runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2024-01-25:
Tak for det.
Dansk Folkeparti er imod afladshandel, og er det i virkeligheden ikke det, flyafgifter er?
Så det, man betaler sig fra, er sin dårlige samvittighed, sine klimasynder.
Så kan man bare som privilegeret i Danmark kaste nogle flere penge efter det.
Hvis man ikke har så mange penge, eller hvis man er ældre, eller hvis man er på overførselsindkomst, eller hvis man er studerende, så er det bare surt og ærgerligt.
Men hvis man har en høj løn, kan man bare betale sig fra sine synder, og så er man tilgivet, og så flyver man videre.
Jeg savner SF fra dengang, hvor SF var røde, før de var grønne, dengang, hvor man i højere grad tænkte på de mennesker, som ikke var på arbejdsmarkedet, som ikke kunne være på arbejdsmarkedet.
Hvad tænker ordføreren om det?
Sofie Lippert (SF), 2024-01-25:
Jeg ved ikke, om spørgeren er ny i klimadebatten, men det er meget sjældent, man opgør enkelte klimatiltag i grader.
Eftersom vi arbejder inden for et spektrum af omkring 2 grader, ville det være med meget små decimaler.
Det her handler om et beslutningsforslag, og der er mig bekendt ikke lavet CO 2 -beregninger af, hvad det konkrete beslutningsforslag ville resultere i af reduktioner.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-25:
Nej, men ville det ikke være relevant?
Nu står ordføreren selv og siger, at det handler om forurening, men det handler reelt set om CO 2 -udslip, og CO 2 er jo ikke forurenende.
Det er derfor, jeg synes, det bliver en mærkelig debat.
Så spørger jeg bare, hvilken effekt den aftale, man har lavet her, så har, for jeg går da ud fra, at man ikke bare har lavet en eller anden aftale, uden at man har fundet ud af, hvilken effekt – om nogen – den så har på de klimaudfordringer, man står over for.
Sofie Lippert (SF), 2024-01-25:
Det er der mig bekendt ikke lavet beregninger af i forbindelse med den her aftale.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-25:
Det kan være, ordføreren kan oplyse mig om, hvor meget vi flytter tiden for den temperaturstigning, der ville være sket, hvis den her afgift ikke var påført flyselskaberne.
Sofie Lippert (SF), 2024-01-25:
Jeg vil tro, at jeg typisk flyver to gange om året – lidt mere, efter at jeg er blevet valgt til Folketinget, fordi der er nogle udvalgsrejser.
Før har det nok været nul til en gang; nu er vi nok oppe omkring to, fordi jeg af og til skal på udvalgsrejse som en del af mit arbejde.
Peter Kofod (DF), 2024-01-25:
Hvis jeg må tillade mig at spørge: Hvor ofte flyver ordføreren selv?
For en gang imellem har vi diskussioner i Folketingssalen om forurening osv., og jeg har bare lagt mærke til, at det ofte er sådan, at folk på venstrefløjen er helligere end paven.
Sofie Lippert (SF), 2024-01-25:
Jeg tænker først og fremmest, at det her er en dejlig både rød og grøn aftale, og dermed betragter jeg det slet ikke, som at man betaler sig fra noget.
Jeg betragter det, som at man betaler sig til en grøn omstilling af flybranchen, men også at man betaler sig til en mere fair beskatning af flybranchen.
I dag er det sådan, at der er en ulighed, der gør – og det hører vi mange eksempler på i dag; vi har også hørt dem tidligere i salen i dag – at det alt for ofte er det dyre valg at tage den grønne transportform og det billige valg at tage flyet, og det gør den her aftale i et eller andet omfang også op med.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-01-25:
Jeg tror, man skal passe på ikke at blive alt for hellig i den her debat.
Altså, jeg kan huske, at Hans Engell i sin tid skulle komme med et finansieringsbidrag.
Jeg kan ikke huske, hvad han skulle finansiere, men han skulle levere et bidrag, og hans bidrag var, at fremover skulle man betale 500 kr. for at få lov til at save hul i isen.
For hvis man skulle fiske og der var et sted, hvor man kunne save et hul, så man kunne fiske igennem det hul, så skulle man betale et gebyr, og det satte han op til 500 kr., og så kom der noget finansiering i kassen.
Og han var altså konservativ justitsminister.
Så det her er altså ikke noget nyt fænomen.
