runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Flyvholm (EL), 2020-10-22:
Tak for ordet.
Det skal jo ikke være nogen hemmelighed, at vi fra Enhedslistens side synes, at det her er et meget, meget mangelfuldt grundlag for undersøgelsen.
Jeg deler i øvrigt heller ikke Venstres syn på, at det her fra starten var en sag, der skulle have været fejet endnu længere ind under gulvtæppet.
Men det, jeg gerne vil spørge ordføreren til, er, at jeg hæfter mig ved, at ordføreren siger, at i hvert fald dem, der er tiltalt i sagen, skal have lov til at se kommissoriet.
Men skal tilsynet, som så har præsenteret de her kritikpunkter, også have lov til at se kommissoriet, for det ligger jo ikke engang klart i den her undersøgelse?
Og det er for mig helt åbenlyst, at de burde have lov til det.
Men hvor står Venstre i det spørgsmål?
Karsten Lauritzen (V), 2020-10-22:
Selv om jeg er kritisk gennem mine kommentarer, og selv om vi vil forfølge nogle ting under udvalgsbehandlingen – det hører sig jo til, at Folketinget skal kontrollere den til enhver tid siddende regering – har vi i Venstres folketingsgruppe besluttet, at vi støtter lovforslaget.
Men vi håber dog, at der måske kan være nogle steder, hvor vi kan forbedre det.
Der er jo en udfordring i den forbindelse, og det er hastigheden.
Vi anerkender også, at der er hastighed i det, men lovforslaget er fremsat uden at have været i høring, så vi håber, det er muligt, hvilket vi godt vil opfordre justitsministeren til, at se, om der er nogle ting i høringssvarene, der giver anledning til, at man kunne forbedre noget, uden man går på kompromis med det, der er vigtigst, nemlig ønsket om, at det her kan foregå i fortrolighed.
Men ja, på det foreliggende grundlag støtter Venstre det her lovforslag.
Jeppe Bruus (S), 2020-10-22:
Det får vi heldigvis lejlighed til så at drøfte i udvalgsbehandlingen.
Det ser jeg frem til.
Jeg skal bare lige forstå noget på baggrund af de kommentarer, som ordføreren her kom med.
Støtter Venstre lovforslaget?
Jeppe Bruus (S), 2020-10-22:
Altså, de kritikpunkter, der var fra tilsynet, fremgår jo klokkeklart af lovforslaget.
Der er faktisk, tror jeg, under punkt 2 under indledningen en gennemgang af de kritikpunkter, der var fra tilsynet, og det er naturligvis også det, der er genstand for undersøgelsen.
Eva Flyvholm (EL), 2020-10-22:
Jeg vil alligevel godt bede ordføreren om at forholde sig til, om ikke det er helt centralt, hvorvidt der er givet rigtige eller forkerte oplysninger til Kontroludvalget, og om det derfor ikke er en fornuftig idé at få undersøgt det.
For ellers kan man jo heller ikke være sikker på, at man fremover får de rigtige oplysninger i Kontroludvalget.
Nick Hækkerup (S), 2020-10-22:
Jamen det står jo lidt uden hensyn til det, som faktisk siges i lovforslaget, altså de grundpræmisser, der bliver lagt ind.
For de grundpræmisser, der bliver lagt ind, er selvfølgelig med til at bestemme, hvad der skal undersøges, altså afgrænsningen af undersøgelsen.
Det er også med til at bestemme, hvordan det skal undersøges.
Og det er selvfølgelig også i et eller andet omfang med til at bestemme, hvad det potentielt er for et resultat, der kommer ud af det.
Rosa Lund (EL), 2020-10-22:
Jeg troede, at man automatisk fik sin anden korte bemærkning.
Og det understreger jo i virkeligheden, hvor svær den her debat er at tage her i Folketinget, som er os, der skal føre kontrollen med jer i regeringen, altså når vi ikke kan se det kommissorium.
Det gør jo debatten rigtig, rigtig svær, og faktisk synes jeg, det er berettiget at sige, at det ikke er særlig demokratisk.
Jeg kan ikke forstå, at man ikke undersøger alle kritikpunkterne fra det tilsyn, som man jo selv har nedsat til at kontrollere sine egne efterretningstjenester.
