runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2021-05-03:
Jeg kan så forstå, at Socialdemokraterne ikke vil støtte forslaget og ikke vil fjerne den mulighed, som prøveløsladelse er for livstidsdømte.
Det kan vi så være enige eller uenige om.
Jeg er uenig – vi ønsker den fjernet.
Hvis man skulle arbejde med det her, altså hvis der var basis for, at man kunne prøve at finde et flertal for trods alt at stramme op på tingene, kunne man jo godt kigge på den regel, der hedder, at man kan søge hvert andet år.
Altså, hvis man får afslag efter 12 år på prøveløsladelse, hvis man er livstidsdømt, så kan man søge igen efter 14 år, så kan man søge igen efter 16 år osv., hvis man stadig væk får afslag.
Det er for mig at se noget af det, som krænker manges retsbevidsthed, fordi man jo så oplever, at advokater, journalister osv. skriver og beretter om, at vedkommende gerne vil prøveløslades, det vil sige, at det ripper op i de sår, der er blandt familien til den dræbte eller flere dræbte, hvis det er det
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om Socialdemokraterne vil ind og kigge på, om man så skal kunne søge hvert andet år, eller om man måske f.eks. i nogle tilfælde slet ikke skal have lov til at kunne søge og i andre tilfælde skal have lov til at søge f.eks. hvert femte år eller hvert tiende år.
For igen, pinen er trods alt mindre, hvis det er med langt større afstand, at man kan få lov til at søge om prøveløsladelse.
Jeppe Bruus (S), 2021-05-03:
Det er en forholdsvis lille gruppe, vi taler om her, og hvordan praksis er i dag, må jeg tilstå at min egen viden ikke lige rækker til.
Jeg tænker, det er noget af det, vi kan prøve at blive lidt klogere på.
Jeg vil ikke give tilsagn om at støtte en model, hvor vi skubber det, men jeg vil gerne give tilsagn om, at vi kan blive klogere i fællesskab i behandlingen af det her i Retsudvalget.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-03:
Ja, det er rigtigt.
Men man kan sige, at 16-17 år jo ikke er lang tid for en person, der er blevet livstidsdømt, fordi vedkommende har begået noget så bestialsk eller vanvittigt, som vedkommende har gjort.
Og derfor vil jeg godt spørge igen: Vil regeringen slet ikke se på det problem, at det faktisk tit kommer op, at livstidsdømte søger om prøveløsladelse og faktisk også får det, sådan at man i gennemsnit altså kommer ud efter 17 år, og nogle kommer så allerede ud efter 12 år?
Er det virkelig ikke et problem, synes regeringen, at vi oplever, at der er familier, der må se, at nu kører der igen en prøveløsladelsessag?
Og så kan vedkommende få ret eller ej, men det, at man kommer ud så tidligt efter at have begået noget så vanvittigt som f.eks. det, som Peter Madsen eller Peter Lundin har gjort, er for os i Dansk Folkeparti at se helt uacceptabelt.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre hr. Jeppe Bruus, om ikke det i hr. Jeppe Bruus' øjne er meget voldsommere og meget værre, hvis en person, der er gravid og bliver myrdet, også mister sit barn.
Bør det ikke afføde en væsentlig højere straf for den gerningsmand, der har begået kriminaliteten?
Pernille Vermund (NB), 2021-05-03:
Jeg kommer ikke til at kommentere på højdeforskellen mellem mig og nogen andre – hverken ministre eller medlemmer herinde –
og slet ikke, når jeg ikke er i stand til at have stiletter på.
Nå, tilbage til den her frygtelige sag.
Findes der værre forbrydelser end overlagt at dræbe et andet menneske?
Ja, det gør der – at dræbe to eller flere.
I sidste uge debatterede vi den retspraksis i Danmark, der giver forbrydere en såkaldt strafrabat, hvis de begår flere forbrydelser og dømmes for dem samtidig.
I Nye Borgerlige mener vi, at det retsprincip risikerer at svække såvel opbakningen til vores retssystem som retsfølelsen for ofrene.
For selvfølgelig skal der for en drabsmand være fuld straf for hvert enkelt liv, som drabsmanden tager.
En seriemorder eller en mand, der tager livet af både en kvinde og hendes barn, skal naturligvis ikke belønnes med en strafrabat.
På den baggrund bakker vi i Nye Borgerlige op om forslaget.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-03:
Tak for det.
