runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-01-26:
Vanvidsbilisme skaber i bedste fald utryghed – i værste fald har det frygtelige konsekvenser for intetanende menneskers liv og lemmer.
Det har vi set alt for mange hjerteskærende historier om i medierne.
De mennesker, som vælger at gøre deres bil til et dødbringende våben ved at trykke speederen i bund i tæt befolkede områder, har jeg og Enhedslisten ikke meget tilovers for.
I Enhedslisten ønsker vi, at der skal sættes ind mod problemet.
For os handler det ikke om at straffe disse mennesker for straffens skyld, men for at sikre, at de i højere grad bliver afskåret fra muligheden af at sætte sig bag rattet af en bil igen.
På den baggrund gik Enhedslisten også med i aftalen omkring vanvidsbilisme i december.
Det var afgørende for os, at aftalen også havde et fokus på en forstærket forebyggende indsats mod vanvidskørsel i form af bedre muligheder for at afsløre stråmænd ved leasing og bedre muligheder for leasing-, udlejnings- og delebilselskaber til at sikre sig mod personer, der tidligere er dømt for vanvidskørsel.
Og på den baggrund støtter Enhedslisten lovforslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-01-26:
Tak for det.
Så nåede vi til regeringens forslag om at skærpe straffen, og der er jo rigtig mange områder, der får et nøk opad med den her pakke, som et bredt flertal står bag.
Det er jo ikke hver dag, vi ser strafskærpelser på 150 pct., 100 pct. og 50 pct. – der er mange strafskærpelser i den her pakke.
Men jeg tror, vi alle sammen har set nødvendigheden af at bringe bedre balance ind i det her område, hvor straffene generelt har været meget lave.
Når uagtsomt manddrab giver 16-18 måneder, lyder det i mine ører af meget lidt, specielt hvis man samtidig har kørt vanvidskørsel – så virker det urimelig lavt.
Vi har set nogle grimme sager for nylig; nogle af dem har været refereret her i salen i dag.
Og jeg tænker, at hvis man er de pårørende, som har mistet et familiemedlem, så er det et meget ringe plaster på såret, hvis det er sådan, at straffen er urimelig lav.
Man må jo vide med sig selv, at hvis man kører på en hasarderet måde eller kører for stærkt eller chikanøst, så går det galt – man må simpelt hen have indset risikoen. Tror jeg så på, at det her stopper vanvidskørsel?
Nej, det gør det nok ikke i sig selv.
Men jeg synes heller ikke, det skal være et argument for at hæve straffen her i dag; jeg synes faktisk, at det i dag handler om ofrene.
Jeg tror sådan set også, at det, at vi giver leasingselskaber bedre mulighed for at undgå at komme til at leje ud til de forkerte, kan betyde noget – det, at de får adgang til nye typer af oplysninger, tror jeg kan være med til at lukke nogle af de huller, der gør, at de her typer i dag fortsætter; når de mister én leaset bil, går de bare videre til en anden.
Når vi begynder at tage bilerne, tror jeg, at nogle af de her typer på et eller andet tidspunkt – forhåbentlig da – løber tør for penge, og så stopper vanviddet.
Men vi bakker selvfølgelig også op om det her forslag.
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-26:
Mange tak for det, formand.
Da bilen blev opfundet, var det noget af en ændring i vores mobilitet, efterhånden som den blev udrullet i befolkningen gennem flere årtier.
Men lige så smart, hurtig og stærk en bil er, lige så farlig er den – dødsensfarlig.
Derfor har vi hastighedsbegrænsninger rundtomkring i det ganske danske land.
Der er meget tydelig skiltning, og det er ikke tilfældigt fastsat, hvilke hastighedsgrænser der er.
Særligt i erindringen står tragedien fra Langebro i sommeren 2019, hvor en politibetjent, der ikke var på arbejde, omkom som følge af mulig vanvidsbilisme.
Det står i manges erindring, men der er flere eksempler end det.
Og der er intet hensyn at tage til mennesker, der vælger at køre hasarderet – intet!
For vælger man at trykke speedometeret op på over 200 km/t., vælger man bevidst at udsætte andre mennesker for stor fare – uskyldige mennesker.
Hvis man som person er til racerløb, må man altså holde sig til Formel 1 på TV 3+ eller købe sig til nogle timer på en gokartbane.
