runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2024-01-30:
Nej, vi synes ikke, man erhvervsmæssigt skal opdrætte kaniner i bur.
Det har de ikke godt af.
Det er byttedyr, som har brug for at kunne se en flugtvej, og derfor er det rigtig vigtigt, at man ikke putter dem ind i bure.
Vi er egentlig rimelig konsekvente omkring det her.
Vi ønsker en udfasning af burproduktion af dyr, og det er, uanset om det gælder kaniner, mink, chinchillaer, eller hvad det nu kan være.
Jeg kunne egentlig godt ønske mig, at Socialdemokratiet havde samme tilgang, for der er ikke rigtig nogen dyr, som har godt af at bruge hele deres liv i et bur.
Ida Auken (S), 2024-01-30:
Det er, fordi jeg synes, det er afgørende og vigtigt, når der står en ordfører og henviser til Mathilde Walter Clarks, tror jeg, rigtig fremragende bog, at vide, at den beskriver et andet billede af Danmark end det, vi har i dag.
Så vil jeg så spørge SF om, om man skal forbyde kaniner i bur, for det fik jeg lige en fornemmelse af, da SF talte før.
Mener SF, at man heller ikke må holde kaniner i bur i Danmark?
Carl Valentin (SF), 2024-01-30:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvorfor fru Ida Auken fremhæver det faktum, at der nu er meget få minkavlere tilbage i Danmark, lidt som et argument for, at så behøver man ikke at gå ind at forbyde produktionen.
Socialdemokratiet har jo også afvist at afvikle minkavl i de årtier, hvor vi i SF har kæmpet for det, og hvor Danmark producerede omkring 15 millioner mink om året.
Ida Auken (S), 2024-01-30:
Nu har jeg ikke så travlt med at kalde os det ene og det andet på det her område.
Jeg har travlt med at sørge for, at de dyr, vi har i Danmark, har nogle ordentlige forhold.
Hvis vi skal lukke ned for noget, skal det være på et fagligt grundlag.
Det er det, jeg mener er vigtigt i den her sag.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-01-30:
Hvad mener ordføreren så selv?
Ida Auken (S), 2024-01-30:
Jeg tror, der er to forskellige opfattelser på spil her af at være et foregangsland.
Jeg tror, ministeren taler om, at når man har en produktion, er man dem, der gør det bedst sammenlignet med andre lande med en produktion, og dermed kalder man sig et foregangsland.
Jeg tror, at ordføreren taler om, at foregangslande er dem, der har lukket det ned.
Så det er i sidste ende lidt en strid om ord, er min vurdering.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-01-30:
Jeg kunne godt tænke mig at stille ordføreren nogenlunde det samme spørgsmål, som jeg stillede ministeren.
Mener ordføreren, at Danmark kan være et førende land inden for dyrevelfærd, når 20 andre lande har indført et forbud mod det her?
Ministeren siger, det er en billig omgang, og at de andre lande ikke havde det, men det er ikke rigtigt.
Jeg står her med nogle tal, der viser, at i Holland havde man 160 minkfarme og 6 millioner mink, som blev udfaset i perioden 2015-2024, og i mange af de andre lande har der også været rigtig, rigtig mange pelsdyrfarme.
Så det er ikke rigtigt, at det er en billig omgang.
Så mener ordføreren, at Danmark kan være et foregangsland inden for dyrevelfærd, når vi bliver ved med at holde fast i at avle pelsdyr?
Ida Auken (S), 2024-01-30:
Tak for ordet, og tak til Alternativet for at sætte fokus på de dyrevelfærdsmæssige forhold, der er i forbindelse med avl af pelsdyr.
Beslutningsforslaget indebærer et permanent forbud mod og udfasning af pelsdyravl i Danmark.
Forslagsstillerne nævner bl.a., at 20 EU-lande allerede har forbudt pelsdyravl.
I Socialdemokratiet er vi af den overbevisning, at alle dyr skal behandles ordentligt, og det gælder selvfølgelig også for pelsdyr.
Derfor er det også vigtigt at sikre hensynet til dyrevelfærd i forbindelse med pelsdyravl, således at en pelsproduktion kan foregå forsvarligt.
Vi hæfter os ved, at man i EU har fået øjnene op for den her dagsorden.
Europa-Kommissionen har bedt Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, EFSA, om at vurdere, om eventuelle udfordringer kan afbødes under de nuværende opdrætsforhold.
