runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-04-08:
Det er jeg også enig i, og det er sådan set også en del af den måde, regeringen tilrettelægger det på.
Jeg skal passe på med ikke at komme for meget ind i et ressort, der ikke er mit, for jeg er ikke forsvarsminister.
Men det er klart, at de der hensyn skal også vejes ind.
Vi er jo nødt til, når vi køber en, og det er ikke mit ressort, at tænke på, hvad det er for nogle kapaciteter, vi køber ind, hvordan det spiller sammen med vores allieredes kapaciteter, hvad det er for nogle forsyningslinjer, vi skaber via de indkøb, vi gør, og hvordan de står i en verden, der forandrer sig.
Det er jo elementer, der indgår i den måde, regeringen arbejder med det på.
Det med hastighed er så også et selvstændigt element, der skal vejes med ind i den her balance.
Det er jo den seriøse tilgang, der er, når man f.eks. ovre i Forsvarsministeriet, som ikke er mit ressort, nu tager stilling til, hvordan man udmønter den her accelerationsfond.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-04-08:
Tak for det, formand.
Jeg vil sige tak til udenrigsministeren, og jeg vil også sige tak til forespørgerne.
Men jeg vil sige tak til udenrigsministeren, for jeg synes virkelig, at det var en meget fyldestgørende refleksion og argumentation for regeringens holdninger, og jeg vil indlede med at sige, at den holdning har vi også i Socialdemokratiet.
Jeg har det sådan, at når vi mødes her i dag om et emne som det her, kan der jo ikke herske tvivl om hos nogen partier eller nogen kolleger, at den sikkerhedspolitiske situation virkelig er alvorlig.
Den er måske ligefrem faretruende stor.
Jeg tror ikke, der er nogen uenighed om det.
Der kan heller ikke være nogen uenighed om, at sikkerhedspolitik om noget er en situationsorienteret praksis, og at rettidighed er vigtigt i forhold til sikkerhedspolitik, og at det også er rigtig afgørende, at kompetencer for løbende analyse og konsekvensvurdering må finde sted.
Det er en virkelig dynamisk verden, vi lever i med voldsom turbulens.
Jeg har det sådan, at en ekspertgruppe kan give et øjebliksbillede, altså et statisk billede, hvorimod det, jeg synes er praksis politisk på Christiansborg, i ministerier, i Det Udenrigspolitiske Nævn, i Folketingets processer, i forligsgrupperinger, alt det, der foregår i udvalgsarbejdet også, har dynamikken over sig.
Jeg synes, det er noget af det, vi er dygtige til.
Man kan spørge, om det er godt nok.
For jeg noterer mig også det, som udenrigsministeren også har fremhævet her.
Hvilke prioriteringer er det, regeringen har i forhold til udenrigs- og sikkerhedspolitik?
Hvad er det, der står i strategien?
Der er ligesom tre overordnede punkter, som udenrigsministeren også har nævnt: Det er at forhøje sikkerheden for Danmark og for EU; det er at sikre nye alliancer; og det er at sikre et mere robust og modstandsdygtigt samfund end det, vi lever i, og det, der er omkring os.
Derfor kan jeg ikke se nytten i at skulle nedsætte en hurtigtarbejdende sikkerhedspolitisk ekspertgruppe, som der er foreslået her.
Det, jeg giver udtryk for, er, at jeg synes, at vi har kompetencer, jeg synes, vi henter ting ind, jeg synes, vi analyserer, men jeg lytter mig også til det, udenrigsministeren siger, nemlig at det her jo heller ikke bare er statisk, sådan som vi kigger på det fra politisk side.
Det er i hvert fald den måde, vi kigger på det på i Socialdemokratiet.
Vi forsøger at følge med, vi prøver at være på forkant.
Det er helt afgørende at forsøge at være på forkant, og det er også derfor, at rettidigheden er så afgørende.
Jeg bider mærke i, at der til bemærkningerne til beslutningsforslaget også står, at der er brug for større seriøsitet.
