runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2020-12-01:
Jeg er i hvert fald ikke sikker på, at jeg kan gøre det på en måde, som hr. Alex Vanopslagh forstår.
Det kan jeg ikke garantere.
Men jeg er også glad for, at hr. Alex Vanopslagh endelig fik ordet, for hr. Alex Vanopslagh sad jo og roterede rundt på stolen dernede, som om han sad på en varm stegepande, for at kunne få lov til at rejse sig op.
Så det var da godt, at han fik løftet sig fra stolen, som øjensynlig var som en varm stegepande dernede.
Jeg bekræfter en gang til, at det at hæve tilbagetrækningsalderen er et blandt flere værktøjer, som kan være vigtige i at få en robust samfundsøkonomi.
Vi ser jo allerede i dag en tydelig bevægelse i retning af, at flere bliver på arbejdsmarkedet.
Vi kan lokke, vi kan tilbyde, vi kan motivere folk til at blive der længere, men det kræver først og fremmest, at arbejdsgiverne spiller med – og lad mig her understrege: i høj grad også de offentlige arbejdsgivere – at de sørger for at komme seniorernes ønsker i møde, så man kan designe en meget mere fleksibel måde at være ansat på.
Det kan gøre, at folk bliver der, for resultatet er jo det samme, hvis vi får flere folk til at arbejde.
Derfor er en tilbagetrækningsalder jo vigtig, men langtfra det eneste værktøj.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-12-01:
Det er, som om temperaturen på min stol stiger, i takt med at iq'en på talerstolen falder, og så brænder det i rumpetten så at sige.
Det er fint nok.
Jeg anerkender fuldt ud, at det er klart, at man godt kan tage nogle initiativer, foretage nogle reformer, der gør, at folk vil arbejde mere.
Man kan fjerne modregningen i folkepensionen, hvis man arbejder mere efter folkepensionsalderen.
Men det giver trods alt ikke 41 mia. kr. i statsindtægter.
Så De Radikales spørgsmål er stadig væk relevant: Vil man skære på velfærden, eller vil man hæve skatterne for at finansiere det hul, som der ville være med hr. Karsten Hønges politik?
Karsten Hønge (SF), 2020-12-01:
Det er en fuldstændig gennemført falsk præmis, som ikke giver nogen mening overhovedet og heller ikke bør gøre det i en radikal tankegang.
Hvorfor dog stirre sig så blind på at forlange, at pensionsalderen skal sættes op, når de samme penge så rigeligt kan hentes andre steder?
Det giver ingen mening.
Tværtimod, ved ikke at være så optaget af at sætte pensionsalderen op kunne man måske tage det alvorligt og løse nogle af de udfordringer, som ikke bare skaffer flere penge i statskassen, men som også giver en masse mennesker et bedre liv.
Samira Nawa (RV), 2020-12-01:
Nu er det min tur til at stille spørgsmål og ikke den anden vej rundt, så jeg spørger sådan set bare igen.
Hr. Karsten Hønge peger på forbedret arbejdsmiljø, og i fredags var det stress; altså ting, som vi egentlig ret bredt i Folketinget er enige om er nogle udfordringer, der skal løses, men det er jo ikke det, der skaffer os de milliarder, der skal til, så vi kan investere i velfærdssamfundet, forbedre niveauet af velfærd og komme i mål med den grønne omstilling.
Så hvilket velfærdsområde er det, hr. Karsten Hønge og SF ønsker at spare på?
Mange tak.
Med det her lovforslag skal pensionsalderen stige fra 68 år til 69 år fra 2035, og det sker jo som følge af, at vi bliver sundere og lever længere.
Forhøjelsen af pensionsalderen er jo afgørende for dansk økonomi, afgørende for, at vi kan opretholde niveauet af velfærd, afgørende for, at vi kan investere i velfærd og investere i vores børn, i uddannelse og i den grønne omstilling.
Men det er jo ikke alle, der kan arbejde så længe.
Derfor er vi i Radikale Venstre, som jeg også nævnte tidligere i dag, glade og stolte over »Aftale om ret til seniorpension for nedslidte«, hvor vi jo har sikret, at reelt nedslidte mennesker kan trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet 6 år før pensionsalderen.
Samtidig har vi også i forligskredsen omkring seniorpension nedsat en pensionskommission, som skal se på vores pensionssystem fra 2040, og det er et arbejde, som jeg glæder mig rigtig meget til at følge.
Kommissionen skal jo bl.a. se på en lempeligere levetidsindeksering og fordele og ulemper ved en differentieret pensionsalder.
