runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Jeg er helt klart af den overbevisning, at folkeskolelærere skal være i deres ret til at kunne undervise i de emner, som er relevante for danske skolebørn, og det er sådan set over en bred kam.
At der er emner, som man – nu kan jeg ikke huske, hvilket ord ordføreren brugte – ikke ville undervise i af forskellige årsager, kan der jo være mange årsager til.
Jeg vil ikke stå her som politiker og bestemme, hvad lærerne skal undervise i.
Frederik Vad (S), 2025-10-09:
Men når man kigger på den her undersøgelse fra VIVE, hvor knap hver fjerde lærer og underviser siger, at de lader være med at undervise i bestemte ting, er der en liste over, hvad for nogle emner, de har peget på.
Race kunne nogle sige var et kontroversielt emne.
Det er der – i gåseøjne – kun 8 pct. der har peget på.
10 pct. nævner seksualitet, 10 pct. nævner sex og/eller nøgenhed, 14 pct. nævner selvmord og/eller selvmordstanker, 14 pct. nævner kønsidentitet, og så er der 45 pct., som undlader at undervise i Muhammedkrisen.
Hvorfor tror ordføreren at den forskel er så stor?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Jamen der er emner, som ordføreren også nævner her, som er kontroversielle.
Jeg synes, det vigtigt, når der er emner, som er kontroversielle, at vi bygger bro imellem de forskellige synspunkter, hvilket jeg er sikker på at mange skolelærere forsøger.
Jeg synes, det er meget vigtigt, især i folkeskolen, hvor vi har med børn at gøre, at vi inddrager og lytter og prøver at bygge bro mellem de synspunkter, der kan være kontroversielle.
For jeg tænker kun, at det gavner Danmark, også de her børn, når de vokser op, at der er en større forståelse for hinanden.
Så jeg synes, det er tal, vi skal tage alvorligt, men jeg synes, vi skal bakke lærerne op i, at de kan bygge bro for eleverne.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-10-09:
Tak for det, og tak for talen.
Nu kom ordføreren selv ind på vores fjorde rundtomkring og iltsvindet, der er i nogle af fjordene rundtomkring.
I den forbindelse kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre, hvad ordføreren tænker om, at der f.eks. for ikke så længe siden kørte en stor historie i TV 2 ØST på foranledning af Danmarks Naturfredningsforening om, at Karrebæksminde Fjord var død af iltsvind.
Noget siger mig, at så har den historie, der var, måske ikke været helt sand.
Der var ét sted, hvor vi ikke så ålegræs, og det var lige inde omkring, hvor rensningsanlægget havde sit spildevand.
Mener ordføreren, det er fair, at der bliver lavet sådan nogle historier, hvis ikke det er sandheden derude?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Nu ved jeg jo ikke, hvad det er for en sejltur, ordføreren har været på.
Men jeg lytter selvfølgelig til de eksperter og organisationer, der undersøger det her, og det har jo været helt tydeligt, både med billedmateriale og data understøttet, at vores havmiljø har det helt utrolig dårligt.
Der er mangel på liv rigtig mange steder, og når man tjekker vores grundvand, som jo også bliver vores drikkevand, så er det proppet med PFAS og pesticider, primært fra landbruget. Det kommer også fra industrien, men primært fra landbruget.
Og derfor skal vi have et fuldt stop for PFAS og pesticider i landbruget.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-10-09:
Forskellen er måske, at jeg ikke kun lytter til den ene side.
Så jeg tog med fiskerne ud på Karrebæksminde Fjord og så det her ved selvsyn.
Men når historien først har været ude på den måde om, at en hel fjord er død, så kan jeg da godt forstå, hvis menigmand rundtomkring sidder og tænker: Det her er helt forfærdeligt.
Og jeg underkender ikke, at der er problemer rundtomkring.
Men jeg synes bare, at det ikke er i orden, at man laver historier om, at en fjord er død, når den tydeligvis ikke er død.
Men det ville medierne ikke dække dengang.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Jeg har også været ude at se det med mine egne øjne og har talt med flere fiskere, som har den fuldstændig modsatte oplevelse.
Så jeg tror, vi skal holde os til den historie, som helt tydeligt er underbygget af fakta: at vores have, fjorde og indre farvande i Danmark er i virkelig dårlig biologisk tilstand – desværre.
Rosa Lund (EL), 2025-10-09:
Tak for det.
