Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-08:
Jeg vil gerne kvittere for modtagelsen af lovforslaget og for den debat, vi har haft her i Folketinget i dag.
Jeg kunne forstå på nogle ordførere, at den var blevet lidt længere, end de egentlig havde regnet med i første omgang.
Det her lovforslag har jo til formål at bidrage til regeringens arbejde med en grundlæggende frisættelse af velfærdssamfundet.
Det er også et udtryk for regeringens ambition om at give kommunerne mere frihed – frihed til at finde ud af, hvordan det er, man vil træffe beslutninger, som passer den enkelte kommune og dennes borgere.
Det kræver, at vi her i Folketinget har et fokus på at fjerne unødvendig regulering og kontrol.
Med debatten i dag er der givet udtryk for nogle bekymringer om forslaget, som jeg gerne vil adressere.
For det første vil jeg gerne slå fast, at vi jo ikke afskaffer danmarkskortet.
Ankestyrelsen skal fortsat udarbejde et årligt danmarkskort, hvor man opgør de her omgørelsesprocenter hvert år.
Derudover ændrer vi heller ikke på pligten til at behandle danmarkskortet.
Kommunalbestyrelsen skal fortsat drøfte danmarkskortet på et årligt møde.
Det, vi ændrer på, er, at vi giver kommunerne en større valgfrihed, i forhold til hvordan den enkelte kommune vil følge op på kvaliteten i dens kommune.
Dermed får kommunerne større mulighed for at igangsætte indsatser, som de vurderer nødvendige ud fra deres egne og borgernes behov.
Vi gør det muligt, at hverken Ankestyrelsen eller kommunerne skal bruge tid på at skrive ind til Ankestyrelsen, at de ikke mener, der er behov for en handleplan, og så skal Ankestyrelsen konkret tage stilling til det, og så skal de skrive tilbage, at det så er okay eller ikke er okay, i alle 98 kommuner.
Det er vigtigt at fremhæve, at det her forslag ikke medfører en afskaffelse af hverken danmarkskortet eller kommunalbestyrelsens pligt til at behandle danmarkskortet, men at der altså alene er tale om en tilbagerulning af de skærpede krav til kommunalbestyrelsens behandling af danmarkskortet, som blev indført i 2022 af tidligere socialminister Astrid Krag.
Det var rigtigt, som ordføreren for De Konservative gjorde opmærksom på, at det var daværende socialminister Mai Mercado, der indførte danmarkskortet,
men det var først i 2022, at man skærpede kravene, og det er alene den skærpelse, som regeringen ønsker at fjerne.
Mere specifikt foreslås det jo altså, at kommunalbestyrelsen ikke længere skal være forpligtet til at tage stilling til, om der skal udarbejdes en handleplan til styrkelse af den juridiske kvalitet i kommunernes sagsbehandling på det årlige møde, hvor danmarkskortet behandles.
Derudover afskaffer man altså også Ankestyrelsens kompetence til at pålægge kommunalbestyrelsen at udarbejde en handleplan.
For det andet foreslås det at afskaffe Ankestyrelsens mulighed for at pålægge kommunalbestyrelsen at behandle resultaterne af andre typer af Ankestyrelsens praksiskoordinerende virksomhed.
Det betyder, at hvis de gør det, så kan de gøre det i udvalgene, men de behøver ikke gør det i kommunalbestyrelsen.
Jeg vil sige, at der er kommet mange ting frem i dag, som jeg kan undre mig over.
Jeg stiller mig gerne til rådighed for både at afklare og betrygge rigtig mange af ordførerne i, at vi ikke går i den modsatte retning, når det handler om retssikkerheden for borgerne, men at vi alene har til formål at fjerne unødvendig regulering og sætte kommunerne fri til at tage ansvar.
Der er blevet spurgt til, hvad vi så gør, ikke bare i stedet for, men hvad vi i det hele taget gør.
Det er, som om ordførerne i nogle tilfælde måske også har glemt – og det vil jeg gerne minde dem om – at tilbage i 2021 blev der faktisk besluttet og igangsat en række initiativer til at styrke retssikkerheden på handicapområdet.
Der er blevet sat midler af til undervisning i konkret sagsbehandling i kommunerne, der er blevet lavet juridiske serviceeftersyn, der er blevet kigget på læringsforløb her i 2023, der er lavet tjeklister til behandling af handicapsager på børneområdet, og der er også igangsat en samlet retssikkerhedsundersøgelse.
Her i 2024 har det udmøntet sig i faglige temadage, hvor over 1.000 sagsbehandlere plus faglige ledere fra 96 af landets kommuner har deltaget.