runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2021-11-26:
Tak, formand.
Jeg er her som afløser for vores retsordfører, som ikke havde mulighed for at være her.
Det lovforslag, som vi nu førstebehandler, indeholder en række ændringer, som gerne skulle medvirke til at mindske risikoen for fangeflugter.
Det sker desværre en gang imellem, at indsatte forsøger at flygte fra de danske fængsler og retspsykiatriske institutioner.
Vi har bl.a. set nogle dramatiske eksempler de senere år.
Når indsatte forsøger at flygte, skaber det utryghed.
Det er personer, som er lukket inde af en grund, og som selvfølgelig skal blive bag tremmer, indtil de har udstået deres straf.
Derfor skal sikkerheden være i orden, både af hensyn til samfundet generelt og selvfølgelig også af hensyn til de ansatte på institutionerne og i fængslerne.
Justitsministeren har derfor bedt en række relevante myndigheder om at udarbejde en handlingsplan til at imødegå udfordringerne med fangeflugter.
Den indeholder ti fælles initiativer fra myndighederne, og formålet med lovforslaget i dag er at implementere de initiativer, som kræver lovændringer på Justitsministeriets område.
For det første indeholder forslaget nye regler, der skal øge muligheden for at anvende brev- og besøgskontrol over for varetægtsfængslede personer, der er undvigelsestruede, som det hedder, og besøgskontrol over for varetægtsfængslede rockere og bandemedlemmer.
Det er jo desværre sådan, at nogle flugtfanger får hjælp udefra, så hvis vi giver større mulighed for at kunne bruge brev- og besøgskontrol, vil vi forbedre politiets muligheder for at opdage, at en fangeflugt er på vej.
For det andet indeholder lovforslaget regler, der skal skabe øgede muligheder for at afholde videoretsmøder, hvis man vurderer, at den sigtede eller den tiltalte er flugttruet.
Risikoen for flugt er størst, når myndighederne af forskellige årsager skal håndtere indsatte uden for institutionerne.
Man har flere gange set flugtforsøg i forbindelse med afholdelse af retsmøder.
For det tredje indeholder forslaget ændringer af straffuldbyrdelsesloven med henblik på at give kriminalforsorgen øgede muligheder for at bruge håndjern og andre sikringsmidler.
Det gælder både i forhold til at sikre, at der ikke sker flugtforsøg, men også af hensyn til de ansattes sikkerhed.
Det kan vise sig nødvendigt med yderligere værktøjer, og derfor indeholder lovforslaget en bestemmelse om, at der kan fastsættes regler om yderligere sikringsmidler.
Lovforslaget er som nævnt lavet på baggrund af anbefalinger fra myndighederne – de myndigheder, som til daglig har med de flugttruede indsatte at gøre og ved, hvad der er brug for.
Vi synes derfor, det er godt at følge deres anbefalinger.
Det giver mening, og vi skal have bugt med de her udfordringer for at sikre tryghed blandt især medarbejderne i fængslerne og de øvrige institutioner.
Det er vigtigt, at vores retssamfund giver tryghed og skaber sikkerhed og garanterer, at folk, der har fået en fængselsstraf, rent faktisk bliver siddende, indtil den er afsonet.
Det er også vigtigt, at vores ansatte kan føle sig trygge, når de går på arbejde og udfylder en vigtig rolle for fællesskabet.
Derfor støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Jane Heitmann (V), 2021-11-26:
Jeg vil godt sige tak til Dansk Folkepartis ordfører for en meget passioneret tale.
Jeg håber ikke, at den resulterer i en tur i Detektor, for det ville da virkelig være træls.
Ordføreren har jo ret i, at når vi først behandler beslutningsforslaget i dag, sparker det en åben dør ind.
Jeg havde gerne set, at vi havde behandlet det her beslutningsforslag før, for vi er jo blevet overhalet på sin vis af en anden virkelighed.
Jeg vil bare sige, at ministeren ikke har haft mulighed for at komme i salen før.
Så jeg havde såmænd gerne set, at vi havde behandlet det her længe før.
Men tak for en passioneret tale.
Birgitte Vind (S), 2021-11-26:
Hvis ordføreren har læst SSA-aftalen, vil ordføreren også vide, at det jo rent faktisk er noget af det, vi følger op på med de her partnere, der nu er en del af at skulle løse opgaven med at finde ud af, hvad der virker.
Så vi ser selvfølgelig frem til, at vi bliver klogere alle sammen.