Nick Hækkerup (S), 2020-10-22:
Når undersøgelsen er afgrænset, som den er, hænger det jo grundlæggende sammen med, at det er afgørende, at undersøgelsen gennemføres relativt hurtigt, som jeg sagde før, og at kendskabet til meget sensitive oplysninger ikke bliver eksponeret.
Derfor har vi jo valgt at lægge op til en undersøgelse, hvor tilsynets kritik der, hvor den er mest klar og konkret, er det centrale i undersøgelsen.
Og det er efter vores opfattelse den rigtige afvejning.
Rosa Lund (EL), 2020-10-22:
Tak for det.
Nu indledte justitsministeren sin tale med at tale om den demokratiske model, vi har valgt.
Jeg vil bare gerne lige for god ordens skyld understrege, at det jo så er den model, som vi i Enhedslisten ikke altid synes er så demokratisk.
Det, jeg gerne vil spørge justitsministeren om, vedrører, at det undrer os, hvorfor det ikke er alle tilsynets kritikpunkter, som bliver undersøgt.
Det er jo lidt svært for os at vide, hvad det så er for nogle, der bliver undersøgt, fordi vi ikke har adgang til det meget omtalte kommissorium.
Men det undrer mig, når man trods alt i regeringen – og det er vi jo glade for i Enhedslisten, og det er vi også enige i – vil have, at tingene skal undersøges, hvorfor det så ikke er alle tilsynets kritikpunkter, man tager med.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-22:
Tak for det.
Jeg går ud fra, at ministeren er enig i, at tilliden til efterretningstjenesterne er blevet svækket i forbindelse med den kritik, der er blevet fremlagt her fra tilsynet, fordi det jo er en temmelig alvorlig kritik, som rejser nogle, også for demokratiet, ret alvorlige spørgsmål i forhold til masseovervågning af danske statsborgere, i forhold til industrispionage, i forhold til at væsentlige oplysninger bliver tilbageholdt over for tilsynet.
Hvis man anerkender det, er det så ikke nødvendigt at sikre, at der bliver gjort op med den lukkethed, som har betydet, at der har kunnet opstå den mistillid i forhold til efterretningstjenesterne?
Og hvis man vil have genskabt den tillid, må det vel være nødvendigt, at vi sikrer os, at de kritikpunkter, der bliver rejst, alle sammen bliver undersøgt.
Ellers risikerer vi jo at stå i præcis den samme situation igen: Når vi har lavet en kommission til at undersøge tilsynet i forhold til efterretningstjenesterne, skal vi bare til at lave en ny undersøgelser af den kommission for at finde ud af, hvorfor det var, de ikke fik de oplysninger, de efterspurgte.
Eva Flyvholm (EL), 2020-10-22:
Jeg er godt klar over, at det her står nævnt, men det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er, om det bliver behandlet på en sådan måde, at vi, hvis det faktisk kommer frem, at det, der foregår, er ulovligt, at den måde, man indsamler oplysninger og sandsynligvis udleverer dem til amerikanerne på, er i strid med loven, så kan være sikre på, at det vil blive stoppet.
Er det noget, at vi får viden om, og vil det blive stoppet?
Og jeg vil faktisk også gerne have et svar på, om tilsynet får lov at se, hvad kommissoriet er, for det er ret centralt for, at de får mulighed for at kvalitetssikre det.
Nick Hækkerup (S), 2020-10-22:
Det er altid så irriterende, når man kun har et minut til at svare på tre spørgsmål.
Til gengæld giver det så det privilegium, at man kan vælge ud, og jeg tror i virkeligheden, at det spørgsmål, som spørgeren interesserer sig mest for, er det her med, om den ulovlige indhentning kommer til at blive undersøgt.
Noget af det, som der faktisk bliver sagt i lovforslaget, er, at man skal undersøge de mest centrale og konkrete punkter i tilsynets kritik, og så er der faktisk nævnt spørgsmål om mulig indhentning og videregivelse af oplysning vedrørende danske statsborgere som et af de elementer, som vi ved skal undersøges.
Orientering af skiftende forsvarsministre er også nævnt – apropos et af de spørgsmål, der blev rejst tidligere – og det samme er spørgsmål om FE's eventuelle tilbageholdelse af oplysninger og afgivelse af urigtige oplysninger til tilsynet og spørgsmål om FE's mulige uberettigede behandling af oplysninger om en ansat i tilsynet.
