runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2020-02-05:
Tak for spørgsmålet.
For det første vil jeg gerne pointere, at spørgsmålet tager udgangspunkt i en lidt forkert præmis, for der er ikke tale om en dårligere busløsning.
Der er heller ikke taget stilling til, om det er den løsning, der skal anvendes, blot at den skal undersøges.
Den løsning, der undersøges, er ikke en almindelig bus, men derimod en grøn regional BRT.
BRT står for Bus Rapid Transit, og man kunne kalde det et tog på gummihjul.
I praksis betyder BRT-løsningen, at de borgere, der benytter Østbanen i dag, vil opleve et køretøj, der kører i sin egen bane, sit eget tracé, fuldstændig ligesom togene gør det i dag, og det vil være en rejse, der er kendetegnet ved høj komfort, stationslignende stoppesteder med niveaufri ind- og udstigning og en rejsetid, der svarer til toget på Østbanens, altså ikke med den rejsehastighed, der er nu, men med den, der var tidligere, inden man nedsatte hastigheden.
Køretøjet vil kunne køre i sin egen bane, hvilket gør det muligt at indsætte længere køretøjer, som øger kapaciteten.
I Aalborg, hvor man har BRT-løsningen undervejs, planlægger man eksempelvis at anvende treleddede køretøjer, og ja, de ligner slående nok tog.
Perspektivet er, at køretøjerne modsat det nuværende tog vil være eldrevne, så løsningen også kan understøtte målet om CO 2 -reduktioner.
I en potentiel grøn BRT-løsning på Østbanen indgår også en vision om at udnytte potentialet i nye mobilitetsformer og fremtidens teknologi.
En lukket bane som Østbanen vil være et ideelt miljø til førerløse køretøjer, da der ikke kommer til at køre anden trafik.
Afslutningsvis vil jeg gerne understrege, at der med lanceringen af forundersøgelsen ikke er truffet nogen beslutning om Østbanens fremtid.
Undersøgelsen af en regional BRT kommer til at køre parallelt med den undersøgelse af sporrenovering af Østbanen, som regionen allerede har besluttet at lave, og når begge undersøgelser er afsluttet, gerne samtidig, vil det være Region Sjælland, der beslutter, hvilken løsning de mener er bedst for Stevns og Østbanens brugere.
Vi forsinker dermed ikke noget ved at lave undersøgelsen.
Eva Flyvholm (EL), 2020-02-05:
Men jeg synes, at det, der er helt centralt – og det kan godt være, jeg måske nærmest er lidt togfundamentalist – er, at det er mere komfortabelt for folk at køre i tog end at køre i bus eller tog på gummihjul, om man vil.
Men altså, det er mere komfortabelt at køre i tog.
Det betyder rigtig meget for et lokalområde at have et tog, og med Østbanen ved vi, at der er så mange, der bruger det.
Vi ved også, at folk bliver forsinket hver dag, som det er nu.
Vi ved, at passagererne siver væk, fordi der er den usikkerhed her om banen.
Det gør altså, at jeg synes, at der er et kæmpestort behov for, at man fra regionens side og her fra statens side går sammen og siger: Prøv at høre her, vi vil gerne have løst det her.
Nu skal vi have repareret de her skinner, folk skal ikke vente længere på det end højst nødvendigt, og nu skal vi tilbage til det her faktisk meget velfungerende lokaltog, som vi har kørende, og få det op i fart.
Jeg tror, det skaber så meget usikkerhed, at man snakker om den her bus, og jeg har ikke set nogen eksempler på, at man har velfungerende løsninger med de her busløsninger på strækninger, der er så lange og så store som det, vi snakker om her.
Det, jeg simpelt hen savner fra ministeren, er, at man vil være med til at gå ind at sige, at det her faktisk er akut, at det berører så mange mennesker, og at vi nu skal handle.
Jeg tror ikke, der er noget at rafle om, når man siger, at bare det at få toget til at køre igen på en ordentlig måde vil være langt den bedste løsning for folk.
Benny Engelbrecht (S), 2020-02-05:
Vi kan i hvert fald konstatere, at de steder, hvor man har BRT-løsninger med de køretøjer af høj klasse, som man jo kan sammenligne med letbaner eller eller tog for den sags skyld, er der nogle store passagerervæksttal.