Og vi ved jo også, at kommunerne allerede arbejder med ensomhed og har gjort sig nogle gode erfaringer.
Jane Heitmann (V), 2021-11-26:
Nu spurgte jeg bare til, hvad det er for nogle indsatser, som Socialdemokraterne mener er særlig vigtige.
Jeg kan så forstå, at det at tale om ensomhed er særlig vigtigt.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvordan vil Socialdemokraterne sikre sig, og hvordan ved de, at de indsatser, de initiativer, som nu, qua de midler, vi har sat af, bliver sat i gang, rent faktisk har en effekt, og at der bliver færre ensomme om 5 år?
Birgitte Vind (S), 2021-11-26:
Nu hørte jeg bestemt heller ikke ministeren sige, at vi bare er i mål.
Tværtimod hørte jeg ministeren sige, at der jo netop nu skal sættes indsatser i gang, hvor vi skal finde ud af, hvilke veje vi kan gå.
Det er ikke at være i mål at sætte indsatser i gang, og ensomhed flytter sig jo.
De mennesker, der er ensomme nu, er jo ikke nødvendigvis de samme, der er ensomme om et halvt år.
Så det er jo ikke noget, vi bare fikser og får overstået.
Der vil jo hele tiden være ensomhed i vores samfund.
Det, der er vigtigt, er netop, at vi udvikler nogle redskaber til at bekæmpe det, og at vi får et fælles sprog om det, og at det ikke er tabubelagt.
Der har ministeren jo en fantastisk god pointe: Corona har åbnet en dør nu, så det er blevet legalt at snakke om det, og vi har alle sammen oplevet ensomhed på et tidspunkt under corona, fordi vi ikke har kunnet se vores kære.
Og det er da så håndgribeligt, som noget kan være, og det er da det, vi skal gribe fat i nu.
Jane Heitmann (V), 2021-11-26:
Tak for det.
Hvis det ikke var, fordi jeg lige havde hørt afslutningen på ordførerens ordførertale, lød ordføreren næsten lige så selvtilfreds som ministeren.
Jeg vil gerne, som jeg sagde før, anerkende det og sige, at jeg synes, det er et rigtig flot og et rigtig fint og godt første skridt, vi har taget med i den fælles prioritering, vi har foretaget i satspuljereserven.
Det synes jeg er godt.
Jeg er også glad for, at ordføreren siger, at vi ikke er i mål.
Det lød jo sådan lidt på ministeren, som om ministeren i hvert fald synes, at med den prioritering, der er lavet nu, er vi i mål.
Men det er jeg glad for at høre at Socialdemokraterne ikke mener, altså at vi i hvert fald ikke er i mål.
Jeg er også glad for, at den socialdemokratiske ordfører siger, at det handler om indsatsen.
Anne Rasmussen (V), 2021-11-26:
Tak for det.
Det vedrører punktet om advokatbistand forud for anmeldelse.
Det er jo sådan, at hele formålet med en anmeldelse er, at det skal føre til en sigtelse og en straf af den skyldige, men det fremgår i overvejende grad af de høringssvar, der er kommet, at det vil have en negativ effekt på politiets mulighed for at efterforske det.
Hvordan forholder ministeren sig til det?
Astrid Krag (S), 2021-11-26:
Jamen det sidste svarede jeg jo lige på.
Jeg synes faktisk, at når vi har de begrænsede midler, vi har i socialreserven, så er det heller ikke rimeligt over for de udsatte borgere, som de penge er tiltænkt, hvis vi i videre udstrækning begynder at finansiere forskning her.
Og derfor er jeg glad for, at ensomhed er med i den store aftale om forskningsreserven, altså de milliarder, der er på forskningsområdet.
Det synes jeg jo er den rigtige vej at gå – det er i hvert fald den vej, regeringen mener man skal gå.
Med hensyn til det her med at fastsætte konkrete mål vil jeg sige: Altså, det har regeringer jo gjort bredt på socialområdet gennem tiden, og vi kan bare konstatere, at det i hvert fald ikke er det at sætte målene, der i sig selv gør en forskel.
Jane Heitmann (V), 2021-11-26:
Jamen hvis regeringen sådan set er åben for at sætte konkrete mål, og hvis regeringen er åben for at afsætte midler til forskning mod ensomhed, så forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor man ikke kan stemme for det beslutningsforslag, der ligger her.
For det er jo sådan ligesom det, der er kernen i det.
Astrid Krag (S), 2021-11-26:
Tak for det, formand.
