runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-02-08:
Det er i hvert fald noget af det, der er til diskussion, bl.a. hos nogle af vores kommunale kræfter, der ønsker, at når man bygger en lokal skole for lokalbefolkningens fælles skattekroner, skal det foregå ordentligt, og så skal de medarbejdere, der er der, have ordentlige vilkår, og så skal de ting, der skal betales til det offentlige, i øvrigt betales.
Det synes jeg er en helt vildt vigtig indsats, også bare for retsfølelsen for alle andre, men også i forhold til hvad det i øvrigt kan sætte sig i på vores arbejdsmarked.
Derfor er der brug for, at vi fortsætter den her indsats i fællesskab, og det vil jeg se frem til.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-08:
Tak for det.
Det handler om det med, at det skulle være noget dårligt for små og mellemstore virksomheder at få selvstændigt ansvar.
Jeg vil faktisk gerne vende den rundt.
Det kan selvfølgelig også godt være, at der er en klar forskel i forhold til de erhvervsdrivende, som jeg taler med; det anerkender jeg fuldstændig.
Men noget af det, som rigtig mange af dem siger, er, at det her jo faktisk lige så meget kan være en fordel, fordi det viser, at man kan regne med dem, som faktisk har styr på det, og som kan vise, at de ikke er blandt de arbejdsgivere, som har en række konkurser bag sig, eller som på anden vis simpelt hen har udnyttet deres ansatte, men som faktisk gør det til en dyd, at det er en god arbejdsplads at være på, sådan at hovedentreprenøren ved, at dem her kan man faktisk regne med, og at de er ordentlige virksomheder.
Så de oplever jo faktisk, at det ikke bliver konkurrenceforvridende, i forhold til at der er nogle andre, som udadtil kan få det til at ligne, at de kan gøre det rigtig billigt, men hvor grunden til, at de kan det, faktisk er, at de ikke har en ordentlig arbejdsplads.
Helle Bonnesen (KF), 2024-02-08:
Hvis man gerne vil nedlægge danske arbejdspladser, ødelægge små og mellemstore virksomheder og gå imod den danske model, skal man stemme for det her forslag.
Så det gør Konservative ikke.
F.eks. vil små og mellemstore virksomheder kunne komme i klemme.
Små og mellemstore virksomheder er typisk underleverandører til de større ved levering af meget store projekter.
Og større virksomheder vil kunne udføre mange opgaver inden for virksomheden og dermed fravælge de små og mellemstore underleverandører.
Noget andet er, at nogle købere måske vil kigge lidt uden for landets grænser, hvor reglen ikke eksisterer, og hvor markedet er mere fleksibelt.
Og så virker det jo besynderligt, at en virksomhed i øvrigt skal have ansvaret for, at skat, moms, pension, løn, feriepenge osv. er korrekt hos en underleverandør eller en anden virksomhed.
For os giver det ikke mening.
Men det allerallermest vigtige her er jo, at hvis ansvaret skal kunne håndhæves over for udenlandske virksomheder, kræver det, at man lovgiver om løn- og ansættelsesvilkår, og det er i strid med den danske model.
Folketinget skal ikke blande sig i lønforhold.
Det skal arbejdsmarkedets parter, hvad flere andre også har sagt.
Vi vil gerne værne om den danske model og støtter ikke forslaget.
Charlotte Munch (DD), 2024-02-08:
Jeg anerkender, at Enhedslisten har en sag her, som man brænder rigtig meget for.
Jeg synes, der har været så mange gode argumenter fra mine kollegaer, der har været heroppe tidligere, og jeg vil gentage, hvad jeg sagde tidligere: Det her er ikke et ønske fra arbejdsmarkedets parter.
Der er nedsat en arbejdsgruppe, og i øvrigt har vi nærmest næsten lige landet en arbejdsmiljøaftale.
Jeg synes faktisk, vi har et stort fokus på området.
