runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2025-03-13:
Ja, og det vil være oplagt med koordinering.
Der er jo bestemt ikke nogen grund til, at man ikke, når man skal indkøbe, bruger stordriftsfordele – det kan man jo sagtens gøre – og også lægger nogle retningslinjer, der gør, at den militærindustri, man har, så ikke eksporterer til Saudi-Arabien eller Kina, eller hvor den nu eksporterer til, men at man, når der er et behov, der er akut, sikrer, at det behov bliver imødekommet først.
Det ved jeg jo at man gør i USA, så det kan man vel også finde ud af at gøre i Europa.
Marie Bjerre (V), 2025-03-13:
Jeg kan bekræfte, at uafhængighed af russisk gas og olie er en prioritet også for den danske regering, og jeg noterer mig, at det heldigvis også går den rette vej.
Det er korrekt, som det også har været sagt i debatten i dag, at der jo desværre er sendt mange penge til Rusland som betaling for gas og olie, som jo altså skyldes, at rigtig mange lande fortsat er afhængige af russisk gas og olie.
Det er særlig Ungarn og Slovakiet, som er afhængige af gas fra Rusland.
Men det går den rette vej.
Da krigen brød ud, udgjorde olieandelen fra Rusland 25 pct., og i dag er det 3 pct.
Gasandelen udgjorde 45 pct., og i dag er det 19 pct.
Vi skal selvfølgelig gøre os helt fri; det er afgørende at arbejde for.
Claus Jørgensen (SF), 2025-03-13:
Tak for det.
Vi har jo lige sendt den 16. sanktionspakke af sted mod Rusland, og det er rigtig godt, også når man hører, at der stadig er en masse gas, som vi importerer.
Der er i hvert fald mere, vi kan gøre der.
Men noget af det, vi også gør, er, at vi siger, at russerne ikke må komme ind i EU, og alligevel er der omkring 450.000 russere, der på turistvisa og andre visa kommer til Europa.
The Guardian lavede en artikel om det i efteråret.
Så jeg vil høre, om det er noget af det, man diskuterer som en sanktionsmulighed, at vi også rammer dem, som er turister, og hvor grænserne bliver åbnet for, at de kan komme til Italien og Frankrig og Grækenland osv.
Marie Bjerre (V), 2025-03-13:
Det kan jeg ikke svare konkret på.
Jeg er ikke bekendt med, om turister er en del af det, man diskuterer fremadrettet.
Claus Jørgensen (SF), 2025-03-13:
Så vil jeg blot opfordre til, at man kigger på det her med turisme, for hvis den russiske middelklasse eller øvre middelklasse stadig væk kan tage på ferie i EU og ikke oplever, at det er et problem for dem, at de fører en krig mod Ukraine, kunne det jo være værd at tage fat i dem, for så kunne det være, at de begyndte at brokke sig derhjemme.
Marie Bjerre (V), 2025-03-13:
Opfordringen er modtaget.
Men jeg kan i hvert fald konstatere ud fra min europæiske rundrejse – for jeg besluttede mig for at besøge samtlige EU-lande – at i de fleste kandidatlande er der flere steder markant færre, hvis ingen, russiske turister i dag, i forhold til før krigen brød ud.
Så nogen virkning har det da haft.
De europæiske lande, Danmark inklusive, har jo desværre ikke haft nok fokus på at kunne forsvare sig selv, og det bliver vi nødt til i fremtiden.
Det er jo også derfor, vi ser den massive oprustning, ikke bare i Danmark, men også i Europa.
Vi kan ikke 27 forskellige lande producere alt det, man skal bruge, for at kunne forsvare os selv.
