runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-26:
Tak, formand.
Og det er unægtelig en god dag både for folkestyret, altså for den lovgivende forsamling, men jo især for Folketinget som den myndighed, der skal kontrollere den udøvende magt.
Men jeg vil i al beskedenhed sige, at det også er en meget god dag for Dansk Folkeparti, for jeg tror, at man må sige, at det i særdeleshed er fru Pia Kjærsgaard, der i sin tid som formand for Folketinget bar idéen om undersøgelseskommissioner refererende til Folketinget frem.
Og derfor er vi selvfølgelig i særklasse glade for, at vi i dag kan ændre på den grundlov for Folketingets arbejde, hvis man må kalde den det, nemlig forretningsordenen, der altså får et helt nyt instrument.
Hidtil har vi jo haft undersøgelseskommissioner, som refererer til regeringen, altså til den udøvende magt.
Nu får vi så en ny form for kommission, nemlig en granskningskommission, der alene refererer til Folketinget, og det er godt.
For vi oplever i de her år, hvordan regeringen, altså den udøvende magt, virkelig forsøger at stramme grebet om magten.
Man flytter embedsmænd direkte ind i de besluttende organer.
Man opskalerer i vildt omfang i ministerierne på folk, der arbejder politisk.
Generelt har vi, siden den her regering tiltrådte, set, at man virkelig forsøger at styrke musklerne.
Og der må Folketinget så gøre det tilsvarende, hvis vi mener det alvorligt, altså det, som vi skal ifølge grundloven, nemlig at kontrollere regeringen.
Og der er det naturligt, at vi så får det her instrument.
Så vi kan glæde os over, at der i hvert fald i de seneste folketingssamlinger har været fremsynede medlemmer, der har haft øje for det.
Bagtæppet er selvfølgelig ikke lige så idelt, som man kunne have håbet, al den stund at baggrunden for, at vi nu gennemfører den her nye undersøgelsesform i forretningsordenen, er den såkaldte minksag.
Men uanset hvad det er, der fører til det principielt nødvendige, så støtter vi i Dansk Folkeparti det her instrument.
Og jeg ved ikke, om man kan sige, at vi glæder os til at gå i gang med arbejdet, for igen: Ideelt burde det jo være sådan, at vi aldrig får brug for det; at regeringen altid agerer efter Folketingets ønske.
Tak, formand.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-03-26:
Tak til Udvalget for Forretningsordenen for at fremsætte det her forslag.
Vi har jo i SF i mange år ment, at vi har brug for en ny parlamentarisk undersøgelsesform, og det har også været en vigtig sag for os, og vi synes, det er godt, at det nu endelig kommer på plads.
Anledningen til det her er jo hele sagen om mink og regeringens håndtering af den, som jo også skal undersøges, og det har et bredt flertal i Folketinget bag sig.
Der nedsættes som noget nyt et fast Granskningsudvalg her i Folketinget med den opgave at varetage undersøgelse af sager, som påkalder sig kritisk opmærksomhed i offentligheden eller i Folketinget, og det synes vi i SF er en rigtig god idé.
Vi hilser det meget velkommen, at vi får den her nye undersøgelsesform, både fordi det kan gå hurtigere, men også fordi Folketinget spiller en meget mere central rolle i nedsættelsen af sådan en undersøgelse.
På den her måde synes vi, at det er en klar styrkelse af vores demokrati, og vi kan selvfølgelig støtte forslaget.
Og så har jeg lovet at hilse fra Enhedslisten, som desværre ikke kan være her i salen, og sige, at de også støtter forslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-26:
Tak, formand.
Det var et forceret forløb, da vi for nylig drøftede rigsretssagen vedrørende fru Inger Støjberg – forceret, fordi forældelsesfristerne pludselig gjorde, at hvis det røde flertal i Folketinget skulle realisere deres drøm om at få den skueproces, de havde planlagt, sat i søen, så var man lige pludselig bagud på tid.
Det blev ikke noget særlig kønt forløb, hverken for Folketinget eller for dem, der så endte med at trykke på de grønne knapper den pågældende dag.
Derfor er der egentlig noget sympatisk over at forlænge forældelsesfristerne, sådan at man fremadrettet forhindrer et tilsvarende forløb.
