runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2022-10-06:
For det første er det jo ikke – med al respekt for Liberal Alliances sundhedsrådgiver – vedkommende, der skal rådgive myndighederne og staten om, hvordan man håndterer en pandemi og en situation, hvor vacciner og folkesundhed er truet.
Hvis ikke man lytter til Statens Serum Institut, når man sidder på regeringsmagten, i sådan en situation, så synes jeg, som hr. Jakob Ellemann-Jensen sagde, inden han skiftede holdning, at man kommer et farligt sted hen.
Alle mink i Danmark blev ikke slået ulovligt ned – det fremgår heller ikke af Minkkommissionens beretning.
Der var 150.000 mink i en periode på omkring 4-5 dage – fra et pressemøde til, at det står klart, at der mangler et lovgrundlag – som blev slået ned uden lovgrundlag.
Der siger Minkkommissionen og en lang række juridiske professorer jo også, at det forventes en statsminister ikke at have viden om.
Det, der er det store spørgsmål her, og som bliver ved med at overraske mig, er, at man ikke i Venstres folketingsgruppe har læst de to linjer, der udgør konklusionen i Statens Serum Instituts risikovurdering, der lyder: En fortsat minkavl i Danmark truer folkesundheden og truer verdens vacciner mod covid-19.
At man er villig til at se stort på det af hensyn til sit bagland, kommer jeg aldrig til at forstå.
Og som hr. Jakob Ellemann-Jensen sagde, inden han blev banket på plads af sit bagland, så vil vi komme et farligt sted hen, hvis ikke vi lytter til sundhedsmyndighederne.
Morten Dahlin (V), 2022-10-06:
Tak for det.
Jeg kan spørge på en anden måde – så kan det være, man får et andet svar fra ordføreren.
Var det en fejl ikke at læse papirerne på det koordinationsudvalgsmøde, hvor det blev besluttet ulovligt at slå alle mink ned?
Var det en fejl – ja eller nej?
Rasmus Stoklund (S), 2022-10-06:
Nu har jeg svaret på en række spørgsmål om minkskandalen, og jeg synes, at jeg har svaret ret fyldestgørende, også om, hvor kritisabel den måde, som man har håndteret den her sag på i blå blok, er.
Derfor synes jeg, at det her er en oplagt anledning til igen at spørge: Er det virkelig det her, man vil vinde valget på i blå blok?
Er der ingen visioner?
Er der ikke noget, man ønsker for Danmark efter den 1. november, andet end at stille snedige spørgsmål inspireret af Clement Kjersgaard?
Nu må man komme med nogle lidt mere interessante holdninger.
Sophie Løhde (V), 2022-10-06:
Det var vist det, man må kalde for et udenomssvar.
Rasmus Stoklund (S), 2022-10-06:
Det spørgsmål føler jeg egentlig at jeg har svaret på, og nu kan jeg se, at jeg har 56 sekunder tilbage, så derfor synes jeg, at det er en oplagt anledning for mig til at spørge: Hvad skal der ske med minimumsnormeringerne?
Hvad skal der ske med Arnepensionen?
Hvad skal der i det hele taget ske med dansk økonomi, når vi nu har et parti, Venstre, som er et af de største partier i Folketinget, der har fremlagt en økonomisk plan, som er så hullet, at der mangler 2,8 mia. kr.?
Nej, det er rigtigt, at der ikke er fremlagt en økonomisk plan, men i den økonomiske politik, man vil føre, mangler der 2,8 mia. kr. Det er trods alt en slat sidst på måneden.
Det er jo ikke noget, jeg finder på, for det kunne man læse i Børsen i sommer, og jeg skal gerne sende udklippet til hr. Jakob Ellemann-Jensen, hvis han ikke tror på de professorer, der har udtalt sig om det.
Derfor synes jeg, at det der med, at man vil alt muligt, klinger lidt hult.
Man vil som Peter Plys det hele.
Man vil have skattelettelser, man vil have velfærd, men man vil ikke prioritere, og man vil ikke træffe vanskelige beslutninger.
Det er jo det, der i det hele taget er interessant at få nogle svar på.
Sophie Løhde (V), 2022-10-06:
Tak til ordføreren for talen, som jeg vil starte med at citere fra: Vi kan ikke få svar, men vi bliver ved med at spørge.
Den opfordring fra Socialdemokratiet vil jeg følge ved at spørge som mine kolleger: Har statsministeren begået fejl i minkskandalen?