Eva Flyvholm (EL), 2020-10-22:
Det er jo desværre efterhånden nok ikke nogen hemmelighed, at vi fra Enhedslistens side synes, at der er nogle meget alvorlige mangler i det her.
Jeg synes, det er meget kritisabelt, at vi f.eks. ikke kan få lagt det kommissorium frem.
Alle Folketingets partier ville gerne have været med til at kunne stå bag den her undersøgelse, som jeg synes er vigtig, men vi kan simpelt hen ikke tage ansvar for kvaliteten af det, sådan som det ser ud nu.
Jeg håber, at justitsministeren også vil være åben over for at forsøge at rette op på nogle af de her problemer i lovarbejdet.
Vi har været omkring meget af det, og der kom mange flere spørgsmål, men jeg vil gerne stille nogle helt konkrete spørgsmål nu.
For det er jo faktisk et spørgsmål, der stadig væk er aktuelt.
Kommer vi til at få en afklaring på, om den måde, der bliver indsamlet og udleveret data om danskerne på, faktisk er ulovlig?
For det andet: Får tilsynet, som er dem, der har igangsat hele den her sag, lov til at se det her kommissorium, som jeg nu er ked af at vi ikke får lov at se?
Thomas Jensen (S), 2020-10-22:
Tak, formand.
Forsøgsordningen foreslås opbygget som en tilladelsesordning.
Det vil sige, at selvkørende enheder alene kan køre efter tilladelse fra transportministeren, og det foreslås, at transportministeren fører tilsyn med tilladte forsøg.
Det foreslås, at selvkørende enheder alene skal have lov til at køre på strækninger og i områder, hvor der kun er begrænset færdsel.
Lovforslaget indeholder hjemmel til at fastsætte de nærmere regler for forsøgsordningen på bekendtgørelsesniveau.
I visse tilfælde vil der kunne gives tilladelse til en hastighed på op til 15 km/t., men udgangspunktet er altså de 6 km/t. Derudover fremgår det af lovforslaget, at det er en forudsætning for tilladelse til forsøg med selvkørende enheder, at der er en fysisk person, der kan overtage kontrollen af enheden, og det kan ske enten ved hjælp af en fjernbetjening eller via f.eks. computerstyring af enheden.
I lovforslaget lægges der op til, at færdselslovens objektive erstatningsansvar og forsikringspligt tillægges tilladelsesindehaveren i tilfælde af eventuelle skader forårsaget af en selvkørende enhed under et forsøg.
Samtidig foreslås det, at transportministeren efter forhandling med justitsministeren kan fastsætte regler om straf for overtrædelse af færdselslovens regler, herunder om det strafferetlige ansvarssubjekt.
Det foreslås i lovforslaget, at forsøgsordningen og tilsynet med de tilladte forsøg skal være finansieret via brugerbetaling med et gebyr.
Lovforslaget indeholder endvidere en ændring af lov om registrering af køretøjer, så de selvkørende enheder ikke skal registreres i Køretøjsregisteret og ikke skal forsynes med nummerplade.
Socialdemokratiet mener, at der med de foreslåede regler sættes nogle fornuftige rammer for en forsøgsordning med de selvkørende enheder.
Den foreslåede forsøgsordning giver mulighed for udvikling og afprøvning af en ny teknologi, men sikrer, at det sker på en færdselssikkerhedsmæssig forsvarlig måde.
Derfor støtter Socialdemokratiet forslaget.
Nick Hækkerup (S), 2020-10-22:
Jeg går i virkeligheden meget fordomsfrit til den opgave.
Jeg synes bare, det er vigtigt at hente erfaringer ind fra udlandet, og jeg synes også, det er vigtigt at se, hvad den undersøgelseskommission, som vi har nedsat nu, måtte nå frem til, for jeg tror, at de to elementer vil have betydning for, hvordan det vil være relevant at strikke tilsynet sammen fremadrettet.
Kristian Hegaard (RV), 2020-10-22:
Det er jo ingen hemmelighed, at når man ser på andre lande, som vi normalt sammenligner os med, og ser på deres tilsyn, har de lidt flere kompetencer, end Tilsynet med Efterretningstjenesterne har.
Man kan bl.a. se lidt mere om sådan noget med spioner og andre ting.
