runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Hegaard (RV), 2020-04-24:
Jeg kan sige, at det, Det Radikale Venstre går op i, er, at terrorbekæmpelse og retsstat godt kan gå hånd i hånd.
Når vi skal have skovlen under terroristerne, hvad vi jo er rigtig gode til – for mange af de her paragraffer har ikke været anvendt – så behøver vi ikke samtidig slå sprækker i retsstaten.
Og det er det, vi tror kan gå på to ben: En effektiv håndhævelse og en effektiv retsstat.
Pernille Bendixen (DF), 2020-04-24:
Det er jo lidt en gratis omgang at stå på talerstolen og sige, at man kerer sig om danskernes og jo også, i forhold til de tidligere sager, børnenes sikkerhed, når man så samtidig ikke kan stemme for lovforslaget.
For hvis man mener det alvorligt, stemmer man selvfølgelig for et lovforslag, som skærper kravene til de her terrorister, de her fjender af Danmark.
Kristian Hegaard (RV), 2020-04-24:
Danskernes tryghed og sikkerhed ligger meget højt prioriteret fra Radikale Venstres side.
Det tror jeg det gør for alle Folketingets partier.
De danske værdier er bl.a. bygget op af det demokrati, vi har, hvor retsstaten er en grundpille og et fundament i den forbindelse, hvor man selvfølgelig indhenter dommerkendelser, når man foretager tvangsindgreb.
Og der mener vi bare ikke, at man skal slå sprækker i den retsstat.
For det vil være at slå sprækker i danske værdier.
Mette Thiesen (NB), 2020-04-24:
Det er et meget reelt spørgsmål, for det er det, I netop går ind i med det her.
Ordføreren nævner selv det her med, at man slår sprækker i retssalen.
Man slår ikke sprækker i retsstaten, men man sikrer, at man beskytter dem, som ellers kunne være udsat for terror.
Og det betyder selvfølgelig, at man skal være ekstra opmærksom på dem, der enten som i den tidligere sag har begået seksualforbrydelser, eller dem, der i det her tilfælde simpelt hen er dømt for terrorisme.
Og hensynet til danskernes sikkerhed og tryghed må selvfølgelig stå over det, og derfor synes jeg egentlig, det var et meget reelt spørgsmål, altså hvorfor man er så forhippet på, at det er synd for dem, som det går ud over her.
Kristian Hegaard (RV), 2020-04-24:
Det synes jeg er et meget mærkeligt spørgsmål.
Der er ikke nogen i det her Folketing, der har ondt af dem, der begår de mest alvorlige forbrydelser, så det vil jeg på det kraftigste afvise.
Mette Thiesen (NB), 2020-04-24:
Tusind tak.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren for Det Radikale Venstre om noget.
Det virker, som om ordføreren og generelt Det Radikale Venstre igen i den her sag har ekstremt travlt med at have ondt af terrorister lige så vel som man, som ordføreren fra Socialdemokratiet sagde, i en tidligere sag havde ondt af seksualforbryder, som har begået forfærdelige forbrydelser mod børn.
Og det undrer mig bare rigtig meget, at Det Radikale Venstre tilsyneladende er så forhippede på at beskytte nogle mennesker, som har begået de her voldsomme og meget, meget umenneskelige forbrydelser.
Så det kunne jeg egentlig godt tænke mig et svar på: Hvorfor er Det Radikale Venstre så optaget af det?
Kristian Hegaard (RV), 2020-04-24:
Uenigheden i det her spørgsmål handler slet ikke om, hvorvidt vi er imod dem, der begår den forfærdelige kriminalitet, hvad enten den begås mod børn eller er terrorrelateret.
Det tager alle herinde totalt afstand fra.
Det, vi så tilsyneladende bare er uenige om, er, om man skal slå sprækker i retsstaten for at gå den her vej, eller om vi ikke skal gøre ligesom alle andre og gøre det inden for retsstatens rammer, hvor domstolene bliver involveret i de spørgsmål, der har med håndhævelse af bl.a. opholds- og kontaktforbud at gøre.
Der har jeg stor tillid til domstolene, altså til at de også kan finde ud af det i samspil med politiet, ligesom vi kender det i grundlovens § 72 og i retsplejeloven.