Så er der altså stadig væk det med, at der også i forslaget står, at der skal arbejdes frem imod afslutningen på dette år, og så skal der fremlægges anbefalinger eller initiativer, og der synes jeg bare, at det kan blive det øjebliksbillede, jeg gav udtryk for, og det mener jeg ikke er det, vi skal bygge vores sikkerhedspolitiske politik på.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-08:
Altså, hvis der er brug for, at det er en langsomtarbejdende ekspertgruppe, kan det godt blive det, men hvis det ligesom er det med det hurtigtarbejdende, bliver jeg nødt til at spørge: Tilbage i februar 2021 nedsatte regeringen – og så vidt jeg husker, var det en socialdemokratisk regering, der sad på det tidspunkt – en sikkerhedspolitisk analysegruppe, der skulle lave en faglig analyse af den udenrigs- og sikkerhedspolitiske situation frem mod 2035.
Det tog rundt regnet et år, og så kom Zilmer-Johnsrapporten, som netop inddrog forskellige fagligheder til at lave en baggrundsanalyse, som man kunne bruge til at forholde sig udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitisk.
Det er velkendt, inklusive af hovedforfatteren selv, at de antagelser, der var deri, er blevet bombet i stykker efter Ruslands invasion af Ukraine.
Så hele pointen om, at man prøver at skabe et fagligt analytisk strategisk fundament for at træffe politiske beslutninger, er jo ganske velkendt også for Socialdemokratiet.
Så det her er jo i virkeligheden ikke at lave en ny rapport, men at sige: Skal vi ikke lige prøve at se på det – der er en klimakrise, der er nogle beredskabsudfordringer, der er nogle forsvarsudfordringer, så er der nogle udfordringer med demokrati og den globale retsorden, og der er måske ovenikøbet et behov for at hælde mange flere millioner i udenrigstjenesten – så man fik en grundig diskussion af det, og så vi havde hele den komplekse sikkerhedspolitiske situation at tage stilling til?
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-04-08:
Tak for det.
Det, jeg giver udtryk for, er, at jeg og vi i Socialdemokratiet synes, at det her er den rigtige rammesætning til at løfte den løbende vurdering og analyse og konsekvensvurdering af tingenes tilstand.
Karsten Hønge (SF), 2025-04-08:
Tak til hr. Henrik Frandsen for så fuldstændig entydigt at placere Moderaterne på den side, hvor man forsvarer international lov og ret.
Så tænker jeg i den situation, vi står over for på Vestbredden, på, hvad det skal være, hvis der skal være noget som helst håb for palæstinenserne, hvis der skal være noget alternativ til en fortsat tyen til vold, opgivelse eller selvdestruktion, som mange palæstinensere kan blive grebet af, fordi det hele er så håbløst.
Så i den situation, hvor det i forvejen er så forfærdeligt at se på, hvor skal palæstinenserne kunne finde håbet?
Vi ser nu, at der helt aktuelt er ca. 40.000 mennesker, der bliver fordrevet fra den nordlige del af Vestbredden, og at omkring 700.000 israelere har bosat sig Vestbredden.
Hvor ser Moderaterne konturerne af den stat, der kunne give palæstinenserne håb?
Henrik Frandsen (M), 2025-04-08:
Tak for ordet, formand.
Der er kun tabere, og de største tabere er civilbefolkningen.
Både palæstinenserne og israelerne fortjener at leve i fred og sikkerhed, og vi må ikke glemme, at begge parter har ret til deres eksistens.
I den aktuelle situation er det det civile samfund, der lider mest.
Det gør de på begge sider.
Vi skal stå vagt om det regelbaserede internationale samfund, som er fundamentet for at kunne løse konflikter på en retfærdig og på en langvarig måde.
Det er præcis det, regeringen og også vi i Moderaterne arbejder for.
Vi står fast på, at vi skal støtte en fredelig løsning på den israelsk-palæstinensiske konflikt, og derfor tager vi også Den Internationale Domstols udtalelser meget alvorligt.
En af de vigtigste måder, vi arbejder for at fremme denne løsning på, er gennem EU.
Vi ser EU som en central aktør i at fremme fred og stabilitet i regionen.
Vi arbejder tæt sammen med vores europæiske partnere for at sikre, at EU engagerer sig mere substantielt i både den politiske og den økonomiske støtte til det palæstinensiske selvstyre.
Udenrigsministeren arbejder målrettet i EU-kredsen for at fremme en større indsats, der støtter de reformprocesser, som det palæstinensiske selvstyre er i gang med.
I lyset af Den Internationale Domstols udtalelse understøtter Danmark det internationale fællesskabs arbejde med at få alle parter til at respektere folkeretten.