Var det svar nok?
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-08:
Tak for den korte tale.
Jeg vil gerne sætte fokus på, at vi bl.a. har fået kritik fra EU og Europa-Kommissionen, som har begrundet deres kritik med, at vi faktisk ikke har indført en effektiv sanktion over for svindel, og at vi mangler at indføre kædeansvar i dansk lovgivning.
Og der er faktisk også er kommet en advarsel fra EU-kommissær Nicolas Schmit til regeringen om, at Danmark kan blive slæbt for EU-Domstolen for brud på håndhævelsesdirektivet.
Det er den ene ting.
Jeg vil gerne høre, hvor Danmarksdemokraterne stiller sig i forhold til den kritik.
Den anden ting er, at der bliver sagt »en kollektiv afstraffelse af arbejdsgiverne«.
Men det er jo arbejdsgiverne, der tjener penge på den her opgave.
Så det svarer jo til at sige: Du har fået den her opgave; du har vundet udbuddet.
Du har selvfølgelig et ansvar for, hvad der sker på din arbejdsplads.
Du har et ansvar for, om der er nogle, der kommer til skade, eller der er nogle, der ikke får udbetalt deres løn.
Ellers ville det jo være kollektiv afstraffelse af alle de lønmodtagere, som er der.
Så kan man som arbejdsgiver godt vælge at ansætte en underentreprenør, men man har altså ansvaret.
Man kan ikke bare fralægge sig det, fordi man vælger at ansætte en underentreprenør på sin arbejdsplads.
Charlotte Munch (DD), 2024-02-08:
I Danmarksdemokraterne er vi principielt modstandere af at indføre kædeansvar på det danske arbejdsmarked.
Et kædeansvar vil være ekstremt indgribende, fordi det i realiteten gør virksomhed A ansvarlig for, hvad virksomhed B gør.
Men naturligvis skal der være kontrol, og det er vi heldigvis allerede enige om i Beskæftigelsesudvalget og bl.a. med arbejdsmiljøaftalen.
Selv om det kan lyde som en sympatisk tanke, har virksomhederne ofte ikke mulighed for at dække sig ind.
Det vil betyde, at hvis der f.eks. ikke udbetales løn til en underentreprenørs medarbejder, kan hovedentreprenøren ende med at skulle betale medarbejderens løn i stedet.
Dybest set er der tale om en form for kollektiv afstraffelse, hvor en virksomhed bliver straffet for en anden virksomheds handling.
Det ønsker vi ikke at støtte.
Derudover læner vi os altså også op ad, at arbejdsmarkedets parter ikke har ytret dette som et ønske.
Karin Liltorp (M), 2024-02-08:
Jeg synes, at noget af det allerdummeste, man kan gøre som politiker, er at påstå, at man lige nøjagtigt ved, hvad løsningen på det her problem er.
Det er jo derfor, at jeg henfører til, at der er en arbejdsgruppe.
Der er et stort arbejde i gang for at se på, hvordan vi kan løse de problemer, der er derude.
At Enhedslisten mener, at det her er den rigtige løsning, på trods af at arbejdsmarkedets parter ikke synes, at det er den rigtige løsning, er jo så Enhedslistens holdning til det.
Jeg tror på, at der er andre løsninger, og det er dem, vi kigger på.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-08:
Det er jo desværre tydeligt, at det har været mangelfuldt, og at det ikke er det, der har sikret det.
Flere af dem kommer med mange forskellige forslag til, hvad man kan gøre.
Det er helt okay, hvis Moderaterne ikke synes, at det skal være et kædeansvar, men hvilke andre tiltag kan vi så lave for at beskytte de her mennesker?
Vi har lige haft migrantrapporten med migrantarbejderes vilkår inden for anlægs- og byggebranchen.
Så der er jo mennesker lige nu, der mærker konsekvenserne af, at vi ikke har den nødvendige lovgivning.