Vi bliver nødt til at samarbejde, koordinere fælles indkøb, og det er også det, vi arbejder henimod.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-03-13:
I forhold til omnibusdirektivet ville jeg bare høre, om hr. Jens Henrik Thulesen Dahl ikke kan bekræfte, at det blev fremsat i slutningen af februar, og at hastelovgivning i EU normalt tager et halvt år, og at det derfor næppe har været ganske udslagsgivende for Danmarks muligheder for at begå sig i forhandlingerne, om man har fået mandatet i starten af marts eller i midten af marts.
Christian Friis Bach (V), 2025-03-13:
Tak til hr. Martin Lidegaard for nogle gode pointer langt hen ad vejen.
Nu kritiserede hr. Martin Lidegaard jo Enhedslisten for en lidt slingrende EU-linje, men han roste til gengæld Venstre for en meget fast og stærk linje, og det er fuldstændig rigtigt.
Nu tænker jeg på modstanden mod EF-pakken, og jeg tænker på fodnotepolitikken.
Der kan man godt sige, at Radikale måske har haft en lidt slingrende kurs igennem årtierne.
Men lad det nu ligge.
Nu har hr. Martin Lidegaard jo sagt, at der var en afstemning i går, og der vil jeg også anmærke, at Radikale måske også havde en lidt slingrende kurs.
Kan hr. Martin Lidegaard bekræfte, at Radikale Venstre stemte imod en hurtig og fælles indsats for indkøb af militært materiel, imod et særligt fokus på den russiske skyggeflåde, imod et fokus på droneproduktion og en lære af det i Ukraine, imod, at vi skal hjælpe autoritære regimer gennem vores handelspolitik, og imod, at man skal indtænke energi og gøre produktionen så klimavenlig som muligt?
Kan hr. Martin Lidegaard bekræfte det?
Martin Lidegaard (RV), 2025-03-13:
Først og fremmest er jeg glad for, at ordføreren skal 40 år tilbage i tiden for at finde noget, der minder om en slingrekurs i europapolitikken.
Jeg tror, at man vel godt kan tillade sig at sige, at Radikale Venstre i årtier har været det mest proeuropæiske parti i Folketinget.
Det er for mange et skældsord, det er det ikke for mig.
Jeg tror, at det i forhold til de mange paragraffer, som ordføreren ridser op her, hænger sådan sammen, at der jo var tre pakker til afstemning, og at vi valgte den mest vidtgående pakke.
Så det, at vi stemte imod noget, er ikke det samme, som at vi ikke har stemt for et stærkere indhold på stort set alle de områder, som ordføreren nævner, nemlig via ordlyden i det andet, som vi så stemte for.
Man kan jo ikke stemme for begge dele på en gang, så vi har selvfølgelig valgt én retning, og der er så, vil jeg tro, mange af de formuleringer også nævnt.
Men det er en formodning, det vil jeg erkende, for jeg har ikke læst alle afstemningsresultaterne fra i går igennem.
Christian Friis Bach (V), 2025-03-13:
Man behøver ikke nødvendigvis at gå 40 år tilbage for at finde tilfælde, hvor Radikale måske har været lidt skeptiske over for at styrke den europæiske og danske sikkerhed.
Jeg noterede mig jo også, at i forbindelse med den seneste pakke udtalte hr. Martin Lidegaard, at man hellere ville have brugt pengene på børn.
Og derfor må man sige, at Radikale Venstre måske stadig væk er lidt tøvende, når det gælder den europæiske sikkerhed.
Men jeg vil bare sige, at det, jeg nævner fra i går, jo er ændringsforslag, hvor Radikale Venstre i flere tilfælde stemte sammen med de yderste fløje i Europa-Parlamentet.
Det var der, Radikale Venstre var, i en række af de her ændringsforslag, og det var det, jeg udfordrede hr. Martin Lidegaard på.
Men jeg ser frem til et stærkere samarbejde i Renew Europe-gruppen for at styrke det europæiske samarbejde og den europæiske sikkerhed.