Det kan og skal ikke foregå i det offentlige rum blandt uskyldige mennesker.
Det gør det heller ikke, når Kevin Magnussen kører.
Nu kunne nogen sikkert spørge: Jamen Radikale og skærpede straffe; hvordan hænger det sammen?
Det er sådan set ikke noget, vi afviser på forhånd, for for os afhænger det af, om der er et videnskabeligt belæg for det – om det virker.
I Justitsministeriets forskning om straffens betydning kan man i maj måned sidste år på side 3 og 4 læse: »De fleste studier peger på, at sanktionens strenghed har en nuleffekt.
En undtagelse herfra er straffens strenghed, når det angår overtrædelser af færdselsloven.
Her peger de bedste studier på, at strengere sanktioner mindsker risikoen for recidiv.«
Derfor støtter vi lovforslaget og glæder os over den brede aftale, der ligger bag, og så er der også yderligere en ting i lovforslaget om udvidelse af personkredsen berettiget til en godtgørelse til efterladte, som vi også ser positivt på, jævnfør vores tidligere drøftelse heraf i Folketingssalen.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-26:
Vi er i Dansk Folkeparti glade for det forslag, der ligger her i dag, og som andre har nævnt, udmønter det den aftale, som vi før jul indgik bredt på Christiansborg.
Det er godt.
Det er en markant forøgelse i forhold til i dag, også i forhold til det, som regeringen spillede ud med.
Og det er vi glade for.
Sådan er det jo, når man sidder omkring bordet og lytter til hinandens gode argumenter og finder et godt kompromis.
Vi fik også med, at narkokørsel sådan set også er vanvidsbilisme.
Det endte med en fin formulering, som nu også skærper reglerne, i forhold til når folk kører bevidsthedspåvirket i bil, hvor de bruger narkotika.
Og endelig fik vi så også med, at flugtbilisme nu også bliver behandlet på en særegen måde og bliver omfattet af et skærpet strafansvar.
Det er godt, både for de ulykkelige personer, der måtte blive ramt af konsekvenserne af vanvidsbilisme, men også i forhold til det præventive element, der ligger i at vide, at gør man det her, får man en hård straf.
Desværre var det omkring det runde bord, på trods af at vi bed os fast, ikke alle områder, hvor vi kom igennem.
Minimumsstraffe har vi drøftet tidligere, men også spørgsmålet om straksdomme og varetægtsfængsling var ting, som vi måtte skyde til side og håbe på bedre tider for at få igennem.
For os virker det naturligt, at når man begår den slags uhyrligheder, som der her er tale om, og som vi jo desværre ikke sjældent læser om eller ser i medierne, så skal man dømmes straks.
Man skal heller ikke kunne tage hjem og hygge sig med familien – eller måske snarere bandemedlemmerne, eller hvem det er, man hygger sig med.
Vi havde i Dansk Folkeparti gerne set, at man var gået endnu hårdere til værks.
Men det her går i den rigtige retning, og derfor skal det selvfølgelig ikke være de dårlige bemærkninger, der præger en dag som i dag.
Det er godt for retsstaten, det er godt for ofrene, og forhåbentlig er det også godt, i forhold til at antallet af vanvidsbilister bliver færre.
Tak, formand.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-01-26:
Jamen vendingen som udgangspunkt er jo ikke noget, jeg finder på.
Det står i den politiske aftale.
Og når vi skal til at behandle det næste lovforslag omkring vanvidsbilisme, får vi det boret nærmere ud.
Men som udgangspunkt er det konfiskation, uanset hvilket køretøj det er.
Jeg vil godt slå fast, at det jo ikke er sådan, at man uforvarende sådan lige kommer til at køre over 200 km/t.
Det er jo ikke sådan, at man lige kommer til at køre med 1 promille på over 2,0.
Derfor er udgangspunktet konfiskation.
Vi skal så have boret nærmere ud, om der er nogle undtagelser.
Det er der også skrevet en masse om i lovbemærkningerne til det næste lovforslag, som er om færdselsloven.
Der er faktisk skrevet mange sider.
Så det kommer vi til at tale nærmere om.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-26:
Vi kan godt bakke op om de ting, der ligger i de her stramninger af lovgivningen, men selve konfiskationsdelen synes vi altså er noget meget, meget mærkeligt noget.
