runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-24:
Tak for det.
SF foreslår, at der nationalt oprettes en ansøgningspulje, hvor kommuner kan søge støtte til oprettelse og drift af integrationshuse i ikkekommunalt regi.
Intentionen bag en sådan indsats kan vi fuldt ud støtte.
Jeg anerkender det store arbejde, der sker i integrationshuset Kringlebakken.
Det er, som det er fremgået, et unikt sted, hvor kvinder, piger og børn med en anden sproglig og kulturel baggrund end dansk kan udfolde sig og udvikle kompetencer.
Det er selvfølgelig et arbejde, som Radikale Venstre gerne ser flest mulige steder.
Det er altså ikke et spørgsmål om at være for eller imod den indsats.
Men jeg kan godt være lidt i tvivl om, hvad det betyder at udfolde Kringlebakken.
Man kan sige, at det måske er lidt kringlet, hvad det egentlig betyder.
Og det er et lidt uheldigt signal, hvis det for nogle kan opfattes sådan, at det arbejde, de gør, er mindre godt end det, andre gør.
Radikale Venstre mener, at kommunerne hver især bedst kan tilrettelægge deres egen indsats.
I sidste uge foreslog SF, at Gladsaxe Kommunes model for hjemmeplejen skulle indføres og udrulles i flere kommuner.
I den her uge er det så Kringlebakkemodellen, der skal rulles ud over flest mulige.
Og vi har såmænd intet imod inspiration fra best practice og at lade sig inspirere af andre, men vi må bare erkende, synes jeg, at man kan gribe opgaven forskelligt an i et kommunalt selvstyre.
Og der står det kommunale selvstyre, altså det lokale demokrati og den lokale selvbestemmelse, højest for Radikale Venstre.
Vi har ikke 98 ens kommuner.
Vi har 98 forskellige kommuner, og det betyder, at man kan gribe indsatsen an på 98 forskellige måder.
En god integration er ikke nødvendigvis afhængig af et såkaldt integrationshus – skal vi så også have et handicaphus eller et adhd-hus osv. i hver kommune, for at den indsats skulle foregå?
Byggemand Bob ville sikkert være glad for de mange huse, der så skulle opføres, men vi skal huske på, at der her er tale om en tværgående opgave.
Det betyder ikke, at vi ikke synes, at man de steder, hvor der er integrationhuse, har fået en god idé.
Men danskundervisning, kurser for udlændinge, mødregrupper osv. kan sagtens foregå i mange andre kommunale bygninger, hvor man synes det er hensigtsmæssigt, f.eks. i frivilligcentre, kulturcentre og lignende, hvor der sker en rigtig god indsats i forbindelse med det her.
Så jeg synes, vi skal passe på med at indsnævre det til integrationshuse.
Det afgørende er, at vi lader det være op til kommunerne selv.
Så lad det her være en hyldest til det kommunale selvstyre.
Radikale Venstre er generelt af den opfattelse, at flere kommunale ansøgningspuljer ikke er vejen frem.
Det er ansøgninger, det er papir, og det er bureaukrati, og vi tror ikke, at et puljebureaukrati i forhold til de 20 mio. kr. er det, der skal til for at løfte integrationsindsatsen yderligere.
Der vil vi hellere bruge penge på rigtige mennesker, rigtig integration og rigtige børn.
Derfor kan vi desværre ikke støtte beslutningsforslaget.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-05-24:
Vi er helt enige med Radikale Venstre i, at vi har et kommunalt selvstyre, og at det er vigtigt, at vi holder fast i det.
Men der er jo ikke noget i det her forslag, der udfordrer det kommunale selvstyre.
Det er der mange forskellige eksempler på.
Det er meget det, som folketingspolitik i virkeligheden handler om.
Det er, hvordan vi kan gøre det på den bedst mulige måde.
Det her handler jo om, at vi giver en økonomisk tilskyndelse til, at man ude i det kommunale selvstyre går gang med det.
Der er ingen tvang.
Det er jo ikke sådan, at vi tvinger kommunerne til at gøre sådan og sådan.
Der er tale om nogle tilskyndelser, og det synes jeg da ligger i meget naturlig forlængelse af en lang, lang række andre initiativer og tiltag, som Folketinget faktisk gennemfører.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-24:
Jeg erkender fuldstændig, at Kringlebakken gør et fremragende og rigtig fint arbejde.
Det passer måske godt til København, og det er superfint.
