runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2020-06-03:
Der gælder et generelt princip om, at staten forholder sig neutralt i konflikter på arbejdspladserne, fordi løn- og arbejdsforhold er et anliggende for arbejdsmarkedets parter.
Princippet betyder bl.a., at staten ikke tager stilling i konflikter og dermed ikke igangsætter aktiviteter, som kan være til fordel for enten den ene eller den anden part, og er udmøntet i en række love på ministeriets område.
Konkret i forhold til lønkompensationsordningen har Beskæftigelsesministeriet vurderet, at virksomheder omfattet af konflikt som en konsekvens af princippet om neutralitet ikke kan få fuld kompensation fra ordningen.
Det berører dog alene de konkrete stillingskategorier på virksomheden, der er omfattet af konflikten, og den vurdering har været delt med arbejdsmarkedets parter i forbindelse med fortolkningen af trepartsaftalen.
Ulla Tørnæs (V), 2020-06-03:
Men det er jo lige præcis det sidste, som ministeren her nævner, som der ikke har været lovgrundlag for, og derfor har ministeren jo handlet ulovligt, når ministeren har svaret Folketinget, at man ikke var berettiget til at få lønkompensation, såfremt man var omfattet af en arbejdskonflikt, og ministeren har også sagt det i offentligheden.
Jeg skal bare her understrege, at Venstre har sagt ja til at være med til at indføre lønkompensationsordningerne, og det har vi gjort for at holde hånden under danske arbejdspladser, sådan at medarbejdere ude på virksomhederne ikke skulle afskediges på grund af covid-19-krisen.
Peter Hummelgaard (S), 2020-06-03:
Og det vil vi jo fra regeringens side fortsat gerne takke Venstre for at have medvirket til, for den ambition deler vi.
Konkret i forhold til den fortolkning af trepartsaftalen vil jeg sige, at det er det, som jeg har uddybet i et notat fra den 23. marts, og den forventede anvendelse af princippet er også lagt til grund i mit svar på spørgsmål nr. 26 til det lovforslag, der gjorde det muligt at skubbe ferie i tillæg til det.
Erhvervsministeriet og Beskæftigelsesministeriet er imidlertid blevet opmærksomme på, at neutralitetsprincippet ikke er blevet udmøntet efter hensigten i den udstedte bekendtgørelse om lønkompensationsordningen, som også erhvervsministeren og jeg har redegjort for i spørgsmål.
Det er der nu rettet op på, og det gælder alene fremadrettet.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-06-03:
Blot for at forstå det helt korrekt: Jeg forstår ministeren på den måde, at der ikke er nogen, som har søgt om lønkompensation, som måtte være blevet afvist, på baggrund af at de havde været konfliktramt, i forhold til neutralitetsprincippet.
Det var det, ministeren sagde.
Er det rigtigt forstået?
Peter Hummelgaard (S), 2020-06-03:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig starte med at slå noget fast: Der er ikke forvaltet ulovligt.
Erhvervsstyrelsen har hele tiden forvaltet efter bekendtgørelsen, og hvis der er nogen, der skulle have afholdt sig fra at søge om lønkompensation, kan de stadig væk søge frem til den 30. juni uden at blive omfattet af det fulde neutralitetsprincip.
At en virksomhed har afskediget medarbejdere, inden de gik ind i lønkompensationsordningen, er ikke usædvanligt, ligesom den virksomhed, som jeg formoder spørgeren henviser til, efterfølgende kan have søgt om og fået lønkompensation.
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-03:
Jo, det vil vi gerne
, både når vi nægter at forlænge opholdstilladelserne, fordi de generelle forhold er af en karakter, hvor der ikke er brug for beskyttelse, og også hvis vi inddrager opholdstilladelser, som egentlig skulle have løbet noget længere.
Både når vi inddrager og når vi nægter at forlænge dem, har det selvfølgelig betydning, at nogle kommer fra det område af Syrien, hvor Flygtningenævnet nu har vurderet, at der i hvert fald i forhold til de generelle forhold ikke er noget grundlag for asylretlig beskyttelse.
Til det sidste vil jeg sige, at vi ikke har nogen kvaler med at udsende til stater, der er nogle skurke; vi udsender jo meget gerne til Iran, Saudi-Arabien, Qatar og andre steder.
Marie Krarup (DF), 2020-06-03:
Tak for svaret.
