runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2018-05-02:
Tak for det.
I SF er vi positive over for lovforslaget.
Det har hele tiden været vigtigt for SF, at vi forbedrede de blindes adgang til læsematerialer.
Med Marrakeshtraktaten, som det her lovforslag jo udspringer af, skabes der en lovramme, der gør det muligt for biblioteker og lignende organisationer at lave og formidle tilgængelige formater af bøger og andre trykte værker samt at dele disse kopier over landegrænser med andre lande, der har ratificeret traktaten.
Det er rigtig positivt, at Marrakeshtraktaten skaber mulighed for at sikre øget tilgængelighed til gavn for bl.a. syns- og læsehandicappede på tværs af europæiske lande.
Faktisk er det hele formålet med den.
Blindefonden er bekymret for lovforslaget og finder det ubalanceret.
Faktisk mener de, at forslaget vil ende med at give adgang til færre værker i tilgængelige formater.
Det er et problem, hvis forslaget betyder, at f.eks. Blindefonden vil skulle ophøre med at producere e-bøger til syns- og læsehandicappede.
Det er ikke meningen med traktaten, og her er det vigtigt, at vi får afklaret rækkevidden af bl.a. § 17 c, som er i direktivet.
I betragtning 14 i direktivet fremgår det, at hvis en rettighedshavers skade er minimal, bør der ikke opstå nogen pligt til at betale kompensation.
Skulle det være relevant, har rettighedshaver bevisbyrden til at bevise, at en skade i så fald er mere end minimal.
Da markedet for læsemateriale er meget, meget minimalt for syns- og læsehandicappede, vil en eventuel skade dog aldrig føre til en pligt til at betale kompensation.
Det er også positivt, at det kommercielle marked ikke skal afsøges for tilgængeligt materiale, hvilket netop er centralt i direktivet.
I modsat fald ville det i praksis betyde, at syns- og læsehandicappede ikke fik adgang til læsemateriale.
Så vi er i udgangspunktet positive over for forslaget.
Det var det, jeg prøvede at sige med alt den her lidt tunge juridiske snak.
Vi er bekymret over nogle af de uklarheder, som Blindefonden anfører.
Det er også noget af det, vi har rejst, både fra den grønne gruppes side i EU og i forskellige samråd med ministeren, og det vil vi have afklaret i udvalgsbehandlingen.
Det vil sige, at det i praksis vil dække alt materiale til blinde og synshandicappede på grund af det minimale marked.
Og det mener vi er i tråd med Marrakeshtraktaten.
Så efter en proces, der har været meget teknisk – og jeg synes sådan set, det er fair nok at sige fra talerstolen, at noget er ret teknisk, for vi er jo folkevalgte – så synes jeg alt i alt, at det virker til, at vi er ved at lande på rette sted.
De problemer, der måtte være, mener jeg godt vi kan finde løsninger på i udvalgsbehandlingen sammen med folk, der er klogere end os.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-02:
Men med al respekt for ordføreren tror jeg lidt, at vi havde stået med de samme udfordringer, hvis det var Danmark, der ratificerede Marrakeshtraktaten.
Der er et internationalt perspektiv i den, så vi ville stå med de samme udfordringer, som vi gør, når det er EU, der ratificerer det her.
Jeg synes bare, det er lidt synd at skulle stå at diskutere den her euroskepsis fra Dansk Folkepartis side i stedet for at forholde sig til den traktat, som vi egentlig snakker om, nemlig Marrakeshtraktaten, som løfter på tværs af landene i verden.
Vi havde haft akkurat de samme udfordringer, netop fordi den går på tværs af landegrænserne, hvis det havde været en dansk ratificering.
Carsten Kudsk (DF), 2018-05-02:
Vi støtter absolut også at lave nogle gode værktøjer til syns- og læsehandicappede.
Vi ser bare noget problematisk i, at man, hvis man har noget, der fungerer i dag – og det sker tit i Danmark – så lige pludselig implementerer et direktiv, som selv hr. Søren Søndergaard ikke forstår.
Så tænker vi jo bare: Hvad er det lige, der sker?