Nu kan jeg forstå på Venstre, at man siger, at det er udgangspunktet, at der skal ske konfiskation på det tidspunkt.
Vil det sige, at hvis man har lånt sin bil ud via GoMore, skal man ikke nødvendigvis have den konfiskeret, hvis den, der låner bilen, kører vanvidskørsel?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-26:
Jeg vil blot som en forbrugeroplysning lige sige til seerne, at man jo godt kan stemme for både beslutningsforslaget og lovforslaget.
Jeg kunne da godt tænke mig at få uddybet, hvorfor hr. Naser Khader og De Konservative så ikke gør det.
For hvis man deler intentionen i beslutningsforslaget, som er, at der skal være minimumsstraffe, så man simpelt hen sørger for, at de her mordere – det er de jo – kommer lang tid bag lås og slå, hvorfor så ikke gøre som os i Dansk Folkeparti og stemme for begge dele?
Naser Khader (KF), 2021-01-26:
Tak, formand.
Intentionen om at stoppe vanvidsbilismen i Danmark deler vi i Det Konservative Folkeparti til fulde.
Vi er helt enige med forslagsstillerne i, at der skal slås hårdere ned på vanvidsbilister.
Vi har åbenlyst et alvorligt problem med vanvidsbilister i Danmark.
Der har været rigtig mange eksempler i de senere år.
Vi har hørt alt for mange historier om afstumpede kriminelle, der kører fuldstændig hæmningsløst i gaderne.
Det bringer jo uskyldige menneskers liv i fare, og det skal vi aldrig nogen sinde acceptere.
Vanvidsbilister har på dybt tragisk vis kostet uskyldige mennesker livet.
Det kan vi ikke gøre om, men det mindste, vi kan gøre, er at gøre alt, hvad vi kan, for, at det ikke sker igen, og de få personer, der ikke skulle have forstået budskabet, skal straffes meget hårdt.
Som jeg nævnte i min indledning, deler vi i Det Konservative Folkeparti til fulde forslagsstillernes intention om at stoppe vanvidsbilisme.
Derfor indgik vi også tilbage i december 2020 en aftale med regeringen, som skal være med til at bekæmpe vanvidsbilisme.
Det skal bl.a. ske gennem hårdere straffe, som forslagsstillerne også ønsker.
Jeg synes, det er en god aftale, vi er nået frem til med regeringen og et bredt flertal i Folketinget.
Det Konservative Folkeparti deler altså til fulde intentionerne bag dette borgerforslag, men kan desværre ikke støtte det.
Vi støtter det lovforslag, som vi skal behandle lidt senere.
Peter Hummelgaard (S), 2021-01-26:
Det, der jo til gengæld gør sig gældende, og det, der er aftalt med parterne, er, at det maksimalt er fem feriedage m.v., som en lønmodtager kan bidrage med som sin part i lønkompensationsordningen.
Bent Bøgsted (DF), 2021-01-26:
Det betyder, at hvis en lønmodtager i den periode indtil den 7. februar har afviklet 1 feriedag eller afspadseringsdag, så kan vedkommende ikke pålægges en til i den periode.
Det næste spørgsmål er: Hvordan forholder det sig, hvis det forlænges yderligere efter den 7. februar?
For der går vi ind i vinterferien, hvor der er mange, der har planlagt og måske fået aftalt, at de skulle holde vinterferie, og hvis nu de arbejder i en virksomhed, der søger om lønkompensation i den periode, hvor det overlapper med vinterferien, kan de så pålægges yderligere en dag ud over den ferie eller afspadsering, de har taget i forbindelse med vinterferien?
Og kan det også komme til at gælde, hvis det fortsætter – det gør det forhåbentlig ikke – til påskedagene, hvor der også er nogle, der tager nogle feriedage?
Vil de også indgå i beregningerne, hvis man gør det?
Og vi skal lige huske på, at spørgsmålet går på virksomheder, der søger lønkompensation – det er ikke alle andre virksomheder.
Det er også lidt uklart, synes jeg.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-26:
En videre udmøntning af en trepartsaftale har vi jo for så vidt ikke noget imod.
Jeg synes godt, at jeg lige vil adressere det her med, at der bliver sagt, at alle bidrager, og at alle koster osv.
