runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Samira Nawa (RV), 2022-03-31:
Det er et rigtig godt spørgsmål, for jo, på papiret har vi lige muligheder.
Men når det kommer til praksis, og når vi ser virkeligheden, er der jo ikke lige muligheder.
Vi ser, at der er kvindefag og mandefag, og vi ser, at der er 33.000 bestyrelser i Danmark uden en eneste kvinde – noget, som jeg jo kan forstå på Venstres ordførers tale at hun også ser som et problem.
Og der er vi simpelt hen nødt til at skubbe på og gøre noget, hvis ikke vi vil vente på, at det her om to-tre generationer sker af sig selv.
Maja Torp (V), 2022-03-31:
Men anerkender ordføreren ikke også, at der inden for de her rammer af lige muligheder også skal være plads til at vælge forskelligt, så vi nok også skal acceptere, at der vil være brancher, hvor det ene køn er overrepræsenteret i forhold til det andet?
Hvordan forholder ordføreren sig til det?
Samira Nawa (RV), 2022-03-31:
Jo, men lige muligheder betyder jo ikke, at der er andre, der skal bestemme, hvordan man gør.
Lige muligheder betyder, at man er fri af samfundsnormer, af pres, af gruppepres og af sociale normer, som presser en i bestemte retninger.
Og det er det, der er min pointe.
Altså, lige muligheder er også at slippe fri af de normer, som samfundet pålægger en.
Vi ser færre mandlige pædagoger, men måske er der flere mænd, der ønsker at være pædagoger.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-31:
Ordføreren sagde lige, at lige muligheder ikke betyder, at andre skal bestemme, hvordan man gør.
Men det er jo netop det, man gør inde i Folketinget, når man pålægger nogen kvoter og vil bestemme, hvor mange af et bestemt køn der skal være i en bestyrelse.
Så er det jo netop at bestemme, hvad andre skal gøre.
For ordføreren vil jo netop gerne indføre kvoter, som pålægger helt private virksomheder, hvor mange der skal være af det ene køn eller det andet køn.
Det er ligegyldigt, hvor kompetente de er til det; de skal bare have et bestemt køn, så de kan være derinde.
Samira Nawa (RV), 2022-03-31:
Det var en ganske interessant udlægning af mine ord.
Lige muligheder er jo, at kvinder og mænd har lige adgang til indflydelse og til magt.
I dag – og det ved jeg ikke om Nye Borgerliges ordfører egentlig anerkender eller ikke anerkender – er der jo ikke ligestilling på samfundets topposter.
Vi ser jo, at kvinder på lige fod med mænd har kvalifikationerne – og måske i nogle tilfælde faktisk også bedre kvalifikationer – har de samme ambitioner og har de samme ønsker, men der sker en frasortering stille og roligt, jo højere op i ledelseslagene vi kommer.
Vi ser som samfund, ikke bare i Danmark, men generelt, forskelligt på mænd og kvinder, der har fuldstændig de samme kompetencer.
Det er noget, som ordføreren og jeg har diskuteret her i Folketingssalen tidligere.
Birgitte Bergman (KF), 2022-03-31:
Vi er fuldstændig enige om, at der er rigtig mange kvinder, der har kompetencerne og kvalifikationerne.
Men personligt – og jeg tror, at jeg taler for rigtig mange kvinder – skal jeg da ikke ansættes på baggrund af en kvote.
Og hvordan hænger det egentlig sammen med, når ordføreren siger »mit liberale hjerte«?
For mig er det jo ensbetydende med frihed.
Hvordan hænger det sammen med at indskrænke danske familiers frihed til selv at vælge, hvordan de vil indrette deres familie, når det kommer til barsel?
Hvordan hænger dét liberale hjerte sammen med den tvang og de kvoter?
Samira Nawa (RV), 2022-03-31:
Det synes jeg ikke man kan tage fra os i Danmark, det synes jeg ikke man kan tage fra Folketinget – at vi når skridt for skridt længere og længere.
Men er det ambitiøst nok?
Skal vi stoppe her?
Behøver vi så ikke gøre mere?
Der synes jeg, at der er en forskel.