Kernen i spørgsmålet var jo, om man vil have særlig fokus på hjemsendelse af syriske flygtninge, og jeg synes, at svaret var nej.
Det synes jeg jo er ærgerligt, fordi vi nu har den her afgørelse fra Flygtningenævnet om, at forholdene i sig selv i Damaskusområdet ikke kan berettige til asyl, og det burde jo åbne for, at man gennemgik alle opholdstilladelser for herboende syrere og fik dem sendt tilbage, som kan sendes tilbage nu, og som kommer fra de områder, hvor der ikke er nogen helt særlige ting, der gør, at de er særligt forfulgte – så de med det samme kan blive sendt tilbage.
Og det var ikke det, jeg hørte i svaret, og det synes jeg er ærgerligt.
Det, jeg hører i svaret, er jo bare et generelt udsagn om, at man arbejder med sagerne.
Men samtidig har vi jo også fået de nye regler om, at folk kan blive her, hvis de har arbejde.
Så det vil jo sige, at man vil kunne se syriske flygtninge, der ikke har et særligt beskyttelsesbehov, som kommer fra Damaskusområdet, og som vil kunne blive boende i Danmark, fordi de har arbejde.
Det synes jeg er virkelig sørgeligt og ærgerligt.
Derudover er det her med, at man ikke vil tvangsudsende, fordi man ikke vil samarbejde med Assads styre, jo virkelig en besynderlig beslutning.
For vel er Assad en diktator af en ubehagelig art, som vi ikke vil have i Danmark, men dem er der rigtig mange af rundtomkring i verden.
Vil det så betyde, at man ikke kan udsende til lande, hvor der er ubehagelige styreformer eller måske ubehagelige partier ved magten?
Det mener jeg er en uholdbar måde at drive flygtningepolitik på.
Man vil altså ikke have fokus på hjemsendelse af syriske flygtninge i fremtiden.
René Christensen (DF), 2020-06-03:
Jeg skal først undskylde, at ministeren skulle vente.
Det skal man ikke.
Finder ministeren det ikke uhensigtsmæssigt, at der ikke er mulighed for at tilbagebetale udbetalinger fra lønkompensationsordningerne, hvis en virksomhed ikke har brug for de udbetalte midler?
Simon Kollerup (S), 2020-06-03:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror retfærdigvis, at der var et spørgsmål, der faldt ud undervejs, så spørgeren skal være helt lovligt undskyldt.
Det er, hvad der kan ske.
Jeg har stor forståelse for virksomheder, der gerne vil betale tilbage, hvis de har fået udbetalt for meget i kompensation.
Kompensationsordningerne og hjælpepakkerne har skullet vedtages og også implementeres med rigtig stor hast, for at vi har kunnet sikre virksomhederne og rigtig mange jobs – faktisk for over 230.000 personer – hurtigst muligt.
Derfor har der også været et klart ønske om at få ordningerne ud at virke så hurtigt som muligt.
Og det er også derfor, regeringen anmodede Finansudvalget om mulighed for straksudbetaling af midlerne, hvilket faktisk resulterede i, at ni ud af ti virksomheder har fået udbetalt deres lønkompensation den 1. maj.
Nu er Erhvervsstyrelsen så i gang med at udvikle det administrative setup til, at virksomhederne kan tilbagebetale
udbetalt kompensation.
Eventuel tilbagebetaling af kompensation vil selvfølgelig senest skulle ske i forbindelse med den opfølgende afrapportering til Erhvervsstyrelsen, hvor virksomhederne skal godtgøre for de faktiske hjemsendelser og lønudgifter.
Der er løbende kommet ansøgninger til flere af ordningerne, og derfor har det været prioriteret at sagsbehandle disse, så de kunne blive udbetalt.
At det endnu ikke har været muligt at tilbagebetale kompensation frivilligt, skyldes altså alene en prioritering af at få midlerne udbetalt.
René Christensen (DF), 2020-06-03:
Tak for svaret.
Men vi ved så heller ikke, hvor mange penge der reelt er betalt for meget ud.
Jeg vil lige læse her, hvad jeg har fået fra en borger: Jeg skriver til dig angående hjælpepakkerne, der er vedtaget i forbindelse med hele coronasituationen.
Der er ingen tvivl om, at det koster statskassen rigtig mange penge, og at det er supergodt med hjælpepakkerne.
Men jeg står faktisk i en situation, at jeg gerne vil sende pengene retur, men det er ikke muligt.