Og der er jo mange eksempler på i EU-lovgivningen, at vi sådan set implementerer noget, som vi ikke forstår.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-02:
Jeg tænker lige præcis det, jeg sagde i min ordførertale, nemlig at der stadig væk er nogle ting, som jeg synes at vi lige skal gå ned i i nogle af høringssvarene og se om vi har svaret ordentligt på, hvad angår den måde, som ministeriet har tilrettet lovforslaget på.
Så vil jeg bare gerne igen minde Dansk Folkepartis ordfører om, at det her altså er en international traktat, som EU har ratificeret, og derfor er der et direktiv.
Man må lige løfte blikket ud over en anti-EU-dagsorden og se på, hvad det her går ud på.
Det er en international traktat, der skal løfte syns- og læsehandicappedes vilkår på tværs af verdens lande.
Mogens Jensen (S), 2018-05-02:
Tak, og tak til ministeren for besvarelsen og gennemgangen af lovforslaget.
Det, jeg vil spørge ind til, og det synes jeg også er noget vi kan vende tilbage til i udvalgsarbejdet, er den såkaldte tretrinstest, som sætter nogle ydre rammer for, hvordan der kan undtages i forhold til rettighedshaverne.
Som jeg forstår det, er den indarbejdet i direktivteksten, men ikke indarbejdet i den danske lovtekst, og jeg skal bare lige høre, hvilke overvejelser der ligger bag det fra ministeren og ministeriets side.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-05-02:
Tak for spørgsmålet.
Jeg ved godt, at ordføreren for Dansk Folkeparti gerne vil have, at det er ministeren, og at det er ordføreren selv, der træffer beslutningen, hvad angår de konkrete præparater i Danmark, og om, hvad de må koste.
Der er jeg bare nødt til at sige, at sådan er det ikke.
Alle partierne herinde er faktisk også i fællesskab blevet enige om syv principper for Medicinrådets arbejde, hvor man vel at mærke skal iagttage alle syv principper, og det har vi også haft et samråd om – spørgeren og jeg
; det betyder også, at Medicinrådet selvfølgelig skal have blik for den faglighed, der helt sikkert ligger til grund for fagudvalgets indstilling.
Men vi har også vedtaget syv principper, som samlet set skal iagttages.
Medicinrådet har op til samrådet redegjort for det over for Folketinget og oplyst, hvordan de har taget de syv forskellige principper ind i deres vurdering af det her præparat, som spørgeren konkret spørger ind til.
Der har jo også været direkte kommentarer fra de lægefaglige kredse, som repræsenterer fagudvalget, om, at det er en ublu høj pris, der er, på området, og derfor skal de syv principper ses i en sammenhæng.
Selvfølgelig giver det mening, at vi har en stærk faglighed, også med den organisering, der er, med fagudvalget.
Karsten Lauritzen (V), 2018-05-02:
Der er ikke mere at foretage i dette møde ud over at sige tak til alle for dagens indsats i folkestyrets tjeneste.
Folketingets næste møde afholdes i morgen torsdag den 3. maj 2018, kl. 10.00.
Jeg henviser til den dagsorden, der fremgår af Folketingets hjemmeside.
Mødet er hævet.
Mette Bock (LA), 2018-05-02:
Intet over og intet ved siden af Folketinget.
Søren Søndergaard (EL), 2018-05-02:
Jamen det siger jeg tak for.
Og jeg siger sådan set også tak for det, ministeren sagde i sin tale om, hvilket hastværk vi har.
For jeg forstod ministeren på den måde – og ministeren behøver slet ikke at kommentere det – at det, man har lagt op til med at sætte en bestemt dato i oktober, er at opfylde sine forpligtelser i forhold til traktaten.
Og hvis Folketinget så forlanger mere tid, er det jo ikke regeringens ansvar; så må Folketinget tage den på sin kappe.
Så jeg takker også for den del af svaret.
Mette Bock (LA), 2018-05-02:
Jeg havde ikke studset over det, før den årvågne ordfører påpegede det.
Men min læsning af det er, at når dette bliver implementeret i samtlige EU-lande, vil vi simpelt hen få et markant løft i tilgængeligheden til det her materiale.
Mange lande, som er langt bag efter i forhold til Danmark, får simpelt hen løftet andelen af materiale, som bliver tilgængeligt for mennesker med funktionsnedsættelse.
Så sådan læser jeg det med, at der vil blive en større tilgængelighed i forhold til antal titler, der bliver adgang til.
