runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Matilde Powers (S), 2025-05-16:
Det er rigtig vigtigt for Socialdemokratiet, at der bliver forskellige valg at træffe, når man skal vælge ungdomsuddannelse, og at det ikke kun handler om, hvilket stx-gymnasie man vil gå på, men at der faktisk er forskellige muligheder.
Derfor lægger vi også op til, at der skal være epx-gymnasier lige så mange steder, som der er stx-gymnasier i dag, så der faktisk bliver en reel valgmulighed, også af indholdet på de gymnasiale uddannelser.
Så det er yderst vigtigt for os, at der bliver reelle gode valg.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-05-16:
Tusind tak for det.
Mette Abildgaard (KF), 2025-05-16:
Tak for det.
Jeg er ny på det her område, så jeg har ikke hørt jer alle sammen foretage de her debatter før, og så lytter man altid lidt ekstra.
Jeg må indrømme, at jeg ikke har noget spørgsmål, men jeg vil bare takke for en virkelig, virkelig god tale, som satte rigtig mange tanker i gang for mig som politiker, men også som mor og som menneske i det hele taget.
Jeg synes, at der var mange pointer, der var fuldstændig spot on.
Karina Adsbøl (DD), 2025-05-16:
Det er jeg fuldstændig enig i, og det er, synes jeg jo, faktisk en kæmpeudfordring, at alting bliver drøftet i en folkeskoleforligskreds.
Der er jo i hvert fald flere partier, der ikke er med i den, og det synes jeg faktisk er dybt bekymrende.
Jeg har faktisk også spurgt, om Danmarksdemokraterne kan komme med, fordi vi synes, det er så vigtigt et emne, men det har vi så ikke fået lov til.
Men vi bidrager i hvert fald gerne til at finde nogle gode løsninger videre frem.
Herunder er jeg også glad for, at vi jo har indgået aftale om nogle af Trivselskommissionens anbefalinger, herunder også det, der tidligere blev nævnt, netop i forhold til efterskole og at der er flere, der får mulighed for at sende deres børn på et efterskoleophold.
Matilde Powers (S), 2025-05-16:
Jeg vil faktisk også gerne takke for en rigtig god tale.
Jeg synes, du sætter spot på nogle rigtig vigtige ting.
Det er svært at komme omkring 35 anbefalinger på 5 minutter, så man er jo nødt til at vælge ud, og jeg glad er for, at ordføreren vælger at sætte spot på sproget.
Jeg tror, der er noget virkelig centralt her.
Jeg hørte på et tidspunkt en dreng i 3. klasse sige til sin mor: Mor, er jeg også ved at få angst, fordi jeg er bange for mørke?
Jeg synes, det understreger det, ordføreren siger i sin tale i dag, nemlig at vi har brug for at differentiere sproget.
Har ordføreren selv et bud på, hvordan vi kan gøre det, og hvordan den debat skal startes?
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
Ja, jeg mener i hvert fald, at »The Godfather« 2 er på højde med etteren, og jeg mener også, at »Tilbage til fremtiden« 2 er på højde med etteren, men ellers er jeg faktisk enig med fru Mette Abildgaard i, at det er etteren, der er den bedste.
Klimatilpasningsplan 1 handlede om det højtstående grundvand – det er vi ved at vedtage i Folketinget – og det er investeringer på ca. 70 mia. kr., altså store, store investeringer til et reelt problem for 450.000 boliger rundtomkring i det danske landskab, plus sandfodringen af den jyske vestkyst.
Så vores mål er, at den skal være mindst lige så ambitiøs og altså være rammen om, hvordan vi arbejder, og det ser jeg frem til at drøfte med Folketingets partier.
Matilde Powers (S), 2025-05-16:
Socialdemokratiet og jeg er meget enige i, at der er behov for at kigge på de her trivselsmålinger.
Jeg er så heldig, at min gode kollega Sara Emil Baaring kommer herop på talerstolen lidt senere i dag, og jeg ved, at hun netop vil tale om det her emne.
Men der er meget bred enighed om, at vi skal have kigget grundigt på dem.
Mette Abildgaard (KF), 2025-05-16:
Tak for det.
Jeg kan huske for efterhånden nogle år tilbage, hvor vi her i salen også diskuterede klimatilpasning og kystsikring, og hvor vi længe havde presset på, for at der skulle komme et udspil fra regeringen, og der så endelig kom et udspil, men at det var så tyndbenet, at man var nødt til at kalde det 1, altså underforstået, at der kommer flere udspil, og at der kommer flere planer.