Da Mette lukkede Danmark, var der rigtig mange kloge hoveder i tv, der sagde, at nu ville boligmarkedet falde sammen.
Vi oplevede da også en lille uges tid, hvor telefonerne ikke ringede, og som indehaver af en lille ejendomsmæglerforretning i det midtjyske var gode råd dyre.
Hvad ville der ikke ske, og hvad ville det betyde for min lille butik?
Jeg var i tvivl om, hvornår jeg skulle søge lønkompensationen, for jeg kunne ikke på Erhvervsstyrelsens hjemmeside finde en sidste frist for dette.
Min revisor sagde, at jeg blot skulle søge på forkant, selv om jeg ikke vidste, hvornår jeg fik mine medarbejdere igen.
Det var nemt at søge, og der gik kun få dage, så var pengene der – fint nok.
Men heldigvis gik det stik modsat de kloge hoveder, og vi har faktisk aldrig solgt så mange ejendomme, som vi har gjort de sidste 2 måneder, hvilket har betydet, at jeg efter 4-5 uger var så heldig at måtte kalde mine personaler tilbage – en god historie.
Nu vil jeg jo helst ikke have penge stående, som ikke er mine, og jeg vil da slet ikke have statens penge stående, når der er nogle, der har mere brug for dem, end jeg har.
Sagen er blot, at jeg ikke kan få lov til at sende pengene retur.
Jeg har talt med Erhvervsstyrelsen, som oplyste mig, at der endnu ikke er et system, der kan håndtere dette.
Jeg er klar over, at alle lønkompensationssystemerne er lavet med lynets hast, men jeg synes faktisk, at det er lige så vigtigt, at vi lige så hurtigt kan sende pengene retur igen.
Erhvervsstyrelsen oplyste mig, at jeg ikke er den eneste, der har ringet om dette.
Så venligst en opfordring herfra: Sørg for, at Erhvervsstyrelsen får lavet et system, så vi kan få registreret, hvornår medarbejderne er kommet retur.
Det er jeg sådan set enig med den dame, som har sendt mig den her mail, i.
Og derfor spørger jeg ministeren: Hvor langt er vi egentlig med, at dem, som ikke har brug for de her hjælpemidler, også får mulighed for at sende dem retur?
Simon Kollerup (S), 2020-06-03:
Jeg synes faktisk, at der var gode elementer i historien her: at boligmarkedet faktisk har det udmærket, at den pågældende virksomhed har måttet kalde medarbejdere tilbage igen, og at den pågældende virksomhed rent faktisk også har fået pengene udbetalt hurtigt.
Det synes jeg er tre gode nedslagspunkter.
Nu er vi der i behandlingen af ansøgningerne, at vi kan begynde at lave det setup, der kan tage imod tilbagebetalinger igen, og jeg forventer, at muligheden for, at man kan tilbagebetale pengene, vil åbne inden for et par uger.
Så vi er opmærksomme på det her.
Vi har bare prioriteret at få pengene hurtigt ud at virke, og nu begynder vi så at kunne give mulighed for tilbagebetaling inden for et par uger.
René Christensen (DF), 2020-06-03:
Dansk Folkeparti har jo fra dag et både haft et meget stort fokus på, at det var de rigtige, der fik pengene, og at vi skulle passe på, at der ikke blev svindlet med det her.
Og vi har jo også i fællesskab været med til at sætte regler op for, at hvis man svindler med det, falder hammeren, og den falder rigtig hårdt.
Så tak for det samarbejde, der har været omkring det.
Men det, der ligger i det her, er jo sådan lidt i nærheden af det: at dem, som har mulighed for at sende penge tilbage, kan få lov til at gøre det så hurtigt som muligt, så de ikke ligesom ligger og brænder i lommen, og man kan kigge på dem.
Og derfor vil jeg spørge ministeren igen: Skal vi så forvente, at man på Erhvervsstyrelsens hjemmeside inden for nogle få uger kan se, hvordan man betaler pengene tilbage?
Simon Kollerup (S), 2020-06-03:
Jeg vil også starte med at kvittere for samarbejdet.
Så bare tak for det samarbejde.
Erhvervsstyrelsen er rigtig godt i gang med at få det her modul op at stå.
Om et par uger vil det være klart, og jeg kan jo tilkendegive klart i dag, at det vil blive meldt ud også af Erhvervsstyrelsen, når det er klart til, at man kan begynde at tilbagebetale.
