runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2023-05-30:
Jeg må undskylde, for jeg tror faktisk ikke, at jeg helt forstod spørgsmålet.
Det tror jeg vi alle sammen husker nogle meget flotte billeder af.
Men jeg er faktisk ikke helt sikker på, at jeg har forstået spørgsmålet.
Det stod ikke helt klart for mig, hvad der præcis blev spurgt om.
Var det, at vi opfattede det som en fælles melding, eller hvad var det?
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-30:
Jeg skal prøve at præcisere.
Det var blot det, at da jeg spurgte hr. Morten Dahlin, tilkendegav han, at der egentlig ikke havde været tale om et løfte om, at man ville have Samsamsagen undersøgt, og så var det det, at jeg ligesom opfattede det, som om det var en fælles melding, der kom fra Venstre og Konservative dengang, og derfor spurgte jeg, om det også var Konservatives opfattelse, at der ikke var tale om, at man egentlig ønskede en undersøgelse af Samsamsagen.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-05-30:
Nej, det er ikke Konservatives opfattelse.
Men det er vores opfattelse, at alt det, Venstre sagde før valget, kan man ikke betragte som et løfte, fordi man i Venstre synes, man er i sin gode ret til at gøre det modsatte af, hvad man sagde man ville gøre før valget.
Steffen Larsen (LA), 2023-05-30:
Tak, formand.
Tak til Dansk Folkeparti og hr. Alex Ahrendtsen for at fremsætte forslaget om niqabforbud i skoler og på uddannelsessteder.
Jeg tror godt, at vi kan kalde det for, hvad det er.
Men et decideret forbud tror vi ikke vil have en effekt og virke for de kvinder, der er tildækket på grund af familiers misforståede æresbegreber og kvindeundertrykkende ægtemænds og modbydelige patriarkalske fædres nedrige krav.
Vi ønsker et frit, tolerant og åbent samfund, hvor kvinder og mænd behandles ligeværdigt, og hvor kvinder kan deltage frit på arbejdsmarkedet og i undervisningen.
Det afhjælper vi ikke med dette forbud.
Det medfører også, at disse undertrykte kvinder eventuelt fanges i deres hjem og ikke kan gå ud eller deltage i ting, så de kunne blive bedre integreret og måske kunne slippe fri af disse undertrykkende normer.
Så i Liberal Alliance kan vi altså ikke støtte forslaget.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-30:
Man kunne jo starte ordførertalen med at sige, at det er så forstemmende at høre nogen sige noget inden et valg, som de så hopper fra efter valget.
Så kunne jeg få en masse spørgsmål om det, og at det ikke helt præcis var det, man havde sagt.
Men det er i hvert fald forstemmende at se, at alle Folketingets partier på nær dem, der sidder i regering, ikke ønsker at få undersøgt en sag, hvor alle os, der ikke er så heldige at være blandt de tre største partier, men også de to partier, der sidder i Kontroludvalget, og som støtter sagen her, ikke må få informationen.
Det er også forstemmende at tænke på, at vi er et Folketing, der er bange for at lade Folketinget undersøge ting, fordi vi ikke kan holde vores mund om tingene eller fastholde fortroligheden eller holde noget hemmeligt for nogen som helst – det er også forstemmende.
Det er også forstemmende at tænke på, at det muligvis er, fordi regeringen er bekymret for, om der kunne komme noget frem i en undersøgelse, der viser, at regeringen tidligere i sagen skulle have inddraget Folketinget, fordi vi måske har brudt nogle regler, som kunne gøre det nødvendigt for regeringen dengang at inddrage os alle sammen.
Det er jo ganske forstemmende.
Positivt set
kan man sige, at så længe regeringen bliver ved med at vise, at de tre partier alene bestemmer, hvor Danmark skal gå hen, jo hurtigere og hårdere kan vi jo håbe at vælgernes dom vil falde senere.
Jeg synes, det er sørgeligt, at vi muligvis har ladt en mand i stikken.
Jeg synes også, det er sørgeligt, at vi, såfremt vi ikke har ladt en mand i stikken, ikke kan rense vores tjenester for den grimme mistanke om, at vi har ladt en mand i stikken.
Men at det blev, som det blev i dag, kunne jo ikke komme bag på nogen, for vi var alle sammen enige om, at der er et flertal – regeringen påpeger gang på gang, at de har et flertal – og den her gang betyder flertallet så, at regeringen ikke vil undersøge vores tjenester, og at den faktisk mener, at det er lidt respektløst, kunne jeg forstå, at Folketinget formaster sig til at bede om at få sådan en undersøgelse.
