runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2018-05-31:
Som flere har nævnt under debatten, og som jeg tror der er enighed om, er der mange dilemmaer i det, vi diskuterer her, og det var der jo sådan set også, da vi vedtog Tyrkietfaciliteten her i Folketinget, og de handler jo meget om, hvordan vi skal forholde os til Tyrkiet, og hvor meget vægt man lægger på Tyrkiet som et destabiliserende element i den internationale politik i øjeblikket.
Der sker en islamisering, der sker en undertrykkelse af alle demokratiske rettigheder, og der sker en udvikling, hvor Erdogan ligesom forsøger at blive sultan i et nyt osmannisk rige, for nu at sige det på den måde.
Det er dybt, dybt bekymrende, også fordi det har konsekvenser andre steder i Mellemøsten.
Det har konsekvenser i Syrien med den tyrkiske aggression i Afrinprovinsen, som ikke sker for at varetage vores interesse i at bekæmpe islamisme, men for at varetage en snæver tyrkisk interesse i at bekæmpe kurdere, og som i det hele taget, om jeg så må sige, er styret efter, hvad der gavner tyrkisk indenrigspolitik.
Det er jo ikke til at have med at gøre, for at sige det rent ud, og derfor er vi nødt til at få en mere omfattende diskussion af, hvordan vi håndterer det tyrkiske problem.
Regeringen sagde sidste år, at man ville afbryde alle forhandlinger om et tyrkisk EU-medlemskab under alle omstændigheder.
Det var vi uenige i.
Det er en langt klogere måde at gøre det på, og det er også det, vi gør i det forslag til vedtagelse, vi har her, og det er også et svar til hr. Martin Lidegaard.
Vi foreslår ikke at droppe Tyrkietaftalen, men vi foreslår at suspendere den, indtil der er en række krav om menneskerettigheder, som er opnået.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi har det pres hele tiden, men også, at vi er villige til, om jeg så må sige, at lægge handling bag det pres, vi lægger i forhold til Tyrkiet.
Det tror jeg også er vigtigt i forhold til den tyrkiske opposition, altså at den ved, at medmindre Erdogan skifter kurs, så har det økonomiske konsekvenser fra Vestens side.
Der er også flere, der har været inde på, at vi har bragt os i et ubehageligt afhængighedsforhold til Erdogan og Tyrkiet gennem den her aftale.
Nogle vil måske sige, at vi er gået i pagt med djævlen selv, ligesom Faust i sin tid, for at opnå nogle andre ting.
Man skal passe på med at gå i pagt med djævlen.
Men sandheden er jo, at Erdogan også er afhængig af os.
Det er jo en gensidig afhængighed, som er kommet der, og den afhængighed, han har, er også den økonomiske støtte, som vi giver til Tyrkiet.
Det er jo rigtigt, som nogle har sagt, at der skal være valg i Tyrkiet inden så længe, og Erdogan sidder ikke så fast i sadlen, som alle går og påstår.
Det, at vi styrker den tyrkiske økonomi, er da også med til at styrke Erdogan, og derfor synes jeg, det er fuldstændig legitimt, at vi med det her siger, at medmindre Tyrkiet skifter hest, vil vi give det nogle økonomiske konsekvenser, sådan som vi foreslår her.
Martin Lidegaard (RV), 2018-05-31:
Jeg støtter til enhver tid klar transparens om alt, hvad der foregår, som der er EU-midler der går til – også på det her område.
Når jeg svarer sådan lidt vævende, er det, fordi det egentlig var min opfattelse, at det var noget af det, der bl.a. skulle undersøges af, om jeg så må sige, EU's rigsrevision.
Men jeg har intet som helst ønske om andet end fuld klarhed over alt, hvad der er foregået i den sag.
Naser Khader (KF), 2018-05-31:
Jamen jeg mener, det er vigtigt, at vi forsvarer EU's grænser, men jeg tror ikke, vi kan gøre det alene.
Vi skal have hjælp af amerikanerne til at kunne gøre det på samme måde som tidligere med piraterne.
På den måde underminerer vi menneskesmuglernes aktiviteter – de tjener jo mange penge på det – og folk risikerer ikke at dø på vejen hertil eller blive udsat for seksuelle krænkelser.
Det mest humanistiske vil være at sige, at man ikke kan komme hertil, at vi henter folk i lejrene.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-05-31:
Tak for det, tak til ordføreren.