Jeg vil bare høre, om ministeren allerede nu tænker, om der er nogle andre ting, vi kunne lære af andre lande i den forbindelse, eller hvor ministeren ligger i forhold til de ting, der gælder, også i forbindelse med at udvide kompetencerne for Tilsynet med Efterretningstjenesterne.
Nick Hækkerup (S), 2020-10-22:
Jeg synes i virkeligheden, vi skal gå meget åbent til den diskussion.
Der er peget på et behov for at genoverveje FE-loven.
Vi står i forvejen over for en revision af PET-loven, og det kan vi så passende tage i samme skynding, og deri er jo indlejret tilsynet og tilsynets fremtidige rolle.
Det er et arbejde, som vi faktisk kan begynde på allerede nu ved f.eks. at samle erfaringer ind fra andre lande om, hvordan man dér har strikket tilsynet sammen osv. i den sammenhæng.
Jeg tror bare også, at vi vil være godt hjulpet, hvis vi sikrer os, at det udkomme, der måtte være af den undersøgelseskommission, som vi også har nu, kan indgå i det arbejde.
Kristian Hegaard (RV), 2020-10-22:
Tak for talen til ministeren.
Et andet spor, som vi også kommer til at skulle forfølge, ud over den her undersøgelseskommission, og som der også refereres til i selve lovforslaget, er de her forhold omkring bl.a. whistleblowerordning og revision af FE-loven, og det vil i den forbindelse nok også være naturligt at kigge på PET-loven også.
Er ministeren villig til, når vi skal kigge på de andre ting, det andet spor, der ligger ud over det her, at se på, om det er den rigtige måde, som Tilsynet med Efterretningstjenesterne refererer på i dag til regeringen, eller skulle man lege med tanken om, at de eksempelvis refererede til Kontroludvalget i stedet?
Vil ministeren være med til at drøfte det videre i det her andet spor, som man kunne kalde det?
Nick Hækkerup (S), 2020-10-22:
Men det er jo også en række af de hensyn, som gør, at vi står her i dag og behandler et lovforslag om at tage det stærkeste værktøj i værktøjskassen i forhold til undersøgelser i brug, nemlig at lave en undersøgelseskommission.
Det er der heldigvis et meget, meget bredt flertal i Folketinget der bakker op om, for det er vejen til at få afdækket de her forhold på en måde, så vi bevarer fortroligheden, så vi bevarer sikkerheden, så vi bevarer trygheden og samtidig får undersøgt de forhold, som der er rejst kritik af.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-22:
Jeg tror da, at hensynet til borgernes sikkerhed vel også handler om, at borgerne har en sikkerhed imod at blive ulovligt overvåget.
Derfor går den begge veje.
Jeg anerkender fuldt ud, at der kan være brug for en efterretningstjeneste, men jeg synes jo netop bare, at den kritik her rejser spørgsmålet om, hvordan vi kan sikre, at den efterretningstjeneste ikke også udvikler sig til en form for stat i staten, hvor man begynder at underminere borgernes sikkerhed, ved at der sker masseovervågning og der sker industrispionage.
For dét er jo også et angreb på trygheden og sikkerheden for både borgere og samfund.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-10-22:
Tak for ordet.
Lovforslaget sætter rammerne for en undersøgelse af visse forhold vedrørende Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det giver sig selv.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-10-22:
Det er jo ligesom det, der ligger i vores position.
Og kombinationen af det og et styrket tilsyn mener jeg er måden at gøre det på.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-22:
Men problemet er jo lidt, at hvis vi ikke engang kan se, hvad det er for et kommissorie vi laver, hvor vi kan se, hvad det er, der bliver belyst, så er vi med til at bidrage til den lukkethed, der har skabt problemstillingen. Er det ikke lige præcis der, vi burde sige, at hvis vi skal have gjort op med det her, og hvis vi skal sikre, at der kan være tillid til efterretningstjenesterne, så bliver vi nødt til at gøre op med lukketheden og i stedet for sikre, at der er fortrolighed?
For det er det, der kan give tilliden.
Og burde det ikke netop være derfor, vi også sikrede os, at man i hvert fald kunne se kommissoriet, så man kunne se, hvad det så er for nogle ting, der bliver undersøgt?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-10-22:
Det er jo derfor, vi ønsker et styrket tilsyn, som har adgang til at undersøge alle dele af tjenesternes arbejde, og det er derfor, vi gerne vil have de her eksterne whistleblowerordninger, ikke?