Jeg synes egentlig, at det, vi bør gøre, først og fremmest er at kigge på de analyser, når de færdige i løbet af de næste par måneder, og se, hvad der så egentlig giver mest mening.
Eva Flyvholm (EL), 2020-02-05:
Jamen det, jeg hæfter mig ved, minister, er jo også, at de eksempler, der bliver nævnt, alle sammen er byer – det er meget kortere strækninger.
Her har vi et stort landområde, som er dækket ind med tog, og hvor folk er helt afhængige af toget.
Jeg vil gerne høre ministeren: Tror ministeren ikke, at der er en meget stor risiko for, at al den her trækken i langdrag og snak om busser osv. er med til at gøre, at folk lige nu faktisk opgiver toget og rykker over i deres biler, og at folk i øvrigt er rigtig kede af det og utilfredse med, hvordan situationen er?
Jeg tror, der er brug for, at vi både fra Folketinget og regionens side giver et løfte om, at vi nu vil satse alt på at få fikset det tog.
Benny Engelbrecht (S), 2020-02-05:
Der er i hvert fald ingen tvivl om, at det enorme vedligeholdelsesefterslæb, som der er, er en kæmpemæssig udfordring, og derfor er det også vigtigt for mig, at den analyse af BRT, som foretages, er færdig samtidig med den analyse, som regionen allerede har sat i gang i forhold til toget, sådan at det her ikke bliver en beslutning, som kommer til at trække unødigt længe ud, sådan som spørgeren ellers antyder i sit spørgsmål.
Faktisk skal det her beslutningsgrundlag sikres parallelt med det, fordi vi skal tage hensyn til borgerne – de 1 million passagerer, som bruger den her løsning i dag.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-02-05:
Hvilke tanker gør ministeren sig om den mangelfulde kontrol af lange grisetransporter, som medfører meget stor risiko for, at grisene er kommet til skade eller er påført lidelse under transporten, samt den manglende sanktionering af transportører, der gentagne gange forbryder sig mod reglerne?
Eva Flyvholm (EL), 2020-02-05:
Mange tak.
Hvorfor vil ministeren bruge tid på at undersøge en dårligere busløsning til Østbanen på Sjælland, når der lige nu er så akut brug for at få repareret sporene og sat gang i den almindelige togdrift igen?
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-02-05:
Og nu er der kommet en sønderlemmende kritik fra Rigsrevisionen – derefter Statsrevisorerne – i forhold til det her.
Jeg synes, det er en gang lovning, og jeg synes slet ikke, at det, at vi stadig væk behandler dyr på den måde, burde finde sted i år 2019.
Jeg kan snart ikke huske i hvor mange år, men der har været diskuteret dyretransporter i rigtig, rigtig mange år, og vi bliver bare ved med at skyde det ud.
Og selv om vi laver forlig om det og aftaler, i forhold til at der skal være større kontrol, bliver der jo ikke fulgt op på det.
Det er det, jeg synes er så grotesk, altså at vi kan blive ved på den her måde.
Som ministeren selv var inde på, var det i december 2018, at den daværende regering sammen med Dansk Folkeparti lavede en midlertidig kontrolindsats.
Og dér blev de allerværste ildebrande slukket, for de har været slemme, men de er stadig væk slemme.
Og det løser altså ikke problemerne med den meget grænseoverskridende kontrol, som skal ske i et samarbejde mellem transportlandene; et område, som også kritiseres i Rigsrevisionens beretning.
Så når danske myndigheder tager en udenlandsk transportør i kontrollen, får det sandsynligvis ingen konsekvenser for ham i sit hjemland.
Når dyrene er kørt over grænsen, ved man ikke, hvad der videre sker.
Og det er stadig væk vores ansvar, synes jeg – det er stadig væk vores ansvar.
På et gruppemøde drøftede vi faktisk også – og det er jeg ikke kommet ind på endnu i mit spørgsmål – at det desværre også med jævne mellemrum sker, at der vælter sådan en grisetransport.
Det er jo ganske forfærdeligt i forhold til trafikken i almindelighed, men også i forhold til dyrene osv.
Altså, der er så mange kritikpunkter i det her.
Mattias Tesfaye (S), 2020-02-05:
Det er en kort overtagelsesdato.