I forhold til det med selve kompensationen og betalingen, altså at det skulle blive billigere, vil jeg også meget gerne have lov til at oversende et svar, for jeg kan godt forstå, at det virker ulogisk, at det hænger sammen på den måde.
Men det vender vi tilbage til, og jeg skal nok sørge for, at vi kommer hurtigt tilbage, så det kan komme med i udvalgsbehandlingen.
Søren Søndergaard (EL), 2018-05-02:
Tak til ministeren.
Altså, jeg forstår, hvorfor det her vil føre til nogle administrative besparelser.
Så den del af det er klar nok.
Det, forundringen gik på for mit vedkommende, var, at man snakker om begrænsning af betaling af kompensation, samtidig med at det her gerne skulle føre til flere tilgængelige og anvendelige materialer for de synshandicappede – og det er vel en fælles forståelse.
Det er lige præcis den modsætning, som jeg godt vil bede ministeren om at sætte ord på.
Det lyder næsten som noget, der er opfundet i Moderniseringsstyrelsen.
Men altså, har ministeren ikke selv studset over det tilsyneladende paradoks?
Mogens Jensen (S), 2018-05-02:
Det er jo, fordi jeg forstår – og det her er jo også teknik, og det er også berørt i høringssvarene – at den findes i direktivteksten, men ikke er medtaget i den danske lovtekst, og begrundelsen for, at det forholder sig sådan, vil jeg selvfølgelig gerne have, og det kan jo gerne komme via et skriftligt svar.
Jeg forstår, at det også har noget at gøre med balancen i hensynet til de læsehandicappede og læsesvage og rettighedshaverne.
Mette Bock (LA), 2018-05-02:
Jeg vil gerne komme tilbage til det med et skriftligt svar, men man kan jo sige, at en lovtekst ikke må stride imod direktivet, og dermed – også i forbindelse med at få tingene beskrevet på en måde, som er overskuelig – har vi valgt ikke at tage det med ind der.
Men jeg vil meget gerne komme med en mere udførlig redegørelse for det i et skriftligt svar, hvis jeg må få lov til det, således at det kan indgå i udvalgsbehandlingen.
Carsten Kudsk (DF), 2018-05-02:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Rasmus Nordqvist: Når man nu tænker på, at sådan en dreven politiker som Søren Søndergaard – man må vist sige, at han har været i politik i en del år – stiller sig op på talerstolen og siger, at der er noget af det her, han ikke fatter en brik af, sætter det så ikke nogle tanker i gang hos ordføreren?
Altså, man snakker faktisk om at få implementeret et direktiv, som drevne politikere faktisk ikke forstår.
Hvad tænker ordføreren om det?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-02:
For jeg synes faktisk, det er rigtig glædeligt, at vi behandler en lov, der i dag skal implementere det i Danmark.
For det er noget af det gode, når verden går sammen om at sige, hvordan vi kan gøre det bedre for rigtig mange.
Det var også derfor, at jeg i sin tid pressede lidt på i Europaudvalget omkring Danmarks støtte til, at den skulle ratificeres i EU-regi.
Det, vi bare må se, er, at vi med den her traktat og med EU's ratifikation af traktaten faktisk løfter et område for borgere på tværs af de europæiske lande – og med traktaten også ud over Europas grænser.
Vi giver mulighed for, at folk med syns- og læsehandicap faktisk får bedre mulighed for at få adgang til litteratur, og det synes jeg er rigtig, rigtig glædeligt.
Så er det jo, som andre ordførere har været inde på, et meget, meget komplekst lovforslag, når man så går ned i det, fordi der er rigtig meget teknik i det.
Jeg studsede også over det skema, som hr. Søren Søndergaard var inde på, omkring meget mere, men ikke nogen konsekvenser rent økonomisk.
Man må jo sige, at det i hvert fald er et spørgsmål, hvordan man præcis kan ramme det.
Men alt i alt, når jeg har læst høringsnotatet og også set ministeriets svar, så synes jeg også, at man har prøvet at gå ind og have en forståelse for de bekymringer, der er, og prøver at finde løsninger på det.
Det er også det, jeg ser vi skal i udvalget, altså lige tage de sidste knaster op, der er i nogle af høringssvarene, og spørge, om de nu er rigtigt besvaret, eller om man lige skal dreje lidt mere på nogle knapper.