Rasmus Stoklund (S), 2022-10-06:
Man kan ikke få det hele for det halve; man kan ikke få en veludbygget velfærd, hvis man giver store topskattelettelser, som nogle herinde ønsker.
Man kan heller ikke få det, hvis man prøver at skrue ned for produktiviteten og arbejdsomheden i det danske samfund.
Det er ikke en realistisk vej at gå.
Og faktisk vil det i en tid med inflation jo føre til endnu større inflation, hvis man på den måde tager masser af arbejdskraft ud af ligningen, sådan at efterspørgslen efter den arbejdskraft, der er tilbage, vil blive endnu større, og vi kommer ind i en lønspiral, der er ude af proportioner.
Og derfor vil det nationaløkonomisk være en meget, meget farlig vej at gå i den tid, vi står i.
Torsten Gejl (ALT), 2022-10-06:
Nej, men 430.000 mennesker er ramt af alvorlig stress hver dag.
Det synes jeg går under radaren i ordførerens svar.
Tænker ordføreren ikke på, at Socialdemokraterne og regeringen kunne være lidt nysgerrige på f.eks. en 4-dagesarbejdsuge, som er indført på mange virksomheder, i kommuner og i ngo'er rundtomkring i Norden og i Danmark, hvor det ser ud, som om produktiviteten faktisk er den samme eller stiger, når man indfører en 4-dagesarbejdsuge – ofte også når man sætter arbejdstiden lidt ned.
Og det sker ikke, fordi man presser folk; det sker jo, fordi der kommer højere arbejdsglæde.
Rasmus Stoklund (S), 2022-10-06:
Det klart, at folk, der er ramt af stress, jo ikke skal arbejde hårdere; de skal have mulighed for at komme sig over, at de er ramt af stress.
Men det ændrer jo ikke på, at vi har haft en ambition om – og heldigvis også er lykkedes med – at sørge for, at langt flere danskere kommer i job.
Beskæftigelsen er historisk høj; langtidsledigheden er historisk lav.
Det er en god forudsætning, når vi går ind i en meget vanskelig økonomisk situation, at så mange som overhovedet muligt er i arbejde og dermed har et bedre grundlag for at betale de regninger, der desværre er blevet høje, og sørge for sig selv og deres familie.
Og det står vi jo ved.
Vi mener – som vi for årtier siden skrev i Gimleprogrammet – at arbejde er kilden til velstand, og det er det fortsat.
Det kommer man ikke uden om.
Men det er klart, at det jo ikke er, fordi vi mener, at syge mennesker skal piskes.
Torsten Gejl (ALT), 2022-10-06:
Mange tak.
I tirsdags holdt statsministeren en tale her i salen, som har fået meget ros, og som også rørte mig.
Så tænker jeg på, at der er 430.000 mennesker, som hver dag oplever alvorlige stresssymptomer.
Hvad tænker ordføreren det er for et signal at sende til alle de mennesker, der er ramt af stress, at nu skal der arbejdes endnu hårdere?
Og jeg håber ikke, at svaret er Arnepension, for det rækker ikke helt.
Morten Dahlin (V), 2022-10-06:
Minkkommissionen har slået fast, at der blev givet en ulovlig ordre, og at befolkningen blev groft vildledt.
Nu spurgte hr. Rasmus Stoklund før, om det virkelig er det her, vi skal stemme om den 1. november.
Og ja, vi skal stemme om, hvilken type lederskab der skal være i det her land – om det skal være præget af magtfuldkommenhed, eller om det skal være præget af åbenhed og samarbejde.
Og vi skal stemme om, hvilken form for regering vi skal have – nogle, der kan erkende deres fejl, eller nogle, der ikke kan.
Peter Skaarup (DD), 2022-10-06:
Jeg må indrømme, at jeg synes, det er utroligt, at Socialdemokratiets ordfører her i dag kan sige, at statsministeren ikke har begået fejl under minksagen.
Altså, det havde jo nærmest karakter af et warroom, og det kan være godt på nogle områder, selvfølgelig for den danske befolkning.
Men i forhold til det, som statsministeren har ansvaret for, så gælder det selvfølgelig også alt det, der er foregået under minksagen.
Og hvorfor ordføreren for Socialdemokratiet ikke tør sige det for statsministeren eller ikke vil sige det her i dag, forstår jeg simpelt hen ikke noget af.
Det er for dårligt.