Lea Wermelin (S), 2024-01-25:
Jamen det er sådan lidt et sjovt spørgsmål, for ordføreren kender jo godt svaret på det.
Så jeg ved ikke rigtig, hvad det her beslutningsforslag egentlig handler om.
Vi har lavet aftalen.
Handler det om, at man fra Konservatives side siger, at man egentlig gerne ville have været med i den aftale, og er man lidt ærgerlig over, at man står udenfor, eller hvad går det egentlig ud på?
For selvfølgelig kan man altid i politik finansiere ting på andre måder.
Det svære er jo at gøre det konkret, og det er der, hvor vi faktisk er lykkedes med at gøre det på en måde, hvor vi både når de grønne mål, men samtidig også giver en håndsrækning til de fattigste pensionister.
Mona Juul (KF), 2024-01-25:
Tak for det.
Og tak for ordførertalen.
Var der overhovedet ikke andre muligheder end lige præcis den her finansiering for at lave en forhøjelse af ældrechecken?
Lea Wermelin (S), 2024-01-25:
Tak for det.
Jeg skal se, om jeg kan levere samme grønne energi heroppe fra talerstolen som ministeren.
Det tror jeg egentlig godt jeg kan, fordi jeg jo synes, at den aftale, som vi lavede lige før jul, er utrolig god og bare viser det, som den danske klimapolitik står på, nemlig ambitiøse mål, som presser os til at levere konkret handling.
Vi satte også nogle meget ambitiøse mål for lige præcis flyområdet, og hvis man kigger rundt, er der ikke særlig mange lande, som har særlig godt greb om, hvordan vi kan sikre, at vi også har grønne fly i fremtiden.
Og så gør vi det jo også på en måde, som tager hensyn til, at der er nogle dele af landet, hvor der også er behov for noget udvikling, og at nogle af de her penge kommer tilbage til f.eks. lufthavne.
Jeg er selv bornholmer, og det er klart, at det er helt afgørende, at der er en flyrute til og fra Bornholm, for at sådan en ø kan fungere.
Det vil sige, at vi skal lave den her grønne omstilling på en måde, hvor vi kan få hele landet med i den transformation, og hvor vi samtidig er så ambitiøse, som vi er, og lever op til lige præcis den forventning, som er der, ikke bare fra danskerne, men jo også fra mange af de lande, som kigger på Danmark.
Jeg synes, det er ærgerligt, at Konservative har valgt at stå udenfor.
Der er jo intet nyt i, at vi i Danmark bruger afgifter helt generelt til også at finansiere nogle af de ting, som også er vigtige i vores samfund, og det gælder jo lige præcis her også de allerfattigste folkepensionister, som har været hårdt ramt af inflation og andre ting.
Nu lykkes det så for første gang i mere end et årti netop at sikre, at de varigt får løftet deres ydelse med de her omkring 5.000 kr.
Det synes jeg virkelig der er grund til at ranke ryggen over og være glad for; det er jeg i hvert fald som socialdemokrat.
Så jeg synes, vi har landet en virkelig god balance med den aftale, der er blevet lavet, og derfor kan vi ikke støtte det beslutningsforslag, der ligger her fra Konservative.
Mona Juul (KF), 2024-01-25:
Jeg synes, det er utrolig ærgerligt, at regeringen ikke havde lyst til at lave en aftale, der rent faktisk er en klimaaftale, med et bredere flertal i Folketinget.
Det tror jeg sagtens den her regering kunne have gjort, hvis man ikke havde lavet en tåbelig krydsfinansiering, hvor man lige pludselig skal til at diskutere andre ting.
Det er bare en kommentar.
Så hvis vi nu forudsætter, at der i vores beslutningsforslag, som er på i dag, er de samme afgiftsniveauer, som regeringen har aftalt i den anden aftale, får vi så mere eller mindre klimahandling i forhold til at lave en provenuafgivelse til en ældrecheck, frem for at vi putter alle pengene tilbage til luftfarten for at lave en grøn omstilling?
Og et supplerende spørgsmål er: Kunne det være, at vi kom en lillebitte smule foran klimamålene, hvis det var den måde, vi gjorde det på?
Jeppe Bruus (S), 2024-01-25:
Det vil jeg sådan set ikke bekræfte, hvis tesen er, at vi får mindre klimahandling.
Jeg vil tro, at ved at det her beslutningsforslag ligger der, skal man jo forhandle om, hvad afgiftsniveauet så skal være.
Det står der ikke noget om i beslutningsforslaget.