I Nye Borgerlige kommer vi naturligvis til at arbejde for, at det her bliver undersøgt, også fordi det jo ikke er sikkert, at regeringspartierne på bagkant af næste valg kan gemme sig bag ved det her flertal.
I Nordjylland har vi det sådan lidt, at hvis noget er så vigtigt, at man virkelig sådan vil gemme det, så er der nok noget at komme efter.
Der er sjældent røg, uden der er ild.
Og når der er fem partier, der sidder et sted, og de to af de partier stadig væk synes, at det her nok burde blive undersøgt, så er røgen nok ikke kun hvid.
Og jeg håber på, at der er et flertal – i hvert fald efter næste valg – som kan undersøge sagen og rense vores tjenester for en mistanke; men selvfølgelig også komme en mand til hjælp, som muligvis sidder fængslet for noget, han har gjort i Danmarks tjeneste.
Det var det.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-30:
Men når jeg spørger, er det jo, fordi det er lidt interessant, at der er en række partier, som igennem den forundersøgelse, der har været i Granskningsudvalget, i hvert fald ikke synes, at man er blevet oplyst om de spørgsmål, man har haft.
Og det er jo sådan, at hvis man skal sikre, at man kan få tilvejebragt de oplysninger, uden at det er noget, der kommer til at kompromittere efterretningstjenesterne og efterretningstjenesternes mulighed for at lave deres arbejde, så er den eneste mulighed jo netop at sikre, at det kommer til at ske i en kommission, altså en granskningskommission, frem for at det er noget, vi står og debatterer her i Folketingssalen, og frem for at der stadig væk er en usikkerhed.
Hvorfor ville det så ikke være en god idé at få lavet en undersøgelse?
Henrik Frandsen (M), 2023-05-30:
Altså, det, jeg kan sige, er, at Moderaternes holdning før valget var, at der ikke var grundlag for at lave en granskningskommission i forhold til Samsamsagen.
Det standpunkt har Moderaterne stadig væk.
Det forfægter vi stadig væk, og jeg har ikke fået oplysninger igennem det sidste halve år, der gør, at vi skulle ændre på den holdning.
Morten Dahlin (V), 2023-05-30:
Vi bevæger os lidt ind i hajfyldt farvand nu, hvor jeg skal passe på, at jeg ikke deler fortrolige informationer fra Folketingets talerstol.
Jeg er ked af, at den dom ikke er offentlig, for så kunne vi have en mere oplyst diskussion.
Det håber jeg hr. Ole Birk Olesen er enig med mig i.
Og hvem der så har fået svar på hvilke spørgsmål – og hvad der er blevet svaret på hvilke spørgsmål – er jo i sagens natur fortroligt, og derfor vil jeg også af hensyn til mig selv og for ikke at røbe fortrolige informationer passe lidt på med at gå videre ned ad det spor.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-30:
Det er lidt svært at få andet indtryk, end at Venstre foretager en kæmpe kovending, når man er modstander af at undersøge det her.
Flere har været inde på det, men jeg vil da godt lige gentage for hr. Morten Dahlin, at Venstre i valgkampen sammen med de borgerlige partier og i øvrigt også flere andre sagde, at den her sag skulle undersøges.
Venstres folketingsmedlem efter valget hr. Jan E. Jørgensen sagde, at den her sag skal undersøges, altså om Samsam var agent.
Den tidligere departementschef i Justitsministeriet Michael Lund har sagt det.
Den tidligere departementschef i Statsministeriet Karsten Dybvad
har sagt det.
En række chefer inden for efterretningstjenesterne har sagt det.
Den tidligere forsvarsminister Claus Hjort Frederiksen har sagt det.
Jeg har nærmest ikke hørt nogen, der ikke har sagt, at den her undersøgelse skal komme, blandt fremtrædende Venstrefolk.
Så jeg undrer mig over, at man kan sige én ting i valgkampen og efter valget siger man noget helt andet.
Morten Dahlin (V), 2023-05-30:
For det første udlægger hr. Peter Skaarup – og jeg kan ikke antage andet, end at det er fuldstændig bevidst – Venstres position i valgkampen forkert.
Venstre sagde før valget, at vi var åbne over for, hvis det var relevant, at undersøge Samsamsagen i forbindelse med den større undersøgelse af FE.
