runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2021-05-06:
Nej, det skal det lige præcis ikke.
Det er jo også derfor, vi ønsker at få religiøst tilhørsforhold oplyst i Indfødsretsudvalget.
Det, vi ønsker, er, at lovene bliver delt op i landegrupper.
Så kan vi stemme ja og nej til nogle, og så kan vi gøre klart, sådan som det også allerede er nu, at man jo kan få dispensation.
Og det vil sige, at er man en kristen iraker, der bliver stemt ned, fordi der er et flertal i Folketinget, der ikke ønsker at give statsborgerskab til folk fra muslimske lande, fordi der er en formodning om, at de vil videreføre en muslimsk levevis i Danmark, så kan man søge en dispensation med henvisning til, at man faktisk har en anden kulturel baggrund end den muslimske.
Så kan ens sag jo blive taget op i Indfødsretsudvalget, og så kan den blive ændret.
Så dermed er det bestemt ikke et nej til alle, der kommer fra muslimske lande.
Men det er et nej til gruppen som gruppe, ja, men med muligheden for dispensation.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-05-06:
Bare for at forstå det lidt bedre vil jeg høre, hvad der gælder for en person, der er flygtet fra Iran.
De fleste, der er kommet fra Iran, er jo flygtet fra præstestyret, men vil de så blive betegnet som muslimer i Dansk Folkepartis øjne og dermed aldrig kunne få dansk statsborgerskab, altså alene fordi de kommer fra et muslimsk land – ikke i forhold til hvad de tror på, og selv om de faktisk er imod det regime, som er i Iran?
Marie Krarup (DF), 2021-05-06:
Vi ønsker ikke, at der skal være et stort antal muslimer, ligegyldigt om man er flygtet fra et udemokratisk styre eller ej.
Altså, vi mener, at flygtninge skal tilbage til deres lande; det må være hovedsigtet.
Vi ønsker ikke at give statsborgerskab og helst heller ikke varigt ophold til alt for mange fra muslimske lande, for det kan Danmark kulturelt ikke holde til.
Så det er derfor, at vi har den her forskel.
Men vi vil jo også godt gøre forskel på folk.
Derfor kan man jo bruge dispensationsadgangen, og det synes jeg er en god mekanisme til at sikre, at man ikke skærer alle fuldstændig over en kam, for det kan man jo selvfølgelig ikke.
Peder Hvelplund (EL), 2021-05-06:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg vil egentlig bare høre, om ordføreren betragter det som diskriminerende at forskelsbehandle folk alene på baggrund af oprindelsesland eller religion.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-06:
Jeg vil ikke bruge så meget tid, for det her er, som det er blevet sagt tidligere, virkelig et kludetæppe, altså virkelig et bunkebryllup, der vil noget, med hel masse forskellige ændringer og småjusteringer i lovgivningen.
Der er rigtig mange gode ting.
Vi kunne godt tænke os, at man opdelte lovforslaget, sådan at det her med erklæringsadgangen blev udskilt i et særskilt lovforslag, sådan at vi havde mulighed for at stemme imod det.
For vi mener ikke, at man skal lempe på tilgangen til danske statsborgerskaber – tværtimod.
Alternativt kunne man stille et ændringsforslag.
Men som det ligger her, har vi i hvert fald de her småændringer, vi vil kigge på, når forslaget kommer til udvalgsbehandling.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-06:
Men hvis det for ordføreren er indholdet, der til syvende og sidst er afgørende, hvorfor brugte ordføreren og ordførerens parti så, da den her fine aftale blev indgået, en masse krudt på at sige, at Radikale Venstre var med, og derfor var det en dårlig aftale – eller når selv Radikale Venstre er med, må det være en dårlig aftale?
Hvorfor var det vigtigt at fremhæve for Det Konservative Folkeparti?
Gør det ikke politik fattigt, hvis det ikke er indholdet, vi diskuterer?
Er det ikke den forskel, den handling, vi gør, som er det mest interessante ved politik?
Marcus Knuth (KF), 2021-05-06:
Jamen det gjorde vi jo netop bl.a. med baggrund i det citat, som hr. Kristian Hegaard selv kom med, da aftalen blev fremlagt, hvor hr. Kristian Hegaard sagde noget i stil med: Det her er en god aftale; nu er der færre, der skal vejledes i at blive repatrieret.
