Mattias Tesfaye (S), 2021-05-10:
Tak til Det Konservative Folkeparti for at fremsætte beslutningsforslaget.
Hvordan stopper vi spredningen af ekstrem islamisme i Danmark, og hvordan forhindrer vi, at visse moskéer i Danmark bliver misbrugt til at sprede had?
Det er spørgsmål, som ligger regeringen og, ved jeg, et stort flertal – hvis ikke hele Folketinget – meget på sinde.
Ekstrem islamisme har selvfølgelig ikke nogen plads i Danmark.
Så tror jeg ikke bare, man er i det forkerte land, men også at man er landet i det forkerte århundrede.
Vi har også en udfordring med visse moskéer i Danmark.
Nogle af dem er for lukkede, og i for lang tid har man vendt det blinde øje til, at de moskéer kan bruges til at sprede had og videreføre hjemlandets konflikter her på dansk jord.
Samfundets berøringsangst over for de spørgsmål har efterladt for mange til at tage kampen alene.
For 30 år siden var det borgere og borgmestre på Vestegnen, der blev udskammet af politikere her fra Folketingssalen, og nu er det også danske demokratiske muslimer, der for længst har taget de demokratiske værdier til sig, men som for ofte efterlades til at kæmpe for dem på egen hånd.
Jeg er derfor rigtig glad for, at et bredt flertal i Folketinget har vedtaget loven om forbud mod modtagelse af antidemokratiske donationer, ligesom jeg er glad for, at vi i Danmark har mulighed for at give hadprædikanter et indrejseforbud.
Jeg både håber og tror på, at dette Folketing vil give regeringen flere redskaber i den nye værdikamp, for vi er ikke færdige endnu; der skal flere tiltag til.
Jeg vil gerne understrege, at hvis de mennesker, der er en del af miljøet omkring en bestemt moské, bevæger sig på den forkerte side af loven, så skal samfundets reaktion være konsekvent.
Og hvis der inden for grundlovens rammer viser sig en mulighed for opløsning, mener jeg, det er en helt naturlig mulighed, vi som samfund skal benytte os af så hurtigt som overhovedet muligt.
Der er altså i den danske grundlov et grundlæggende forbud mod foreningscensur, og det er en god bestemmelse, vi har der i grundloven.
Omvendt indeholder bestemmelsen mulighed for, at en forening, som allerede er dannet, kan opløses.
Opløsningen kan ske ved dom og forudsætter, at der foreligger en forening i grundlovens forstand.
Hvis der ikke er tale om en forening, er der, om man så må sige, ikke rigtig noget at opløse.
Om en forening kan siges at have et ulovligt formål, afhænger af en samlet vurdering, hvor man ser på alt tilgængeligt materiale.
Opløsning af en forening ved dom under henvisning til, at foreningen har et ulovligt øjemed, vil i almindelighed alene kunne komme på tale, hvis foreningen eller dens medlemmer som et almindeligt led i foreningens virksomhed overtræder eller har til hensigt at overtræde lovgivningen.
For bl.a. at kunne holde nøje øje med, om der opstår grundlag for at indlede en sag om opløsning af en konkret forening, anmodede Justitsministeriet i februar 2019 Rigsadvokaten om at etablere en indberetningsordning vedrørende overtrædelser af straffelovens § 236, stk. 3, om udtrykkelig billigelse af en række handlinger som led i religiøs oplæring.
Med ordningen sikres det, at Rigsadvokaten løbende har de nødvendige oplysninger for at vurdere, om der er grund til at kigge nærmere på, om der er strafbare forhold, der kan begrunde en opløsning af en eventuel forening ved dom.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at jeg mener, at hvis det kan bevises, at foreninger bag bestemte moskéer har til formål at fremme strafbare ytringer eller handlinger, så bør de også opløses.
Rigsadvokaten har oplyst, at der siden indførelsen af straffelovens § 136, stk. 3, er registreret én dom for overtrædelse af bestemmelsen.
Rigspolitiet har derudover også oplyst, at der herudover er rejst en yderligere sigtelse.
Forslagsstillerne anfører i deres beslutningsforslag, at der er ligheder mellem beslutningsforslaget og sagen mod Loyal To Familia.
Det hører til sjældenhederne, at domstolene har opløst foreninger med hjemmel i grundloven, men i september 2020 stadfæstede Østre Landsret imidlertid Københavns Byrets dom om opløsning af Loyal To Familia.
Landsretten anså det for bevist, at Loyal To Familia er en forening, som virker ved vold, og som dermed ikke har lovligt øjemed.
Landsretten fandt det derfor nødvendigt at opløse Loyal To Familia for at imødegå den omfattende voldskriminalitet, som i meget vidt omfang er relateret til foreningen.
Loyal To Familia har imidlertid anket sagen til Højesteret, hvor den er berammet til behandling i august 2021.
Det er som bekendt en principiel sag, og jeg tror, vi er mange, der med spænding venter og ser, hvad det endelige resultat bliver.
Der er altså flere elementer, der skal vejes op mod hinanden, når man skal vurdere, om det giver mening at sætte en større undersøgelse i gang.
I den forbindelse har det selvfølgelig betydning, om den kommende højesteretsdom om Loyal To Familia kan gøre os klogere på grundlovens rammer og begrænsninger, og en anden er det meget lave antal indberetninger til Rigsadvokaten.
Når regeringen i dag foretager den samlede afvejning, mener vi ikke, at der på nuværende tidspunkt er grundlag for at anmode Rigsadvokaten om at kigge på muligheden for en opløsningssag mod eventuelle foreninger bag konkrete moskéer.
Nej, det synes jeg ikke.
Jeg prøver også at argumentere for, at der faktisk er lavet en ordning, hvor domstolene melder ind til Rigsadvokaten, når der har været overtrædelser af den her – og nu står jeg lige og leder efter den –
§ 136 om udtrykkelig billigelse af en række handlinger som led i religiøs oplæring.
Og siden den er blevet indført, er der registreret én dom for overtrædelse af den bestemmelse.
Rigspolitiet har så også oplyst, at der derudover er én yderligere sigtelse på vej.
Det synes jeg også er nødt til at indgå i diskussionen, ligesom jeg synes, det er nødt til at være en del af diskussionen, at vi i Højesteret har en sag i august – det er altså om 3 måneder – som handler om Loyal To Familia.
Det er den gamle landsretsdom, der er blevet anket og nu skal afgøres i Højesteret.