Også ihukommende den måde, som den nuværende regering jo disponerer, og det behov, som vi i Folketinget har for at få gransket den udøvende magt mere nidkært – noget, vi jo skal drøfte lige om lidt – så giver det også god mening at sørge for, at eventuelle forhold ikke forældes alt for hurtigt.
Det ville være ærgerligt, hvis vælgerne i en enkelt vildfarelse mere skulle vælge et rødt flertal og det skulle unddrage fru Mette Frederiksen den rigsretssag, som hun selvfølgelig fortjener i minksagen.
Så vi vil gerne bakke op om det her forslag og glæder os til udvalgsbehandlingen, hvor vi forhåbentlig også kan få boret detaljerne ud.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-26:
Hvad der sådan var baggrunden for det, må vi se nærmere på, for det med at ligestille ministre med dyr, eller hvad der ligesom lå i det, ville jeg ikke selv kunne finde på.
Men om det ligesom var noget, man havde i jargonen dengang, ligesom knæhøj karse og andre finurlige begreber, skal jeg ikke kunne sige noget om.
Ministeren sagde, at der skulle tilvejebringes den fornødne tid til at komme til bunds i det her og finde den rigtige løsning, og det, at man er villig til at finde den rigtige løsning, synes jeg jo er positivt, og det vil Radikale Venstre meget gerne kvittere for.
Derfor kunne jeg så godt tænke mig at spørge: Hvad ser ministeren som en bagkant eller tidsfrist for, hvornår vi kunne komme i mål med at lave en løsning, og hvad ser ministeren af tidsplan for, at vi kan komme i gang med at se nærmere på det her helt konkret?
Nick Hækkerup (S), 2021-03-26:
Jamen jeg skal jo ikke bestemme og tilrettelægge Folketingets og udvalgets arbejde, men man kunne forestille sig, at udvalget tog sagen og havde en snak om, hvad det var for nogle elementer, der skulle ses på.
Når jeg sagde det med, at vi ikke skal forhaste os, er det jo, dels fordi det er kompliceret, dels fordi en rigsret jo ikke er noget, som vi griber til hver og hver anden dag.
Og man må sige, at udover den, som er på vej i øjeblikket, er det jo ikke noget, som vi står lige over for at hastekaste os ind i.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-26:
Det synes jeg lyder rigtig positivt, og det vil vi selvfølgelig tage med videre i udvalgsarbejdet, så vi får kigget det her grundigt efter i sømmene.
Det skal ikke være dyrplageri, men vi skal også lære af de sager, der har været, i forhold til om det er den rigtige forældelsesfrist osv.
Tusind tak for det.
Nick Hækkerup (S), 2021-03-26:
Selv tak.
Jeppe Bruus (S), 2021-03-26:
Tak for det.
Når man lytter til den nuværende justitsminister Hækkerup, kan sammenligningen med den daværende justitsminister Hækkerup og billedet om dyrplageri faktisk godt forekomme, men ikke så meget i relation til spørgsmålet om forældelsesfrister i ministeransvarlighedsloven.
Men når man nu har fornøjelsen af at have den nuværende justitsminister Hækkerup i samråd, og det har vi jo ofte, så kan billedet om dyrplageri forekomme – men det er jo en helt anden snak.
Det, vi forholder os til nu, er jo spørgsmålet om forældelsesfrist i ministeransvarlighedsloven, og min gode partifælle og dygtige justitsminister, hr. Nick Hækkerup, har ligesom redegjort for partiets og regeringens holdning og syn på sagen, og det er der måske ingen grund til jeg uddyber så meget.
Jeg vil dog bare supplere med at sige i forhold til den sag, som jeg jo selv har haft den tvivlsomme fornøjelse at lede Folketinget igennem, nemlig spørgsmålet om Instrukskommissionen og den rigsretssag, der nu er rejst, at det jo har rejst et aktuelt spørgsmål omkring en forældelsesfrist, der jo var den 10. februar i indeværende år, og som gjorde, at det arbejde skulle færdiggøres inden for en bestemt frist.
