runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-11-12:
Jeg synes alligevel, det er overraskende, at ordføreren siger, at det er forældrenes ansvar, for mit indtryk er, at mange forældre gør, hvad de kan.
Nogen har måske ikke de kompetencer, der skal til; andre er måske et sted i livet, hvor de ikke har overskud.
Men dem, der betaler prisen for det her, er børnene.
Altså, det er da underligt, at vi stiller krav – jeg har sagt det før – til legepladser og til legetøj om, at det skal være sikkert, men her stiller vi ingen krav til producenten.
Hvorfor skal vi ikke have en form for producentansvar her, så man skal have et minimum af sikkerhed i forhold til børn og unge på nettet, så de ikke bliver udsat for det her?
Charlotte Nellemann (LA), 2024-11-12:
Jeg har simpelt hen svært ved at forstå, hvordan ordføreren mener det burde være muligt.
Måden, platformene fungerer på, er jo, ved at alle borgere på jorden kan lægge noget materiale op; det er jo sådan, platformene er indrettet.
Jeg kan så sige som mor til tre børn, at vi benytter de muligheder, der er, både på platformene selv, men også i enhederne til at slå de ting fra og beskytte os så godt som muligt.
Og så tager vi også en samtale med vores børn om, hvad de ser.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-11-12:
Tak for det.
Vil ordføreren være afvisende over for, at vi bruger det smuthul, der er i DSA'en til at lovgive, hvis det har en national og legitim interesse, hvad man jo må sige at børns sundhed har, f.eks. til at indføre alderstjek?
Men synes ordføreren ikke, at det kunne være en god idé at prøve at teste, om vi kan gå den vej og så indføre nogle nationale krav, ligesom Norge er på vej til at indføre?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-11-12:
Jeg bakker op om den veteranaftale, som jo netop indfører omvendt bevisbyrde, og det er det, som alle her i salen slår sig på.
Jeg siger bare, at det er samme princip, altså udsendelsen kan være medvirkende årsag til, at man får ptsd, og hvis det sker, er det faktisk myndighederne, der skal bevise, at det ikke forholder sig sådan.
Jeg forsøger bare at pege på et princip, hvor der er en eller anden grad af ansvar, som vi kan pålægge techgiganterne, men det kan jeg så forstå at Konservative synes er et forfærdeligt ansvar, når det handler om techgiganter og vores børn, men ikke når det handler om soldater og veteraner.
Dina Raabjerg (KF), 2024-11-12:
Jeg kan simpelt hen ikke se sammenhængen til det, at vi udsender soldater til en krigszone, og at det så bliver nemmere at få anerkendt, at man har ptsd, når man kommer hjem.
Det er ikke en leverandør, vi snakker om her.
Det handler om, at staten sender soldater ud.
Så nej, jeg kan ikke se, at der kan laves en sammenligning her overhovedet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-11-12:
Jeg vil da gerne høre, om Konservative ikke er med i den nye aftale, der er lavet på forsvarsområdet, som handler om ptsd.
Der har man faktisk indført omvendt bevisbyrde.
Der er det faktisk myndighederne, der skal bevise, at en soldat ikke er kommet til skade i sin krigstjeneste.
Så synes ordføreren ikke, at det kunne give god mening, at det faktisk er techgiganterne, der skal påvise, at deres produkt ikke skader vores børn, når vi nu ved mere og mere om, at der er en sammenhæng mellem det indhold, børn ser på skærme, og mistrivsel?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-11-12:
Jeg vil meget gerne være med til at undersøge, om der er nogle steder, hvor vi så at sige kan komme hurtigere på bolden i forhold til at skulle vente på EU.
Der kunne være måder, vi kunne gå foran på i forhold til det, ordføreren siger om, at der kan være et smuthul i forhold til det med hensynet til børns trivsel, og det vil jeg meget gerne tage med videre til digitaliseringsministeren: Kan vi gøre noget på forkant, så vi ikke behøver at vente på EU-retten?
Det er jeg enig i.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-11-12:
Men vil ordføreren i det mindste være med til at undersøge, om der rent faktisk er en mulighed for at lovgive på dansk jord, når nu at man i DSA'en skriver, at det kan man faktisk godt, hvis der er en national og legitim interesse?