Martin Lidegaard (RV), 2025-03-13:
Jamen det er helt korrekt, at vi i går stemte sammen med den grønne gruppe i Europa-Parlamentet, hvis man da kan kalde den for ekstrem, Vi stemte sammen med dem, og det gjorde vi, fordi vi ønsker en stærkere integration af det forsvarspolitiske samarbejde i Europa, end Venstre og Moderaterne gjorde i går.
Det er rigtigt, at det da ikke er med kæmpestor glæde, at vi nu bifalder og tiltræder, at vi nu bruger 6.000 mia. kr. på yderligere forsvar.
Jeg ville da klart have ønsket en situation i Europa, i Ukraine, i Rusland og i USA, der ikke havde tvunget os til det.
Og det undrer mig meget, hvis man kan have en anden opfattelse, end at man hellere ville have haft en geopolitisk situation, der ikke havde gjort det nødvendigt.
For jeg er enig – EU kan utrolig meget og især, hvis vi brugte alle de styrker, vi har handelspolitisk og økonomisk, og også brugte dem sikkerhedspolitisk og strategisk; så ville vi kunne drive det ganske langt, fordi sikkerhedspolitik jo er så meget andet end forsvarspolitik.
Det er også forsvarspolitik, men det er også alt det andet, vi har talt om i dag.
Jeg er lidt nysgerrig på at vide, når europaministeren mødes med sine kollegaer i EU, om hele det her spørgsmål om russisk gas og hvordan vi kommer ud af det hurtigt, overhovedet er noget, man diskuterer, noget, Danmark bringer op, noget, ministeren selv har bragt op, hvor han har sagt, at det faktisk er noget, som Danmark lægger vægt på, noget, Danmark selv vil gå forrest med, noget, vi stærkt vil tilskynde de andre til også at gøre.
Og på tilsvarende måde vil jeg spørge, om man har diskuteret, hvilken rolle EU skal tage i forhold til partnerskab med Afrika oven på den nye situation, vi er kommet i efter Trump.
Søren Søndergaard (EL), 2025-03-13:
Nu vil jeg jo nødig blande mig i dialogen mellem de to varianter af Venstre, men den er måske afsluttet, så vi lige kan få et spørgsmål her.
Vi vil gerne være ærlige og indrømme, at vi ikke kender den præcise struktur, der skal laves på det, der under udvikling.
Vi har ikke en præcis opfattelse af, hvordan et forsvarssystem i den situation, vi står i, kommer til at se ud.
Altså, der er forskellige muligheder: europæisk søjle, NATO, EU, nordisk osv.
Men jeg vil godt spørge hr. Martin Lidegaard, om han ikke er enig i, at vi skal gøre alt for at undgå, at det bliver en geografisk konflikt, en geopolitisk konflikt, og at vi skal gøre alt for sikre, at det bliver en værdipolitisk konflikt.
Når jeg snakker i IPU og andre steder med vores canadiske venner, har de jo nogle ganske fornuftige synspunkter.
Når man snakker med chilenerne, har de nogle ganske fornuftige synspunkter.
Når man snakker med sydafrikanerne, har de nogle ganske fornuftige synspunkter og så fremdeles.
Vi skal ikke have en geopolitisk konflikt.
Vi skal have en værdibaseret konflikt.
Er hr. Martin Lidegaard ikke enig i det?
Martin Lidegaard (RV), 2025-03-13:
Jo, jeg er faktisk enig i, at det er svært at forudse den præcise arkitektur af europæisk sikkerhed lige nu; det afhænger jo enormt meget af, hvad Trump vælger at gøre.
Jeg er også helt med på, at dem, vi skal have det tætteste samarbejde med, skal være dem, vi har det stærkeste værdifællesskab med.
Jeg ser ikke nødvendigvis en modsætning mellem det og så et geografisk perspektiv, for det er jo sådan med forsvar, at det hænger lidt sammen med geografi.
F.eks. tror jeg og håber jeg, at den inderste kerne i det danske forsvarssamarbejde i Europa bliver med de nordiske lande, som vi i hvert fald i vidt omfang både deler geografi og værdipolitik med.
