runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-23:
Nu kender hr. Frederik Vad og hans parti jo nok Enhedslisten bedre, end jeg sådan har været privilegeret til at kunne igennem min politiske virksomhed, og derfor kan det være, at hr. Frederik Vad måske så kan svare på det næste spørgsmål, nemlig dette: Er det ikke forunderligt, når vi nu har at gøre med Enhedslisten, at man så fremsætter et forslag om at give EU mere magt, eller er det sådan, hr. Frederik Vad i almindelighed ser Enhedslisten på den rejse, de befinder sig på?
Frederik Vad (S), 2024-02-23:
Altså, de sådan juridiske hegnspæle
i det tænker jeg at hr. Morten Messerschmidt må stille et skriftligt spørgsmål om.
Men jeg er da ret overbevist om – også hvis man kigger i det, der ligger fra EU – at f.eks. sammensætningen af de flygtninge, man ville modtage, ville Danmark ikke have nogen som helst indflydelse på.
Og det er jo en ret vigtig brik, kan man sige, for at sikre, at dem, der kommer ind i landet, er nogle, man kan integrere.
For vi ved jo, bl.a. fra den hollandske sociolog Ruud Koopmans, at integrationspolitikkens succes afhænger af, hvor mennesker kommer fra, og ikke, hvilken politik man fører.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-23:
Tak for en fin tale og også for at tage tilhørerne med ind i de mere strategiske, partimæssige overvejelser, som ordføreren gør sig.
Det, som jeg vil spørge til, handler konkret om forslaget, som det ligger.
For konsekvensen af det er jo evident, som ordføreren også har været inde på.
Vi aner ikke, hvor mange der så ville komme til Danmark fra Mellemøsten, hvis man gjorde det her.
Men det, der også er interessant, er, hvor megen beføjelse man egentlig ville overdrage til EU.
Jeg ved ikke, om ordføreren kan svare på det, og ellers stiller vi det skriftligt til ministeren.
Men altså, hvis man lavede sådan en parallelaftale eller en særaftale, til hvor mange dele af den danske udlændingelovgivning ville Folketinget i virkeligheden være tvunget til så fremover at sige: Det kan vi ikke lovgive om?
Så kan ordføreren sige noget om, hvor stor en overdragelse af magt fra Folketinget til EU, det egentlig ville være, hvis man gennemførte Enhedslistens forslag?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-23:
De sidste par år har vi taget over 40.000 fra Ukraine.
I midten af 2010'erne tog vi omkring 30.000 fra Syrien.
Når jeg ser på det store billede, synes jeg slet ikke, at det er lave antal.
Det er klart, at hvis de ikke havde været der, kunne vi da have haft et meget mere ambitiøst mål for vores kvoteflygtninge.
Kvoteflygtninge er jo dem, der reelt har allerallermest behov for beskyttelse, så det synes jeg klart for mig at se er et meget bedre system end det, der er i øjeblikket, hvor det er dem, der kommer med menneskesmuglere over Middelhavet og har råd til at betale, som først får asyl i Europa.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-23:
Tak for rosen af min partikollega Andreas Steenberg her.
Vi har aldrig været imod grænsekontrol.
Det tror jeg egentlig heller ikke at venstrefløjen er.
Jeg synes, det var nogle ret hårde angreb, der blev kastet i den retning.
Men det, der jo er afgørende ved grænsekontrollen, er: Handler den om at skræmme illegale indvandrere væk – for det kan vi også godt bakke op om; de har jo ikke noget at gøre her – eller handler den også om at forhindre asylansøgere i at bruge deres ret til at få afprøvet deres asylsag?
Altså, er der et hul i hegnet?
Er der en grænseovergang, hvor man kan tage hen, hvis man er flygtet fra f.eks. Syrien eller Afghanistan, og så få prøvet sin asylsag?
Dét er faktisk det afgørende punkt.
Og bare for at gøre det helt kort vil jeg spørge: Bakker SF stadig væk op om asylansøgeres ret til at søge spontant asyl og at få afprøvet deres asylsag?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-02-23:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Jeg blev ret glad, da jeg hørte ordførerens tale, særlig da ordføreren jo lagde op til, at Socialdemokratiet heller ikke er afvisende over for at skærpe kravene i forhold til dansk indfødsret.
Så jeg kunne rigtig godt tænke mig at høre, om ordføreren ikke kunne sætte nogle flere ord på.