Jeg synes, at der i den her håndtering af coronakrisen er kommet et større skel mellem privat ansatte og offentligt ansatte, end jeg bryder mig om – med offentligt ansatte, som er sendt hjem, og som ikke løser nogen opgaver, men stadig væk får fuld løn.
Jeg synes, at vi som samfund, når vi kigger tilbage på det, skulle have grebet det anderledes an og have sørget for, at alle havde bidraget til det her, på en anden måde end den måde, det sker nu.
Det her er så en trepartsaftale, men det er bare, når folk bliver ved med at italesætte det ved at sige, at alle skal bidrage, og at det kommer til at gå ud over alle, at jeg må sige: Ja, det gælder så i det private.
Men jeg frygter lidt, at når unge mennesker kigger på, hvordan vi har håndteret det herinde fra Folketingets side, og skal vurdere, om de vil være selvstændige, og de skal vurdere, om de vil arbejde i det private, eller om de skal tage et job i det offentlige, så vil det virke langt mere tillokkende fremadrettet at få et job i det offentlige på grund af den måde, vi har håndteret det her på.
Der vil jeg godt lige hejse et advarselsflag.
Naser Khader (KF), 2021-01-26:
Det er et lovforslag om ferievarsling – som udmøntning af trepartsaftalen om forlængelse af lønkompensationsordningen.
Coronakrisens hærgen har endnu en gang gjort det nødvendigt at forlænge restriktionerne i Danmark.
Selv om smittetallene går den rigtige vej, er diverse mutationer dybt bekymrende.
Danmark står stadig i en sundhedskrise af dimensioner, men vores virksomheder er også i den grad alvorligt presset.
Mange danskere frygter for deres job, og det kræver handling.
Og derfor er det godt, at regeringen og arbejdsmarkedets parter har kunnet opnå enighed om en forlængelse af lønkompensationsordningen, for hjælpepakkerne er nødt til at følge med restriktionerne.
Det Konservative Folkeparti støtter derfor op om, at lønkompensationsordningen bliver forlænget, og derfor støtter vi også lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2021-01-26:
Tak for det.
Jeg vil blande mig i koret.
Jeg mener, det er en fin aftale, der er lavet, og den er også velbegrundet.
Det er, som det blev sagt, en måde at give og tage, og jeg synes, det er rimeligt, at man er med til at bidrage med en feriedag, når man er blevet hjemsendt uden at skulle arbejde.
Det eneste, jeg håber på, er, at der ikke er nogen, der snyder med ordningen eller med de forrige ordninger, sådan at der er folk, der rent faktisk har arbejdet og dermed mister en feriedag, som de egentlig havde både krav på og behov for.
Jeg tror såmænd heller ikke, der vil være særlig meget af den slags, men vi har dog hørt eksempler på folk, der snyder med hjemsendelserne, ved at de modtager erstatning, men lader deres personale arbejde alligevel.
Det kan vi selvfølgelig ikke lide.
Men ellers er der ikke noget problem i det her.
Vi støtter forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2021-01-26:
Vi kan i dag – igen igen – takke de mange, mange lønmodtagere, som er medlem af fagforeningerne, og de arbejdsgivere, som er medlem af arbejdsgiverforeningerne, for at have skabt en så robust og fleksibel model, at man er villig til at gå ind og give og tage i forhandlingerne, sådan at vi samlet ender med at have en løsning, der er velafbalanceret, og som også giver en samfundsmodel, der i den grad gør os i stand til på et fair grundlag at indrette os efter en virkelighed, som hele tiden flytter sig.
Trepartsforhandlingerne udgør jo en perlerække af eksempler på, hvilken ekstremt stor betydning det har, at lønmodtagerne i det her land er medlem af fagforeningerne, og at arbejdsgiverne er medlem af arbejdsgiverorganisationerne, sådan at de to parter kan nå frem til legitime aftaler, der har støtte i baglandet.
SF støtter lovforslaget.
Samira Nawa (RV), 2021-01-26:
Mange tak.
Når vi kommer ud på den anden side af coronakrisen, skulle vi helst kunne sige, at vi fra politisk hold har gjort rigtig, rigtig meget for at bevare virksomheder og dermed også arbejdspladser.
Det her lovforslag er netop et forsøg på det.
Det udspringer af en trepartsaftale, og lovforslaget genindfører og forlænger en kendt ordning, som har vist sig effektiv.
Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2021-01-26:
Tak for det, formand.