Rasmus Stoklund (S), 2022-10-06:
Man skulle næsten tro, at det var hr. Clement Kjersgaard, der arbejdede her i Folketinget, for det er, som om spørgsmålsrækken er gået lidt i ring.
Det er ikke meget om, hvad man vil med Danmark efter den 1. november, vi får at høre her.
Men jeg vil sige igen: Vi har grundigt behandlet Minkkommissionens beretning i ni bind.
Den slår fast, at statsministeren ikke var bekendt med, at der manglede lovgrundlag.
Derfor må man også sige, at det er umuligt at komme uden om, at der er blevet begået fejl i den her sag, men at det jo ikke er statsministerens ansvar, at der manglede et lovgrundlag, når statsministeren ikke er blevet gjort opmærksom på, at der manglede et lovgrundlag.
Det er jo det, der er kernen i den her sag.
Og det, der så er det virkelig rystende, er, at vi har en masse fremtrædende blå politikere, som ville se stort på en risikovurdering fra Statens Serum Institut; dét er det bekymrende i den her sag.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-10-06:
Tusind tak for det, og tak for at holde fast i, at vi skal passe på naturen og klimaet.
Er vi ikke også nødt til at hæve ambitionerne?
Og derfor er spørgsmålet: Vil Socialdemokratiet i den næste valgperiode være med til at åbne klimaloven og hæve ambitionerne, så vi bliver klimaneutrale tidligere?
Rasmus Stoklund (S), 2022-10-06:
Regeringen har jo klart tilkendegivet, at vi er enige i, at man bør se på overnormale profitter, og det er jo også det, man gør fra Europa-Kommissionens side.
Det har vi bakket op om, fordi det er nogle profitter, der skabes på et unaturligt eller usundt grundlag.
Det er i øvrigt en tradition, man har haft i mange år, at se på overnormale profitter – også på den anden side af Atlanten.
Så den del skal vi nok kunne mødes om.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-10-06:
Det er klart, at al den hjælp, vi giver, skal være finansieret, for ellers puster vi til inflationen.
Men her er der tale om en branche, som i høj grad tjener penge på inflationen.
Og vores forslag er at tage noget fra nogle af dem, der tjener på inflationen, og give til dem, der lider under inflationen – et forslag om at beskatte rederierne, der i øvrigt møder opbakning fra præsident Biden i USA til IMF og en lang række andre, der siger, at det faktisk er rederierne rundtomkring i verden, der har en selvstændig rolle i at puste til inflationen.
Rasmus Stoklund (S), 2022-10-06:
Først og fremmest vil jeg give ordføreren ret i, at det selvfølgelig er enormt bekymrende, hvad det er, mange familier står over for.
Derfor er jeg også glad for, at det er et meget bredt flertal i Folketinget, der trådte sammen og for et par fredage siden blev enige om en vinterpakke, som prøver at afbøde nogle af de værste konsekvenser; men vi kommer jo desværre ikke til at kunne afbøde alle de negative konsekvenser, som inflationen har.
Og vi skal samtidig også være meget opmærksomme på, hvilke værktøjer vi griber til, så vi ikke blot kaster benzin på inflationsbålet og gør det endnu værre og får skabt en negativ spiral, som det er svært at se hvor ender.
Vi har i fællesskab sikret en ekstra børnecheck.
Vi har sikret en tredobling af julehjælpen.
Vi har givet mulighed for indefrysning.
Der er taget en lang række initiativer.
Jeg synes, det er fornuftigt også at se på spørgsmålet om overnormale profitter, men jeg står her ikke i dag for at lave et skatteforlig omkring andre forhold.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-10-06:
Først og fremmest vil jeg gerne takke Socialdemokratiet for at bakke SF op i vores ønske om at give børnefamilierne en hjælpende hånd med den vinterpakke, som vi sammen med en bred vifte af partier lige har lavet.
Og det varmer jo lidt i en kold tid, men jo ikke nok.
Der er rigtig mange, der kommer til at fryse den her vinter både i bogstavelig forstand og i overført betydning.
Senest har Blå Kors og Kirkens Korshær været ude at sige, at der altså er nogen, der kommer til at opleve reel nød den her vinter.
Derfor er mit spørgsmål til ordføreren, når vi nu hører regeringen bakke op om, at der skal være en skat på overnormale profitter, som vi oplever nogle steder lige nu i Europa og herhjemme, om vi så ikke kunne blive enige om at lave en særskat på rederierne, herunder Mærsk, som jo er nogle af dem, der i vidt omfang oplever overnormale profitter.
