runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-06-02:
Jamen det kommer vi også til at fokusere på – og alt det andet, som vi gerne vil.
Og det er ikke at forringe ydelserne.
Det har vi ikke nogen planer om, og derfor er der ikke nogen grund til at jage det spøgelse rundt i salen, selv om jeg har forståelse for, at det er der, Enhedslisten kommer fra.
Vi er grundlæggende uenige om, hvorvidt vi har en udfordring eller ej.
Dansk økonomis allerstørste udfordring er mangel på mennesker i de kommende år til at løfte de opgaver, som det private erhvervsliv står med og skal levere på – heldigvis er mange af dem grønne – og som den offentlige sektor står med.
Vi samarbejder med dem, der vil, og rigtig gerne med hr. Rune Lunds parti om alt det, som jeg er enig i også kan bidrage.
Virkeligheden kommer bare til at ramme os, og den kræver, at der er mennesker i vores økonomi; ellers kan vi ikke levere det, som jeg er sikker på vi er enige om – et tilstrækkeligt antal pædagoger, læger og sygeplejersker til den offentlige sektor.
Rune Lund (EL), 2021-06-02:
Da vi sad og forhandlede forståelsespapiret for et par år siden, var det meget vigtigt for Enhedslisten – og vi bidrog med mange stykker tekst om det – at vi skal øge beskæftigelsen.
Vi skal sikre, at en større del af befolkningen bliver en del af arbejdsstyrken, fordi der er for mange, der bliver syge, fordi der er for mange, der bliver nedslidte, fordi der er for mange unge, som ikke får en uddannelse, og fordi der er for mange offentligt ansatte, som ufrivilligt arbejder på deltid i stedet for på fuld tid.
Men vi var indædte modstandere af at fortsætte ulighedsskabende reformer.
Nu kan jeg se, at Det Radikale Venstre åbner ballet i Berlingske Tidende: Lavere topskat, lavere selskabsskatter, afskaffelse af efterlønnen, højere pensionsalder endnu hurtigere, mere udenlandsk arbejdskraft til lavere lønninger.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-06-02:
Jeg kan ikke huske diskussionen i gruppen, men jeg kan sige for egen regning, at det er, fordi vi ikke synes, at vi skal detailregulere vores kommuner.
Vi vil meget gerne sætte dem fri til at gøre det, og jeg vil tro at de kan, hvis de ønsker det, og så er det jo bare at gøre det.
Altså, jeg er meget villig til at løse de store problemer, vi står over for, og jeg er ikke rigtig villig til at lade mig låse fast i noget.
Derfor må vi jo se, hvad der sker, men jeg fornemmer, at der er en åbenhed over for at tale.
Statsministerens tale handlede om de reformer, der er behov for, og de udfordringer, vi står med.
Jeg er egentlig mere optaget af, hvad det er, vi skal med det, nemlig at sikre, at vi kan løfte de 20 pct. af vores børn og unge, der ikke er blevet løftet, at vi kan komme i mål med den grønne omstilling, og det kræver jo så, at vi har mennesker til det.
Men jeg er helt åben over for, hvordan vi finder flertallet.
Carl Valentin (SF), 2021-06-02:
Jeg synes, det er ærgerligt, at man var så klar i mælet før, og at man nu er så uafklaret.
Men jeg vil egentlig gerne stille et andet spørgsmål, når jeg nu har muligheden for det også.
I SF og Enhedslisten og i Alternativet og i Frie Grønne stemmer vi i morgen for, at vi skal have et tilbud om plantebaseret mad i alle offentlige køkkener, men jeg hører, at Radikale Venstre har tænkt sig at stemme blankt.
Hvordan kan det være, at Radikale Venstre ikke vil sikre, at der altid er et tilbud om plantebaseret mad i de offentlige køkkener?
Rune Lund (EL), 2021-06-02:
Men det, der er interessant, er jo, at det, jeg nævner her, er rigtig beskæftigelse, rigtige arbejdspladser.
Det, som fru Sofie Carsten Nielsen taler om, er øget arbejdsudbud – teoretisk arbejdsudbud i Finansministeriets regnemaskine.
Det er højere pensionsalder, forringelse af efterløn, udhuling af overførselsindkomster og en lang række af de reformer, som betyder, at syge og arbejdsløse og nedslidte bliver pisket rundt.
Hvis det virkelig er det, Det Radikale venstre vil, så må vi jo tage den diskussion igen.
