige måder at sanere i nogle af de her gamle afgifter på.
Vi har længe støttet, at man lavede den øvelse, og syntes, det var godt, at regeringen gjorde det.
Vi var ikke inviteret med til at lave aftalen om det og må jo så forholde os til lovforslaget her, herunder forholde os til finansieringen.
Og jeg vil sige, at den havde vi jo nok ønsket at man havde fundet frem til på en anden måde.
Derfor skal jeg meddele, at vi vil støtte lovforslaget.
Louise Schack Elholm (V), 2018-11-20:
Tak for ordet.
Venstre gik i 2015 til valg på bl.a. at ville gøre noget ved de gakkede afgifter, og derfor er jeg jo ekstra glad for at stå her i dag med et lovforslag, som forenkler afgiftssystemet, og som netop indeholder omkring 30 gode konkrete saneringsinitiativer, som har til formål at rydde op i det bureaukratiske virvar for dels at mindske det administrative besvær for de danske virksomheder, dels at gøre de danske virksomheder mere konkurrencedygtige.
Vi har, som den tidligere ordfører, hr. Dennis Flydtkjær, også nævnte, allerede inden det her lovforslag gjort op med nøddeafgiften og teafgiften, og her kommer vi så igen i gang med at prøve at gøre noget ved det enorme bureaukrati, der er her i Danmark.
Som sagt er det 30 forskellige afgifter, som vi gør noget ved her, og derfor vil jeg ikke komme ind på dem alle sammen – to af mine gode kollegaer har allerede været inde på en række af dem.
Begge de tidligere ordførere har været inde på emballageafgiften, som jeg er rigtig glad for at vi gør noget ved – vi har fortsat pant på emballage, på flasker, men det er rart, at vi fjerner afgiften, for der skal være et incitament til at genbruge og ikke bare en generel skat.
Hr. Dennis Flydtkjær var også inde på isafgiftsloven, og det er også en af dem, som jeg er utrolig glad for at vi gør noget ved.
Jeg har sammen med Skatteudvalget været ude og besøge en virksomhed her i Danmark, hvor vi hørte om, hvor besværligt det er at skulle sælge ismiksmasse.
Det er simpelt hen sådan i dag, at dem, der sælger massen, skal spørge den restaurant, de sælger den til, hvilken softicemaskine de har stående i restauranten, og derefter skal de kontakte producenten af softicemaskinen og få dem til at forklare, hvor meget softice der kommer ud af en liter softicemasse.
Det kan godt tage lidt tid, før procenten forstår, hvorfor han skal komme med sådanne oplysninger, og når de så endelig får dem, kan de så beregne den egentlige størrelse på den her afgift.
Det tror jeg kan være en rigtig stor hjælp.
En anden afgift, som vi kommer til at gøre noget ved – og det er med baggrund i det saneringsudvalg, som regeringen nedsatte efter valget 2015 – er tinglysningsafgiften.
Det er en enormt kompliceret afgift, hvor der har været forskellige satser for panter på forskellige steder.
Det bliver forenklet nu, så det bliver lettere at have med at gøre.
Vi nedsætter samlet set ikke tinglysningsafgiften som sådan, men vi forventer, at erhvervet sparer et betydeligt beløb i administrative byrder.
Så vi synes alt i alt, at det her er en måde, hvorpå Venstre er med til at indfri vores løfte om at gøre det mere enkelt at være virksomhed i Danmark og gøre op med nogle af de gakkede afgifter.
Så Venstre støtter lovforslaget.