Så man kan sige, at jo længere tid, der går før overtagelsesdatoen, jo mindre chance er der for, at det vil tælle positivt med, i forhold til hvorvidt man aktuelt og reelt har taget ophold i Danmark.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-02-05:
Ja, og det bliver jo så er meget spændende i forhold til de forventninger, ministeren har skabt.
Og spørgsmålet er: Vil ministeren sørge for at få smidiggjort udstedelse af opholdsbevis, så der ikke kræves bopæl i Danmark, men blot en underskrevet købsaftale, for tyskere, der vil bosætte sig i Danmark?
Mattias Tesfaye (S), 2020-02-05:
Som det også fremgår af min besvarelse af spørgsmål nr. 121 til Folketingets udvalg, ligger det os i regeringen meget på sinde, at samspillet mellem EU-borgernes ret til ophold i Danmark og deres adgang til erhvervelse af fast ejendom fungerer korrekt og smidigt, så EU-borgere, også tyskere, der ønsker at tage ophold i Danmark som f.eks. lønmodtagere eller selvforsørgende, ikke bliver mødt med unødigt bureaukrati, når de ønsker at købe sig et helårshus her i landet.
For at få sådan et opholdsbevis, skal en EU-borger aktuelt udøve sin ret til fri bevægelighed, som det hedder, som økonomisk aktiv eller som selvforsørgende med tilstrækkelige midler i et andet EU-land.
At den fri bevægelighed skal udøves aktuelt, betyder, at den blotte hensigt om at ville flytte til og tage ophold i Danmark som udgangspunkt ikke er nok. En hensigt om at komme hertil kan dog være underbygget på en sådan måde, at det er muligt for myndighederne at vurdere, om betingelserne om at være enten økonomisk aktiv eller selvforsørgende i Danmark er opfyldt nu og her eller bliver opfyldt i nærmeste fremtid, så der alligevel kan udstedes et opholdsbevis.
I den vurdering kan det bl.a. indgå, at ansøgeren f.eks. har taget skridt til at købe sig et helårshus i Danmark.
Sagt på en lidt anden og lidt mere simpel måde: EU-reglerne på området forudsætter, at EU-borgeren forlader sin egen medlemsstat, f.eks. Tyskland, og tager ophold i et andet EU-land, f.eks. Danmark, for at få sådan et opholdsbevis.
Men det er ikke det samme som et bopælskrav.
Og hvis SIRI, som spørgeren foreslår, skulle udstede et EU-opholdsbevis alene på grundlag af en underskrevet købsaftale, ville det kræve en helt ny regel, som nødvendigvis ville skulle gælde for alle EU-borgere, der ønskede at købe fast ejendom i en hvilken som helst del af Danmark.
Og en sådan regel ville indebære, at personer, som ikke aktuelt udøver retten til fri bevægelighed, ville få ret til ophold her i landet med alle de rettigheder, som følger deraf, selv om de på afgørelsestidspunktet ikke er berettiget hertil efter EU-retten.
Sådan et forslag har jeg svært ved at tilslutte mig.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-02-05:
Jeg har ikke hørt nogen i den her sag kræve, at der skulle være ændrede regler som sådan, men at man blot ændrer praksis, så man dropper det bureaukrati, der er blevet skabt her det sidste halve års tid.
Men jeg hører i virkeligheden ministeren være meget indstillet på det og sige, at der selvfølgelig er den fri bevægelighed, og når tyske familier ønsker at bosætte sig i Danmark og har arbejde i Danmark, så skal de være hjertelig velkommen, og de skal ikke hindres af noget unødigt bureaukrati.
Så jeg hører i virkeligheden ministeren understrege over for styrelsen, at det er helt unødvendigt at komme med de her ønsker om en bopæl på forhånd, og at der vil blive taget mere hensyn til de intentioner, der ligger i, at nu har man rent faktisk købt et helårshus i Danmark.
Men når ministeren så siger, at det ikke alene beror på huskøbet, så er det vel de gældende regler, ministeren vil fremhæve, og ikke yderligere krav, som ministeren agter at stille ud over huskøbet.
Mattias Tesfaye (S), 2020-02-05:
Jeg vil starte med at sige, at her i 100-året for genforeningen skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at fremme en velkommenkultur, som tror jeg man ville sige i Tyskland.
Det betyder også, at vi ikke skal have unødigt bureaukrati, heller ikke hvis tyskere ønsker at bosætte sig i Danmark og købe et hus her – selvfølgelig.