Det er positivt, for hvis vi skal stille statslige dyrevelfærdskrav eller forbyde produktionen, skal det hvile på et fagligt grundlag.
Pelsdyravl er i dag underlagt et forholdsvis omfattende regelsæt, der skal sikre dyrevelfærdsmæssige forhold, heriblandt kan følgende nævnes: regler om, at pelsdyr skal tilses mindst en gang om dagen, så dyr kan behandles hurtigt, hvis det kræves, regler om relevante faglige færdigheder og kvalifikationer til at passe pelsdyrene, regler om fodermængder og foderindhold, specifikke krav til hold af henholdsvis mink og chinchillaer og mange flere.
Før vi begynder at forbyde eller udfase pelsdyravl, mener vi i Socialdemokratiet, at vi bør vente på EFSA's rapport.
Derudover kan jeg oplyse om, at der er meget få minkavlere i Danmark, der har valgt at påbegynde en produktion igen.
Jeg tror, det er omkring seks steder i landet, man har gjort det.
For at opsummere vil jeg sige, at vi i Socialdemokratiet er glade for, at opmærksomheden bliver fastholdt på det her område, og det skal forslagsstillerne have tak for.
Vi er også helt enige i, at pelsdyravl skal foregå forsvarligt og inden for dyrevelfærdens rammer, men vi afventer i øjeblikket svar på, om de dyrevelfærdsmæssige udfordringer kan afbødes under de nuværende opdrætsforhold.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte op om beslutningsforslaget.
Jacob Jensen (V), 2024-01-30:
Jeg tager det som en selvfølge, at når vi har regler, bliver de selvfølgelig som udgangspunkt overholdt.
Men hvis ikke de bliver det, har vi også tilsynsførende myndigheder, det vil i det her tilfælde sige Fødevarestyrelsen, som har som opgave at gå ud at tjekke, at reglerne bliver efterlevet.
Hvis der er en særlig udfordring her, vil det selvfølgelig være Fødevarestyrelsens opgave også at tilpasse det kontroltryk, der skal være.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-30:
Det er rart, at ministeren har så meget styr på reglerne.
For vi har jo en dyrevelfærdslov.
Altså, vi har jo sådan set en lov, som siger, at vi skal betragte dyr som levende og sansende væsener, og så er der nogle regler her, og nu er der ikke ret mange minkavlere i øjeblikket, men det lyder, som om man rigtig mange steder er kommet frem til at have en praksis, hvor man sulter dyrene i en lang periode, for at de skal få flere unger.
Vil ministeren gøre noget, for at de regler, som ministeren lige har ridset op, bliver overholdt?
Jacob Jensen (V), 2024-01-30:
Det er i hvert fald ikke rigtigt, at man kan gøre det lovligt i op til 7 uger.
Altså, rutinemæssig eller systematisk brug af restriktiv fodertildeling er ikke tilladt efter gældende regler.
Det er tilladt at tildele minkene mindre energirigt foder i vinterperioden, dvs. perioden defineret som 1. december til 1. april, under forudsætning af at foderet i øvrigt giver dyrene mæthedsfølelse.
Det er også tilladt at reducere fodermængden i en kortere periode, men dog kun i op til 8 dage, før parring og efterfulgt af fodring efter ædelyst.
Det er bare for at slå fast, at det ikke er sådan, at det, som hr. Søren Egge Rasmussen beskriver, er efter reglerne, hvis det foregår.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-01-30:
Nu er der så lidt pelsdyravl i Danmark lige i øjeblikket, at det også er en ret billig omgang at lukke det ned og imødekomme det her forslag.
Lad os da bruge ministerens argumenter til at fremme det her forslag.
Nu sagde ministeren, at dyrene skal behandles ordentligt, at det skal være forsvarligt, og at dyr har nogle grundlæggende behov, som skal imødekommes.
Hvordan kan det så være lovligt, at man sulter de her tæver i 7 uger, hvor de sådan set har et væsentligt tab af kropsvægt på 40 pct., og at hvis det er, at man kommer ind i en kold periode, mens man er ved at sulte dem, så er man nødt til at gå ud at fodre dem, så de ikke dør af sult og kulde?
Er det at behandle dyr forsvarligt og imødekomme deres grundlæggende behov, når et dyrs grundlæggende behov vel også er at få noget føde?
Det, man laver der, gør man jo for at få minkene til at få flere unger, og det er lykkedes.
