runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2024-01-17:
Tak for det.
Med beslutningsforslaget, som vi behandler nu, pålægges regeringen at følge op på de initiativer, der var i beretningen over B 22 om et bedre indeklima i folkeskolen, som blev fremsat tilbage i 2020.
Som bekendt var vi i Venstre faktisk medforfattere på den beretning, der blev lavet dengang, og det var vi, fordi vi mente, at det var vigtigt, at vores børn og unge havde nogle sunde og gode rammer for at modtage undervisning, og det mener vi stadig væk er vigtigt.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at man jo faktisk efterfølgende har fulgt op på to af initiativerne i beretningen.
Bl.a. gjorde man det, at man afholdt møde med DCUM om indeklimaet i skolerne.
Det er DCUM, der har ansvaret for at føre tilsyn med indeklimaet i forhold til undervisningsmiljøet, samtidig med at Arbejdstilsynet fører tilsyn med indeklimaet, hvad angår arbejdsmiljøet.
Derudover har der også været holdt møder med folkeskolens parter om indeklimaet, herunder om handleplanerne.
Det er kommunens og skolelederens ansvar at sikre, at der er et godt indeklima, og så er det jo sådan, at det er skolelederen, som ved lov er forpligtet til også at udarbejde en handleplan.
Ud over det har jeg brug for at fremhæve, at der jo er blevet afsat 295 mio. kr. på finansloven til energirenoveringer i de offentlige bygninger, og som også tidligere ordførere og ministeren har nævnt, er det sådan, at der fra næste år faktisk er et krav om, at minimum 3 pct. af større offentlige bygninger årligt skal opgraderes til et bedre energimærke.
Så alt i alt kan man sige, at vi er på rette vej.
Selvfølgelig kan man nogle gange ønske sig, at tingene går hurtigere.
Vi har det dog også sådan i Venstre – og det vil jeg også gerne understrege – at vi synes, at ansvaret er placeret det rigtige sted, og vi synes faktisk ikke, at der er nogen grund til, at staten tager mere over her.
Selvfølgelig skal vi holde øje med udviklingen, og som også hr. Alex Ahrendtsen sagde, skal vi også give gode råd.
Det gør jeg gerne fra talerstolen i dag, altså giver gode råd til kommunerne: Vær nu opmærksom på, at I, når I laver ombygninger osv., også får sikret det gode indeklima.
Tak for ordet.
Kris Jensen Skriver (S), 2024-01-17:
Tak for spørgsmålet.
Vi kan jo se i nogle af de tal, jeg også oplistede i min tale, at det faktisk går den rigtige vej.
Om tempoet så er hurtigt nok, tænker jeg også godt vi kan diskutere.
Jeg mener faktisk, at dels er der afsat midler, dels ser vi også en forbedring derude.
Men vi har en udfordring, og den har jeg tillid til at kommunerne kan løse.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-17:
Det må man forstå, som at der ikke behøves at laves et lovpligtigt tilsyn med området.
Man må også bare sige, at vi har en gammel bygningsmasse på skoleområdet.
Vi har mange andre opgaver, der ligger inde under anlægsloftet ude i kommunerne, og som presser den kommunale økonomi.
Så når ordføreren mener, at der ikke er behov for et tilsyn, og at der er gode nok rammer omkring lovgivningen, mener ordføreren så også, at der er god nok økonomi til faktisk at gøre noget ved indeklimaet i folkeskolen?
Mattias Tesfaye (S), 2024-01-17:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har selvfølgelig også læst beretningen fra sommeren 2020 og kan også se, at der sondres mellem, hvad børne- og undervisningsministeren opfordres til, og hvad børne- og undervisningsministeren pålægges.
Det er kun de elementer fra beretningen, hvor ministeren pålægges noget, at der er fulgt op på det.
Det er ikke de steder, hvor ministeren kun opfordres til det.
Det handler bl.a. om at undersøge mulighederne, effekten og omkostningerne ved at etablere et lovpligtigt tilsyn af skolernes ventilationskanaler.
Så det sidste kan jeg ikke fortælle om.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-17:
Tak for det, og tak til ministeren for modtagelsen af forslaget og for at dele ambitionen.
Vi havde egentlig også regnet med, at vi bredt her i Folketinget deler ambitionen om at styrke indeklimaet.
