runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Vind (S), 2020-11-27:
Tak for et rigtig godt spørgsmål.
Det at arbejde med demens kræver meget høj faglighed, og det kræver simpelt hen, at man ved noget om demens, og hvad demente borgere har brug for.
Det er jo noget, der har været rullet ud over lang tid ude i kommunerne, nemlig at få opkvalificeret personalet, men vi er jo langt, langt fra at være i mål.
Som jeg også sagde i min tale, er det noget af det, vi bliver nødt til at have fokus på i forhold til efter- og videreuddannelse af det personale, vi har, fordi vi ved, at over 80 pct. af borgerne på plejecentre har demens.
Der ligger bare en bunden opgave i, at vi har blikket stift rettet mod, at kommunerne får mulighed for at tilbyde efter- og videreuddannelse inden for demensområdet.
Vi kan ikke trylle.
Det er der desværre ingen her, der kan, for så havde vi fået løst udfordringerne for længst.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-11-27:
Tak for det.
Jeg vil også gerne sige tak for en rigtig fin tale.
Jeg vil især gerne adressere takken til afsnittet om demens.
Demens er bare diagnosen, som ingen mennesker vil have.
Selv var jeg især optaget af den bemærkning, som en social- og sundhedsassistent leverede, da hun forklarede, hvordan en dement beboer kommer hende i møde en aftenvagt og siger: Åh, der var en, der kender mig.
For det udtrykker netop så godt behovet for at være kendt af personalet.
Hvordan vil Socialdemokratiet adressere lige præcis den udfordring?
Birgitte Vind (S), 2020-11-27:
Nu er det jo sådan, at de velfærdsforhandlinger, der kører i øjeblikket, er forsøg i tre kommuner.
Så det er jo ikke noget, vi tager ud af lovgivningen.
Det er tre kommuner, der, hvis det bliver det, der bliver vedtaget, vil få mulighed for at se bort fra de her værdighedspolitikker. Det er jo, fordi vi alle sammen herinde godt ved, at vi har overdænget kommunerne med en lang række forskellige krav.
Men hvis vi som politikere begynder at detailvurdere, at den vil jeg ikke have med på listen over det, vi skal fritage kommunerne for, og den vil jeg heller ikke have på listen, ender vi med ikke at have noget at fritage for.
Jeg vil bare pointere, at det kun er tre kommuner, som får mulighed for at blive fritaget for det.
Og det er jo ikke sikkert, de vælger det.
Det er jo op til de tre kommuner.
Jane Heitmann (V), 2020-11-27:
Tak for det.
Det undrer mig bare, at Socialdemokraterne lægger så meget vægt på værdighedspolitikkerne og også her glæder sig over, at vi har værdighedspolitikker, når man nu netop vil tage det ud af forhandlingerne om velfærdsaftalerne.
Hvis jeg skal være ærlig herfra, stritter det jo lidt i alle retninger.
Så kan ordføreren måske sige, hvorfor det er, at man så ikke nødvendigvis i alle kommuner bør have de værdighedspolitikker, som man jo hos Socialdemokraterne er glade for.
Birgitte Vind (S), 2020-11-27:
Og det har vi jo netop gjort det til, fordi vi forventer, at kommunerne forholder sig til en række af de her emner, der er indeholdt i værdighedspolitikken.
Så det er da bestemt afgørende, at man har nogle helt klare retningslinjer for, hvordan man skal arbejde med det her ude i kommunerne.
Men det er også vigtigt for mig at sige, at det er kommunerne, der kender borgerne.
Der er ikke to kommuner, der er ens, og en borgersamensætning kan være meget forskellig, og derfor er det vigtigt, at det er den enkelte kommune, der kan tilrettelægge deres værdighedspolitik.
Jane Heitmann (V), 2020-11-27:
Tak for det.
Jeg vil også godt kvittere for en fin tale, men jeg vil i samme åndedrag også godt sige, at jeg sådan set er helt på linje med fru Karina Adsbøl.
Jeg undrer mig også over den tilgang, man har til frihedsrettigheder.
Jeg er også helt enig i, som ordføreren siger her, at vi ikke nødvendigvis behøver tage forhandlingerne her.
Det kan vi godt give videre til et andet rum.
For Venstre er det helt afgørende, at der er frit valg, så man selv kan vælge den bolig, man vil bo i, og man selv kan vælge madservice, rengøring osv.