Men det, at man på en eller anden måde siger, at det her er en indsats, der fungerer særlig godt, og på en eller anden måde insinuerer, at andet måske ikke skulle være lige så godt, synes jeg bare er et ærgerligt signal at sende i forhold til det.
Derfor skal jeg da bare opfordre de 98 kommuner til hver især at finde deres løsninger på deres udfordringer.
Det er det, der skaber en god integration.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-05-24:
Jeg forstår simpelt hen ikke, at det skulle nedgøre andre indsatser, at man foreslår det her.
Hr. Kristian Hegaard siger selv, at det er fremragende ting, man gør på Kringlebakken.
Man nedgør da ikke andre ved at sige, at her er noget, som fungerer godt, og nogle mennesker, der gør et fremragende stykke arbejde, og ved at sige: Vi tror faktisk, at det også kan have et perspektiv andre steder, og derfor vil vi godt afsætte en pulje penge for at kunne støtte andre initiativer andre steder i landet.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-24:
Men der er jo alligevel det i det.
For med den her ansøgningspulje kan man kun søge støtte, hvis man gør det på en bestemt måde, og når man kun kan søge støtte, når man gør det på én bestemt måde, så betyder det, at man siger: Det her er noget, som alle bare skal stræbe efter.
Det er måske ikke alle kommuner, der er enige i det.
Der har jeg bare større tillid til, at kommunerne hver især udvælger deres måde at håndtere en opgave på, frem for at vi udpeger en model og en måde, man kan søge på, og som alle skal gå efter.
Der skal vi gå mere efter de individuelle løsninger og det kommunale selvstyre.
Naser Khader (KF), 2017-05-24:
Det er sådan, at vi her i Folketinget lovgiver om rammerne for integrationen, at vi altså udstikker rammerne, så integrationen kan foregå i kommunerne.
Det er jo dem, der har hovedansvaret for den formelle integration i kommunerne, og det er i forhold til danskundervisning, boliganvisning m.v.
Men den reelle integration foregår i hverdagen og der, hvor man bor, hvor man færdes, i fritidslivet, i foreningslivet og idrætslivet, og der er i øvrigt en masse danskere, der hjælper til med integrationen.
Jeg kan huske, at da jeg kom til Danmark og skulle lære sproget, fik jeg stor hjælp til lektierne af vores danske nabo.
Dem er der rigtig mange af i Danmark.
Det fungerer faktisk meget godt med de der ildsjæle, og derfor skal vi ikke formalisere det, vi skal ikke bureaukratisere det, og vi skal ikke gøre det hele til projekter.
Jeg synes, der er alt for mange integrationsprojekter.
Vi bør have færre integrationsprojekter.
Der er ikke behov for endnu flere integrationsprojekter.
Det skal ikke formaliseres.
Som ministeren har påpeget, er det, hvis vi skal lykkes med integration, helt afgørende, at den kommunale integrationsindsats fungerer.
Vi skal styrke kommunerne.
Løsningen er ikke et aktivitetsprojekt i et integrationshus, men at få de ledige kvinder ud i virksomhedstilbud.
Så kan det godt være, at der er nogle frivillige indsatser, der kan supplere og understøtte den formelle indsats.
Det er fint, men det er jo kommunen, der har den primære og formelle kontakt med borgerne.
Så vi skal overlade det til kommunerne, vi skal overlade det til hverdagens ildsjæle, og så skal vi lade være med at lave flere projekter.
Det Konservative Folkeparti kan derfor ikke støtte SF's forslag.
Marcus Knuth (V), 2017-05-24:
Det mest centrale for at få folk ude på arbejdsmarkedet er at få reduceret tilstrømningen, og den så man jo med al respekt bare stige og stige, dengang ordførerens parti var i regering.
Siden da har vi strammet så meget op, vi kan, og vi har fået tilstrømningen helt i bund.
Det tror jeg er det, der gør det nemmest for kommunerne.
Men selvfølgelig skal der en række tiltag til, og når det kommer til kvinder af anden etnisk herkomst, har vi jo bl.a. indført 225-timersreglen og en lang række andre tiltag, som vi faktisk føler bidrager rigtig, rigtig positivt.
Så i forhold til det her med et parallelsystem til kommunerne, vil jeg sådan set sige, at ordføreren for Det Radikale Venstre opsummerede det meget fint lige før ved at sige, at han frygtede, at det bare vil føre til øget bureaukrati.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-05-24:
Jeg tror da, at vi alle sammen er enige om, at det er en fordel, at flygtninge og familiesammenførte kvinder kommer ud på arbejdsmarkedet.