Radikale Venstre bakker op om lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-01:
Vi har lige før behandlet et lovforslag, hvor De Radikale stemte imod at lade folk, der havde arbejdet allerlængst på arbejdsmarkedet og slæbt tungest og arbejdet hårdest, få lidt tidligere fri.
Nu vil Radikale derimod sikre, at vi skal blive endnu længere på arbejdsmarkedet i en fjern fremtid, som vi ikke kender konturerne af.
Radikale kalder sig et socialliberalt parti.
Jeg kan godt forstå, hvor det liberale er, men kan ordføreren forklare mig, hvor det sociale i det her er?
Samira Nawa (RV), 2020-12-01:
Ja, for det harmonerer nemlig rigtig godt at stemme imod det første lovforslag og for det her.
Den liberale del kan hr. Torsten Gejl så godt få øje på.
Den sociale del handler om mennesker, der er reelt nedslidte.
Vi mener ikke, det er rimeligt at give en ret til højre og venstre, men vi kerer os om mennesker, som er reelt nedslidte, og der har vi en seniorpension, som giver en mulighed for, at man kan trække sig tilbage, hvis man er nedslidt, ikke bare 2 eller 3 år før pensionsalderen, men 6 år før.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-01:
Jeg forstår det på den måde, at ordføreren faktisk siger, at der blandt dem, som vi i dag har givet en mulighed for tidligere tilbagetrækning, ikke er nogen reelt nedslidte mennesker.
Det er folk, der har været på arbejdsmarkedet, fra de var helt unge, og mens vi har taget uddannelser og fået gode jobs, har de slæbt sækkene og knoklet og kæmpet og haft de længste arbejdsdage på det, som nogle kalder bunden af samfundet.
Vil den radikale ordfører virkelig sige, at der ikke er nogen af dem, der er reelt nedslidt?
Samira Nawa (RV), 2020-12-01:
Men så har hr. Torsten Gejl ikke lyttet til min ordførertale, da vi behandlede det tidligere lovforslag – for det er jo det, spørgsmålet reelt her drejer sig om – hvor jeg bl.a. sagde, at det drejer sig om de reelt nedslidte; dem, der med seniorpensionen bliver vurderet på deres helbred og ikke bare en anciennitet på arbejdsmarkedet.
Vi er i Radikale Venstre sådan set klar til at dyrke det spor omkring seniorpensionen yderligere.
Jette Gottlieb (EL), 2020-12-01:
Hvis de her ting skal hænge sammen, vil jeg da forestille mig, at De Radikale sammen med de øvrige borgerlige vil foreslå, at den forbedring af seniorpensionen, som der lagt op til i 2024, bliver fremrykket til nu, for ellers er det jo langt ude i fremtiden, at det kommer til at virke ordentligt for de folk.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-01:
Forudsætningen for spørgsmålet er fuldstændig falsk, fuldstændig ubrugeligt, for det er ikke det, der er spørgsmålet.
Spørgsmålet er om, at man kan bruge forskellige værktøjer til at nå derhen, mange forskellige værktøjer.
Og hvis hr. Alex Vanopslagh insisterer, så kan jeg da gentage beløbet: Alene et dårligt, usikkert arbejdsmiljø koster samfundet et eller andet sted mellem 70 og 80 mia. kr.
Jeg har da ikke nogen forestilling om, at man bare kan gå ud og hive dem hjem, men mange af dem kan man rent faktisk.
Man har mulighed for i en række andre situationer at opnå det samme resultat ved at give Danmark en mere robust økonomi ved at inddrage de enorme ressourcer, der ligger alle mulige andre steder, end ved at pine, vride og true den sidste teoretiske arbejdsevne ud af en 70-årig.
Samira Nawa (RV), 2020-12-01:
Radikale Venstre vil ikke være afvisende over for at kigge nærmere på seniorpensionen, fordi vi virkelig mener det, når vi siger, at mennesker, som er nedslidte, skal have en mulighed for at trække sig tilbage.
Så det er et spor, som vi vil dyrke.
Vi er jo også kommet til alle de forhandlinger, som vi er blevet indkaldt til, i forbindelse med tidlig tilbagetrækning, og det her var bl.a. noget, vi nævnte i flere omgange.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-12-01:
Jamen nu gentager jeg sådan set bare det, som hr. Karsten Hønge sagde til hr. Bent Bøgsted – nu skal hr. Karsten Hønge have chancen igen i dag, nemlig chancen for igen at komme med en sang fra de varme lande, som vi hørte sidst, eller spille på to heste, kunne man også sige.