For vi har brug for at få klimatilpasset, og vi Konservative er jo kommet med tre forskellige udspil på det område.
Så jeg kunne egentlig bare tænke mig at høre ministeren, om han er kommet i tanker om flere film, eller han eventuelt kan redegøre for nogle album, hvor toeren er bedre end etteren, og dermed give mig en tro på, at regeringens indsats nummer to på det her område bliver bedre end regeringens indsats nummer et på det her område.
Pernille Vermund (LA), 2025-05-16:
Da jeg blev politisk aktiv, var noget af det, der undrede mig mest, at politikere i alt for høj grad tog beslutninger, som var meget kortsigtede, på trods af at den danske økonomi jo er meget mere langsigtet end økonomien for den enkelte af os, og at det ofte er de opgaver, som er meget langsigtede, har et meget langt sigte, som det er bedst at løse i fællesskab.
Jeg tror, det var ordføreren for Danmarksdemokraterne, hr. Kim Edberg Andersen, som sagde, at hr. Kim Edberg Andersen ikke er en, der skal vælges om 100 år, så derfor kunne hr. Kim Edberg Andersen måske godt forestille sig at sige noget, som kunne have konsekvenser for folk om 100 år.
Men det ændrer ikke ved, at når man indimellem er bange for at sige de svære ting, så er det jo også, fordi demokratiet fungerer sådan, at hvis man ikke lover guld og grønne skove, så er der måske nogle danskere, der tænker, at så stemmer de på ham eller hende, der gør.
Der tror jeg bare, at i det her havde det været så godt, hvis alle partier kunne stå sammen om også at træffe de svære beslutninger, så det ikke bliver, som hr. Kim Edberg Andersen også sagde, en kampplads ude på markedspladserne, hvor man nu er dem, der ikke vil være med til også at sige de svære ting, som er forudsætningen for, at vi kan få det helt lange lys på.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-16:
Tak, og tak til ordføreren for den konstruktive tilgang til det her.
Jeg vil også gerne understrege, som jeg også sagde før, at det her ser jeg heller ikke som Enhedslistens politiske projekt.
Det, der samler os, er jo, at vi alle sammen gerne vil have mere handling og vi gerne vil have langsigtet planlægning, og så skal vi nok komme op at slås, når vi skal til at finde de konkrete løsninger.
Men vi bliver nødt til at have et vidensgrundlag, og vi bliver nødt til at have en ambition om at løse udfordringen, og så må vi jo se, hvad vi kan blive enige om.
Jeg er helt enig i ordførerens vurdering af, at det her også handler om økonomisk rettidig omhu, at en 100-årsplan også er et økonomisk arbejdsredskab for at sikre os, at vi laver de rigtige investeringer.
Jeg kan også notere mig, at klimaministeren, som så ikke har det her som ressort, men alligevel udtaler sig, har været ude at sige, at det her jo er en økonomisk byrde.
Men al forskning fra DTU viser jo, at det er meget dyrere ikke at handle.
Så jeg vil egentlig bare kvittere for, at ordføreren også påpeger, at det her med en 100-årsplan jo også vil kunne spare os penge, for det betyder, at vi ikke tager nogle forkerte beslutninger, at vi ikke handler for sent, og at vi ikke skal betale penge for at rydde op, fordi vi ikke har handlet i tide.
Pernille Vermund (LA), 2025-05-16:
Jamen det er da dejligt, hvis Venstre vil stemme for en vedtagelsestekst, som siger, at vi skal have en 100-årsplan.
Hvis ikke der er så stor forskel, og hvis det bare er et spørgsmål om ord, så forventer jeg da, at når vi skal stemme om vedtagelsesteksterne, så er det faktisk oppositionens vedtagelsestekst, der kommer til afstemning først, for så vil Venstre jo stemme for, og så er det den, der har størst opbakning.
Så det lyder da glædeligt.
Jeg er ikke sikker på, at det er sådan, det kommer til at gå, men det er jo mere eller mindre det, ordføreren siger.
Det er jo ikke altid, man kan regne med, at det, der bliver sagt, også er det, der bliver gjort, men lad os prøve den her gang at se, om det virker.
Erling Bonnesen (V), 2025-05-16:
Jeg tror faktisk ikke, at der er så stor uenighed om det.