Så mon ikke det vil være sådan, trods alt – det kan De Konservative selvfølgelig selv svare på – at det jo ikke er sikkert, at det afgiftsniveau så vil være 100 kr. Her er det jo, fordi vi faktisk opfylder de ambitiøse mål, vi har, altså indfrier målene om at have den første indenrigsflyvning, der er grøn, i 2025, og at al indenrigsflyvning skal være grøn i 2030.
Og samtidig anerkender jeg, at vi sætter afgiften højere op, fordi vi så også når et andet godt mål, nemlig at kunne forhøje ældrechecken.
Mona Juul (KF), 2024-01-25:
Tak for det, og tak til ministeren.
Altså, skatteministeren taler om ministeren for udviklingssamarbejde og global klimapolitik og om plastikposer, og den får bare på alle violiner her.
Jeg synes, det er rigtig dejligt, og det er jo godt at høre en stolt minister osv.
Alt er godt.
Men altså, ministeren er jo nødt til at erkende, at når man bruger mere end halvdelen af provenuet til en forhøjelse af en ældrecheck frem for at tage pengene tilbage til grøn omstilling i luftfarten, så får vi altså mindre klimahandling med den aftale, som regeringen har lavet med et par udvalgte partier.
Og det er jeg simpelt hen nødt til at bede ministeren om at bekræfte på talerstolen.
Jeppe Bruus (S), 2024-01-25:
Altså, vi indfører det mål, vi har, om at have grøn indenrigsflyvning i 2030.
Hvis man brugte de penge, vi bruger på ældrechecken, til at udvikle mere brændstof, ville vi så få mere brændstof?
Ja, det ville vi jo.
Altså, det behøver vi ikke at stå og diskutere.
Det er fjollet, tænker jeg.
Men med det niveau, vi lægger her, indfrier vi jo sådan set det mål, vi har i forhold til det klimamål om at flyve grønt indenrigs, og samtidig gør vi noget godt for landets fattigste pensionister, hvilket heller ikke er så ringe endda.
Lea Wermelin (S), 2024-01-25:
Det er helt fair; sådan er politik jo også.
Vi kan ikke være enige om det hele.
Jeg ærgrer mig da også over, at man ikke havde lyst til at være en del af det her, hvis man, sådan må jeg forstå det, fra konservativ side sådan set er enig i de afgiftsniveauer, der ligger, og som var det, vi hørte før, altså hvis man lagde det til grund – at man så ikke kan se sig selv i det, der faktisk er en rigtig, rigtig god aftale for at sikre en grønnere flysektor i fremtiden.
Mona Juul (KF), 2024-01-25:
Jeg er lige nødt til at anholde det der med at få det til at lyde, som om man er uansvarlig, fordi man ikke vil være med til at finde finansiering.
Altså, i Det Konservative Folkeparti er vi jo altid klar til at finde finansiering til tingene.
Jeg må også anholde den her historie i forhold til jagttegn osv.
Nu er det jo altså politiet, der også har en del med det at gøre, og der er ikke ret meget i forhold til klimareduktioner i flybranchen, der har noget som helst med en forhøjelse af ældrechecken at gøre.
Det har jeg simpelt hen lige lyst til at sige.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-01-25:
Jeg tror hverken, det er det første eller det sidste kryds, vi kommer til at se.
For som sagt er det sådan, at skal man bruge penge, skal man finde pengene et andet sted.
Det er det, vi kalder et kryds, og så er den jo sådan set ikke så meget længere.
Det har vi mig bekendt altid gjort på Christiansborg.
Altså, vi kan ikke bruge pengene, hvis ikke vi kan pege på finansieringen.
Sådan er det.
I det her tilfælde finansierer vi en ældrecheck via noget af flyafgiften, og jeg tror ikke, det interesserer ret mange andre mennesker end os, der sidder herinde.
Jeg tror, folk derude er rigtig, rigtig interesserede i, at vi får gjort noget ved klimaet, og det gør vi.
Altså, vi bliver formentlig det første land i verden, der får en CO 2 -neutral indenrigsflyrute.
Skulle vi nu ikke i stedet for glæde os samlet over det og være stolte over, at Danmark rykker på det her vigtige område, frem for at sidde at diskutere kryds og frem og tilbage, som jeg tror de færreste ud over Christiansborgboblen forstår eller interesserer sig for?
Mona Juul (KF), 2024-01-25:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for en som altid begejstret tale.