Karin Liltorp (M), 2024-02-08:
Jeg synes, at det ville være rimelig useriøst af mig som politiker at gå ned og definere, nøjagtig hvad den rigtige løsning er.
Jeg synes faktisk, at vores job er at lytte til dem, der faktisk vil få udfordringer derude, og dem, der sidder med problemerne.
Og de har sagt, at de ikke synes, at det her er den rigtige vej at gå.
Det anerkender vi fuldt ud, og derfor synes vi heller ikke, at det er den rigtige vej at gå.
Helle Bonnesen (KF), 2024-02-08:
Men der tror jeg på, at en virksomhed jo altid vil have sin selvstændighed, og at man til enhver opgave vil gå ud at søge, i forhold til hvilke samarbejdspartnere man skal have.
Derfor sætter man jo også den pågældende virksomhed i en økonomisk risiko.
Det vil sige, at det vil være forbundet med større forsikringer, og at det vil være forbundet med eventuel optagelse af lån og med at stille garantier osv.
Og så ville de små og mellemstore virksomheder aldrig komme i betragtning.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-08:
Men lige nu er situationen den, f.eks. med metrobyggeriet, at der var 250 underentreprenører.
Så i det billede er der i hvert fald ikke noget, der tyder på, at det her ville gøre, at der kun var én entreprenør på området.
Så det er mere bare for at sige: Kunne der ikke være en mulighed for, at det faktisk kunne hjælpe til, at der kom bedre styr på det, og at det ikke kommer til at blive sådan, at vi kun har store virksomheder?
Der har vi jo generelt flere kommuner, der har indført kædeansvar, og hvor der stadig er mange små og mellemstore virksomheder, som kommer med på opgaverne.
Den eneste, der har taget de ord i sin mund, er jo ordføreren selv og ikke undertegnede.
Og så tror jeg også bare, man lige skal overveje med sig selv, hvad parterne er udtryk for.
I forhold til ikke at se, at der er nogle ting, der klart ville være fordelagtige for den, der er i den udsatte position – det er nogle af de udsatte og udnyttede lønarbejdere, vi ser i rapporten og andre steder – er det jo et spørgsmål om, hvis side man stiller sig på.
Det er der jo ikke nødvendigvis enighed om.
Hvis side stiller Moderaterne sig på?
Karin Liltorp (M), 2024-02-08:
Jeg har bare heller ikke hørt nogen herinde i salen give udtryk for, at social dumping ikke er et problem, og at vi ikke skal gøre noget ved det.
Jeg har også indtryk af, at arbejdsmarkedets parter tager det rigtig alvorligt.
Det er jo derfor, de siger, at de gerne vil finde en løsning på det her.
Kan ordføreren se, at det måske et eller andet sted kunne forekomme lidt arrogant at sige, at man i Enhedslisten ved, hvad det rigtige er, og at det har de bare slet ikke forstået derude?
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-08:
Jeg lytter meget til dem og mødes jo også med dem løbende.
Med al respekt tror jeg faktisk, jeg nok er den her i Folketingssalen, der rejser allerflest sager på vegne af de arbejdstagere, som er i klemme, og som oplever den udnyttelse, der finder sted. Netop fordi jeg har været til møde med flere af dem, der er i branchen – bl.a. har vi haft et samråd, men vi har også haft debataften og andre ting, og så sent som i går har jeg mødtes med dem –
tager vi de anbefalinger, der også kommer fra branchen, alvorligt.
Det gælder bl.a. den anbefaling, der kommer fra migrantrapporten.
Så det er jo både i forhold til dem, der har kortlagt området, og i forhold til flere af dem, som er i felten.
Det er også derfor, jeg i mine spørgsmål har prøvet at afsøge, om der er nogle muligheder for at lave nogle forandringer af nogle af de ting, som der kommer hensigtserklæringer fra nogle af de andre partier om.