Det er ikke det, vi er uenige om.
Men sagen er jo, at der stadig vil være et problem desangående, og det indrømmer hr. Marcus Knuth jo også at der er.
Der er jo tale om, at det er en pulje, der kan sikre en medfinansiering fra statens side, hvis kommunerne går i gang med det her.
Det forudsætter jo så, at kommunerne er involveret i det og er med på den, og der har vi da en tro på at også kommunerne er optaget af den her form for indsatser.
For de erfaringer, vi kan se der er, er faktisk gode, fordi det netop handler om at få nogle af de svageste kvinder ind på arbejdsmarkedet og ind i samfundet.
Det synes jeg kræver en særlig indsats.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-24:
Jeg er helt sikker på, at ministeren vil være i stand til at svare mere nuanceret end med de papegøjesvar, jeg får i øjeblikket, så jeg synes da, ministeren skal have en chance igen.
Når man lægger kontrakter frem, der giver en grundløn på 13.000 kr. om måneden, og firmaet selv indregner, at de 7.000 kr. oveni skal tjenes, ved at man flyver rigtig meget, kan man så nøjes med nogle fromme tanker og en from henvisning til nogle flyve- og hviletidsbestemmelser – altså hvis man samtidig laver en kontrakt, der i den grad opfordrer til ekstraarbejde og dermed følgende træthed?
Det er simpelt hen ikke nok, hvis der er kurs mod jordoverfladen gennem den her sociale dumping, et ræs mod bunden, og man tænker, at de burde have overholdt reglerne, hvis man samtidig laver kontrakter, der understøtter det modsatte.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
Mine svar er ikke papegøjesvar.
Mine svar er svar på de spørgsmål, som bliver stillet, og hr. Karsten Hønge udtrykker bekymring for, om der er træthed i cockpittet.
Jeg svarer, som sandt er, at træthed i cockpittet kontrolleres og reguleres af flyve- og hviletidsbestemmelser i lovgivningen, som er sat for at forhindre træthed i cockpittet.
Så blander hr. Karsten Hønge nogle lønspørgsmål ind i sagen, og det synes jeg er udtryk for hr. Karsten Hønges papegøjespørgsmål.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-05-24:
Jeg skal først beklage, jeg kom for sent.
Når jeg hører ministerens bemærkninger her, må jeg sige, at jeg er en smule forundret, ikke mindst fordi ministeren er fra Venstre.
Jeg troede, Venstre var et parti, der går for civilsamfund og ikke mener, at det er den offentlige sektor, der skal gøre alt.
Hvis man læser det her forslag, ser man, at der ikke ligger nogen kritik overhovedet af kommuner eller andre dele af den offentlige sektor.
I det hele taget er det lidt deprimerende, at hvis der laves noget alternativt, noget, der ikke passer til de systemer, som regeringen har lavet, går den straks i forsvarsposition.
Så er det kritik af andre, så er det en vridemaskine, og jeg ved ikke hvad.
Det skal ikke være ved bare at nedbryde den offentlige sektor, kommunerne.
Det er ikke det, der er tale om her.
Inger Støjberg (V), 2017-05-24:
For det første vil jeg sige, at jeg tror, at vi alle har prøvet at komme for sent hernede i Folketingssalen, så det er ikke et problem for mig i hvert fald.
Når det er sagt, vil jeg sige, at jeg sådan set synes, at den tanke, der gennemsyrer det her forslag, viser sig, når man skriver, at integrationshusene skal ligge i et ikkekommunalt regi for at sikre den personlige og nære hjælp til borgerne, og at de samtidig skal støtte den kommunale kernedrift og fungere som brobygger til de kommunale indsatser.
Jeg mener ikke, der er behov for endnu flere mennesker inden for integrationsindsatsen.
Jeg mener sådan set, at vi skal prøve at give kommunerne de bedst mulige betingelser.
Det gjorde vi sidste år, da vi fjernede en masse regler og fjernede en masse bureaukrati fra kommunerne for netop at sikre, at man kunne varetage kerneopgaverne og de opgaver, som man skal, over for de nye borgere, der er kommet til kommunerne.
Det mener jeg sådan set de kommunale medarbejdere gør godt.
Men der er heller ikke nogen tvivl om, at de har haft meget bureaukrati at skulle forholde sig til.