Det der med osteklokken passer jo ikke.
Altså, der er jo rigtig mange danskere, der lige præcis går op i den debat, vi har her.
Det er ikke sikkert, de følger med i lige den her, men de går da rigtig meget op i, at vi når vores klimamål, og at vi herindefra sørger for at gøre det muligt for danskerne overhovedet at lave en grøn omstilling.
I forhold til de ældre sagde man jo faktisk fra Bjarne Hastrup og Ældre Sagens side, at man var bange for, at de ældre, svage mennesker blev spillet ud mod de flyrejsende i det her.
Det var man simpelt hen bange for.
Det er der jo simpelt hen ældre der har sagt, nemlig at det syntes de var lidt ærgerligt, altså at man lige her fandt på så kreativt et kryds.
Og jeg må bare sige, at fordi ordføreren engang har siddet i en eller anden mærkelig forhandling, hvor man også fandt på nogle mærkelige kryds, giver det da ikke mere validitet, i forhold til at den her regering så vælger lige præcis at lave sådan et kryds her.
Hvordan har Venstre tænkt sig at skabe mening i klimapolitikken, når man laver så mærkværdige kryds, og er der andre kryds undervejs?
Lea Wermelin (S), 2024-01-25:
Jeg synes, at det var et utrolig godt klimatopmøde.
Og vi får også et ambitiøst resultat.
Danmark ville gerne have haft, at vi kunne komme endnu videre, men for første gang nogen sinde får vi jo hele verden til at skrive under på, at vi skal transformere os væk fra de fossile brændsler.
Det bliver sådan lidt letkøbt, synes jeg – i hvert fald hvis man kender ordførerens standpunkter på klimaområdet – at sige: Okay, skulle man så afholde sig fra at være en del af det, eller skal danske politikere og embedsmænd stå og undskylde for, at de er en del af den globale klimadiplomati?
Det synes jeg bestemt ikke.
Det synes jeg vi skal stå på mål for, og det er der al mulig grund til at fortsætte med.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-25:
Det er den der klassiske ting med at gøre det til en alt eller ingenting-diskussion.
Det var ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, om ordføreren ikke synes, at det er lidt overdrevet, at der er 70.000 mennesker, som flyver ned til et klimatopmøde.
Det var ikke, at der ikke var nogen som helst, der skulle flyve derned.
Jeg spørger til, om man ikke synes, at tallet 70.000 er vanvittig overdrevet.
Det sender et meget mærkeligt signal til den befolkning, man så kommer hjem til og skal lovgive og moralisere over for med en lang række afgifter om, at de skal opføre sig på en anden måde, at man tager 70.000 politiske ledere og meningsdannere ned til sådan et klimatopmøde.
Lea Wermelin (S), 2024-01-25:
Der er nok også andre der, hvor ordføreren står, og hvor jeg selv gør.
Jeg tror, at Danmark skal være en aktiv del af det globale klimaarbejde, der er.
Det er klart, at jeg jo også bliver spurgt om det, når vi tager til Dubai for at være en del af COP28.
Er det rigtigt, at Danmark er der?
Ja, det tror jeg på.
Og vi har jo ikke bare en historik af at gøre det, siden klimaloven blev vedtaget, men igennem årtier har vi vist, at vi kan lave konkrete grønne løsninger derude.
Skal Danmark være der?
Ja, selvfølgelig skal vi det.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-25:
70.000 fløj til Dubai til det her klimatopmøde!
Er det ikke for at være helt ærlig en smule hyklerisk, at man står og siger, at man skal flyve mindre, og at man skal ditten og datten, når der er 70.000 mennesker, som tager til et klimatopmøde?
Tror man ikke, at det kunne have været lavet med måske 10.000 mennesker eller 5.000 mennesker?
Var det nødvendigt, at 70.000 mennesker tog af sted?
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-25:
Jo, hr. Torsten Gejl var jo også inde på det tidligere, altså spørgsmålet om, hvad lækageeffekten er på det her område, altså hvor meget man vil importere fra andre lande.
Det synes jeg er helt centralt at få belyst, og det må jo være noget, som ministeren også har en interesse i at få belyst, for det forbedrer debatten.
Så vil jeg bare til det her med at tænke kollektivt for forbrugerne sige, at det mig bekendt er sådan, at alle partier på Christiansborg mener, at der skal være nogle nedre rammer, både i forhold til dyrevelfærd og i forhold til hvad der kan være af kemikalier i vores produkter.