Ja, den her talerstol skal godt nok køres meget op.
Nå, det handler om, at Dansk Folkeparti har et, synes vi selv, godt forslag her, og vi kan jo kigge ud i salen og konstatere, at vi kan takke Konservative, Nye Borgerlige og muligvis Venstre for støtte til noget af forslaget eller intentionen omkring noget af forslaget.
Men desværre må vi også konstatere, at regeringen og Socialdemokraterne ikke vil støtte forslaget, selv om jeg jo egentlig synes, der er nogle gode argumenter for det, og at vi har sager, desværre, i vores lille samfund, hvor nogle er så vanvittige og bestialske, at de myrder også en kvinde, der er gravid.
For man må bare sige, at hvis man er gravid i syvende måned, er man så langt henne i graviditeten, at man ikke vil kunne få en abort, for fra da af betragtes barnet som et menneske.
Det betragtes som det, det er: et barn.
Og er man gravid i syvende måned og der opstår komplikationer, vil man jo sætte en fødsel i gang, for så langt henne i graviditeten er det et barn, kvinden bærer.
Myrder man en kvinde, der er i syvende måned, bliver man, som straffeloven er skruet sammen i dag, altså kun dømt for drab på én person.
Dansk Folkeparti ønsker så, at man skal være gerningsmand for to, fordi man jo også har dræbt det barn, som kvinden bærer.
Det er logikken for os i Dansk Folkeparti.
Og man kan altid diskutere omstændigheder – det kan man i alle sager – men sagen er, at man altså dræber to personer, når man dræber en kvinde, der er gravid i syvende måned.
Vi har den her forfærdelige sag fra Herlev, som i øvrigt ikke er opklaret endnu, og som har gjort rigtig stort indtryk på mange, tror jeg.
Det gør stort indtryk på mig i hvert fald, at vi har en sag som den, og som det ikke har kunnet lade sig gøre at opklare.
Det er jo en selvstændig historie.
Vi laver et rejsehold i det politiforlig, der er lavet, og det er godt.
Vi håber på, at det så kan øge sandsynligheden for, at man kan opklare den slags kriminalitet, som skal opklares; som vi skal gøre alt for at opklare.
Men tilbage til forslaget: I praksis dræber man rent juridisk efter Dansk Folkepartis opfattelse to personer, men man bliver altså i dag kun straffet, som om det er én person.
Så er en kvinde synligt gravid, eller har man kendskab til, at en kvinde er gravid, skal man straffes for drab på to personer, hvis man slår moren ihjel og barnet ligeledes dør.
Anderledes kan det ikke være, og derfor er det, at vi håber på, at vi på et eller andet tidspunkt kan opnå flertal for det her forslag, og hvis ikke, som det er lige nu, så i hvert fald opnå en voldsom stramning, så vi er sikre på, at samfundet tager så voldsomt afstand fra, at man dræber en gravid kvinde, som vi overhovedet kan.
Vi vil som sagt arbejde videre med det her forslag, og vi håber på, at vi på en eller anden måde kan få flertal for at skærpe straffen markant på det her område.
Vi mener som sagt, at der skal være dobbelt straf, hvis man dræber to personer, i Danmark.
Mads Andersen (KF), 2021-05-03:
Jeg havde næsten forventet, at det kom, og tak for det.
Nej, det gør vi ikke, og det er også derfor, at jeg bliver ved med at påpege det her med, at det kommer lidt an på, hvad det er for en type af kriminalitet, i forhold til at man skal skærpe straffen.
Og derfor er vi også glade for, at det her forslag konkret handler om at skærpe straffen for drab på flere personer.
Men når man så begynder at læse i baggrundsmaterialet, handler det jo netop om bare at bygge straffen ovenpå.
Men jeg har egentlig hørt nærmest alle partier i Folketingssalen tale om, at det skal straffes hårdere at begå flere drab.
Det kan vi bakke op, og det er sådan set overskriften.
Og derfor synes vi, at der måske er nogle elementer i forslaget, som vi bør tage ned i udvalget og se om vi kan lande på en eller anden måde, hvis alle partier alligevel synes, at det faktisk er en god idé.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-03:
Det er jo et ret principielt forslag, fordi vi har kunnet konstatere, at der er kommet en praksis, der betyder, at hvis man f.eks. bliver dømt for gaderøveri og får en betinget dom og man laver et indbrud bagefter, så er der ikke nogen naturlighed i, at den betingede dom bliver udløst, fordi det ikke er ligeartet kriminalitet, man har begået.