Jeppe Bruus (S), 2020-04-24:
Tak for det.
Altså, her er der jo en tidsbegrænsning på fastsat ved en dommer.
Og så henviste ordføreren også til grundlovens § 72, som om det skulle være noget helt særegent, at man bruger grundloven og så hjemler noget ved lov.
Det er præcis det, der står.
Og det vil sige, at, ja, man kan godt lave en lov, der skaber lovhjemmel.
Det er jo ikke et grundlovsbrud, og det gælder faktisk også for § 71, som handler om frihedsberøvelse, der kun kan finde sted med hjemmel i loven.
lige efter, der handler om ejendomsrettens ukrænkelighed, kan også kun ske ifølge lov og mod fuld erstatning osv. osv.
Det er jo det, vores grundlov handler om.
Så det er jo ikke sådan, at vi på den måde balancerer på nogen kant.
Det går jeg ud fra at Enhedslisten er enig i.
Rosa Lund (EL), 2020-04-24:
Jeg mener sådan set heller ikke, det er et brud; jeg mener, at det er en svækkelse, og jeg mener, at det skriver sig ind i en meget kedelig retspolitisk tendens, vi har, hvor vi svækker vores grundlæggende rettigheder, f.eks. ved at vi gang på gang netop hjemler brud på rettighederne ved lov, som grundloven jo rigtignok foreskriver at man skal gøre.
Og det er jo præcis det, vi gør her i dag.
Det var også det, jeg sagde, men det betyder ikke, at jeg synes, at det er en god idé at gøre.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-04-24:
Danmark er også et mangfoldigt land, Danmark er et land med forskellige religioner, og det skal vi hylde.
Vi skal hylde mangfoldigheden, og vi skal acceptere mangfoldigheden, for den er kommet for at blive.
Problemet med forslaget i forhold til dommerkendelsen er jo, at politiet, myndighederne på baggrund af det her kontakt- og opholdsforbud kan gå ind i folks hjem og krænke privatlivets fred.
Og det er der, udfordringen opstår.
Altså, når man har udstået sin straf, er det et dansk retsprincip, at så har man udstået sin straf, og så er man ikke kriminel længere.
Det her kontakt- og opholdsforbud gør, at man, selv om man har udstået sin straf, stadig bliver betragtet som kriminel.
Det er de her ting, der gør, at jeg mener, at målet er reelt nok, at målet er rigtigt, for vi skal bekæmpe ekstremister, men vi må ikke gøre det på bekostning af vores fundamentale rettigheder.
Inger Støjberg (V), 2020-04-24:
Ja, mig bekendt er Danmark et kristent land, men jo heldigvis også et land med religionsfrihed, og det vil sige, at man har ret til at tro og tænke og tale lige præcis, som man vil, inden for lovgivningens rammer.
Men det er jo sådan set ikke det, diskussionen handler om nu.
Mit spørgsmål var sådan set, om hr. Sikandar Siddique er enig i, at der jo netop er en dommer, der har taget stilling til, hvorvidt de her mennesker er så farlige, at man bliver nødt til at have et ekstra øje på dem.
Og det var sådan set bare det, det handlede om, og ikke al mulig anden udenomssnak.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-04-24:
Nu blev jeg inspireret af, at vi for nogle måneder siden fejrede julen, som vi jo gør i Danmark, og der bemærkede jeg, at man også fra talerstolen her ønskede Folketinget og danskerne god jul.
Og så tænkte jeg, at de 320.000 danske muslimer, der er i Danmark, kan vi naturligvis også i mangfoldighedens navn bruge anledningen til at ønske en god ramadan.
Det er simpelt hen derfor, jeg gjorde det.
Problemet er ikke, at der er en dommer, som giver en dom om et kontaktforbud.
Problemet er, at man uden en retskendelse kan gå ind i folks hjem og foretage en razzia, gå ind i folks hjem og pille ved deres computer.
Det er et opgør med, det er en svækkelse af de fundamentale rettigheder.
Inger Støjberg (V), 2020-04-24:
Nej, jeg sagde bare, at jeg måske ikke helt forstod meningen med at stå og ønske hinanden en glædelig ramadan herinde i Folketingssalen.