Så selvfølgelig er der grænser for, hvilke valg der bare skal træffes af den enkelte.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-25:
Nu er der jo tale om en meget lille skat.
Det vil sige, at den måde, som pensionskasserne investerer på, ikke vil blive belastet.
Det er jo de her højfrekvente handler, der rammes.
Det er maskinelle, AI-drevne handler, som ikke har meget at gøre med virkeligheden.
Men er ordføreren enig i, at vi har brug for et internationalt samarbejde på skatteområdet for at undgå en negativ nedadgående spiral, fordi vi konkurrerer med andre lande om f.eks. erhvervsbeskatning?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-01-25:
Hvad så med det, der står i rapporten, omkring gait score, hvor den viser, at langt de fleste hurtigtvoksende kyllinger ligesom langsomtvoksende kyllinger ligger i de tre gode kategorier, hvor de ikke har problemer?
Sådan læser jeg i hvert fald rapporten.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-25:
Nej, det mener jeg ikke man kan.
Altså, man kan ikke komme på kant med EU-lovgivningen, hvis det er den klare vurdering fra embedsapparatet.
Det ville være klart ulovligt.
Så man er nødt til at forfølge det ad nogle andre spor, og jeg hørte tidligere i debatten, at der kunne være noget i forhold til tredjelandene, altså landene uden for EU, hvor man kan pålægge en form for importforbud, og ellers må man presse på i forhold til et importforbud.
Men at Danmark skulle bryde en klar afgørelse fra EU-retten i forhold til et importforbud på det her område, kan jeg ikke se for mig at SF kan støtte op om.
Torsten Gejl (ALT), 2024-01-25:
Tak, og tak for en god tale.
Alternativet er meget enig med SF i den her sag, men der er selvfølgelig en ting, vi tænker over, og det var ærgerligt, at vi ikke kunne det få det lidt mere belyst af ministeren.
Men hvis vi indfører et importforbud i Danmark, er vi jo på kant med EU-lovgivningen.
Hvad tænker SF om det?
Altså, det er jo et stort skridt at tage, og det er ikke, fordi det ikke skal tages.
Men man skal jo også gå ind i det med åbne øjne.
Hvad tænker SF om det?
Erling Bonnesen (V), 2024-01-25:
Også på det område synes jeg, det er godt, man har gode, solide, brede løsninger.
Det var også det, jeg hørte kunne ligge mellem linjerne i det, ministeren sagde.
Så det synes jeg er ganske udmærket, sådan at man kan få nogle gode, stabile rammevilkår, som både erhvervene og alle, der er interesseret i det her, kan stå på.
Torsten Gejl (ALT), 2024-01-25:
Når Venstre går ind til de drøftelser, har Venstre så et forslag til, hvor lang tid sådan en dyretransport må tage?
Erling Bonnesen (V), 2024-01-25:
Det vil man få at høre og se, når det er, at vi afgiver mandatet og tager drøftelserne omkring det.
Jeg synes, det er godt, at vi har fået emnerne omkring dyrevelfærd højt på dagsordenen, sådan at vi kan sikre, at der kommer en god dyrevelfærd, også fremover.
I forbindelse med det skal vi jo lige præcis drøfte transportforordningen og de detaljer og spørgsmål, der ligger i relation til det, så det ser jeg da frem til.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-01-25:
Tak for ordet, formand, og tak til Enhedslisten for at have fremsat det her beslutningsforslag.
Problemet med lange dyretransporter er ikke nyt, men den kraftige stigning i antallet af lange dyretransporter og de stadig længere transporter, som kan vare op til 4 døgn, gør, at det er endnu mere aktuelt, end det har været tidligere, at diskutere dels Danmarks holdning til EU's transportforordning, dels om man skal indføre et nationalt forbud.
I SF synes vi, at de lange dyretransporter er dybt problematiske.
Ifølge Dyrenes Beskyttelse blev der i 2022 eksporteret 14,1 millioner danske levende grise.
Man ved, at mange af transporterne er skadelige, og at dyrene lider, især under høje temperaturer, og når man på Svineflyttedatabasen kan se, at der i sommer har været transporteret danske svin til Italien i en periode, hvor der blev målt 45 grader, så er det meget, meget svært at være i tvivl om, at de svin har lidt overlast.
Når EU-transportforordningen siger, at temperaturen ikke må overstige 35 grader under en grisetransport, så sætter det også spørgsmålstegn ved kontrollen.