Men som jeg har markeret før, og nu er taletiden kort, så bliver der brugt forskellige ord om det. Men vi har jo sat de ting i værk, som vi har været med til i Venstre sammen med andre, og oven på det kommer vi så med de næste planer nu.
Det var med velberåd hu, at vi gjorde det, for det var jo at tage fat på at gøre nogle ting med det samme.
Så vi kan sige det på den måde, som vi også har understreget flere gange, at vi er i gang, har været i gang med at sætte de ting i gang, og så kommer de næste planer nu.
Men der er forskellige ord om det, sådan er det jo.
Pernille Vermund (LA), 2025-05-16:
Lad mig indlede med at sige, at for Liberal Alliance er der ikke nogen partier, vi ikke gerne samarbejder med, hvis vi er enige om indholdet i politikken.
Til gengæld kommer vi ikke til at gøre Mette Frederiksen til statsminister, og det er, uanset hvad der kommer til at ske fremover.
Så på den måde adskiller vi os jo desværre fra Venstre.
Vi havde håbet, at det ikke gik sådan, men sådan er det.
Det lever vi med for den her tid.
Spørgsmålet er jo så, hvad Venstre gør i næste valgperiode, og det synes vi ville være rart at få svar på.
I forhold til indholdet her mangler regeringen jo i sin vedtagelsestekst netop at tage det lange sigte, som ordføreren nævner.
Regeringen er ikke klar til at lave en 100-årsplan og er ikke klar til at forpligte sig på det, som vi skriver i vores vedtagelsestekst, og deri består uenigheden.
Erling Bonnesen (V), 2025-05-16:
Tak for det.
Nu har vi jo i Venstre, siden vi dannede regeringen, fået en del kritik for, at vi er gået i regeringssamarbejde med Socialdemokraterne osv.
Vi får faktisk mange gode ting igennem.
Nu kan jeg jo så konstatere, at Liberal Alliance også begynder at lave et meget bredt samarbejde, sågar helt over til Enhedslisten.
Vi kan jo næsten sige, at vi sådan i politisk forstand er blevet overhalet både indenom og udenom, når vi taler bredt samarbejde.
Det skal jeg ikke kritisere Liberal Alliance for, for det er jo fint, og det er godt.
Det er også med til at sætte tingene i fokus.
Så er jeg helt med på, at debatten i dag jo sådan mellem linjerne handler en hel del om, hvem der kan tegne billedet af at være mest proaktiv og aktiv osv.
Jeg har lagt mærke til, at ordføreren har været her under hele debatten og også hørt, hvad jeg sagde i min ordførertale.
Det er jo tæt på, at vi kan slå de her forslag til vedtagelse sammen.
Jeg anerkender, at der er forskellige ord om det, men vi har jo sigtet den samme vej, kan man sige.
Marianne Bigum (SF), 2025-05-16:
Så det vil jeg rigtig gerne.
Det er også derfor, vi har gået og ventet på, at vi kunne blive indkaldt til nogle samtaler omkring det her.
Regeringen fremsætter i dag et forslag til vedtagelse, som umiddelbart egentlig bare siger, at vi skal anerkende, at regeringen er i gang, men vi kan ikke rigtig få at vide, præcis hvor man er, og hvor langt man er, og hvad man er i gang med.
Det er lidt svært bare at sige ja til det, når man ikke er med i maskinrummet.
Og så siger teksten faktisk ikke noget om en helhedsplan, som jeg mener der er behov for.
Men jeg er meget villig til at samarbejde om at lave en helhedsplan.
Erling Bonnesen (V), 2025-05-16:
Jamen så er vi jo sådan set lige ved at være det sted, som jeg også markerede i min ordførertale.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-16:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg har jo haft stor fornøjelse af tidligere, når jeg blev forvirret over Folketinget og især over Venstre, at kunne læne mig op ad den erfaring, som ordføreren har.
Jeg kunne mærke på Venstre, at det var meget underligt, at man gik ind for et godt forslag fra Enhedslisten, fordi det åbenbart var sammenligneligt med noget med Venstre.
Det er bare lige for at få det skåret ud i pap: Har ordføreren nogen sinde hørt hr. Alex Vanopslagh være ude at sige, at gode forslag, hvis de kom fra Enhedslisten, ville Liberal Alliance aldrig komme til at være en del af?
Eller er det bare, fordi Venstre stadig væk slås lidt med, at man ikke rigtig ved, hvor man har Venstre?