For SF vil jo en masse her.
De vil en masse velfærd.
De vil gerne gøre noget for de syge, for de ældre, for børnene, men hvis ikke vi gør det her, kommer vi jo til på sigt at mangle 52 mia. kr.
Og hvis de så siger, at jo, det skal vi stadig væk, hvor er det så, vi skal finde 52 mia. kr.?
Det er jo fint nok, at man siger noget om arbejdsmiljø og noget om lidt frivilligt, men når man står her og spiller på to heste, er man da nødt til at komme med et konkret bud på, hvor de penge skal findes.
Sidste gang var det en sang fra de varme lande.
Jeg tror på, at det bliver sådan igen, men man kan blive overrasket.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-01:
Præmissen er fuldstændig falsk, og derfor er det fuldstændig meningsløst at svare ud fra den præmis, som hr. Leif Lahn Jensen ruller ud.
Det er ikke sådan, at den eneste vej, man kan gå, er at sætte pensionsalderen op.
Og det ikke at sætte pensionsalderen op er faktisk også velfærd i sig selv, ellers giver det ikke mening.
Et dårligt, usikkert og usundt arbejdsmiljø koster vel samfundet et sted mellem 60 og 70 mia. kr. om året.
Hvis I taler om hænder på arbejdsmarkedet – det er ligesom det, der er præmissen i det, altså ved at vi sætter pensionsalderen op, får I flere folk til at arbejde længere tid – så kunne vi da bruge de enorme ressourcer, der i dag er tilgængelige inden for arbejdsmarkedets rammer.
70.000 unge mellem 15 og 29 år har ikke en uddannelse, er ikke i gang med en uddannelse og har ikke et job.
Så der ligger den samme adgang til arbejdskraft mange andre steder.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-12-01:
Der er andre veje at gå, siger hr. Karsten Hønge, og der er mange ting, vi kan gøre.
Jamen hvad?
Og hvordan?
Man kommer med, at vi kan gøre sådan og vi kan gøre sådan, men hvordan skal vi gøre det?
Jeg har i dag igen fået en sang fra de varme lande.
Jeg har ikke hørt, hvad SF præcis vil.
Jeg har bare hørt, at SF gerne vil beholde velfærden, men de vil helst ikke være med til at betale, for de kan ikke finde pengene – men man kan gøre sådan og sådan.
Det er det, jeg hører.
Jeg ser virkelig SF som et meget seriøst parti, det gør jeg, og jeg holder meget af SF, men her mangler SF altså et svar til os.
De mangler at give et svar til alle de mennesker, der står derude og ønsker et svar fra SF.
Det svar er der bare ikke.
Hvad er det, SF vil gøre for at finde de penge?
Karsten Hønge (SF), 2020-12-01:
Jeg ved nu ikke, hvad det er for nogle mennesker, hr. Leif Lahn Jensen mener står derude, for jeg har i hvert fald citeret her fra nogle af dem, der repræsenterer i hundredtusindvis af mennesker, nemlig 3F og FOA, der jo siger, at det her ikke bare er vejen.
Så jeg forstår ikke lige, hvad det er for nogle mennesker, der kræver og forlanger at få sat pensionsalderen op, når der er andre veje at gå, herunder frivillige veje, hvor virksomheder skal blive langt bedre til at inkludere og designe arbejdspladser, som passer til seniorerne; når der er kæmpe muligheder for at få sat andre mennesker i beskæftigelse, så man ovenikøbet giver dem et bedre liv, ved at de kommer i beskæftigelse, hvilket også vil gavne samfundsøkonomien.
Mig bekendt er det ikke et folkekrav, men det er det måske i hr. Leif Lahn Jensens bagland – ikke i 3F i hvert fald.
Samira Nawa (RV), 2020-12-01:
Vi er samme sted som i fredags.
Jeg håber bare, at vi kan få nogle bedre svar.
Jeg vil godt samle tråden op, hvor hr. Leif Lahn Jensen slap den, og jeg håber på et bedre svar.
Det koster på vores velfærd.
Vi kan ikke opretholde niveauet af velfærd.
Vi kan ikke investere i ny velfærd.
Vi kan ikke nå den grønne omstilling.
Så hvilket af de her områder er det, som hr. Karsten Hønge og SF gerne vil spare på?
Karsten Hønge (SF), 2020-12-01:
Præmissen er gennemført falsk.