Det næste lag forestiller jeg mig
så er Europa, for det opfatter jeg både værdipolitisk og geografisk som det mest relevante, og så er jeg enig i, at der er en række lande uden for EU i dag, Canada og flere andre, som jeg bestemt også synes vi skal overveje at lave et samarbejde med.
Claus Jørgensen (SF), 2025-03-13:
Tak for det, og tak for tre gode punkter.
Jeg kender jo ordføreren som en grøn ambassadør – en, der kæmper for det grønne – så jeg vil høre, om det her med simplificering og deregulering ikke er noget, der bekymrer Radikale Venstre, og om den grønne dagsorden måske kunne have været punkt nr. 4 i talerens tale.
Martin Lidegaard (RV), 2025-03-13:
Det kunne det sagtens, men jeg opfatter også det at omstille det europæiske energisystem som en rimelig grøn dagsorden, som vil få kæmpestor betydning for klimaet og teknologiudviklingen på det område.
Jo, man skal i hvert fald holde sig for øje, at regulering ikke bare er regulering og bureaukrati ikke bare er bureaukrati.
Og noget af den regulering, vi har lavet, tjener os rigtig, rigtig godt, så man skal ikke være bange for f.eks. at lave miljøstandarder, man skal ikke være bange for at regulere f.eks. gennem CO 2 -kvoter, så der kommer en grøn teknologiudvikling i gang.
Jeg er enig i, at vi ikke skal smide barnet ud med badevandet.
Men jeg tror så omvendt, at det er rigtigt, at f.eks. nogle af de grønne støtteordninger, vi har lavet i EU, har været for bureaukratiske.
Det har været for svært for virksomhederne at søge dem, mens amerikanernes støtteordning, som bare har været en skattelettelse, har været meget enkel og er blevet fuldstændig tømt eller i hvert fald udnyttet både af amerikanske og af udenlandske virksomheder.
Så jeg er ikke i tvivl om, vi kan forenkle, men jeg er enig i, at vi ikke skal smide det grønne vand ud sammen med barnet.
Claus Jørgensen (SF), 2025-03-13:
I forhold til CSRD-pauseknappen, som der er blevet trykket på nu fra EU's side, hvad er så holdningen hos Radikale Venstre om den?
Nu bliver det sat på pause, men der er også en risiko for, at når der så skal forhandles om, hvordan det skal simplificeres, ryger mange grønne fordele ud med badevandet.
Så jeg vil gerne høre holdningen fra Radikale Venstres side.
Martin Lidegaard (RV), 2025-03-13:
Jeg vil stadig være ærlig og sige, at det kigger vi stadig på.
Et sted, vi godt kunne forestille os det ender – tror jeg nok, for det er komplekst, det her –
Det er noget svært noget, for det vigtige er jo, at virksomhederne omstiller sig.
Man kan godt diskutere, hvor meget kontrol man så skal lave på det, hvor meget kontrol det er rimeligt at lave på det, så længe man sikrer, at omstillingen sker.
Så man kan både vælge at kigge på kontrol af regimet, og man kan vælge at kigge på, hvilket incitamenter man i øvrigt giver virksomhederne reguleringsmæssigt for at lave omstilling, så man ikke behøver at kontrollere så meget.
Zenia Stampe (RV), 2025-03-13:
Jeg kan forstå på regeringen, både på ministeren og Socialdemokratiets ordfører, at man gerne vil gøre det nemmere at udvise udlændinge, fratage danske statsborgere deres statsborgerskab.
Nu kunne jeg jo ikke få et svar fra hr. Frederik Vad, fordi hr. Frederik Vad ikke er indfødsretsordfører – det var i hvert fald undskyldningen – og derfor vil jeg gerne i stedet for spørge hr. Hans Andersen, for hr. Hans Andersen er også indfødsretsordfører: Hvad skal der til for, at man kan miste sit statsborgerskab?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-03-13:
Vi synes sådan set, det er vigtigt, og vi synes sådan set også, at de forslag, der var til behandling i sidste ende, var fornuftige.