Spørgsmålet er bare, hvordan vi bedst håndterer det.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-22:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Ordføreren var i talen inde på det med, at det selvfølgelig er nødvendigt med fortrolighed, og det er jo fuldstændig rigtigt.
Det skal der selvfølgelig være, men der er også forskel på fortrolighed og lukkethed.
Der skal jeg bare høre ordføreren, om en del af problemstillingen her ikke er, at der har været en for høj grad af lukkethed i efterretningstjenesterne.
For når tilsynet ikke har kunnet få oplysninger om, hvad der i virkeligheden er foregået i efterretningstjenesterne, og når der har kunnet opstå en mistanke om, at der er blevet foretaget ulovlig overvågning af danske statsborgere, og også om industrispionage, så er det vel udtryk for, at der er opstået en kultur med lukkethed.
Skulle det, der er kuren imod det, ikke lige præcis være, at man sikrer sig, at når man så laver en undersøgelse af, hvad der er foregået, så kan man i hvert fald se det kommissorie; at man sikrer sig, at i forhold til de ting, der skal belyses, ved man, hvad det er, der foregår.
Så må der selvfølgelig være fortrolighed, men vi bliver vel nødt til at få gjort op med den lukkethed, der gør, at der reelt set kan opstå en stat i staten, hvor der overhovedet ingen form for kontrol er.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-10-22:
Som jeg hører både regeringen og de øvrige parter i det her, er alle enige om, at de lovbrud, der er begået, skal undersøges, og at man skal til bunds i det her løbende, og det overlader vi jo så til de instanser, som vi nu har besluttet skal beskæftige sig med det.
Det har jeg tillid til godt kan lade sig gøre og tillid til det medlem, som vi har i Kontroludvalget, men også til den kommission, vi nu nedsætter.
Så må man jo ligesom løbende finde ud af, om der er mere at være på sporet af, som skal tages op.
Det tror jeg sådan set kommer til at fungere udmærket.
Men altså, jeg værdsætter, at Enhedslisten indtager det standpunkt, de gør, fordi det jo er en fuldstændig valid bekymring.
Rosa Lund (EL), 2020-10-22:
Det handler jo ikke om, om vi har tillid til Kontroludvalget.
Lige nu står vi jo i en situation, hvor Kontroludvalget muligvis har fået nogle forkerte oplysninger.
Vi står i en situation, hvor vi ikke engang kan få at vide, om det kommissorie, om den undersøgelse, der bliver lavet, faktisk omhandler tilsynets kritikpunkter.
Det er jo det, det handler om.
Det er jo det, det handler om!
Jeg synes, det er rigtig fint at fremsætte et beslutningsforslag.
Vi skal nok støtte det i Enhedslisten.
Det har bare ikke rigtig noget at gøre med, om danskerne kan have tillid til netop den her undersøgelse af efterretningstjenesterne.
Så jeg vel gerne igen spørge, hvordan SF vil sikre, at vi kan stole på, at tingene faktisk bliver undersøgt til bunds her.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-10-22:
En del af det er jo det, at vi kommer til at genfremsætte det her forslag om styrket tilsyn og om, at tilsynet skal kunne have al den adgang, de har brug for.
Det synes vi er meget relevant nu, men jeg synes egentlig godt, at vi kan have tillid til Kontroludvalget i lyset af den udvikling, der har været, og at de kan tage de vurderinger, der er nødvendige.
Rosa Lund (EL), 2020-10-22:
Tak for det, og tak for den fine ordførertale.
Det, der jo så kan undre mig, er, at man, når man nu opremser alle de gode holdninger, man har til åbenhed, alle de beslutningsforslag, man tidligere har fremsat, så alligevel ikke benytter chancen nu og stiller de krav, som netop fru Eva Flyvholm nævner.
Det undrer mig meget.
Jeg vil gerne høre SF's bud på, hvordan danskerne skal have tillid til en undersøgelse, hvor de ikke engang kan få at vide, om Kontroludvalgets kritik faktisk bliver undersøgt.
Hvordan vil SF sikre, at danskerne kommer til at have tillid til, at efterretningstjenesterne bliver undersøgt til bunds?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-10-22:
Jamen det må Kontroludvalget afgøre.