Men skal vi ikke bare i fællesskab glæde os over, at vi har fået lavet en aftale, der er så ambitiøs, når det kommer til ensomhed?
Jeg oplever i hvert fald også, at de mange aktører, der har udført et stort stykke arbejde, og jo også de aktører, der i regi af coronapartnerskaberne har lavet konkrete anbefalinger, er glade for det her.
En del af opgaven i forbindelse med den nationale ensomhedsstrategi er jo at have en videnindsamlende funktion, og uden at være minister for området ved jeg, at ensomhed også er en af de ting, som blev nævnt i den også meget brede – og i øvrigt milliardstore – aftale, der blev indgået om forskningsreserven.
Så det er også et område, vi kommer til at få viden om.
Men det er jo rigtigt, at vi ikke har brugt de begrænsede reservemidler, altså midler til sociale indsatser for udsatte, på at finansiere ph.d.- eller forskningsprojekter.
Jane Heitmann (V), 2021-11-26:
Tak for det.
Jeg synes da også, at vi har god grund til sådan i fællesskab, kollektivt, at klappe os selv på skulderen over de midler, der blev sat af i satsreserven.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at regeringen havde spillet ud med 10 mio. kr., og derfor glæder jeg mig sådan set også over, at i hvert fald den økonomiske prioritering blev løftet betragteligt, bl.a. fordi Venstre pressede på.
Men når jeg gerne vil spørge ministeren om noget, er det, fordi mange af de initiativer, der ligger i det SSA-oplæg, eller oplægget fra satsreserven, jo er sådan nogle initiativer, som på den ene eller den anden måde bygger oven på noget eksisterende, og det kan være rigtig godt.
Men jeg vil godt spørge ministeren: Mener ministeren ikke, at der er brug for, at vi får sat os nogle konkrete mål for, hvordan vi nedbringer ensomheden?
Og mener ministeren ikke, at der er behov for, at vi også får forsket i, hvordan de skibe, vi nu i fællesskab sætter i søen, virker, og om de har en effekt?
Nick Hækkerup (S), 2021-11-26:
Det er jo en bistandsadvokat, som stilles til rådighed for den, der er krænket.
Så det er en bistandsadvokat, som skal sikre den bedst mulige gang af sagen videre i systemet, hvilket dermed gerne skulle føre til, at retfærdigheden sker fyldest.
Birgitte Vind (S), 2021-11-26:
Tak for det, og tak for ordet, og tak til Venstre for at invitere til en lille debat om ensomhed.
Vi står i et stort samfundsproblem, det erkender vi fuldt ud: 380.000 danskere over 16 år føler sig svært ensomme, og det er rigtig mange mennesker.
Det er mennesker, som ikke oplever, at de har sociale relationer, og det er unge mennesker, det er midaldrende mennesker, det er ældre mennesker – ensomhed har sådan set slet ingen alder.
For nogle kan en tur ned til købmanden være den daglige kontakt, de har til andre mennesker, andre kan have mange kontakter og alligevel føle sig ensomme.
Ensomhed er en følelse, og det er ikke noget, man nødvendigvis lige kan sætte på en formel.
Ensomhed må være noget, vi skal tale om i fællesskab, og ensomhed er også noget, vi skal løse i fællesskab.
Der er mange forskellige grunde til, at mennesker er ensomme, og derfor er der selvfølgelig heller ikke bare én løsning på at komme ensomheden til livs, og det er ikke en opgave, vi bare lige kan fikse her på Christiansborg.
Men vi kan jo gøre alt for at støtte op om at sætte rammerne for, at opgaven kan blive løftet.
For her spiller civilsamfundet jo netop en kæmpe rolle.
Det er i civilsamfundet, vi møder hinanden og danner stærke bånd.
Det er igennem boligforeningen, det er igennem idrætsklubben, det er igennem frivillige sociale organisationer: Det er her, vi har fælles oplevelser og kan blive en del af et stærkt forpligtende fællesskab.
Derfor er jeg også ligesom ministeren meget, meget tilfreds med, at vi jo i sidste uge landede SSA-aftalen, for her er alle Folketingets partier – næsten – netop blevet enige om at udarbejde en national strategi mod ensomhed.
Og i den forbindelse skal der nedsættes et nationalt ensomhedspartnerskab, som bl.a. skal igangsætte en national samtale om ensomhed gennem folkelige aktiviteter.
Det skal opsamle viden og redskaber og indsatser, der forebygger, opsporer og afhjælper ensomhed.