Men sådan kan der jo være forskellige sider af sagen.
Tak for det.
Dernæst vil jeg gerne spørge, om hr. Sikandar Siddique er enig i, at der jo netop er en dommer, der har taget stilling til, at man skal holde ekstra øje med de her mennesker.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-04-24:
Tak for ordet.
I dag starter ramadanmåneden, og derfor vil jeg gerne starte med at ønske alle en glædelig ramadan.
Dernæst vil jeg gerne takke ministeren, regeringen, Socialdemokratiet for igen og igen at sætte borgernes sikkerhed på dagsordenen, igen og igen at tænke på, hvordan vi kan sikre vores borgere, vores land imod demokratihadere, imod IS-sympatisører, imod højreekstremister, imod nazister, ja, imod alle dem, der vil skade vores frie, liberale, åbne demokratiske samfund.
Så langt er vi enige.
Vi er enige om målet, men det er midlet dertil, metoden dertil, som jeg er bekymret for.
For igen står vi her i Folketingssalen og drøfter et forslag, hvis intention er god, men som desværre også udhuler de fundamentale rettigheder, vores frie demokratiske samfund bygger på.
Det mener jeg er en forkert vej at gå.
Det mener jeg er en glidebane, en farlig glidebane, og det er jeg ikke alene om at mene.
Dommerforeningen, Justitia, Institut for Menneskerettigheder osv. osv. råber vagt i gevær.
De siger alle sammen: Pas nu på ikke at handle med vores frihedsrettigheder.
Vi kan ikke bekæmpe udemokratiske mennesker og elementer med udemokratiske midler.
Vi må værne om vores frihedsrettigheder.
Derfor håber jeg også, at vi, når forslaget kommer i Retsudvalget, sørger for, at de fundamentale rettigheder sikres i forslaget, og at vi på en smart måde bekæmper de her demokratifjender.
Tusind tak for ordet.
Henrik Dahl (LA), 2020-04-24:
Tak for det.
Vi mener, at terrorisme op igennem hele det her århundrede og navnlig siden 2015 har været en af de alvorligste trusler mod Danmarks sikkerhed.
Det siger de trusselsvurderinger, som myndighederne laver, også jævnligt at det er.
Terrorisme er også en trussel mod vores rettigheder.
Der har jo i den her debat været meget snak om de grundlovssikrede rettigheder.
Det, som terrorismen gør, er, at den underminerer en ret som f.eks. ytringsfriheden.
Folk bliver bange for at gøre brug af deres ytringsfrihed.
Den underminerer religionsfriheden.
Den underminerer ikke mindst den jødiske menigheds religionsfrihed.
Og den underminerer også i et vist omfang forsamlingsfriheden, fordi man har været nødt til at have skærpede sikkerhedsforanstaltninger.
Så det er en meget alvorlig sag.
Derfor synes vi også, at de her strafskærpelser, som der lægges op til i lovforslaget, er rigtige.
Han talte om nødvendigheden af at dræne sympatisørsumpen, og det her med at dræne den her sump af sympatisører er faktisk også meget, meget vigtigt.
Der tager vi nogle skridt i den rigtige retning med det her lovforslag.
Så det er altså alt i alt et rigtig godt lovforslag, som vi bakker op i Liberal Alliance.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2020-04-24:
Med det lovforslag, der ligger her, vil regeringen skærpe straffene for terror.
I Nye Borgerlige mener vi, at der er tale om et skridt i den rigtige retning, men vi vil gerne gå længere.
Så sent som i december måtte politiet skride til anholdelser i store dele af Danmark i en stor terrorsag, og for 2 uger siden anholdt politiet på ny en mand, der også var blandt de anholdte i december.
Center for Terroranalyse, der bl.a. er en del af Politiets Efterretningstjeneste, udkom i sidste måned med en vurdering af terrortruslen mod Danmark.
Her står der, og jeg citerer: »Militante islamister udgør fortsat den væsentligste terrortrussel mod Danmark, og denne trussel er alvorlig ...