Det er jo præcis derfor, vi tog os til hovedet og var dybt frustrerede.
Den strammer op på aftalen.
Hr. Kristian Hegaard gik ud og roste aftalen, fordi der nu er færre, der skal repatrieres.
Jeg synes, det taler ret klart for sig selv.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-06:
Det virker absurd, det er absurd.
Når det alligevel kan ske, skyldes det loven om repatriering; en lov, der giver migranter flere hundredetusinde kroner i kontanter for at forlade Danmark og forsøge at vende tilbage, hvor de kommer fra.
Der er ikke noget krav om, at de skal blive uden for Danmark; når pengene er brugt, kan de vende tilbage.
Man har en fortrydelsesret på op til 2 år, og den er der mange der gør brug af.
Håbet hos politikerne bag ordningen er formentlig, at man kan få gang i hjemsendelserne ad den vej, og det kan umiddelbart lyde sympatisk; men er det en realistisk vej at gå, hvis man ønsker færre og ikke flere uintegrerbare udlændinge i Danmark?
Næppe.
Med det tempo, der er på ordningen nu, vil eksempelvis de godt 20.000 migranter, der fik ophold i 2015 og 2016, være ude igen omkring år 2050; og at de frem til 2050 sandsynligvis vil have tredoblet deres antal i form af børn og familiesammenføringer, vil så forlænge perioden yderligere til år 2110.
Med andre ord: Det bør være åbenlyst for enhver, at frivillig repatriering med tilskud fra kommunen ikke løser noget som helst.
Men det koster danskerne penge.
Migranterne griner, når de fortryder, vender tilbage til Danmark og næste dag står nede på kommunekontoret og siger: Kontanthjælp, ja tak.
Repatrieringsloven er en typisk lappeløsning, som politikerne i Folketinget har lavet alt for mange af i årenes løb, fordi de ikke vil gribe fat om nældens rod og løse udlændingepolitikken fra bunden.
Derfor ender vi med groteske eksempler som den morder, der får i alt 215.000 kr. af danskernes penge, også selv om han både er anholdt og har tilstået drabene på sin hustru og søn.
86 politikere i Folketinget stemte så sent som den 29. maj 2018 for de seneste ændringer af denne lov – ingen stemte imod.
Hvis Nye Borgerliges fire mandater havde haft plads i Folketinget i 2018, havde vi markeret os højlydt og voldsomt imod.
I stedet for at udbetale repatrieringsydelse til migranter kan man til en start holde op med at lukke dem ind – simpelt asylstop vil gøre problemet mindre over tid.
Derudover skal vi selvfølgelig holde op med af forsørge udlændinge, det skal de selv stå for.
Retten til offentlig forsørgelse skal knyttes til det danske statsborgerskab.
Kan man ikke forsørge sig selv, skal man miste sin opholdstilladelse og rejse ud.
Det er Nye Borgerliges svar som et alternativ til årtiers lappeløsninger, et alternativ, der vil løse problemerne fra bunden.
Men vi har som bekendt langtfra flertal for vores politik, og derfor finder vi det også bydende nødvendigt som minimum at sikre, at den lovgivning, som et flertal i Folketinget har indført og bakker op om, ændres, således at repatriering som minimum ikke udbetales til udlændinge, der begår kriminalitet i hjemlandet efter repatriering.
På den baggrund kan Nye Borgerlige bakke op om dette lovforslag.
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
Det kan jeg gøre meget kort.
KD bakker op om lovforslaget, som vi synes har en fornuftig balance.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Tak, formand.
Lovforslaget er et såkaldt samlelovforslag, hvor der foreslås en række mindre ændringer og justeringer af udlændingeloven og lov om dansk indfødsret.
Med lovforslaget foreslås det bl.a. at genindføre erklæringsadgang for tidligere danske statsborgere frem til april 2026, i forbindelse med at de har erhvervet et fremmed statsborgerskab.
Lovforslaget indeholder desuden andre rettelser og ændringer, f.eks. at indføre en almindelig klageadgang i alle kategorier af visumsager, så visumansøgere fremadrettet kan påklage et visum i alle tilfælde.
Et andet eksempel kunne være, at udlændinge på tålt ophold udelukkes fra adgang til beskæftigelse, ophold i egenfinansieret bolig og privat indkvartering.