Jeg vil bare indtrængende opfordre til, at vi fokuserer på det, som vi faktisk er enige om, og som der vil været rigtig meget godt at samarbejde om.
Mette Thiesen (NB), 2021-06-02:
Og tak for talen.
Historisk set
har Det Radikale Venstre jo været kongemagerne i dansk politik.
Man har ofte været tungen på vægtskålen til stor frustration for mange, bl.a. den tidligere socialdemokratiske statsminister Anker Jørgensen, der i 1982 kaldte Radikale Venstre for nogle slingrefise, fordi man ikke kunne blive enige, og Det Radikale Venstre valgte at skifte side.
Men i 2019, da Socialdemokratiet dannede regering, ville de ikke have Det Radikale Venstre med.
De politiske kommentatorer har fremhævet, hvordan Det Radikale Venstre er kørt ud på et sidespor i dansk politik, men noget har ændret sig de sidste par uger, hvor Radikale Venstre bl.a. har presset den socialdemokratiske statsminister til at hente IS-terrorister og deres børn til Danmark.
Man kan måske ligefrem sige, at Socialdemokratiet er blevet slingefisene, og at Radikale Venstre er blevet kongemagerne på ny.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-06-02:
Til det der med løfter har jeg ikke noget, men jeg vil rigtig gerne tilkendegive, at det også er en del af den diskussion, vi har haft, og den problematik, vi synes skal løses, for ellers bliver det bare rigtig meget sværere for hele landet og netop de lokale medier, som er så vigtige.
Det er præcis den diskussion.
Og det er jo reelt nok med den eftertanke, som har indfundet sig udover det, som så også står temmelig meget i vejen, nemlig at det måske slet ikke kan gennemføres, så det var måske en idé lige at undersøge det først, og det bliver det så nu.
Men det er modtaget og forstået, og måske en gang imellem er det helt okay, at vi alle sammen giver det noget eftertanke omkring de konkrete løsninger, og at der også er plads til at sige, at man har ændret sig lidt og er blevet klogere.
Jens Rohde (KD), 2021-06-02:
Tak for det.
Det er åbenbart lettere at være enig med Radikale Venstre, når man ikke er medlem af partiet.
Jeg vil gerne sige tak og tak til fru Kathrine Olldag, fordi det er lykkedes hende lige at trække vejret i forhold til det med ja tak-reklamer, det lyder nemlig så godt.
Problemet er, at det koster vores regionale og lokale medier 250 mio. kr., dem har jeg godt nok svært ved at se, jeg har i hvert fald ikke sådan lige oplevet, at det var særlig nemt at få lov til at finde de penge, mens jeg selv havde min gang i det radikale gruppeværelse, og det ved fru Sofie Carsten Nielsen jo alt om ud fra de diskussioner, vi har haft om det, og det er jo fair and square.
Men det er jo det, der er konsekvensen, hvis man bare går ind i det, der lyder så rigtigt, og det kæmpede jeg med Ruben Kidde om dengang, og da var der sandelig ikke meget lydhørhed, men så kom fru Kathrine Olldag og satte fornuften ind, det synes jeg er fremragende, for vi har ikke råd til at skabe flere nyhedsørkener derude.
Så vil fru Sofie Carsten Nielsen love, at før man siger ja tak til ja tak-ordningen, er vi lige med til at finde 250 mio. kr. til vores lokale og regionale medier?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-06-02:
Livsmodet har været der hele tiden – bare rolig.
Vi har i den grad blod på tanden med hensyn til at rykke på den her dagsorden, men sammen med dem, det handler om.
Derfor vil jeg nødig putte en eller anden anden idé ned over hovedet på skolen.
Og der er en dyb erkendelse af, at uanset hvilke reformer man laver, kan man ikke gennemføre dem uden dem, der skal gennemføre dem.
Jeg synes, det er en sjov og sådan set glimrende idé.
Den minder jo også lidt om noget af det, som SF i øvrigt har fremført tidligere, men jeg synes, vi skylder skolen at sætte den fri helt generelt.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-06-02:
Vi ser også meget gerne, at man sætter skolerne fri, i hvert fald til selv at bestemme, hvordan de underviser, og hvad de underviser efter, selv om der selvfølgelig skal være en eller anden form for nationalt pensum eller lignende, ikke?
