runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2018-04-18:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes, at park and ride er et glimrende koncept, som kan bruges der, hvor det på et samfundsøkonomisk fornuftigt grundlag fremmer mobiliteten på tværs af kollektiv trafik og individuel trafik.
Sagt med andre ord: Hvis investeringen står mål med fordelene, synes jeg, det er en god idé.
Med det afsæt har vi løbende fokus på at skabe sammenhæng mellem transportformerne, herunder at fremme tilgængeligheden til den kollektive trafik og skabe attraktive stationsområder med mulighed for park and ride.
Kontrakten mellem staten og DSB forpligter DSB til løbende at udmønte den såkaldte parkeringspulje, der er afsat som led i aftalen om en grøn transportpolitik.
Puljen, der skal sikre bedre adgang til stationerne, har været brugt til at etablere parkeringspladser ved S-togstationerne i bl.a. Herlev, Ballerup og Farum samt ved en lang række stationer på fjern- og regionalbanerne landet over.
Det mest oplagte eksempel på et aktuelt park and ride-projekt er den kommende Køge Nord Station, der anlægges på den nye bane mellem København og Ringsted.
Køge Nord Station er særlig interessant på grund af placeringen tæt op af den stærkt trafikerede Køge Bugt Motorvejen.
Når stationen åbner, vil der være mulighed for at køre fra motorvejen, parkere sin bil på en af de mange parkeringspladser og tage toget videre på enten S- eller fjernbanen og derved undgå trængslen på motorvejen ind mod København i myldretiden.
Rasmus Prehn (S), 2018-04-18:
Hvad er ministerens holdning til pendlerkonceptet park and ride, og ønsker regeringen at udbrede dette koncept til flere steder i landet?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-04-18:
Der kommer en faglig indstilling i forhold til placeringen, som netop skal tage hensyn til, både hvor hurtigt man rykker ud, men også hvor mange man dækker.
Så er jeg bare også nødt til at sige, at det, at regeringen nu sammen med Dansk Folkeparti indsætter en fjerde akutlægehelikopter, jo ikke betyder, at man så fra regionernes side kan skære ned på det øvrige akutberedskab.
Det skal også være stærkt, og det betyder også, at både den lokale hjerteredning, lægeambulancer, paramedicinere er vigtige dele af hele det at have tryghed, også i yderområderne, også i Skagen, som jeg kan høre spørgeren går meget op i.
Derfor må det jo ikke blive et enten-eller.
Det her er et både-og, hvor vi ikke kun skal kigge på helikopteren, men se helikopteren som et vigtigt supplement til vores yderligere akutberedskab i Danmark.
Hele udgangspunktet for at indkøbe en fjerde akutlægehelikopter er, at de tre eksisterende er ved at nå deres maksimale kapacitet, og hvis vi skal sikre, at man ikke hver gang skal stå og vurdere, om det er det ene sted, man skal flyve til, eller om det er det andet, skal vi have mere kapacitet, og det er det, som regeringen sammen med Dansk Folkeparti nu sikrer.
Og så vil der komme en faglig indstilling til, hvordan man netop tager hensyn til, både hvad udrykningstiden er, men også hvordan man dækker flest borgere.
For en vigtig del af det er også, at man når ud og skaber tryghed for flest mulige borgere i den nordlige del af landet i forbindelse med placeringen af den fjerde akutlægehelikopter.
Rasmus Prehn (S), 2018-04-18:
Jeg tror, at hvis der var mulighed for at placeret noget i umiddelbar nærhed af Sindal flyveplads, ville man også være rigtig godt tilfreds med det.
Der er jo altså rimelig mange arealer, der kan bruges til noget af det her.
Men kan ministeren oplyse noget om, hvad forskellen er i responstid, i forhold til om man har en lægehelikopter fra Sindal eller fra Aalborg eller andre steder fra i Nordjylland?
Har ministeren noget overblik over, hvorfra man får den optimale responstid?
Altså, hvilke overvejelser har man gjort sig der?
Det må jo være udgangspunktet, når man skal redde menneskeliv, at responstiden er så kort som muligt.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-04-18:
Det er jo lige præcis af de årsager, at Dansk Folkeparti og regeringen med finansloven besluttede at afsætte penge til en fjerde akutlægehelikopter.