Anders Kronborg (S), 2024-02-23:
Som ordføreren er fuldt ud bekendt med, er jeg meget åben over for at se på, om vi kan få et større kendskab til de mennesker.
Der, hvor jeg har nogle betænkeligheder i forhold til den personlige samtale, er jo, at ifølge grundloven skal et statsborgerskab gives af Folketinget.
Det vil sige, at det også er folketingsmedlemmerne, der skal hive tiden ud af kalenderen til at have det personlige møde.
Og nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at hr. Mikkel Bjørn repræsenterer et lille parti, og i forhold til hr. Mikkel Bjørns fremmøde i f.eks. Indfødsretsudvalget er jeg helt overbevist om, at han ikke ville kunne overkomme at tage en personlig samtale med alle de mennesker.
Ellers ser jeg i hvert fald gerne en fuld mødekalender fremover fra hr. Mikkel Bjørns side.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-23:
Tak for det.
Ordføreren siger, at uanset hvilken praksis man havde, ville man jo ikke kunne vurdere, om folk eksempelvis havde nogle grundlæggende holdninger eller værdier, der gjorde det uhensigtsmæssigt at give dem statsborgerskab.
Ville det ikke være lettere eksempelvis at vurdere, om det er folk med islamistiske sympatier eller noget helt andet, hvis man havde et personligt møde med folk og spurgte ind til nogle af de her ting, end det er i dag, hvor folk kommer på lovforslaget – mange af dem – uden overhovedet at komme til behandling i Indfødsretsudvalget, og hvor vi derfor ingen mulighed har for at undersøge eksempelvis folks holdninger og sympatier i forhold til islamisme eller noget helt andet?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-23:
Dansk Folkeparti er tilhængere af alle stramninger på indfødsretsområdet, man overhovedet kan forhandle sig til, men forhandlinger om stramninger er jo noget, der sker skridt for skridt, og ofte indebærer det en kamp med de andre partier at få stramninger igennem på udlændingeområdet i det hele taget og på indfødsretsområdet.
Altså, vi stemmer jo for alle, hvad skal man sige, forudsætninger, der er strammere end det, der kom før, og det er vores udgangspunkt for det her.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-23:
Tak for det svar.
Det er jeg meget enig i.
Men Dansk Folkeparti var en del af aftalen fra 2018, og det betyder, at Dansk Folkeparti efter 2018 har været med til at tildele statsborgerskab efter nogle krav, som hr. Mikkel Bjørn nu siger er lempeligere – og det har hr. Mikkel Bjørn ret i – end de regler, vi giver det efter nu.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-23:
Tak for det.
Hvis der var grundighed og ordentlighed til stede, og hvis der var tilfredshed med den nuværende praksis, er det jo underligt, at i kriminalitetsstatistikkerne over folk, der har fået tildelt dansk statsborgerskab, altså ikke før de får det, men også efter de har fået det, er mellemøstlige indvandrere og statsløse markant overrepræsenteret.
Det vil sige, at selv for mennesker, der får tildelt statsborgerskab her i Folketinget, er der en markant overrepræsentation i kriminalitetsstatistikkerne, efter de har fået tildelt statsborgerskab – for visse grupper.
Hvorfor er det sådan, hvis der er grundighed og ordentlighed og en grundlæggende tilfredsstillende behandling af sagerne på indfødsretsområdet?
Den er mig bekendt strammere.
Anders Kronborg (S), 2024-02-23:
Jeg tror f.eks., at det er meget vigtigt, at man frem til selve grundlovsceremonien, efter vi har godkendt, om man så må sige, de personer til statsborgerskab herinde i Folketingssalen, også er i Danmark.
For hvis man vil have dansk statsborgerskab, er det, fordi man gerne vil Danmark og gerne vil bo i Danmark, og så skal man ikke bare rejse ud op til grundlovsceremonien.
Det er i hvert fald én konkret stramning.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-23:
Jeg er nødt til at følge lidt op på det, for hvis hr. Torsten Schack Pedersen står og siger, at han er åben for at kigge på nogle stramninger – og vi har hørt hr. Anders Kronborg sige det samme, men vi har samtidig hørt ministeren sige, at han ingen planer har om det – mener ordføreren så, at regeringspartierne måske burde sætte sig sammen i en kreds og få fundet ud af, om man skal kigge åbent på at få lavet en ny aftale med yderligere stramninger, eller om man skal melde samlet ud, at der ingen stramninger bliver lige nu?