Det her er ét værktøj, vi kan bruge, men der er mange flere, som der er mulighed for også at bruge.
Karin Liltorp (M), 2024-02-08:
Tak for det.
Vi er jo alle sammen med på, at det er en ærværdig intention, der er med forslaget.
Men der er en ting, jeg ikke forstår, og det er, at Enhedslisten ikke lytter til arbejdsmarkedets parter, der siger, at det her ikke er den rigtige vej at gå, og at det er en dårlig løsning.
Hvad er det, Enhedslisten forstår så meget bedre end arbejdsmarkedets parter, som faktisk sidder med problemerne?
Er det, fordi Enhedslistens ordfører mener, at de ikke har indsigt i problemerne, eller at de ikke har reelle hensigter?
Helle Bonnesen (KF), 2024-02-08:
Vi vil altid kunne finde eksempler i hver sin ende.
Men jeg tror, at det helt centrale her er, at det er en utopi at tro, at vi kan indføre det uden arbejdsmarkedets parter.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-08:
Tak for det.
Måned for måned slår Danmark rekord i forhold til udenlandske kollegaer, som kommer og arbejder, men også i forhold til virksomheder, som bliver oprettet, og som kommer og arbejder, særlig som underentreprenører.
Vi har set nogle eksempler – ikke kun i Danmark, men også i Sverige og andre lande – hvor rækken af underentreprenører er enormt lang.
Som hovedentreprenør får du nogle penge for at løse en opgave, og det er jo vigtigt, at vi ikke stimulerer noget, så man får lyst til at fralægge sig et ansvar for på den måde at kunne tjene flere penge ved at sige, at det får man nogle underentreprenører osv. osv. til at gøre for sig.
Det er faktisk vigtigt, at vi sørger for, at der er et ansvar, for det andet koster menneskeliv.
Vi så det med Metroselskabet, og vi har set andre steder, at det har kæmpe konsekvenser, når vi ikke passer på med folks arbejdsmiljø osv.
Det her er ét konkret værktøj, hvor man laver en kæde, hvor man simpelt hen sørger for, at der er et ansvar.
Hvilke andre metoder kunne man bruge, hvis det ikke er det her, man ønsker i Moderaterne?
Tak for det.
Social dumping rammer jo selvfølgelig først og fremmest konkret de mennesker, som det går ud over.
Det er dem, som oplever, at deres arbejdsmiljø bliver dårligere.
Det er dem, som er underbetalt og ikke har en kontrakt eller andre ansættelsesretlige dele.
Det er jo klart, at det først og fremmest rammer dem.
Men det går jo faktisk også ud over arbejdsgiverne, fordi det jo egentlig er konkurrenceforvridende, at der er arbejdsgivere, som egentlig gerne vil tage et ansvar, som sørger for lærlinge, og som sørger for at have en overenskomst, betale til pensionskasser osv. osv., og som er oppe mod nogle andre, som gør det rigtig billigt ved at presse løn, arbejdsvilkår og arbejdsmiljø helt i bund.
Hvad tænker Venstre der?
Kunne man gøre mere for at skabe en mere fair konkurrence imellem de gode arbejdsgivere og de andre?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-02-08:
Med beslutningsforslaget, som vi behandler nu, ønsker Enhedslisten at indføre det, der hedder kædeansvar, i Danmark.
Venstre går ikke ind for kædeansvar, og derfor kommer vi ikke til at støtte beslutningsforslaget.
Venstre ønsker ordnede forhold på arbejdsmarkedet, men et generelt kædeansvar for underleverandører vil være en uproportionel økonomisk og administrativ belastning.
Indførelsen af kædeansvar vil også bryde med den etablerede praksis på det danske arbejdsmarked, hvor en arbejdsgiver hæfter i forhold til sine egne ansatte, men altså ikke i forhold til andre virksomheders ansatte.
Det er en praksis, vi ikke ønsker at bryde med.