Og der må man jo sige, at det havde dog været fornuftigt, når nu vi er på den her side af det arbejde, hvis man på en eller anden måde havde haft en funktion, der gjorde, at det var sat på pause.
Det var så ikke sådan, reglerne var, og det var også den bane, vi spillede inden for, og det var jo helt åbent for alle, at den tidsfrist var der.
Og derfor er det da relevant med det her beslutningsforslag, og det er fornuftigt, at vi sætter os ned og kigger på mulighederne både i et historisk perspektiv, men jo også ikke mindst i et fremadrettet perspektiv, og det er jeg sikker på at vi kan gøre i god ro og orden.
Så formelt set kan vi ikke støtte beslutningsforslaget, som det ligger her, og med den frist, som der er for, at der skal fremsættes lovforslag.
Men den indholdsmæssige og substantielle drøftelse ser vi frem til at indgå i både i Retsudvalget og i andre sammenhænge.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-03-26:
Vi er fra radikal side meget tilfredse med, at vi nu får ændret i forretningsordenen for Folketinget, sådan at vi i fremtiden, når vi som Folketing skal undersøge regeringens gøren og laden, får et redskab, som for det første er mere fleksibelt, og for det andet har sit ophæng i Folketinget.
Vi er glade for nedsættelsen af et Granskningsudvalg.
Vi synes, det er fint, at vi har fået gennemført, at der er en mindretalsbeskyttelse, så kun en tredjedel af medlemmerne af Folketinget er nødvendigt for at kunne starte en undersøgelse.
Vi synes, at vi med det her, som vi forhåbentlig får vedtaget med hele Folketingets støtte, får bedre redskaber til rådighed.
De redskaber, vi har haft, har været snørklede og ulogiske.
Det har været svært at få nedsat en undersøgelseskommission.
Det har været regeringen, der har skullet undersøge sig selv.
Det har været et dyrt redskab og ufleksibelt.
Det får vi betydelig forbedret nu.
Det er, som det er blevet sagt tidligere, på en trist baggrund.
Det er en konkret sag, der har gjort det muligt for os nu at kunne indføre disse nye procedurer.
Men bedre sent end aldrig, og vi glæder os til både at stemme for det her og til at arbejde med redskabet i fremtiden.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-26:
Det synes jeg jo leder til, at vi sammen kan få kigget nærmere på de her regler og set på, hvordan vi kan indrette dem mest hensigtsmæssigt.
Jeg er enig i det, som taleren sagde, nemlig at det ikke er sikkert, at vi allerede nu skal lægge os fast på et bestemt antal år.
Mai Mercado (KF), 2021-03-26:
Det var i virkeligheden bare et ønske om at udtrykke en direkte tak for et godt samarbejde.
Det var jo Radikale, som havde formandsposten, og jeg selv havde næstformandsposten, i det udvalg, som kom frem til den her model.
Annette Lind (S), 2021-03-26:
Det er sådan, at den tekniske viden jo skal hænge sammen med den efterretningsmæssige viden, og derfor er Center for Cybersikkerhed det rigtige sted at placere det her efter min mening.
Er det sådan, at ordføreren erkender, at de har en efterretningsmæssig viden, at de har en teknisk viden, når det som i det her tilfælde gælder statens sikkerhed?
Staten blev jo angrebet.
Virksomheder blev angrebet hver eneste dag.
Borgere blev angrebet hver eneste dag.
Det bliver nødt til at ligge et sted, hvor der er en central myndighed, og det er Center for Cybersikkerhed.
Anerkender ordføreren derfor ikke, at vi bliver nødt til at have det et sted, og at det, som der så også står i ændringerne, er, at forsvarsministeren skal have et kritisk tilsyn i forhold til det her?
Hvem ellers skulle kunne gøre det her?
Bruno Jerup (EL), 2021-03-26:
Jeg anfægter ikke, at det skal være Center for Cybersikkerhed, som har opgaven.
Det er ikke det, der er min indvending.
Det er også blevet nævnt i bemærkningerne, at hvis der er en avisomtale af, at der er nogle, der gør et eller andet, kan det bruges som grundlag for faktisk at træffe en afgørelse om, at en bestemt leverandør ikke må være på markedet.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-03-26:
Mange tak.