Og det kan godt være, at vi har en fin plads på den rangliste, som fru Birgitte Bergman peger på, men der er jo andre verdensranglister på andre områder, f.eks. det her med kvinders adgang til magt og indflydelse.
Der rangerer vi altså ikke superhøjt, og jeg nævner konkret 33.000 bestyrelser i Danmark, hvor der ikke sidder en eneste kvinde.
Jeg tror ikke, at kvinder i Danmark ikke har kompetencerne eller ambitionerne.
Maja Torp (V), 2022-03-31:
Men det, som vi jo også går meget op i, er, at kvinderne får lov af deres mænd til at komme ud på arbejdsmarkedet og blive integreret og være en del af det danske samfund.
Noget af det, jeg adresserer i talen her, er, at man på jobcentrene oplever, at der er en social kontrol, der flytter med ind i de samtaler, der er på jobcenteret, og forhindrer kvinderne i at komme ud på arbejdsmarkedet og være en del af det danske samfund.
Det er det, jeg forholder mig til her i talen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-31:
Det var til det med ligestillingen og de 12 drab.
Der baserer SF så en holdning om, at der ikke er ligestilling mellem kønnene, når det handler om drab, på 12 drab om året, og jeg tror, der er fire drab, hvor kvinder dræber mænd.
Hvis det nu havde været fifty-fifty, altså at der var seks drab begået af kvinder på mænd og seks drab begået af mænd på kvinder, ville man så sige, at der var ligestilling?
Astrid Carøe (SF), 2022-03-31:
Jeg synes, at alle drab, der bliver begået, er ganske skrækkeligt.
Men når det er så tydeligt, at kvinder, der bliver slået ihjel af deres partnere, er overrepræsenterede i statistikken, så er der behov for handling, især når kvindeorganisationerne og krisecentrene siger, at der reelt kan gøres noget, hvis vi griber ind før, f.eks. med ambulant behandling og en række andre ting.
Selvfølgelig skal vi også hjælpe mænd, der bliver voldsudsat, men de bliver ikke i nær så høj grad slået ihjel af deres partner, heldigvis.
Men vi skal selvfølgelig sikre, at kvinder heller ikke gør det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-31:
Nej, men mænd bliver i højere grad slået ihjel.
Der er langt flere mænd, der bliver dræbt.
Så drab er åbenbart kun slemt, når det sker med den forskel, at det er fra det ene køn mod det andet køn?
Hvis man skal have ligestilling inden for det her, må man sige, at der er langt flere mænd, der bliver dræbt, end der er kvinder, der bliver dræbt.
De bliver bare dræbt af andre mænd, og så er det åbenbart lige pludselig ikke et problem.
Astrid Carøe (SF), 2022-03-31:
Det er jo et kæmpeproblem, men det er ikke et ligestillingsproblem.
Det er virkelig alvorligt, og jeg synes, det er at negligere det at sige, at det kun er 12 drab om året.
Det er alt for mange.
Birgitte Bergman (KF), 2022-03-31:
Tak for det.
Jeg kan være sådan lidt i tvivl om, hvornår Radikale Venstre egentlig er tilfreds nok med ligestillingen.
Anerkender ordføreren ikke, at Danmark faktisk de sidste 15 år har ligget på en andenplads i EU's opgørelse over, hvor langt medlemslandene er kommet på ligestillingsområdet?
Og betyder det ikke, at Danmark faktisk er ret godt med, når det kommer til ligestillingsområdet?
Det, jeg frygter lidt, er, at ordføreren retorisk og holdningsmæssigt maler et andet billede end det, der i virkeligheden foregår ude i den virkelige verden.
Pernille Skipper (EL), 2022-03-31:
Jeg er enig i meget af det ordføreren siger, både at det er vanvittig vigtigt at anerkende forskellige familiekonstellationer, at tingene udvikler sig, og at en familie er en familie, også selv om det ikke bare er en mor og en far.
Det er rigtig vigtigt at få sagt, også fra Folketingets talerstol.
Jeg er også meget enig i, at der er nogle dilemmaer omkring surrogati, som jeg rigtig gerne vil være med til at diskutere, men der er altså også nogle andre problemer, som regnbuefamilier møder.