Et tredje eksempel, jeg vil nævne, er, at det gøres klart, at det er kommunalbestyrelsen, der har ansvaret for fuldbyrdelsen af afgørelser truffet efter udlændingeloven om anbringelse uden samtykke af uledsagede mindreårige udlændinge, og at politiet kan hjælpe til med at fuldbyrde disse afgørelser.
Derudover rummer lovforslaget en række andre justeringer og ændringer af udlændingeloven.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Morten Dahlin (V), 2021-05-06:
Tak for det, formand.
Formålet med det her lovforslag er at gennemføre en række ændringer og præciseringer af udlændingelovens regler på visum- og asylområderne, som bl.a. skal bidrage til at forenkle sagsbehandlingen, gribe ind over for muligt misbrug af reglerne og selvfølgelig også skabe en større klarhed.
Derudover er der, som ordføreren før mig sagde, en række andre ting, og derfor er betegnelsen samlelov eller bunkebryllup, alt efter temperament, nok det rigtige.
Det er vigtigt, at vi får skabt nogle rammer, som sikrer, at vores myndigheder har de rette beføjelser til at skabe klarhed om reglerne, så vi sikrer, at de regler, der skal komme borgerne til gode, rent faktisk gør det, og at reglerne sætter ind de rigtige steder med så få uhensigtsmæssigheder som overhovedet muligt.
Vi finder det positivt, at vi forlænger muligheden for generhvervelse af dansk statsborgerskab.
Det er jo noget, bl.a. Danes Worldwide flere gange har bragt op, og derfor synes vi, det er positivt, at man med det her lovforslag adresserer den udfordring.
Forslaget her indeholder også en tydeliggørelse af hjemmelen til at iværksætte separat indkvartering af gifte og samlevende mindreårige udlændinge.
Vi mener overordnet set, at man, såfremt det er til barnets bedste, skal kunne adskille asylsøgende par, hvis den ene er mindreårig.
Vi mener, det er godt, at der nu kommer et tydeligt og klart lovgrundlag for den praksis, Udlændingestyrelsen anvender, når den adskiller ægtefæller eller andre samlevende, når den ene part er mindreårig.
Vi kan støtte lovforslaget.
Marie Krarup (DF), 2021-05-06:
Tak for ordet.
Jeg tror, der er blevet ryddet op i Udlændinge- og Integrationsministeriet.
Man har fundet alt muligt frem, som har skullet rettes til, og så har man smidt det ned i en bunke her og kaldt det L 228.
Så det er alt muligt godt fra havet.
Der er ti forskellige ting, og meget af det synes vi er rigtig fornuftigt.
At give karens til folk, der søger visum, som har misbrugt visumadgangen til Danmark ved at blive for længe eller ved at udnytte vores sundhedssystem på en urimelig måde, er ganske fornuftigt.
At sørge for, at asylansøgere og folk på tålt ophold ikke kan arbejde, er også fornuftigt.
At man ikke kan indkvarteres privat i samme situation, er også fornuftigt.
Der er rigtig mange små fornuftige stramninger i det.
Der er kun én lempelse, som vi ikke er særlig glade for, og det er den her forlængelse af erklæringsadgangen for at få sit danske statsborgerskab tilbage.
Vi synes generelt, det er en uskik med dobbelt statsborgerskab.
Et statsborgerskab er en skæbne, det er et liv, det er en kæmpestor ting.
Det er ikke noget, man bare går rundt og får, og som man gerne vil have et ekstra af og især et i forhold til Schengen.
Det risikerer man det udvikler sig til, når man accepterer, at folk har adskillige statsborgerskaber.
Den her erklæringsadgang er jo netop for folk, som har frasagt sig deres tidligere danske statsborgerskab.
Men eftersom det kun er en 5-årig forlængelse og vi har været inde og se på listen, som er med i bemærkningerne til lovforslaget, at det primært er folk, som har haft vestlige statsborgerskaber, der nu kommer tilbage til det danske, er vi ikke så bekymrede for det.
Men generelt mener vi, at det er en uskik at have flere statsborgerskaber.
Men da der trods alt er flere stramninger end lempelser, kan vi støtte oprydningsforslaget her.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-06:
Det er også en tale fremført på vegne af vores ordfører, som ikke kan være her i dag.
Der er bunkeforslag, og så er der voldsomme bunkeforslag, og her har vi godt nok at gøre med et stort et – tror jeg.