Det, jeg vil spørge ordføreren om, er værdighedspolitikkerne, som ordføreren nævner i sin ordførertale.
For os i Venstre er værdighedspolitikkerne et rigtig godt redskab, fordi de jo sådan set er en slags pejlemærke i forhold til, hvad skal man sige, madservice, inddragelse af pårørende, men også i forhold til den enkeltes selvbestemmelse.
Og jeg vil bare spørge ordføreren, om man hos Socialdemokraterne deler det udgangspunkt, at værdighedspolitikkerne er helt afgørende både i kommunalt perspektiv, men også i et borgerperspektiv?
Birgitte Vind (S), 2020-11-27:
Nej, det kan jeg bestemt ikke bekræfte.
Der er lagt op til, at kommunerne kan få en langt større frihed, i forhold til hvordan de vil tilrettelægge hjælpen og omsorgen for de ældre og netop, som jeg var inde på i min tale, tage udgangspunkt i de ældres behov og ikke i firkantede skemaer og antal minutter, i forhold til at nu må man kun det og det, men at man i mødet med borgeren kan give nogle reelle muligheder.
Og det skulle da meget, meget gerne løfte hele området, og det er i den grad det, vi hører de faglige organisationer bede om.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-27:
Jamen kan ordføreren så bekræfte, at i det oplæg, vi har fået omkring velfærdsaftaler, og som ordføreren jo selv kom ind på i sin tale, er der lagt op til at forringe nogle af de ældres valgmuligheder, også i forhold til retten til selv at vælge sine hjælpere og retten til det frie valg?
Kan ordføreren bekræfte det?
Birgitte Vind (S), 2020-11-27:
Tak for det.
Og tak for spørgsmålene.
Til det første spørgsmål om, hvorvidt regeringen har prioriteret demenshandlingsplanen, vil jeg sige, at i forhandlinger er der jo plads til, at alle kan komme med deres input, og nu sidder jeg ikke i regeringen, men jeg ved, at demensområdet fylder rigtig meget i regeringens tilgang til ældreområdet.
Så vi er i hvert fald kommet ud med et rigtig flot resultat på 244 mio. kr., og det synes jeg må være det afgørende.
Men jeg anerkender til fulde og ved også, at Dansk Folkepartis ordfører i den grad også brænder for det her område og har gjort en kæmpe indsats for, at vi fik landet et godt resultat.
Så tak for det.
Til det næste spørgsmål i forhold til velfærdsaftalerne vil jeg sige, at det er sådan, at ifølge det oplæg, der ligger nu – nu er det jo ikke det, vi skal stå her og forhandle – er der lagt op til, at borgerne skal have lige præcis det, de har brug for.
Og det krav kan vi ikke fravige – der skal vi jo følge lovgivningen.
Og i forhold til om retssikkerheden bliver brudt lige på det område, vil jeg sige, at det må den selvfølgelig ikke.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-27:
Tak for det.
Og tak for en meget fin tale, hvor ordføreren kom bredt omkring ældreområdet.
Nu, når ordføreren står og siger, at regeringen har prioriteret demenshandlingsplanen, tror jeg, der er en række ældreordførere her i Folketingssalen, der kan huske, at regeringen ikke havde prioriteret at fortsætte demenshandlingsplanen – det måtte vi jo kæmpe for at regeringen så gjorde, og at man videreførte den demenshandlingsplan, vi havde indgået en aftale om under den tidligere regering.
Det var den ene ting.
Den anden ting, jeg lige vil høre om, er i forhold til de her velfærdsaftaler.
Kan den socialdemokratiske ordfører ikke lige oplyse, om de her velfærdsaftaler vil give en større retssikkerhed og flere retskrav til de ældre, eller om de vil forringe de ældres muligheder for det frie valg?
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-27:
Altså, fra første omgang, hvor vi valgte at sige, at nu optør vi fastfrysningen og går i gang med udbetaling af nogle af de indefrosne feriemidler, har det jo også været vel vidende, at alle de feriemidler skulle ud på et eller andet tidspunkt.
Så er der så en politisk, økonomisk og ikke mindst teknisk afvejning af, hvornår det så er det mest betimelige tidspunkt, bl.a. i forhold til stimulieffekten.
Der er jo også nogle bidrag i dagens udgave af Børsen, hvor Salling Group siger, at det ikke er lige nu, de har brug for pengene, fordi folk jo bare går ud og køber elektronik; det er måske bedre at vente til et tidspunkt, hvor samfundet er åbnet endnu mere op.