Nogle andre, som heller ikke kan vente længere, er mennesker med handicap, og vi har et rigtig godt samarbejde i Enhedslisten og Alternativet på lige præcis det her område, hvor Alternativet jo også heldigvis, vil jeg sige, står rigtig hårdt på, at mennesker med handicap også har ret til retssikkerhed, hvis man kan sige det sådan.
Så jeg skal bare spørge ordføreren, hvad Alternativet gør for at sætte det her på dagsordenen ude i alle kommunerne lige nu, som jo er dem, der er endt med at stå med den kæmpe regning, der kommer fra den her forfærdelige rammeaftale.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Tak til ordføreren for spørgsmålet, og tak for det gode samarbejde omkring den meget, meget vigtige sag, som handler om mennesker, som der meget, meget sjældent bliver lyttet til, og som alt for ofte sidder fast i systemet og netop ikke kan få sikret deres retssikkerhed.
Rosa Lund (EL), 2025-10-09:
Nu har der jo været forskellige gætterier i løbet af dagen på, hvordan det næste Folketing bliver sammensat.
Selv om valget ikke er udskrevet endnu, vil jeg alligevel spørge ordføreren lidt om det samme, altså fremtidsgætterier.
Vi ønsker os jo i Enhedslisten, at der kommer et rødt flertal, som sætter handicappolitik på dagsordenen igen, præcis ligesom vi gjorde i sidste valgperiode, hvor der rent faktisk blev sat penge af til det her område på finansloven.
Det tænker jeg – og derfor er spørgsmålet måske lidt retorisk – er noget, Alternativet gerne vil lægge mandater til.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-10-09:
Nu er Alternativet jo ikke et rødt parti, vi er et grønt og progressivt parti, men vi må bare konstatere, at det er de røde partier, der, ud over Alternativet, er mest ambitiøse på det grønne område, og derfor er det klart, at vi finder et stort værdifællesskab med den røde side herinde i Folketinget.
I den sammenhæng deler vi jo også et stort socialt hjerte, så der er ingen tvivl om, at vi ønsker at kunne lægge mandater til en regering, som i den grad understøtter mennesker med handicaps livsvilkår.
Peter Kofod (DF), 2025-10-09:
Tak for det.
Noget af det, jeg synes fylder alt for lidt i den offentlige debat, er EU.
Jeg er ved gud ikke på nogen som helst måde nogen EU-begejstret tilhænger, snarere tværtimod – jeg er meget træt af EU.
Det giver mig en træls fornemmelse, når jeg går op ad Christiansborgs hovedtrappe og ser den blå fane med de gule stjerner.
Men noget af det, der har gjort mig endnu mere træt af det, er, da jeg læste i Børsen her den anden dag, at Europa-Kommissionen nu foreslår, at det danske EU-bidrag skal stige fra næste budgetperiode med 17 mia. kr. om året.
Altså, det er dog alligevel utroligt.
Her synes man i forvejen, at vi betaler rigeligt for noget, der ikke er særlig attraktivt, og så kommer Europa-Kommissionen og siger: Skal vi ikke lægge 17 mia. kr. oven i det?
Jeg ved jo, at Radikale Venstre har nogle helt anderledes følelser end mig og os i Dansk Folkeparti, når det kommer til EU.
I er nok det mest EU-begejstrede parti i Folketingssalen, og derfor vil jeg spørge hr. Martin Lidegaard: Hvordan ser I på den stigning i budgettet, som Europa-Kommissionen lægger op til nu?
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Den aftale er ikke perfekt, og der er helt sikkert også ting, der skal følges op på, og det er også derfor, vi er gået med.
Det er jo helt fair, at man kan have forskellige strategier her.
Der var jo et meget, meget bredt flertal, der ville den her vej, og vi vurderede, at der var nødt til at være ét parti, der gik ind og forsøgte at trække det her i den rigtige retning og sikre, at også handicaporganisationerne ville have en stemme i den opfølgning og tilrettelæggelse af politikken, der skulle være.
Enhedslisten valgte at stå udenfor og lave en hård opposition, og det er fair.
Det vil jeg ikke bebrejde Enhedslisten.
Det er to forskellige roller.