Nu siger ministeren jo godt nok, at der er fulgt op på nogle af initiativerne i den beretning, som er genoptrykt her i forslaget, men kan ministeren så ikke dele med os, hvad resultaterne er?
For det har jo netop været svært at finde ud af resultaterne.
I punkt 2 står der »undersøge mulighederne, effekten og omkostningerne ved at etablere et lovpligtigt tilsyn.«
Jeg kan forstå, at der har været en dialog, men hvad er mulighederne, omkostningerne og effekten ved at nedsætte sådan et tilsyn?
Det var det, der blev skrevet i beretningen, og det er det, vi gerne vil vide.
Det er i hvert fald derfor, at vi har det her forslag på igen.
På samme måde vil jeg gerne høre, hvad mulighederne er for at få DCUM, altså Dansk Center for Undervisningsmiljø, til at lave tilsyn på skolerne, og hvordan det står til med at indkalde Folketingets partier til videre drøftelser, hvilket også var en del af beretningen.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-01-17:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren redegøre for, om regeringen vil være med til at undersøge mulighederne for, at universiteterne kan få lov til at udbyde en 5-årig læreruddannelse som supplement til læreruddannelsen på professionshøjskolerne?
Magnus Heunicke (S), 2024-01-17:
Ja, det er jeg meget interesseret i.
Det, jeg har fået oplyst, er, at der er syv af vores nabolande, som vi ser rigtig mange lastbiler fra på vejene, og at dem har vi aftaler med, men der er så også lande, vi ikke har aftaler med.
De syv lande dækker cirka halvdelen af transporten.
Det er det skøn, jeg har fået oplyst, men jeg vil meget gerne være behjælpelig med at sende skriftlige tal og svare på de spørgsmål, der vil være, for at nå til bunds i den her sag, mens vi altså samtidig arbejder i EU-sporet for at få mulighed for at opkræve det fra dem fra de resterende lande.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-01-17:
Jeg havde egentlig lyst til igen at spørge ministeren, om ministeren agter at friholde de danske og de nordiske chauffører og vognmænd fra at skulle betale det her miljøzonebøder, indtil der er fundet en løsning, men det kan jeg godt se kan blive en udfordring, for der er ikke mange, og det kvitterer jeg for.
Ikke desto mindre har vi brug for at få fat i de tal.
Vi mangler nemlig, hvor mange der overhovedet ikke bliver sendt frem til Miljøstyrelsen.
Kan ministeren hjælpe med at fremfinde de tal?
Magnus Heunicke (S), 2024-01-17:
Vi har lige evalueret miljøzonerne.
De er et vigtigt og godt redskab.
Det er godt, vi har fået dem.
Vi skal virkelig gøre meget for at bekæmpe luftforurening i og omkring vores store byer, og der er miljøzonerne et rigtig, rigtig godt redskab.
Det kan vi jo se.
Det har virkelig skubbet på den udvikling med at montere filtre osv., som sikrer os mod den farlige forurening af vores luft.
Men vi arbejder hårdt sammen med andre lande i EU for, at det nye forslag fra Kommissionen også skal omfatte miljøzoner, og det har vi faktisk fået opbakning til i Rådet.
Så der er fremskridt der.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-01-17:
Det var jo ikke mange, der havde brudt reglerne i miljøzonerne.
Det synes jeg jo egentlig er ganske tilfredsstillende.
Jeg kan godt blive lidt bekymret, når nu det kun er de tal, der bliver fremsendt, for vi aner reelt set ikke, hvor mange der ligger og kører i miljøzonerne uden at blive opkrævet de her bøder.
Er ministeren enig i, at det kan give langt mere mening, at afgifterne, som dem fra de her miljøzoner er et godt eksempel på, først bliver opkrævet, når EU-lovgivningen er på plads og vi er dækket ind, således at vi ikke igen stiller vores egne chauffører og vognmænd og de seks andre lande i en langt dårligere konkurrencesituation?
Magnus Heunicke (S), 2024-01-17:
Ja, de her tal omfatter dem, der er fremsendt til afregning.
For det er dem, vores styrelse automatisk kan slå op i.
Det er jo sådan, at man får et billede af en nummerplade.