Det handler ikke kun om at reagere på overtrædelser, men også om at fremme respekt for folkeretten og støtte fredsbestræbelserne, der kan føre til en varig løsning på konflikten.
Det bør være vores alles mening, at ICC spiller en vigtig rolle i at opretholde international retfærdighed og ansvarlighed, og det er derfor, at Moderaterne bakker
fuldt op om domstolens uafhængighed, om dens arbejde og om dens kendelser.
Og vi forventer, eller vi opfordrer i hvert fald til, at Israel også overholder domstolens afgørelser.
Det er vigtigt, at alle parter i konflikten respekterer international ret og bidrager til en fredelig og til en bæredygtig løsning.
Den internationale retsordenen er fundamentet for at sikre, at en handling får konsekvenser, og at der skabes et internationalt klima, hvor dialog og fred er i fokus.
Moderaterne står fast på, at vi skal støtte en retfærdig løsning.
Det er kun gennem diplomati, respekt for folkeretten og et vedholdende engagement i fredsprocessen, at vi kan håbe på at finde en vej til en varig fred i regionen.
Moderaterne mener, at vi skal bruge de politiske og diplomatiske redskaber, vi har til rådighed for at støtte en retfærdig løsning på konflikten.
Det indebærer, at vi fortsætter med at fremme en tostatsløsning gennem vores arbejde i EU og i tæt samarbejde med vores internationale partnere, og at vi sikrer, at folkeretten bliver respekteret.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-08:
Der er det så, jeg spørger, om ikke det mere er politik end jura, når man, godt nok via en domstol, men det kender vi jo også fra Menneskerettighedsdomstolen og EU-Domstolen osv., på den måde vælger at udvide fortolkningen.
Man siger, at det godt nok står i statutten, at det er stater, der er retssubjekter, men man vælger så at sige, at et landområde, der jo kunne have gjort sig til en stat for mange år siden – hvis de havde haft ønsket om det, kunne de bare have udråbt en stat; der er ikke nogen, der ville have forhindret dem i det – skal omfattes.
Man udvider fortolkningen af statutten til også at omfatte dem, som det aldrig nogen sinde var tiltænkt skulle have den status.
Det er det, jeg gerne vil have ordføreren til at forholde sig til, altså at der er tale om en politisering af statutten, i forhold til hvad der var den oprindelige hensigt, nemlig at det var rigtige stater, der var retssubjekter.
Christian Friis Bach (V), 2025-04-08:
Igen må jeg sige, at det er mig lidt uklart, om vi her taler om Den Internationale Domstols eller Den Internationale Straffedomstols afsigelser.
Det er jo forskellige domstole.
Man kan bare sige, at det retsgrundlag, der ligger for den domsafsigelse eller kendelse, som vi diskuterer i dag, nemlig Den Internationale Domstols kendelse om, hvorvidt bosættelserne er i strid med folkeretten, er entydig.
Den er fuldstændig i tråd med utallige andre kendelser, FN-resolutioner og den fjerde Genèvekonvention, som klart siger, at man ikke kan overføre sin egen befolkning til et besat område.
Den Internationale Straffedomstol har jo også en jurisdiktion her, i kraft af at man anerkender, at observatørstater kan tiltræde Romstatutten.
Så det er entydigt.
Det er ikke en politisering.
Det er et stærkt juridisk grundlag, der foreligger for både de kendelser, der er givet af Den Internationale Straffedomstol, og de kendelser, der er givet af Den Internationale Domstol.
Charlotte Munch (DD), 2025-04-08:
Først tak for ordet.
Forespørgslen er rettet til regeringen, der skal svare på, hvilke konkrete initiativer regeringen har taget og vil tage efter domstolens vurdering.
Jeg vil sige lidt om, hvordan jeg ser på sagen.
Som nævnt kom Den Internationale Domstol, ICJ, i juli 2024 med en vurdering, der siger, at Israels besættelse af Vestbredden, Gaza og Østjerusalem er ulovlig, og at den skal bringes til ophør.
Jeg konstaterer, at der ikke er enighed i ICJ om vurderingen.
USA, Storbritannien og Ungarn har talt til fordel for Israel under høringerne, og Israel er selvsagt heller ikke enig i ICJ's vurdering, der dog heller ikke er juridisk bindende for Israel.