Og med risiko for at trætte folk, der sidder og lytter til mig, vil jeg nu for tredje gang stille det samme spørgsmål til en ordfører, selvfølgelig i hans egenskab som repræsentant for regeringen, og jeg håber jo, at svaret bliver anderledes end svaret fra de øvrige ordførere.
For et parti som Konservative Folkeparti, som tror på lov og orden og overholdelse af reglerne, må det jo gøre ondt helt ind i hjertet, når migranter strømmer ind i Europa uden at respektere landegrænser, men bare kommer strømmende ind.
Er ordføreren på linje med sine øvrige ordførerkolleger fra den blå blok i, at måden at opretholde lov og orden på det her område på er at betale en diktator for at holde problemet ude, eller ønsker ordføreren også at bruge muligheden for at forsvare Europas ydre grænser med magt?
Naser Khader (KF), 2018-05-31:
Altså, jeg behøver ikke nogen undersøgelse.
Det foregår, det er der megen dokumentation for.
Men vi ændrer ikke på det ved bare at træde ud af de aftaler, for hvad er alternativet?
Søren Søndergaard (EL), 2018-05-31:
Jeg vil godt starte med at sige tak, jeg forstår udmærket, at det er en personlig holdning.
Men tak for at udtrykke den personlige holdning, der hedder, at ordføreren mener, at førtiltrædelsesaftalen med henblik på medlemskab skal opsiges.
Det synes jeg er et godt udgangspunkt for at diskutere videre, for det vil jo være noget konkret, man kan gå i gang med.
I forhold til det der med, at vi ved, hvad der er sket på grænsen, så kan vi jo godt sige, at vi ved det, men så skal det vel også betyde, at vi stopper øjeblikkeligt.
For hvis det er sådan, at EU giver millioner og atter millioner til et firma, som ovenikøbet ejes af en af Erdogans venner, til, at der kan produceres nogle Cobravogne, som kan køre rundt og foretage menneskerettighedskrænkelser, så er vi vel enige om, at det ikke går.
Men er det ikke hensigtsmæssigt trods alt at få en uvildig undersøgelse af det, før der tages så dramatisk et skridt?
Tak til ordføreren.
To konkrete spørgsmål: Bør Danmark arbejde for at ophæve tiltrædelsesaftalen med Tyrkiet med henblik på tyrkisk medlemskab?
Og skal Danmark arbejde for en uvildig undersøgelse af de menneskerettighedskrænkelser, som forskellige menneskerettighedsorganisationer påstår har fundet sted ved grænsen mellem Tyrkiet og Syrien, og som har været rapporteret i danske medier?
Naser Khader (KF), 2018-05-31:
Jamen jeg mener, og det har jeg også sagt i min ordførertale, at det med at blive optaget i EU er spild af alles tid, og det kan de godt glemme.
I forhold til deres illoyalitet over for NATO har jeg flere gange sagt, at de bør have et gult kort, og at vi bør blive ved med at påpege krænkelser af menneskerettigheder.
Jeg synes, det er bekymrende, og det gælder også det, at Erdogan har nogle bøller her i landet, der chikanerer, forulemper og truer de tyrkere, der er i opposition til Erdogan, og det bør vi også gøre noget ved.
Men at vi kan ændre på det ved bare at ophæve aftalen og svigte de flygtninge, der får gavn af den aftale, synes jeg ikke vi skal.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-31:
Men er det nok at kritisere?
Hvornår er det, man skal begynde også at handle på sin kritik?
Jeg synes, det er en meget speciel situation med Tyrkiet, for vi har da om noget kritiseret i lang tid, så hvornår kommer der handling bag ordene, hvornår er det, det også skal have konsekvenser?
Naser Khader (KF), 2018-05-31:
Altså, rent personligt synes jeg, at man skal droppe de der optagelsesforhandlinger.
Det spilder alles tid.
Men det er min personlige holdning, det er ikke regeringens holdning.
Men jeg mener, man skal gøre det.
Med hensyn til at undersøge krænkelser af menneskerettighederne behøver vi ikke undersøge det.
Vi ved, de foregår, og derfor skal vi påpege det.
Vi skal prøve at presse tyrkerne og Erdogan – især presse dem der, hvor det gør ondt på Erdogan og Tyrkiet – så de som minimum kan respektere det basale ved et retssamfund.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-05-31:
Tak for det.
Det gør mig helt glad, for selv om det var pakket godt ind i forskellige formuleringer, hørte jeg dog ordføreren sige, at forsvar af de ydre grænser også kan ske ved magt.