Man kan jo ikke umiddelbart se på en bil, om der er installeret et partikelfilter, hvilket er et af de krav, der er, men det er man nødt til at skulle slå op i nogle registre, og det kræver, at man har adgang til de registre.
Så det er derfor, at det er de tal, vi har, og derfor er det også helt korrekt, at der her er et mørketal.
Jeg ville helst have, at der var nul mørketal, for vi skal jo gøre, hvad vi kan, for at alle overholder de her regler.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-01-17:
Tak for svaret.
Jeg får lyst til at spørge ministeren ind til, om de tal, der her bliver oplyst, er dem, der er fremsendt til Miljøstyrelsen.
For jeg er blevet oplyst om, at Sund & Bælt ikke fremsender oplysninger til Miljøstyrelsen om udenlandske køretøjer fra en række af landene her, fordi de ganske enkelt ikke er i stand til at finde de relevante informationer om de her udenlandske køretøjer.
Kan ministeren svare på, om de tal, ministeren lige har fremlagt, er inklusive dem, der ikke er fremsendt, altså for alle lovbrud i miljøzonerne, eller om det kun er tallene for de bødeforelæg, der er fremsendt til afregning?
Anne Hegelund (EL), 2024-01-17:
Selv om det er kommunernes ansvar, behøver det vel ikke at betyde, at man ikke fra statens side skal føre tilsyn.
Det vil jeg bare gerne høre ordførerens holdning til.
De to ting er vel ikke nødvendigvis modstridende.
Det kan vel godt være kommunens ansvar at gøre det, og hvis de så ikke lever op til deres ansvar, er det Folketinget og regeringens ansvar at sørge for, at det bliver opdaget, sådan at der kan blive gjort noget ved det.
Christina Egelund (M), 2024-01-17:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Sidste år blev et bredt flertal i Folketinget enige om en reform af læreruddannelsen.
Den har tre overordnede mål.
Det ene er en højere kvalitet, stærk faglighed og øget studieintensitet.
Det andet er mere praktik og bedre sammenhæng med hverdagen i folkeskolen.
Det tredje er mere frihed og nærhed og mindre detailstyring.
Den politiske aftale bygger på et grundigt udviklingsarbejde med deltagelse af både uddannelsessektoren og interessenterne.
Der er bred enighed om den retning, som læreruddannelsen skal udvikle sig i, herunder selvfølgelig intens tilknytning til folkeskolens praksis.
I august i år er de første studerende startet på den nye uddannelse, og jeg synes, at vi skal give professionshøjskolerne tid til at udfolde og virkeliggøre de politiske mål, før vi begynder at overveje nye initiativer.
Jeg mener sådan set også, at vi skylder de lærerstuderende og folkeskolen ro om læreruddannelsen.
Det er en uddannelse, som har været igennem mange politiske reformer og også deraf følgende usikkerheder.
Vi har brug for, at læreruddannelsen kan tiltrække dygtige og motiverede unge, og at uddannelsen giver de studerende praksisrelevante og anvendelige kompetencer, så de får lyst til at blive i folkeskolen.
På den baggrund synes regeringen ikke, at det timingsmæssigt er relevant at gå ind i en undersøgelse af udbud af en supplerende 5-årig læreruddannelse på universiteterne.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-01-17:
Tak til ministeren for svaret.
Vi står i en situation, hvor vi mangler uddannede lærere i vores folkeskoler.
Antallet af ufaglærte har i de seneste år været stigende, hvilket betyder, at vores børn og unge i folkeskolen i højere grad flere steder i landet undervises af personer, der ikke har de fornødne kvalifikationer til at stå for undervisningen af vores unge mennesker.
Det synes vi i Liberal Alliance er et yderst alvorligt problem, der kan få store konsekvenser for vores børn og unges grunduddannelse.
Optaget på vores læreruddannelse er på et meget lavt niveau, og det har igennem en årrække været for nedadgående, godt nok med en lille stigning i det seneste optag, altså optaget her i sommer, men det er fortsat relativt lavt.
Det er så at sige ikke en attraktiv uddannelse for de uddannelsessøgende, som vi har.
Så lige nu står vi og mangler uddannede lærere, men vi kan stå i en situation i den nærmeste fremtid, hvor vi kommer til at se ind i en meget mere kritisk mangel på uddannede lærere.