Hvad tænker ordføreren om det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-23:
Jamen vi står selvfølgelig ved den aftale, vi har indgået i 2021.
Det lægger jeg også til grund at Liberal Alliance gør, men verden står jo ikke stille.
Nu har jeg været med efterhånden en del år, og er der én ting, jeg er klar over, så er det, at hvis man tror, at når man har lavet en aftale, som man er stolt over, så er problemerne løst, indtil solen brænder ud, så går man galt i byen som politiker. Så jeg har da bestemt et åbent sind over for at se på, om reglerne er optimale, og om der er ting, der kan gøres mere hensigtsmæssigt.
Jeg har et åbent sind, i forhold til om vi har landet tingene rigtigt, eller om det viser sig, efterhånden som vi får flere sager kørt igennem, at der er nogle problemstillinger, vi ikke får fanget, eller at der er nogle tilfælde, hvor man kan spørge, om det egentlig var intentionen i den aftale, at der blev tildelt statsborgerskaber til den type personer.
Jeg har ikke på stående fod forslag til, hvor det kunne være henne, men jeg forbeholder mig retten til at se, at der kan være behov for ændringer.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-02-23:
Tak for det.
Jeg vil faktisk starte der, hvor du sluttede.
Nu hørte jeg jo fra Socialdemokratiet, at de var positive over for at se på eventuelle ekstra skærpelser af indfødsretsaftalen, og derfor kunne jeg jo også godt tænke mig at høre, hvor Venstre står i forhold til det.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-23:
Jamen vi støtter alle stramninger på indfødsretsområdet, så Venstre er meget velkommen til at komme med nogle forslag til yderligere stramninger, og så indgår Dansk Folkeparti gerne en aftale om det.
Når eksempelvis et medlem af Hizb ut-Tahrir kan komme på lovforslag om indfødsrets meddelelse, synes jeg da ikke, vi har strenge krav nok.
Men synes ordføreren det?
Det er jeg nysgerrig på.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-23:
Grundlæggende stiller vi jo de her krav, for det er det, vi mener skal gælde.
Så er der nogle få undtagelser, bl.a. i forhold til statsløsekonventionen, som jeg husker det.
Men det afgørende er, at vi stiller nogle ganske skrappe krav, og det skal vi gøre, og det er det, der er den altovervejende hoveddel.
Jeg kan ikke procenttallene, men det er det, der er definerende, og det betyder også, at der er mange, der søger om dansk statsborgerskab, som bliver afvist.
De bliver afvist, når de henvender sig, fordi de ikke lever op til de krav, vi har sagt skal være gældende.
Og så har ansøger jo mulighed for at rette henvendelse til Indfødsretsudvalget, hvor der så er medlemmer, der kan bede om, at der bliver kigget på, om man individuelt skal dispensere fra reglerne, og det foregår så i Indfødsretsudvalget bag lukkede døre.
Men det, der er det altovervejende udgangspunkt, er de politiske aftaler, som Dansk Folkeparti også tidligere har været en del af, og som Dansk Folkeparti også tidligere har taget konsekvensen af og så støttet lovforslaget om indfødsrets meddelelse.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-23:
Tak for det.
Det er en fin tale, men den baserer sig bare langt hen ad vejen på mange fejlagtige præmisser.
Ordføreren indleder med at sige det her med, at for at få dansk statsborgerskab skal man tale og kunne forstå dansk, man skal overholde loven, man skal bestå indfødsretsprøven.
Men der er mennesker på lovforslaget i dag, som hverken kan tale eller forstå dansk, ikke overholder loven, ikke har bestået indfødsretsprøven.
Og her taler jeg altså ikke nødvendigvis om ansøgere, som har fået dispensation i Indfødsretsudvalget, men om mennesker, som helt automatisk kommer på lovforslaget uden om de gældende almindelige krav for at kunne få et dansk statsborgerskab.
Teoretisk kan der komme voldtægtsmænd, bandekriminelle og voldsforbrydere på lovforslaget om indfødsrets meddelelse uden om de almindelige krav.
Hvad mener ordføreren om det, og mener han, at det er en holdbar praksis for tildeling af statsborgerskab?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-23:
Jeg synes jo grundlæggende, det er en god aftale, vi lavede i 2021, men verden udvikler sig, og det er jeg helt sikker på at min forgænger også syntes.