Det er de ord, de bruger.
Sundhed er jo en national og legitim interesse.
Så vil ordføreren i det mindste være med til at undersøge, hvad handlingsrummet er her?
Leila Stockmarr (EL), 2024-11-13:
Gør det ikke indtryk på havets minister og vores miljøminister, at nationalparkerne selv er ude at sige, at stenrev vil blive droppet og konkrete projekter for at genoprette vores natur vil blive droppet?
Er det hensigtsmæssigt i forhold til at redde vores natur aktivt at gå ind at blokere for de her projekter med de her nedskæringer?
Magnus Heunicke (S), 2024-11-13:
Jo, det gør indtryk.
Der er ikke blokeret for nogen af de her projekter, og mange af dem er jo finansieret af statslige kasser eller private fonde, og det vil man selvfølgelig fortsat have fuld adgang til.
Vores nationalparker har jo mange forskellige formål, også lokal inddragelse, formidlingsindsats og kulturhistorisk indsats, og alle ti forskellige formål er vigtige.
Alle er vigtige, og jeg vil ikke bilde nogen ind, at hvis man skærer ned og indfører effektivisering, så gør det ikke en forskel i negativ forstand.
Men sådan er det jo, når vi forsøger at få færre medarbejdere i staten, så vi får flere medarbejdere ud som frontpersonale og til den grønne omstilling.
Det er jo helt korrekt, at regeringen har fremlagt et flerårigt arbejdsprogram på tværs af det statslige område som led i vores ønske om at spare på den statslige administration.
Hvorfor?
Det er, fordi vi kan se, at der i de senere år er sket en betydelig stigning i de statslige årsværk, og vores mål er at begrænse den udvikling og i stedet for prioritere midler til f.eks. den borgernære velfærd, den grønne omstilling og borgernes tryghed.
Det kræver også medarbejdere.
Det indgår så i det her arbejdsprogram et forslag om, netop som der spørges til, at reducere bevillingen til nationalparkerne fra de ca. 9 mio. kr. pr. park i dag til ca. 7 mio. kr. årligt.
Der er fem parker, så det er samlet en reduktion på ca. 10 mio. kr. årligt.
Den besparelse vil ikke påvirke vores ambition om at passe på vores natur, og der vil ikke blive gået på kompromis med nationalparkernes kerneopgave.
Det er fortsat afgørende, at vi får styrket den danske natur og biodiversitet.
Hvad er så baggrunden for det her besparelsesforslag ud over formålet med at spare på den statslige administration?
Det er, at vores nationalparkers årlige bevilling på 9 mio. kr. ikke indtil nu har været omfattet af det omprioriteringsbidrag i staten, der pålægger en besparelse på 2 pct. af budgettet hvert år.
Det betyder jo så, at vores nationalparker indtil nu ikke er blevet reguleret på baggrund af en forventning om, at effektivitet i administrationen bliver bedre år for år, og alle de ting, som vi ellers har mange, mange steder i staten.
Omvendt er den årlige bevilling til vores nationalparker så faktisk også steget i takt med løn- og prisudviklingen.
Derfor vurderer vi, at det vil være muligt at gennemføre en reduktion af bevillingen pr. park på 2 mio. kr., samtidig med at parkerne opfylder de lovbestemte formål.
Leila Stockmarr (EL), 2024-11-13:
jo ikke gået ubemærket hen fra nationalparkernes egen side.
Derfor undrer det mig meget, at regeringen og nu også ministeren her gentager det med, at de her besparelser handler om administrative omkostninger, når vi hører fra nationalparkerne selv, at det vil gå ud over helt konkrete naturgenopretningsprojekter.
Og det her sker på et tidspunkt, hvor vi står i en galopperende miljø- og biodiversitetskrise.
Så undrer det mig virkelig, at regeringen med et så relativt lille beløb proaktivt går ind og aktivt blokerer for genopretningen af vores natur.
Jeg noterer mig også, at finansministeren i forbindelse med finanslovsforslaget har været ude og kalde projekterne for overflødige.
Hvordan harmonerer den slags udtalelser med regeringens erklærede ambition om at føre en progressiv naturpolitik?
Regeringen er jo i sin kommunikation ude at sige, at det her handler om administrative nedskæringer.