Årsagerne til den situation er mange, og i forhold til løsningen på problemet vil jeg sige, at der ikke kun er én løsning på det her problem.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om hun ikke mener, at en læreruddannelse på universiteterne vil kunne være med til at øge søgningen til uddannelsen samt måske at gøre den mere attraktiv for nogle andre ansøgertyper end dem, der typisk søger ind på læreruddannelsen?
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-01-17:
Tak, formand.
Jeg har fået æren af at motivere beslutningsforslaget, og jeg vil gerne takke mine kolleger fru Victoria Velasquez og hr. Sigurd Agersnap for sammen med Dansk Folkeparti at have fremsat dette beslutningsforslag.
Indeklimaet er jo ret afgørende for, at man har et ordentligt indlæringsmiljø i folkeskolerne, og det er sin sag, at Folketinget diskuterer den slags, for kommunerne er jo ansvarlige for driften af folkeskolen og hermed også bygningsmassen og dermed miljøet og indeklimaet i skolerne.
Der er en række kommuner, som tager den opgave på sig.
Der er også skoler, der løfter den opgave, men der er så sandelig også mange, der ikke gør det.
Meningen og hensigten med beslutningsforslaget er, at vi i Folketinget giver nogle gode råd til kommunerne, og at vi, altså regeringen, KL og Folketinget, sætter os sammen og sørger for, at kommunerne tager det her alvorligt, så de, når de skal i gang med at renovere en skole, også tænker også indeklima ind.
Det er afgørende for vores elever, at luften er ordentlig, og ved at man tænker sig godt om, behøver det faktisk ikke at være så meget dyrere.
Vi ser frem til en god debat om emnet, som jeg synes er vigtigt, og som rapporter viser er vigtigt.
Jeg håber selvfølgelig på velvilje fra regeringen, som jo har flertal, så vi kan komme i gang.
Jeg glæder mig til debatten og ser frem til de mange gode ordførertaler og forhåbentlig også tilslutning fra regeringen.
Tak for ordet.
Christina Egelund (M), 2024-01-17:
Jeg ved ikke, om jeg skal kloge mig på den finske succes.
Jeg synes, at der er noget helt unikt ved hvervet som lærer – jeg var lidt inde på det i det forrige svar – og det er, at man jo altså både skal være en faglig autoritet og også skal være en menneskelig autoritet.
Man skal kunne indtage et klasserum, og der er også en pædagogik på spil.
Jeg tror derfor, at hvis man reducerer læreruddannelsen til noget, der alene består af en akademisk faglighed, så misser man hele det aspekt, der handler om at genetablere en autoritet omkring folkeskolelæreren, og jo i virkeligheden hele det aspekt, der handler om, at man også skal have en meget, meget stærk praksisfaglighed.
Den mener jeg er iboende på professionshøjskolerne.
Det kan gøres bedre, og det er vi jo så også i gang med.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-01-17:
Jeg er glad for, at ministeren og regeringen trods alt ikke er totalt afvisende over for at undersøge det, godt nok ikke på nuværende tidspunkt, men på et senere tidspunkt.
Afslutningsvis vil jeg gerne spørge ministeren om noget.
I Finland udbydes læreruddannelsen på universitetet, og uddannelsen er virkelig attraktiv.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ministeren tror er årsagen til den finske succes.
Christina Egelund (M), 2024-01-17:
Helt sikkert.
Det er klart, at hvis det, man har sat i gang nu med en ny læreruddannelse, viser sig ikke at løse det problem, som vi jo er enige om findes, så er jeg og regeringen jo heller ikke mere stædige, end at vi så selvfølgelig er nødt til at kigge på andre løsningsmuligheder.
Der er jo det helt særlige ved læreruddannelsen, at den beror på mindst to fagligheder, altså både en akademisk faglighed og en praksisnær faglighed.
Den dualitet tror jeg – og det håber jeg at jeg har ret i – at man rammer rigtig, rigtig godt med den nye læreruddannelse.
Der er jo også udveksling, altså faglig udveksling, mellem professionshøjskolerne og universiteterne om det akademiske faglige indhold.