Det er hurtig hjælp, der kommer fra luften, og derfor er en fjerde akuthelikopter en vigtig del af det at sikre tryghed i hele landet, også i den nordlige del af vores land.
Men det er også vigtigt at tage de faglige hensyn og det samlede hensyn, for der er jo også et sydligt og et vestligt område af Region Nordjylland, og den fjerde akuthelikopter skal indgå sammen med de tre eksisterende akuthelikoptere, og derfor er det vigtigt, at man tænker det samlet.
Det er derfor, vi også har bedt om nogle faglige indstillinger om den optimale placering.
Så er jeg nødt til igen at understrege det, jeg også sagde i starten, nemlig at det, der også taler imod Sindal, er, at der er faldskærmsudspring og skoleflyvninger, som muligvis vil kunne umuliggøre, at man letter i akutte situationer.
Det var også baggrunden for, at Skiveprojektet i sin tid blev placeret på en bar mark og ikke på den eksisterende flyveplads.
Det var simpelt hen af sikkerhedshensyn.
Rasmus Prehn (S), 2018-04-18:
Så vil jeg minde om, at når man skal kigge på, hvordan man dækker flest eller når ud til flest, så skal man også kigge på, hvad de borgere, der er i et område, har af øvrige muligheder.
Og hvis nogle af de ekstra borgere, man kan komme til at dække med en lægehelikopter, er nogle, som på fin vis kan nå frem til hospitalet på rimelig tid med en ambulance, så har det jo ikke den samme værdi som det at kunne give en meget kort responstid til nogle, der ikke kan nås med en ambulance.
Og der vil jeg gerne spørge en gang til, om ministeren ikke kan oplyse, hvad forskellen i responstid er, hvis man f.eks. skal hente en patient i Skagen, om man flyver ud af Sindal, eller om man flyver ud af Aalborg.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-18:
Det er jo et spørgsmål, vi havde lejlighed til at drøfte tidligere, bl.a. på et samråd i Retsudvalget sidste år – på et tidspunkt for et års tid siden, tror jeg –
som drejede sig om kriminalitetsudviklingen i Malmø.
Jeg nævnte også dengang, at dansk politi nøje følger udviklingen i Sverige, og at der generelt er et godt og tæt samarbejde mellem dansk og svensk politi.
Og jeg synes i det hele taget, at det er rigtig, rigtig vigtigt, at der er det gode og tætte samarbejde.
Jeg har simpelt hen ikke inden for rammerne af et mundtligt S-spørgsmål mulighed for at indhente nærmere oplysninger fra Rigspolitiet om den aktuelle situation, men hvis spørgeren ønsker nærmere oplysninger om de opdaterede konkrete forhold i Sverige i dag og eventuelle konsekvenser for kriminaliteten i Danmark, vil jeg med glæde svare på et skriftligt spørgsmål.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-18:
Tak for det.
Mener ministeren, at kriminalitetsudvikling, bandeaktivitet og radikalisering i Sverige udgør et potentielt sikkerhedsproblem for Danmark?
Carsten Kudsk (DF), 2018-04-18:
Finder ministeren, at det er hensigtsmæssigt, at der er internationale konventioner, der står i vejen for danske interesser i forhold til at udvise kriminelle udlændinge?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-18:
Det er jeg enig i, og jeg vil lige prøve at tage fat i det, der skete sidste uge, for det er faktisk vigtigt.
Ministre fra mere end 20 lande, for det er jo ikke alle, der møder med ministre – bl.a. Storbritannien, Tyskland, Frankrig og Rusland – var i København i sidste uge, og det er jo, fordi det er vigtige reformspørgsmål.
I forhold til artikel 8 er problemet ikke ordlyden.
Og det er lige præcis her, vi får et øget politisk råderum.
Det er også det, der skal være, for det er jo politikerne, der sådan set skal kunne bestemme, hvordan det her skal være – selvfølgelig inden for nogle rammer.
Carsten Kudsk (DF), 2018-04-18:
Det er rart at høre, at ministeren lægger op til det her, for folk føler sig virkelig, virkelig krænket.
Det kan vi jo se.
Man har nogle mennesker, der kommer til det her land, og som gerne vil være en del af det danske samfund, og så begår de noget kriminelt.