Da man havde lavet de første aftaler efter 2001-valget, har der også stået en ordfører for Venstre her på talerstolen og sagt, at det var en fremragende aftale, vi har lavet med Dansk Folkeparti om at stramme reglerne om indfødsret, men betød det så, at vi ikke 2, 3, 4 år senere fandt ud af, at der var nye initiativer, der kunne tages for at stramme reglerne yderligere?
Nej, det betød det ikke.
Så jeg afviser da ikke, at vi kommer til at stramme reglerne yderligere i den kommende tid.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-23:
Nej, det er en misrepræsentation af historien, for det, man skal have i mente dér, er, at Dansk Folkeparti gennemtrumfede de mest markante stramninger, der nogen sinde er lavet på indfødsretsområdet.
Det var os, der lavede de stramninger, som i dag sikrer, at færre kriminelle og mennesker, der ikke skal have statsborgerskab, slipper igennem nåleøjet.
Der var det et krav fra regeringen på det tidspunkt, at for at vi kunne få de indrømmelser igennem i indfødsretsaftalen, skulle vi i en periode stemme for indfødsretslovgivning hernede i salen.
Derfor var det jo en overvejelse om, hvilket udfald der sikrede, at færrest mulige mennesker, der ikke burde have et dansk statsborgerskab, fik det.
Og der var det vurderingen, og den står jeg hundrede procent bag, at alternativet havde været, at langt flere mennesker uberettiget havde fået dansk statsborgerskab, altså mennesker, der ikke kunne tale dansk, mennesker, der ikke vidste noget om Danmark, kriminelle osv. osv.
Det var stramninger, som Dansk Folkeparti fik igennem på den bekostning, men det var ikke med vores gode vilje.
Vi havde gerne set det anderledes.
Anders Kronborg (S), 2024-02-23:
Jeg kunne godt tænke mig at få bekræftet, om jeg har læst rigtigt i historiebøgerne, altså at dengang Dansk Folkeparti var et stort parti, der var afgørende for en VK-regering, gav Dansk Folkeparti statsborgerskab herinde i salen til lige knap 35.000 borgere.
14 gange har Dansk Folkeparti stemt for et lovforslag, der giver borgere statsborgerskab i Danmark, vel at mærke dengang vi havde væsentlig lempeligere regler, slappe regler, da Dansk Folkeparti havde indflydelsen.
Nu gør man det så ikke.
Vil ordføreren bekræfte, at man har givet statsborgerskab til 35.000 borgere, dengang reglerne var lempeligere, end de er i dag?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-23:
Tak for det.
Dansk Folkeparti har indkaldt til en forespørgsel i dag om processen for tildeling af statsborgerskaber, fordi vi nærer en grundlæggende bekymring for, at man gennem en årrække har forvaltet området med en alt for overdrevet letsindighed.
I Dansk Folkeparti kæmper vi for, at statsborgerskaber alene gives til mennesker, der gennem adfærd og initiativ har gjort sig fortjent til det, og når vi som Folketing har en berettiget og velbegrundet formodning om, at tildeling af statsborgerskab vil være en god beslutning, ja, man kunne sige en god investering kulturelt, socialt og økonomisk for det danske samfund og de danske borgere.
Sådan var det, da loven om tildeling af statsborgerskaber i sin tid blev vedtaget.
Der gjorde man meget ud af at understrege de individuelle egenskaber og omstændigheder, der gjorde ansøgere egnede til dansk statsborgerskab.
Havde du gjort en ekstraordinær indsats for at gøre dig fortjent til fuldgyldig optagelse i den danske familie, kunne du belønnes med statsborgerskab.
I dag hedder det i stedet, at hvis du ikke har gjort noget ekstraordinært dårligt, og hvis du ikke direkte har gjort negativ skade på samfundet, har du gjort dig fortjent til et statsborgerskab og alle de utallige privilegier, der følger med.
Det er en logik, der er vendt fuldstændig på hovedet.
Nu tildeler man på enkelte lovforslag statsborgerskab til mere end tusind personer eller flere tusind på et enkelt år, i 2021 var det eksempelvis 7.076 udlændinge.
Det er et uoverskueligt og uansvarligt antal, der gør det fuldstændig umuligt for os at garantere disse udlændinges oprigtige tilknytning til Danmark og det danske folk.