Det synes vi jo i og for sig er helt i strid med det, som vi tænkte og tror lovgivningen er, og hvis man kigger i lovgivningen, er den jo også meget klar: Hvis man får en betinget dom, udløser det en ubetinget dom, hvis man laver ny kriminalitet.
Det er udgangspunktet.
Men der er altså en rigsadvokatmeddelelse her fra 2015, der fortæller, at det mere eller mindre skal være ligeartet kriminalitet, i hvert fald i visse situationer, og vi har også kunnet konstatere, når vi har tjekket retssager igennem, at der faktisk er opstået en praksis, der betyder, at det reelt skal være ligeartet, for at det udløser en ubetinget dom.
Så jeg er glad for, at ministeren vil undersøge det her nærmere, og jeg vil bare lige høre ministeren her til slut: Er ministeren ikke enig i, at der faktisk er et problem, hvis det er sådan, at laver man anden form for kriminalitet, udløser det ikke den ubetingede dom efter det?
Nick Hækkerup (S), 2021-05-03:
Det er min opfattelse, at den rigsadvokatmeddelelse, som der citeres fra, ikke handler om udløsning af betinget straf, men handler om valget mellem betinget straf og ubetinget straf – og ikke om, hvornår en allerede dømt straf skal udløses, hvis der begås ny kriminalitet i prøvetiden.
Det vil sige, at rigsadvokatundersøgelsen jo så forholder sig til noget andet end det, som vi diskuterer her.
Men det er jo en anden situation end den situation, som vi diskuterer nu, nemlig spørgsmålet om udløsning af betinget straf.
Derfor tror jeg med al respekt for forslagsstilleren, som jeg jo kender som uhyre grundig, at man simpelt hen måske har grebet lidt forkert her i det, Rigsadvokaten siger i meddelelsen.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-03:
Tak for det sidste.
Det vil sige, at justitsministeren sådan set kan afvise, at der er en praksis ude hos domstolene, der viser, at hvis man ikke begår lige nøjagtig den samme kriminalitet, så får man ikke den ubetingede straf; den findes ikke.
Man får altid en ubetinget straf, også selv om det er en anden form for kriminalitet, man begår, efter at have fået en betinget dom.
Nick Hækkerup (S), 2021-05-03:
Nej, det kan jeg ikke afvise, og det er i virkeligheden også derfor, jeg synes, at jeg vil bede Rigsadvokaten om at undersøge, under hvilke omstændigheder betingede domme udløses i praksis, fordi jeg simpelt hen er usikker på, hvordan det er.
Jeg kan sagtens redegøre, som jeg har gjort, for situationen, nemlig at der ikke er krav om ligeartet kriminalitet, at udgangspunktet er, at bliver man dømt, skal den betingede dom udløses, men at der er omstændigheder, som gør, at domstolene kan sige: Det gør vi så ikke i den konkrete situation.
Men jeg synes, der er behov for at få kigget på, hvad de praktiske forhold er.
Jeppe Bruus (S), 2021-05-03:
Tak for det, og tak til Dansk Folkeparti.
Jeg synes jo egentlig, at den ordveksling, der lige har været mellem justitsministeren og hr. Peter Skaarup, meget godt viser værdien af at have en parlamentarisk debat her i Folketingssalen, for det lyder, som om det er klogt at få kigget på, hvad praksis egentlig er, og på den måde også udfordre hinanden lidt på det, der er udgangspunktet for det her beslutningsforslag.
Her handler det om, at der skal være en automatik.
Vi drøftede tidligere kumulation af straffe, altså om der pr. automatik bare skal ske en fordobling.
Det, de her forslag har tilfælles, er jo et ønske om at ændre vores system, så vi fjerner muligheden for, at en dommer eller andre kan foretage individuelle skøn baseret på den situation, de står i.
Men her siger man, at vi har nogle regler og rammer, og det er så det skema, vi skal følge – uanset hvad.
Der er nok den principielle forskel på, hvordan vi opfatter det danske system, vi har, at vi i Socialdemokratiet sådan set tillægger det værdi – vi er enige om, at der er behov for at straffe hårdt – at der faktisk er en mulighed for, at der kan foretages et skøn, at en dommer kan afsige en dom ud fra den konkrete sag og ikke ud fra en automatik.