Men problemet er, at vi er nødt til at insistere på, at der er tid til at behandle dem, at de forslag, der kommer, er på dansk, er til at forstå, så vi kan nå at forholde os til dem.
Det synes jeg er ganske rimeligt.
Og når man så fra regeringens side ikke ønsker at gå ind i en dialog om, hvordan man så kunne gøre det, men tværtimod bare siger, at man har sit flertal, så man gør, som man vil, ja, så bliver det, som det blev.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-03-13:
Nej, forskellen på Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet på det her område er, at der er nogle socialdemokrater, som har indset, hvor man gerne vil hen, men ikke kan få lov til det, fordi man har nogle andre principper i forhold til internationale regler, som man kalder det, som forhindrer, at man kan komme derhen.
Og i valget men hensyn til at gøre det rigtige og bryde med internationale regler, falder man hele tiden tilbage på de internationale regler.
Der er 2 artikler i den europæiske menneskerettighedskonvention, som består af 59 artikler, som forhindrer os i at føre en udlændingepolitik, der ville få opbakning, tror jeg, fra 80-90 pct. af danskerne – 2 artikler.
Men Socialdemokratiet viger tilbage.
Ja, så udpeger man en halvtidsambassadør, som kan tage ud og tale med andre folk, men man viger tilbage fra at gøre det rigtige.
Og det er jo ikke bare menneskerettighedskonventionen; det er statsborgerretskonventionen, det er statsløsekonventionen – det er alle de her konventioner, som aldrig nogen sinde skulle have set dagens lys, for det er på dem, Danmarks dødsattest kommer til at blive skrevet.
Og der svigter, desværre, hr. Frederik Vads parti.
Frederik Vad (S), 2025-03-13:
Men er det at have et langsommere tempo end Dansk Folkeparti, fordi man tager en mere kringlet vej, udtryk for at gøre det forkerte?
I dag forbyder vi børn at være tolke for deres forældre.
Vi har lige strammet udvisningsreglerne.
Der kommer en strafreform lige om lidt.
Er det ikke udtryk for, at man gør det rigtige bare i et langsommere tempo end det, hr. Morten Messerschmidt synes om?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-03-13:
Men det er ikke et spørgsmål om, hvad jeg synes om.
Det er et spørgsmål om, hvad der er nødvendigt for at løse de problemer, som hr. Frederik Vad i hvert fald giver indtryk af at vi begge to ser.
Men når man gør det for langsomt og gør det så langsomt, at problemerne stadig vokser i omfang, så er det jo ikke nok.
Så kan det godt være, at det er nok til at blive genvalgt til Folketinget; det kan også godt være, at det er nok til at få meningsmålinger til at stige osv.
Men i den store bog, i den historiske opgørelse var det ikke nok, fordi man gjorde ubodelig skade på det land, der er vores, og ikke gjorde det tilstrækkelige, da man havde muligheden.
Christina Olumeko (ALT), 2025-03-13:
Tak for ordet.
Det, vi har brug for, er en langt mere grundlæggende reform af tolkeområdet i det offentlige.
I årevis har vi se, hvordan sproglige barrierer i det offentlige har haft alvorlige konsekvenser for borgere, der ikke har haft tilstrækkelig adgang til kvalificeret tolkning.
Det gælder særlig på sundhedsområdet, hvor sproglige barrierer har ført til fejldiagnoser, til dårlig behandling og ikke mindst til en grundlæggende ulighed i sundhed.
Og vi mener, at det skal afskaffes fuldstændigt.
Det at kunne forstå beskeder om behandlingen og afgørelser fra det offentlige er en grundlæggende rettighed, og ingen skal få en dårligere behandling af det offentlige, fordi de ikke har råd til en tolk.