Så jeg er jo enig i, at der er en glidning af fagligheder her, som vi skal kunne tage ind.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-01-17:
Så vil jeg tillade mig at spørge ministeren på en anderledes måde.
Antag, at vi giver den nye læreruddannelse tid og rum, men fortsat har øje for, at det er i begrænset tid og rum – for det kan udfolde sig til at blive en relativt kritisk situation for de unge mennesker, der går i folkeskolen – vil ministeren og for den sags skyld regeringen så overveje mulighederne for at undersøge det på et senere tidspunkt, hvis det ikke viser sig, at den nye læreruddannelse er attraktiv nok?
Christina Egelund (M), 2024-01-17:
Jeg deler sådan set analysen af det problem og de udfordringer, der bliver tegnet op, en til en; jeg er fuldstændig enig i analysen.
For konsekvenserne, hvis man tænker nogle år ud i fremtiden, af, at vi er for dårlige til at rekruttere til læreruddannelsen, er selvfølgelig, at vi får en svagere folkeskole, og det går ikke.
Så der er behov for at styrke uddannelsen, og det er jo så også det, vi er i fuld gang med.
Det er jo rigtigt, som der også bliver sagt, at i forbindelse med optaget i sommer var der en svag stigning.
Jeg tror bare, det er vigtigt, at vi fastholder, at professionshøjskolerne er der, man søger hen, hvis man gerne vil arbejde med mennesker, og det skal man, hvis man skal være folkeskolelærer.
Jeg synes, vi skal give den nye læreruddannelse tid, rum og ro til at folde sig ud med alle de kvaliteter, der ligger i den.
Magnus Heunicke (S), 2024-01-17:
Lad mig først og fremmest slå fast, at partikelforurening er kræftfremkaldende, og det handler især om sodpartikler fra dieselbiler, der jo er sundhedsskadelige.
Vi har i Danmark mere end 3.000 for tidlige dødsfald hvert år som følge af luftforureningen, og derfor er det et vigtigt emne, der her rejses.
Og svaret på spørgsmålet er helt klart: Nej, det er ikke rimeligt at undlade at overholde miljøkravene, og det er heller ikke rimeligt at undlade at betale bøder herfor.
Det handler om, at de danske miljøzoner kontrolleres ved automatisk nummerpladegenkendelse.
Oplysningerne indhentes ved Køretøjsregisteret i Danmark og i udlandet, og dataene viser i grove tal, at langt, langt de fleste selvfølgelig overholder miljøzonereglerne.
Men når et køretøj så ikke overholder reglerne, udsteder Miljøstyrelsen et administrativt bødeforelæg, og det gælder ikke kun danske køretøjer.
Man har i dag også mulighed for at udstede bødeforelæg på køretøjer fra syv af vores nabolande, og det er cirka halvdelen af omfanget af udenlandske lastbiler og busser, vi her taler om.
Jeg så jo meget, meget gerne, at man havde aftaler med flere lande, gerne alle lande, men vi har altså aftaler med syv lande.
Tallene viser, at der i december måned 2023 var 230.000 lastbiler og busser, der blev kontrolleret, og at der blev konstateret 16 overtrædelser – hvilket jo ikke er mange overtrædelser, da det er mindre end en ud af hver titusinde – og ud af de 16 overtrædelser var de tre udenlandske.
Så er en ting også, at Danmark her prøver at få lavet nogle aftaler, men at der jo også er et forslag fra Europa-Kommissionen om en ændring af CBE-direktivet for netop at gøre det nemmere for medlemslandene at håndhæve trafikrelaterede regler, også når der begås færdselslovsovertrædelser af udenlandske køretøjer, og Danmark arbejder her sammen med andre lande, for at det også skal omfatte muligheden for at kunne slå op i et register, når det handler om en overtrædelse af miljøzonereglerne.
Lotte Rod (RV), 2024-01-17:
For mig er det meget større end det med, hvad tilsynet koster.
Det er klart, at der også er en diskussion, der handler om, om vi herindefra vil prioritere pengene til at lave tilsyn i stedet for at sende dem ud til skolerne.
Men noget andet er jo også, hvem der egentlig er den bedste til at beslutte, hvad skolerne skal bruge deres penge på.