Det mener vi ikke er relevant, bl.a. fordi vi har fået svar på en lang række spørgsmål gennem skriftlige svar, gennem samråd osv. Så hr. Peter Skaarup udlægger den ting forkert.
Derudover nævner hr. Peter Skaarup en masse mennesker, der ikke har noget som helst med Venstre at gøre, og kalder dem så fremtrædende Venstrefolk, bl.a. tidligere departementschefer.
Jeg må bare sige, at jeg undrer mig gevaldigt over Danmarksdemokraterne i den her sag.
Jeg ved, at hr. Peter Skaarup har læst den her dom, for hr. Peter Skaarup er et flittigt udvalgsmedlem, så jeg ved, at hr. Peter Skaarup ved, præcis hvad Ahmed Samsam er dømt for, præcis hvad Ahmed Samsam har gjort, præcis hvilke forbrydelser Ahmed Samsam står bag.
Og derfor er jeg så ked af – og det er måske derfor, hr. Peter Skaarup har skiftet parti – at hr. Peter Skaarup ikke følger sit gamle parti, Dansk Folkeparti, i den her sag og selvfølgelig siger, at der ikke er behov for nogen undersøgelse af det her.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-30:
Er grunden til, at Venstre har skiftet holdning i den her sag, den samme som grunden til, at man har skiftet holdning til advokatundersøgelsen af statsministeren i minksagen?
Er det den samme holdning, altså at man går ind i en regering, og man har en holdning før valget, før man går i regering, og efter valget går man i regering, og så vil man ikke længere undersøge sagen?
Er det den samme grund?
Morten Dahlin (V), 2023-05-30:
Men Venstre har ikke skiftet holdning i den her sag.
Hr. Peter Skaarup siger noget, der er forkert, og det ved hr. Peter Skaarup også godt.
Jeg vil bare gentage, at jeg undrer mig over Danmarksdemokraterne i den her sag, hvor de bruger politisk kapital, bruger tid og kræfter på Ahmed Samsam, når hr. Peter Skaarup ved, hvad Ahmed Samsam er dømt for, ved, hvad Ahmed Samsam har gjort, ved, hvilke forbrydelser Ahmed Samsam står bag.
Alligevel vælger Danmarksdemokraterne at bruge politisk kapital på Ahmed Samsam og sige, at han er et offer.
Jeg er helt uenig med Danmarksdemokraterne i deres prioriteringer her.
Rosa Lund (EL), 2023-05-30:
Tak for det.
Noget, jeg kan forstå, er, at hr. Morten Dahlin har alle mulige oplysninger.
Det synes jeg er meget spændende.
Sådan må det jo være at være politisk ordfører for et regeringsparti.
Det, jeg også synes er spændende, er, at hr. Morten Dahlin så ikke har den oplysning, at dommen er offentlig i Spanien.
Det må jo så betyde, at den faktisk er offentlig.
Det er den ene ting.
Det siger Ahmed Samsam nemlig at der ikke er nogen der har spurgt om.
Men jeg vil gerne vide, om Justitsministeriet eller nogen fra Venstre eller hr. Morten Dahlin selv har bedt om det samtykke.
Morten Dahlin (V), 2023-05-30:
Men hvis den er offentlig, er jeg da glad for det, for så kan vi jo tage en diskussion på baggrund af en offentlig dom.
I forhold til hvem der har givet samtykke til hvad, vil jeg anbefale spørgeren at stille spørgsmålet til justitsministeren.
Jeg er blevet bragt den forståelse, at den dømte ikke har givet samtykke til, at dommen kunne være offentlig.
Men som sagt, hvis ordføreren har en anden opfattelse, og hvis ordføreren på en eller anden magisk vis kan fremtrylle et samtykke, så vi kan diskutere på baggrund af en offentliggjort dom, vil jeg kun være glad.
Det har jeg kun en interesse i.
Så lad os ikke tale os fra hinanden her.
Hvis den dom kan blive offentlig, vil jeg blive meget glad, for det tror jeg vil kunne kvalificere den her diskussion enormt meget.
Rosa Lund (EL), 2023-05-30:
Det er bare for at sige, at det, hr. Morten Dahlin lægger til grund for hele sin ordførertale, er, at det samtykke ikke er givet.
Det er den ene ting.
Den anden ting handler om det her, hr. Ole Birk Olesen spurgte om, nemlig om de spanske myndigheder godt ved, at Ahmed Samsam har samarbejdet med danske efterretningstjenester.
Har de lavet en dom ud fra det?