Et forslag, som vores tidligere undervisningsminister Merete Riisager havde, var, at der i hver kommune skulle være én skole, en folkeskole vel at mærke, som havde lige så frie rammer som en friskole.
På den måde kunne man – i gåseøjne – eksperimentere med at sætte folkeskolen mere fri, og hvis de andre folkeskoler så blev smaddermisundelige, kunne det være, at man kunne sprede det ud på den måde.
Kunne det egentlig ikke være en måde at gøre det på og en måde at presse regeringen nu, hvor Radikale har fået livsmodet tilbage?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-06-02:
Tak for spørgsmålet, og tak i øvrigt for samarbejdet, også gennem den seneste tid, hvor hr. Alex Vanopslagh jo i den grad er vendt tilbage.
Det er rigtig rart at se.
Pas på dig selv, det skal man huske.
Jeg beklager den direkte tiltale, men det er lidt svært at sige det på andre måder.
Jeg hørte godt hr. Ole Birk Olesen sige før i sine spørgsmål, at noget af det burde vi have vidst, og det burde vi nok også.
Men det handler i høj grad også om måden.
Jeg tror, vi er nødt til at starte på en helt anden måde og i langt højere grad sætte skolen fri.
Så bliver tingene også forskellige, og det er godt.
Så vi er nødt til at sætte både skolen og kommunerne fri i langt højere grad.
Vi er i fuld gang med arbejdet.
Jeg er ret overbevist om, at vi har idéer, der kan matche hinanden.
Det var vist en såkaldt analyse.
Jeg ventede og ventede på, om ordføreren ville blive ved med at trække det frem.
Men det er ikke noget, jeg er så optaget af.
Faktisk er jeg optaget af, at det er Danmarks riges sikkerhed, der er blevet vurderet, og at det er blevet vurderet, at det er bedst for Danmark, at de danske statsborgere tages hjem – det kan faktisk risikere at blive en større trussel at lade være.
Danske børn er Danmarks ansvar.
Jeg har rigtig svært ved at se, hvorfor det ikke er en helt bred erkendelse.
Det tog lang tid – det er jeg enig i – men den erkendelse bredte sig da, og vi ved det alle sammen godt.
Jens Rohde (KD), 2021-06-02:
Så er jeg i hvert fald glad for, at jeg ikke længere står i vejen for den eftertanke, som åbenbart har indfundet sig siden, så er det jo alt sammen godt for noget.
Jeg syntes i øvrigt, det var et meget interessant og glimrende interview med fru Sofie Carsten Nielsen, jeg læste i Berlingske, og det er ikke, fordi jeg sådan er vanvittig overrasket over skatteudmeldingerne og sådan noget.
Så det er vi jo sådan set enige i.
Men lad mig lige trykteste det lidt.
Hvad tror fru Sofie Carsten Nielsen der sker hos statsministeren, i det øjeblik fru Sofie Carsten Nielsen og Radikale Venstre går over og laver et forlig med blå blok om den politik?
Mette Thiesen (NB), 2021-06-02:
Tak for svaret.
Forleden kunne man i Politiken læse, hvordan mange af medlemmerne i det radikale bagland appellerer til fru Sofie Carsten Nielsen om at vælte regeringen.
Ser ordføreren for sig, at man vil presse regeringen til flere indrømmelser på bl.a. udlændingepolitikken, så regeringen ikke behøver blive væltet?
Hvis ja, kan fru Sofie Carsten Nielsen så redegøre kort for, hvilke udlændingelempelser det kunne være?
Det virker jo, som om man nu har muligheden, efter at statsministeren har vist, at regeringens flertal er vigtigere end løfterne til danskerne.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-06-02:
Jeg har gentaget adskillige steder, hvad Radikale Venstres prioriteter er.
F.eks. har vi simpelt hen så svært ved at forstå, at danske statsborgere, der forelsker sig i en udlænding, ikke kan få lov at bo i deres eget land, når de forsørger sig selv hundrede procent.
Der er eksempel på eksempel på mennesker, der er nødt til at bo i et andet europæisk land, inden de kan være her i Danmark, og derfor ikke kan bidrage med kompetencer, vi selv har givet dem, selv om de hundrede procent forsørger sig selv.
Det giver ikke meget mening.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-06-02:
Det vil jeg gerne lige kvittere for.
Der vil jeg egentlig gerne se, om vi måske kan nå frem til en enighed om, hvad fejlene så bestod i.