Men alt i alt er det en god dag i dag, fordi vi også i Danmark nu igennem EU kommer med ind under Marrakeshtraktaten.
Og så skal jeg hilse fra Radikale Venstre og sige, at de ligesom Alternativet også støtter op omkring L 230.
Jens Joel (S), 2018-05-02:
Er ministeren enig med bl.a. Grundfos’ Group VP, Kim Nøhr Skibsted, der på Twitter skriver om regeringens udspil til energiforlig, at det »Mangler større ambitioner på energieffektivitet, der sikrer DK grøn førerposition, klimaforspring, eksport og jobs«?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-05-02:
Tak for det.
Det er også derfor, at der over årene at bevilget 14 mio. kr. til det – det er jo, fordi det har været og er, forhåbentlig også på den længere bane, et godt projekt.
Men jeg kan ikke stå her i Folketingssalen og sagsbehandle.
Der må man indsende en ansøgning og gøre det så godt som overhovedet muligt.
Og så kan vi jo alle sammen håbe på, at der så også bliver bevilget penge til projektet.
Bjarne Laustsen (S), 2018-05-02:
Det her er jo slet ikke et spørgsmål om, om det anlæg er pænt eller grimt eller noget andet; det er et spørgsmål om, om man tror på, at bølgeenergi kan være en del af den danske energiforsyning, ligesom vi kender det fra vind og sol.
Der er rigtig mange, der har prøvet det her, og ministeren må da være enig i, at det er vigtigt, at vi får afprøvet nogle ting.
Nu er der altså investeret rigtig mange offentlige midler plus private midler i det her, og det er jo derfor, jeg gerne ser, det bliver gjort færdigt.
Jeg er helt enig med ministeren i, at vi ikke, når der er afsat nogle puljer, skal gå ind og bestemme, at det skal være det og det – fint nok.
Men kriterierne er jo sådan skruet sammen, at så bliver der ikke plads til at lave noget nyt, og det er derfor, jeg spørger, om det er sådan, hvis ikke ministeren kan komme igennem med det nu, at der så i det næste forlig, der skal laves, bliver plads til, at man også kan lave et forsøgsprojekt som det, vi kender fra Sæby med Tordenskiold.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-05-02:
Dem har jeg heldigvis lavet sammen med bl.a. spørgerens parti.
Den praksis, der er omkring fordelingen af de her penge, er jo ikke en praksis, som jeg har ændret på.
Jeg har det sådan, at hvis ellers det her projekt er levedygtigt og lever op til de kriterier, der er, vil det jo kunne søge på lige fod med andre projekter, og så må det være op til konkurrencedygtigheden og den faglige vurdering af projektets indhold.
Jeg er ikke som minister til sinds at påvirke eller gå ind og sige, at nu skal EUDP's bestyrelse og ledelse bevilge penge til det her.
Det har jeg tillid til at de er langt bedre til at vurdere, end jeg er.
Bjarne Laustsen (S), 2018-05-02:
Tak for det svar.
Det er godt, at ministeren er positiv, og jeg kender også det der med armslængde.
Det er sådan noget, der er lidt elastik i en gang imellem.
Det, der jo er interessant, er, hvorfor ministeren, der har ansvaret for det her ressortområde og siger, at Danmark skal være grønt, og at det er den grønneste regering, man har haft i årtier, ikke er mere positiv, når der kommer et projekt, der endda er sat i gang med også offentlige midler, og det hedder bølgeenergi.
Hvis det kommer til at fungere og kommer til at fungere godt, er der jo tusindvis af arbejdspladser og der er ren energi i det her.
De kriterier i de fonde, som ministeren nævner, er vel nogle, ministeren selv har lavet, er det ikke?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-05-02:
Hr. Bjarne Laustsen, jeg er såmænd meget positiv og har jo set det her projekt for år tilbage.
Jeg synes, det er et spændende projekt.
Men jeg har det også sådan, at vores politiske opgave, regeringens opgave er at sikre, at der er penge til forskning, udvikling og demonstration, også til projekter som det her.
Men hvad selve ansøgningen og processen angår, tror jeg altså, at vi politikere måske nok er dygtige til mange ting, men det at kunne fordele forsknings-, udviklings- og demonstrationspenge synes jeg altså vi skal overlade til mennesker med indsigt i det her.