Ministeren gentager det også her i Folketingssalen i dag.
Men nationalparkerne er jo selv ude at sige, at det her ikke handler om administration.
Administrationen af nationalparkerne ligger et helt andet sted.
Det her vil ramme projekterne meget direkte.
Har regeringen og ministeren ikke en misvisende kommunikation, når man bliver ved med at tale om det som en administrativ spareøvelse, og når der reelt er tale om nedskæringer, der rammer vores natur?
Magnus Heunicke (S), 2024-11-13:
Det har vi så set på, og en lille del af den reduktion, vi vil foreslå at indføre, og som jo skal behandles i forbindelse med finansloven, er så på sekretariatet omkring nationalparkerne.
Jeg vil ikke bilde nogen ind, at det kan gøres, uden at det kan mærkes.
Men vurderingen er trods alt i Naturstyrelsen, at det godt kan lade sig gøre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-13:
Hvis man ser på, hvad vi har af tidligere aftaler, har vi jo lavet den her havstrategi, som faktisk er fra juni sidste år.
Der har vi sådan set aftalt ligesom at gå videre med et forbud mod bundslæbende redskaber, bl.a. i Flensborg Fjord, og jeg undrer mig over, at man så ikke er kommet i mål med det.
For der har vi taget en beslutning politisk, og der mangler vi jo så, at ministeren kommer frem til, at det angående Flensborg Fjord bliver defineret som trawlfrit.
Hvad er tidsperspektivet for at komme i mål med, at det bliver indført?
Tak for det.
Ministeren har udtrykt forståelse for, at borgere på Als protesterer imod iltsvind og muslingeskrab i Augustenborg Fjord, men vil ministeren sikre, at Augustenborg Fjord og de øvrige områder i en marin nationalpark Lillebælt bliver trawlfri, ved at udpege området som havstrategiområde?
Magnus Heunicke (S), 2024-11-13:
Det er nemlig lige nøjagtig mit forslag, at hele Lillebælt skal være en kommende marin naturnationalpark, dermed jo også Augustenborg Fjord, og dermed skal der også være et forbud mod alle bundslæbende redskaber i den her kommende marine naturnationalpark.
Det vil sige forbud mod både bundtrawl, bomtrawl, snurrevod, skotsk vod og muslingeskrab, og det vil jo efter min mening så også gælde for Augustenborg Fjord.
Den aftale, vi lavede sidste sommer om Danmarks havplan med alle Folketingets partier, indeholder jo, at vi udpeger 10 pct. af Danmarks havareal som strengt beskyttet.
Vi var helt klart nede, og nu er vi så kommet op på 6 pct., og de kommende år skal vi så op med de sidste 4 pct., så vi når 10 pct.
Dét er vores opgave, altså at beskytte de områder, der har de største naturværdier, til havs, og det arbejde er vi i gang med sammen med partierne.
I både Lillebælt og Øresund, altså den anden kommende marine naturnationalpark, har vi, og det er godt, i forvejen store Natura 2000-områder, hvor der også er nogle kerner af streng beskyttelse.
Vi er jo, og det ved spørgeren jo godt, fortsat i gang med forhandlingerne om de marine naturnationalparker.
Men spørgeren ved altså, at zoner med forbud mod bundslæbende redskaber – ud over at jeg har sagt her, hvad min holdning er – jo skal forhandles i de kommende fiskeriforhandlinger.
Det vil sige, at med hensyn til vores fælles ønske, hvad det jo så er, om en fuld trawlfrihed i Augustenborg Fjord – det vil sige, at muslingeskrab forbydes, ligesom trawlfiskeri jo så allerede er det – kan vi jo mødes om det i forhandlingslokalet i de kommende fiskeriforhandlinger.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-13:
Tak for det.
Jeg synes, det var et rimelig klart tilsagn om, at vi i Augustenborg Fjord også får et trawlforbud.
Det synes jeg er glædeligt, for vi mangler jo at komme helt i mål med de forhandlinger omkring de marine nationalparker, og det er jo ikke kun borgere, der har protesteret på havnen på Als.