Og så er der det her med, at man ikke kan få dem udvist med det samme, fordi der henvises til nogle konventioner, som sjovt nok blev lavet på et tidspunkt, hvor det var en helt anden dagsorden, vi havde.
Derfor er det også vigtigt, at man får sendt det her signal om, at det er en helt anden verdensdagsorden, vi som sagt har nu.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-18:
Hvis folk bor her i landet og ikke er danske statsborgere og begår voldtægt – det var eksemplet, men det kan være så megen anden kriminalitet – altså grov kriminalitet, så synes jeg sådan set, at man har givet sig selv en billet til at rejse et andet sted hen.
Der har vi også set, at der faktisk er et råderum – det har Institut for Menneskerettigheder også påpeget – i forhold til hvordan Højesteret i sidste ende har dømt, og hvordan man har set på det ved domstolen i Strasbourg.
Det er jo derfor, vi nu har en lovændring på vej, som jeg er sikker på at Dansk Folkeparti bakker op om.
Folk skal ikke være her, hvis de begår kriminalitet.
Tak for spørgsmålet.
Spørgeren har bedt mig berette, om vi vil ændre de konventioner, vi er en del af, og til det må jeg jo sige, at der er regeringens politik ret klar.
Vi ønsker, at Danmark skal indgå i et aktivt internationalt samarbejde, og at Danmark skal overholde de konventioner, vi nu engang har tilsluttet os.
Men det er jo ikke det samme, som at vi ikke skal være skeptiske og reagere, når internationale regler og systemer forhindrer os i at handle på en måde, vi synes er indlysende rigtig.
Vi skal ikke være bange for at forsøge at ændre på tingene, når der er behov for det.
Det er præcis den tankegang, som har ligget bag regeringens initiativ om at reformere menneskerettighedssystemet som en del af det danske formandskab for Europarådet.
Det arbejde førte i sidste uge til indgåelsen af en stor og vigtig aftale mellem 47 lande her i København, det, vi kalder Københavnererklæringen.
Det er en banebrydende aftale, som vil sikre et mere balanceret menneskerettighedssystem, som giver et større råderum til de enkelte lande.
Det har afgørende betydning på udvisningsområdet, som der spørges til her.
Så skal vi samtidig følge op nationalt, og det gør vi.
I februar fremsatte regeringen – det var udlændinge- og integrationsministeren – et lovforslag, der skærper de danske udvisningsregler.
Med lovforslaget går vi helt til grænsen og udnytter det øgede rum for udvisning, vi ser, i forhold til Danmarks internationale forpligtelser.
Så vi arbejder altså målrettet både nationalt og internationalt for at sikre bedre muligheder for at udvise kriminelle udlændinge, og vi leverer tydelige resultater både internationalt og nationalt.
Carsten Kudsk (DF), 2018-04-18:
Vil ministeren tage initiativ til at få ændret de forskellige konventioner, så det bliver lettere at udvise kriminelle udlændinge?
Vil ministeren tage initiativ til at få ændret de forskellige konventioner, så det bliver nemmere at udvise kriminelle udlændinge?
Det var rigtig rart at få et svar fra ministeren, et svar, som jeg faktisk har savnet siden sidste uge.
Det, jeg undrede mig over i sidste uge, da jeg sendte mit spørgsmål, var, at jeg fik en melding om, at ministeren ikke kunne forberede sig på det til om onsdagen, for ministeren havde en stor konference om torsdagen og sjovt nok en meget, meget stor artikel i Jyllands-Posten om det pågældende spørgsmål.
Og det spørgsmål, jeg stillede til ministeren, var et holdningsspørgsmål.
Og ja, det kan man jo komme ud for som nyt folketingsmedlem, altså at blive fanget lidt i nogle procedurer, men nu får jeg selvfølgelig svar på mit spørgsmål.
Jeg synes, det er vigtigt, at der bliver fokus på at få udvist kriminelle, for vi har nogle borgere, der har været ude for enten en voldtægt eller en eller anden hidsig forbrydelse af en eller anden slags, som gør, at den borger føler sig krænket.
Og en borger, som føler sig meget, meget krænket, kan se, at nogle mennesker, som er dybt kriminelle, ikke bliver udvist.
De går på gaden, og man går og venter på, at de får en dom.