Det er en rollefordeling, kan man sige, men den står vi helt ved, for jeg tror som sagt, at vi havde oplevet en meget ringere aftale, hvis ikke vi var gået ind i de forhandlinger.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-10-09:
Jeg synes også, at hr. Morten Messerschmidt er meget, meget morsom, men jeg er bare stadig væk interesseret i at høre fra hr. Morten Messerschmidt, skulle han få lov til at blive skatteminister, hvilket kunne være spændende: Hvor lang tid kommer der så til at gå?
Kan vi måske komme derhen i dag, hvor vi får et løfte om, at danskerne inden for en eller anden tidsramme får billigere fødevarer?
For det er jo det, man er interesseret i.
Indtil videre har det bare været ren snak, og de eneste, der rent faktisk har sat gang i et stykke arbejde, er jo regeringen.
Hr. Morten Messerschmidt har bare delt bolognese ud.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-10-09:
Forretningsordenen siger, at der skal 40 dage, tror jeg, fra lovforslaget fremsættes og til tredje behandling og afstemning.
Men jeg kan i hvert fald sige, at vi kommer til at handle væsentligt hurtigere end det, hr. Thomas Skriver Jensen er vant til det fra sit parti.
Rosa Lund (EL), 2025-10-09:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg vil gerne spørge hr. Morten Messerschmidt om noget.
Vi skal tilbage til starten af august måned på sociale medier, hvor hr. Morten Messerschmidt kommenterer på fru Inger Støjbergs Facebook, og i en kommentar til vores kollega, fru Samira Nawa, skrev: Rejs hjem.
Jeg vil gerne spørge hr. Morten Messerschmidt: Hvad mente ordføreren egentlig med det?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-10-09:
Jeg kan huske en ekstrabladshistorie, hvor fru Samira Nawa troede, at det var hende, jeg bad om at rejse hjem, fordi hun havde lagt et eller andet op om en eller anden islamist fra Tyrkiet.
Men jeg kan bekræfte, at jeg befinder mig meget på fru Inger Støjbergs hjemmeside, fordi jeg synes, det er et vildt dejligt sted at være; der er så meget, jeg er enig i.
Og jeg kan godt lide at være sammen med mine venner, både fysisk og digitalt.
Rosa Lund (EL), 2025-10-09:
Så er det min fejl, hr. Morten Messerschmidt.
Jeg troede ellers, man havde noget nær en fotografisk hukommmelse, når man har læst jura, som hr. Morten Messerschmidt og jeg selv har.
Jeg er ret sikker på, at hr. Morten Messerschmidt godt ved, hvad jeg taler om.
Så kan jeg bare spørge ordføreren
: Er det i orden som en kommentar at skrive sådan til en kollega, som er valgt her i Tinget, præcis ligesom hr. Morten Messerschmidt, jeg selv og alle andre, altså valgt af demokratiet, af vælgerne?
Er det en måde, man kan tale til sine kollegaer på?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-10-09:
Jeg kommer ikke til at kommentere på et eller andet, som jeg ikke kan huske, og som ikke engang kan blive be- eller afkræftet.
Men efter en lang, hård dag, hvor fru Inger Støjberg har siddet på sit kontor og næsten ikke kan klemme en cola zero mere ned, kunne jeg da godt finde på at sige: Rejs nu hjem til Jylland.
Rejs nu hjem, ikke?
Tag hjem og slap af.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-10-09:
Tak for det.
Og tak for talen gang.
Jeg vil gerne bruge lejligheden til at spørge ordføreren lidt til Radikale Venstres syn på, hvordan vi kan skabe en udvikling ude i landdistrikterne.
Jeg må jo notere mig ud fra talen her, at det så primært skal være i forhold til den grønne omstilling, og jeg vil da sige, at det også godt kan bidrage til noget.
Men hvad med, når vi kigger på de andre politiske emner?
Når vi laver en aftale omkring den nye ungdomsuddannelse epx, er Radikale Venstre ikke med.
Det er ellers med til at sikre, at vi fremadrettet også har ungdomsuddannelser uden for de store byer.
Når vi laver en god planlovsaftale, der er med til at skabe noget udvikling, har vi også en udfordring.
Derfor vil jeg gerne bede ordføreren om at udfolde lidt for os i salen, hvad det egentlig er, Radikale Venstre vil gøre for at sikre en fortsat udvikling i vores landdistrikter.
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Vi har gjort mange ting, bl.a. en langt bedre kollektiv transport ud til de større provinsbyer.