Det her er et hastelovforslag om trepartsaftalen om ferievarsling.
Og så skal jeg lige have fat i papirerne.
Det betyder, at hvis man har lønkompensation – og det er efter den trepartsaftale, der er indgået den 14. januar – med den lønkompensationsordning, der også var gældende sidste år, hvor man så skulle deles om udgifterne mellem arbejdsgiverne, staten og lønmodtagerne, så skulle lønmodtagerne også betale deres del.
Og lønmodtagerne kunne så vælge at betale med 1 feriedag eller, hvis de havde afspadsering til gode, bruge 1 af de afspadseringsdage, hvor de så fik løn.
Og havde de ikke det, skulle de afholde 1 fridag uden indtægt.
Det var det, der var gældende i foråret, og det er det, der er aftalt mellem aftaleparterne, og det er helt fint.
Det kan vi i Dansk Folkeparti godt støtte.
Jeg har dog et spørgsmål, som jeg håber ministeren måske allerede kan svare på her fra talerstolen.
Jeg er lidt usikker på det, for det gælder for perioden fra den 14. januar til den 7. februar.
Det er de første 21 dage.
Hvis lønmodtagere har haft brugt 1 feriedag i den periode, kan de så pålægges at bruge 1 ny feriedag i samme periode?
Der står lidt om det, men jeg er ikke lige helt sikker på, om jeg har forstået det rigtigt, og det er i § 3, stk. 4, i lovforslaget, hvor der står: »Lønmodtageren kan højst pålægges at afholde i alt 5 feriedage m.v. efter stk. 1-3.
Optjent ferie, afspadsering, anden opsparet frihed i ansættelsesforholdet og tjenestefrihed uden løn, der er afviklet efter den 17. januar 2021 i lønkompensationsperioden, indgår i opgørelsen efter 1. pkt.«
Så tolker jeg det sådan, at hvis man har brugt 1 dag der, kan man ikke pålægges at bruge 1 ny dag her inden den 7. februar.
Måske ministeren lige kunne forklare det, for jeg er ikke helt sikker på, at jeg har forstået det rigtigt.
Det har jo betydning, når man tolker det ude i virksomheden eller i fagforeningen.
Skal lønmodtageren så lige betale 1 ekstra dag, hvis man har brugt eller taget 1 feriedag i den periode der?
Det kan godt være, at jeg har forstået det rigtigt, men jeg vil godt have, at ministeren måske lige koncentrerer sig lidt om det punkt, for det er også gældende efterfølgende.
Hvis ordningen bliver forlænget og man i den forbindelse selv planlægger, at man vil tage 1 fridag, tæller den så med, så man ikke kan pålægges at tage 1 ny feriedag eller afspadseringsdag?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-26:
Jeg kan forsikre, at jeg også er godt hjemme i det jyske, og derfor er det måske, fordi man har benene placeret der, at man sådan lidt savner noget og siger: Jamen, giver det mening, det her!
Altså, hvis der sker en smittespredning, kan den jo lige så godt ske der, og når de står og arbejder tæt sammen på arbejdspladsen.
Det er proportionerne i det, jeg har det svært med, ud over at vi er meget, meget bekymrede over det med den grundlovssikrede ret, selvfølgelig.
Så vi håber, at vi kan kigge på det i udvalgsbehandlingen, og at det ikke er noget, man står stejlt på fra regeringens side.
Til det der med proportionerne: Man siger samtidig, at man kan konstatere, at der er øget smitte.
Ja, der er smitte i hele samfundet.
Med de seneste tal, som man selv nævner, i november og december var der jo lavere smitte hos østeuropæiske, end der var hos danske.
Så vurderer man, at det er en trussel, som er nuværende?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-26:
Tak, formand.
Jeg synes selvfølgelig, det er ærgerligt, at ministeren afviser tanken om minimumsstraffe.
Det er jo ikke et for dansk straffelov eller for særlove ukendt fænomen.
Kan man ikke sige, at man, når man sætter sig ind i sin bil – ganske ofte i påvirket tilstand – og kører, hvor der måske er fodgængere eller andre trafikanter, som så at sige er bløde i trafikken, og kører med vanvittige hastigheder, så ligesom har frasagt sig den mulighed for at kunne påkalde sig undskyldende omstændigheder?