Det er meget krænkende for de borgere.
Det er jo meget krænkende for dem, hvis vi taler om voldtægt eller meget alvorlige voldsforbrydelser, at de folk ikke bliver udvist, altså det her med, at de stadig væk kan henvise til nogle menneskerettighedskonventioner.
Vi har set eksempler på, at man har henvist til, at fængselsforholdene i de pågældende lande er hårdere end i Danmark.
Så det, der er vigtigt, også i forhold til borgernes retsfølelse, og at de føler sig trygge, er, at vi sørger for, at vi simpelt hen får udvist de her kriminelle mennesker, fordi de er med til at ødelægge vores samfund.
Og en ødelagt dansker er en ødelagt dansker for meget.
Derfor er det jo meget vigtigt.
Jeg synes, det er fint nok, at man prøver at rette noget fokus på konventionerne, men man bliver også nødt til at få sagt til de pågældende lande, at kriminelle og folk, der begår noget kriminelt i Danmark, vil vi bare ikke acceptere.
Så må vi jo gøre det, at vi får kigget på de her problemstillinger, og det har vi nu heldigvis mulighed for i forhold til vores udlændingelov.
Der synes vi ikke, at konventionerne skal være det, som overruler dansk lov, og der skal vi have lov til at kunne gøre de her ting.
Så derfor vil jeg godt anmode om, at justitsministeren, hvilket vi lægger op til, i hvert fald får de kriminelle udvist.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-18:
Jeg tror, at det var det næste spørgsmål.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-18:
Mener ministeren, at kriminalitetsudvikling, bandeaktivitet og radikalisering i Sverige udgør et potentielt sikkerhedsproblem for Danmark?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-18:
Jamen det er jeg enig i.
Altså, der er lidt gammel strøm i nogle af de her ledninger, for i Danmark har man jo ikke altid konsekvent fra anklagemyndighedens side rettet påstand om udvisning.
Vi har set nogle sager, men ikke mange, og man er først begyndt på det nu her.
Nu har vi en klar holdning: altså, anklagemyndigheden nedlægger påstand om udvisning, hver eneste gang der overhovedet er mulighed for det.
Det skred er jo heldigvis sket, og det betyder også, at vi vil se flere blive udvist.
Vi ser også, at en del bliver udvist, og det synes jeg er rigtig godt, når man begår grov kriminalitet.
Carsten Kudsk (DF), 2018-04-18:
Det er jo vigtigt, at vi får sendt det signal, for borgere, der føler sig krænket af nogle, vi ikke kan udvise, på grund af at man henviser til konventionerne, vil spørge, hvordan det kan foregå, at vi kan straffe danske statsborgere – men andre, som kommer til det her land, og som vi giver beskyttelse, og som krænker en dansk statsborger, skal også få den her retsbevidsthed, altså at når vi har en lovgivning, der siger, at de er dømt til udvisning, så skal det også have en konsekvens, så vi får dem sendt ud.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-18:
Nu skal vi holde tungen lige i munden her, for der er jo mange ting i det her, og der er forskellige konventioner.
Men hvis vi nu holder os til Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, er det klart, at det jo ikke er konventionen, vi går ind og ændrer på.
Men dér, hvor vi kan gå ind og ændre noget, er jo, når nogle lande går sammen og siger: Her synes vi altså, at man er på vej ud ad et spor hos domstolen i Strasbourg, som er skævt.
Så kan man jo gå ind og tage en dialog, intervenere og sige, at der er noget her, der ikke er i orden.
Det forventer jeg mig faktisk meget af, plus at vi bare må sige, at det jo også er interessant at se den lovgivning, vi nu har på vej i Folketinget.
Hvad kommer det til at betyde her i Danmark?
For det vigtigste er jo, at vi sådan set ved en dansk domstol dømmer folk til udvisning.
Der er et større råderum, og det vil vi nu benytte.
Carsten Kudsk (DF), 2018-04-18:
Så det, der lægges op til, er, at hvis vi kommer i nogle situationer i forbindelse med nogle sager, hvor vi ikke kan få udvist nogle i forhold til konventionerne, så er der mulighed for at få fat i andre lande, så man sådan set i en partnerskabsaftale kan gå ind og sige, at nu stiller vi nogle krav til f.eks. de her lande, der ikke vil modtage dem, eller andre ting i forhold til konventionerne, og – som du siger – lægge op til i samarbejde med dem at have mulighed for at få udvist de her kriminelle.