Det drejer sig bl.a. om muligheden for at få insemination, hvis man har en surrogatmor og der altså ikke er penge imellem, og muligheden for at få anerkendt tre juridiske forældre.
Vil ordføreren ikke anerkende, at selv om der også dér er dilemmaer, kunne man måske godt gå i gang med at diskutere nogle ting i stedet for bare at lukke ned og kun åbne for en diskussion af den her ene afledte problemstilling?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-03-31:
Og det handler jo primært om det, som jeg lige har snakket om, og som jeg også forstod at ordføreren var enig i.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-31:
Nu har reglerne for at komme hertil som lønmodtager ændret sig over årene, men det, jeg kan sige, er, at de mennesker, der kommer hertil via erhvervsordningerne, generelt set bidrager markant mere til samfundet end den gennemsnitlige indvandrer, der kommer til Danmark.
Men det er jo ikke så underligt, for de kommer jo hertil alene af den grund, at de har fået et job her.
Hvis jeg skal skære det ind til benet, er nogle af de lande, som der kommer folk hertil fra, jo lande, hvor der bor mange muslimer – f.eks. Pakistan, Indien, Kina og i fremtiden også Storbritannien, tror jeg – og jeg er ikke bange for, at der skulle komme nogle fra de lande, som er muslimer, og som kommer hertil på erhvervsordninger.
Jeg betragter dem først og fremmest som ingeniører, og dem har vi brug for, så det vil kun være godt, hvis de kommer til Danmark.
Hans Andersen (V), 2022-03-31:
Tak for det.
Ministeren anerkender behovet for at afhjælpe manglen på arbejdskraft, men den aftale, regeringen har lavet, er der jo ikke flertal for, og dermed får vi jo ikke afhjulpet manglen på arbejdskraft.
Vi står helt akut med mangel på arbejdskraft, for de seneste tal viser jo, at af de jobopslag, der bliver lavet i dag, er 31 pct. af dem forgæves.
Så vi har brug for at få lavet tiltag, der gør, at vi faktisk alle sammen bliver rigere.
Derfor vil jeg bare bede ministeren om at bekræfte, at mennesker, der kommer ind på beløbsordningen, faktisk bidrager med 300.000 kr. til vores fælles samfund, de bidrager sådan set positivt til at løfte os alle sammen og er med til at skabe den vækst og de job, som vi fremover skal leve af.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-31:
Generelt set, som jeg også lige sagde til fru Pernille Vermund, er det en kæmpe økonomisk gevinst for det danske samfund, når folk kommer hertil på erhvervsordningerne, og det er der tusindvis af mennesker der gør hvert år.
Hans Andersen (V), 2022-03-31:
Vi har sådan set den glæde, at der faktisk er over 300.000 mennesker i Danmark, som er kommet til Danmark, og som arbejder her som udlænding.
Det er sådan set rigtig positivt.
Når virksomhederne ikke kan få besat jobbene, går vi jo glip af milliarder af kroner i vækst i Danmark.
Er det således, at regeringen står klippefast på den aftale, de har lavet, eller er det således, at regeringen må konstatere, at der ikke er noget flertal for den aftale, der er lavet, og dermed også rækker ud til andre partier for at lave en endnu bedre aftale?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-31:
Jeg tror, jeg vil sige det på den måde, at den normale beløbsordning jo har en grænse på 448.000 kr.
Den har vi været tilhængere af fra Socialdemokratiets side og fra regeringens side, fordi det også skal afbalanceres.
Vi har så anerkendt, at vi godt vil sætte den grænse betragtelig ned, og derfor ligger den på 375.000 kr. i den aftale, der er indgået.
I det her beslutningsforslag er det så 360.000 kr., og der kunne Venstre måske overveje, om ikke man var nået meget langt, når man kommer fra 448.000 kr. til 375.000 kr., eller om man virkelig vil nægte at stemme for regeringens forslag, fordi man ikke får det sidste lille nøk med.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-03-31:
Ja, eller også kan regeringen jo overveje, om det virkelig er det forhold, at der er en forskel på 15.000 kr. om året, der gør, at regeringen ikke kan stemme for det her.