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-30:
Tak for det, og tak til hr. Henrik Frandsen for talen.
Jeg vil egentlig også bare gerne spørge hr. Henrik Frandsen, om det efter hr. Henrik Frandsens opfattelse er sådan, at efter den forundersøgelse, der har været i Granskningsudvalget, kan hr. Henrik Frandsen med fuldstændig usvigelig sikkerhed sige, at der ikke har været et samarbejde mellem danske efterretningstjenester og Samsam, og at danske myndigheder i fuldt omfang har forsøgt at oplyse den spanske domstol i forbindelse med den verserende retssag i Spanien.
Kan hr. Henrik Frandsen sige det med fuldstændig usvigelig sikkerhed over for både Folketing og befolkning?
Henrik Frandsen (M), 2023-05-30:
Man må ikke komme ind på noget som helst om, hvad man har diskuteret, emner, om man har holdt møde, hvad dagsordenen har været – intet i den retning.
Så det er fuldstændig korrekt forstået.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-05-30:
Så sagen er, at vi i Granskningsudvalget ikke har fået svar på spørgsmålene.
Jeg kan så forstå på hr. Henrik Frandsen, at hr. Henrik Frandsen fortolker fortroligheden i Kontroludvalget sådan, at man ikke engang må svare på, om man har fået svar på spørgsmålene.
Altså, en ting er, at man ikke må sige, hvad svaret er, men må heller ikke engang fortælle, om man har fået svar på spørgsmålene.
Er det korrekt forstået?
Jeg sidder jo som sagt ikke i det såkaldte Kontroludvalg og har aldrig gjort det og er måske derfor heller ikke nok oplyst om, hvilke fortrolighedsregler der gælder dér.
Så tilgiv mig, hvis jeg spørger om noget, man ikke må svare på.
Jeg kan konstatere, at jeg ikke har fået at vide, om Ahmed Samsam arbejdede for danske efterretningstjenester eller ej.
Jeg har heller ikke, hvis han gjorde det, fået at vide, om det så er blevet oplyst til de spanske domstole.
Det er ikke blevet oplyst i Granskningsudvalget.
Nu beder jeg ikke hr. Henrik Frandsen om at sige, hvad svaret på de spørgsmål er, men jeg spørger blot hr. Henrik Frandsen, som sidder i Kontroludvalget, om hr. Henrik Frandsen dér har fået svar på spørgsmålene.
Henrik Frandsen (M), 2023-05-30:
Jeg kan lige så godt sige det fra start af: Moderaterne kan ikke støtte beslutningsforslag nr. B 121.
Vi kan med andre ord ikke støtte, at der iværksættes en granskningskommission om Samsamsagen.
Det har vi ment hele vejen igennem forløbet, både før og efter valget, og den holdning har gennemførelsen af en forundersøgelse i regi af Granskningsudvalget altså ikke ændret på.
Sagen har fyldt meget i medierne, og hvis man har fulgt med i medierne, kan man se, at der er blevet rejst mange spørgsmål undervejs; spørgsmål, som det for nogles vedkommende kan være svært eller umuligt at svare på, da spørgsmålene ofte bevæger sig ind på efterretningstjenesternes område.
Det er områder, hvor der ofte gælder regler om fortrolighed, og det er spørgsmål, der derfor i sagens natur ikke kan svares på.
Det tænker jeg er almindelig anerkendt blandt partierne i Folketinget, ligesom det er anerkendt, at det er nødvendigt, at det er sådan af hensyn af vigtigheden af at have effektive efterretningstjenester.
For mit eget vedkommende gælder der desuden den ekstra omstændighed, at jeg samtidig med at sidde i Granskningsudvalget også sidder i Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne, i daglig tale kaldet Kontroludvalget – et udvalg, hvor der er særlig strenge regler omkring fortrolighed.
Man kan jo altid have en grundlæggende diskussion om, om rammerne for Folketingets kontrol med efterretningstjenesterne er, som de bør være, og hvis der er et flertal i Folketinget, der ønsker, at disse rammer skal ændres, er det jo en drøftelse af det, vi skal have.
Som jeg har forstået det, er regeringen åben over for at tage den drøftelse.
Men det ændrer ikke ved, at vi i Moderaterne, som jeg sagde i starten af min ordførertale, ikke mener, at der er behov for en granskningskommission om Samsamsagen.
Moderaterne kan dermed ikke støtte forslaget.