Det er jo sådan set også den socialdemokratiske borgmester i Sønderborg, Erik Lauritzen, som har skrevet til miljøministeren og opfordret til at tage tilstanden i havene meget alvorligt, for det, man oplever på de kanter, er, at det er gået tilbage for havnaturen.
Man har før haft nogle attraktive vande til fiskeri, også for lystfiskeri, og det er gået helt tilbage.
I det brev opfordrer man både til, at der skal gribes ind over for kvælstofbelastningen, og til, at der skal gribes ind over for det her muslingeskrab, som jo er med til at ødelægge havbunden i store områder.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, hvornår vi så kommer helt i mål.
For vi mangler jo at få præciseret, at der skal være trawlfri zoner i Lillebælt.
I Fiskerikommissionens anbefalinger står et totalforbud jo ikke.
Skal jeg forstå ministerens svar sådan, at det i det område, som vi nu forhandler om, så vil være i hele området, at der er helt trawlforbud, og at der ikke vil ske muslingeskrab nogen som helst steder, hvad angår en kommende udpegning af en marin naturnationalpark?
Det synes jeg kunne være interessant at få afklaret.
For så er vi inde i noget, hvor vi har defineret noget beskyttelse, og hvor vi så skal finde finansiering til at gennemføre det hele.
Skal det forstås sådan, at det er fuldstændig trawlfrit i hele det område, vi forhandler om?
Magnus Heunicke (S), 2024-11-13:
Finansieringen af trawlfrihed kommer jo så til at skulle aftales med de partier, der vil være med – og alle inviteres – til fiskeriforhandlingerne.
For der skal jo været noget finansiering, altså erhvervet skal jo have hjælp til en omstilling af deres aktiviteter til et skånsomt fiskeri.
Det vil vi så gøre dér.
Så spørges der her, hvor langt vi kan trække den her.
Jeg vil sige, at min holdning er, at når vi etablerer en nyskabelse – marine naturnationalparker og her konkret i Lillebælt – så skal den være fri for bundslæbende redskaber.
Det er jo op til de lokale bestyrelser at finde ud af, præcis hvordan man vil iværksætte den her besparelse.
Det har man altså været fritaget for i nationalparkerne, men vurderingen er, at siden man startede, for nogles vedkommende jo for næsten 15 år siden, ville der være kommet noget, hvor man altså ville have kunnet høste nogle fordele – stordriftsfordele og samarbejdsfordele ved samarbejde med de andre parker – så det her kan lade sig gøre.
Jeg siger ikke, det bliver nemt, men det er den opgave, som vi vil stille dem.
Leila Stockmarr (EL), 2024-11-13:
Tak for ordet.
Hvordan harmonerer regeringens nedskæringer på nationalparkernes budget med en femtedel og dermed på parkernes arbejde med naturgenopretning med regeringens erklærede ambition om at passe på vores natur?
Christina Olumeko (ALT), 2024-11-13:
Tak for ordet.
Spørgsmålet lyder: Anerkender ministeren, at anvendelsen af begrebet etniske smerter i sundhedsvæsenet kan føre til sundhedsskadelige konsekvenser i behandlingen af danskere med etnisk minoritetsbaggrund, og hvilke konkrete tiltag vil ministeren iværksætte for at modvirke diskrimination i sundhedsvæsenet?
Sophie Løhde (V), 2024-11-13:
Tak til spørgeren for spørgsmålet.
Som jeg forstår fra bl.a. omtale i medierne, er etniske smerter et begreb, som i visse tilfælde bruges af sundhedspersonale i sundhedsvæsenet, når de har at gøre med en borger med en anden etnisk baggrund end dansk, hvor sundhedspersonalet støder på symptomer, som de kan have svært ved at finde årsagen til, og hvor symptomerne så omtales som etniske smerter.
Lad mig starte med at slå fast, at alle skal have lige adgang til udredning og behandling i det danske sundhedsvæsen.
Alle borgere og patienter skal behandles på lige fod i deres møde med sundhedsvæsenet, og det fremgår i øvrigt også klart af sundhedsloven.
Det gælder uanset køn, alder, social status eller i øvrigt etnisk baggrund.
Det betyder også, at man bør undlade at bruge begrebet etniske smerter i sundhedsvæsenet.