For sådan som jeg mindes det, og ordføreren ved, at min hukommelse ikke altid er den bedste, så var formanden for Venstre ude at sige inden valget, at det aldrig kom til at ske, at man gik i regering med Mette Frederiksen, og er det ikke lige netop forskellen?
Vi andre blå partier har ingen problemer med at arbejde sammen med andre partier, hvis det er gode forslag, men der er ikke nogen af os, der ønsker at gøre Mette Frederiksen til statsminister.
Pernille Vermund (LA), 2025-05-16:
Jo, det er en væsentlig del af forskellen.
Så tror jeg også, at man skal være opmærksom på, at vi i Liberal Alliance sammen med Enhedslisten, SF og Radikale Venstre, og jeg er næsten sikker på, at Alternativet også var med – det ville undre mig, hvis ikke Alternativet var med – har været ude at tage nogle lidt store kampe for noget mere naturpolitik og for miljøpolitikken, og ikke mindst har jeg sammen med Alternativets ordfører, hr. Torsten Gejl, arbejdet en del for også at få ekstra fokus på havmiljøet og har et konstruktivt samarbejde der.
Men det betyder jo ikke, at vi hverken kommer til at gøre fru Franciska Rosenkilde, med al respekt og kærlighed, og hvad der ellers måtte være, eller fru Pia Olsen Dyhr til statsminister, ligesom fru Mette Frederiksen heller ikke bliver statsminister med Liberal Alliances stemmer.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-16:
Jeg forsøgte at forklare det til ordføreren.
Det er det der med, at man kan have travlt med andre ting.
Det er sådan noget, man har lært af klimaministeren, altså det der med ikke at høre efter.
For der blev jo, også inden ordføreren var på, allerede ved det efterfølgende svar sagt, at vi i Danmarksdemokraterne jo mener, at det er en både-og-opgave.
Der er jo en rimelighed i, at politikerne forklarer danskerne, at de store ting går vi med ind i.
Det her kommer også til at koste den enkelte dansker.
Det er jo det, som dybest set også er blevet brugt her ved tgv , hvor dem, der bor i et tæt befolket område, hvor samfundsværdien af at beskytte det er høj, kan forvente hjælp.
Så Moderaterne siger nu til danskerne, at hvis du bor i tæt befolket område, kan du forvente hjælp fra Moderaterne, men bor du uden for de store byer, så kan du naturligvis ikke.
Henrik Frandsen (M), 2025-05-16:
Nu starter jeg med det sidste først, og så ser vi, hvad jeg når.
Da jeg tog ordet, var det jo, fordi vi ikke fik et klart svar fra Danmarksdemokraternes hr. Kim Edberg Andersen på, om det var staten, der skulle betale hele regningen for klimasikringen.
I Moderaterne mener vi ikke, at det er staten, der skal betale for hele klimasikringen.
Vi læner os fuldstændig op ad den model, som også blev beskrevet af miljøministeren, hvor man kan gå ind og søge tilskud fra staten til klimainitiativer, og hvor dem, som har gavn af at blive klimasikret, også har en meget, meget stor andel i det her, ligesom den lokale kommune også har.
Der findes faktisk inden for klimasikringsområdet noget, der hedder nytteprincippet.
Det mener jeg er et meget, meget væsentligt princip, hvor dem, der har nytte af, at der bliver etableret et dige f.eks. eller en anden slags klimasikring, så også er med til at betale det.
Det er noget, vi kender rigtig godt der, hvor jeg kommer fra.
Jeg bor på Rømø.
Rømø har diger det meste af vejen rundt, og de er faktisk alle sammen ret nyrenoverede, fordi man har søgt i de statslige puljer og også selv har bidraget med noget i forhold til udgifterne.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-16:
Tak for det.
Jeg blev lidt forvirret, fordi hørte jeg Moderaterne sige, at det her ikke er noget, der kan vente i forhold til handling.
Så mindes jeg, at ordføreren sagde, at alting var på andenpladsen.
Der kunne man heller ikke vente.
Det er i forhold til det ene spørgsmål.
Kan vi forvente noget handling?
Det bliver så efter sommerferien, men kan vi få en slutdato?
Inden hvornår bliver det, altså efter sommerferien, men inden hvornår?
Jeg kunne så forstå på spørgsmålet fra Moderaterne, da jeg selv var på talerstolen, at Moderaterne går ind for, at staten betaler alle udgifter til danskerne, hvis man kan henvise til ændringer i klimaet.