Mener ministeren, at det er forsvarligt, hvad der foregår med at sulte dyrene i en periode, bare for at de kan få flere unger?
Enhedslisten støtter forslaget, der handler om at forbyde pelsdyravl i Danmark, hvilket vil sige, at vi altså her for første gang har et forslag, som også medtager chinchillaproduktion i Danmark, så det ikke kun er et spørgsmål om at forbyde minkavl.
Jeg synes også, det er fint, at man har formuleret det på den måde, at hvis der er et flertal for det her forslag, skal de partier, der har stemt for det, mødes og finde ud af, hvordan økonomien er i forbindelse med det.
Det er måske lidt utraditionelt, at man skriver det på den måde, men det er jo fair nok.
Problemstillingen er jo, at hvis man forbyder noget, som er lovligt, kommer man ud i noget, hvor man jo ender med at skulle give nogle erstatninger, og det er jo så selvfølgelig nemmere at få afviklet pelsdyravlen på et tidspunkt, hvor der ikke er ret mange landmænd, der har pelsdyr.
Nu kan det så opstå igen i et eller andet mindre omfang.
Jeg synes, det har været interessant her under debatten at høre ministeren fremlægge, hvad det er for nogle regler, der gælder med hensyn til udsultningen af mink, og at den restriktive fodring kun er tilladt i en meget kort periode.
Vi er så nogle, der har andre kilder, der siger, at det er noget, der foregår over 7 uger, og at det sker i så voldsomt et omfang, at man sådan set risikerer, at nogle af minkene dør af sult i den periode, men til gengæld får minkavlerne så flere unger ud af det.
Så det er jo økonomi, der styrer det her, mere end det er hensyn til dyrevelfærden.
Enhedslisten støtter forslaget.
Vi har været med til en del gange at foreslå, at minkavl skulle forbydes i Danmark, men det er ikke lykkedes.
Jeg vil da håbe, at det lykkes på et tidspunkt.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-01-30:
Der bliver sagt meget om det her med udsultning og sådan noget.
Jeg skal egentlig bare høre, om jeg skal tolke det sådan, at jeg kan få opbakning fra Enhedslisten, når jeg under de igangværende dyrevelfærdsforhandlinger bringer det til bordet, at det ikke skal være muligt at undtage heste og kvæg i vores nationalparker og naturnationalparker fra dyrevelfærdsloven, men at de skal fodres og supplementfodres hele året rundt, også når det er koldt.
Det håber jeg da lidt ud fra det, der bliver sagt her, med hensyn til at dyr ikke må sulte.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-01-30:
Tak for det, og tak til ministeren for redegørelsen.
Jeg glæder mig til at læse det kommende reformudspil, som jeg hører i hvert fald er næsten lige på trapperne.
Så er jeg glad for, at ministeren anerkender, at det her er et meget komplekst område, og jeg er samtidig også glad for det svar, ministeren kom med på fru Sofie Lipperts spørgsmål om, at de udfordringer, vi står med i forhold til søgningen til vores professionsbacheloruddannelse, ikke nødvendigvis vil blive løst af, at vi går ind og reformerer området.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren: Ud over at vi skal reformere, hvad skal der så ellers til, for at vi kan få flere til at søge ind på vores professionshøjskoler?
Christina Egelund (M), 2024-01-30:
Jeg tror, der er mange årsager til det.
Jeg tror, noget af det hænger sammen med det, som vi var inde på før, nemlig at de arbejdsforhold, som man er mødt ind til i hverdagen, når man arbejdede i velfærdssektoren, i mange år måske har gjort, at det var tillokkende at søge andre steder hen.
Så jeg tror, at noget af det kommer af egen drift.
Det kommer selvfølgelig også an på, hvad det er for nogle efter- og videreuddannelsesmuligheder eller -tilbud, der ligger, og om det er nogle, der tager højde for det, der er sådan det initiale, når man søger ind i de her fag, nemlig, tror jeg, at man gerne vil arbejde med mennesker og gøre en forskel for mennesker.
Så er det sådan lidt underligt, at nogle af efter- og videreuddannelsesmulighederne tager en, tror jeg, for for mange mere akademisk retning.
Det tror jeg såmænd ikke er meningen, når man står som 19-20-årig eller senere livet og beslutter sig for, at man gerne vil arbejde med mennesker.
Så det kommer også an på, hvad det er for nogle tilbud, der ligger på bordet.