Ud over den nationale ensomhedsstrategi indeholder SSA-reserven, som ministeren så rigtigt sagde, også en pulje til at modvirke ensomhed og funktionstab hos ældre borgere, særlig ældre mænd.
Civilsamfund og foreninger kan søge puljen til at skabe aktiviteter og understøtte sociale relationer.
I alt løfter SSA-reserven indsatsen mod ensomhed med over godt 40 mio. kr. over de næste 4 år.
Så tak til de partier, der var med i aftalen.
Er vi så i mål med ensomhed og færdige med at bekæmpe den?
Nej, det er vi da bestemt ikke.
For det er som sagt ikke noget, vi kan fikse her alene med midler.
Det handler også om, hvilken indsats der bliver sat i gang, og nu bliver det så spændende, hvilke anbefalinger der kommer fra partnerskabet.
Så skal der givetvis laves flere indsatser, og de skal selvfølgelig spille sammen med de nuværende på en fornuftig måde.
Jeg har lidt svært ved at se, hvordan beslutningsforslaget spiller sammen med den aftale, vi indgik i sidste uge, og med den handleplan, vi jo allerede er blevet enige om.
Så selv om vi er meget enige i, at ensomhed er et stort problem, som vi skal løse i fællesskab, kan vi ikke støtte Venstres forslag.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-11-26:
Mange tak for det.
Forslaget handler jo om at give alle personer, der modtager sygedagpenge, uddannelseshjælp, kontanthjælp, ressourceforløbsydelse eller ledighedsydelse, ret til at få afklaret deres arbejdsevne inden for maksimalt 2 år med henblik på at give dem et mere permanent forsørgelsesgrundlag.
Vi synes umiddelbart, at det er et godt forslag, som vi er positive over for.
Der foreligger jo en del viden og undersøgelser på området om, hvor mange borgere der hænger i jobcentrene i en uafklaret situation.
Og vi ved, at jo længere tid man er væk fra arbejdsmarkedet, jo sværere bliver det at komme tilbage i job.
Jeg har senest her til morgen hørt om en person, som tager med og hjælper de syge borgere på jobcentrene til de her hvordan går det-møder.
Det er møder uden det store indhold, og man bliver nødt til at spørge sig selv: Kan vi være det bekendt?
Men – og der er jo altid et men – i forhold til det at give borgerne en sagsbehandlingsgaranti på maksimalt 2 år, der kan bidrage til en ensartet sagsbehandling og tillid til den offentlige forvaltning, er det dog sikkert, at det også vil bidrage til flere offentligt forsørgede, særlig at flere bliver opgivet af samfundet og eventuelt får en førtidspension.
Bl.a. vil den enkelte have et stærkt incitament til at gøre sig helbredsmæssigt dårligere, undlade at deltage aktivt i beskæftigelsesrettede tilbud, hvis der er et klart sluttidspunkt for ydelsen, og hvis vedkommende kan forvente at få adgang til eventuel førtidspension efter 2 år.
I den forbindelse kan det ikke anbefales at lade den enkeltes egen praktiserende læge foretage den helbredsmæssige vurdering.
Det er vigtigt, at vurderingen bliver foretaget ud fra en mere objektiv indsats, hvor der er viden om jobmuligheder, og hvor man kan vurdere den pågældendes arbejdsevne i forhold til hele arbejdsmarkedet.
Vi glæder os rigtig meget til at følge udvalgsbehandlingen og vil selv spille ind, i forhold til om det i stedet for en sagsbehandlingsgaranti måske kunne overvejes at sætte en indsatsgaranti ind, som f.eks. i højere grad garanterer, at kommunerne giver de pågældende ydelsesmodtagere tilbud om at deltage i jobrettede aktiviteter, såsom praktikforløb i private virksomheder, kombineret, eventuelt, med helbredsmæssige indsatser.
Netop kombinerede forløb har ifølge forskningen den bedste effekt for mennesker, som både mangler job og har helbredsproblemer.
Som det ligger lige nu, kan vi altså ikke bakke op om forslaget, selv om det har mange gode punkter og intentioner, som vi håber på at kunne tage med videre i andre forhandlinger i Beskæftigelsesministeriet.
Victoria Velasquez (EL), 2021-11-26:
Tak for det.
Jeg tænker lidt: Hvad mener Konservative så der skal ske, hvis man bare bliver ved med at være hamrende syg og ikke får det bedre?
Hvad skal der så ske?