Overordnet set støtter Det Konservative Folkeparti lovforslaget, da vi anerkender, at der er et højt trusselsniveau for cyberspionage mod telesektoren i Danmark.
Vi er et af verdens mest digitaliserede samfund, og det er en god ting; det er godt, at vores børn kan gå i skole hjemmefra i øjeblikket, og det er godt, at danske virksomheder har medarbejdere, der kan arbejde hjemmefra.
Og den elektroniske kommunikation er jo i meget, meget høj grad en af de søjler, som får vores samfund til at hænge sammen.
Det betyder også, at vi i meget høj grad er afhængige af en stærk og en sikker teleinfrastruktur.
Det er dog vigtigt, at vi sikrer en grundig udvalgsbehandling, som belyser nogle af alle de bekymringer, som myndigheder og organisationer på området har rejst.
Og i den forbindelse nævner nogle af aktørerne, at det vil være problematisk, hvis så indgribende foranstaltninger som at nedlægge forbud mod teleudbydernes aftaleindgåelse med en konkret leverandør alene baseres på medieomtale, som en af bestemmelserne lægger op til.
Forsvarsministeren har dog også tidligere været ude at forklare, at en sådan afgørelse ikke alene vil være baseret på medieomtale, men skal opfylde et af flere krav.
Den bekymring relaterer sig igen til klarheden og formuleringen i lovforslaget, og det skal vi selvfølgelig være ekstra opmærksomme på i udvalgsbehandlingen.
Når det er sagt, må jeg erkende, at de briefinger, vi har fået på det seneste fra Center for Cybersikkerhed, har givet i hvert fald mig en endog meget, meget stor tiltro til deres evner og kunnen.
Det her lovforslag bliver ikke hundrede procent perfekt, som min gode og dygtige kollega Martin Lidegaard tidligere sagde, men det bliver så tæt på, som vi kan komme det.
Og med disse ord støtter Det Konservative Folkeparti naturligvis lovforslaget.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-03-26:
Jeg ved ikke, om det så meget er en kort bemærkning til ministeren, men jeg kan bare oplyse, at jeg har fået en sms fra SF om, at de naturligvis også bakker op om forslaget.
De er kede af, at de ikke kunne være her.
Trine Bramsen (S), 2021-03-26:
Jamen der kan opstå mange nye parlamentariske samarbejder i løbet af sådan en førstebehandling.
Martin Geertsen (V), 2021-03-26:
Tak til ministeren.
Jeg er sådan set enig med ministeren i stort set alt det, ministeren siger.
Jeg er faktisk ikke helt klar over, om det med stråmandsklinikker i virkeligheden er en stråmand.
Jeg kan forstå, at der er nogle, der mener, at det er en markant udvikling.
Jeg har simpelt hen til gode at se, hvor markant den udvikling egentlig er.
Men det var ikke det, jeg ville underholde ministeren med.
Jeg vil godt spørge ministeren om noget.
Lige nu kører der jo sådan nogle beretningstekster rundt blandt ordførerne.
For den undrende offentlighed er det i virkeligheden en tekst, som siger noget om, om vi kan finde sammen om en eller anden fælles holdning til det her spørgsmål.
Der er kørt et par tekster rundt.
I den seneste tekst, vi har fået, lægges der op til fra den socialdemokratiske ordførers side – det er fint – at vi får en bredere drøftelse af partnerskabsklinikker.
Det ville jeg altså bare være noget nervøs for, altså at vi begynder at stikke hovedet ind i det gab, så det bliver en sådan meget bred drøftelse af, om man synes, at partnerskabsklinikker generelt set er en god idé.
Jeg vil spørge ministeren, om man kunne insistere på, at det her, uanset om der er et problem med stråmandsklinikker eller ej, handlede om dét, altså om spørgsmålet om tilstedeværelse?
Bruno Jerup (EL), 2021-03-26:
Det er et godt spørgsmål, men det, som vi har under overvejelse, er, om man skulle lave et egentligt teknisk udvalg, som havde den tekniske kompetence.
Det er jo sådan, at Center for Cybersikkerhed i høj grad er et instrument, der ligesom juridisk, politisk går ind og gør nogle ting.