At der er ulighed i sundhed og ulighed i borgerens, patientens møde med sundhedsvæsenet, som måske også er det, der er på spil her, er desværre et velkendt problem i vores sundhedsvæsen.
Sygdom og dødelighed rammer i højere grad mennesker med lavere indkomst og kortere uddannelser.
Det kan vi se i al dokumentation.
Men ulighed rammer jo også i forhold til vores evne til at kunne bruge den lige adgang til vores sundhedsvæsen.
Det er en dagsorden, altså problemerne med både social og geografisk ulighed i sundhedsvæsenet, som vi fra regeringens side er meget optaget af og tager alvorligt.
Det er jo også en af årsagerne til en stor del af de initiativer i vores sundhedsreform, som vi sidder og forhandler i de her dage.
Endelig vil jeg dermed også påpege, at jeg synes, det er afgørende, at vi også forholder os til det faktum, at der jo er patienter i vores danske sundhedsvæsen, som uanset alder, køn og etnicitet har vidt forskellige behov og ressourcer.
Det er det, vi skal være bedre til at kunne rumme og understøtte i vores sundhedsvæsen.
Helt generelt handler det jo også om at sørge for, at vi indretter det på en måde, så det ikke forstærker den ulighed, vi desværre allerede har på en række områder, og så alle patienter uanset baggrund også kan få det fulde udbytte af sundhedsvæsenets behandlinger og tilbud.
Christina Olumeko (ALT), 2024-11-13:
Tak til ministeren for svaret.
Jeg er rigtig glad for, at ministeren gør det så tydeligt og klart, at etniske smerter selvfølgelig ikke hører til i sundhedsvæsenet.
Jeg tror, det er første gang, at en minister har sagt det så tydeligt, og det er jeg rigtig glad for.
Når jeg i dag stiller spørgsmålet til ministeren om begrebet etniske smerter, sker der jo på en meget trist baggrund.
Mange minoritetsetniske danskere oplever i dag fejlbehandling eller manglende behandling i det danske sundhedsvæsen på grund af misforståelser, sprogbarrierer eller decideret diskrimination, og det er jo farligt for borgerne, når deres smerter ikke kan forstås af sundhedspersonalet eller de ligefrem bliver parkeret som etniske smerter, altså som smerter, som forstås som overdrevne, og som derfor ikke skal tages alvorligt.
Det kan være en patient med mavesmerter, hvis smerter nedprioriteres til at være etniske smerter, og hvor det derfor ikke bliver opdaget i tide, at patienten har en sprængt blindtarm.
I en sag fra 2019 har to læger fået kritik af Styrelsen for Patientklager, efter at en 3-årig dreng fra Odense døde, bare 4 timer efter at han blev indlagt.
Forinden havde hans forældre hele ni gange på ganske få dage forsøgt at få den rette behandling af deres søn, men lægerne undersøgte ikke drengen grundigt nok, og den manglende behandling og den manglende tolkehjælp var ifølge Styrelsen for Patientklager medvirkende til, at det blev opdaget for sent, at den 3-årige dreng havde akut leukæmi.
I en anden sag fra august 2022 mistede en familie deres 8-årige datter, der fik et hjertestop på gulvet hos en praktiserende læge i Haderslev Kommune.
Hun døde af et svært astmaanfald, på trods af at forældrene flere gange havde forsøgt at få hjælp, og fordi der simpelt hen ikke havde været behandling af pigen, og det er jo, som ministeren også ved, meget, meget sjældent, at man dør af astma i Danmark.
Så det er en meget alvorlig sag.
Derfor vil jeg gerne igen spørge ministeren, for jeg fik ikke rigtig svar på det før: Vil ministeren iværksætte nogle nye initiativer til at fremme en bedre behandling af danskere med etnisk minoritetsbaggrund?
Sophie Løhde (V), 2024-11-13:
Jeg synes jo, vi skal se mennesker, som de er, uanset køn, alder, etnisk baggrund eller noget andet, med henblik på at sikre, at man i sundhedsvæsenet også bedst muligt tager højde for de forskelle og de ressourcer, som vi kommer med som patienter.
For det, at der er ulige adgang i vores sundhedsvæsen, mener jeg ikke at man kan reducere til et spørgsmål om etnicitet.