Danmarksdemokraterne mener ikke, at vurderingen skal have konsekvenser for Israel, fordi en løsning på konflikten i Mellemøsten ikke er egnet til at ske igennem et retssystem.
Løsningen på konflikten er politisk, og Den Internationale Domstol er ganske enkelt ikke et egnet redskab til at træffe afgørelse i konflikter som den konflikt, forespørgslen omhandler.
I dette tilfælde er der tilmed blot tale om en vurdering.
Tak for ordet.
Karsten Hønge (SF), 2025-04-08:
Der er ingen tvivl om, at Danmarksdemokraterne står sådan fuldstændig last og brast med Israel, uanset hvad den stat i øvrigt måtte finde på.
Hvordan har man det i Danmarksdemokraterne med den internationale retsorden?
Står man også last og brast med den internationale retsorden, eller har man sådan et buffetagtigt forhold til de afgørelser, der bliver afsagt af internationale domstole?
Hvad er det for et buffetagtigt forhold at have til international ret og retssamfund i det hele taget?
Charlotte Munch (DD), 2025-04-08:
Jeg synes faktisk, jeg sagde det i min tale, men jeg siger det gerne igen: Ordføreren har fuldstændig ret i, at vi står last og brast med Israel.
Det har vi også stået og sagt tidligere i debatter, for vi har været med i et efterhånden utal af debatter sammen.
Vi mener, og det har jeg i øvrigt også sagt tidligere, at en tostatsløsning ville være klart at foretrække.
Men forhandleren på den anden side er det blot ikke muligt at forhandle med, da det er en terrororganisation.
Karsten Hønge (SF), 2025-04-08:
Nej, nej, jeg beder ikke om, at Danmarksdemokraterne skal vakle i støtten til Israel.
Jeg vil bare spørge, om Danmarksdemokraterne mener, at Israel skal rette sig efter de afgørelser, der er afsagt af ICJ.
Charlotte Munch (DD), 2025-04-08:
Altså, Israel behøver jo ikke at rette sig efter det her, og jeg synes jo i bund og grund at Israel står i en situation, hvor de skal bekæmpe en terrororganisation.
Det har jeg sagt tidligere, og det siger jeg gerne igen.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-08:
Tak for det.
Jeg bliver nogle gange lidt i tvivl om, om Danmarksdemokraterne overhovedet anerkender, at der findes internationalt anerkendte grænser for Israel, eller om man mener, at Israel selv beslutter, hvor Israels grænser skal gå.
For det, der er domstolens juridiske udtalelse her, er jo en juridisk udtalelse, som er den konkrete tolkning af folkeretten og Israels overholdelse eller ikkeoverholdelse af den.
Den er klokkeklar: Israel har ulovligt besat territorier uden for Israels anerkendte grænser.
Er Danmarksdemokraterne uenige i, at Israels grænser går der, hvor det internationale samfund har defineret at de går?
Charlotte Munch (DD), 2025-04-08:
Jeg synes, det er så ærgerligt, når vi står i de her debatter, at jeg hele tiden skal forsvare Israel – jeg gør det gerne – mest af alt, fordi det er Israel, der er blevet angrebet af en terrororganisation.
Jeg synes faktisk, at fokus på lige præcis det, som er det allerstørste og voldsomste angreb i nyere tid, bliver fjernet.
Det synes jeg er enormt ærgerligt.
Jeg har ikke ændret min holdning, siden sidst jeg stod her, og jeg gør det med garanti heller ikke, til næste gang jeg står her.
Vi står klart bag Israel og deres ret til at forsvare sig.
Christian Friis Bach (V), 2025-04-08:
Nu vil jeg nødig lyde belærende over for hr. Morten Messerschmidt, men jeg tror, der bliver blandet to forskellige domstole sammen.
Den udtalelse, vi diskuterer, er Den Internationale Domstols udtalelse om, hvorvidt bosættelserne er i strid med international ret, og det er efter den fjerde Genèvekonvention entydigt klart, at en besættelsesmagt af et område ikke må overflytte sin befolkning til det område.
Det er i strid med folkeretten.
Den domstol, hr. Morten Messerschmidt nævner, nemlig Den Internationale Straffedomstol, har jo også udtalt sig ikke mindst i spørgsmålet om den humanitære adgang til Gaza i lyset af den krig, der er, og Palæstina har i kraft af deres observatørstatus i FN mulighed for at tiltræde Romstatutten og dermed tiltræde Den Internationale Straffedomstol.