Alt overskydende skal selvfølgelig tilbage igen, og det tror jeg både virksomheder og vi som politikere ser ens på.
René Christensen (DF), 2020-06-03:
Jeg vil bare gerne kvittere for svaret, og så vil jeg selvfølgelig holde øje med, om det, ministeren står her og siger i Folketingssalen i dag, også bliver til virkelighed.
For jeg tror egentlig, at det her billede fra sådan en ejendomsmægler er rimelig retvisende for hovedparten af de virksomheder, som har søgt hjælpepakkerne.
Jeg tror, rigtig mange har gjort det lidt på forkant for at være sikker på, at man også blev en del af det.
Som også mailskriveren skriver her, blev man anbefalet: Søg hellere for at være sikker.
Og derfor tror jeg, der ligger rigtig mange penge derude.
Så vi vil følge op på det, som ministeren har sagt her i dag.
Simon Kollerup (S), 2020-06-03:
Det vil jeg kun se frem til.
Og så vil jeg bare understøtte, at der bliver informeret om det, når muligheden åbner sig.
Jeg ved ikke, om det er det overvejende billede, at folk har fået for mange penge, men jeg kan godt bekræfte, at der er flere virksomheder, der har henvendt sig for at kunne få lov at betale penge tilbage.
Og den mulighed åbner sig så inden for et par uger.
Til gengæld har der også været rigtig, rigtig mange virksomheder, der har haft gavn af, at vi prioriterede at få pengene rigtig hurtigt ud til en start.
Så vi har taget tingene i den rækkefølge, og det tror jeg i sidste ende har været det klogeste.
Marie Krarup (DF), 2020-06-03:
Hvad er ministerens holdning til, at sikkerhedssituationen i dele af Syrien siden december 2019 har været så god, at der i flere tilfælde ikke længere gives flygtningestatus til asylansøgere derfra, og at flere syrere tilsyneladende allerede frivilligt rejser tilbage, og vil ministeren i kølvandet på genoplukningen af verdenssamfundet efter coronakrisen have særlig fokus på hjemsendelse af herboende syriske flygtninge, der med deres tilbagevenden til Syrien kan bidrage yderligere til en stabilisering og genopbygning af det syriske samfund?
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-03:
Flygtningenævnet har siden december, altså for et halvt år siden, taget stilling til en række sager vedrørende personer fra Damaskusområdet i Syrien.
Men det er så ikke ensbetydende med, at alle personer, der stammer fra Damaskus eller Syrien, nu kan vende tilbage.
Personer fra Damaskus kan stadig være i individuel risiko for forfølgelse, og Damaskus er stadig det eneste område i Syrien, hvor Flygtningenævnet har vurderet, at den generelle sikkerhedssituation gør det muligt at vende tilbage til området.
Som spørgeren også selv peger på, har afgørelsen gjort det relevant at vurdere, hvordan vi stiller os i forhold til udsendelse af syrere, der ikke længere har lovligt ophold.
Vores holdning er, at flygtninge som udgangspunkt skal rejse hjem igen, når forholdene i landet tillader det, og det gælder selvfølgelig også for syriske statsborgere.
Og derfor synes jeg naturligvis, det er meget glædeligt, at der allerede er syrere, der rejser frivilligt hjem; sidste år var det omkring 100 syriske statsborgere, der er taget tilbage til Syrien.
Myndighederne vil også fortsat bistå syrere uden lovligt ophold med at planlægge frivillig udrejse til Syrien, og så vil de danske myndigheder som udgangspunkt kunne bruge de såkaldte motivationsfremmende foranstaltninger over for de udlændinge uden lovligt ophold, der ikke i første omgang udrejser frivilligt.
Det betyder bl.a., at udlændinge kan pålægges opholds- og meldepligt.
Hvis der skulle være syrere uden lovligt ophold, der ikke udrejser frivilligt, er der lige nu nogle helt særlige omstændigheder med hensyn til Syrien, fordi der af udenrigspolitiske årsager indtil videre ikke gennemføres tvangsmæssige udsendelser til Syrien.
Beslutningen er baseret på en analyse og en politisk linje, som vi deler med vores allernærmeste allierede i Europa, bl.a. Tyskland, Frankrig, Storbritannien, og USA.