Rasmus Stoklund (S), 2022-10-06:
Det er rigtigt, at spørgsmålet var kort; mit svar var så langt, nuanceret og klogt, hvis jeg selv skal sige det.
Jeg vil sige det sådan, at vi har behandlet den her sag meget grundigt.
Vi har fået en beretning i ni bind.
I den beretning kan man læse, at Minkkommissionen konkluderer, at statsministeren ikke var vidende om, at der manglede lovhjemmel, da der var 150.000 mink, der blev krævet aflivet.
Og på den baggrund er det rigtige at konkludere, at ja, der blev begået fejl; men det er rigtigt også at konkludere, at det ikke var statsministeren, der var klar over, at der manglede lovhjemmel.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-10-06:
Det var ikke det, jeg spurgte om.
Mit spørgsmål var kort, det var præcist.
Og ligesom da finansministeren for et par dage siden fik det samme spørgsmål ti gange og nægtede at svare på det, er der en frygt i Socialdemokratiet for at erkende, at deres formand har begået fejl.
Så nu spørger jeg lige en gang til, og jeg spørger ikke, om der er begået fejl: Har statsministeren begået fejl i forbindelse med minkskandalen – ja eller nej?
Rasmus Stoklund (S), 2022-10-06:
Jeg mener, at minkskandalen er blevet grundigt behandlet, og jeg mener, at der er blevet begået fejl i minkskandalen, og at vi har redegjort tydeligt for det og afsluttet arbejdet parlamentarisk her i Folketingssalen.
Så mener jeg i øvrigt, at det interessante spørgsmål er, hvad det var, der gjorde, at hr. Jakob Ellemann-Jensen traf den beslutning, selv om han først ville bakke op om vurderingen fra Statens Serum Institut, der lød, at en fortsat minkavl i Danmark ville betyde en risiko for folkesundheden, ikke mindst i Nordjylland, hvor smitten steg voldsomt i de uger og dage, og at den også truede verdens vacciner mod covid-19, og om Venstres formand virkelig, hvis han havde siddet i Statsministeriet, havde set bort fra en vurdering fra Statens Serum Institut og sagt: Jeg har et hensyn til mit bagland, og jeg må derfor lade være at lytte til jer, og så må vi gamble med folkesundhed og vacciner for hele verden.
Jeg håber, at svaret er mere opløftende, end vi ved det desværre har været.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-10-06:
Mener ordføreren, at statsministeren har begået fejl i minkskandalen?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-10-06:
Jeg skal lige forstå: Var det et nej?
Vil Socialdemokraterne ikke være med til at hæve ambitionerne for klimaet i næste valgperiode?
Det er godt – det har vi jo allerede aftalt – at vi skal videre med landbruget, og at vi også skal have en CO 2 -afgift på landbruget.
Det er på vej.
Derfor har jeg endnu et konkret spørgsmål.
Jeg vil godt lige have svar på, om det er rigtigt forstået, at Socialdemokraterne ikke vil hæve ambitionerne efter et valg.
Vil I bakke op om faktisk at sætte et mål og et klimamål for danskernes forbrug, sådan at vi kan blive grønne i alle led, og så det også rækker ud over grænserne, som klima jo gør?
Peter Skaarup (DD), 2022-10-06:
Tak for det, og tak til ordføreren for en fin tale.
Så jeg vil egentlig bare ganske kort spørge: Kan ordføreren opklare for os, om statsminister Mette Frederiksen begik fejl under minksagen?
Rasmus Stoklund (S), 2022-10-06:
Siden juni 2020 – det fremgår også af Minkkommissionens beretning – arbejdede man inden for Fødevareministeriets ressort med, hvordan man skulle håndtere smitten fra mink.
Det vil sige, at det var i flere måneder, man arbejdede med det her spørgsmål.
Jeg ville da, hvis jeg var klar over det som minister, tage det ret alvorligt og tænke: Okay, så er det jo ikke noget, der kommer helt ud af det blå.
Derfor var jo også sådan, at langt de fleste mink, der blev aflivet, blev aflivet fuldstændig lovligt i zone 1 og 2.
Så var der i omegnen af 150.000 mink, som meget beklageligt blev aflivet i løbet af 5-6 dage, før man blev opmærksom på det manglende lovgrundlag.
Det er kernen i det her.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-10-06:
Jeg synes, svaret jo i den grad taler for sig selv.