Det juridiske grundlag for Palæstinas tiltrædelse af Romstatutten er, at de har observatørstatus i FN som en observatørstat – ikke som en stat, men som en observatørstat.
Det er derfor, Den Internationale Straffedomstol i det her tilfælde kan få en mulighed for at udtale sig om spørgsmål, der vedrører de palæstinensiske områder, uagtet at Israel ikke har tiltrådt Romstatutten og Den Internationale Straffedomstol.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-08:
Der tales meget om folkeretten og nationalstaternes integritet osv.
Altså, vi taler her om en dom, som er afsagt over et land, der ikke har ratificeret ICC-traktaten, Romstatutten fra 1998, og som er initieret af et område, der ikke er en stat.
Er det ikke et mærkeligt forsvar for den internationale ret, der tager sit udgangspunkt vel helt tilbage i det westfalske princip om nationalstatens integritet osv., at man på den måde behandler en dom, der berører parter, som ikke er en del af statutten, altså det juridiske grundlag, som en rigtig dom?
Det her er politik og et partsindlæg.
Det er jo ikke jura.
Karsten Hønge (SF), 2025-04-08:
Ordføreren var jo tydelig i forhold til Venstres fordømmelse af bosættelserne.
Har Venstre nogen planer om, hvordan man eksempelvis kan forhindre import af varer fra de besatte områder, fra de ulovlige bosættelser, eller vil man mene, at det kun er et spørgsmål om EU's handelspolitik, og hvis det er det, hvilke initiativer vil Venstre så tage for, at man kunne komme frem til en situation, hvor man har et forbud mod import fra ulovlige bosættelser?
Christian Friis Bach (V), 2025-04-08:
Der skelnes jo allerede i EU's handelsaftaler mellem varer fra de besatte områder og varer fra Israel.
Det er jo kun varer fra Israel, der har den gunstige status i kraft af associeringsaftalen.
Der er også krav om, at det klart skal fremgå, om varerne kommer fra besatte områder, eller om de kommer fra Israel.
Det er så langt, som man kan nå i de forhandlinger, der er i EU.
Men det er et vigtigt redskab for hele tiden at lægge pres på i forhold til bosættelserne og klart markere gennem den handelspolitik, vi også fører, at vi ikke anerkender de besatte områder som værende en part af Israel og dermed en del af den handelsaftale, som EU har indgået med Israel.
Karsten Hønge (SF), 2025-04-08:
Jeg er også helt med på, at det med at lave sådan et importforbud ikke er så enkelt endda, når nu handelspolitikken ligger i EU.
Men på den anden side er det måske også lidt fattigt for os alle sammen, at vi så ender med kun at kunne have den her mærkningsordning, som vi i øvrigt også har flere eksempler på ikke bliver overholdt, eller som der bliver løbet om hjørner med.
Det er selvfølgelig en ting for sig selv, og det er jo bedre end ingenting at have den her mærkningsordning, selv om den kan være svær at håndhæve.
Men var det ikke et mål i stedet for at sige, at når det nu kommer præcis fra ulovlige bosættelser, så laver vi simpelt hen et importforbud?
Christian Friis Bach (V), 2025-04-08:
Det er jo et EU-enekompetenceområde.
Men jeg så jo meget gerne, at man som led i en proces hen mod en fredsaftale prøvede at skærpe kravene til bosættelserne og prøvede at lægge yderligere pres på Israel for at ophøre med at etablere yderligere bosættelser og tage skridt til at trække bosættelser tilbage, altså som led i en fredsaftale.
Der er jo brug for, at man gør, hvad man kan for at lægge pres på, men med de handelsaftaler, vi har indgået i EU, har vi nu nået de muligheder, vi kan, i forhold til hvordan vi kan agere i fællesskab i EU.
At EU står sammen i den her sag er helt afgørende og vigtigt.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-08:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Den juridiske vurdering fra Den Internationale Domstol er jo en autoritativ udlægning af den gældende folkeret, herunder hvad alle stater er forpligtet til at gøre i en given situation.
Domstolen har ikke i sig selv håndhævelsesret eller -magt.
Det afhænger af, at stater faktisk efterlever spillereglerne, sådan som det er så autoritativt er fortolket af domstolen.