Og vi er i dialog med vores allierede, og vi arbejder målrettet på at kunne genoptage eller igangsætte de tvangsmæssige udsendelser til Syrien, og det håber jeg selvfølgelig vi kan komme i gang med hurtigst muligt.
Peter Hummelgaard (S), 2020-06-03:
Det er de oplysninger, vi i hvert fald har modtaget fra Erhvervsstyrelsen.
Der er ingen virksomheder, som er blevet nægtet lønkompensation, hvis de i øvrigt lever op til de regler, der udmønter ordningen, herunder at virksomheden udbetaler løn til de pågældende medarbejdere.
Jacob Jensen (V), 2020-06-03:
Jeg er fuldstændig enig med fru Zenia Stampe i, at al politik selvfølgelig er en prioritering, men det her er jo blevet prioriteret.
Det står jo i det forståelsespapir, som også De Radikale – går jeg ud fra – har haft indflydelse på, og hvis jeg kender De Radikale ret, endda stor indflydelse på.
Så når det er prioriteret, er det vel heller ikke for meget at forlange, at vi i Folketinget siger til regeringen: Hvad gør I så for at leve op til det, som I selv har garanteret vil blive prioriteret?
Det synes jeg egentlig ikke er helt urimeligt.
Derfor vil jeg så bare spørge De Radikale: Hvad er De Radikales ambitionsniveau?
Jeg ved godt, at man kan spørge, om det er 10 eller 15 år, men har De Radikale f.eks. kæmpet for det her under finanslovsforhandlingerne sidste år, hvor man jo sad med de afgørende mandater, eller var der noget andet, som det var vigtigere for De Radikale at få med i finansloven?
Zenia Stampe (RV), 2020-06-03:
Jeg kan ærlig talt
ikke huske, om vi havde det med i vores finanslovsudspil.
For at være fuldstændig ærlig var det, der var meget afgørende for os – og nu kigger jeg lige rundt her – jordudtagning, fordi klimadagsordenen er så presserende for os, og fordi der er nogle kæmpe udgifter dér, både løbende udgifter, men også nogle anlægsudgifter, hvis man kan tillade sig at kalde dem det.
Det var det, der havde højeste prioritet for os.
Men vi anerkender jo, at de her generationsforureninger også trænger sig på.
Nogle trænger sig på, fordi det begynder at sive ud, og så kan vi jo ikke udskyde det længere.
Det er en opgave, der skal løses på 10 år.
Derfor er jeg selvfølgelig også som miljøordfører og som medlem af et parti, der går op i klimaet og alt muligt andet, også interesseret i at finde ud af, hvad der er den fornuftige gang i det her.
Er der noget, vi skal sætte i gang nu – det er der givetvis – og som vi gerne vil have løst inden for få år?
Der vil jeg bare være ærlig og sige, at på den måde skal tingene ses i sammenhæng.
Og det er derfor, at jeg godt kunne tænke mig at forhandle ud fra en konkret plan.
Jacob Jensen (V), 2020-06-03:
Det er helt ærlig snak at sige, at De Radikale ikke har prioriteret det højt nok – kan man så sige – og at der var noget andet, der var vigtigere.
Det synes jeg er helt fair.
Det er i øvrigt også godt, at vi så får det frem her.
Men må jeg så spørge, om en debat som den her og de ting, som Danske Regioner har bragt frem i den analyse og plan, som de har lagt frem, har gjort, at De Radikale rykker sig; at det altså rykker på De Radikales prioriteringsliste, når man skal til at forhandle finansloven.
Det bliver jo afgørende, hvad også De Radikale siger, når de sidder med som støtteparti, og lige så vel som de tre andre støttepartier har nogle af de afgørende mandater.
Er det noget, som man så vil prioritere højere ved næste års finanslovsforhandlinger, end man gjorde sidste år?
Zenia Stampe (RV), 2020-06-03:
Hvis ordføreren helt konkret spørger os Radikale, er vores dilemma jo rigtig tit, at der er rigtig mange ting, vi gerne vil, og vi kan også finde rigtig mange penge.
Vi er ikke bange for at indføre en grøn afgift eller få nogle mennesker, der kan overskue det, til at arbejde mere.
Det tror jeg er helt bredt anerkendt, at vi godt tør hente penge, også selv om det nogle gange gør os temmelig upopulære.
Det betyder jo så også, når vi møder op med vores finanslovsforslag, at der er ret mange ting, vi kan prioritere, hvis vi havde magt, som vi har agt, fordi vi kan finde mange penge.