Skal det være de ordførere, der har fremsat det her forslag, og som vil låse skolerne til at bruge pengene på indeklima, eller synes vi i virkeligheden, at det ville være bedre, at det er skolelederen, der kigger på, hvor vigtigt det er at have flere lærere og pædagoger, materialer og forberedelsestid, set i forhold til om man vil bruge pengene på at renovere nogle klasselokaler?
Det er jo den beslutning, som forslagsstillerne her prøver at trække ind i salen, og som jeg synes skal ligge ude på skolerne.
Anne Hegelund (EL), 2024-01-17:
Der står jo i forslaget, at man skal undersøge mulighederne, i forhold til hvor dyrt det ville være med et tilsyn, og se på den rolle, der allerede er i Dansk Center for Undervisningsmiljø i forhold til det her med at føre tilsyn.
Så det er jo ikke helt sikkert, at det vil komme til at koste penge.
Det vil komme an på den dialog, og hvis man fandt ud af, at der var brug for et tilsyn, hvor mange penge det ville koste, og hvordan det skulle skrues sammen, så var det også noget nemmere at stille konkrete forslag om, hvor man så skulle finde pengene, og hvor mange penge det skulle være.
Så jeg ville bare høre, om vi ikke skulle starte med at finde ud af det.
Lotte Rod (RV), 2024-01-17:
Man kan jo ikke som Enhedslisten bare se bort fra, hvad det er, det her forslag handler om.
Hvis vi bare gennemfører det forslag, der ligger her, så kommer der et tilsyn, og så skal skolerne prioritere pengene til indeklima.
Det vil have den konsekvens, at man kommer til at tage pengene fra at lave god undervisning, fra lærere, fra indkøb af materialer og fra forberedelsestid.
Derfor bliver man jo nødt til at finansiere det, når man fremsætter et forslag.
Lotte Rod (RV), 2024-01-17:
Jeg bliver bare nødt at sige igen, at konsekvensen af det her forslag, som SF fremsætter, vil være, at der igen bliver skåret på tolærerordningerne.
For hvis man bare pålægger skolerne et tilsyn og de skal finde pengene inden for den økonomi, der er i dag, så kommer de jo til at skære ned på det, der er det allervigtigste i skolen.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-17:
SF's økonomiske politik er jo bl.a., at de penge, der er blevet brugt på skattelettelser, kunne bruges på velfærd i stedet.
Det her er jo det første skridt i forhold til at sige: Lad os få taget diskussionen ind på Christiansborg igen.
Jeg ved godt, at vi har forskellige økonomiske politikker her i lokalet.
Vi får ikke bred opbakning i salen til et beslutningsforslag, der handler om at afsætte 150, 200 eller 500 mio. kr. til bedre indeklima.
Men som minimum kunne man måske bare få opbakning til at få en drøftelse af, at der også er et ansvar på Christiansborg.
Det er jo det, der er intentionen bag forslaget.
Anne Hegelund (EL), 2024-01-17:
Tænker ordføreren ikke, at det her også kunne være en anledning til at få åbnet øjnene hos nogle af de andre partier herinde for, at der er brug for flere penge ude på folkeskolerne, hvis man faktisk skal nå i mål med det her?
Vi kan jo høre på debatten, at der er lidt forskellige syn på, om der er penge nok ude på skolerne og ude i kommunerne til faktisk at sikre bedre indeklima, og også på, hvor store problemerne er.
Så er første skridt ikke at sørge for at indgå i en dialog?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-01-17:
Tak for en rigtig fin tale og for at sætte fokus på det her meget vigtige emne.
Men kan ordføreren uddybe, hvad det er for en form for tilsyn, man tænker sig der vil skulle indføres?
Grunden til, at jeg spørger, er, at der jo allerede i undervisningsmiljølovgivningen står, at eleverne har ret til et godt undervisningsmiljø, og at der skal foretages en undervisningsmiljøvurdering minimum hvert tredje år, og at eleverne har ret til at vælge elevrepræsentanter, der skal inddrages ved spørgsmål, der har betydning for undervisningsmiljøet, og som vi også var inde på, fører Arbejdstilsynet også tilsyn.
Altså, indeklimaet indgår som en del af det, vi fører tilsyn med.
Hvor meget mere ønsker man at gøre i forhold til det her?
Det vil jeg være meget åben over for at drøfte.