Det er jo meget menneskeligt, at man gerne vil dygtiggøre sig gennem hele livet, og hvis man har en kærlighed til sit fag, er det jo rigtig synd, at vi offensivt trækker dem ud af det fag.
Lise Bertelsen (KF), 2024-01-30:
Tak for det, og tak for en god gennemgang af, at vi er på vej eller i hvert fald forsøger at komme på vej.
Jeg bliver rigtig nysgerrig på, om ministeren kan komme lidt nærmere ind på det her med, at vi har et stort problem i, at man uddanner sig væk fra det, der egentlig var intentionen med den uddannelse, man tager, altså faktisk væk fra de mennesker, man egentlig skulle uddanne sig tæt på.
Kan du komme det lidt nærmere, hvad du tænker der?
Christina Egelund (M), 2024-01-30:
Men det betyder, at jeg tror, det er en del af svaret på nogle af problemerne.
Altså, det her problem, som jeg tror alle er enige i er et ægte problem, har jo mange fædre.
Det spiller også ind, hvad det er for et arbejdsliv, man kigger ind i, hvis man vælger at gå de her veje – altså, hvordan er arbejdslivet som sygeplejerske eller pædagog osv.?
Det har jo fyldt i den offentlige debat i årevis og med rette.
Så jeg tror, der er mange årsager til, at vi står med de problemer, som vi gør, og derfor er løsningen selvfølgelig heller ikke alene en reform af uddannelserne, men det er også en reform af uddannelserne.
Et af de problemer, som jeg synes er sådan ret paradoksalt, er, at de her uddannelser er nogle af dem, vi har på det videregående område, hvor der er allerallermest praktik – allerallermest praktik.
Men alligevel er det samtidig også de uddannelser, hvor der er utrolig mange studerende, der peger på, at når man er færdig, bliver man mødt af et praksischok, når man kommer ud.
Det er da et paradoks, der er til at tage og føle på.
Det er vi nødt til at gøre noget ved.
Og derfor tror jeg, hvis vi skal tale om indhold og ikke så meget om struktur, at det også handler om, at uddannelserne indholdsmæssigt skal være tættere på den praktiske virkelighed, der møder en, når man skal ud og arbejde i faget bagefter.
Sofie Lippert (SF), 2024-01-30:
Tak for ordet.
Ministeren kommer både med mange analyser af problemer og med mulige løsninger, som stemmer godt overens med vores politik, med det udspil, som SF kom med for nogle uger siden, og derfor er dele af det jo positivt.
For der er ikke nogen tvivl om, at for få søger ind på de her fire uddannelser.
Det redegjorde både ministeren og ordføreren for Danmarksdemokraterne for.
For det lyder meget, som om løsningen på det her problem er at lave en strukturreform af professionsuddannelserne.
Betyder det, at ministerens analyse er, at det er det, der er den store udfordring i forhold til at få flere ansøgere?
Christina Egelund (M), 2024-01-30:
Jeg ved ikke helt, hvad spørgsmålet var.
Men ellers vil jeg betragte det som en lang kommentar.
Altså, det er jo ikke overraskende eller nyt, at Enhedslisten og regeringen ikke er enige om den su-reform, som skal gennemføres.
Jeg synes så også, når der nu er rejst en forespørgselsdebat om det professionsrettede område, at vi så skal diskutere det professionsrettede område.
Jeg kan jo ikke afholde nogen fra at diskutere alle mulige andre ting, som man måtte være uenig i, men jeg synes egentlig, at der strukturelt er indbyggede problemer nok i de professionsrettede uddannelser til, at der også er nok isoleret set til at tale om dem, og der kunne det være, at man kunne blive enige om noget, og det ville da også være dejligt.
Anne Hegelund (EL), 2024-01-30:
Og tusind tak for talen og opmærksomheden, måske især på det her med at kunne efteruddanne sig videre ind i faget i stedet for ud af faget og måske også det med at kunne se, at det økonomisk skal kunne hænge sammen og hænge sammen med at have et job ved siden af.
Men til gengæld er jeg lidt ærgerlig over, at det ikke spiller så godt sammen med su-reformen og kandidatreformen, for der er jo mange, der allerede har en socialrådgiveruddannelse ligesom mig eller en uddannelse som sygeplejerske, lærer eller pædagog, og som måske vil få sværere ved at tage en kandidatuddannelse, fordi der bliver flere om buddet, når man skærer på dem; måske bliver det endnu sværere at forestille sig at tage en 1-årig kandidat ved siden af et fuldtidsarbejde.