Morten Dahlin (V), 2023-05-30:
Nu er vi jo inde i en fortrolig sag, og det er jo her, der er en grundlæggende uenighed mellem Venstre og partier som eksempelvis Enhedslisten og åbenbart Danmarksdemokraterne.
At det skal være offentligt kendt, hvem danske efterretningstjenester samarbejder med eller ikke samarbejder med, er et synspunkt, jeg er dybt, dybt uenig i.
Jeg ved godt, at Enhedslisten har haft det synspunkt i lang tid.
Men når man kan formå f.eks. at overbevise partier som Danmarksdemokraterne om, at vi skal kompromittere Danmarks sikkerhed, ved at efterretningstjenester skal fortælle alle og enhver, hvem de samarbejder med, eller hvem de ikke samarbejder med, må jeg bare sige tillykke til Enhedslisten.
Det er rigtig, rigtig flot arbejde.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-30:
Det er Justitsministeriet, som står for den del af regeringsgrundlaget, og jeg er sikker på, at vi kan få et fyldestgørende svar, også skriftligt, fra dem om, hvordan processen er.
Det er deres ansvar ifølge den ressortfordeling, som der er i regeringen.
Men jeg er da enig, for jeg synes tit, vi støder på eksempler, som virker tossede.
Det er da ikke, fordi jeg ikke godt kan se det.
Men vi må også bare erkende, at når man går ind i et samarbejde med andre lande, som måske også for nogles vedkommende har andre udgangspunkter, end vi har i forhold til menneskerettigheder og en række andre sager, så kan man ikke få sin vilje hele tiden.
Så må vi prøve at se, hvordan vi så kan påvirke det på en måde, så det bliver lidt mere spiseligt, end det er nu.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-05-30:
Jamen er det ikke rigtigt, at der i regeringsgrundlaget står, at der skal være sådan et eftertjek af konventionerne?
Det er under alle omstændigheder sådan, jeg har forstået det, og jeg vil i hvert fald sige til ministeren, at vi meget gerne bidrager til at kigge på det her, for der er jo eksempler, hvor der er et eller andet, der mangler.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-30:
Jeg må erkende, at ordføreren fanger mig i det her, for jeg ved ikke, præcis hvad der står på de 63 sider.
Der må være noget, der skal læses op på til næste sæson.
Men jeg er i hvert fald glad for tilbuddet – tak for det.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-30:
Tak til ministeren for ligesom at prøve at tilrettevise Folketinget for sit arbejde og fortælle, hvordan regeringen gør det godt.
Det synes jeg da er prisværdigt at i hvert fald regeringen forsøger på at fortælle os.
I forhold til den her sag vil jeg spørge om noget: Er ministeren ikke enig i, at det jo faktisk er regeringen, der har gjort det rigtig skidt?
For det er jo faktisk regeringen, der offensivt har taget den her pirat til Danmark ved en ensidig beslutning.
Der er tale om en nigeriansk pirat, der lige pludselig står i Danmark og så søger asyl – meget overraskende.
Så er det her ikke et eksempel på, at regeringen faktisk har gjort det rigtig, rigtig skidt?
For han hænger jo stadig væk i Danmark.
Så vil jeg lige sige noget om det, som ministeren siger åbenbart er justitsministerens ansvar.
Både Konservative og Dansk Folkeparti spørger ind til det her.
Det er vel hele regeringens ansvar at leve op til regeringsgrundlaget, og i det siger man, som jeg har læst det, at man vil i gang med at undersøge, hvordan konventionerne kan gøres mere tidssvarende.
Det tror jeg sådan var overskriften på det.
Snakker man ikke sammen i regeringen?
Kan vores minister her i dag ikke fortælle, hvornår det arbejde kommer i gang?
Vi har jo spurgt justitsministeren, og han kan ikke rigtig svare.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-30:
Først vil jeg sige, at jeg ikke tilretteviser nogen som helst.
Folketinget er jo suverænt.
Der er ikke nogen over eller ved siden af Folketinget.
Men jeg er da glad for, at hr. Peter Skaarup har haft tid til at møde op til udlændingepolitisk debat.
Vi har jo savnet hr. Peter Skaarups tilstedeværelse i nogle af de her 32 beslutningsforslag, som der har været hen over forårssæsonen her.
Så det synes jeg da i hvert fald er noget, man kan se lyst på.
I forhold til spørgsmålet om konventioner vil jeg sige, at det er justitsministerens opgave.
Hvis man ikke har givet et fyldestgørende eller tilfredsstillende svar, må det jo være Justitsministeriet, der håndterer det.
