Mattias Tesfaye (S), 2024-11-19:
Tak til alle ordførere for debatten.
Vi ønsker i regeringen at gennemføre en frisættelse af den offentlige sektor.
Vi ønsker grundlæggende at forandre den måde, velfærden i dag styres og dokumenteres og kontrolleres på.
Et af skridtene i den retning er at fjerne statslig administration svarende til godt 1.000 årsværk i 2025.
Som flere har nævnt før mig, skal det her ikke betragtes som en kritik af statslige ansatte.
Det er ikke, fordi de sidder og spiller syvkabale, men de udfører jo sådan set blot det arbejde, som vi her i Folketingssalen eller på ministerkontoret har besluttet os for at de skal udføre.
Vi foreslår derfor, at der bl.a. gennemføres en omfattende sanering og begrænsning af statslige kontrolopgaver og tilsyn, og det udgør et centralt element i arbejdet med frisættelsen.
Med det her lovforslag tager vi et ansvar for at prioritere skarpt, i forhold til hvilke opgaver der enten skal løses mere enkelt, eller som slet ikke længere skal løses.
Med lovforslaget gennemføres de dele af det politisk prioriterede opgavebortfald, som vi har besluttet i regeringen, der hører til på Børne- og Undervisningsministeriets område, og også noget, der sker som følge af beslutninger truffet af min kollega i Uddannelses- og Forskningsministeriet.
Det fjerner statslige opgaver svarende til ca. 30 fuldtidsansatte.
Med lovforslaget foreslås det at nedlægge Dansk Center for Undervisningsmiljø, og at Den Nationale Klageinstans mod Mobning overføres til Styrelsen for Undervisning og Kvalitet, indtil ordningen med klageinstansen ophæves i sommeren 2027.
Undervisningsmiljølovens regler vil fortsat være gældende i forhold til den enkelte elev og studerende, og den myndighed, bestyrelse eller person, der har ansvar for uddannelsesstedet, vil fortsat skulle sørge for, at kravene i undervisningsmiljøloven bliver opfyldt.
Vi foreslår også en række ændringer i lov om Danmarks Evalueringsinstitut.
Det er det, der sker, som følge af at Uddannelses- og Forskningsministeriets finanslovsbevilling til evalueringsinstituttet bortfalder.
Det gælder også det lovbestemte statslige tilsyn med regionale og landsdelsdækkende specialundervisningstilbud.
For så vidt angår kommunale internationale grundskoler, foreslås det ligeledes, at det lovbestemte statslige tilsyn med de skolers kvalitetsudvikling afskaffes.
Alt det handler også om, at regeringen har tillid til, at kommunerne som ansvarlig myndighed fortsat løbende følger og udvikler kvaliteten af undervisningen på kommunens skoler og på kommunens egne kommunale internationale grundskoler, og at de griber ind, som der står i loven, hvis der er problemer.
Vi har samtidig tillid til, at regionerne som ansvarlig myndighed gør det samme.
Regeringen bakker dog fortsat op om en tæt og løbende inddragelse af eksperter, interessenter og andre; det vil blot finde sted i andre fora.
Samtidig foreslås bemyndigelsen til at fastsætte regler om, at klageadgangen i forhold til bestemte afgørelser ikke er begrænset til retlige spørgsmål, ophævet.
Til slut vil jeg sige, at vi jo godt ved, at der er mange interesser på spil, når vi taler om opgavebortfald i staten, men vi mener, at det er nødvendigt at fjerne regler, der medfører administration, og det kræver politiske prioriteringer.
Det er også min opfattelse, at hvis vi står i en situation med en fælles ambition om faktisk at skulle flytte ressourcer fra statslig administration til velfærd tættere på borgerne, så er det den her vej, vi skal gå.
Og det her lovforslag skal være med til at udmønte denne ambition.
Vi har forsøgt at finde de rette balancer, og jeg vil også godt sige tak for de politiske diskussioner, vi har haft undervejs.
Jeg vil også sige tak for debatten.
Tak for ordet.