Og hvor mange vil det i så fald dreje sig om, at vi eventuelt ville få mulighed for at udvise i forbindelse med sådan en aftale?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-18:
Jeg tror ikke, der er tvivl om, at et lille land som Danmark har brug for at være en del af en større sammenhæng og have samarbejdsrelationer også med nogle andre lande, også større lande.
Det er derfor, jeg sådan set synes godt om den tilgang, der har været til det, bl.a. blandt de lande, der indgik en aftale i sidste uge.
Både Ungarn og Østrig er partnere i den aftale, vi indgik, og de har jo været med os i det her.
Derfor er det rigtig vigtigt, at vi holder fast ved dem.
Det, den her aftale netop giver mulighed for, er, at flere lande kan gå sammen.
Hvis der kommer nogle sager ved Menneskerettighedsdomstolen, hvor man føler, at her går de altså for langt, så kan vi simpelt hen gå sammen med nogle andre lande og reagere.
Det er noget af det positive, jeg synes der er kommet ud af den aftale, vi landede i fredags.
Carsten Kudsk (DF), 2018-04-18:
Men vi ser jo også eksempler på forskellige lande, som begynder at komme i opposition til konventionerne.
Australien har kigget på noget med hensyn til konventionerne.
Vi kan mærke, at bl.a. Østrig også går på banen i forhold til nogle stramninger og for at gøre nogle ting der.
Vi har også nogle EU-lande, bl.a. Ungarn og andre, som går ind og kigger på, hvad man gerne vil have med hensyn til udvisning af kriminelle.
Det vil sige, at man kan se, at der er en opblødning i Europa, specielt i de gamle østlande, som meget gerne vil kigge på det her.
Så det, jeg godt kunne tænke mig at spørge om, er jo, om man har taget en dialog med de lande, som er meget positive over for at få kigget på den her problemstilling om at få udvist kriminelle asylansøgere og indvandrere – du snakker om, at der er nogle, der er positive, og nogle, der er kritiske – og om man måske kunne gå sammen med de kritiske lande, så vi får de bedst mulige værktøjer, får samlet de her mennesker og måske får kigget på de erfaringer, de bl.a. har gjort sig i Australien og forskellige andre steder.
For man kan jo se, når det gælder konventionerne, at der er nogle lande, som ikke tolker dem så skrapt, som vi gør i de europæiske lande, at der er nogle steder, hvor de faktisk har nogle undtagelser i forhold til konventionerne, som gør, at de kan agere bedre på mulighederne.
Det vil sige, at man inden for de eksisterende konventioner i samarbejde med nogle af de andre lande faktisk godt kan komme med nogle meget, meget strammere krav.
Kan vi i forhold til konventionerne komme i en situation, der gør, at vi, hvis de pågældende lande siger, at de ikke vil ændre konventionerne – fordi der er nogle, der har en eller anden lukket dagsorden i forhold til konventionerne – sådan set som land bliver nødt til at sende et signal om, at vi enten må opsige dem eller vælge at sige til de lande, at så må vi trække os fra det her samarbejde?
Og i givet fald, hvilke konsekvenser ville det få for Danmark, hvis vi eventuelt tog et så drastisk skridt, som mange advarer utrolig meget imod?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-18:
Jeg skal prøve på ikke at gentage mig selv, for vi er lidt i samme boldgade her som ved det forrige spørgsmål.
Kriminelle udlændinge har ikke noget at gøre i Danmark, og udlændinge, der begår alvorlig kriminalitet, skal udvises af landet.
Derfor skal vi også gøre, hvad vi kan, for, at der i videst muligt omfang sker udvisning af kriminelle udlændinge.
Og det gør vi også.
Som jeg nævnte ved besvarelsen af det tidligere spørgsmål, indgik vi den her aftale i sidste uge mellem 47 lande, som vil sikre os et større råderum på bl.a. udvisningsområdet.
Og så har vi som omtalt ny lovgivning på vej, som skal sikre, at vi udnytter det råderum, vi ser i forhold til de internationale konventioner.