Kathrine Olldag (RV), 2021-11-26:
Jeg anerkender fuldstændig, at det er en supersvær problematik.
Men jeg vil egentlig gerne lige stille det næste mest logiske spørgsmål i den her rækkefølge.
Når vi nu hjemsender så mange syrere, som vi er i gang med, nu hvor en eller anden rapport åbenbart har vurderet, at Damaskusområdet er sikkert, vil det så ikke betyde, at vi på et tidspunkt skal til at åbne nogle flere udrejsecentre?
Er man begyndt at tale om det helt sandsynlige i, at vi skal åbne flere udrejsecentre i Danmark til at huse alle disse syriske hjemsendte?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-26:
Jeg forholder mig bare til, at man i beslutningsforslaget siger, at vi skal udfase udrejsecentre.
Da Taleban vandt magten i Kabul, stoppede forskellige europæiske lande jo med at udsende folk til Afghanistan af indlysende årsager.
Der kunne jeg konstatere, at i Danmark havde vi under 100 afghanere i udsendelsesposition.
Vores nabolande, Tyskland og Sverige, havde jo adskillige tusinde.
Derfor lever der tusindvis af mennesker i vores nabolande uden noget lovligt opholdsgrundlag, uden nogen fremtid i de lande.
Hvem er det egentlig, det er til gavn for?
Så er det rigtigt nok, at vores system, som er ret nidkært og koster 300.000 kr. pr. person, der er på vores udrejsecentre, selvfølgelig tiltrækker meget opmærksom, fordi vi så får en konkret adresse, man kan kigge på.
Men det er da meget bedre for det danske samfund, og jeg synes også, det er meget bedre asylpolitik, at dem, der faktisk får afslag, i videst muligt omfang bliver udsendt.
Det er effekten af udrejsecentrene, og hvis vi afskaffer dem, ender vi ligesom vores nabolande med tusindvis af mennesker, der bare flakker rundt i vores samfund og ikke har noget lovligt opholdsgrundlag.
Kathrine Olldag (RV), 2021-11-26:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne forfølge det her spørgsmål om hjemrejsecentre.
For den gruppe af syrere, som jeg interesserer mig for, er nok den gruppe, der ikke har begået kriminalitet, og som nu sidder på et hjemrejsecenter, fordi deres vurdering i Flygtningenævnet om at få individuelt asyl er blevet afvist.
Og så bliver de måske skilt – jeg har lige set sådan en sag – fra deres voksne børn, og de skal så sidde der og kukkelure.
Rigtig mange af de her mennesker var jo faktisk i gang med at blive integreret i det danske samfund, og det er jo også en god samfundsforretning.
Mange af dem havde eget cvr-nummer eller var ansatte.
I Tyskland har de f.eks. lige kåret årets lærling, som i år var en syrisk flygtning.
Mener regeringen helt ærligt, at det er en bedre samfundsøkonomisk investering at betale 300.000 kr. pr. syrisk næse i et hjemrejsecenter, end det er at lade dem, der er integreret – og som, hvis § 26 stadig væk var i drift, ville få lov til at blive her – blive og derved også give dem plads i det danske samfund?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-26:
Altså, de fleste syrere, der opholder sig på et udrejsecenter, f.eks. Kærshovedgård i Midtjylland, er der på tålt ophold.
Så det vil sige, at det er folk, der er taget igennem mange sikre lande, kommet til Danmark, har søgt asyl, har fået asyl – vi åbnede det danske samfund op – så har de begået kriminalitet, endda så alvorlig kriminalitet, at de er blevet udvisningsdømt, og så er vi ikke i stand til at udsende dem, og det synes jeg heller ikke vi skal, fordi de risikerer tortur eller forfølgelse, når de bliver sendt hjem.
Det er den primære årsag til, at syrere er på udrejsecentre.
Rosa Lund (EL), 2021-11-26:
Ministeren ved jo lige så vel, som jeg gør, at der lige nu sidder nogle mennesker fra Syrien på vores udrejsecentre, hvor det er fuldstændig udelukket, at man kommer til at lave en aftale med Syrien om at sende dem tilbage.
Det er fuldstændig udelukket.
Det ved ministeren lige så vel, som jeg gør.
Ellers har regeringen i hvert fald skiftet politik, og det vil vi da gerne vide.
Ministeren ved også godt, at der er en mellemvej mellem det, der sker i dag på vores udrejsecentre, og så det, ministeren siger med at tilbyde folk en bolig.
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-26:
Men de er jo ikke på flugt.