Jeg kan ikke gå ind på andres opgaver.
Hvis man spurgte til beskatning af udlændinge, ville det være Skatteministeriets område, og hvis man spurgte til andre sager, som havde noget med udlændinge at gøre, men som lå i et andet ministerium, er det selvfølgelig det relevante ministerium, der svarer.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-30:
Nu har vi spurgt justitsministeren, og vi har spurgt integrationsministeren.
Den næste er vel statsministeren, vi skal spørge for at få at vide, hvornår der sker noget i det her arbejde.
Vi får åbenbart ikke noget svar i dag.
Men så kunne jeg i hvert fald godt tænke mig at spørge om det andet igen, som ministeren ikke svarede på.
Ministeren siger, at regeringen har gjort det vældig godt.
Man har ført en stram udlændingepolitik, man er god til at sikre, at der ikke kommer så mange til Danmark, og at der er mange, der tager ud af Danmark.
Men er det her med piraten ikke et eksempel på, at regeringen faktisk offensivt inviterer en pirat til Danmark, som så stadig væk hænger her og måske skal have asyl?
Er det ikke et eksempel på, at her har regeringen faktisk gjort det rigtig, rigtig dårligt?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-30:
Jeg kender ikke detaljerne for, hvordan hr. Lucky kom til Danmark.
Men det er klart, at alt andet lige vil jeg sige, at hver gang der kommer en person hertil, som er kriminel på den måde, som han nu er, mener jeg da det er et skridt i den forkerte retning.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-30:
Tak for ordet, formand.
Det er jo sådan lidt en spektakulær måde, vi afslutter sæsonen på udlændinge- og integrationsområdet på.
Vi har haft mange debatter, men det her er alligevel et af de mere særlige forslag, vi behandler, fordi det handler om en helt konkret enkeltsag eller enkeltperson, og så er det jo også en noget, må man sige, ekstraordinær sag.
Det er helt åbenlyst ikke op til Folketinget at behandle personsager.
Sådan er det heldigvis i et retssamfund som det danske.
Det er jeg personligt meget glad for at leve i.
Det er jo i stedet for op til myndighederne, i det her tilfælde Udlændingestyrelsen og Flygtningenævnet, at foretage den konkrete sagsbehandling i de enkelte sager.
Det er jo tredelingen af magten.
Det tror jeg er vigtigt at holde fast i.
: Altså, der skal ikke være nogen tvivl om, at hvis det står til Socialdemokratiet, er der ingen kriminelle udlændinge, der er velkomne i Danmark.
Uanset om de begår kriminalitet i Danmark eller de gør det uden for Danmarks grænser, er de ikke velkomne her.
For man skal ikke komme til Danmark, hvis man ikke kan finde ud af at følge loven.
Og det gælder, uanset om man har begået pirateri eller man har begået al mulig anden kriminalitet.
I forhold til forslagets anden del om opsigelse og udtræden af internationale konventioner vil jeg bare sige – og vi har jo efterhånden haft den her diskussion mange gange herinde i løbet af den sidste tid – at det altså ikke er i Danmarks interesse ikke at have et internationalt retssamfund.
Det er entydigt i Danmark og danskernes interesse, at vi har en international retsorden, som er reguleret af aftaler mellem stater.
Det ville være det vilde vesten, hvis ikke der var internationale aftaler om eksempelvis håndtering af flygtninge og en masse andre af de globale udfordringer, vi jo deler.
Og heller ikke, når det kommer til flygtningespørgsmålet, vil det være i danskernes interesse, altså tværtimod.
Når det er sagt, er det jo ikke sådan, at konventionerne er kommet ned fra oven på stentavler.
Altså, de er jo kommet af aftaler mellem stater.
De er lavet af mennesker.
Derfor kan de laves om, og ikke mindst kan fortolkningen og anvendelsen af dem udfordres.
Det er også det, som den her regering ønsker, nemlig at udfordre, hvordan konventionerne fortolkes og anvendes.
Og det tror jeg er vigtigt, for vi kan jo også se sager, hvor det åbenlyst ikke er i Danmarks interesse – det er jo sådan den enkelte del af det – og hvor jeg i virkeligheden heller ikke synes, at det lever op til, hvad der var intentionen i de konventioner, dengang de blev lavet.
Så det spor er bestemt vigtigt.
Med de ord kan jeg meddele, at Socialdemokratiet ikke kan støtte beslutningsforslaget.