Og igen: Jeg forstår bekymringen, men det vigtige er, at nu overdrager vi opgaven.
Vi kan jo ikke vide, hvad der indgår i undersøgelsen, og vi har tillid til, at vores medlem af Kontroludvalget gør sit bedste.
Dermed ikke sagt, at det ikke er en valid bekymring; det er det da.
Der er bare en årsag til, at strukturen er, som den er, og det er bl.a. af hensyn til det arbejde, som efterretningstjenesten udfører.
Eva Flyvholm (EL), 2020-10-22:
Der må man bare sige, at det jo faktisk tidligere er kommet frem, at der muligvis også er blevet givet forkerte oplysninger til Kontroludvalget.
Der har vi jo sagt: Kan vi ikke i det mindste få et håndslag på, at det kommer til at blive undersøgt i den her undersøgelse?
Det vil justitsministeren ikke give os.
Vil SF give et håndslag på, at det da er noget, der skal med i den her undersøgelse, og stille det som et krav, for at man stemmer for det?
Altså, det er jo sådan nogle helt vitale ting, som vi er nødt til at vide, og det handler ikke kun om, at SF's medlem eller Enhedslistens medlem et eller andet sted så får noget at vide.
Det handler også om, at borgerne skal kunne have tillid til staten og til, at efterretningstjenesterne faktisk også skal overholde loven.
Det synes jeg ikke vi er forsikret om her.
Det synes Institut for Menneskerettigheder og djøf i øvrigt heller ikke vi er.
Jeppe Bruus (S), 2020-10-22:
Jeg synes, det er dybt bekymrende for vores demokrati – det er simpelt hen ikke vores demokrati værdigt – når man skal høre den slags konspirationsteorier fra Folketingets talerstol.
Jeg forstår det simpelt hen ikke, når ordføreren siger, at det hele er mørkelagt, og at der ikke er nogen retning eller noget som helst, og at man intet kan få at vide.
På side 9 i lovforslaget, i første spalte, midtfor, står der præcis: »På den anførte baggrund vil undersøgelsen fokusere på de mest centrale og konkrete punkter i Tilsynet med Efterretningstjenesternes kritik, herunder spørgsmål om mulig indhentning og videregivelse af oplysninger vedrørende danske statsborgere, orientering af skiftende forsvarsministre, Forsvarets Efterretningstjenestes eventuelle tilbageholdelse af oplysninger ...« osv. osv.
Det er vel lige præcis at adressere nogle af de mest centrale kritikpunkter.
Det er mit ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er om, at ordføreren siger, at man kan have tillid til den undersøgelse, som tilsynet har lavet.
Burde man ikke også kunne have tillid til det?
Eva Flyvholm (EL), 2020-10-22:
Jeg mener bestemt, at man godt kan have tillid til de dommere, der er i den nedsatte kommission.
Det har jeg absolut ingen indvendinger imod.
Jeg har heller ikke nogen indvendinger imod, at vi laver en kommission.
Jeg har en indvending imod, at vi ikke laver et klart kommissorium for, hvad det er, der skal undersøges.
Der er nævnt nogle enkelte eksempler her.
Det er simpelt hen ikke godt nok.
Jeg har f.eks. ikke kunnet få et svar på, om man så vil undersøge, om tidligere ministre har givet forkerte oplysninger.
Vil man undersøge det?
Det kan jeg ikke få et svar fra ministeren på.
Det kan du ikke nødvendigvis læse ud af det her.
Der står bare, der skal kigges på, hvad de har fået at vide.
Der står faktisk ikke, om de skal indkaldes som vidner eller andet.
Det er jo også noget af det, som flere af aktørerne peger på.
Måske var det en god idé, at man oplyste, hvem der bliver indkaldt som vidner og som anklagede i den her sag – sådan nogle helt basale ting.
Det kan vi ikke få at vide.
Det er ikke normalt, det er ikke hverdagskost, at man står i Folketinget og stemmer for et forslag, hvor man faktisk ikke kan få at vide, hvad undersøgelsen dækker over.
Peter Skaarup (DF), 2020-10-22:
Jeg tror, det er lidt æbler og pærer, vi snakker om her.
Altså, som jeg forstår det, er det en kritik af det lovforslag, vi har her, som kommer fra Enhedslisten, og som man mener nærmest er i strid med vores demokrati osv. osv.
Det er det, jeg spørger om.