Vi opfatter, at forholdet mellem den kriminalitet, der bliver begået, og hensynet til offeret, de pårørende, vores domstole har en værdi. Betyder det så, at alting er godt og velforvaret?
Nej, det gør det ikke, og det synes jeg egentlig at den forudgående ordveksling vidner om, og også om at det vil være meget godt at blive lidt klogere på, hvordan praksis er.
Er der behov for at rette op på det, deltager vi gerne i det arbejde.
Men af de årsager kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Det er i virkeligheden lidt i forlængelse af det, som ordføreren er inde på, nemlig den debat, vi også havde i sidste uge omkring det principielle her.
Altså, støtter De Konservative absolut kumulation, hvor straffene en til en bliver bygget oven på hinanden?
Det stod ikke helt klart for mig i sidste uge, og det står måske heller ikke helt klart for mig i dag, fordi man jo støtter forslaget, men alligevel.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-03:
Men hvad er det så i virkeligheden, der afholder Socialdemokraterne fra at støtte sådan et forslag som det her?
For sagen er, at vi jo desværre har tilsvarende sager, som det her forslag beskæftiger sig med.
For nogle år tilbage oplevede vi jo i Herlev en kvinde, der bliver myrdet, og som er gravid og mister, selvfølgelig, sit barn, mister livet, fordi der er en drabsmand, en fuldstændig vanvittig drabsmand, der begår den her forbrydelse.
Kan hr. Jeppe Bruus ikke se, at det faktisk bør betyde en fordobling af den straf, der gives, fordi det går ud over to mennesker, når gerningsmanden dræber?
Jeppe Bruus (S), 2021-05-03:
Nu er jeg faktisk lidt usikker på, om det er beskrevet her, og om man i virkeligheden nogen sinde fandt den gerningsmand.
Men jeg er sådan set helt enig, og det var også derfor, jeg svarede ja til det første spørgsmål.
Ja, absolut, og det har jeg da også al mulig tiltro, i hvert fald med mit kendskab, til at det gør i forhold til de domme, der bliver udmålt på det her.
Morten Dahlin (V), 2021-05-03:
Tak for det, formand.
Skal man straffes hårdt for at slå to ihjel i stedet for en?
Ja, det skal man selvfølgelig.
Det er også tilfældet i dagens retssystem, og ofte fører drab og så jo også dobbeltdrab en livstidsdom med sig.
Skal vi kigge på, om man skal afsone i endnu længere tid i fængsel for det her?
Ja, det er vi klar til i Venstre, for hardcore seriekriminelle bliver for ofte straffet for mildt.
Her er der noget blødsødenhed, vi skal have gjort op med.
Retssystemet er til for ofrene og ikke for forbryderne.
Men spørgsmålet om, om vi skal doble op eller tredoble, minder om en diskussion, der var her i Folketingssalen i sidste uge, tror jeg, hvor man diskuterede det her generelt.
Venstres synspunkt har ikke ændret sig, selv om jeg kan høre, at det er sket for andre partier.
Det med at indføre amerikanske tilstande i Danmark, hvor folk så kan få 416 års fængsel plus otte gange livstid, er ikke noget, vi synes man skal have i det danske retssystem.
At dømme kriminelle og særlig seriekriminelle hårdere går vi selvfølgelig ind for, men forslaget om, at straffene skal stables oven på hinanden og dobles op, så vi får amerikanske tilstande, kan vi ikke støtte.
Så ja tak til hårdere straffe, også til mordere og dobbeltmordere, men vi kan ikke støtte forslaget, som det ligger her.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-03:
Jeg synes egentlig, det er lidt ærgerligt, at Venstre ikke vil støtte forslaget.
Jeg kan sige, at hvis man har levet 7 måneder inde i mors mave, er man defineret som et barn.
Så kan der ikke foretages abort eller noget lignende.
Man er defineret som et barn, som et menneske, og derfor er det Dansk Folkepartis opfattelse, at så nytter det ikke noget, at man, hvis man dræber en kvinde, der er gravid i syvende måned, så kun bliver dømt for ét drab.
Jeg vil godt spørge: Er Venstre ikke enig i det princip, altså at sådan bør det faktisk være, fordi det altså drejer sig om et barn og dermed et menneske, og at det dermed er to mennesker, man dræber, hvis man dræber en kvinde, der er gravid i syvende måned?