For os at se
er afskaffelsen af tolkegebyret kun en del af løsningen.
Vi skal også sikre, at de tolke, der anvendes, er kvalificerede.
Derfor foreslår vi, at der indføres en certificeringsordning for tolke, der sikrer, at alle, der arbejder med sårbare patienter, har de nødvendige både sproglige og også faglige kompetencer til at bistå tolkningen.
Det vil ikke bare sikre bedre behandling, men også styrke tilliden til de tolkede samtaler.
Og på den måde kan vi forebygge de fejl og misforståelser, der kan opstå, når uautoriserede tolke anvendes.
Så skal vi også se på den generelle tilgængelighed af tolke i Danmark.
Mange steder i landet er der ikke nok kvalificerede tolke til rådighed, og det betyder, at patienter enten får mangelfuld hjælp eller må vente i længere tid på en behandling.
Så har vi også i sundhedsvæsenet et særskilt problem med det, der bliver kaldt for etniske smerter.
Vi ved, at patienter med minoritetsbaggrund oftere oplever, at deres symptomer ikke bliver taget alvorligt.
Og vi ved, at der stadig eksisterer en blindhed i sundhedsvæsenet, hvor visse patientgrupper bliver mødt med mistillid eller manglende forståelse, når de fortæller om det, de oplever på deres krop.
Det er en ulighed, vi skal have gjort op med, og det starter altså med tolkesystemet.
Så ja, vi kommer til at stemme for lovforslaget, og vi er i Alternativet også med i aftalen, men vi ser det som et første skridt og ikke som en endelig løsning.
Vi opfordrer derfor regeringen og resten af Folketinget til at tage ansvar for den ulighed, som stadig hersker i vores velfærdssystem.
Alle uanset sprogkompetencer skal få den behandling, de har ret til.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DD), 2025-03-13:
Tak for ministerens tale.
Mattias Tesfaye (S), 2025-03-13:
Tak for det relevante spørgsmål.
Og jeg vil gerne bekræfte, at tegnsprogstolkningen vil blive betragtet ligesom mundtlig kommunikation.
Det er så hermed ført til Folketingets protokol.
Og hvis vi skal gå med livrem og seler, vil jeg også opfordre til bare lige for god ordens skyld at stille spørgsmålet skriftligt.
Så vil jeg også svare skriftligt, og så kan det svar blive optrykt i betænkningen.
For det skal selvfølgelig ikke være sådan, at folk, der benytter sig af tegnsprog som erstatning for mundtlig kommunikation, kommer i klemme i den her forbindelse.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-03-13:
Ordføreren har jo rigtig mange gode hensigter, som jeg deler fuldstændig, men der er nogle ting, som skurrer lidt i ørerne.
I 2024 importerede EU for 50 mia. kr. naturgas fra Rusland.
Det er noget af det, der faciliterer, at Putin kan føre sin krig i Ukraine.
Det er jo direkte forårsaget af den grønne dagsorden i EU, hvor man har lukket ned for kernekraftværker, og hvor man har lukket ned for at brænde kul af, som man har masser af i Østeuropa, og derfor er blevet afhængig af at importere energi fra Rusland.
Det peger jo i den forkerte retning.
Det er det, der gør, at vores fjender bliver stærkere.
Så hvad vælger hr. Henrik Møller i valget mellem at gøre Putin stærkere eller forfølge EU's grønne dagsorden?
Henrik Møller (S), 2025-03-13:
Nu er jeg ikke sikker på, at jeg forstod det hundrede procent, i forhold til om det var den ene eller den anden dagsorden, der skulle forfølges her.
Jeg synes jo, at vi er i gang med en omstilling i forhold til den tidligere import af gas fra Rusland.
Vi importerer en del nu her både fra Norge og fra USA som supplement til den.