Ja, vi kan tydeligvis gøre det bedre, men jeg tror bare ikke, vi bliver helt enige om hvordan, for jeg mener jo, det handler om at stille krav til de mennesker, der kommer hertil.
Og vi er nok ikke helt enige om, hvilke krav der skal stilles.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-24:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ministeren om en del af SF's forslag, hun ikke lige berørte, nemlig den del, der handler om, at der skal oprettes nogle kommunale ansøgningspuljer.
Der vil jeg bare spørge ministeren, om ikke hun er enig i, at der i forvejen er masser af ansøgningspuljer for kommunerne, og at det ikke ligefrem vil være en forbedring af det kommunale bureaukrati – snarere tværtimod.
Er det ikke med til at skabe yderligere bureaukrati for kommunerne med flere ansøgninger og mere papir?
Inger Støjberg (V), 2017-05-24:
Altså, man må sige, at det ikke er så tit, at jeg står og er fuldstændig rørende enig med en radikal, men det sker så i dag.
Jeg er fuldstændig enig i det, der bliver sagt.
Så lad det her på en eller anden måde være en mærkedag.
Jeg mener bestemt også, at der er rigeligt med bureaukrati.
Mattias Tesfaye (S), 2017-05-24:
De fleste indvandrere i Danmark lever heldigvis gode liv.
Desværre er der også, som vi alle ved, stadig alt for mange, der står uden for arbejdsmarkedet, som ikke taler sproget, og som ikke deler de grundlæggende demokratiske værdier i Danmark.
Det er jo ikke, fordi der har manglet politisk vilje hos nogen fløje eller politisk kreativitet.
Det er heller ikke, fordi der ikke har været tilstrækkelige ressourcer eller gode intentioner hos det danske samfund eller hos mange af dem, der er kommet hertil, eller gode ideer for den sags skyld.
Næh, når integrationen ikke er lykkedes, er det, fordi det er svært, det tager lang tid, og det er dyrt og mere kompliceret og afføder flere kultursammenstød, end vi lige er vant til.
Når der kommer 100 nye flygtninge til en kommune, går det lokale velfærdssamfund i gang med at finde boliger, læger, daginstitutioner, skoleklasser og meget andet.
Sprogskolerne skal tilbyde danskundervisning, og jobcenteret skal hjælpe med at finde et job.
Frivillige hjælper til rette med netværk og foreninger.
Alt det gør vi i dag, og det skal vi selvfølgelig blive ved med og måske endda i højere grad, men integrationen kommer under alle omstændigheder også i fremtiden til at give udfordringer og problemer, og allerede året efter kommer der 100 mere.
Det er derfor, antallet er så vigtigt, og det er derfor, integrationen skal kunne følge med.
Hvis ikke vi har styr på antallet, får vi aldrig løftet integrationsopgaven ude i vores lokalsamfund, uanset hvor gode intentionerne så end måtte være her på Christiansborg.
Jeg synes umiddelbart, det lyder som en god idé med en tidligere og en helhedsorienteret indsats for marginaliserede og isolerede kvinder eller mænd med etnisk minoritetsbaggrund.
Jeg synes også, det lyder oplagt, at sådan nogle integrationshuse, som er nævnt i det her forslag og er drevet af frivillige, kan bidrage med noget og supplere kommunernes integrationsindsats.
Jeg må da også indrømme, at jeg ikke selv er godt nok inde i det konkrete projekt på Bispebjerg, som der nævnes, til at vurdere, om det så rent konkret er en succes eller ej.
Det kender jeg det ikke godt nok til at vide.
Men det mener jeg som udgangspunkt må være en forudsætning, før man skalerer det op til at dække hele landet, og derudover er vi selvfølgelig særlig interesserede i at høre, om der er nogle andre, der har nogle bedre erfaringer eller yderligere indsigt i erfaringerne med de her integrationshuse.
Samtidig har vi så også hæftet os ved, at der i hvert fald ikke på nuværende tidspunkt er anvist nogen finansiering af forslaget, og af den grund kan Socialdemokratiet heller ikke støtte forslaget, som det foreligger her.
Det er dem, der bærer det samlede integrationsansvar.
Christian Langballe (DF), 2017-05-24:
Lad os bare sige det hurtigt: Vi kan ikke støtte SF's forslag om integrationshuse, der ikke er kommunalt drevne, og som tænkes finansieret over serviceloven med mellem 10 og 20 mio. kr.