Altså, man lægger selv en præmis frem, som ingen steder holder, og så forlanger man, at jeg skal svare ud fra den præmis.
Det giver jo ganske enkelt ingen mening overhovedet.
For den præmis, der også ligger i fru Samira Nawas spørgsmål, er, at man bare forventer, at en håndværker kan fortsætte med at arbejde, altså, at man sidder her og regner på nogle excelark: Hvad nu, hvis vi sætter pensionsalderen op?
Fortsætter folk så bare med at arbejde?
Det gør de jo ikke.
Så må jeg igen sige, og det ved jeg da også er, i hvert fald ved højtidelige lejligheder, radikal politik, at vi skal inddrage flere mennesker på arbejdsmarkedet, skabe et mere rummeligt arbejdsmarked.
Hvordan klinger det i De Radikales ører, når man insisterer på, at de mennesker, der i forvejen har haft et langt arbejdsliv, skal fortsætte med at arbejde, mens tusindvis af unge løber panden mod lukkede døre ude på uddannelsesinstitutioner, hvor de skal forsøge at gøre deres faglige uddannelser færdige?
Det giver jo ingen mening.
Camilla Fabricius (S), 2020-12-01:
Jeg undrer mig stadig væk, for ordføreren bliver ved med at bruge den samme sætning.
Og jeg ved jo ikke, om det simpelt hen er, fordi der ikke er nogen svar i forhold til de 52 mia. kr., som SF's ordfører ikke kan redegøre for hvordan man kommer i land med.
Altså, jeg ved jo, at ordførerens kollegaer ude i kommunerne er vældig glade for f.eks. at blive understøttet i minimumsnormeringer, og jeg ved også, at der er rigtig mange unge mennesker, som skal klare sig igennem en uddannelse, som godt nok ikke er som 3 F'er, men alligevel er en god og sund uddannelse, som har brug for specialpædagogisk bistand, som man jo også har understøttet, og der er i det hele taget rigtig mange penge og gode velfærdskroner i de 52 mia. kr., og jeg får stadig væk ikke rigtig nogen svar.
Og man kan jo godt gentage igen, at præmissen ikke gælder, men man kunne også prøve at svare på spørgsmålene.
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-01:
Tak for alle ordførernes indlæg her ved førstebehandlingen af lovforslaget om regulering af folkepensionsalderen.
Vi har, som alle ordførerne her i salen er bekendt med, tidligere i dag førstebehandlet lovforslaget om indførelse af en ny ret til tidlig pension.
Indførelsen af tidlig pension handler jo grundlæggende om retfærdighed, men som jeg også sagde under førstebehandlingen af det lovforslag, handler det også og i meget væsentlig grad om økonomisk ansvarlighed, for tidlig pension er nøglen til at fastholde en folkelig opbakning til, at vi hæver pensionsalderen for dem, der kan.
Med andre ord: Hvis velfærdsaftalen smuldrer, skrider fundamentet under dansk økonomi, og vi kommer som samfund til at mangle penge til velfærden.
Lovens reguleringsregler indebærer, at folkepensionsalderen i 2020 skal forhøjes med 1 år i 2035 til 69 år.
Med det her lovforslag hæves folkepensionsalderen fra 68 til 69 år i 2035.
Der er ikke nogen tvivl om, at pension er et vigtigt emne, både for den enkelte og i særdeleshed for vores samfundsøkonomi.
Med indførslen af tidlig pension er det min overbevisning, at vi styrker opbakningen til, at pensionsalderen stiger, i takt med at vi lever længere.
Og vi har ikke, som det også tidligere har været rejst under debatten her i dag, råd til andet hverken menneskeligt eller økonomisk.
Derfor ser jeg også frem til at modtage Pensionskommissionens anbefalinger.
Kommissionen skal bl.a. afdække mulighederne for, at pensionsalderen efter 2040 stiger langsommere, end der er aftalt med velfærdsaftalen.
På den baggrund vil jeg gerne takke for drøftelsen i dag, og jeg ser frem til den forestående behandling i udvalget.
Tak for ordet.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-01:
Jeg hørte beskæftigelsesministeren sige, at det her går ud på at hæve pensionsalderen for alle, der kan.
Er der noget, jeg har misforstået?
Går lovforslaget ikke ud på at hæve pensionsalderen for alle?
Og hvordan har ministeren det i den forbindelse med på den samme eftermiddag med den ene hånd at være med til at give lønarbejderne nogle lempeligere vilkår i forhold til at få nogle gode, værdige seniorår og så kort tid efter med den anden hånd at være med til at udhule den første forbedring, som man lige har vedtaget?