Det er jo en del af både en politisk og økonomisk afvejning, synes jeg.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-11-27:
Tak for det, og tak til ministeren for åbenheden over for at udbetale feriepengene i en anden proces, som jeg hører det, i de forhandlinger, som regeringen har indkaldt til, hvor man bl.a. overvejer at udbetale de sidste par ugers feriepenge.
Det står lidt uklart for mig – andet end regeringen jo både kan svinge den ene og den anden vej – hvad ministeren egentlig mener selv.
Hvilken indstilling går ministeren til de her forhandlinger med?
Er det, at feriepengene skal udbetales, eller er der nogen særlige overvejelser om, at det nok er bedst, at borgerne ikke får de feriepenge?
Hvad er regeringens tilgang til det i forhandlingerne?
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-27:
Jeg tror, at det forslag kom af flere ting.
Men det var jo bl.a. inspireret af overvismanden og andre økonomer, der havde sagt, at hvis man gerne vil ud og have noget hurtigt forbrug i gang, så skal man give nogle penge til nogle af de borgere i landet, som har den højeste forbrugstilbøjelighed.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-27:
Anken omkring det med de 1.000 kr. til folk på overførselsindkomst var jo netop, at det var et meget, meget dårligt redskab til at skabe stimuli.
Jeg håber bare, at ministeren kan bekræfte, at der findes en lang række redskaber, som man kunne have brugt, og som ville have givet større effekt på både bnp og arbejdsudbud i stedet for det, man valgte at gøre.
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-27:
Jeg vil starte med i virkeligheden at tilslutte mig koret i forhold til det, hr. Lars Boje Mathiesen siger.
Jeg sad jo selv i mødelokalet tilbage i marts måned og havde også på det tidspunkt nogle gode drøftelser med både hr. Lars Boje Mathiesen og med fru Pernille Vermund, som tidligt rejste ønsket om, at vi skulle udbetale de indefrosne feriemidler.
Og den idé, som store dele af Folketinget jo tog imod, vil jeg gerne kvittere for.
Så vil jeg omvendt sige, at jeg jo rent faktisk synes, at den meget store hjælpepakke og ikke mindst også stimuli af dansk økonomi, som et bredt flertal aftalte tilbage i juni måned, havde den skønhed over sig, at man fra det yderste venstre af Folketinget og i hvert fald langt ud til højre i Folketinget så sig selv i nogle kompromiser.
Alle var ikke lige tilfredse med alting.
Jeg ved eksempelvis, at venstrefløjen var meget utilfreds med, at man øgede FoU-fradraget for forskning, ligesom at andre har været uenige i nogle andre ting.
Derfor var det, synes jeg, et fint kompromis i en alvorlig situation.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-27:
Det skulle være inden udgangen af november, og det er jo nu.
Når man siger, at aftaleparterne bare kunne have været med, vil jeg bare give en opfordring til, at hvis regeringen gerne vil have, at aftaleparterne skal gå med i sådan noget, skal man ikke fedte sådan noget med feriepenge ind i alt muligt andet, hvor man giver en masse penge til ikkevestlige indvandrere, som ikke bidrager på arbejdsmarkedet.
Og det var det, man gjorde i den her aftale, hvor der lige pludselig også skulle gives penge til folk på overførselsindkomster.
Så hvis man gerne ville have haft, at der skulle være et bredt flertal for det med feriepenge – for det var der sådan set i Folketinget; det var jo faktisk fra Nye Borgerlige, forslaget kom allerførst helt tilbage i marts måned – så kunne man bare have vedtaget det.
Og så ville man også have haft støtte fra Nye Borgerlige.
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-27:
Tak for ordet, og tak for muligheden for at drøfte, om vi skal udbetale de resterende feriemidler for at stimulere den danske økonomi i en tid, hvor vi ser øgede smittetal både herhjemme og i særdeleshed i en lang række øvrige lande omkring os.
Regeringen er meget optaget af at sikre, at vi kommer bedst muligt igennem den krise, vi står i lige nu.
Det er derfor også vigtigt for os at holde hjulene i gang, og jeg er både glad for og stolt over den brede aftale, vi lavede i juni om at give lønmodtagere mulighed for at få udbetalt 3 af de 5 ugers ferie.