Det er jo derfor, der er bestyrelser med fagligt dygtige folk og der ligesom også er sekretariater, som håndterer det, og der er en politisk armslængde i forhold til det.
Jeg har ikke mulighed for at gå ind og sige, at lige nøjagtig det her projekt skal have penge.
Bjarne Laustsen (S), 2018-05-02:
Tak, og tak for svaret.
Lad mig også ønske tillykke med, at ministeren fik lov at fortsætte, for ellers kunne vi jo ikke have den her gode diskussion.
Jeg har også noteret mig, at ministeren er trukket i det grønne, lange slips.
Derfor havde jeg jo selvfølgelig håbet på, at der ville være lidt mere positivitet omkring det her.
Jeg ved jo, at ministeren selv har været oppe at se projektet og også har udtrykt positive bemærkninger om det.
Derfor synes jeg jo, det er lidt synd og spild af penge, når der allerede er puttet 14 mio. kr. i det og de, der har investeret i det, samlet set har puttet resten i, så man er oppe på 25 mio. kr., hvis det er sådan, at man ikke kan finde de sidste penge til at få projektet testet.
Hvis det ikke opfylder betingelserne for at komme ind under Innovationsfonden eller EUDP, hvor gør det så?
For ministeren har jo været med til at bestemme kriterierne for, hvad det er, man kan søge på.
Så hvis ikke de fonde og puljer, som ministeren taler om, rent faktisk er til stede i forhold til et bølgeenergiprojekt, så kan det her projekt jo lide skibbrud.
Og hvis det virkelig er sådan, at regeringen synes godt om alternativ energi og ren energi fra et bølgeenergiprojekt, der både er godt for miljøet og kan skabe danske arbejdspladser, hvorfor er det så, at ministeren ikke er mere positiv omkring det her og vil være med til at sikre de sidste midler?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-05-02:
Tak for spørgsmålet.
Hr. Bjarne Laustsen spørger til, hvordan jeg vil sikre, at Crestwings bølgeenergiprojekt kan få den fornødne økonomisk støtte til at iværksætte et 2-årigt testforsøg.
Crestwings projekt er blevet bevilget støtte fra ForskEL-programmet og har siden 2010 modtaget knap 14 mio. kr. i støtte.
ForskEL var et PSO-finansieret forsknings-, udviklings- og demonstrationsprogram.
ForskEL støttede eksterne projekter med fokus på en effektiv grøn omstilling af energisystemet.
På baggrund af den brede aftale om afskaffelse af PSO-afgiften blev det PSO-finansierede ForskEL-program i 2017 overflyttet til finansloven, og programmet blev lagt ind under EUDP.
I dag kan der ansøges om støtte til udvikling af nye energiteknologier ved de to nationale programmer, henholdsvis Innovationsfonden og EUDP.
Det er regeringens opfattelse, at vi fra politisk side ikke skal blande os i, hvilke konkrete projekter eller teknologier der bedst løser vores udfordringer med at begrænse CO2-udledningen og dermed modtager økonomisk støtte fra staten.
Det bør i stedet være op til de statslige fonde at udvælge de mest lovende projekter, der kan understøtte den grønne omstilling og sikre arbejdspladser i Danmark.
For mig er det vigtigt at fremme forskning og udvikling af nye teknologier.
Med energiudspillet har regeringen prioriteret, at de statslige midler til forskning, udvikling og demonstration af energiteknologi øges til 580 mio. kr. i 2020.
Regeringen ønsker efter 2020 at øge de statslige midler til forskning, udvikling og demonstration af energiteknologi yderligere.
Bjarne Laustsen (S), 2018-05-02:
Spørgsmålet lyder: Hvordan vil ministeren sikre, at Crestwings bølgeenergiprojekt, Tordenskiold, i Sæby kan få den fornødne økonomiske støtte, ca. 6 mio. kr., til at iværksætte et 2-årigt testforsøg?
Lea Wermelin (S), 2018-05-02:
Mener ministeren, at det er gavnligt for Danmarks grønne styrkeposition, at regeringen har foreslået opførelse af én havvindmøllepark på 800 MW i sit forslag til energiforlig, når f.eks. regeringen i Holland netop har meldt ud, at de vil opføre havvindmølleparker og dermed øge kapaciteten med yderligere 7 GW frem mod 2030?