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-01:
Jeg mener, at hr. Karsten Hønge tager grundlæggende fejl af både det lovforslag, vi tidligere i dag har behandlet, men sådan set også af hele modellen for tidlig pension – for det er jo bygget op omkring at skulle gå hånd i hånd med velfærdsaftalens forudsætning om, at pensionsalderen stiger, i takt med at vi lever længere.
Det er også derfor, at opgørelsestidspunktet stiger i samme takt og derved også ancienniteten.
Så det har jeg det sådan set grundlæggende fint med.
Og som jeg allerede tidligere har sagt under behandlingen af det her lovforslag, men også under behandlingen det tidligere lovforslag, så mener jeg faktisk også, at der med retten til tidlig pension er tale om, at håndtrykket, at håndslaget er blevet genoprettet – det håndslag, der blev givet, dengang Socialdemokratiet tilsluttede sig velfærdsaftalen om, at der skulle være værdige tilbagetrækningsmuligheder for dem med lange og hårde arbejdsliv.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-01:
Jeg tror, jeg vil gøre det samme som beskæftigelsesministeren, altså tale om det, som er godt, i stedet for at tale om det, jeg spurgte til, og som er svært.
For nu har vi i det tidligere lovforslag givet rettigheder og kommer til at give rettigheder, men når man laver den her automatiske stigning, så udhuler man det, i og med at barren for, hvornår man kan gå på pension, bliver hævet.
Så det er, som om den ene hånd ikke rigtig ved, hvad den anden laver.
Så jeg vil spørge beskæftigelsesministeren, hvordan beskæftigelsesministeren har det med, at 3F skriver sådan her: »I 3F har vi stor forståelse for, at vi også i fremtiden skal finansiere vores velfærd.
Men det er tilladt at tænke sig om! …
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-01:
Jamen 3F og alle andre, der indsender høringssvar, er jo velkomme til at skrive, hvad de nu engang gerne vil.
Det ændrer jo ikke på, at vi fra regeringens side er meget, meget store tilhængere af vores meget stærke velfærdssamfund.
Jeg mener, at vi har opbygget en af de absolut stærkeste samfundsmodeller, ikke bare i hele den vestlige verden, men sådan set i hele verden.
Her har vi skabt et godt, trygt, stabilt og lige samfund, og en væsentlig forudsætning for det er jo bl.a., at vi også kan finansiere det, sådan at der er fri og lige adgang til uddannelse, sundhed og alt det andet gode, og det er jo det, som en stigende pensionsalder er med til at betale for.
Jette Gottlieb (EL), 2020-12-01:
Jo, og jeg hørte jo på ministeren, at det, det handler om, er to ting: Det er retfærdighed, og det er penge.
Nu har vi jo kredset noget om det der med pengene.
Så vil jeg spørge, hvor stor en procentdel af den produktivitetsstigning, der er sket siden 2006, der ville skulle til for at kunne fastholde en pensionsalder på 68 år.
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-01:
Jeg er helt overbevist om, at fru Jette Gottlieb i anden runde vil give mig svaret på det spørgsmål, for det kan jeg ikke svare på på stående fod.
Set med mine øjne og set med regeringens øjne er det her jo et spørgsmål, vi har taget meget, meget alvorligt i en hel del år.
Det er også derfor, vi i 2011 var meget store modstandere af de forringelser, der skete, af efterlønnen.
Camilla Fabricius (S), 2020-12-01:
Tak for ordet, hr. formand.
Ligesom når man trykker i bussen, kan man også bruge sin kuglepen til at få trykket her, sådan at der er mulighed for den næste for helt coronawise at have en ordentlig afstand.
I dag skal vi behandle lovforslaget om socialt frikort, altså om en forlængelse af den forsøgsordning, der har været.
Flere af borgerne har fremhævet, at de erfaringer og de oplevelser, som en ansættelse med det sociale frikort giver, har øget deres trivsel og deres livskvalitet.
Jeg har også selv, som jeg tror flere af mine ordførerkollegaer, besøgt Socialt Frikort Vesterbro, og en håndfuld virkelig mangfoldige og engagerede mennesker har på hver deres måde haft brug for den støtte og mulighed, som det sociale frikort har givet.
Her mødte jeg bl.a. Earl, som var vild med cykler, ligesom jeg er vild med cykler, og som nu står foran Føtex, så hvis du kommer forbi Føtex på Vesterbro, kan du på under 20 minutter lige få fikset din cykel.