Derfor har det også været en del af vores prioritering.
Vi har haft mange prioriteringer.
Men det er jo rigtigt, at når det så strammer til og vi møder en regering eller et flertal, der ikke kan finde lige så mange penge, så står vi jo der og skal vælge, om det så er 200 mio. kr. om året til jordforurening eller 200 mio. kr. til jordudtagning.
Signe Munk (SF), 2020-06-03:
Tak til den radikale ordfører.
Jeg har lige brug for at få nogle ting klarlagt, for ordføreren taler rigtig meget om det her med prioriteringer: Mener Radikale Venstre virkelig, at det, man skal prioritere imellem, er at rejse mere skov, som vi jo så gør via den nye skovfond, hvor der kan komme private penge ind i finansieringen, og så at oprense generationsforureninger?
Er det det valg, man står med?
Jeg håber, at jeg hørte forkert, for det synes jeg da ville være et besynderligt valg.
Derudover og i forlængelse af det vil jeg bare gerne høre ordføreren, om man så forestiller sig, at der kunne være andre finansieringskilder til f.eks. at oprense de her generationsforureninger, så man lige præcis gør kagen større og ikke laver en hovedløs prioritering imellem klimaindsatsen og miljøindsatsen?
Zenia Stampe (RV), 2020-06-03:
Jeg fik ikke fat i det sidste spørgsmål, det må jeg lige tage bagefter.
Men fru Signe Munk spørger mig: Er det virkelig et valg mellem skovplantning og jordudtagning?
Jamen nogle gange er det jo en prioritering imellem nogle områder, fordi pengene ikke rækker længere.
Jeg bliver nødt til at sige, at jeg ved, at det her er meget vigtigt for SF, men at der var noget andet, der var vigtigere i sidste finanslov, nemlig pædagoger.
For os var det vigtigste jordudtagning, og det fik vi.
Vi fik 200 mio. kr. om året, så vidt jeg husker, for det var et kardinalpunkt for os.
For SF var kardinalpunktet pædagoger, og det har jeg forståelse for.
Det kan være, at det i næste finanslov, hvis kardinalpunktet er jordforurening, så er det, SF får igennem.
Men sådan er det jo bare hver gang med den kage, vi forhandler om.
Den er mindre end summen af alle de ønsker, vi har.
Men vi vil rigtig gerne indgå i et samarbejde om det her.
Jeg bliver bare nødt til at være lidt mere ærlig og realistisk i forhold til den her prioritering, for det er jo derfor, det ikke er sket endnu.
Der vil ikke være nogen, der er imod at gøre noget ved det her.
Hvorfor skulle man have noget imod det?
Det er jo, fordi der er en kage, vi alle sammen har interesse i at få et stykke af, og så er der nogle, der hellere vil bygge motorvej eller noget helt tredje.
Signe Munk (SF), 2020-06-03:
Prøv at høre her, fru Zenia Stampe.
Det her er underligt.
Ordføreren indleder med at sige, at nu skal vi ikke skyde på hinanden, og så er det præcis det, ordføreren lægger op til.
Jeg spørger åbent, om Radikale Venstre mener, at prioriteringen i en finanslov ligger imellem skovrejsning og det at rense generationsforureninger op.
Jeg synes, det ligger på den flade at sige, at det selvfølgelig ikke er sådan.
Så vil jeg bare afslutte med at spørge ordføreren: Kunne man f.eks. forestille sig, at vi kunne finansiere noget af den her indsats gennem en kemikalieafgift, som SF også tog med til bordet ved den sidste finanslovforhandling?
Zenia Stampe (RV), 2020-06-03:
Det kunne man helt bestemt.
Nu er jeg jo så desværre ikke skatteordfører, men nu taler ordføreren mit sprog.
Det vil vi rigtig gerne.
Det er jo i virkeligheden sådan, vi helst vil arbejde, nemlig ved at løse så mange af de her opgaver som muligt, fordi der er så mange vanvittig vigtige opgaver nu.
Det tror jeg også at netop fru Signe Munk ved, fordi fru Signe Munk er klimaordfører.
Så det vil være et rigtig godt konkret indspil, som vi rigtig gerne vil gå i dialog om, men det er så måske også dér, hvor der bliver en konflikt ovre i den borgerlige lejr, men sådan er det.
Men det vil vi meget gerne tage imod.