Generelt mener jeg og SF, at det er en uskik at klumpe så meget sammen, men givet antallet af behandlinger i salen skal vi nok holde os fra at foreslå det splittet op i atomer.
Det skyldes nok også, at man faktisk kan finde en del fornuft, når man får sorteret i forslagene.
Så vi anerkender, at der lader til at have været et fokus fra ministeriets side i forhold til at få relativt ukontroversielle forslag lagt sammen, alt taget i betragtning.
Når jeg siger fornuftige og ukontroversielle forslag, mener jeg f.eks., at det gælder for den del, der handler om at overdrage klagesager om f.eks. udgifter til Sundhedsstyrelsen til Ankestyrelsen, men sådan set også for, at vi endelig får et klart lovgrundlag til adskillelse af mindreårige asylansøgere fra ældre.
Her kunne vi i SF godt ønske, at det blev ordnet i serviceloven og ikke som en del af udlændingeloven, sådan at der bliver tale om et generelt princip og ikke en eller anden specifik lov for nytilkomne.
Jeg synes ikke, at det er videre meningsfuldt at gå ind i hver enkelt del af forslaget her, da vi har udvalgsarbejdet til detaljepilleriet.
Der er dog nogle detaljer, som undrer SF.
Eksempelvis virker det fornuftigt, at man forlænger ordningen med erklæringsadgang til tidligere danske statsborgere, men jeg er lidt uforstående over for, hvorfor man vælger at lade ordningen udløbe efter 5 år.
Hvis ordningen i øvrigt har været fornuftig og uproblematisk, hvad er så grunden til, at man ikke bare gør den permanent?
Det er en undren, som jeg deler med Danes Worldwide, og jeg synes ikke rigtig, at ministeriet svarer på den undren i deres bemærkninger til høringssvaret.
Derudover er der også hele det element, der hedder tålt ophold.
Selv om det meste af lovforslaget er en ukontroversiel rodebutik, synes vi i SF, at elementerne om tålt ophold fortjener at blive behandlet for sig.
Jeg tror egentlig, at SF ender med at bakke op om alle de her elementer, men når man kigger på resten af forslagene, stikker de her ting ud, og man kan også se på høringssvarene, at de elementer har en særlig karakter.
Med de ord forventer SF indledningsvis at kunne støtte forslaget, men vi afventer udvalgsarbejdet, før vi lægger os fast på en endelig indstilling.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-06:
Tak for ordet.
Normalt holder jeg rigtig meget af bland selv-slik.
Der kan man tage lige det, man gerne vil have – der er alt godt fra havet.
Selv plejer jeg at tage til de vingummier, der ligner en fersken, eller de skumvingummier, der ligner frøer.
Men på trods af min forkærlighed for bland selv-slik og ting, der er blandet sammen, så må jeg nok sige, at det her lovforslag er lige lovlig meget alt godt fra havet, hvor der både er ændringer af udlændingeloven, lov om dansk indfødsret og integrationsloven.
Og det stritter lidt i forskellige retninger.
Det er jo ikke, fordi vi skal behandle lovforslag, der er bittesmå sandkorn, men det her kunne godt have været indrettet lidt mere hensigtsmæssigt.
Fra Radikale Venstres side er vi selvfølgelig tilfredse med den del, der har at gøre med genindførelse af erklæringsadgang fra tidligere danske statsborgere, men vi er noget uforstående over for, når man siger, at det er en velfungerende ordning, og lovpriser den og roser den, at man ikke gør den permanent.
Hvorfor skal ting, der virker, have et udløb?
Så er der også nogle andre ting, vi er mindre glade for, men nu når der er så mange ting i spil her, vil vi redegøre nærmere for det i selve udvalgsbehandlingen.
Men jeg synes, det er vigtigt at pointere, at det her altså tenderer noget til lovsjusk, når der er så mange ting, der er blandet sammen – ikke i slikbutikken, men i rodebutikken.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-06:
Tak, hr. formand.
Jeg skal gøre det her kort.
Lovforslaget her er jo allerede blevet beskrevet som alt godt fra havet og andre interessante ting, og det er jeg meget enig i.
Der er nogle dele, som vi faktisk synes er positive.
Det gælder f.eks. den mulighed, man har, for at generhverve dansk statsborgerskab, ikke mindst set i lyset af brexit.