Man kan ikke gøre det alene, mener ordføreren så.
Fint nok.
Men man anerkender, at anvendelsen af fysisk magt til opretholdelse af grænserne kan blive nødvendigt.
Så vil jeg høre: Er det noget, som ordføreren sådan forestiller sig at vi kan se inden for den nærmeste fremtid, eller vil man bare, hvad skal man sige, stadig væk tale om det og så fortsætte med at betale og stå med hænderne i lommerne?
Naser Khader (KF), 2018-05-31:
Altså, så vidt jeg ved, foregår der en form for forsvar af EU's grænser omkring den libyske kyst – det er jo der, mange forsøger at komme over – hvor man går efter menneskesmuglerne, og det vil jeg meget gerne have at man gør meget mere.
De der menneskesmuglere udnytter folk, både økonomisk, men også helbredsmæssigt.
De skal stoppes og gerne med magt.
Søren Søndergaard (EL), 2018-05-31:
Altså det, som The European Court of Auditors, den europæiske revisionsret, har truffet en beslutning om, er flygtningefaciliteten.
Det er den undersøgelse, de laver.
Debatten i Europa-Parlamentet i går aftes – jeg kan anbefale at gå ind og se den; den varer kun en times tid – var også relativt ophedet, fordi folk selvfølgelig stiller spørgsmålet: Kan det virkelig være rigtigt, at vi for at give førtiltrædelsesstøtte til Tyrkiet kommer til at give penge til pansrede Cobrakøretøjer, produceret af en af Erdogans venner, som måske bliver misbrugt til menneskerettighedskrænkelser?
Det er jo lige præcis det, der er et ønske om at undersøge.
Hvordan det kan undersøges, kan vi jo komme tilbage til, men støtter man, at der bliver en undersøgelse af lige præcis det forhold?
Martin Lidegaard (RV), 2018-05-31:
Jeg havde desværre ikke mulighed for at følge den debat i Europa-Parlamentet i går aftes, og derfor står det mig ikke helt klart, hvad der menes med en uvildig undersøgelse.
Som hr. Søren Søndergaard selv var inde på, er EU's egen – i citationstegn – rigsrevision selv på banen for at undersøge noget af det her.
Det er for mig en uvildig undersøgelse, men det kan være, at der ligger noget andet i det, hr. Søren Søndergaard mener, men det skal jeg så lige have specificeret.
Søren Søndergaard (EL), 2018-05-31:
Vi har jo igen to diskussioner, altså diskussionen om flygtningefaciliteten og diskussionen om førtiltrædelsesbistanden.
Jeg vil bare høre, om ordføreren støtter de folk i Europa-Parlamentet, f.eks. ALDE's ordfører, som i går aftes over for kommissær Hahn udtrykte ønske om en uvildig undersøgelse af de begivenheder, som er foregået ved den tyrkisk-syriske grænse, med henblik på at få afklaret, om beløb fra EU er gået til at understøtte menneskerettighedsovertrædelser.
Martin Lidegaard (RV), 2018-05-31:
Altså, jeg tror på og jeg vil støtte, at vi sætter al den fokus, vi overhovedet kan, på den løbende debat om implementeringen af den her aftale og sætter den under lup – og det er også derfor, jeg er glad for debatten i dag.
Jeg er ikke sikker på andet, end at virkeligheden er så besværlig – for sådan er jura jo også – at man her kan anlægge forskellige skøn.
Det er jo ikke altid sådan, at jura er bøjet i neon.
Derfor tror jeg også, det er så besværligt, at man ikke med sikkerhed kan sige, at Kommissionen har ret, eller at kritikerne har ret.
Jeg vil sige det på den måde, at jeg føler mig rimelig overbevist om, at hvis det endelig kommer dertil, er vi på den rigtige side af juraen.
Men jeg føler mig ikke overbevist om, at jeg stadig væk synes, at alt det, der foregår, er i orden.
Jeg blev spurgt, om jeg syntes, at man skulle kopiere aftalen til andre områder.
Det er ikke så enkelt.
Der er meget forskel på de lande, vi taler om her, fra Tyrkiet, til Libyen, til Marokko osv., så det kan man ikke bare gøre.
Men der er nogle grundelementer, som jeg synes man skal forfølge i forhold til de lande, hvor det giver mening.