Det er heller ikke noget, som arbejdsmarkedets parter har udtrykt et ønske om.
Dansk Arbejdsgiverforening og Fagbevægelsens Hovedorganisation har i en fælleserklæring fra 2015 afvist at lovgive om kædeansvar.
Med det sagt er det naturligvis vigtigt at tage social dumping alvorligt.
Det mener jeg også at vi gør, bl.a. med den brede politiske aftale om arbejdsmiljøindsatsen og indsatsen mod social dumping, som blev indgået sidste år.
Vi mener ikke, at kædeansvar er den rette løsning, og på den baggrund må jeg meddele, at vi ikke kan tilslutte os beslutningsforslaget.
Jens Joel (S), 2024-02-08:
Altså, når vi har nedsat og aftalt at nedsætte den arbejdsgruppe, som skal grave sig mere ned i nogle af de mere sådan grovere ting eller de mere strukturelle udfordringer, vi måske kan have nogle særlige steder, hvor der er store problemer, så er det jo, fordi vi faktisk mener, at der er et problem, vi skal have taget bedre hånd om.
Derfor er det også klart, at set med socialdemokratiske briller skal vi jo tage det alvorligt, hvad den arbejdsgruppe eller de folk, der så har siddet med, kommer tilbage med.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-02-08:
Der blev rodet nogle ting sammen.
Nogle af de ting, ordføreren nævnte, er ulovlige.
Eksempelvis er det ulovligt ikke at give medarbejderne en ansættelseskontrakt.
Loven skal holdes.
En virksomhed skal give sine medarbejdere en ansættelseskontrakt – punktum.
Med hensyn til spørgsmålet om overenskomst vil jeg sige, at der er rigtig mange, som har en overenskomst, og det er rigtig godt og fint.
Der er også virksomheder, der ikke har en overenskomst.
Jeg vil bare advare imod, at man sætter lighedstegn ved ikke at have en overenskomst og så ikke have ordnede løn- og arbejdsvilkår.
Der er masser af arbejdspladser, der har fremragende løn- og arbejdsvilkår uden at have en overenskomst.
Jeg har aldrig i mit liv arbejdet under en overenskomst, og jeg haft endog særdeles gode arbejdsforhold.
Jens Joel (S), 2024-02-08:
Der er jo ikke en ny holdning blandt arbejdsmarkedets parter om, at man nu ønsker lovgivningsfastsat kædeansvar vedtaget herinde.
Men det er jo rigtigt, at eksempelvis fonden, som jo ikke er noget, regeringen eller et politisk flertal lige har fundet på, men som også baserer sig på et grundlag hos parterne, blev etableret for snart 10 år siden.
Det er rigtigt.
Men vi har jo så sent som i 2023, altså lige før nytår, igen diskuteret opstramninger af reglerne for fonden.
Så det er rigtigt, at vi også løbende skal blive ved med at sikre, at de intentioner, man havde, også kan realiseres i praksis.
Så ja, det diskuterer vi gerne også løbende, altså hvordan vi kan stramme op på ellers gamle aftaler.
Det er jo ikke for at sige, at bare fordi de er gamle, kan de ikke være gældende mere, men de kan godt have brug for opdateringer.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-08:
Ja, den erklæring er jo snart 10 år gammel, og vi kan jo se med udviklingen i forhold til fonden, at den hensigtserklæring, der er i hvert fald har været med den aftale der, er det jo ikke lykkedes at komme i mål med.
Så det viser i hvert fald ret tydeligt, at der er brug for, at vi gør mere.
Jeg er helt åben over for, hvad det så er, vi skal gøre.
Vi er kommet med forslag om, at vi skal have kædeansvar, fordi det er et rigtig godt redskab.
Jeg er også åben over for, at vi kan kigge på andre dele.
Der vil jeg rigtig gerne høre hvad Socialdemokratiet foreslår, for når vi kommer bredt rundt, er det jo også, fordi tingene her hænger sammen.