Jeg har også bemærket, at al den omtale og virak om den her regel har fået styrelsen til – skriver de til mig – på baggrund af en stikprøveundersøgelse, de har lavet, at sikre en øget opmærksomhed hos styrelsens medarbejdere i forbindelse med behandling af sager om ophold efter EU-reglerne, hvor ansøgeren oplyser at have købt fast ejendom i Danmark.
Det synes jeg er fornuftigt.
Og kombineret med et informationsmøde tror jeg nok vi skal nå i land.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-02-05:
Så det, man kan forvente i grænselandet, er en tilbagevenden til det, der har været hidtidig praksis på området.
Og så vil jeg bare spørge ministeren, hvornår det træder i kraft.
Er det fra dags dato?
Mattias Tesfaye (S), 2020-02-05:
Den øgede opmærksomhed træder i kraft fra nu af – eller fra i går, da jeg sendte svaret på spørgsmål 121 over til Folketinget.
Men det er ikke et spørgsmål om, at vi vender tilbage til en anden praksis.
Det er det samme direktiv, som vi hele tiden har administreret efter.
Det er rigtigt, at SIRI har overtaget opgaven fra Statsforvaltningen.
Jeg tør ikke sige, om reglerne er blevet administreret på en anden måde tidligere, under den tidligere forvaltning.
Men det bliver i hvert fald administreret efter reglerne nu.
Det er i hvert fald det, der er opgaven, og hvis folk er utilfredse med de afgørelser, der bliver truffet, kan man også påklage det til Udlændingenævnet.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-02-05:
Jeg bliver næsten nødt til så at bede ministeren om igen at bekræfte det svar, man har givet – at det jo er at være fleksibel, og at man netop ikke vil kræve bopæl i Danmark i forbindelse med at udstede opholdstilladelse.
Dermed vender man jo tilbage til den tidligere praksis på området, og det vil jeg bare gerne kvittere for.
Og jeg vil sige tak for, at ministeren har været så forholdsvis klar i sin besvarelse i dag, og bare sige, at det er ærgerligt, at der skulle så mange spørgsmål til, og at vi skulle have ministeren hentet ned i Folketingssalen, for at den instruks er blevet givet videre til styrelsen.
Mattias Tesfaye (S), 2020-02-05:
Der er ikke et bopælskrav for at få et EU-opholdsbevis.
Der er et krav om, at man har taget ophold i Danmark reelt og aktuelt, og det bliver administreret ved, at der foretages individuelle vurderinger fra gang til gang, og der tæller det også, om man har købt et hus i Danmark.
Og det tæller særligt, hvornår overtagelsesdatoen er.
Jeg er helt enig i, at vi skal have fleksible, ubureaukratiske regler generelt på udlændingeområdet, men særlig i et område som grænselandet, hvor vi har en dyb interesse i et godt samarbejde med vores naboer.
Joy Mogensen (S), 2020-02-05:
Jeg ved ikke, om jeg helt sådan vil tages til indtægt for de præmisser, du lægger i dit spørgsmål, og især de udsagn om nogle af de mennesker, der bruger rigtig meget af deres tid og engagement på netop at udbrede medmenneskelighed på måder, som vi jo som politikere kan have vores politiske holdninger til.
Men det er jo netop det, jeg tror vi deler, altså ordføreren og mig som minister, nemlig ønsket om, at folkekirken er noget, der ligger ved siden af politik.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-05:
Er ministeren – nu kirkeministeren – enig i, at det politiske virke, som udgår fra Folkekirkens Nødhjælp, er uforeneligt med i sit navn at kunne knyttes til folkekirken, der jo netop skal være hele det danske folks kirke, uanset hvad man stemmer, og vil ministeren i det lys tage skridt til både formelt og reelt at få adskilt den danske folkekirke fra Folkekirkens Nødhjælp?
Joy Mogensen (S), 2020-02-05:
Jeg kan måske berolige ordføreren med, at Folkekirkens Nødhjælp faktisk allerede i dag organisatorisk er adskilt fra folkekirken.
Så den sammenkobling, der sker, ved at Folkekirkens Nødhjælp kalder sig og bruger folkekirken i sit navn, er jo et valg, de som organisation selv har truffet, og som folkekirken tilsyneladende, som jeg oplever det, ikke er imod eller argumenterer imod.