Man kunne gøre det, at man havde et egentligt teknisk udvalg, som selvfølgelig var under Center for Cybersikkerhed, så vi havde sikkerhed for at have den tilstrækkelige kompetence.
Annette Lind (S), 2021-03-26:
Mange tak for det.
I min ordførertale sagde jeg, at jeg tror, at vi har været lidt for naive lidt for længe, og derfor er det her fuldstændig op over, at man tager stilling til de her ting lige nu.
Det er sådan, at Center for Cybersikkerhed allerede i dag er myndighed for information og sikkerhed og beredskab på teleområdet.
Ordføreren sagde, at han var en lille smule bekymret for, om Center for Cybersikkerhed havde den tekniske viden til at kunne gøre de her ting.
Jeg mener, at Center for Cybersikkerhed har en særlig viden både om efterretningsmæssige og teletekniske forhold.
Hvis det er sådan, at ordføreren mener, at de ikke er teknisk dygtige nok til at gøre det her, hvem skulle vi så sætte i stedet for Center for Cybersikkerhed?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-03-26:
Tak til den konservative ordfører.
På en trist baggrund synes jeg, vi har gjort det godt, og det er et eksempel på, hvad folkestyret kan, når det er bedst.
Mai Mercado (KF), 2021-03-26:
Beslutningsforslaget, som vi behandler her, er jo en udløber af den fælles beretning, som Folketinget lavede lige inden jul med alle partierne.
Med B-forslaget ændres Folketingets forretningsorden således, at det bliver muligt for Folketinget af egen drift at lave en række undersøgelser.
Det er både advokatundersøgelser, faglige ekspertudredninger og undersøgelseskommissioner og også den helt nye undersøgelsesform, nemlig granskningskommissioner.
Det er jo vældig godt, at det ikke nødvendigvis behøver at have ophæng i et ministerium, men nu faktisk også kan have ophæng i Folketinget.
En anden væsentlig forskel i det her beslutningsforslag er etablering af et granskningsudvalg, som jo kan granske forhold, som påberåber sig kritisk opmærksomhed.
Det byder vi velkommen, og vi laver nu et nyt redskab.
Det kan ske, at vi kommer til at skulle justere undervejs.
Sådan er det jo, når man betræder nyt land.
Da Radikale var heroppe, valgte jeg at tage ordet for at give en særlig tak.
Der er ingen tvivl om, at Det Radikale Venstre var en stor del af motoren for, at det her overhovedet lod sig gøre, men jeg vil egentlig også udvide den tak til resten af Folketingets partier.
Nogle gange ville man ønske som folketingsmedlem, at man kunne tage befolkningen ind i nogle af de her drøftelser.
For det her er et virkelig fint eksempel på, når folkestyret er bedst.
For da der ligesom bliver truffet en beslutning om, at nu skal vi lave de her nye undersøgelsesformer, er det faktisk et rigtig, rigtig godt samarbejde på tværs af hele Folketinget, som gør, at vi ender med at få lavet det beslutningsforslag, som vi behandler i dag.
Så herfra skal bare lyde en tak til både processen og til indholdet.
Vi forventer os meget af det nye granskningsudvalg.
Annette Lind (S), 2021-03-26:
Tak, formand.
Det er sådan, at det lovforslag, vi skal behandle i dag, er teleloven.
Det omfatter de kritiske dele af både mobilnetværket for 5G, 4G, 3G og 2G og fremtidige teknologier og fastnet.
Vi har haft en rigtig, rigtig god proces i forbindelse med det her lovforslag.
Der har været rigtig mange diskussioner, inden vi er kommet i salen i dag, og det vil jeg gerne rose ministeren for.
Jeg vil lade ministeren komme ind på de ændringsforslag, som der er til det lovforslag her.
Derfor vil jeg i stedet fortælle om, hvad det er, lovforslaget her handler om.
Det handler nemlig om leverandørsikkerhed i de kritiske infrastrukturer i forhold til Danmarks sikkerhed.
Når det kommer til netop slagsiderne ved digitalisering, så har vi måske været lidt for naive lidt for længe, så derfor er det her lovforslag helt på sin plads lige præcis nu.