Rammen, den private ramme, er måske en anden, men strategien er den samme.
Hvis jeg så skal prøve at uddybe, hvad det er, jeg er uenig i, så tror jeg, jeg vil sige, at det er selve indfaldsvinklen til integrationen, som jeg finder problematisk.
Forslagsstillerne har ladet sig inspirere af integrationshuset Kringlebakken, og hvad angår forskning, er det Rockwool Fondens evalueringsrapport om projekt Familiens Hus, der ligger til grund.
Hvad angår integrationshuset Kringlebakken, henviser forslagsstillerne til en hjemmeside, hvilket jo er meget lidt.
Og hvad angår Rockwool Fondens evalueringsrapport, finder jeg den ærlig talt på det her område ubrugelig, fordi den tager sit udgangspunkt i en dansk sammenhæng, dvs. den er trukket ud af nogle erfaringer, som man har, med etniske danskere.
Når vi taler om flygtninge og indvandrere, der er kommet hertil, er det jo en ganske anden historie, og der savner jeg et svar, altså bl.a. vedrørende de flygtninge og indvandrere, der er kommet hertil med en helt anden kulturel og religiøs baggrund.
Lad os tage personer, der er kommet fra en islamisk kultur, der vil skelne mellem rent og urent, mellem de rene og de urene.
Sharia, hele det islamiske lovkompleks, vil ligge der som et klippemassiv af formørkede normer, der virker ind på alt i dagliglivet.
Det vil være i form af et fjendtligt forhold til det omkringliggende samfund, massiv kvindeundertrykkelse, genopdragelsesrejser, kvindelig omskæring osv. osv. Jeg betvivler såmænd ikke forslagsstillernes velmenende intentioner, men hvis vi ikke engang formår at analysere årsagerne og pege på, hvad der er hovedårsagerne til, at vi har en så dårlig integration, hvordan skal vi så nogen sinde nå bare i nærheden af at løse integrationsopgaven?
Så DF kan ikke støtte forslaget.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-05-24:
Jo, men det er jo dér, det går helt galt.
Selvfølgelig skal der stilles krav, men det, som er så forfærdeligt, er, at den her regering ligesom er kørt med på det her med, at der skal være en patentløsning på det her.
Ja, der skal stilles krav, men det kan da også godt være, at der er eksempler på personer, som ikke bare uden videre kan gå ind i den danske offentlige sektor, og som det kan være en god idé at hjælpe på vej.
Det kan være nogle, som er i en speciel situation, som f.eks. at de har små børn og godt vil deltage i danskundervisningen.
Hvordan gør man så?
Hvordan overskuer man det med en dansk vuggestue?
Hvad er det for noget?
Med andre ord kan det da godt være, at tingene kan gøres på en lidt anden måde end den måde – selv om den er udmærket – som det sker på i øjeblikket.
Inger Støjberg (V), 2017-05-24:
Ja, det kan de, og det er jo sådan set også lige præcis derfor, vi støtter civilsamfundet i det her.
F.eks. fik Dansk Røde Kors', synes jeg, glimrende projekt, der hedder »Venner viser vej«, 12,5 mio. kr. af os alle sammen i satspuljen, lige minus Enhedslisten – ellers er Folketingets partier jo med.
Det er netop, fordi vi også ønsker at støtte civilsamfundet.
De gør et glimrende arbejde, ligesom Dansk Flygtningehjælp jo med deres danskundervisning for kvinder, der er på barsel, også, synes jeg, gør et glimrende stykke arbejde.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-24:
Jeg mødes hver dag – også i dag – med flere forskellige aktører inden for erhvervslivet.
Det er jo sådan set min opgave at forkæle og sørge godt for erhvervslivet.
Men på spørgerens foranledning vil jeg selvfølgelig godt tage sådan et møde for at høre om deres erfaringer med udbudsloven i forhold til muligheden for, at SMV'er kan gå ind og byde på de opgaver.
For det er klart min og regeringens intention, og det forstår jeg også er Det Radikale Venstres intention.
Så således godt lobbyet skal jeg nok tage det med.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-24:
Jeg siger bare tak.
Thomas Jensen (S), 2017-05-24:
Når ministeren den 18. maj 2017 udtalte til Berlingske, at »vi skal fjerne byrder og sætte kapitalskatterne ned«, vil ministeren så på den baggrund redegøre for, om det er regeringens vækstpolitik, at kapitalskatterne skal sænkes, og hvilke skatter skal i så fald sænkes, og med hvor meget?