Du kan godt have to patienter, der på papiret har den samme sygdom, men hvor deres evne til at kunne drage omsorg over for sygdommen eller række ud efter hjælp og forklare, hvad det er for nogle symptomer og smerter, de har, kan være vidt forskellige, ud fra hvilke ressourcer de har.
Og det er også afgørende, at man i sundhedsvæsenet bliver meget bedre til at imødekomme det ved at turde differentiere mere i den måde, man møder patienterne på.
Christina Olumeko (ALT), 2024-11-13:
Jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at det her langt hen ad vejen har noget at gøre med sprogbarrierer.
Det er enormt vigtigt, at man som patient kan blive forstået, og at sundhedspersonalet også gør sig forståelig over for patienten, og jeg synes ikke, det er helt tydeligt, hvad regeringen har af tanker og initiativer omkring det, og det kunne også have været i forbindelse med sundhedsstrukturreformen, som ministeren selv er inde på.
Man kunne også gøre noget i forhold til både prisen og kvaliteten af tolkebistanden.
Er der nogle af de initiativer, som ministeren er villig til at kigge på?
Sophie Løhde (V), 2024-11-13:
Helt generelt anerkender jeg, at sprog har en betydning, men man kan ikke reducere uligheden i sundhed til et spørgsmål om sprogbarrierer.
For det handler jo også om mange andre ting.
Du kan så at sige sagtens være pæredansk og være god til at formulere dig og andet, men måske dårlig til at række ud efter hjælp i sundhedsvæsenet.
Det er jo præcis også indeholdt i vores sundhedsreform, eksempelvis ved at vi jo anerkender, at vi i Danmark helt paradoksalt har færrest læger der, hvor der er flest syge.
Der mener vi jo, at der er behov for, at de praktiserende læger skal have mere tid til den enkelte patient, og at de i øvrigt også skal have et højere honorar, for at kunne sikre, at man på den måde også kan give en bedre indsats i forhold til f.eks. de områder i landet, der geografisk har en højere sygdomsbyrde.
Christina Olumeko (ALT), 2024-11-13:
Jeg er ikke enig med ministeren i, at sundhedsstrukturreformen direkte adresserer det her problem, men det er rigtigt, at der er nogle initiativer, der kan reducere uligheden.
Men jeg synes ikke, at det, der bliver præsenteret, adresserer udfordringen her.
Styrelsen for Patientsikkerhed registrerer i dag ikke systematisk, hvis sprogbarrierer har været medvirkende til en utilsigtet hændelse.
Vil ministeren tage initiativ til, at Styrelsen for Patientsikkerhed fremover skal registrere sprogbarrierer?
Sophie Løhde (V), 2024-11-13:
Nej, jeg tror egentlig også, at jeg her afslutningsvis vil henvise til en meget klog ting, som den tidligere formand for Lægeforeningen har været ude at gøre opmærksom på, nemlig at i det omfang der ude i sundhedsvæsenet også er problemer i forhold til eksempelvis en manglende forståelse for, hvad det kan være for nogle sygdomssymptomer og -problemer, som mennesker med anden etnisk herkomst har i forhold til sundhedsvæsenet, så er det jo også et ansvar, det er helt afgørende man tager på sig ude på de respektive afdelinger på landets hospitaler, og ikke bare i forhold til at anerkende og bruge det her begreb.
I relation til sundhedsreformen må jeg også bare sige, at der ikke i nyere tid er blevet præsenteret en reform af vores sundhedsvæsen, som gør så meget for at reducere den geografiske og sociale ulighed i vores sundhedsvæsen, som den her gør.
Det er en kæmpe, kæmpe opgave, og det er et ansvar, vi tager på os, og det er også derfor, vi præsenterer en så omfattende reform med henblik på at sikre, at man kan få en mere lige adgang til vores sundhedsvæsen, uanset hvem man er, og uanset ens postnummer.
Jens Meilvang (LA), 2024-11-13:
Tak, formand.
Finder ministeren det rimeligt, at Dansk Sportsskytte Forbund nu har ventet mere end 2½ år på svar på deres ansøgning om at blive optaget som hovedorganisation på våbenbekendtgørelsen, på trods af at våbenbekendtgørelsen skulle have været i høring inden 31. oktober i år?