Den er styret af læringsmål.
Den er styret af, at man skal lære at lære frem for at lære konkrete færdigheder og få en konkret viden, og at det er vigtigt at have kompetencer såsom at være innovativ, omstillingsparat og kreativ – det var det, som statsministeren kaldte akademiske skolemetoder – frem for at have fokus på, hvad skal man sige, den konkrete viden og de konkrete færdigheder.
Jeg vil høre, om det er noget, som ordføreren har gjort sig nogle tanker om og eventuelt er enig i.
Jacob Mark (SF), 2021-06-03:
Jeg forestiller mig faktisk, at vi i efteråret skal diskutere temmelig meget folkeskole, så hvad bliver så det, som Dansk Folkeparti vil pege på af konkrete initiativer, og som de tager med ind, for at styrke indholdet i folkeskolen?
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-06-03:
Jeg anerkender sådan set, at der under den forrige regering, dels da fru Ellen Trane Nørby var minister, dels da Liberal Alliance sad med ministerposten, blev rettet op på nogle af de problemer, der blev skabt med folkeskolereformen.
Til gengæld blev der ikke ryddet så meget op i forhold til nogle af de andre problemer, som var blevet skabt af lovgivning 10 år senere.
Jeg tænker på hele det nationale testsystem.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-06-03:
Jeg er sådan set glad for, at Danmarks Lærerforening, Skolelederforeningen og KL i deres fælles udspil til os klart og tydeligt har sagt, at de ønsker en evalueringskultur i den danske folkeskole.
Det gør vi også fra Venstres side.
Vi mener sådan set, at åbenhed omkring resultaterne – hvor leveres der, hvor leveres der ikke? – er en forudsætning for, at forældrene kan varetage den opgave, der både ligger i en skolebestyrelse og i rollen som forældre over for en skole, så man ved, hvordan det går ens barn fagligt.
Derfor er det at have en aktiv evalueringskultur for os at se en forudsætning for en moderne skole.
Vi ser ikke nogen modstrid mellem det at have en stærk evalueringskultur, som også er nationalt sammenlignelig, og det at få mere frihed på tværs af landet og mere frihed ud på den enkelte skole.
Vi er jo allerede i gang med forhandlingerne om, hvordan vi forbedrer det nationale evalueringssystem, og det er vi jo, fordi de nationale test jo grundlæggende er sådan en betaversion af et it-testsystem, som er opfundet i en tid, hvor vi knap nok havde iPhones.
Det vil sige, at det i den grad trænger til en opdatering, og det har vi jo allerede aftalt i fællesskab med den aftale, vi lavede i februar måned sidste år.
Derfor tror jeg sådan set godt, at vi kan skabe en stærk national evalueringskultur.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-06-03:
Jeg håber, vi kommer til at diskutere det videre, også for at finde ud af, hvor uenighederne egentlig er.
Det ville være mærkeligt at have en skole, hvor man ikke evaluerer.
Det, jeg spørger til, er, om man ikke kan ændre den måde, vi har organiseret evalueringen på, sådan at den i langt højere grad tager et lokalt afsæt.
Så kan det være, at der politisk er behov for noget sammenligneligt – det kan man jo gøre ved et udpluk af test på et vist antal skoler med jævne mellemrum.
Men var det ikke klogt at overlade det pædagogiske redskab til skolerne og den enkelte lærer?
Ellen Trane Nørby (V), 2021-06-03:
Jo, men der er jo mange dimensioner i det at have et nationalt sammenligneligt evalueringsredskab.
Der er en pædagogisk dimension, der er en ledelsesdimension, der også en gennemsigtighedsdimension, der handler om, at forældrene har en helt legitim ret til og mulighed for at kunne følge med i deres børns faglige udvikling.
De tre forhold er jo ikke nødvendigvis alle sammen blevet løftet lige godt i det eksisterende system.
Derfor skal der forbedringer til.
Men vi mener fortsat, at der skal være tre sådanne afsæt for at have et nationalt evalueringssystem.
Men det er jo ikke på bekostning af en stærk lokal evalueringskultur, hvor lærerne også kan supplere med andet.
Det nuværende system omfatter ti test i løbet af én skolegang.
Jacob Mark (SF), 2021-06-03:
Det synes jeg var en spændende tale, og jeg deler også mange af synspunkterne.