Der er allerede blevet anmodet om udbetaling af ca. 50 mia. kr. ud af i alt 59 mia. kr., og det ser ud til, at rigtig mange har været ude at bruge pengene i eksempelvis byggemarkeder, på elektronik og på tøj.
Aftalen om udbetaling af 3 uger har derfor generelt virket efter hensigten.
Jeg vil også bruge anledningen til at kvittere for Folketingets aftalekreds' store velvilje og fleksibilitet, der var med til at sikre, at det på få måneder blev muligt at udbetale så mange penge til lønmodtagerne.
I aftalen om at udbetale de 3 uger blev vi enige om at drøfte behovet for udbetaling af de resterende feriemidler her i løbet af efteråret, og vi er nu i fuld gang med forhandlinger om udbetaling af de resterende feriemidler.
I regeringen er vi åbne over for at drøfte udbetaling af de resterende feriemidler, men i sidste ende er det op til et flertal i Folketinget og ikke mindst aftalepartierne at tage stilling til, om og hvornår de resterende feriemidler skal udbetales.
Det kunne forslagsstillerne i øvrigt have været med til at drøfte, hvis de havde villet være med i aftalen i første omgang.
Tidspunktet for udbetaling af de resterende feriemidler er det op til aftalepartierne at fastlægge i forhandlingerne, men det kan dog tidligst ske til marts.
Det er, fordi arbejdsgiverne kan indberette feriemidlerne for den enkelte lønmodtager indtil den 31. december i år.
Det er en proces, som skal være med til at sikre, at der udbetales et korrekt beløb til lønmodtageren.
Derudover er der et hensyn til, at der skal udvikles et system, som kan udbetale feriemidler baseret på arbejdsgivernes indberetninger.
Der er således en række hensyn, der bør indgå i forhandlingerne, som regeringen som nævnt allerede er i gang med.
Tak for ordet.
Magnus Heunicke (S), 2020-11-27:
Sverige er et eksempel, og der er flere lande, som har noget, vi kan lade os inspirere af.
Der er også flere kommuner, som faktisk er nået langt med at give mere frihed til den enkelte ældre og til medarbejderen med hensyn til at definere, hvad der er behov for i den konkrete situation.
Det får mig til at sige en vigtig pointe, nemlig at det også betyder, at vi i Folketinget også må acceptere, at vi hverken kan eller skal styre hvert et minut, der bruges i ældreplejen; at det er langt bedre, at den ældre og medarbejderen og måske den pårørende deltager aktivt, tager ansvar og får ansvar for det.
Peder Hvelplund (EL), 2020-11-27:
Jamen det er jeg enig i.
Det er jo sådan lidt paradoksalt, at vi ude i kommunerne oplever, at man mange steder bliver nødt til at opruste på visitationsfronten, fordi man på den ene side skal undgå at få sager i Ankestyrelsen og på den anden side skal undgå, at man bruger flere ressourcer, end man er absolut forpligtet til.
Og der ved jeg, at man bl.a. i Sverige opererer med en model, hvor det er den ansatte, der i samarbejde med borgeren, er med til at vurdere, hvad det er for et behov, der er.
Det fører faktisk nogle gange til, at der er behov for mindre hjælp, fordi man kan have en tendens til at forsøge at hamstre hjælp, når man ved, at den er svær at få.
Magnus Heunicke (S), 2020-11-27:
Der var mange tankevækkende ting på ældretopmødet.
Selvfølgelig var der de ældre selv og de pårørende, men der var faktisk også visitatorer med, som tit er sådan en udskældt gruppe.
De var med på ældretopmødet og fortalte om deres vanskelige arbejde, ikke mindst det vanskelige arbejde med at møde de forventninger, folk har: Nu har vi brug for hjælp, nu har vores mor eller far brug for hjælp.
Så kommer der en visitator ud, og så ser man, hvordan den hjælp, man har behov for, og som man mener at man har ret til, stemmer overens med den hjælp, vi egentlig tilbyder.
Det vil sige, at der er en meget, meget stram styring.
Og jeg ser også frem til at inddrage Folketingets partier her.
For det er jo klart, at det er helt afgørende; det er dørtærsklen til den hjælp, man har brug for.
Peder Hvelplund (EL), 2020-11-27:
Tak for det.
Og tak til ministeren for redegørelsen.