Man havde over 40 dage, inden lovgivningen var gennemført, til at få en second opinion, til at få spurgt nogle eksperter om, om det her virkelig var nødvendigt.
Man stod foran en pelsningssæson, og det har betydet, at så har man kun haft avlsdyrene tilbage.
Man har minkavl mange steder i verden.
Og derfor kan det jo undre, at når man først har truffet den beslutning, man jo traf fuldstændig i panik i Statsministeriet, vil man bare holde fast i den.
Men jeg fik jo ikke et svar på, hvorfor det er så vigtigt, at vi ikke får en advokatundersøgelse af den her sag.
Rasmus Stoklund (S), 2022-10-06:
Først og fremmest vil jeg sige: Jo, der er bestemt noget at komme efter.
Der er jo bl.a. det at komme efter, at hr. Søren Pape Poulsen såvel som hr. Jakob Ellemann-Jensen valgte at se stort på, at Statens Serum Institut vurderede, at fortsat minkavl i Danmark kunne true folkesundheden og udrulningen af vacciner mod corona til hele verden.
Der er da bestemt noget at komme efter.
Det er da rystende, at man bejler til statsministerposten, og så ser man stort på, hvad Statens Serum Institut kommer og siger til en, måske fordi man er presset i sit bagland – det ved jeg ikke.
Men der må man jo forvente, at man er i stand til at stå lidt mere fast i vinden, når man bliver udsat for et pres, tror jeg at fru Inger Støjberg har sagt i anden sammenhæng.
Det var desværre ikke tilfældet, og det synes jeg da bestemt er værd at komme efter; der er da noget at komme efter.
Jeg synes, det er meget bekymrende, og jeg håber, at man vil gå til embedet og til ansvaret med større alvor, hvis man en dag måtte få det.
Derudover vil jeg sige, at kommissionens arbejde er blevet behandlet som i langt de fleste kommissioner, der har været igennem efterhånden en del år her i Folketinget, så der er heller ikke noget at komme efter i den sammenhæng.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-10-06:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg må forstå på ordførerens tidligere svar til hr. Jakob Ellemann-Jensen, at der sådan set ikke er noget at komme efter i minkskandalen, stort set.
Der var ikke begået de store fejl osv.
Jeg kunne sådan set bare godt tænke mig at høre: Når nu man er så overbevist om sine egne fortræffeligheder og om, at det var den rigtige beslutning, som blev truffet af statsministeren, altså at man skulle lukke et helt erhverv,
hvorfor er det så, at det har været så magtpåliggende for Socialdemokraterne at sikre sig at få et flertal i Folketinget til – for alt i verden – ikke at få en advokatundersøgelse på baggrund af Minkkommissionen?
Hvorfor er det, at man er så rystende bange for at få en undersøgelse, der kunne vise, at statsministeren måske har handlet groft uagtsomt, med de konsekvenser, der vil følge?
Hvis der ikke er noget at være bange for, hvorfor er det så, at I i desperation måtte ud og sikre, at jeres støttepartier ikke stemte for sådan en advokatredegørelse?
Rasmus Stoklund (S), 2022-10-06:
Uanset hvilken regering der måtte dannes efter den 1. november, vil det da være mit store håb, at kommende aftaler og lovgivning fortsat forankres bredt i Folketinget.
Og der er jeg da ikke i tvivl om, at både Radikale Venstre, Enhedslisten og SF sammen med os kommer til at holde meget fast i, at vi fortsat skal være ambitiøse, når det gælder grøn omstilling og klimaforandringer.
Peder Hvelplund (EL), 2022-10-06:
Og tak for anerkendelsen af, at Socialdemokraterne jo kan bringes til fornuft, også i forhold til klimaspørgsmålet.
Men det kræver jo så også, at der er ambitiøse partier, som er med til at presse.
Og i den situation, vi står i nu, hvor vi står med helt konkrete klimaforandringer, som kræver konkrete svar, er det så virkelig ordførerens opfattelse, at det er højrefløjen med de budskaber, som højrefløjen er kommet med på klimadagsordenen, som skal tale fornuft til Socialdemokraterne?
For så bliver jeg da alvorligt bekymret.
Altså, er ordføreren ikke enig i, at hvis vi skal videre i forhold til at give svar på de alvorlige klimaudfordringer, så er vi afhængige af, at der er ambitiøse klimapartier, der kan tale Socialdemokratiet til fornuft?