Jeg vil sige, at formelt er der vel heller ikke rigtig her fra Folketinget eller fra mig som minister en mulighed for, når folkekirken ikke sådan er et beskyttet navn, at gå ind og sige, at det må organisationer ikke kalde sig.
Lige så vel som vi nyder mange andre borgerlige rettigheder, nyder organisationer jo også den rettighed at kalde sig det, deres medlemmer selv synes at de skal hedde, og i dette tilfælde et ikkebeskyttet navn, altså folkekirken.
Når folkekirken så som organisation, netop hele folkets kirke,
ikke vælger at opponere imod Folkekirkens Nødhjælps navn, er det nok også, fordi – det er i hvert fald min opfattelse – der er rigtig mange af dem, der er aktive i Folkekirkens Nødhjælp, der også er aktive i folkekirken.
Så det er måske der, sammenblandingen sker, men det er altså ikke noget, som jeg mener vi her fra Folketinget kan blande os i, fordi organisationer har lov til at vælge deres eget navn.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-05:
Jamen det er jo ikke godt nok.
Det, at mange aktive inden for folkekirkesamfund også er medlemmer af en bestemt nødhjælpsorganisation eller vice versa, retfærdiggør ikke, at man som nødhjælpsorganisation kan påberåbe sig at agere på vegne af folkekirken.
Sagen er jo netop, at vi i Danmark har organiseret os sådan, at folkekirken som sådan ikke mener noget.
En præst kan mene noget, en menighed kan mene noget, et sogn kan mene noget, men ikke på vegne af andre.
Det er jo også derfor, kirkerne eller menighederne selv vælger deres præster.
Det er derfor, vi har et problem, når den her stærkt politiske organisation, som har synspunkter om alt lige fra klimaspørgsmål over mellemøstkonflikten til den amerikanske præsident – en stribe spørgsmål – udtaler sig på det, der ligner folkekirkens vegne.
Så forledes man selvfølgelig til at tro, at de synspunkter – og det er ofte, hvis jeg må sige det, meget skøre synspunkter, som Folkekirkens Nødhjælp vælger at anlægge – også er folkekirkens synspunkter, og det er de jo netop ikke.
Derfor kunne man jo godt forestille sig, at der var nogle mennesker derude, som måske havde et mere borgerligt tilsnit i tilværelsen, der sagde: Nej, folkekirken er ikke noget for mig, for jeg kan jo se, at Folkekirkens Nødhjælp går rundt og mener præcis det modsatte af mig.
Den situation er jo farlig for folkekirken.
Derfor synes jeg også, det er ministerens opgave at sige klart fra, når der er nogen, som i folkekirkens navn driver politik.
En præst kan gøre det, en menighed kan gøre det, men folkekirken som institution kan ikke gøre det, fordi det netop er folkets kirke.
Hvad enten man stemmer på Stram Kurs eller på Det Radikale Venstre eller Dansk Folkeparti eller Socialdemokratiet, så er folkekirken folkets kirke, og derfor må den tvinges ud af armene på de mennesker, der sidder i Folkekirkens Nødhjælp.
Joy Mogensen (S), 2020-02-05:
Er det i virkeligheden ikke fantastisk, at på trods af at vi har en folkekirke, som på den måde er organiseret, uden at der er en eller en mindre forsamling eller en fuldstændig fast måde at beslutte og dermed mene ting på, og alligevel formår at mene og gøre så meget?
Jeg vil stadig væk holde fast i, at hvis folkekirken, forstået som de mange aktive, de mange brugere, de mange, der kommer til kirken, mente, at der her var et problem, så er jeg helt sikker på, at de også ville gøre opmærksom på det.
Jeg mener ikke, at jeg som minister skal gøre mig til dommer over den måde, de bruger deres tid og deres engagement på.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-05:
Nu ved jeg jo selvfølgelig ikke, hvor ofte kirkeministeren frekventerer de danske folkekirker, men jeg kan sige, at i de kirkelige sammenhænge, jeg kommer i, er der en stor utilfredshed med, at en privat organisation på den måde kan drive politik på ryggen af folkekirken.
Og hvis man ikke i de kirkelige sammenhænge, ministeren måtte være i, finder den overvældende opfattelse, kunne det jo være, fordi de mennesker, der har den opfattelse, allerede har forladt folkekirken, fordi de føler sig spændt for en politisk vogn, som Folkekirkens Nødhjælp er bannerfører for.