Det kan også være, at Henrik Fogh Rasmussen ønsker at komme tilbage fra USA og få sit danske statsborgerskab tilbage; han skal i hvert fald være meget velkommen.
Det er noget, jeg har talt med Danes Worldwide om, og jeg ved, at der er mange tidligere danskere derude, som rent faktisk ville være glade for at få deres danske statsborgerskab tilbage.
Som Dansk Folkeparti påpegede, er det altovervejende folk fra vestlige lande, men jeg håber selvfølgelig, at ministeren holder et vågent øje med, at der ikke pludselig er nogle, der begynder at, lad os sige misbruge den her ordning, i forhold til hvordan vi synes den skal bruges.
Og så er der en række andre mindre ting, som vi synes det er rigtig fint at gøre noget ved: misbrug af Schengensamarbejdet, folk, der rejser til Danmark for at føde, langtidsvisum til diplomater, osv. osv.
I det store hele kan vi støtte det her lovforslag.
Nej, det er det ikke, men jeg synes, det er et ret klart mønster, at de udlændingepolitiske aftaler, som Radikale Venstre har været med i, ikke bare har været lempelser, men lempelser i sådan et omfang, at partiets tidligere formand hr. Morten Østergaard rent faktisk har været stolt af, at man, i hvert fald i Helle Thorning-Schmidts tid, lavede 47 lempelser – tror jeg det var han sagde med stolthed.
Man gik rent faktisk ud og reklamerede med, hvor mange gange man havde lempet udlændingepolitikken, og det sætter jo et meget, meget klart mønster for, hvad det er for nogle udlændingepolitiske aftaler, Radikale Venstre indgår i.
Marie Krarup (DF), 2021-05-06:
Det er klart, at det er en skelnen, men det er en nødvendig og vigtig skelnen.
Vi skelner og gør forskel på en lang række områder.
Vi har lige haft visumområdet oppe til debat ved det tidligere lovforslag, lovforslag nr. 228.
Så det er noget, man bruger overalt og hele tiden, og det synes vi også vi skal bruge her angående statsborgerskab.
Peder Hvelplund (EL), 2021-05-06:
Men her handler det jo om at kunne få nogle helt fundamentale demokratiske rettigheder i det land, man bor i, og derfor vil jeg bare høre, om det er sådan, at der er nogle former for diskrimination, altså f.eks. i forhold til oprindelsesland og tro, som Dansk Folkeparti opfatter som acceptable, og at der så kan være andre former for diskrimination, som man synes er uacceptable, f.eks. i forhold til køn –
eller ville det også være en acceptabel skelnen at begynde at forskelsbehandle alt efter køn?
Marcus Knuth (KF), 2021-05-06:
Jeg vil først og fremmest gerne takke Socialdemokratiet, Venstre og Liberal Alliance, men i høj grad også Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti for en rigtig, rigtig god forhandling om statsborgerskab.
Jeg mener, at Danmark bliver til et lidt bedre sted med den aftale, vi har lavet – det, at folk, der har fået fængselsdomme, ikke længere kan søge dansk statsborgerskab, det, at man skal have været i arbejde, det, at vi indfører markant karens for folk, der har fået bøder for at gå med kniv eller narko eller forskellige andre ting.
Det er en af de dage, hvor jeg tænkte: Det er faktisk en fornøjelse at være med til at se, at vi som menige medlemmer af Folketinget kan være med til at gøre Danmark til et bedre sted.
Rent lavpraktisk takket være vores nye aftale om statsborgerskab er der også 16, eller også er det 18, kriminelle udlændinge, som nu er fjernet fra listen, som vi diskuterer her i dag.
Det er noget, man sådan rent faktisk kan tage og føle på, og det synes jeg er rigtig, rigtig fint.
Der er selvfølgelig nogle dele, vi er kede af vi ikke fik med – sådan er det i politik.
Vi ville gerne have haft et loft over antal statsborgerskaber fra folk uden for EU og Norden.
Vi ville rigtig gerne have haft individuel behandling i udvalget.
Vi ville gerne have haft samtaler, og det håber jeg vi kan arbejde videre på – også tak til Venstre for at støtte os i det; det ville jo være i Grundtvigs ånd.
Vi Konservative har kæmpet benhårdt for, at hvis man har fået en fængselsdom, skal man ikke kunne få dansk statsborgerskab.