Jeg er jo fuldstændig enig med ministeren i, at det er helt afgørende, at vi sikrer, at der kommer tilstrækkelige midler til det stigende antal ældre, altså at midlerne følger med det stigende antal ældre, hvad vi jo også har aftalt i forbindelse med økonomiaftaler og finanslov.
Men det er jo ikke nok.
Vi skulle også gerne kunne lægge noget oven på, altså kunne begynde at give et konkret løft, fordi der har været en udsultning af ældreplejen igennem de seneste mange år.
Ældretopmødet viste jo nogle interessante ting, som fru Kirsten Normann Andersen også var inde på, både i forhold til mere uddannet personale, men også mindre enheder.
Men noget af det, der også blev peget på, er spørgsmålet om visitation, for vi oplever jo ude i kommunerne, at man bruger mange ressourcer på visitation.
Hvad er ministerens opfattelse, i forhold til at vi måske kunne give noget af visitationen ud til både borgerne og de ansatte og der kunne være en højere grad af selvvisitation?
Er det nogle tanker, som ministeren også kan bakke op om?
Magnus Heunicke (S), 2020-11-27:
Ja, jeg er helt enig.
Det er en dagsorden, som er helt afgørende vigtig: Det her med, at et personligt hjem ikke må blive forvandlet til en banegård, fordi man har brug for hjælp.
Ja, den hjælp, man har brug for, er selvfølgelig praktisk og fysisk og personlig pleje, men det er jo også tryghed og sikkerhed for at kunne fungere i hverdagen.
Og at få forvandlet et hjem til en banegård er jo det modsatte, der så sker.
Her skal vi altså have styrket den økonomiske sikkerhed, så man ikke har nye nedskæringer hvert eneste år og nye besparelser, når man laver de her kørselsruter til medarbejderne.
Men vi skal jo også have styrket ledelseslaget, ledelse både på plejehjemmene, men også i ældreplejen, altså give dem mulighed for at tage et ansvar og løfte et ansvar, så man sikrer, at der er langt større tryghed og langt større sikkerhed for, at den ældre kender dem, der kommer og hjælper en.
Peter Hummelgaard (S), 2020-11-27:
Nej, det synes jeg ikke man kun kan sige.
Jeg synes, det er vigtigt hele tiden at fastholde og også kunne følge med i krisen, i forhold til hvornår det bedste tidspunkt ville være.
Det kan jo godt være, at det er et bedre tidspunkt til april eller endnu bedre til maj.
Og i det lys synes jeg, det er vigtigt og nyttigt, også i forhold til stimulieffekten, at kunne holde noget krudt tørt.
Men når det er sagt, er det jo klart, at det indgår i nogle drøftelser, der lige nu pågår, om udbetaling af de resterende 2 uger.
Bent Bøgsted (DF), 2020-11-27:
Tak, formand.
Nu har regeringen jo sådan en evne til at blande alt muligt sammen i ét lovforslag, og hvis regeringen med udbetalingen af feriepenge, dengang vi fik de 3 uger udbetalt – dem, der fik det; jeg fik selvfølgelig ikke, for jeg har det ikke – havde holdt den rene linje og sagt, at vi laver et lovforslag om udbetaling af feriepenge, så havde det jo samlet hele Folketinget.
Men på samme måde som på mange andre områder gør regeringen jo det, at man lige putter noget med ind, og så spænder man ben for nogen, der egentlig gerne ville have stemt for og have været med i sådan en aftale om udbetaling af feriepenge.
Det er det, regeringen har gjort hele tiden.
Så er spørgsmålet: Når de her 2 uger skal udbetales, vil regeringen så med de 2 uger holde den rene linje, sådan at det er et lovforslag kun om udbetaling af de 2 ugers feriepenge, altså uden at putte alt muligt andet ind i det lovforslag?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-11-27:
Vi har jo lige haft ministeren på talerstolen, og han sagde, at grunden til, at regeringen ikke kan stemme for forslaget, selv om det er et godt forslag, er, at regeringen er i forhandling med Venstre om det.
Det kan vi så forstå slet ikke passer.
Jeg skal bare være med på, at den begrundelse, som ministeren brugte, slet ikke holder.
Der er ikke nogen forhandlinger mellem Venstre og regeringen, så der er måske slet ikke nogen grund til, at regeringen stemmer imod.
Er det korrekt forstået?
Jeg synes da, det er en forbløffende nyhed her en fredag formiddag.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-11-27:
Det kunne jeg godt se for mig at man kunne.