Man bunker nu tusindvis af mennesker sammen i en enkelt pulje uden nogen form for individuel behandling eller fornemmelse for disse menneskers værdier, synspunkter, sympatier eller tilknytning til Danmark.
Vi kan løbende læse om uhyrlige sager, hvor dybt kriminelle voldtægts- og voldsforbrydere ikke kan udvises, fordi politikere på et tidspunkt har foretaget en elendig investering på vegne af det danske folk og tildelt disse mennesker evigt ophold og beskyttelse her i Danmark i form af et statsborgerskab.
Mennesker med islamistiske sympatier og dårlige danskkundskaber tildeles uden omtanke statsborgerskab.
Vi ønsker i Dansk Folkeparti at stoppe den trykpresse, der spytter danske statsborgerskaber ud til alverdens folk uden den nødvendige omhyggelighed.
Vi ønsker ikke at se vores nation omdannet til et eksperimentarium for globalistiske idealer, hvor statsborgerskab bliver uddelt som løbesedler på en markedsplads.
Vi står fast på, at tildeling af dansk statsborgerskab skal være en ærefuld anerkendelse forbeholdt dem, der med hjerte og handling viser deres ufravigelige loyalitet over for og kærlighed til Danmark.
Rosa Lund (EL), 2024-02-23:
Der er simpelt hen noget paradoksalt i, at alting er Enhedslistens skyld, når man samtidig gør så meget ud af at sige, hvor lidt indflydelse vi har.
Altså, det er jo, undskyld, jeg siger det, helt langt ude på landet, hr. Mikkel Bjørn.
Anders Kronborg (S), 2024-02-23:
Jeg anerkender, at der kom stramninger i 00'erne, men det faktuelle er jo, at det var efter VK-regeringen, at der kom yderligere stramninger.
Så jeg skal bare have det skåret fuldstændig ud i pap: Er det korrekt, at Dansk Folkeparti herinde i Folketingssalen har givet statsborgerskab til lige knap 35.000 borgere, vel at mærke i en tid, hvor vi havde slappere regler, end vi har i dag?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-23:
Alternativet til at gøre det, hr. Anders Kronborg kritiserer, var at have accepteret en meget lempeligere lovgivning, som her i Folketingssalen havde sikret langt flere mennesker adgang til dansk statsborgerskab.
Vores indfødsretsudspil lægger jo også et loft over, hvor mange mennesker der kan få et dansk statsborgerskab.
Det er det, der betyder, at vores model uden tvivl vil være markant billigere, selv med individuelle samtaler, på grund af det loft, vi forestiller os, end modellen med de mange, mange tusind mennesker, der bliver tildelt statsborgerskaber inden for de nuværende rammer.
Mohammad Rona (M), 2024-02-23:
De personlige samtaler har vi jo faktisk også diskuteret nogle gange her.
Vi var i Østrig sidste år for at besøge deres indfødsretskontor, og der snakkede vi nemlig også om samtaler.
Men det er enormt dyrt og tidskrævende.
De havde jo over 600 embedsfolk ansat til bare at gøre det her.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-23:
Det gør man først og fremmest ved selvfølgelig at tale sproget og overholde loven, altså de mere objektive ting.
Det kunne være mange ting.
Det er jo svært at sætte på formel, og det er derfor, jeg synes, den subjektive vurdering kan så meget, for i den personlige samtale, hvor man sidder og kigger hinanden i øjnene, taler frem og tilbage og stiller spørgsmål osv., kan man langt bedre spore sig ind på, om de mennesker, der søger dansk statsborgerskab, også er mennesker, der rent faktisk er danske i hjertet.
Mohammad Rona (M), 2024-02-23:
Tak for det.
Det var faktisk det udspil, jeg lige hurtigt ville tale lidt om, for det har jeg jo læst.
Jeg vil give kredit for, at man som oppositionsparti kommer med noget konkret – så point for det.
Jeg vil bare lige stille et spørgsmål i forhold til både det, der handler om politikken , men også i forhold til det, som hr. Mikkel Bjørn siger flere gange, nemlig at man skal gøre sig fortjent til det her, altså at man skal bevise, at man er til gavn for Danmark.
Hvordan gør man det?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-02-23:
Ordføreren taler også meget om de her fejl, der blev opdaget på Indfødsretskontoret, og er meget utilfreds med den håndtering, der har været, altså de initiativer, der efterfølgende er blevet igangsat.