Jeg synes i hvert fald, man må sige, at det strafniveau, vi har i dag, kalder på helt nye måder at anskue tingene på.
Derfor kan jeg ikke helt forstå, at justitsministeren så skråsikkert bare siger, at minimumsstraffe er en dårlig idé.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-01-26:
I Enhedslisten har vi fuld forståelse for de borgere, der står bag dette borgerforslag.
Helt almindelige mennesker, som midt i dagligdagens gøremål blot er på det forkerte sted på det forkerte tidspunkt, bliver ramt.
Jeg vil gerne på vegne af Enhedslisten sende vores tanker til de familier, som er blevet ramt af vanvidsbilisternes tilsidesættelse af hensynet til deres medmennesker.
I Enhedslisten mener vi, at det er på sin plads at stramme reglerne, ikke mindst i forhold til konsekvenserne for de vanvittige tåber, der gør bilen til en dræbermaskine, når de ræser gennem byen med 150 km/t. eller mere.
Det er afgørende for os at få sendt et signal til folk i almindelighed og i særdeleshed til potentielle vanvidsbilister om, at hammeren falder hårdt, når man kører uforsvarligt og forårsager drab og lemlæstelse på uskyldige mennesker.
Det var også baggrunden for, at Enhedslisten i december indgik en aftale, som netop har til hensigt at stramme op på reglerne – en aftale, som Enhedslisten bakker op om, og en aftale, som vi er tilfredse med, særlig fordi aftalen også har et fokus på at forstærke den forebyggende indsats mod vanvidskørsel i form af bedre muligheder for at afsløre stråmænd ved leasing og bedre muligheder for leasing-, udlejnings- og delebilsselskaber til at sikre sig imod personer, der tidligere er dømt for vanvidskørsel.
Selv om Enhedslisten, som jeg startede med at sige, har fuld forståelse for borgernes intentioner med borgerforslaget, kan Enhedslisten ikke støtte forslaget.
Enhedslisten støtter ikke minimumsstraffe, som det foreslås med borgerforslaget, men vi ønsker samtidig at lade den nu indgåede aftale have tid til at virke, inden vi vil overveje at se på, om der er brug for yderligere initiativer på området.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-01-26:
Fart dræber, og når man vælger at sætte sig bag rattet og køre påvirket eller køre hasarderet eller køre alt for stærkt, må man jo vide med sig selv, at så kan det gå galt, det kan gå rigtig galt, og i yderste konsekvens kan man ende med at tage en andens liv.
Derfor er det også vigtigt, at samfundet skrider konsekvent ind og straffer hårdt, når der foregår vanvidskørsel.
Og selv om det selvfølgelig ikke kan tage smerten fra familier og venner, som mister en pårørende, så har vi en forpligtelse til at sikre, at straffen ikke kommer ud af proportion med ugerningen.
Præcis derfor synes jeg faktisk også, at det er på sin plads at skærpe straffen for vanvidskørsel, og derfor har jeg rigtig stor sympati for forslaget, som jo har samlet mere end 50.000 underskrifter og har opnået en behandling her i Folketinget.
Det viser, at der også i befolkningen er et stort ønske om mere handling på det her område.
Derfor er jeg også meget tilfreds med, at regeringen har taget sagen op og lavet et oplæg til hårdere straffe og en definition af vanvidskørsel og en mulighed for at konfiskere bilerne, så vi forhåbentlig kan forebygge fremtidig vanvidskørsel.
Det kommer vi selvfølgelig til at stemme ja til, og derfor synes jeg faktisk også, at forslagsstillerne her sådan set har opnået at presse på for handling og er lykkedes med det, så stort tillykke med det.
Men når vi så alligevel ikke kan støtte det konkrete forslag her i dag, handler det bl.a. om, at det indfører minimumsstraffe.
Her i SF mener vi, at det er en dårlig idé ikke at efterlade et skøn til dommerne, så de kan tage højde for skærpende eller formildende omstændigheder, hvis der da måtte være nogen, og derfor kan vi sådan set ikke bakke det her forslag op, og derfor kommer vi til at sige nej til det her forslag.
Men jeg synes alligevel, at der er god grund til at rose forslagsstillerne for at have taget det her op.
Det har været en helt nødvendig debat, og jeg er glad for, at vi kommer til at vedtage et forslag, som indeholder skærpede straffe.
Tak for ordet.