Så er det jo velkendt land, at der, selv om vi i regeringen langt hen ad vejen er enige med Dansk Folkeparti om mange af de her spørgsmål, kan være nogle ting, vi er knap så enige om.
Vi tror på internationalt samarbejde og på, at vi skal overholde de internationale konventioner.
Derfor er det regeringens synspunkt, at Danmark har en klar interesse i en stærk international retsorden.
Carsten Kudsk (DF), 2018-04-18:
Så stiller jeg det næste spørgsmål: Finder ministeren, at det er hensigtsmæssigt, at der er internationale konventioner, der står i vejen for danske interesser i forhold til at udvise kriminelle udlændinge?
Rasmus Prehn (S), 2018-04-18:
Først og fremmest rigtig mange tak til ministeren for også lige at ridse op, hvad der er af fordele ved det her park and ride-koncept, nemlig at man får kombineret transportformerne på bedst tænkelig vis og bruger dem der, hvor de er bedst.
Det kan være rart for en børnefamilie at aflevere børn og handle ind med en bil, men når man så skal pendle ind til f.eks. København eller en anden stor by, er det altså noget smartere og forbundet med mindre trængsel og færre forsinkelser at tage den kollektive trafik.
Så det giver rigtig god mening.
Ministeren er også så venlig at repetere, hvad der er af puljer og muligheder for at give støtte, og også komme med et par konkrete eksempler på, hvad der er sket.
Det er rigtig positivt, og det er vi jo også fra Socialdemokratiets side rigtig glade for.
For et par uger siden havde jeg lejlighed til at stille et spørgsmål til ministeren om Solrød Strand Station.
I Solrød Kommune har man valgt at lave ret kraftige begrænsninger af, hvornår man må holde ved stationen, og der er også steder, hvor man skal betale for at holde, så det bliver mindre attraktivt.
Det, man hører fra mange af landets pendlerrepræsentanter rundtomkring – rigtig mange af vores togpassagerer organiserer sig jo i pendlerklubber – er, at de oplever, at der faktisk bliver færre parkeringspladser, og at de parkeringspladser, der er, er dyre eller forbundet med en tidsbegrænsning og i øvrigt også forbundet med ret meget besvær.
Man skal gå over længere afstande, man risikerer at blive våd af regn og alle sådan nogle ting.
Har ministeren et overblik over, om der er kommet færre eller flere tilgængelige parkeringspladser ved de her stationer?
For det kan godt være, at vi laver nogle enkelte prestigeprojekter, men hvis det generelle billede er, at man lukker ned og gør det besværligt osv., så fremmer vi jo ikke park and ride-konceptet.
Kan ministeren oplyse noget om det?
Karsten Lauritzen (V), 2018-04-18:
Regeringen har ikke en politik om at ville afskaffe arveafgiften.
Jeg er blevet spurgt til min principielle holdning til den, og den giver jeg udtryk for.
Vi har et ønske om at fjerne bo- og gaveafgiften for erhvervsdrivende selskaber og fonde.
For sådan lige at tage det et skridt videre vil jeg sige, at jeg godt kan følge hr. Joakim B. Olsen i det, han siger.
Jeg ville bruge nogle andre ord, men jeg kan godt følge ham i det, og jeg tror sådan set, at der, hvor man ville opleve den største glæde ved ikke at skulle betale 15 pct. i arveafgift, ville være hos en kassedame og folk med små indkomster, mens betydningen for folk, der har store indkomster, og for, hvad de kan gøre som følge af den mindre skattebetaling, måske er mindre.
Jeg har også noteret mig, at Liberal Alliance har sagt, at man også kunne kigge på det med grænsen.
Jens Joel (S), 2018-04-18:
Tak for det.
Så lad mig gå til den mere, om man så kan sige, politiske rimelighedsbetragtning i det her, for vi ved jo, at der er relativt stor forskel på, hvad man efterlader sine arvinger.
Så der er en klar, kan man sige, tendens til, at der er nogle bestemte grupper, som efterlader sig en meget stor arv.
I den situation vil jeg gerne høre skatteministerens kommentar til, at det skulle være for kassedamens skyld, at man skulle gøre noget ved det her.
Er det i virkeligheden det primære argument for regeringen, nemlig at det kommer de lavestlønnede mest til gode?