Og det her er jo noget, hvor man skal gå ind og kigge på den strukturelle del, der er.
Hvad er det for en ramme, vi skaber, som jo er med til at få stoppet, at der er nogle, de kan skubbe ansvaret fra sig og sige: Nej, er det rigtigt?
Var der underbetaling, dårlige lønvilkår dér?
Var der ikke lige styr på arbejdsmiljøet?
Det vidste jeg ikke.
Det er ikke mig, der er boss.
Det er en anden, som har det ansvar.
Det er også en måde at stoppe misbrug af falske selvstændige på, apropos det tidligere beslutningsforslag, for det ser vi også her.
Så hvad gør vi for at følge op på, at det, LO og DA, hed det jo dengang, vedtog for knap 10 år siden, ikke har slået igennem?
Hvad gør vi?
Jens Joel (S), 2024-02-08:
Tak for det, formand, og tak til Enhedslisten for at fremsætte beslutningsforslaget og rejse også den her diskussion.
Vi kommer bredt rundt om, hvordan man sikrer, at vi har et arbejdsmarked i Danmark, hvor de rettigheder, man har, bliver håndhævet, og hvor man ikke bliver udnyttet urimeligt.
Og det fors lag, vi diskuterer her, handler jo i meget høj grad om, hvilke værktøjer vi har i værktøjskassen i forhold til at undgå det, som bredt set bliver kaldt social dumping, og som er alt fra snyd med skattebetalinger til underbetaling, til manglende sikkerhed og alle mulige andre ting, altså nogle, der spekulerer i simpelt hen ikke at overholde de spilleregler, vi har på arbejdsmarkedet.
I de 12-13 år, jeg har siddet i Folketinget, har det fyldt rigtig meget herinde, og det er med god grund, for som ministeren lige sagde, har vi rekordmange udenlandske arbejdstagere på vores arbejdsmarked.
Vi har oplevet igennem de sidste 10 år, at metoderne er blevet ved med at flytte sig, og hver gang vi har lukket et hul, hver gang vi har opdaget, at der var noget galt, er der jo tit sket det, at der er opstået nye måder at gøre det på.
Derfor er kampen mod social dumping heller ikke en kamp, vi gør os nogen illusioner om er slut eller vi er i mål med.
Tværtimod kan man sige, at vi har skruet op.
Vi har lige gjort det med arbejdsmiljøaftalen og sikret den fælles myndighedsindsats, som var et af vores svar, så de også får skruet op, og så man også nu kigger på det, som man kalder arbejdslivskriminalitet og nogle af de mere organiserede, grove tilfælde, man ser derude.
Så jeg vil udtrykke stor enighed med Enhedslisten i både problemet og i problemets omfang og i, at det bevæger sig, så man hele tiden skal være på tæerne.
Vi støtter ikke beslutningsforslagets krav om et lovgivningsindført kædeansvar, og det er i meget høj grad, som ministeren også sagde, på baggrund af at arbejdsmarkedets parter har sagt, at det ønsker man faktisk ikke lovgivning om generelt.
Så af respekt for den arbejdsmarkedsmodel og de parter, som jo er de vigtigste på området, vil vi ikke gå ind, kan man sige, og køre dem over og indføre det.
Men det er rigtigt nok, at man jo eksempelvis i kommuner og blandt nogle af de offentlige opdragsgivere, altså bygherrer og andre, arbejder med det i nogle sammenhænge, og det kan være et godt redskab at bruge fra opdragsgivers eller bygherres side, hvis man står for et projekt.
Så det er ikke som sådan, fordi redskabet ikke kan anvendes, men vi vil ikke, som Enhedslisten foreslår her, gøre det lovgivningsmæssigt generelt herindefra, og det skyldes i meget høj grad respekt for den fælles erklæring, der er kommet fra FH, det daværende LO, og arbejdsgiverne.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-08:
Det var også mere, i forhold til at man kan se, at hensigten jo i hvert fald ikke har slået igennem nu, hvor den alligevel har en del år på bagen.