Morten Dahlin (V), 2021-05-03:
Jeg synes umiddelbart, det lyder klogt og rigtigt, når hr. Peter Skaarup siger, at hvis man slår en kvinde ihjel og altså begår en bestialsk forbrydelse og hun så ovenikøbet er gravid og i det her tilfælde er 7 måneder henne, så skal man straffes hårdere, end hvis man – i gåseøjne – bare har begået ét mord.
Jo, det synes Venstre.
Men det, der ligger i forslaget her, er jo, at man skal doble op, og det system med at doble op er at indføre amerikanske tilstande i det danske retssystem, hvilket vi ikke bryder os om.
Men ja tak til hårdere straffe i det her tilfælde.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-03:
Hvis vi nu siger, at USA har deres system og vi har vores system, så vil jeg også godt tillade mig at spørge Venstre, om det så ikke ud fra en almindelig betragtning vil være rimeligt at sige, at hvis vi har to mennesker – vi har en kvinde, og vi har et barn – der slås ihjel, så skal man have en dobbelt straf.
Skal man have rabat, fordi man slår to mennesker ihjel?
Er det det, Venstre vil?
Morten Dahlin (V), 2021-05-03:
Der skal ikke gives rabat i vores straffesystem, fordi man begår mange bestialske forbrydelser.
Og begår du to mord, skal du straffes markant hårdere, end hvis du begår ét mord.
Skal vi kigge på, hvordan vi straffer hardcore kriminelle og særlig hardcore seriekriminelle endnu hårdere?
Ja, det synes vi i Venstre at vi skal.
Mads Andersen (KF), 2021-05-03:
Tak for det, formand.
Og tak til Dansk Folkeparti for endnu et forslag.
At det skal straffes hårdere at begå mere end ét drab, forestillede jeg mig egentlig ikke der er to holdninger
Selvfølgelig skal det det, og det mener vi i hvert fald i Det Konservative Folkeparti.
I sidste uge havde vi en lang diskussion i salen her om strafudmålinger, og her påpegede jeg, at vi i særdeleshed bør se på muligheden for at dømme hårdere ved eksempelvis gentagne tilfælde af grov vold eller drab, uden at det skulle ramme socialt udsatte, som i stressede momenter gentagne gange har begået småkriminelle handlinger.
For det her forslag peger helt konkret ned i problemstillingen om drab, nemlig at man skal dømmes for de liv, man tager.
Når det så er sagt, er der også nogle udfordringer ved forslaget og noget i forhold til den praktiske udmøntning, kan man sige, og i forhold til det her med eksempelvis gravide, hvor der er nogle udfordringer.
Jeg forestiller mig i hvert fald ikke, det er super behageligt at skulle sidde i en retssal og forsøge at bevise, at den her gerningsmand kendte til graviditeten, hvis det var tidligt i graviditeten.
Jeg synes egentlig også, at forsiden af forslaget og overskriften med, at det er en folketingsbeslutning om skærpet straf i forbindelse med drab på flere personer, egentlig i mine ører lyder tiltalende, og det vil vi gerne bakke op.
Men der er også nogle steder, hvor jeg synes der er noget i forhold til det praktiske, vi skal have kigget på, og det vil vi egentlig gerne bruge udvalgsbehandlingen til.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-03:
Med nærværende beslutningsforslag vil DF suspendere udbetalingen af børne- og ungeydelsen til EU-borgere fra medlemsstater, der ikke tager imod egne borgere dømt for kriminalitet.
I Nye Borgerlige er vi enige i, at eksempelvis Rumænien naturligvis skal leve op til kravet om at hjemtage egne borgere til afsoning i hjemlandet, hvis disse begår kriminalitet i Danmark.
Vi tvivler på, at det vil have den store effekt at stoppe udbetalingen af børne- og ungeydelse til lovlydige rumænere, som arbejder i Danmark.
Men vi har den grundlæggende holdning, at retten til offentlig forsørgelse skal knyttes til det danske statsborgerskab.
Udlændinge i Danmark skal forsørge sig selv.
Derfor støtter vi forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-03:
Tak til Venstres ordfører for at forholde sig til vores forslag.
Vi havde selvfølgelig håbet, at Venstre ville være med til at sænke selskabsskatten.