Og så er der igen også det her med at skifte over til en professionsbachelor, hvis man allerede har brugt 1 års su og det i forvejen ikke var helt nok su til at få en kandidat.
Altså, det er mere det her med, hvordan de her veje skal hænge sammen med den politik, der ellers bliver ført, for jeg ser bare, at mulighederne for at uddanne sig videre ind i faget lige nu bliver indskrænket, ikke udvidet.
Christina Egelund (M), 2024-01-30:
Jeg kan ikke svare detaljeret på i dag, præcis hvad der kommer til ligge i det udspil, som vi ikke er færdige med at skrive.
Så så detaljeret kan jeg ikke svare på det.
Jeg vil sige det sådan, at min analyse er og vores analyse er, at hvis vi vil lykkes med at knække kurven ind til de her uddannelser, skal der også strukturelt laves om på dem.
Og som jeg ridsede op i min tale, handler det om, at interessen er for lille.
Der er simpelt hen for få, der søger dem.
Der er rigtig mange – rigtig, rigtig mange – der falder fra undervejs.
Det tyder på, at kvaliteten i hvert fald ikke står mål med det, man forventede, da man søgte ind på dem.
Det er så grundlæggende problemer, at jeg mener, at vi også skal tage strukturelt fat.
Katrine Robsøe (RV), 2024-01-30:
Tak for det.
Jeg er også rigtig glad for, at vi får mulighed for at tage diskussionen i dag om nogle uddannelser, som jo har enormt stor betydning for vores samfund.
Nu har jeg jo også forhandlet en aftale på et andet område, hvor Radikale Venstre valgte ikke at være med, fordi vi ikke ønskede at forkorte uddannelserne på universitetsområdet.
Christina Egelund (M), 2024-01-30:
Det vil selvfølgelig i brede termer sige, før vi går på sommerferie.
Det er også min intention – og jeg siger intention, fordi det jo er et relativt grundigt forarbejde, vi også er i gang med – at vi forhåbentligvis kan samles omkring en aftale om en reform af det her område før sommerferien, men jeg synes, at grundighed og kvalitet går forud for tid her.
Men det er det, der ligger i det.
Så i forhold til det svar, som der henvises til – nu kan jeg ikke huske tallene, som der bliver refereret til, i hovedet – er det jo rigitgt, at der er nogle studerende, som starter på, det kan f.eks. være dansk eller historie på universitet og så kommer i tanke om, at man egentlig hellere vil noget andet, f.eks. være skolelærer.
Og det er jo rigtig fint.
Man kommer med forskellige typer bagage.
Det kan være erfaring fra det virkelige liv.
Det kan også være uddannelseserfaring.
Problemet i dag er, at rigtig, rigtig mange ikke i generøst nok omfang får merit for den erfaring, man kommer med.
Så de veje skal også gøres nemmere.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-30:
Først tak til ministeren for talen.
Kan ministeren komme mere konkret ind på, præcis hvornår man fremlægger det her udspil?
Jeg synes, jeg hørte noget med første halvdel af i år, men kan man være mere konkret?
Og så kan jeg lige nå at stille et spørgsmål mere, og det handler om et ret interessant svar, der var i Folketingets Uddannelses- og Forskningsudvalg, hvor det fremgik, at der var ca. 2.000 personer, der rent faktisk afbryder eller fuldfører en universitetsuddannelse i 2020, som inden for 2 år påbegynder en professionsbacheloruddannelse.
Det her er jo ret interessante tal.
Det vil sige, at der måske var nogle, vi kunne have fanget meget tidligere i forhold til at tage en professionsbacheloruddannelse.
Hvad tænker ministeren vi kan gøre i forhold til det?
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-30:
Først tak til ordføreren for en rigtig fin tale, men også for at lægge vægt på det her med uddannelser i hele Danmark.
Det er jo noget, der smelter sådan et danmarksdemokrathjerte her, når man især går meget op i det –
så tak for det.
Noget af det, jeg gerne vil spørge ind til, er nogle konklusioner, der kom fra Danmarks Evalueringsinstitut, altså EVA, i forhold til de her professionsuddannelser, velfærdsuddannelser.