Jeg synes, at det er ret utroligt, at vi har en regering, som kigger ud på det danske samfund og konstaterer, at der er masser af ledige jobs, som mangler at blive besat, og at der samtidig er dygtige mennesker ude i den store verden, som gerne vil besætte de job under de betingelser, vi sætter fra det danske samfunds side, og at regeringen så siger: Det er simpelt hen for lavt sat, at de kan komme hertil, hvis de kan tjene fra 30.000 kr. om måneden og op; det skal være 1.000 kr. mere om måneden; det skal være 31.000 kr. om måneden, før regeringen vil være med.
Hvad er det for noget pjat.
Det er da ikke en ansvarlig regering, der tænker sådan.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-31:
Jamen vi fremsætter jo faktisk om ganske få dage et lovforslag, der sænker beløbsgrænsen ret betragteligt, på baggrund af nogle politiske diskussioner, der var i Finansministeriet for få måneder siden, hvor Socialdemokratiet, som jeg netop har sagt, har flyttet sig ret langt.
Vi har flyttet os fra 448.000 kr. til 375.000 kr.
Det er en enorm imødekommelse af de ønsker, der i meget lang tid har været fra dansk erhvervsliv og fra de borgerlige partier.
Vi håber selvfølgelig på, at man i den folketingsbehandling vil nå frem til, at der vil være 90 mennesker i den her Folketingssal, der trykker på den grønne knap, for vi fremsætter det med henblik på at få det vedtaget.
Ellers var der ikke nogen grund til at bruge tid på at skrive det.
Der er det så bare, at vores appel i efterhånden et stykke tid har været: Skulle vi nu ikke lige lade støvet lægge sig, og så håber vi på, at der også i den her side af Folketingssalen indfinder sig en anerkendelse af, at man er nået ret langt.
Og mon ikke det trods alt så er bedre at komme ret langt end ikke at nå hundrede procent i mål med det, man vil, nemlig komme helt ned til 360.000 kr.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-03-31:
Regeringens forslag når på beløbssiden et godt stykke nedad, men samtidig stiller det nogle betingelser, som er svære at opfylde for folk fra det store udland, der gerne vil til Danmark at arbejde, og for virksomheder, der gerne vil ansætte dem.
Derfor er det jo også sådan, at erhvervslivet bredt siger, at det, som regeringen fremlægger, ikke kan bruges til særlig meget.
Så det nytter jo ikke noget, at man bare sætter grænsen ned.
Så kunne man sætte grænsen til nul og samtidig gøre betingelserne så hårde, at ingen nogen sinde kunne opfylde dem.
Så er det jo lige meget med beløbsgrænsen.
Hvad siger ministeren til, at betingelserne er så hårde i regeringens forslag?
Pernille Vermund (NB), 2022-03-31:
Nu siger ministeren, at det her er med høje lønninger, men for kort tid siden sagde ministeren, at beløbsgrænsen var for lav, men lad nu det ligge.
Betyder det her, at ministeren mener, at hvis man er i arbejde, kan man ikke samtidig begå kriminalitet?
Altså, kan ministeren garantere, at de mennesker, der kommer hertil fra MENAPT-landene, og som skaber problemer for vores samfund, alene er folk, der er kommet her for at opnå asyl?
Eller er der ikke også en del af dem, der er kommet hertil og i dag er på arbejdsmarkedet, som rent faktisk skaber problemer for vores samfund?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-31:
Jeg tror også, der er forskel på, under hvilke vilkår man kommer til Danmark.
De mennesker, der kommer hertil på de her erhvervsordninger, er jo enten folk, der har en uddannelse og har fået et job i Danmark inden for nogle af de områder, hvor vi mangler arbejdskraft – det kunne være som ingeniører – eller folk, der kommer hertil, fordi de har fået et job, hvor de tjener forholdsvis mange penge.
Og hvis de mister de jobs, kan de ikke få sociale ydelser, og hvis de begår kriminalitet, vil de blive udvist.
Rosa Lund (EL), 2022-03-31:
Tak for det, og tak til fru Pia Kjærsgaard for talen.
Den handlede jo rigtig meget om menneskerettighederne.
Det er noget, vi rigtig godt kan lide i Enhedslisten.
Noget andet, vi også rigtig godt kan lide i Enhedslisten, er den danske lovgivning.