Så det er vel alle.
For jeg kunne forstå på Moderaterne, at det var alle udgifter til klimaforandringer, der skulle betales af staten.
Henrik Frandsen (M), 2025-05-16:
Tak for ordet, formand.
I Moderaterne tager vi klimaforandringerne dybt alvorligt.
Det er en uomgængelig opgave at sikre Danmark bedre mod fremtidens vejrekstremer, og vi anerkender behovet for målrettet og effektiv klimatilpasning.
Klimaforandringerne er ikke længere noget, vi blot forestiller os en gang ude i fremtiden – de er her allerede, og danskerne mærker dem.
Stormfloder, skybrud, oversvømmelser og kystnedbrydning præger hverdagen i flere egne af landet.
Det handler ikke kun om økonomi og infrastruktur; det handler altså også om borgernes tryghed, vores natur og vores fælles værdier.
Klimaforandringerne og drivkræfterne bag havvandsstigningerne understreger netop behovet for handling.
Derfor er spørgsmålet ikke, om vi skal handle, men hvordan vi skal handle og håndtere de usikkerheder og de potentielle risici, vi står overfor.
Det handler om at skifte fokus fra reaktiv til proaktiv klimatilpasning.
Vi skal ikke vente på, at næste stormflod ødelægger vores kyster og hjem, før vi handler.
Vi skal planlægge, investere og beskytte i tide.
Derfor er det positivt, at regeringen med klimahandlingsplan I og partnerskab for klimatilpasning allerede har igangsat vigtige initiativer.
I Folketinget har vi en fælles opgave.
Prognoserne viser, at en stormflod, som vi i dag betragter som en hundredårshændelse, i år 2100 vil kunne ske hver tredje år, og så er det kun en treårshændelse, vi til den tid har med at gøre – nogle gange bliver det rodet lidt rundt i de der hændelser, hvor man kalder dem noget med »år«.
Det kræver et helt andet beredskab og en ny måde at tænke klimatilpasning på, når det sker.
Derfor bør vi sikre, at de rette reguleringsmæssige rammer og langsigtede investeringer er til stede.
Vi bør tænke langsigtet og strukturelt.
Klimatilpasning bliver en tilbagevendede opgave, og vi skal sikre, at vores værdier og infrastruktur og kystsamfund beskyttes, ikke bare i dag, men også på en måde, så de ting er beskyttet i fremtiden.
Vi bakker i Moderaterne op om ambitionen om at gøre klima til en national prioritet.
Vi ser frem til at samarbejde bredt om løsninger, der både beskytter danskerne og samfundets fundament, i en tid hvor klimakatastroferne bliver mere og mere nærværende.
Tak for ordet.
Pernille Vermund (LA), 2025-05-16:
Man kan jo håbe, at vi sådan med tiden kan udvikle os i retning af, at i forhold til de store ting, som vi forhåbentlig og formentlig alle sammen er enige om, er det ikke så vigtigt, hvem forslaget kommer fra, uanset om man sidder i regering eller man ikke gør.
Man kan sige, at det jo relativt set er et nybrud, at vi har en regering hen over midten, og at et parti som Venstre har gjort en socialdemokrat til statsminister, og det kan man jo synes om hvad man vil.
Men hvis det nybrud skulle være ægte og være virkeligt, skulle man måske sige, at sådan en regering hen over midten måske kunne være sådan en, der sagde, at når der kommer gode forslag, som oppositionen på begge sider af regeringen er enig i – og som regeringen egentlig også er enig i, men det kommer jo ikke fra dem, så derfor kan de ikke rigtig stemme for det – så viser man også det nybrud og siger: Det her kan vi godt, og det vil vi godt, fordi vi tror på, at lige her er det vigtigt, at vi alle sammen står sammen.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-16:
Men grunden til, at jeg gør det, er også, at jeg synes, at det er vigtigt, altså når det er sådan, at vi på tværs af salen formår at forholde os til vigtige ting som natur.
På den måde er det også med retspolitik; det er mere et etisk spørgsmål.
Jeg synes, at vores styrke er, at vi kan samles om spørgsmål, som er vigtige for os alle sammen, og driver det videre, i stedet den her evige politiske fnidder med, at når man har stemt sådan der, kan man ikke gøre noget andet nu, osv. osv., som egentlig er en del af sådan en politisk, polemisk og strategisk snak, som jeg ikke savner i den her sal.
Så det var bare lige for at markere det.