Men lige præcis i forhold til ungdomsuddannelser har vi i de sidste to finanslove drevet, for sige det ligeud, en vis legemsdel på regeringen, der 2 år i træk har villet skære ned på udkantsgymnasierne, og vi har været garant for, at de var der, også i forhold til A-taxameteret, som ramte særlig hårdt derude kollektivt.
Problemet med regeringens reform er jo, at hvis man laver en adgangsbegrænsning på 6, rammer det allerhårdest i Danmarks yderdistrikter.
Op til 25 pct. af de elever, der i dag går på nogle af de mest, kan man sige, udfordrede gymnasier, ryger ud.
Hf ryger ud.
Det betyder, at de gymnasier, der er tilbage, har endnu færre elever, end de ellers ville have på grund af den demografiske udvikling.
Så vi går ind for at lave en epx.
Vi går ind for at lave campusser.
Vi forstår bare ikke, hvorfor det skal betyde, at man nedlægger alle 10. klasser og alle hf'er og indfører et adgangskrav.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-10-09:
Tak for det.
Og tak for svaret.
Men epx'en er jo netop med til at sikre, at vi fortsat har tilbud også uden for de store byer.
Havde vi ikke lavet epx'en, ville vi jo nogle steder have set, at man ville risikere at skulle lukke.
Det vil jeg gerne have at ordføreren forholder sig til og også uddyber.
Kan vi ikke også høre lidt om det?
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Planloven diskuterer vi gerne, men jeg vil gerne gøre det med gymnasierne færdigt.
For fru Inger Støjberg og jeg var på et tidspunkt på turné ovre i Jylland for at redde udkantsgymnasierne, som regeringen ville slagte.
Vi foreslår at lave flere af den slags campusser hvor alle ungdomsuddannelserne er under samme tag, så man netop bevarer dem.
Den idé har vi været for hele vejen igennem, men det har jo intet at gøre med at nedlægge 10. klasse og lave et nyt adgangskrav på 6, der betyder, at hver fjerde dreng, der i dag går i et gymnasie, ikke kan få lov til at gå der i fremtiden.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-10-09:
Tak for ordet, og tak for talen.
Den handlede jo rigtig meget om grøn energi, og det passer egentlig fint, for det var også et spørgsmål i den retning, jeg havde forberedt til i dag.
Jeg synes jo, at man kan høre her, at vi skal have sat endnu flere solceller og vindmøller op ude i landdistrikterne.
Der er altså ikke nogen af os, der bor derude, hvor vi har rigtig mange vindmøller og store jernmarker med solceller, som er flyttet derud for at se på det.
Så vil jeg citere en borger, der bor i Sønder Vium, og som i forbindelse med et anlæg sagde: »Hvor mange guldbelagte bord og bænke-sæt tror I vi har brug for, når vi ikke gider at bo herude længere på grund af de VE-anlæg?«
Men det kan jeg jo høre her, og det gør mig så faktisk endnu mere bekymret, for jeg læste et debatindlæg, der forleden var i Jyllands-Posten, fra et medlem af Radikal Ungdom, nemlig Olivia Kjøng Østergaard, der har adskillige ordførerskaber, og som siger, at borgere, der er modstandere af det her, fordi de bekymrede for deres fremtid, er en invasiv art.
Er det Radikale Venstres holdning, at borgere, der er kritiske over for det her, skal betragtes som en invasion art?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-10-09:
Det tror jeg, hr. Thomas Skriver Jensen har fuldstændig ret i.
Det er ikke simpelt, men nu har vi i hvert fald haft embedsapparatet til at sove i 3-4 år under den her regering.
Så mon ikke de er fulde af energi, når jeg kommer og sætter mig i ministerkontoret og er klar til at handle?
Det tror jeg de er, og ellers skal jeg nok sørge for det.
Der har været meget fokus på det her med erhvervserfaring.
Jeg har personligt 16 års erfaring med at drive en familievirksomhed på Dyrehavsbakken, og jeg vil bare sige, at nogle gange, når man tænker over, hvad man får man lavet på en uge på Bakken, i forhold til hvad en minister får fra hånden herinde på Slotsholmen, så burde man skamme sig over den løn, I får.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-10-09:
Tak for det.
Jeg er bare lidt nysgerrig på det der med fødevarepriser, og om hr. Morten Messerschmidt kan blive lidt konkret.