Men jeg tænker, at vi måske i første omgang skal have stoppet det hul, som blev skabt under den tidligere regering, hvor det jo blev muligt for kommunerne at opkræve betaling af nogle borgere for hjælpemidler under en vis beløbsgrænse.
Det kan betyde, at hjælpemidler af forskellig art pludselig skal købes.
Det kan f.eks. være en strop til en seng eller en kop til at drikke af, fordi man har fået problemer med at holde på en kop – altså alle de her hjælpemidler, som koster under 500 kr. Og det er jo faktisk brugerbetaling ind ad bagdøren, som er kommet ind i ældreplejen.
Det synes jeg vi skal starte med at få stoppet.
Hans Andersen (V), 2020-11-27:
Tak for ordet.
I 9 måneder har coronavirus hersket og påvirket Danmark, og verden ser markant anderledes ud end før.
Økonomien er hårdt medtaget af restriktioner og nedlukninger af dele af vores samfund, og under coronakrisen er der kommet omkring 22.000 nye ledige, der nu står uden for det arbejdende fællesskab.
Krisen har taget hårdt på den danske økonomi, og der er brug for et skub i den rigtige retning.
Og ved at udbetale de resterende 2 ugers indefrosne feriepenge, vil der komme gang i økonomien.
Udbetalingen vil give danskerne flere penge mellem hænderne.
Det vil føre til øget forbrug og skabe omkring 5.000 job.
Så hvis regeringen gerne vil skabe arbejdspladser og vækst, er udbetalingen af de sidste 2 ugers indefrosne feriepenge et godt sted at starte, og vi ønsker og støtter, at det sker hurtigst muligt, men selvfølgelig efter en model, der sikrer, at virksomhederne ikke bliver presset på deres likviditet.
Venstre har fra starten af denne diskussion om feriepengene kæmpet for udbetalingen, først af de 3 uger, hvor regeringen ønskede 2.
Det lykkedes i forhandlingerne at sikre, at vi fik 3 uger, og det er jo glædeligt.
Nu skal vi bare have udbetalt de sidste 2 ugers indefrosne feriepenge, så vi kan få sat gang i økonomien og få skabt vækst.
Så havde jeg skrevet i min tale, at regeringen i foråret lovede, at de ville indkalde til forhandlinger i efteråret, og i dag skriver vi den 27. november, og vi glæder os stadig væk til at modtage en invitation.
Der må jeg så forstå på ministeren, at der allerede foregår forhandlinger, men det foregår altså ikke med Venstre, for jeg har lige spurgt finansordføreren fra mit parti, om Venstre er blevet indkaldt til forhandlinger om feriepenge.
Det er vi ikke blevet.
Så jeg ved ikke, hvad det er for nogle forhandlinger, regeringen taler om.
Derfor synes vi, at situationen er uforandret.
Vi ønsker, at vi selvfølgelig bliver indkaldt til forhandlinger, hvilket regeringen har lovet jævnfør den aftale, vi har lavet i aftaleforligskredsen om det her.
Og vi møder selvfølgelig gerne op, og vi ser også gerne, at den invitation kommer hurtigst muligt, for efteråret er snart slut, og så starter vi på vinteren.
Og det, vi aftalte med hinanden, var, at vi skulle indkaldes i efteråret.
så det regner jeg selvfølgelig også med sker.
Jeg håber på, at det budskab er gået klart igennem i forhold til regeringen.
På den baggrund vil Venstre gerne støtte op omkring det her beslutningsforslag.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-11-27:
Jamen det er jo mærkeligt, som hr. Lars Boje Mathiesen prøver at lægge ord i munden på os.
For jeg har da heller ikke hørt ministeren sige, at han ikke vil udbetale de her penge – jeg har hørt ham sige, at han gerne vil det, men at han vil gøre det på det rigtige tidspunkt.
Og han sidder lige nu og forhandler med de ansvarlige partier om det.
Nu kigger jeg så også både på Konservative og Venstre og hele den røde flok – og Radikale vil også gøre det her – for de sidder omkring bordet.
Og det er jo bare et spørgsmål om at gøre det på det rigtige tidspunkt; de vil det gerne, men det er et spørgsmål om at gøre det på det rigtige tidspunkt.
Og det kunne da også klæde Nye Borgerlige at komme ind i den diskussion i stedet for.