Så jeg skal bare bede fru Pia Kjærsgaard om at bekræfte, at det her med individuel sagsbehandling og partshøring sådan set ikke har noget med konventionen at gøre, men at det er helt almindelig dansk forvaltningsskik.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-03-31:
Jo, men der er jo ingen tvivl om, at man retter ind efter konventionen, som beskytter familiens enhed.
Det er i virkeligheden det, det overordnet handler om.
Det har hr. Mads Fuglede jo også været så venlig at gøre opmærksom på.
Jeg ved ikke, hvorfor andre ordførere ikke har taget det op, for det er i virkeligheden det, der er sagens kerne.
Rosa Lund (EL), 2022-03-31:
Sagens kerne her er dansk forvaltningslovgivning om ret til individuel sagsbehandling og partshøring.
Men min opfattelse og vores klare opfattelse i Enhedslisten er, at det her ikke handler om konventionerne.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-03-31:
Jo, jo, fint nok.
Så kan vi jo ændre det.
Og det er sådan set det, det her forslag går ud på.
Det kan vi jo så bare gøre.
Der har vi så en anden opfattelse end Enhedslisten.
Og jeg har i min ordførertale klart givet udtryk for, at jeg ikke et øjeblik tror på, at mindreårige piger, et barn, bare sådan frit, når de lige kommer til Danmark, siger, at jamen jeg vil gerne bo sammen med ham, der måske er 10 år ældre eller mere.
Det tror jeg ikke et øjeblik på.
Derfor synes jeg, at det her forslag skulle vedtages.
Hvis man alene forholder sig til, at det er dansk lov, så gør vi da det.
Men vi har hver vores opfattelse.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-31:
Tak til formanden for ordet.
Jeg vil ikke gennemgå forslagene enkeltvis, men der er først og fremmest tale om tiltag, som i større eller mindre omfang afspejler den aftale, som regeringen indgik med SF, Radikale Venstre og Kristendemokraterne tilbage i januar i år.
Derudover er der også forslag om tilbagerulning af nogle kontrolforanstaltninger, som regeringen har gennemført i den her valgperiode sammen med et flertal i Folketinget.
Og endelig er der et ønske om kortere sagsbehandlingstider.
Det forslag, som har fyldt mest i debatten, er den supplerende beløbsordning, hvor partierne ønsker en beløbsgrænse på 360.000 kr. årligt, som kun skal være åben for udlændinge fra bestemte lande.
Derudover vil forslagsstillerne lade ordningen være betinget af, at arbejdsløsheden er under 4½ pct., ligesom man foreslår, at der som udgangspunkt skal kunne meddeles op til 12.000 arbejdstilladelser efter ordningen.
Endelig ønsker man, at opholdstilladelsen efter ordningen skal kunne have en varighed på op til 7 år.
Regeringen er enig i, at der er behov for tiltag til at understøtte den danske økonomi og afhjælpe manglen på arbejdskraft.
Vi står aktuelt i en særlig konjunktursituation med lav ledighed og med høj beskæftigelse.
Der meldes om mangel på arbejdskraft på tværs af brancher, og man forventer, at presset på arbejdsmarkedet kan fortsætte de kommende år.
Den situation har vi selvfølgelig også diskuteret og taget bestik af, og vi har derfor også valgt at flytte os fra tidligere positioner.
Vi anerkender, at der er behov for at sikre mere arbejdskraft fra lande uden for Den Europæiske Union.
Men vores holdning er også, at forslagsstillerne går for langt med de krav, som der lægges op til med det her forslag, særlig i forhold til beløbsgrænsen og hvor høj ledigheden må blive, før ordningen lukkes.
Derudover forstår jeg ikke helt, hvorfor der skal gøres forskel på en person fra Indien og en person fra Sri Lanka, der kommer til Danmark for at udføre det samme arbejde på de samme vilkår.
Det bør ikke være passet, der er afgørende for, om en dygtig arbejdstager kan komme hertil og hjælpe vores virksomheder.
Vi skal huske på, at vi her taler om personer, som kommer til Danmark som lønmodtagere, og hvis de modtager sociale ydelser eller begår grov kriminalitet, ryger opholdstilladelsen.