Jeg ved ikke, om jeg kan sige, at jeg glæder mig, men jeg ser måske lidt frem til at se, når valget er overstået, skulle der være et borgerligt flertal, hvordan hr. Morten Messerschmidt bliver skatteminister.
Så får alle akademikerne i Skatteministeriet sparket, og så finder han selv ud af, hvordan man får sat momsen på lige præcis fødevarer ned.
Så jeg vil egentlig bare spørge: Når nu det sker på et eller andet tidspunkt, altså at hr. Morten Messerschmidt får ansvaret for det område, hvor lang tid går der så, før danskerne kan regne med at have billigere fødevarer?
Jeg tror, at hr. Morten Messerschmidt vil opdage, at det ikke er så simpelt, som han siger på Facebook.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-10-09:
Hvordan i alverden skulle jeg kunne det?
Altså, det er da sådan en børnehaveagtig tilgang til politik.
Så skal jeg stå og love noget her, uden at jeg ved, hvordan Folketinget er sammensat.
Det kan jeg da ikke.
Det, jeg kan love, er, at jeg vil kæmpe med blod, sved og tårer for det, jeg tror på.
Jeg har fundet nogle gode venner, som også har nogle synspunkter og nogle prioriteter.
Nogle af dem er vi enige om, og andre af dem er vi ikke enige om.
Men vi sætter os sammen i et lokale, og så taler vi om det.
Hvis vi har flertallet, så er der nogle af de gode venner, som er med i den her aftale.
Det er rigtigt.
Det er de i øvrigt sammen med os og andre på venstrefløjen, og der ligger også et forlig osv.
Men det vil altid være min anbefaling, at man ikke lægger flere byrder på dansk landbrug og ikke lægger flere byrder på dansk landbrug i forhold til CO 2 .
Jeg synes, at det er lige kækt nok, hvis Venstre spinafdeling er gået derhen, hvor man siger, at det ligefrem er det, der redder dansk landbrug.
Altså, der tror jeg måske, man lige skal overveje, om der er en sammenhæng mellem argument og faktum.
Kim Valentin (V), 2025-10-09:
Det er jo ikke overraskende, at ordføreren kører den vej.
Det bedste forsvar er jo et angreb.
Fakta er jo, at vi har et klima, der lider, og det kan man jo så vælge ikke at anerkende.
Der skal jo gøres noget.
Der skal jo gøres noget for at reducere CO 2 -kvoterne.
Så hvad er det egentlig, DF synes der skal ske i stedet for den grønne trepart?
Ingenting?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-10-09:
Det er jo faktisk så sjovt, at hr. Kim Valentin lige gjorde min politik til sin politik.
For det at reducere CO 2 -kvoterne vil være en udmærket måde at reducere CO 2 -udslippet på.
Men jeg tror, at det, han mente, var, at der skal være en reduktion af CO 2 -udslippet, og det er jeg sådan set også enig i.
Vores CO 2 -udslip udgør så 0,1 pct. af verdens CO 2 -udslip.
Kunne man ikke lige ringe til Kina, Indien og måske et par andre, der udleder væsentlig mere, og så sige: Nu er det jeres tur?
Måske kunne man sende udenrigsministeren ned i et privatfly.
Så går det hurtigere.
Camilla Fabricius (S), 2025-10-09:
Tak for det.
For noget tid siden overhørte jeg tre unge mennesker i Europarådet i Strasbourg fortælle om, at de havde været kidnappet og bortført som en del af Ruslands initiativ.
Rusland var rykket ind i Ukraine, og som en del af deres krigshandlinger havde de kidnappet ukrainske børn og sendt dem til en børnelejr for så at gøre dem til russere og sende dem til russiske familier.
Ham, der førte ordet, fortalte, at den eneste måde, han bevarede sit sind på, var at ligge i sengen og synge ukrainske fædrelandssange.
Ordførerens pendant i Europarådet har stemt blankt til at anerkende de russiske krigshandlinger, der er bl.a. over for ukrainske børn.
Hvordan forholder ordføreren sig til det?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-10-09:
Vi sidder ikke i Europarådet, så jeg ved ikke, hvad det er for en pendant, jeg har i Europarådet.
Det satser vi stærkt på at få.
Det fordeles efter den d'Hondtske metode, og efter næste valg satser vi på det.
Det er ikke noget, jeg ved hvad handler om, men jeg vil gerne sige, at jeg synes, det er hjerteskærende at høre den fortælling, som fru Camilla Fabricius kommer med.