Danmark er et af de allermest digitaliserede lande, for både myndigheder, virksomheder og borgere er dybt afhængige af en sikker og velfungerende teleinfrastruktur.
Vores afhængighed af infrastrukturen vil kun stige i takt med den digitale udvikling, og det vil risikoen for vores teleinfrastruktur også.
Der er også risiko for, at det bliver udnyttet i forbindelse med spionage, sabotage eller afpresning mod den danske stat.
Den sikkerhedspolitiske situation kan ændre sig meget hurtigt, og derfor er det helt nødvendigt, at vi er på forkant.
Det sørger vi for at være med lovforslaget her.
Lige nu er vi meget sårbare, og der er behov for, at vi styrker sikkerheden i vores teleinfrastruktur.
Vi skal sikre, at de virksomheder, der enten leverer kritisk teleudstyr eller står for driften af telenettet, kun anvender pålidelige leverandører.
Som det er i dag, kan vores myndigheder ikke forhindre en teleudbyder i at indgå en leverandøraftale, som vurderes at være en trussel mod statens sikkerhed.
Den sårbarhed kan vi ikke leve med.
Med det lovforslag, vi behandler i dag, ønsker regeringen at gøre det muligt for telemyndighederne at forbyde konkrete leverandøraftaler vedrørende den kritiske infrastruktur, hvis aftalerne vurderes at udgøre en sikkerhedsrisiko.
Vurderingen vil ske på baggrund af objektive kriterier, f.eks. hvorvidt en given leverandør tidligere har udøvet spionage eller sabotage i andre lande, eller hvis leverandøren kan pålægges at udøve spionage eller sabotage på vegne af hjemlandet.
Men det er vigtigt for mig at sige, at lovforslaget her ikke er rettet mod bestemte leverandører eller bestemte lande.
Hvis Center for Cybersikkerhed vurderer, at en konkret aftale vil udgøre en trussel mod statens sikkerhed, kan der nedlægges et forbud mod aftalen.
Center for Cybersikkerhed har et godt samarbejde med teleudbyderne, og målet er naturligvis, at myndighederne og udbyderne i fællesskab kan håndtere kommende sikkerhedstrusler.
Men det vil ministeren komme yderligere ind på i sin tale.
Dermed får vi styrket vores kritiske infrastruktur til gavn for hele landets sikkerhed.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Pause Pause (Pause), 2021-03-26:
Mødet er udsat.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-03-26:
Tak for det og tak for ordet.
For nylig læste jeg en artikel om, at flere danske topchefer frygter cyberangreb mere end en pandemi og klimaforandringerne.
Det siger ikke så lidt.
Derfor er det helt afgørende, at vi værner om de danske borgeres, institutioners og virksomheders digitale sikkerhed.
Derfor er vi i Venstre glade for, at L 190 har til formål at sikre en robust teleinfrastruktur og derigennem beskytte Danmark mod bl.a. spionage, sabotage og nedbrud af samfundskritiske funktioner.
Det er vi positive over for.
Det er et forslag, der giver Center for Cybersikkerhed hjemmel til at forbyde konkrete leverandøraftaler og komponenter i vores net, hvis de vurderes at udgøre en trussel mod statens sikkerhed.
Det er et forslag, som også er blevet meget debatteret, allerede fra det blev sendt i høring, og det taler sit eget sprog, at bunken af høringssvar er tykkere end selve lovforslaget.
Vi har i Venstre også haft nogle forbehold, i forhold til om vi havde fundet den rette balance mellem retssikkerhed og sikkerhed.
Derfor vi rigtig glade for, at ministeren på baggrund af dialogen har valgt at fremsætte tre ændringsforslag, der styrker retssikkerheden, uden at vi synes – det er jeg også glad for ministerens vurdering af – det går på kompromis med sikkerheden i forhold til lovforslaget, så tak for det til ministeren.
Der er stadig nogle enkelte bekymringer, som vi vil prøve at blive lidt klogere på i udvalgsfasen, men samlet set er vi rigtig glade for den dialog, vi har haft, og at vi har fundet en lidt bedre balance i forhold til de her bekymringer – som sagt uden at gå på kompromis med sikkerheden – og derfor kan vi støtte lovforslaget.