Men alligevel kan vi ikke stemme for listen, som den ligger her i dag, fordi vores andre krav til dansk statsborgerskab først træder i kraft om lidt, og det vil sige, at de først vil have effekt for det lovforslag, der bliver fremsat til efteråret.
Det er jo bl.a. de skærpede krav til beskæftigelse, lidt skærpede krav til danskkundskaber, karens for bøder osv. osv.
Vi er faktisk kede af, at vi ikke kan stemme for lovforslaget her.
Der er rigtig mange gode mennesker på.
Nogle af de landegrupper, vi ser der er størst på lovforslaget vil typisk være vores nabolande Sverige, Norge, Storbritannien osv., men vi mener altså stadig væk, at der er for mange på lovforslaget her, som ikke lever op til de andre dele af vores nye aftale.
Så vi regner med at stemme gult, og i mellemtiden glæder vi os til, at de nye regler for statsborgerskab er fuldt implementeret i forhold til det lovforslag, som bliver fremsat til efteråret.
Peder Hvelplund (EL), 2021-05-06:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg skal bare bede ordføreren om at bekræfte, at det cirkulære, som indtil nu har været gældende, også var et, som ordførerens parti stod bag, og at de gældende regler dermed også er nogle, ordføreren har været med til at stille op.
Så er det vel rimeligt nok, at dem, der har søgt efter de regler, bliver behandlet efter dem.
Ellers måtte ordføreren have sikret, at de regler blev ændret noget tidligere, men det er jo så ikke lykkedes – heldigvis kan man sige.
Men de regler, der var tidligere, er vel også nogle, som ordførerens parti har bakket op om?
Marcus Knuth (KF), 2021-05-06:
Nu bed jeg mærke i, at hr. Peder Hvelplund tidligere sagde, at Enhedslisten ikke mener, at statsborgerskabet er en gave, men en ret, og der ser vi jo bare helt grundlæggende forskelligt på det her.
Det er Folketinget her, det er et absolut flertal – og det er op til hver enkelt af os, hvad vi stemmer i Folketingssalen – der afgør, hvem der får dansk statsborgerskab.
Det er jo også årsagen til, at vi stemte gult ved sidste afstemning.
Vi syntes, at der var for mange kriminelle på, at der var for mange på, der ikke talte ordentligt dansk, og som ikke havde haft et arbejde osv.
Indtil de nye regler er trådt fuldt i kraft og implementeret i det kommende lovforslag, kan vi ikke stemme grønt til det her lovforslag.
Peder Hvelplund (EL), 2021-05-06:
Det bliver jo så interessant at se, når det næste lovforslag kommer,
Hvad er rimeligheden i det?
Marcus Knuth (KF), 2021-05-06:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg jo ikke kan garantere, hvad vi stemmer til efteråret.
Det kan jo være, der har været folketingsvalg.
Det kan være, at jeg ikke sidder her.
Det kan være, at det er en helt ny konservativ gruppe, der har et andet syn.
Det er jo derfor, det altid er et øjebliksbillede fra det Folketing, der nu engang sidder der, når lovforslaget bliver behandlet.
Sådan har det været, siden grundloven blev indført.
I forhold til det med beskæftigelse er det beskæftigelseskrav, vi har for statsborgerskab nu, identisk med det, der er for permanent ophold.
Så hvis man har kunnet opnå det for permanent ophold, synes jeg alt andet lige ikke, det er for meget at stille det samme krav, når man skal have det danske pas.
Peder Hvelplund (EL), 2021-05-06:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Altså, det nye cirkulære får vi ikke mulighed for at diskutere her i Folketinget, for sådan er reglerne eller mulighederne ikke.
Men derfor vil jeg bare godt spørge ministeren, hvad rimeligheden er i det beskæftigelseskrav, som jo ganske rigtigt også gælder for permanent ophold, men som nu også kommer til at gælde for statsborgerskab, og som får som konsekvens, at unge mennesker, der er født og opvokset i Danmark og tager en uddannelse, skal færdiggøre deres uddannelse og derefter vente i 4 år, hvor de skal have haft 3½ års beskæftigelse, og så skal de igennem en ansøgningsproces, før de kan få deres statsborgerskab.
Så unge mennesker, der er født og opvokset i Danmark, kommer typisk op et sted i slutningen af 20'erne eller måske begyndelsen af 30'erne, før de kan få de fulde borgerrettigheder.
Hvad er rimeligheden i det?