Det er bare ikke alle lande, hvor det giver mening.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-31:
Lige om finansieringen: Det er jo ikke det mandat, der er blevet indhentet fra regeringens side, og som man støttede fra Radikale Venstres side. Jeg har jo flere gange haft udlændinge- og integrationsministeren i samråd i Europaudvalget om den aftale og har flere gange spurgt: Er der løbende foretaget en menneskeretlig evaluering af den her aftale?
Og jeg har fået at vide, at det er der ikke.
Men jeg vil høre, om det er noget, ordføreren kan være med til at støtte, altså at man egentlig presser på for at få lavet det.
For ét er, at vi læner os op ad regeringen, der læner sig op ad Kommissionen, der læner sig op ad den tyrkiske regering.
Noget andet er at få en egentlig evaluering af de menneskeretlige aspekter af den her aftale, så vi bliver klogere på den og ser på, om den egentlig er så god at køre videre med, eller om vi skal finde andre måder at give den humanitære bistand, som flygtningene kan få, på end at sende i hvert fald over 20 pct. af midlerne direkte til Erdogan.
Martin Lidegaard (RV), 2018-05-31:
Altså, der er ingen grund til at lægge skjul på, at der er seriøse organisationer og seriøse kritikere, der har sat spørgsmålstegn ved det folkeretslige i aftalen.
Det er jo Kommissionens juridiske tjenestes egne vurderinger, at den her aftale holder sig inden for konventionerne, ligesom det er det danske Udenrigsministeriums opfattelse, at den gør det.
Det er selvfølgelig det, jeg henholder mig til, men lad mig sige ligeud, at det jo ikke er, fordi vi synes, at alle dele af det, der foregår, overhovedet er behagelige at kigge på.
Det er heller ikke, fordi vi er trygge ved alt, der foregår.
Vi har bare enormt svært ved at sige, at det ville være bedre og mere, kan man sige, ansvarligt over for flygtningene bare at opsige aftalen.
Så enkelt synes jeg ikke valget er.
Tværtimod føler jeg mig ret overbevist om, at konsekvenserne af at sløjfe det, man har, altså den aftale, man trods alt har hånd i hanke med, med nogle rimelige faste aftaler om, at Tyrkiet skal stå til ansvar for, hvad pengene bliver brugt til, osv., er negative.
At flygtningene inde i Tyrkiet skulle få det bedre, og at vi skulle have større mulighed for at kontrollere, hvordan flygtningene har det, hvis vi fuldstændig slipper det og siger, at nu vil vi slet ikke have nogen aftale med Tyrkiet, mener jeg sådan set er en illusion.
Så vil jeg gerne sige om finansieringsspørgsmålet: Jeg er helt opmærksom på de igangværende forhandlinger.
Jeg synes også, man skal bede de enkelte stater om medlemsbidrag i de næste finansieringsforhandlinger.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-31:
Først må jeg lige pointere, at hvad angår de penge, der er givet i den første del, altså de første 3 mia. euro, er det rigtigt, at der deri også var en masse penge fra medlemslandene.
Men man sidder jo og forhandler nu, og det mandat, som Radikale også var med til at give ministeren til forhandlingen om, hvordan man skal finansiere næste del, omfatter netop at forhandle om, om det ikke skal komme fra EU's kasser – det er jo bl.a. det, Danmark mener – i stedet for fra medlemslandene.
Så det var bare lige for at anholde den del.
Der er to spørgsmål, som jeg mener er rigtig, rigtig vigtige i den her sag.
Jeg kan fuldt ud følge de overvejelser, der ligger hos ordføreren.
Jeg kan sagtens forstå dilemmaerne.
Men der melder sig to spørgsmål hos mig.
Det ene handler om, om den her aftale er så stor en succes, at Radikale Venstre mener, at vi kan kopiere den til andre lande i Europas nærområde, altså udlicitere håndteringen af flygtninge til andre lande, som man har gjort i Tyrkiet.
Det andet handler om det menneskeretlige aspekt og det internationale retslige aspekt, altså flygtningekonventionen, i den her aftale.
Mener ordføreren, at der er sikkerhed for, at vi i den her aftale overholder både menneskerettighederne og flygtningekonventionen?
Eller har vi ved at lave den her aftale så givet carte blanche til, at Tyrkiet kan gøre, som det passer dem?
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-05-31:
Det er selvfølgelig også et relevant spørgsmål.
Mit svar til det er, at det jo ikke kun er en aftale, der – i gåseøjne – er god for Europa, det er også en aftale, der er god for Tyrkiet.
Den tyrkiske økonomi er faktisk rigtig, rigtig dårlig, ikke mindst set i lyset af det mislykkede militærkup, men også generelt, og derfor har de brug for pengene.