Så jeg kunne rigtig godt tænke mig at spørge: Hvad mener hr. Mikkel Bjørn der skulle have været gjort yderligere, for at Dansk Folkeparti ville være tilfreds med de initiativer, der er sat i gang?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-23:
Det er det ikke.
Antallet betyder noget, og det betyder særlig noget, hvis man kun har opstillet, hvad man kunne kalde objektive kriterier.
Hvis det var subjektive kriterier, ville det betyde mindre, men når det er objektive kriterier, altså sådan noget med kriminalitet, lovlydighed, bopæls- og opholdskrav og lignende ting, så er det svært for alvor at vurdere, om de mennesker, der får dansk statsborgerskab, også i hjertet rent faktisk betragter sig selv som danskere og har gjort sig fortjent til et dansk statsborgerskab.
Var det subjektive krav, det vil sige, at man satte sig ned med de enkelte ansøgere og havde en personlig samtale og foretog en personlig vurdering, i forhold til om de mennesker, vi giver dansk statsborgerskab, rent faktisk er danske i deres hjerte og sindelag, så er det rigtigt, at så ville antallet være af mindre betydning.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-02-23:
Tak for det.
Hr. Mikkel Bjørn taler meget om antallet, altså hvor mange statsborgerskaber det er, vi tildeler.
Men samtidig snakker hr. Mikkel Bjørn også om, at Dansk Folkeparti gerne vil skærpe kravene, så mit spørgsmål til ordføreren er: Hvis vi nu skærpede kravene og gjorde det sværere at få et dansk statsborgerskab, er det så ikke underordnet, hvor mange der i realiteten opfylder de skærpede krav?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-23:
Der skulle gøres mange ting.
Vi har jo lige lanceret et nyt indfødsretsudspil, som jeg er ret sikker på fru Sandra Elisabeth Skalvig har læst, og som også ligger inde på vores hjemmeside.
Så jeg vil da anbefale, at man kigger ind i det.
Der er otte eller ti krav til, hvordan vi gerne vil stramme indfødsretslovgivningen, så vi kommer på mere sikker grund i forhold til tildeling af statsborgerskaber.
Et sted, vi særlig kunne have strammet op, er jo eksempelvis i forhold til det, vi har kritiseret med, at voldskriminelle, herunder en person, der havde overfaldet en af Dansk Folkepartis medarbejdere, kan få dansk statsborgerskab, fordi ministeriet ikke vil gå længere end 10 år tilbage, når vi kigger på kriminelle domme.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-23:
Jeg vil starte med at korrigere hr. Torsten Schack Pedersen.
Vi siger jo bare, at vi hører fra ministeren, at der ikke er åbnet for at kigge på en aftale.
Så ville det jo heller ikke nytte noget, at vi kom med en masse forslag, for det er der ikke åbnet for.
Men så hører vi hr. Torsten Schack Pedersen og hr. Anders Kronborg snakke om, at der måske godt kunne være en åbning.
Så jeg spørger bare: Er der en åbning for at komme med nogle forslag og for, at der kan blive snakket om en ny aftale, eller er det afvist, sådan at vi lige så godt kan spare de forslag til et senere tidspunkt?
Det var det eneste, jeg spurgte om her.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-23:
Jeg har også prøvet at sidde i opposition i alt for mange år, og det er ikke altid særlig sjovt.
Men jeg har dog aldrig som oppositionspolitiker tænkt: Jeg har en masse gode idéer, men fordi regeringen ikke indkalder til forhandlinger, kommer jeg ikke med mine forslag.
Altså, det var dog en besynderlig tilgang.
Jeg synes da, at hvis Danmarksdemokraterne har nogle forslag, så skal de da komme med dem.
Så kom dog med forslagene, hvis Danmarksdemokraterne har nogen.
Jeg har bare ikke hørt nogen endnu.
Rosa Lund (EL), 2024-02-23:
Som jeg sagde før, mener jeg, at man skal leve op til de af Folketinget fastsatte kriterier, for det er os herinde, som fastsætter de kriterier.
Der mener vi bare i Enhedslisten, at de kriterier skal være anderledes.
Hvis man f.eks. er født her i landet, burde man automatisk få statsborgerskab, ligesom alle andre, som er født her i landet af forældre, der har dansk statsborgerskab, får dansk statsborgerskab.