Pernille Vermund (LA), 2025-05-16:
Det ved jeg ikke.
Må jeg ikke starte med at tage den gode hr. Torsten Gejl i forsvar?
Der er meget, som hr. Torsten Gejl og jeg er uenige om, og som Alternativet og Liberal Alliance er uenige om.
Men lige præcis i forhold til miljøpolitikken og særlig i forhold til havmiljøet mener jeg at hr. Torsten Gejl er på helt rette spor.
Det har jeg bare behov for at sige i den sammenhæng.
I forhold til Venstre ville jeg da ønske, at Venstre, Socialdemokraterne og Moderaterne ville gå tilbage og så sige: Vi kigger på det, vi gør noget, og lad os lave en fælles vedtagelsestekst og sende den til afstemning.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-16:
Tak for det.
Jeg har faktisk haft stor glæde af hr. Torsten Gejl.
Jeg mener jo, at hr. Torsten Gejl er fuldstændig politisk afsporet, men han er en vidende mand, som jeg bliver klogere af at lytte til, og så sætter jeg jo mit filter og mine politiske holdninger ned over det.
Det er jo faktisk den følelse, jeg har haft på alle miljøområder.
Så er der nogle ting, vi går med i, og nogle ting, vi ikke går med i.
Men er det ikke sådan lidt fattigt for et dansk Folketing, at det, som Venstre klynger sig til, er, at de ikke ikke fik lov til at skrive teksten?
For jeg kan forstå på Venstre, at teksten jo stort set er den samme, men de ville i hvert fald ikke gå med til den tekst, som oppositionen havde.
Er det, fordi de er bange for at komme tilbage i opposition, eller er det, fordi de er bange for ministeren?
Marianne Bigum (SF), 2025-05-16:
Det gør jeg fuldstændig, og jeg tror også, jeg fik nævnt i min tale, at vi har fået lavet det her, men også, at det ikke er nok.
Erling Bonnesen (V), 2025-05-16:
Tak for det.
Ved sådan en fantastisk forespørgselsdebat, som vi har her, er jeg vant til – det ved både regeringen og oppositionen – at det sådan lidt går ud på at prøve at se, hvem der kan vise et billede af at være dem, der handler og er mest aktive osv., og der må man sige, at SF jo da også er gode til, som altid, at vise action og sige, at der skal ske noget.
Jeg kan jo pege på den ordførertale, jeg holdt for nogle få minutter siden, hvor jeg også redegjorde for de ting, som vi allerede har gjort, og hvor det underforståede budskab var, at vi skal prøve at gøre de rigtige ting på det rigtige tidspunkt.
Der startede vi jo, som jeg også markerede, med at få registreret og noteret og lavet Klimatilpasningsplan 1 og de her forskellige puljer.
Så mit spørgsmål er egentlig bare: Anerkender SF de ting, som allerede er gjort og er sat i værk, og som ordføreren i øvrigt på nogle strækninger selv har været med til?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-16:
Jeg bliver simpelt hen nødt til at være svar skyldig, for jeg ved ikke hvilken ordfører – vi har rigtig mange.
Jeg har tidligere været ordfører for rigtig mange ting, men vi har rigtig mange, og jeg har ikke hørt debatten, så det må den ordfører jo selv gå ud og forklare.
Vi snakker om hundredårshændelser her, og selv om jeg roser Socialdemokratiet for at have meget magt, er det faktisk en af de ting, som føles som en hundredårshændelse, altså hver gang vi får en regering med Socialdemokraterne i, og jeg håber det bliver noget, som også bliver kortet ned med 97 pct. fremadrettet.
Man kan sige, at jo, Socialdemokraterne betyder meget, og det kommer vi i Danmarksdemokraterne til at arbejde alt for bliver væsentligt begrænset i fremtiden.
Thomas Monberg (S), 2025-05-16:
Jeg er da rigtig, rigtig glad for, at ordføreren synes, at Socialdemokratiet så meget magt.
Det er jo dejligt, at vi har så stor indflydelse og er gode til at overbevise andre om vores politik.
Til det lidt mere seriøse her: Jeg har deltaget i en del debatter, som jeg også sagde oppe på talerstolen.
Jeg har også deltaget i en debat på P1 sammen med en ordfører fra Danmarksdemokraterne.
I den debat siger ordføreren fra Danmarksdemokraterne, at han ser det alene som en statslig opgave at finansiere klimasikring i Danmark.
Citat slut.