Regeringen har med SF, Radikale Venstre og Kristendemokraterne aftalt, at der skal fremsættes et lovforslag med en anden løsning, som går i den samme retning, men som ikke er så vidtgående som det, der foreslås her, fordi vi mener, det er vigtigt, at vi træder forsigtigt.
Med den aktuelle udvikling i Europa er det svært at forudsige de udfordringer, det danske arbejdsmarked vil stå over for – måske faktisk også på relativt kort sigt.
Det ændrer ikke på, at vi har en aftale og har været glade for at skulle udarbejde et lovforslag, som vil blive fremsat her i april.
Jeg håber, at et flertal i Folketinget vil bakke op omkring lovforslaget, når vi når til tredjebehandlingen, og jeg ser frem til også den behandling her i Folketingssalen.
Og det er på den baggrund, at regeringen ikke kan bakke op omkring det her beslutningsforslag.
Pernille Vermund (NB), 2022-03-31:
Tak for det.
Ministeren har jo på mange andre områder trods alt erkendt, at der er store sociale problemer, at der er store problemer med kriminalitet, at der er store kulturelle problemer med den del af befolkningen, som kommer hertil fra MENAPT-landene.
Eller er det en holdning, ministeren stadig har, i erkendelse af at det at være på arbejdsmarkedet ikke alene er medvirkende til, at man kulturelt og socialt passer ind i et samfund?
Jeg kan godt lide formandens evaluering af ordførertalen.
Forslaget fra DF, som vi behandler i dag, handler om at adskille asylpar i asylsystemet, når den ene ægtefælle er under 18 år.
I Nye Borgerlige er vi uenige i, at det nuværende asylsystem skal bevares, men vi er selvfølgelig enige i, at vi ikke skal have barnebrude i Danmark, heller ikke på danske asylcentre.
Det er tid til at stoppe islamiseringen af vores samfund og løse udlændingepolitikken fra bunden.
Konsekvenserne af årtiers fejlslagen asylpolitik er tydelig overalt i vores samfund, socialt, kulturelt og økonomisk.
Alt for mange lever i dag på kanten af samfundet.
De tærer på solidariteten uden at bidrage til fællesskabet.
Det er indvandrerbander, opdragelse med vold, tvangsægteskaber, formummede kvinder på passiv forsørgelse.
Det er en bedrøvelig udvikling.
Vi skylder danskerne at passe på Danmark, og stod det til Nye Borgerlige, ville forslaget, som vi behandler i dag, være overflødigt, for så ville det ikke længere være muligt for migranter fra de muslimske lande at opnå asyl i Danmark.
Men så længe magtpartier som Socialdemokratiet, Venstre og Konservative insisterer på fortsat at tillade den samfundsnedbrydende migration fra Stormellemøsten, må vi forholde os til forslag som det, vi i dag behandler.
Og i det lys er forslaget trods alt et lille skridt i den rigtige retning.
Derfor stemmer vi i Nye Borgerlige for.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-31:
Det er rigtigt, at der er andet end bare beløbsgrænsen, der adskiller det her beslutningsforslag og så det lovforslag, der fremsættes om få dage.
Det ene er f.eks., at vi har et ønske om, at løn i Danmark udbetales til en dansk bankkonto, med henblik på at det kan kontrolleres, om den løn faktisk udbetales.
Det fremgår ikke af det her beslutningsforslag.
Tværtimod fremgår det, at det krav skal fjernes.
Så har vi også et forskelligt niveau for, hvornår den her midlertidige ordning skal lukkes.
I det borgerlige forslag her accepterer man mere arbejdsløshed, faktisk omkring 20.000 flere ledige, før vinduet lukker for opholdstilladelse på den her nye ordning, hvorimod vi siger, at hvis arbejdsløsheden stiger og også stiger ganske betragteligt i forhold til det nuværende niveau, så skal vinduet lukke, og så skal vi ikke invitere ekstra folk ind udefra i en situation, hvor folk herhjemme i forvejen går og ikke har noget at lave.
Så der er også andet end beløbsgrænsen.
Det er jeg enig i, men der synes jeg altså, at de aftalepartier, der har aftalt grundlaget for lovforslaget, ligger et noget mere fornuftigt sted end det, der er grundlaget for det her beslutningsforslag.