Så en reel håndhævelse vil kræve, at stater handler og følger op.
Hvordan ser Venstre muligheden for en konkret måde at følge op på i Danmark som værende en anerkendelse af staten Palæstina?
Det ville være et klart signal til Israel om, at de er på ulovligt territorie.
Det er en klar markering af, at den palæstinensiske stat skal leve inden for 1967-grænserne, og det er en klar erkendelse af, at man ikke som besat folk skal forhandle med sin besætter om den frihed, som det internationale samfund har garanteret palæstinenserne at de skal have.
Christian Friis Bach (V), 2025-04-08:
Det er jo entydig klart, at bosættelser er i strid med folkeretten.
Det har der været utallige udtalelser om, og det er i strid med den fjerde Genèvekonvention, at man overfører en del af sin egen befolkning til et område, som man har besat, og derfor er det jo ikke noget, man skal tage let på, og det er jo ikke en bosættelse, som en, lad os sige fraflytning fra Danmark til det sydlige Sverige.
Det er i strid med den fjerde Genèvekonvention, og derfor er det entydigt i strid med folkeretten, og det har vi som Danmark også en forpligtelse til at følge op på og arbejde for.
Jeg har jo tidligere stået her på talerstolen og argumenteret i kraft af mit tidligere partitilhørsforhold for, at Danmark skulle tage skridt hen imod anerkendelsen af en palæstinensisk stat, og allerede dengang tog jeg også det forbehold, at det skulle ske med to betingelser, nemlig som den ene, at der skulle være skridt hen imod en fredelig løsning, og som den anden betingelse, som jeg fremhævede dengang, at der også skal være et demokratisk fundament for et samlet Palæstina.
Ingen af de to betingelser er jo opfyldt for nærværende, og derfor er fundamentet for at tage det skridt ikke til stede, men jeg håber, at vi en dag når dertil, og at det kan være et skridt som led i en anerkendelse af et Palæstina som en tostatsløsning med to stater, der lever fredeligt og sikkert som naboer.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-08:
Det er jo lige ved, at ordføreren lægger muligheden for en dansk anerkendelse af Palæstina i graven med den betingelse, som blev indlagt her, for noget af det, som domstolen jo siger i sin juridiske vurdering, og noget af det, som vi jo også har konstateret allerede nu i debatten, er, at siden vurderingen kom i juli sidste år, er situationen ikke blevet bedre, den er faktisk kun blevet værre.
Så perspektivet med en demokratisk udvikling og et demokratisk fundament i Palæstina svækkes vel – vil ordføreren ikke bekræfte det?
– af fortsat besættelse, undertrykkelse, annektering af land, kolonisering, og perspektiverne for, at man i Palæstina kan etablere det demokratiske fundament, som ordføreren efterlyser, mindskes i kraft af den fortsatte annektering og undertrykkelse og besættelse.
Christian Friis Bach (V), 2025-04-08:
Det anerkender jeg fuldt ud, og det anerkender vi i Venstre: at bosættelserne underminerer perspektivet for en tostatsløsning og det demokratiske fundament for Palæstina, men det pålægger jo også det demokratiske selvstyre og ikke mindst de udemokratiske kræfter, der trives i Gaza, at stå sammen om at etablere et demokratisk fundament som et skridt på vej hen imod en tostatsløsning.
Men det er entydigt, at bosættelserne underminerer både en vej mod en fredelig løsning, et demokratisk fundament for Palæstina og en tostatsløsning.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-08:
Det, Den Internationale Domstol udtaler sig om, er situationen med Israel og de palæstinensiske områder.
Det, den konkluderer fuldstændig klart, er, at den praksis, Israel udøver med at annektere land, flytte dele af sin egen befolkning ind på det besatte land, nemlig i bosættelserne, og i øvrigt at nedrive huse og annektere og kolonisere til stadighed mere territorium, er i strid med international ret.
Det er en opgave, den er blevet pålagt af FN's Generalforsamling forud for den 7. oktober.
Så den 7. oktober, og hvad der er foregået derefter, herunder det folkedrab, som formentlig finder sted i Gaza, har ikke noget med det her at gøre.
Det her har at gøre med internationalt anerkendte grænser.
Ordføreren mangler stadig væk at svare på, hvilken opfattelse Danmarksdemokraterne har af Israels grænser.