Det drejer sig primært om personer med tilknytning til visse islamistiske miljøer i Danmark, hvor der foregår aktiviteter, der kan have en radikaliserende indvirkning på de deltagende personer, og som kan føre til, at enkelte personer eller mindre grupper kan begå terrorhandlinger.«
Det var, hvad vi så i København i februar 2015, da Finn Nørgaard og Dan Uzan blev skudt og dræbt af en islamisk terrorist under terrorangrebet ved Krudttønden og synagogen i Krystalgade.
Jeg bliver mindet om det uhyrlige angreb, hver eneste gang jeg går fra mit kontor og herned til Folketingssalen, for på den vej hænger der to mindeplader: en for Finn og en for Dan.
Det er tydeligt, at der er brug for bedre redskaber til at bekæmpe terror i Danmark, og derfor støtter vi selvfølgelig dette forslag.
Men vi mener også, at straffene skal skærpes yderligere, og derfor stiller vi flere selvstændige ændringsforslag.
Udgangspunktet for regeringen er, at strafferammen for eksempelvis terror, spredning af masseødelæggelsesvåben, hvervning til terror, finansiering af terror og træning til terrorisme skal stige med 2 år.
Vi mener, der skal være tale om en stigning på i hvert fald 4 år, og samtidig foreslår vi, at lovforslaget skal fastslå, at dømte terrorister skal fratages deres tildelte danske statsborgerskab, og at udlændinge, der begår en terrorhandling, skal udvises for bestandig, uanset Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols eventuelle afgørelse, for dansk lov skal gælde i Danmark.
Det er også vores holdning, når det kommer til opholds- og kontaktforbuddene, og de forbud skal kunne gives for bestandig og ikke kun gælde 1-10 år, som regeringen foreslår.
Der er intet rimeligt hensyn, der vil kunne begrunde, at sådanne forbud ikke er livsvarige for dømte terrorister, og selvfølgelig skal sådanne forbud også kunne omfatte nære familiemedlemmer.
De skal selvfølgelig ikke have lov til at kunne sidde sammen under et sort flag og udveksle IS-sympatier og ideer.
Nye Borgerlige støtter lovforslaget, og vi ser frem til udvalgsarbejdet.
Vi håber også, at et flertal i Folketinget vil støtte vores ændringforslag.
De er udtryk for sund fornuft, og de vil beskytte Danmark og danskerne.
Vi skal sikre et frit og trygt land for vores børn og børnebørn.
Mette Abildgaard (KF), 2020-04-24:
Tak for det, og tak for ordet.
Jeg tager sagen i salen her i dag på vegne af vores ordfører, Naser Khader, der ikke har mulighed for at være til rådighed eller være i salen, men det kommer til at være ham, der tager den videre udvalgsbehandling.
Det foreslås bl.a., at personer, der idømmes en ubetinget fængselsstraf eller anden form for straf af frihedsberøvende karakter for en overtrædelse, som hører under terrorbestemmelserne i straffeloven, kan gives opholds- og kontaktforbud, som har været diskuteret i salen i dag.
Desuden foreslås en række skærpelser af straffen for overtrædelse af straffelovens terrorbestemmelser.
Det har desværre vist sig nødvendigt at skærpe straffene for de forfærdelige handlinger, der ligger bag overtrædelser af straffelovens terrorbestemmelser.
PET vurderer desværre stadig, at truslen mod Danmark er alvorlig, og det understreger blot, at et lovforslag som det her har sin berettigelse.
Vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at imødegå truslen mod Danmark.
Vi har desværre også i Danmark oplevet på nærmeste hold, hvad terroren gør, når den viser sit grimme ansigt.
Vi skal gøre alt, hvad der står i vores magt, for at det ikke gentager sig.
Det tror jeg sådan set at vi alle sammen herinde på tværs af politiske skel kan være enige om.
I den forbindelse kan kontakt- og opholdsforbud være gode værktøjer til at sikre, at allerede dømte ikke sidder tilbage i de radikaliserede miljøer, som har været med til at forårsage, at de begår terrorhandlinger i første omgang.
Derfor gør høringssvaret fra Aarhus Kommune, som jo har arbejdet meget med det her, faktisk også et stort indtryk på mig, som også SF's ordfører var inde på.
Det er vigtigt for mig at slå fast på vegne af Det Konservative Folkeparti, at vi er villige til at gå langt for at forhindre terrorforbrydelser i Danmark, og derfor bakker vi op om det her lovforslag.