Det kan man jo se: Hvis en aftale har en del år på bagen og det ikke rigtig er lykkedes at komme tættere på intentionen med aftalen, så er der er jo klart noget at skulle se på der.
Der vil jeg gerne spørge om noget.
Vil Socialdemokratiet bakke op om det krav, der kan være i det rum, om et kædeansvar, så det ikke er et værktøj, man afskriver, men måske kunne bakke op om?
Eller hvor står Socialdemokratiet der?
At jeg remsede noget op, der var ulovligt, var ikke en fejl.
Noget af det, vi ser er konsekvensen i forhold til de 250 underentrepenører, er bl.a., at der ikke kommer til at blive fulgt ordentligt op de steder, hvor der direkte sker lovbrud.
Det, som jeg er bekymret for, er den strukturelle del, hvor det faktisk er lidt som det vilde vesten.
Der vil vi gerne prøve at sætte nogle rammer op, så det ikke kommer til at være sådan, og så vi får nogle ordnede forhold.
Kædeansvar er ét værktøj.
Man kunne også bruge nogle andre værktøjer.
Hvad tænker Venstre man kan gøre der?
Karin Liltorp (M), 2024-02-08:
Tak for ordet.
Det er meget svært at være uenig med Enhedslisten i, at social dumping skal bekæmpes.
Men mens Enhedslisten ønsker et kædeansvar som løsning på dette vigtige problem, ønsker man fra regeringens side at gå en anden vej, og den vej er man allerede godt på vej ned ad.
Det er penge, som bl.a. skal skabe en stærk myndighedsindsats og et indsatsteam på tværs af Arbejdstilsynet, skattemyndighederne og politiet.
Og så understøtter vi overenskomstsystemet med både Registeret for Udenlandske Tjenesteydere og Arbejdsmarkedets Fond for Udstationerede.
Men den mest centrale grund til, at vi ikke støtter forslaget, er, at arbejdsmarkedets parter ikke synes, at det er en god idé.
Vi synes faktisk, at det er rigtig, rigtig klogt at lytte til dem, der i så fald bliver påført opgaverne, og som ikke ser, at det er den rigtige løsning.
Det synes vi også er den rigtige vej at gå, altså at lytte til dem, det går ud over, og anerkende, at der ikke kun er én måde at løse problemerne på.
Tak for det.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-02-08:
Det har vi netop mange regler for.
Det, som jeg synes det her kædeansvar, som der bliver lagt op til, bare vil føre til, er, at hovedentreprenøren eller hovedleverandøren vil stå alene med ansvaret.
Som det er nu, siger vi, at der er nogle lovgivningsmæssige rammer, og at der er nogen løn- og arbejdsvilkår, som er fastsat via overenskomster eller på anden vis.
Der er jo selvfølgelig altid måder, vi kan styrke det på.
Det har vi bl.a. gjort sidste år med en større aftale inden for eksempelvis social dumping, som nævnes, og det synes jeg vi kan fortsætte med.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-08:
Det er jo det principielle i, at vi ser ind i, at der er nogle, som får en sjat penge til at løse en opgave, og som – garanteret for at kunne tage noget profit tilbage eller tjene nogle flere penge – så gør det på bekostning af dem, som er ansat i virksomheden, ved ikke at betale dem den løn, de skal.
Vi har også set eksempler på, at de slet ikke betaler nogen løn til deres ansatte og f.eks. lader virksomheden gå konkurs osv.
Hvad mener Liberal Alliance vi kan gøre over for de arbejdsgivere, der gør det?
Altså, er der nogle idéer til, hvad man kan gøre for at imødegå, at der er nogle arbejdsgivere, som er så ansvarsløse?