De har brug for pengene for at kunne håndtere de mange millioner af flygtninge, der er, og derfor kan de ikke bare sige, at det er ligegyldigt, om der er sådan en aftale eller ej, selv om de forsøger det i retorikken, det anerkender jeg, men jeg mener, at det er et skuespil.
De har brug for pengene så at sige.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-31:
Jeg ved ikke, om spørgeren er kommet til at tage noterne fra gårsdagens debat med, for jeg synes, vi hørte spørgsmålet et par gange i går, og jeg synes egentlig, det er synd i forhold til den her forespørgsel at hive det her spørgsmål frem igen om, hvad man vil gøre efter et valg.
Alternativet har, siden man lavede den her aftale, kæmpet imod den, fordi vi synes, den er skidt – rigtig, rigtig skidt – og det bliver vi selvfølgelig ved med, indtil man retter op på de ting.
Men det her kludetæppe, hvor man på den måde går på kompromis med grundlæggende rettigheder og standarder fra europæisk side, er selvfølgelig ikke noget, vi bakker op om.
Det kæmper vi imod.
Og det er ikke noget med at blive enige, men det er egentlig at diskutere, hvad det er for nogle principper, vi ønsker at lave de her aftaler ud fra.
Og det kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre Venstres ordfører spørge om i stedet for en eller anden fnidderdebat fra gårsdagens afslutningsdebat om, hvor røde og blå og grønne partier står efter et valg i forhold til det.
At forsvare sine grænser i forhold til at der er flygtninge, der prøver at komme over, er lidt noget andet end at få angrebet sin grænse, kan man sige.
Men sådan helt grundlæggende vil jeg spørge, når man nu agerer på den her måde: Er ordføreren ikke bange for, at vi egentlig har bundet os, altså om vi tør handle?
Tør vi gøre noget i forhold til den her aftale, eller tør vi ikke, fordi vi er bange for, at der bliver sendt flygtninge tilbage?
Det er det dilemma, jeg godt kunne tænke mig at tale om.
Altså om vi har deponeret en beslutningskraft i det her.
Nu skal jeg ikke stå her og tale på vegne af Enhedslisten og SF.
Jeg har læst en vedtagelsestekst op, som vi er enige om, og ellers taler jeg på vegne af Alternativet.
Og Alternativet har ikke skiftet politik, når det kommer til den her aftale.
Det kan ikke komme bag på hr. Michael Aastrup Jensen, at Alternativet med den række af samråd og spørgsmål og den kritik, vi har rejst i diverse udvalg af det her, bliver ved med at kæmpe imod den her aftale, som vi mener er rigtig, rigtig skidt.
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-05-31:
Det får jeg heldigvis rig lejlighed til at komme ind på i min ordførertale.
Og jeg forstår egentlig ikke, hvorfor hr. Rasmus Nordqvist synes, det er en fnidderdebat.
Altså, jeg tror faktisk, at rigtig, rigtig mange vælgere, hvis ikke alle, ønsker, at der er klarhed omkring, hvad det er, en eventuelt kommende regering mener i det her spørgsmål, fordi det faktisk vedrører rigtig, rigtig mange mennesker.
Så forstår jeg da godt, at det måske ikke er helt velkomment i alle dele af rød blok, fordi man ønsker at få sendt et andet signal om, hvad det er, der vil kunne lade sig gøre med et eventuelt kommende flertal i rød blok.
Det er så en helt anden diskussion, men det går jeg da ikke ud fra at hr. Rasmus Nordqvist mener.
Så jeg er glad for, at hr. Rasmus Nordqvist i dag har bekræftet, at rød bloks tre stærke partier, nemlig dem, der står bag forslaget til vedtagelse, vil kæmpe for det her, også selv om der skulle komme et andet flertal i Folketinget.
Her er der jo tydeligvis en markant forskel mellem rød blok og blå blok.
For nu har vi jo hørt i vedtagelsesteksten, at tre røde partier meget markant ønsker at få lavet om i forhold til Tyrkietaftalen.
Og det sætter jo hele debatten i går i relief, fordi vi altså har en statsministerkandidat fra Socialdemokratiet, som prøver at fortælle, at der ikke kommer til at være nogen forskelle i forhold til udlændingepolitikken, hvis man kommer til, men samtidig har vi altså tre røde partier i dag, som meget, meget klart ønsker at lave en fundamental, skal vi sige ændring af hele måden, hvorpå vi har håndteret og fået stoppet den massive flygtningestrøm, som der er.