Rosa Lund (EL), 2020-04-24:
Det er jeg ikke enig i.
Det, vi bedriver hver dag herinde, er jo ikke altid lovgivning, der handler om vores grundlæggende rettigheder; det er jo lovgivning, som handler om rigtig mange ting, og som jo til tider skal være hjemlet i grundloven, og som jo ikke må overskride grundlovens principper.
Det er jo også derfor, at vi f.eks. de sidste par uger har brugt meget tid på at diskutere, hvad det betyder, når vi laver indgreb i forsamlingsfriheden, som jo altså er en grundlæggende rettighed og står i vores grundlov, og som skal være hjemlet ved lov, når man gør det, og derfor har vi lavet hastelovgivning.
Jeppe Bruus (S), 2020-04-24:
Men er alt det arbejde, vi laver i Folketinget, så ikke en svækkelse af grundloven, hvis udgangspunktet er, at hvis vi hjemler noget ved lov, så svækker vi grundloven?
Så er Enhedslisten uenig i det her lovforslag.
Altså, det er jo det, det er at folkestyre.
Så hvis princippet er, at hvis vi hjemler noget ved lov, så svækker det grundloven, så er det vel det, vi gør, om ikke hver dag?
Så er det vel det, vi i virkeligheden bedriver her i Folketinget?
Men de er jo så netop inde over.
Jeg ville egentlig ønske, at man havde lige så travlt med at beskytte de børn, som det jo sådan set er formålet at beskytte her, i forhold til det med seksualforbrydere; og på samme måde dér tage det helt seriøst, at der er en risiko for, at de her mennesker, som er dømt for terror, stadig væk udgør en risiko, når de har afsonet den del, der handler om deres fængselsstraf.
Og det er jo det, vi handler på her.
Så jeg kunne sådan set ønske mig, at De Radikale delte den samme iver for at finde ud af, hvordan vi fører en tættere kontrol med de her personer, så vi minimerer den risiko, der er.
Mette Thiesen (NB), 2020-04-24:
Til en start vil jeg bare lige sige, at ja, vi har religionsfrihed, men vi har ikke religionslighed.
Så er det ligesom sagt.
Med hensyn til det her med at gå ind i private hjem uden retskendelse vil jeg sige, at vi her altså taler om folk, som er dømt for terrorisme.
Så jeg undrer mig sådan set bare over, hvorfor man mener, det er vigtigere at beskytte den dømte terrorist end danskernes sikkerhed og tryghed.
Rosa Lund (EL), 2020-04-24:
Tak for det.
For at følge op på mine kollegaers spørgsmål skal jeg bare lige høre Socialdemokratiet og hr. Jeppe Bruus, om ikke det kunne være fornuftigt at lave en solnedgangsklausul på det her lovforslag, når nu det er så store indgreb i privatlivets fred, som også flere af høringssvarene påpeger.
Ville det ikke være smart, at vi om 3 eller 5 år kiggede på, om det her lovforslag har virket, og om de her redskaber har været nødvendige for politiet?
Så kunne vi ud fra det tage en diskussion igen om 3 år af, om det her virkelig har været nødvendigt.
Jeppe Bruus (S), 2020-04-24:
Jeg tror ikke, at jeg kan måle det op en til en.
Det er to forskellige ting.
Men princippet er jo det samme, nemlig det at få adgang til at kontrollere noget.
Kristian Hegaard (RV), 2020-04-24:
Jeg vil gerne lige igen spørge ind til det her med, at ordføreren sammenligner det med, at man kan komme på tilsyn, når det drejer sig om fødevarer:
Mener ordføreren, at det er det samme som at tjekke temperaturen på fødevarerne og deres holdbarhed, når man går ind i en borgers hjem uden en retskendelse og tiltvinger sig adgang til borgerens computer og breve og altså noget, der er så indgribende i den personlige frihed, uden en dommerkendelse?
Man ligestiller de to ting, men er der den samme intensitet i de indgreb?
Jeppe Bruus (S), 2020-04-24:
Til den første del omkring det principielle: Når Det Radikale Venstre også tidligere har støttet det, at man faktisk som myndighed kan gå ind og kontrollere virksomheder, vil jeg da sige, at jeg da synes, det her er betydelig mere alvorligt.