Noget af det, de bl.a. pegede på sidste år, var, at fire ud af ti nyoptagne studerende på professionshøjskolerne rent faktisk har arbejdet som f.eks. lærervikarer eller pædagogmedhjælpere i ældreplejen – fire ud af ti!
Det er jo faktisk et ret stort potentiale, der ligger der.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-30:
Jeg skal ikke kunne afvise, om der er noget i det.
Når det så er sagt, bliver man jo også fagligt klædt på med en professionsbacheloruddannelse til netop at kunne tackle den slags og til at være fleksibel i forhold til også at kunne favne hvert barn, hver patient, hver pårørende.
Det er en del af den uddannelse, at man skal kunne rumme dem.
Men noget af det, som jeg synes vil gøre det lettere derude, er det der med en større faglig frihed.
Så tak i hvert fald for den del i forhold til det, som regeringen har fremlagt i dag.
Nu er det så kun i forhold til ældreplejen, men man kunne måske også godt se på andre områder i det offentlige i forhold til at sikre større faglig frihed.
Det tror jeg vil betyde rigtig meget for medarbejderne derude.
Frederik Vad (S), 2024-01-30:
Jeg blev sådan lidt inspireret, da ordføreren fortalte om sin egen oplevelse, og kom til at tænke på, om ordføreren også tror, at der er et eller andet i den tid, vi lever i – i det arbejdsliv, mange af dem fra professionshøjskolerne kommer ud i – og at der er et publikum derude, som er anderledes, end det var før i tiden, og som kan virke afskrækkende.
Nu nævnte ordføreren, hvor mange færre hold der gennemførte end dem, der startede.
Vi kan se, at for hvert år, der går, stiger udfordringen for folkeskolelærere med at arbejde med forældre.
Vi kan se, at socialrådgivere og sygeplejersker siger, at det er sværere og sværere at forhandle med pårørende om, hvad de har krav på.
Og vi hører om pædagoger, der siger, at det er forældrene, der kommer og fortæller pædagogerne om deres børn; for 10 år siden var det pædagogerne, der fortalte forældrene, hvordan deres børn fungerede.
Er der noget i det der spil, som måske gør det sværere at have en professionsbacheloruddannelse i dag kontra før i tiden?
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-30:
Tak, og tak til fru Anne Hegelund for spørgsmålet.
Det giver helt klart mening, at økonomien følger med i forhold til uddannelsesudbud, og jeg kan ikke se for mig, at vi kan løfte kvaliteten på det her område, uden at der også følger penge med.
Der er i hvert fald et flertal her i Folketinget, der har været med til at vedtage en universitetsreform, hvor vi rent faktisk afsætter 200 mio. kr. årligt fra 2025 og 300 mio. kr. årligt fra 2030.
Så der er i hvert fald penge at gøre godt med.
Om det er nok, har jeg svært ved at svare på, for det kommer også an på, hvad det er, vi kommer frem til i fællesskab for at løfte området.
Når det så er sagt, handler alt heller ikke om skolerne.
Men der er også de der kliniske undervisere, og der er de praktiske undervisere ude på uddannelsesstedet, som kan være et dagtilbud, eller som kan være en hospitalsafdeling, og det er lige så vigtigt, at vi også løfter kvaliteten af vejledningen dér.
Anne Hegelund (EL), 2024-01-30:
Tusind tak for at sætte fokus på det her område.
Jeg synes jo også, det er enormt vigtigt, og jeg har selv været studiepolitisk aktiv som socialrådgiverstuderende.
Jeg tænker, at du måske også ved noget om, at økonomien ikke ser så god ud på mange professionshøjskoler, og vi er jo faktisk i Enhedslisten enormt enige i, at regional uddannelsesdækning er vigtigt.
Men vi er bare ekstremt bekymret for, at man får nogle – hvad skal man sige – discountuddannelser, hvis man opretter flere uddannelser uden for de større byer, uden at økonomien følger med.
Det ser man også allerede, altså at der er nogle steder, hvor det bliver lidt sådan en b-uddannelse som en satellit til et større udbud.
Det var egentlig bare for at sige, at jeg er virkelig spændt på det her med at kigge på strukturen og se, hvad vi kan løse på den måde, men jeg er måske bare bekymret for, om der er tid og penge derude til det, hvis man ikke sørger for at give et ordentligt løft.
Når du også gerne vil se på en masse ting, og når der skal være regional uddannelsesdækning, hvordan skal det så gøres uden flere penge – kan du forestille dig det?