Spørgsmålet lyder: Når ministeren den 18. maj 2017 udtalte til Berlingske, at »vi skal fjerne byrder og sætte kapitalskatterne ned«, vil ministeren så på den baggrund redegøre for, om det er regeringens vækstpolitik, at kapitalskatterne skal sænkes, og hvilke skatter skal i så fald sænkes, og med hvor meget?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-24:
Regeringens politik fremgår jo grundlæggende af regeringsgrundlaget og selvfølgelig også af de udtalelser, som jeg og andre ministre på det økonomiske område kommer med.
Og der har vi sagt, at det er regeringens mål at sænke skatter og afgifter, så det bliver billigere at være dansker og billigere at drive virksomhed i Danmark.
Det vil komme os alle sammen til gavn.
Det er regeringens ambition at fremme investeringer og risikovillighed.
Gode investeringsvilkår er en forudsætning for, at virksomheder kan skabe ny vækst og sikre gode arbejdspladser i Danmark.
Det vil også tiltrække udenlandske investeringer til Danmark.
Der er mange forhold, der er afgørende for, hvor virksomhederne placerer deres investeringer, og der kigger vi hele tiden på, hvordan vi får bedst mulige investeringsvilkår i Danmark, også for de mange små og mellemstore virksomheder.
Vi vil til efteråret fremlægge forslag til en egentlig vækststrategi, som vil lempe skatter og afgifter for virksomhederne, herunder kapitalskatter.
Sigtet med det vækstudspil er jo bl.a. at øge virksomhedernes investeringer, lempe skatten for iværksættere, give små og nystartede virksomheder bedre adgang til risikovillig kapital, styrke aktiekulturen m.v.
Det skal medvirke til at indfri regeringens målsætning om at øge væksten.
Det er beskatning af aktieindkomst.
Det kan være en aktiesparekonto, som LO selv er meget positive over for.
Det kan også være selskabsskatten.
Det kan være personafgiftsbeskatningen, ejendomsskatter, beskatning af personlig kapitalindkomst m.v. Men det er f.eks. også et FOU-fradrag og fradrag for lønudgifter, som f.eks. Socialdemokratiet har foreslået i vækstudspil.
Derfor er vi enige med Socialdemokratiet i, at kapitalskatter skal sænkes.
Thomas Jensen (S), 2017-05-24:
Grunden til, at jeg stiller spørgsmålet til ministeren i dag, er jo, at vi har fået tal for, at produktiviteten stadig væk udvikler sig alt, alt for sløvt – nogle steder faktisk den forkerte vej.
Derfor er det også vigtigt, at vi hurtigst muligt søger hen over midten i dansk politik og sørger for, at vi på tværs af partiskel får indgået en aftale.
Altså at vi forhandler os frem til en aftale om nogle gode vækstvilkår for danske virksomheder, hvor der i særdeleshed skal være fokus på, at vi skal fremme investeringerne i virksomhederne, i ny teknologi, i nyt udstyr, sådan at det kan være med til at fremme produktiviteten og dermed konkurrencefordelene for de danske virksomheder i den internationale konkurrence, så de kan afsætte deres varer.
Det vil være med til at sikre arbejdspladser og tjene gode penge til danske virksomheder.
Derfor vil jeg også i dag benytte lejligheden til at understrege, at vi fra Socialdemokratiets side selv har spillet ud med et udspil.
Det gjorde vi for en måneds tid siden, og det har vi gjort i den ånd, at vi hurtigst muligt gerne vil til forhandlingsbordet, sådan at vi kan få lavet nogle løsninger, der kan komme til at virke ude i virkeligheden, ude hos virksomhederne.
Derfor ser vi jo meget frem til at komme ind til de her forhandlinger.
Ministeren nævner selv, at der er mange forskellige ting, der kan dækkes ind under kapitalbeskatning.
Derfor har vi i Socialdemokratiets udspil lavet nærmest sådan en nålestiksoperation, i forhold til hvad der er vigtigt for små virksomheder og mellemstore virksomheder og de helt store virksomheder.
Men altså, jeg har et konkrete spørgsmål her i dag.
Når det her nu er noget, der vil blive taget med i et vækstudspil fra regeringens side, er det med kapitalskatterne så en konservativ mærkesag, eller er det generelt for regeringen, at man har fokus på det?