Rasmus Stoklund (S), 2022-10-06:
Det var de partier, der gik til valg på de mest ambitiøse klimamålsætninger sidste gang, og det er de partier, vi er blevet enige med om et forståelsespapir og om at sætte nogle meget ambitiøse målsætninger – og det er vi glade for.
Vi må jo erkende, at I så rigtigt i de partier, og vi har i fællesskab indgået 75 grønne aftaler, eller noget i den dur, og vi er nået tre fjerdedele af vejen i forhold til vores 2030-målsætning.
Og vi er helt med på eksempelvis at finde løsninger i forhold til en CO 2 -afgift på landbruget og at finde en måde at gøre flytransporten grønnere på.
Det er nogle af de afgørende mål i den kommende valgperiode.
Peder Hvelplund (EL), 2022-10-06:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Der er jo slet ikke nogen tvivl om, at klimakrisen er den største udfordring for den her generation og der påhviler os et enormt ansvar for at få den løst.
Før sidste folketingsvalg gik Enhedslisten og Alternativet frem med kravet om, at vi skulle have en 70-procentsreduktion igennem en forpligtende klimalov; det lykkedes vi heldigvis med at få presset de andre partier til.
Nu står vi så i en situation, hvor klimaforandringerne er meget konkrete – vi oplever tørke, vi oplever storme, vi kommer snart til at opleve oversvømmelser – og derfor bliver svarene jo også nødt til at være konkrete.
Med den beskrivelse, som ordføreren selv gav, af det klimanøl, der er at finde hos de borgerlige partier, er det så virkelig Socialdemokratiets opfattelse, at man med en bred regering hen over midten kan løse de enorme udfordringer, vi står over for, i forhold til landbrug, i forhold til industri, i forhold til transport, hvor der skal leveres konkrete reduktioner?
Forestiller ordføreren sig, at det er en opgave, der kan løses sammen med højrefløjen?
Rasmus Stoklund (S), 2022-10-06:
Vi er fuldstændig enige om, at vi skal være uhyre ambitiøse på det her område.
Det mener vi også at vi er allerede.
Vi har for nylig i fællesskab lavet en stor grøn fond, der også rækker mange år ud i fremtiden.
Vi kommer til at fortsætte med at sætte nye grønne ambitioner på dagsordenen, og det kommer vi også til efter et valg.
Naturligvis er det ikke en dagsorden, der kommer til at forsvinde, heller ikke fra
Socialdemokratiets fokus.
Nu bliver der sagt magtfuldkommenhed.
Vi har indgået 350 politiske aftaler, siden vi kom i regering – 9 ud af 10 af dem har haft deltagelse af mindst ét blåt parti.
At kalde det for magtfuldkommenhed synes jeg siger mere om afsenderen end om modtageren.
Og jeg synes, det er en ærgerlig form for kampagne, man nu har ført i årevis.
Det startede, under en måned efter at regeringen var tiltrådt – det var første gang, man hørte, at vi blev kaldt magtfuldkomne.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-10-06:
Men det er vi da helt enige om.
Selvfølgelig skal udledningerne fra dansk landbrug også reduceres.
Spørgsmålet handlede bare om noget andet – det var derfor, jeg svarede sådan på spørgsmålet – for det handlede om en CO 2 -afgift.
Jeg siger, at jeg gerne vil se på, om det er det rigtige værktøj.
Jeg synes bare, at vi skal tænke os om.
Jeg synes, at vi skal lade være med at sende udledninger til andre lande, og jeg synes, at vi skal lade være med at sende arbejdspladser til andre lande, fordi den der illusion om, at hvis vi holder op med at lave fødevarer, holder folk nok op med at spise, er en illusion.
Mai Villadsen (EL), 2022-10-06:
Når hr. Jakob Ellemann-Jensen beskylder Enhedslisten for at bedrive klimanationalisme, må jeg så bare frækt svare igen, at jeg mener, at Venstre bedriver klima egoisme .
For hvis ikke det danske landbrug og Danmark reducerer sin CO 2 -udledning, hvorfor pokker skulle nogle andre så gøre noget?
Det ville være så uansvarligt og så egoistisk af os ikke også at reducere udledningerne fra vores land.
Jeg vil gerne minde formanden for Venstre om, at det danske landbrug vil stå for næsten halvdelen af udledningerne i 2030, så derfor forventer jeg sådan set også, at man som statsministerkandidat har et svar på, hvordan det skal reduceres.