Joy Mogensen (S), 2020-02-05:
Jeg vil sige, at efter jeg er blevet kirkeminister, har jeg jo fået kontakt med endnu flere i kirkelige sammenhænge, end jeg nogen sinde har haft, og det er første gang, jeg her hører om spørgsmålet rejst af ordføreren ved konferencen her på Christiansborg i sidste uge, mener jeg det var.
Så hvis der skulle være sådan en stor folkelig opstand i folkekirken, så er jeg helt sikker på, at jeg kommer til at høre nærmere om det.
Og så ville jeg bare gerne se den koncentreret og formuleret, inden jeg som minister begynder at agere på det.
Og selv da vil jeg forholde mig skeptisk over for, om jeg har hjemmel til at gøre det, da organisationer har lov at vælge deres eget navn.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-05:
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå at man som minister ikke tager mere alvorligt.
Men det budskab er jo så hermed sendt rundt i det kirkelige landskab, og jeg er sikker på, at ministeren vil høre mere derfra.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-02-05:
Jamen jeg er jo kun optaget af, at vi får gjort tingene så smidigt som overhovedet muligt, så derfor bliver jeg lidt overrasket over, at spørgsmålet om overtagelsesdatoen kan have indflydelse.
Kan ministeren uddybe, hvad der ligger i det?
Er det en kort eller en lang overtagelsesdato, der er fremmende for, at man får udstedt sit opholdsbevis?
Joy Mogensen (S), 2020-02-05:
Jeg takker for tilliden, men jeg tror ikke, jeg har gjort mig helt fortjent til den eller har den samme historiske baggrundsviden, som ordføreren fremviser.
Jeg vil blot sige, at i min verden er samtlige krige og konflikter startet af folk, der netop udtalte sig meget kategorisk om ting, der lå meget tæt på hjertet.
Så at man med magt også nogle gange kan afholde sig fra at bruge den, mener jeg faktisk er en forudsætning for, at man også kan have fredelig sameksistens i konfliktfyldte områder.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-05:
Jeg synes, det er en noget ahistorisk tilgang til det her.
Ministeren ved udmærket godt, at Slesvig kun har været tysk i den historisk set relativt korte periode fra 1864 og frem til 1920.
Indtil da var det et selvstændigt hertugdømme, hvor den overvældende sindelagstilslutning var i retning af Danmark.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-02-05:
Det er altså mange millioner grise, der konstant bliver eksporteret videre.
Målet må jo i virkeligheden være, at de bliver her.
Det synes jeg jo er det allerfornemste: at vi overhovedet ikke skal have de her dyretransporter.
Det er uetisk.
Mogens Jensen (S), 2020-02-05:
Jeg kan jo kun dele ønsket om, at der var flere grise, som blev i Danmark og blev slagtet her.
Det er verdensmarkedet, der er indrettet på den måde, som det er, og efterspørgslen, der gør, at det for nogle er mere attraktivt at køre grisene ud af Danmark.
Når de så gør det, er det også bare helt nødvendigt, at man overholder de dyrevelfærdsregler, som der er.
Jeg synes også, vi skal gøre mere for at sikre, at dyrene har det bedre, bl.a. ved at stille krav om, at de kun må have 8 timers transport, og det er jo noget, vi arbejder for i EU.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-02-05:
Jeg kan bare høre spørgsmålene igen og igen og svarene igen og igen.
For som jeg siger, er det ikke første gang, vi står og diskuterer det her.
Det har også været oppe på EU-plan.
Der er europaparlamentsmedlemmer, som har stået meget stærkt på det – og det er flere valg siden – i deres kampagne, og alligevel sker der ikke noget som helst.
Så ved jeg jo, at Dyrlægeforeningen har anmodet Fødevarestyrelsen om, at embedsdyrlægerne hurtigst muligt får en hjemmel til at kontrollere vejesedler før og efter læsning på samlesteder, som det er bebudet i den politiske aftale fra december i 2018.
Det er altså kun med de rette kontrolværktøjer og tilstrækkelige ressourcer til kontrolopgaverne, at kontrollen effektivt kan forbedres, og der bliver ministeren nødt til at give et løfte nu og her: at det kommer til at ske nu.