Det har ikke bare gjort noget godt for cyklerne på Vesterbro, men det har også givet Earl noget at stå op til og, som han selv siger det, en hverdag uden stoffer.
Evalueringen af forsøgsordningen har også vist, at langt færre end forventet har brugt det sociale frikort.
Vi mener samtidig, at potentialet er langt større, end vi nu har set.
For os skaber det rammerne for understøttelse af hjemløse og socialt udsatte, og det er vi rigtig optaget af at få gjort noget ved.
Det er det, det sociale frikort giver mulighed for.
Det er et rigtig fint lovforslag, som giver mulighed for forlængelse af forsøgsordningen med yderligere 2 år og så en justering.
Det vil sige, at vi lægger brædder ud og gør det muligt at udvide, sådan at virksomheder kan tilslutte sig og binde sig noget bedre til det.
Det har stor betydning, at der kommer den stabilitet, og at vi nu kan se sprækkerne, hvor vi kan se, hvordan det bliver meget bedre.
Derfor kan vi også i Socialdemokratiet være med til at støtte lovforslaget.
Det glæder vi os til at følge.
Henrik Vinther (RV), 2020-12-01:
Tak for det.
Da jeg var dreng, fik vi ofte besøg af en skærsliber, sådan en af den slags, der både sliber knive og sakse –
jeg ved ikke, om han var fra Faxe.
For ham var det et supplement til indtægten i et erhverv, der stort set ikke findes mere, men det var også en vej ind i et lille fællesskab i vores hjem, i naboens hjem og andre steder i byen, hvor han gjorde sig nyttig, som jeg er sikker på at han ville have udtrykt det.
Få bryder sig om almisser – alle vil gerne føle, at de gør noget; at deres indsats gør en forskel; at de bidrager.
Og selv om jeg ikke drager nogen parallel mellem skærsliberen her og de gode mennesker, jeg mødte på Halmtorvet i dag, fra Mændenes Hjem, som jeg har af drukket gløgg og spist æbleskiver med her i eftermiddag, så falder historien mig alligevel ind, når vi her skal drøfte det sociale frikort og forlængelsen af det.
Det sociale frikort er en lille lomme i et stort, kompliceret og ofte bureaukratisk system, som det for nogle kan synes helt uoverkommeligt at komme ud af.
Det var de fortællinger, jeg hørte nede på Halmtorvet i dag; hvordan det sociale frikort er en trædesten ind i en normal tilværelse eller i hvert fald ind i et liv med lidt mere selvforsørgelse og en følelse af at bidrage og kunne give igen.
Det vil jeg gerne kvittere for her i salen i dag.
Vi støtter selvsagt forlængelsen af ordningen, som er en rigtig god måde at skabe en vej ind i et liv med uddannelse for nogle, med arbejde for andre og for de fleste: med et lille fællesskab.
Der er brug for, at ordningen når længere ud – det har flere også været inde på.
Der skal være flere, der bliver opmærksom på, hvad ordningen kan, så flere bruger den.
Og det ser jeg frem til at følge i de kommende år, hvor vi også skal drøfte den fremtid – det har flere også været inde på – som kommer efter perioden her.
Men vi kan som sagt støtte lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2020-12-01:
Nej, så nemt er det ikke, for det spørgsmål vil jeg nemlig stille efterfølgende skriftligt.
Men derimod vil jeg spørge om noget andet.
Jeg vil nemlig spørge, hvordan ministeren forholder sig til det faktum, at hvis man kigger på meningsmålingen fordelt på alder, er det sådan, at blandt dem, der er over 60 år, er der 31 pct., der støtter eller støtter lidt, mens 63 pct. er nærmest eller helt imod forhøjelsen af pensionsalderen.
Men hvis man kigger på de 36-59-årige, er det henholdsvis 16 pct., der støtter helt eller lidt, mens 70 pct. er imod eller lodret imod.
Hvordan forholder ministeren sig til sådan en baggrund for at vedtage forslaget?
Bent Bøgsted (DF), 2020-12-01:
Jamen altså, dengang de udtalelser kom, havde vi ikke nedsat den kommission.
Da vidste vi ikke, hvad den skulle indeholde, og det er jo så det, der er sket siden.
Og den skal se på, hvordan livet er efter den pensionsalder, vi har, og hvordan det ser ud i fremtiden, altså om der er basis for at hæve den yderligere, eller om man skal holde lidt igen.
Og som sagt kan vi i Dansk Folkeparti ikke se, at pensionsalderen skulle stige til over de 70 år.