Jeg har rejst i Ukraine inden krigen og var valgobservatør, bl.a. i opgøret mellem Janukovitj og Jusjtjenko, og oplevede allerede dengang den spænding, der var i landet mellem det ortodokse og det katolske, det russiske og det ukrainske.
Der, hvor det er kommet til nu, er jo frygteligt.
Det er en frygtelig krig, og det er også derfor, det er så afgørende, at vi ikke bare satser på, at amerikanerne er der, men at vi får Europa til at agere.
Det kan godt være, at der er nogen, der tror det, men det kan vi altså ikke og slet ikke med den oprustning, der foregår under den her regering.
Vi er helt afhængige af vores allierede, og lige nu er det os, der går ikke bare forrest, men vi går så langt fremme, at Sydeuropa i hvert fald ikke længere kan se os, og det er det, jeg anfægter – ikke, at vi støtter Ukraine.
Camilla Fabricius (S), 2025-10-09:
Jeg er rigtig glad for at høre, at hr. Morten Messerschmidt så tydeligt udtrykker sin støtte til Ukraine her og nu.
Men når man ser det, som Anders Vistisen i Europa-Parlamentet stemmer blankt til, bliver jeg faktisk i tvivl om, hvor det er, Dansk Folkeparti er.
Derfor vil jeg bare gerne lige have genbekræftet, om hr. Morten Messerschmidt støtter op om, at Danmark og statsministeren meget tydeligt står bag de børn, som russerne er aggressive over for.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-10-09:
Det gør jeg ganske afgjort.
Hvis ikke det her er en fælles europæisk indsats, duer det ikke.
Det er det, jeg siger; det er mit standpunkt.
Så vil jeg i øvrigt sige tak til fru Camilla Fabricius for rosen.
Det er den eneste anerkendelse, jeg indtil videre har fået fra den side af salen.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-10-09:
Hr. Morten Messerschmidt fik før sagt, at masser af sygeplejerske og betaler topskat.
Jeg vil bare spørge: Hvor mange er »masser«?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-10-09:
Det kan jeg ikke svare på.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-10-09:
Jeg har heller ikke svaret helt opdateret, men i 2023 var det 500, og så er der jo en topskattelettelse, der kommer her ved årsskiftet.
Men jeg tror måske, man skal tælle rundt i lokalet herinde, hvor mange med en sygeplejerskeuddannelse der sidder, for det handler jo om folk med en løn som en folketingspolitiker eller opefter.
Det er jo ikke almindelige sygeplejersker.
Så når hr. Morten Messerschmidt påstår det, hvad er det så taget ud af – blå luft?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-10-09:
Det kan man jo godt sige, for det var et svar til en af hr. Sigurd Agersnaps kollegaer.
Jeg får lige gode råd hernede fra højre og får at vide, at det er 8 pct., men det er jo ikke det, der er pointen.
Pointen er, at hvis vi mangler arbejdskraft, er man jo nødt til at skrue på de værktøjer, der er, og vi mangler jo sygeplejersker.
Det er helt afgørende for at få vores sundhedsvæsen til at fungere, så hvis det, der skal til, er at gøre noget blandt de 8 pct., eller om det er 5 pct. eller 7 pct., så kommer jeg da ikke til at stå i vejen for det.
Jeg har da ikke de samme principielle, socialistiske dogmer, der gør, at jeg ikke vil se i alle retninger, hvis det handler om at få et bedre sundhedsvæsen.
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Jeg er helt med på, at der er områder af Danmark, der allerede har taget et kæmpestort ansvar, når det handler om at sætte anlæg til vedvarende energi op.
Det er også derfor, at vi har foreslået, at langt flere solceller skal op på tage – der tror jeg faktisk vi er enige – og så har vi foreslået, at vi skal koncentrere de vindmøller, vi skal have på land, på færre steder, så man generer færre steder, om man så må sige, og så skal kommunerne have en langt større belønning, så man kan lave arbejdspladser, og så man kan lave lokal strømproduktion og få lavere energipriser ud af det.
Det er rimeligt, og det er fair, at det skulle vi have gjort for lang tid siden, så det ikke kun er de private virksomheder, der stiller anlæggene op, som får glæde og gavn af økonomien i det.
Det tror jeg faktisk ville hjælpe på, at flere kunne have lyst til at have energianlæg stående, altså hvis det også var noget, der løftede hele lokalsamfundet.