Jeg vil dog høre, om ordføreren anerkender, at den lærer, der er så vigtig, det er vi enige om, jo også er afhængig af formen.
For hvis selv den dygtigste lærer står i et klasselokale med 28 elever foran sig – det kunne være i en 2. klasse, men det kunne også være i en ældre klasse – og lærerens undervisningstimetal på grund af manglende ressourcer er steget til 29 timer om ugen, så er der jo nogle rammer, der gør det svært at bruge sin faglighed.
Jeg er meget enig i, at vi skal kigge på indhold, men vi er vel også nødt til at kigge på, hvad det er for nogle rammer, vi giver de ansatte, når de skal bedrive deres faglighed.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-06-03:
Tak for det.
Jeg tjekkede lige betænkningen det lovforslag, der blev til lov nr. 409, og jeg kan se, at Enhedslisten og Liberal Alliance stemte imod, mens alle andre stemte for, men det var nu ikke det, jeg ville sige noget om.
Om den her bid for bid-tænkning, som ordføreren er inde på, og som jeg også har set ministeren give udtryk for – og måske er det rigtigt, måske er det ikke rigtigt – har jeg tænkt: Kan det ikke være en lidt mekanisk tilgang til det?
Jeg er ikke sikker på, at det er rigtigt, at vi nu siger, at der må en stor reform til igen, selv om det kunne være fristende.
Men bliver det ikke lidt mekanisk at tro, at vi bare kan løse det sådan problemstilling for problemstilling?
Jens Joel (S), 2021-06-03:
Tak for det.
Den situation, som vi var i, og som Venstre i øvrigt var i sammen med os, omkring lov nr. 409, var jo ikke en situation, der var ønsket eller var hensigtsmæssig eller var bedre.
Altså, vi ville langt hellere – og det er derfor, vi er glade for, at der nu er en aftale – sikre, at den slags, også omkring arbejdsforhold, bliver reguleret af parterne.
Det vil jo altid være førstevalget.
Ja, jeg er enig i, at i det omfang, man overhovedet kan, er det meget bedre at samarbejde, og det er jo derfor, vi lægger op til det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-06-03:
Hr. Jacob Mark kan glæde sig til efter sommerferien, når Dansk Folkeparti bliver lidt mere konkrete.
Nu har vi bare med denne tale og denne redegørelse varmet op.
Jens Joel (S), 2021-06-03:
Men jeg kan faktisk godt forstå hr. Jakob Sølvhøjs dilemma her, for det er jo rigtigt, at uanset hvilken brik man skubber til, eller uanset hvad man ligesom piller ved, har det konsekvenser for nogle andre ting.
Min egen erkendelse er måske bare, at skolen er en så kompleks størrelse, at man kan sige, at det også er ekstremt svært at kaste rigtig meget op i luften og så tro, at man kan designe sig ud af, hvordan det så skal lande igen, hvis man har alt for mange bolde i spil.
Det er simpelt hen den usikkerhed, jeg har.
Og i øvrigt tror jeg, at parterne har ret, når de siger, at folkeskolen mere har brug for ro, men den har selvfølgelig ikke brug for, at man ikke tager problemerne alvorligt.
Derfor tror jeg, vi i samarbejde med parterne på skoleområdet simpelt hen bliver nødt til at tage det bid for bid, men jo selvfølgelig med blik for, at hver gang man ændrer noget, skubber det selvfølgelig også til nogle andre ting – men altså uden at tro, at vi kan lave en masterplan og løse det en gang for alle.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-06-03:
Selv om jeg er lidt skeptisk over for det her med bid for bid, vil jeg tage en bid alligevel: den understøttende undervisning.
Nu har vi jo besluttet, at man ikke behøver at have den i hele næste skoleår.
Tænker ordføreren, at den understøttende undervisning har overlevet sig selv eller måske rettere aldrig kom i gang, sådan at vi må sige, at det, at vi har sagt farvel til den i det kommende skoleår, nok er et skridt på vejen til et endeligt farvel?
Jens Joel (S), 2021-06-03:
Jeg tror, at man nok ikke kan tage de aftaler, vi har lavet oven på coronaen, og som jo var et udtryk for, at der var en ekstraordinær opgave, der skulle løftes, som udtryk for, at det er sådan, skolen permanent skal indrettes.