Det er jo det, der er sagens kerne.
De har fået afslag på asyl og har fået at vide, at nu skal I udrejse af Danmark, og så gør de det ikke.
Så synes jeg, det er rimeligt nok at sige, at du altså ikke får en almen bolig i Birkerød og adgang til kontanthjælpssystemet eller en arbejdstilladelse.
Så er den danske velfærdsstat ikke åben, for du har ikke noget lovligt ophold i Danmark.
Så kan vi selvfølgelig sige, at du må gå ud og sove under broerne, som man gør i nogle andre europæiske lande, men sådan synes jeg ikke det skal være.
Så vi har sagt, at der er indkvartering og pligt til at opholde sig der, og at vi gerne vil vide, hvor du er, sådan at vi, hvis det faktisk lykkes os at få dig på et fly, så ikke skal ud at lede efter dig i alle afkroge af Danmark.
Det synes jeg er fornuftigt.
Det er jo klart, at hjemrejsepolitikken ikke kun kan bestå af det ene element, og vi har virkelig taget mange initiativer på hjemrejsepolitikken det seneste år og også fået nedbragt antallet af afviste asylansøgere endda ret betragteligt.
Men jeg tror, det bl.a. skyldes, at vi har de her tiltag i skuffen.
Altså, jeg ved i hvert fald, at den her diskussion har været der et stykke tid.
Men jeg kan også bare forholde mig til, at da jeg trådte til som minister, var der 1.100 personer i udsendelsesposition, altså afviste asylsøgere.
Nu er der 850, så tallet falder; det stiger ikke.
Det falder, bl.a. fordi vi får udsendt til nogle lande, som vi tidligere har haft lidt sværere ved, og fordi hjemrejsepolitikken i stigende grad fungerer, og også fordi der er masser af personer, der tager imod det stadigt mere attraktive tilbud om at få en pose penge fra det danske samfund og rejse hjem.
I forhold til Syrien har der de seneste 3 år været mere end 100 personer om året, der har modtaget repatrieringsstøtte.
Det er stabilt højt.
Som jeg også sagde i min tale, betragter vi det sådan, at vi er i gang med at omlægge dansk flygtningepolitik fra primært at basere sig på spontan asylansøgning og så til, at kvoteflygtninge skal være den primære adgangsvej.
Jeg kan forstå, at SF vil bruge kvoteflygtningeninstrumentet mere offensivt til at få foretaget den omlægning.
Vi er nok lidt mere forsigtige, i forhold til hvor meget vi skruer op for kvoteflygtningeskruen, inden vi har fået skruet skruen for spontant asyl længere i bund, og det er et spørgsmål om, hvor langt vi mener at integrationsindsatsen i Danmark er kommet.
Men det er jo den omlægning, vi er i gang med.
Det er vi sådan set enige i.
Carl Valentin (SF), 2021-11-26:
Selvfølgelig har det også en betydning, når man tager nogle i en anden situation.
Men hvis man nu gerne vil fremme den tilgang, at man bruger kvoteflygtningesystemet, er det så ikke oplagt at bruge det lidt mere offensivt, også når ministeren nu i sin tale tidligere sagde, at antallet af spontane asylansøgere er helt afgørende, i forhold til hvor mange kvoteflygtninge man tager?
Nu har det antal, vi har taget med spontant asyl, jo været rigtig lavt i de senere år.
Er det så ikke nu, man skal sige, at vi så tager imod de her 500 – et relativt beskedent antal?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-26:
Tak for spørgsmålet.
Vi har jo i år besluttet at tage 200 kvoteflygtninge.
Det er primært folk fra Burundi og Congo, som opholder sig i flygtningelejre i Rwanda, og vi har, som der også står i forståelsespapiret, lagt vægt på kvinder og børn og har så derudover tilføjet, at det også kan være seksuelle minoriteter.
Så på den måde flugter tallet jo nogenlunde med det, der er i det her beslutningsforslag.
Jeg synes dog også, det hører med til historien omkring kvoteflygtningeantallet i 2021, at vi jo ud over de 200 fra Rwanda også i et meget bredt flertal har besluttet os for at evakuere 1.100 – tror jeg vi er oppe på – fra Afghanistan.
Det er jo også folk, der ikke er ankommet hertil spontant, men som vi med åbne øjne har besluttet os for at flyve til Danmark.
Det er jo så ikke kvoteflygtninge, men det er dog alligevel en integrationsopgave for de kommuner, der står med opgaven.