Det er faktisk lidt overraskende for mig, at Venstre er det eneste af de borgerlige partier, som ikke støtter en nedsættelse af selskabsskatten – selv Dansk Folkeparti har jo her for nylig været med til at stemme for en nedsættelse af selskabsskatten.
Venstre er som det eneste parti i den borgerlige lejr imod det.
Det synes jeg faktisk er overraskende.
Jeg synes heller ikke, at begrundelsen med, at det ikke lige står i Venstres finanslovsforslag, er super god.
Vi kommer lidt senere i dag til at gå ind for en række af Venstres forslag, selv om de ikke står i vores forslag til finanslov, men jeg synes, at vi er nødt til at bøje os lidt imod hinanden og sige, at når vi har mulighed for at skabe flertal for en skattenedsættelse, skal vi slå til.
Så kan det godt være, at vi ikke vil prioritere forskningsfradraget over en nedsættelse af selskabsskatten, og at det er omvendt for Venstres vedkommende, men vi må da være enige om, at lavere skat til erhvervslivet er noget, vi står sammen om i den borgerlige lejr.
Kim Valentin (V), 2021-05-03:
Vi går ind for, at vi har en fuld finansiering af de skattenedsættelser, der kommer.
Derfor har vi i vores finanslove f.eks. fuldt finansieret sænkelsen af PSO-afgiften, så den helt udfases.
Det er 1 mia. kr.
Vi vil gerne bruge en masse penge på at fjerne alle mulige forskellige typer afgifter for vores erhvervsliv.
Det er også områder, som bliver prioriteret af vores virksomheder.
Nu ved jeg ikke helt, hvordan den konservative ordfører tæller, men jeg kan ikke finde det flertal, som ordføreren finder, men måske kan ordføreren uddybe det.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-03:
Vi skal lige om lidt behandle et forslag fra Venstre om et forskningsfradrag.
Det er ikke nummer et på vores liste over skattelettelser, som vi gerne vil have gennemført
Men hvis vi agerede ligesom Venstre og sagde, at fordi det ikke står i vores finanslovsforslag, stemmer vi imod, får vi aldrig nogen sinde samling om nogen skattelettelse, overhovedet.
Så jeg synes, det er mærkeligt, når nu alle andre borgerlige partier er med på at sænke selskabsskatten, at Venstre som det eneste parti ikke vil være med til det.
Kim Valentin (V), 2021-05-03:
Nu er det heller ikke hver dag, vi står her og drøfter en lettelse af skatten for 4 mia. kr., sådan som vi hørte skatteministeren sige tidligere.
Det er trods alt ikke en lille sum.
Det er trods alt en pæn stor sum og ikke et beløb, man bare hiver ud af sit eget finanslovsforslag.
Men jeg vil gerne love ordføreren for De Konservative, at vi hver eneste år vil overveje, om selskabsskatten skal være med på den her liste over, hvor vi vil reducere skatten.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-03:
Tak for den positive modtagelse fra Dansk Folkepartis side.
Vi har jo også tidligere haft et beslutningsforslag om at sænke selskabsskatten, som Dansk Folkeparti stemte for, og det var vi meget glade for, for så er vi enige om det.
Selvfølgelig vil det kræve noget mere arbejde end bare lige at skrive et beslutningsforslag på ganske få linjer, før man sådan stemmer en konkret skattelettelse igennem – det er derfor, det kun er et beslutningsforslag og ikke et lovforslag – og det er vi helt med på.
Så det vil vi nok kunne finde ud af, hvis vi kunne danne et flertal for det, som vi har gjort så mange gange før med Dansk Folkeparti.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-03:
Tak for det.
Det er jeg meget enig i, og jeg anerkender det til fulde.
Jeg tror, ambitionsniveauet nok er højere for Det Konservative Folkeparti, end det er for Dansk Folkeparti, men jeg tror, det er vigtigt også at have noget andet med i det.
Hvis man f.eks. fjerner nogle erhvervsstøtteordninger, giver det langt mere smæk for skillingen, hvis man kan bruge det udtryk, at sænke selskabsskatten i stedet for at give de støtteordninger, så jeg tror, man får meget mere ud af det selv med den øvelse, selv om det måske ikke nødvendigvis er lige den finansiering, man ønsker fra Det Konservative Folkepartis side.
Jeg synes da, det er positivt, så lad os prøve at dykke ned i det og se, om vi kunne finde hinanden på det område.