Det her er jo personer, der er dømt efter terrorparagrafferne, og som udgør en risiko.
Det er den ene del.
Den anden del tror jeg at jeg har svaret på i mit svar til SF's ordfører.
Det her er jo fastlagt ved domstolene, og derfor er det ud fra en vurdering fra en dommer, om der skal være et opholdsforbud og et kontaktforbud.
Kristian Hegaard (RV), 2020-04-24:
Nu er der jo stor forskel på at tjekke fødevarer og komme på tilsyn der.
Derfor vil jeg spørge den socialdemokratiske ordfører, om det er bydende nødvendigt at have den her mulighed for at gøre det uden en dommerkendelse.
Er det bydende nødvendigt, og er det det, der skal til, for at man kan give et opholdsforbud eller kontaktforbud?
Er det, det ligesom står og falder med, at det skal kunne ske uden en dommerkendelse?
Jeppe Bruus (S), 2020-04-24:
Jeg synes da altid, det er fornuftigt at kigge på, om den lovgivning, vi har, virker.
Det kan man jo gøre, uanset om der er en solnedgangsklausul eller ej.
Der kan også være behov for at skærpe den lovgivning, der ligger, hvis ikke den virker hensigtsmæssigt nok.
Så det tænker jeg er en naturlig del af det parlamentariske arbejde, vi laver.
I forhold til den sidste del har jeg det store privilegium, at jeg har ministeren siddende, så i al fredsommelighed tænker jeg, at ministeren formentlig også vil få det spørgsmål.
I forhold til den første del vil jeg sige, at man jo får en dommerkendelse på baggrund af en konkret og begrundet mistanke.
Her er den konkrete og begrundede mistanke jo, at den her person af en dommer er blevet idømt et opholds- og kontaktforbud, fordi der faktisk er en konkret risiko for, at vedkommende bidrager til øget radikalisering og begår ny terror.
Derfor mener jeg, at det er inden for den ramme, at man så også kan se, at man faktisk kan føre det tilsyn, som jo – igen – er blevet fastlagt af en dommer.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-04-24:
Men kunne Socialdemokraterne ikke sige lidt mere om, hvad det er, der er til hinder for, at man kan bruge en dommerkendelse, altså hvad det er for ulemper, det indebærer, at man går omkring retten, hvis man har et mistankegrundlag, og spørger: Kan jeg få lov til at gå ind på vedkommendes bopæl?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide lidt mere om.
Til sidst i forslaget står der, at det her indebærer nogle meromkostninger for kriminalforsorgen.
Og der står jo ikke noget om, hvordan det skal finansieres, så jeg vil gerne vide: Er det finansieret?
Jeppe Bruus (S), 2020-04-24:
Vi har jo læst de høringssvar, og det er klart, at det er et skærpet værktøj for politiet at have mulighed for at gå ind på folks private bopæl og tjekke deres computer osv. for at finde ud af, om de overholder ikke bare det opholdsforbud, de har fået, men også det kontaktforbud, de har fået.
Hvis politiet så støder på noget kriminelt, ja, så skal de jo have en dommerkendelse for at lave en egentlig ransagning.
Så der er ingen tvivl om, at det her er en skærpelse, og det er vi sådan set glade for – det er med fuld åbenhed.
Jeg mener ikke, at det udhuler systemet.
Det er jo stadig væk en dommer, der skal pådømme det.
Det er jo lidt på samme måde med fødevaremyndighederne eller andre myndigheder, som har mulighed for at gå ind og føre tilsyn med virksomheder for at kontrollere, om tingene eller skattepapirerne er i orden.
Jeg synes, det er godt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-04-24:
Jeg er sådan set enig i størstedelen af lovforslaget, men ligesom ved det andet forslag, vi behandlede, som ligner det her, er der en mulighed for at gå ind på den dømtes bopæl uden en dommerkendelse, og det er jeg sådan set bekymret for, så jeg vil høre: Hvordan forholder Socialdemokraterne sig til det høringssvar, der bl.a. er kommet fra Dommerforeningen og en lang række andre organisationer, som siger, at det her er en udhuling af området for dommerkendelser?