Men jeg er jo enig i, at når vi har lavet den aftale, fordi der var en særlig opgave, der skulle løses, men samtidig har sagt, at det, man kan gøre med det, er at konvertere det, så har vi jo også insisteret på, at de ressourcer, om man så må sige, bliver i skolen til at løfte en særlig opgave nu.
Vi har lavet særlige aftaler om coronahåndteringen og en opsamling på det faglige og sociale efterslæb, men vi har ikke konkluderet, hvad der skal være den permanente løsning.
Jacob Mark (SF), 2021-06-03:
Jeg er og har altid været meget glad for, at fru Ellen Trane Nørby er Venstres undervisningsordfører, for jeg oplever, at fru Ellen Trane Nørby brænder for frihed, og det er ikke givet, hverken i rød eller blå blok.
Når det så er sagt, oplever jeg, at der er en hæmsko i forhold til at give reel frihed til skolerne med hensyn til noget, som er ret vigtigt, nemlig fagtimerne, og hvordan man fordeler dem.
Altså, man har jo besluttet, at lige præcis dansk, matematik og historie skal der være konkrete minimumstimetal for.
Jeg har ingen forklaring på, hvorfor historie er der; det er et vigtigt fag, men det er der jo også andre, der er.
Så er der dansk og matematik, som selvfølgelig er kernefag i forhold til børnenes kundskaber, men jeg er en af dem, der tror på, at nogle, f.eks. nogle af drengene, bedst lærer matematik i andre fag, altså lærer matematik igennem håndværk og design osv.
Hvis vi tror på frihed, vil det så ikke give mening at løsne på minimumstimetallene i de enkelte fag?
Ellen Trane Nørby (V), 2021-06-03:
Jeg tror måske, det er der, hvor jeg har været i Folketinget igennem længere tid og set, hvad der skete, før vi satte et minimum for bl.a. dansk og matematik, nemlig at det blev en spareøvelse for kommunerne, hvor man, hver gang man skulle finde nogle penge, skar en time her og der.
Derfor tror jeg, at det er vigtigt, at når vi taler om frihed, taler vi også om frihed under ansvar.
For mig at se nytter det ikke noget, at vi genetablerer en situation, hvor der grundlæggende var op til 1 års forskel – 1 års forskel – på en skolegang, om man tog én kommune, eller om man tog en anden kommune.
På 1 års undervisningstimer kan man nå rigtig meget, både menneskeligt, udviklingsmæssigt og fagligt, og den situation er ikke acceptabel, for Danmark er ét land.
Vores folkeskole skal være af en fælles national standard, kan man sige, men det betyder ikke, at alt skal bindes, og det er jo der, hvor tingene er kammet over.
Men jeg tror ikke, at vi skal tilbage til den grøft, hvor vi var ligeglade med, hvor mange eller hvor få timer man fik, når man boede i en given kommune.
Jacob Mark (SF), 2021-06-03:
Der tror jeg, man skal passe meget på med at ty til det der standardforsvar – det har jeg hørt, lige siden man lavede reformen – om, at der var 1 års forskel, osv.
Vi kan jo sagtens lave en model, hvor man sikrer minimumsressourcerne ude på skolerne med vejledende timetal, og hvor man siger, at kommunerne ikke må spare på den ressource, der ligger, at der er vejledende timetal i alle fag, men at den præcise timefordeling, matematik kontra dansk, matematik kontra håndværk og design, historie kontra nogle af alle de andre fag, må man vurdere lokalt for at nå de faglige mål.
Hvordan er det endt med, at det lige præcis er de tre fag, hvor man skal have et minimumstimetal?
Ellen Trane Nørby (V), 2021-06-03:
Jamen det er jo, fordi det er nogle dannelsesfag.
Det er de andre fag også, men det er nogle helt basale fag, og hvor man må sige, at matematikken giver nogle nøgler til at åbne op for en lang række andre fag, og det samme gør dansk.
Hvis du ikke har forstået sproget, kan du heller ikke læse dine matematikopgaver, og du kan heller ikke læse dine opgaver i naturvidenskabelige fag eller andet.
Derfor er der bare nogle basale kundskaber, som vi desværre stadig væk kan se der er rigtig mange elever der forlader grundskolen uden egentlig at beherske i tilstrækkelig grad.
For mig handler det ikke om, at det så nødvendigvis skal være kun det, men det handler jo om, at vi skal måle på, hvad resultaterne er, og stadig væk på det her punkt er resultaterne for skæve, og det er børnene, vi svigter.