Ved en grisetransport på over 8 timer er der også krav om, at dyrene skal have adgang til vand.
Der er dog ingen myndighed, som fører tilsyn med, om kravet overholdes, og det er dybt problematisk.
Derfor er det umuligt at håndhæve bare de gældende regler, og det er alvorligt, hvis vi er på kant med EU-lovgivningen, fordi vi ikke fører ordentligt tilsyn.
Forslaget her handler jo så også om at styrke de eksisterende regler.
Vi har i Danmark arbejdet på at få ændret EU-reglerne, som tillader lange dyretransporter.
Det har en række EU-parlamentarikere fra Danmark også gjort, men det har ikke været med held.
Vi ved heller ikke, hvad resultatet af Europa-Kommissionens forslag til revision af EU-reglerne er.
I SF kan vi klart støtte op om, at Danmark skal arbejde for en maksimal grænse på 8 timer, men vi synes også, at vi skal tage nationale initiativer i den periode, der går, indtil EU-forordningen ligger klar.
Der er ingen tvivl om, at man kan gå forrest, som også ministeren redegjorde for,
og vi mener, at det vil hjælpe i forhold til dyrevelfærden.
Derfor vil vi i SF stemme for forslaget, hvis det kommer til afstemning.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-25:
Tak for ordet, hr. formand.
Tak til hr. Søren Søndergaard for forslaget.
Jeg vil starte med at sige, at i Moderaterne går vi meget ind for fulllineproduktion i Danmark.
Det gør vi bl.a. på grund af dyrevelfærden, og på grund af at vi kan fastholde arbejdspladserne i Danmark, og ganske enkelt også, fordi der er meget mere økonomi i at have hele rækken i Danmark.
Så vi synes, det er en win-win-situation.
Vi er godt klar over, at der er et stykke arbejde, der skal laves – der skal arbejdes med en masse forskellige samarbejdspartnere – men vi tror på, at det kan lykkes, hvis viljen er der.
Det er vores pligt at sikre, at dyrene behandles med respekt og værdighed, også når de transporteres.
Det her emne er et emne, som jeg arbejder tæt sammen med vores EU-kandidater i Moderaterne om, og jeg tænker, at det er der sikkert også flere af de andre partier der gør.
Men selv om vi har stor sympati for det og ønsker langt bedre forhold for dyrene og også gerne færre dyr, der skal transporteres, stemmer vi imod forslaget, som det foreligger her.
Det skyldes, at Europa-Kommissionen allerede har fremlagt forslag til en ny forordning om beskyttelse af dyr under transport, der inkluderer revision af maksimal transporttid.
Det er vores opfattelse, at spørgsmålet om maksimal transporttid for dyr bør håndteres i EU-regi, da det er en sag, der kræver koordinering på tværs af medlemslandene.
Det er jo allerede muligt for os som EU-land at lave nogle strammere regler.
Det kræver jo bare – i gåseøjne – at der er veterinærfaglig dokumentation, og på nuværende tidspunkt ligger der ikke faglig dokumentation for, at 3 timer bør være maks.
Samtidig kan jeg heller ikke lade være med at appellere til dem, der opdrætter grise, om at sørge for ikke at sende dem på tværs af landet.
Vi støtter helt klart Enhedslistens forslag om de 8 timer, men grunden til, at vi ikke kan gå all in, er, at vi mener, at det her skal løses i EU.
Tak for ordet.
Søren Søndergaard (EL), 2024-01-25:
Er det 21 timer, som i Kommissionens forslag er for langt til, at man må transportere dyr, ikke til slagterier, men sådan når det gælder opdrætsdyr?
Er det 21 timer, der er forslaget?
Altså, det bliver spændende forhandlinger, og vi er langtfra i mål, men vi skal selvfølgelig deltage i dem for fuld power.
Problemet er jo, hvad vi gør, hvis man lander på 21 timer, og der synes jeg, at der er et, hvad skal man sige, moralsk spørgsmål eller et etisk spørgsmål, som rejser sig: Hvordan opfatter man egentlig dyr?
Problemet her er jo, at man i EU-lovgivningen opfatter dyr som en vare på linje med en ost, et stykke træ eller en metaldims.
Det er sådan, man opfatter dyr; man opfatter dem ikke som levende væsener.
Vi ville jo aldrig finde på at transportere mennesker på den måde.
Hvordan forholder man sig i Moderaterne til det etiske dilemma?