Vi bliver jo aldrig enige – og det er fair nok, sådan er det i et demokrati – så mit spørgsmål er: Hvor meget vil man sætte foden i døren, så at sige, i forhold til et eventuelt kommende rødt flertal her i Folketinget og sørge for, at det, man nu i dag kæmper for, også bliver en realitet under en eventuelt kommende socialdemokratisk regering?
For jeg går ud fra, at den her kamp stopper man ikke, bare fordi der eventuelt skulle komme et nyt flertal.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-31:
Vi har jo nu i en del år diskuteret den her aftale med Tyrkiet, altså EU's flygtningeaftale med Tyrkiet.
Nu er der så her i det tidlige forår kommet nogle nye afsløringer frem i pressen, og derfor har vi stillet denne forespørgsel, der lyder: »Hvad er regeringens reaktion på oplysningerne om, at Danmark og EU har finansieret tyrkisk grænseværn på grænsen til Syrien, hvad agter regeringen at foretage sig for at følge op på sagen, og giver situationen anledning til at genoverveje Danmarks støtte til EU-Tyrkiet-aftalen?
Så derfor har vi indkaldt til den her forespørgsel, og vi ser meget frem til debatten i dag.
Nick Hækkerup (S), 2018-05-31:
Tak for ordet.
Det var en underlig bemærkning fra hr. Michael Aastrup Jensen, navnlig når man tænker på, at DF også er imod faciliteten, så der heller ikke er noget blåt flertal for den.
Men sådan er verden så forunderlig.
Jeg deler fuldstændig de bekymringer, som ordføreren har redegjort for, om Tyrkiets opførsel og den måde, som Tyrkiet agerer på både internt og eksternt.
Det, der i virkeligheden er mit spørgsmål, er, om ordføreren sådan bare i grove træk er bekendt med, hvilke projekter flygtningefaciliteten har finansieret.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-05-31:
Det vil jeg takke for, og det vil jeg gerne bekræfte.
Jens Joel (S), 2018-05-31:
Tak for det.
Det er blot, fordi vi i Socialdemokratiet har delt den bekymring, som også fru Pia Olsen Dyhr rejste.
Så jeg vil gerne kvittere for, at ministeren her gør det klart, at der ligesom ikke er en tvangsudbudssituation vedrørende de ydelser, der skal sikre forsyningssikkerheden, og at det er forbrugerne og omkostningerne, der ligesom er i centrum.
Jeg kan i hvert fald love, at Socialdemokratiet også med den tilføjelse står bag det her, og vi vil følge op på, at det så også bliver omsat i de bekendtgørelser, som jeg også håber ministeren vil lade os kigge med i, når vi kommer videre i forløbet.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-05-31:
Tak til fru Pia Olsen Dyhr og hr. Christian Poll for spørgsmålene.
Jeg kan betrygge fru Pia Olsen Dyhr med, at der med forslaget ikke bliver indført udbudstvang på ydelserne leveret til forsyningssikkerhed.
Med lovforslaget stilles krav om markedsbaserede løsninger, der sikrer retvisende prissignaler, så markedet også i 2030 kan levere elforsyningssikkerhed.
Jeg skal samtidig understrege, at forbrugerne ikke vil blive stillet dårligere med dette lovforslag.
Det er tværtimod hensigten at sikre en mere omkostningseffektiv tilvejebringelse af forsyningssikkerhed til glæde for forbrugerne.
Christian Poll (ALT), 2018-05-31:
Vi har jo været meget i tvivl om det her forslag
, fordi det har en meget teknisk karakter, og det er svært at gennemskue netop de forhold, som fru Pia Olsen Dyhr har nævnt.
På grundlag af en række spørgsmål, der er stillet, og den debat, vi har haft, vil vores stilling være, at vi stemmer gult til det her forslag.
Det er, fordi vi sådan set er med på det meste, men ikke helt kan se, at der er fuld sikkerhed for, at de investeringer og de tiltag, som Energinet har lavet igennem tiden, vil blive set som de tiltag, de er, nemlig for at stabilisere energiforsyningssikkerheden i systemet, og at kraftværkerne måske kan få en særbehandling.
Så det bliver gult fra vores side, for så har vi mulighed for at åbne op og se det an og måske få lavet nogle ændringer på et senere tidspunkt, så det her kommer til at blive mere retfærdigt for alle i systemet.