Men hvis det er et spørgsmål, der går på kernekraft, vil jeg sige, at det jo ikke er noget, vi mener, at vi fra dansk side skal investere i nationalt, og det er på baggrund af den investering, vi er i gang med, i havvindenergi osv.
Men vi har jo rykket os.
Når verden rykker sig, rykker vi os sådan set også.
Vi har også rykket os, sådan at vi siger, at det anerkender vi som en del af den diversitet i energien, der skal være på europæisk plan.
Jeg ved ikke, om jeg helt fik svaret på det, der blev spurgt om.
Men det er sådan set den grønne dagsorden i modsætning til Putins gas, det handler om.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-03-13:
Problemet er bare, at det jo i øjeblikket i virkeligheden er omvendt.
Altså, den grønne dagsorden og presset imod kul og kernekraft er det, der har presset EU og EU's økonomier til at importere for 50 mia. kr. gas fra Putin i 2024.
Ordføreren siger så her, at den grønne dagsorden er meget vigtig, og så er det bare, jeg spørger: Hvad er vigtigst – at vi bekæmper Putin, eller at vi forfølger den grønne dagsorden, som i øjeblikket holder hånden økonomisk under Putin?
Der må man ligesom vælge.
Frederik Vad (S), 2025-03-13:
Det er interessant, altså det der med at vide, hvad det gode er, og så gøre det er dårlige.
Jeg kom til at tænke på hr. Søren Krarups bog »Fordringen«, da jeg hørte hr. Morten Messerschmidts indlæg, for der står en hel del om det; det er meget interessant.
Men er forskellen på Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet ikke, at Socialdemokratiet faktisk gør det gode, bare lidt for langsomt til at være Dansk Folkepartis kop te?
Og er det ikke også det, som den lovgivning, vi behandler i dag, er udtryk for?
Frederik Vad (S), 2025-03-13:
Jeg synes ikke, det er helt rigtigt, hvad hr. Morten Messerschmidt siger.
Den her aftale blev indgået den 29. september 2022.
Det vil sige, at det jo ikke er voldsomt mange år efter, at Socialdemokratiet får regeringsmagten, at man faktisk aftaler det her.
Så er det rigtigt, at lovbehandlingen ligger rimelig sent, men der var jo et folketingsvalg i løbet af efteråret 2022.
Radikale Venstre trak støtten til den socialdemokratiske etpartiregering og kastede alt op i luften, og det betød, at de aftaler, som lå før folketingsvalget, på en eller anden måde skulle genbekræftes, og så skulle de blive en del af sådan det almindelige lovgivningsarbejde herinde.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-03-13:
Jo, men det er jo ikke første gang, at Radikale Venstre optræder på den forkerte side af historien
Det er ligesom et faktum.
Men man kan jo ikke som socialdemokrat fralægge sig ansvaret.
Altså, Socialdemokratiet har haft statsministerposten og har siddet i regering i det her land, ovenikøbet på de her områder, siden 2019.
Hvis man lavede en aftale i 2022, hvad afholdt så regeringen fra, at man, så snart man kom om på den anden side af valget og fik regeringen på plads – måske allerede i starten af 2023, altså for 2 år siden – kunne have fremsat det her forslag?
Er der måske et parti i regeringen, som modarbejder den her slags ting?
Frederik Vad (S), 2025-03-13:
Jeg synes, at det er lidt mere nuanceret end som så.
Så vidt jeg husker, er det mine ordførerkollega hr. Mohammad Rona, som kom med forslaget om, at vi skulle forbyde fætter-kusine-ægteskaber, og så er der andre områder, f.eks. i forhold til udvisninger osv., hvor vi i Socialdemokratiet presser på for, at tonen skal være lidt hårdere i regeringen.
Så de der processpørgsmål synes jeg er svære at svare på.
Altså, jeg går ud fra, at så snart man har processeret det i regeringen, fremlægger man det her i Folketingssalen.