Leif Mikkelsen (LA), 2018-05-02:
Tak for det, formand.
For jeg har sådan taget mig selv i, at jeg begyndte at læse noget af det et par gange for ligesom at prøve at finde sammenhæng eller forståelse, eller hvad det nu var, man skulle finde i det her.
Så det er åbenbart svært tilgængeligt, når det er en traktat, der her overføres til dansk lovgivning.
Så det med at kloge sig på sammenhængen og på detaljerne tror jeg at jeg vil lade være med og så håbe på, at jeg ikke får ubehagelige spørgsmål i den retning.
Men jeg vil gerne sige, at formålet er fremragende.
Syns- og læsehandicappede er udelukket fra meget information, hvis ikke de bliver hjulpet, så langt det overhovedet er muligt.
Derfor er det et godt og rigtigt forslag at vedtage.
Jeg tror faktisk, at det er svært at sætte sig ind i, hvor vanskeligt det er at have et sådant handicap med at tilegne sig viden, have oplevelser osv. Så derfor er det rigtig godt at gøre det.
Og vi bør i øvrigt altid være opmærksomme på, at handicappede bliver hjulpet på vej, så langt som det er muligt.
Så på den baggrund – selv om jeg ikke forstår det hele – vil vi gerne støtte forslaget.
Britt Bager (V), 2018-05-02:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, udspringer som tidligere nævnt af Marrakeshtraktaten.
Formålet er at sikre en bedre adgang til værker og andre beskyttede emner for de personer, der har et syns- eller et læsehandicap.
Det skal ske, ved at det bl.a. gøres nemmere at fremstille litteratur i handicapegnede formater for både personer med syns- og læsehandicap og bemyndigede organisationer, og det er en vigtig dagsorden.
For det er ikke rimeligt, at lydbøger og e-bøger kun i et meget begrænset omfang kan produceres til syns- og læsehandicappede, når produktet er kommercielt tilgængeligt på markedet.
Her har vi nogle helt særlige hensyn at tage.
På den anden side har vi også nogle meget centrale hensyn at tage til ophavsretten.
Derfor er det også væsentligt, at der tages de bedst mulige hensyn til rettighedshaverne, og jeg er glad for, at kompensationsspørgsmålet er integreret i det her lovforslag.
For det er afgørende, at vi finder en rimelig balance mellem hensynet til rettighedshaverne og hensynet til de bemyndigede enheder og ikke mindst hensynet til de personer, der har et syns- og et læsehandicap.
Det kan vi også læse i de høringssvar, vi har modtaget om lovforslaget her.
Der er mange hensyn og interesser på spil, og vi skal sikre den bedst mulige balance, når vi implementerer det her direktiv.
Derfor ser jeg også frem til udvalgsbehandlingen, hvor vi kan drøfte høringssvarene nærmere.
Til sidst vil jeg bare understrege, at Venstre bakker op om det her lovforslag.
Carsten Kudsk (DF), 2018-05-02:
Vi er jo sådan set i forhold til EU-traktaten koblet på, og det vil jo så sige, at vi må forholde os til den situation, der er.
Bjarne Laustsen (S), 2018-05-02:
Hvordan vil ministeren sikre, at Crestwings bølgeenergiprojekt, Tordenskiold, i Sæby kan få den fornødne økonomiske støtte, ca. 6 mio. kr., til at iværksætte et 2-årigt testforsøg?
Carsten Kudsk (DF), 2018-05-02:
Vi ser de positive muligheder i forhold til samarbejde, men det, vi også mange gange ser, er jo, at man i Danmark altid godt har kunnet finde nogle løsninger sammen.
Vi har jo et system i Danmark, der gør, at man mange gange finder de her ting sammen.
Så vi mener sådan set, det er noget, som EU ikke skal blande sig i, og vi mener, det fungerer fint nok i dag.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-02:
Nu var det så den gammelkendte svada mod EU, vi fik at høre.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at hæve den lidt mere op og snakke om Marrakeshtraktaten – om Dansk Folkeparti mener, det er fornuftigt, at Danmark gennem EU har ratificeret den traktat, som faktisk løfter mulighederne for syns- og læsehandicappede på tværs af landene, altså også andre end kun Danmark.