runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-17:
Tak for spørgsmålet.
Men jeg kan måske sige det på en anden måde, hvor jeg kommer lidt tættere på at svare på spørgsmålet, nemlig at i det omfang, at der er mennesker, som myndighederne vurderer der er behov for en eller anden form for opsyn med, så bliver det selvfølgelig håndteret, uanset om det er på et socialpsykiatrisk tilbud, om det er på et plejehjem, eller hvor som helst det er.
Men hvis der er noget, der skal holdes øje med, så holder de selvfølgelig øje med det.
Det gør man også i asylsystemet, og det handler ikke kun om Kærshovedgård.
Det kan også være på andre adresser i asylsystemet, hvor f.eks. politiet har en særlig opgave.
I praksis foregår det jo ikke sådan, at jeg spørger den konkrete embedsmand, der har truffet beslutningen.
Jeg er ikke engang sikker på, at jeg helt ved, hvem det er.
Men jeg spørger jo i departementet, som sørger for at spørge Udlændingestyrelsen, om der er noget i det forløb, der har været, som gør, at de vurderer, at den her beslutning skal laves om.
Og jeg vil også gerne sige her, mens alle hører på det, at jeg synes, det er en ærlig sag at lave en fejl; hvis man laver en fejl, så er man bare voksen nok til at stå ved det.
når folk kigger på det igen og siger, at de mener, at det er den rigtige beslutning fagligt set, så vil jeg ikke feje det af bordet.
Så vil jeg læne mig op ad det og bakke den beslutning op, og af de mange oplysninger, der er kommet frem i det her forløb, er en af dem jo, i hvert fald efter hvad jeg kan læse i medierne, at Vejle Kommune overvejer ikke at forlænge kontrakten, når den udløber.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-11-17:
Tak, formand.
Og de er så vendt tilbage til ministeren og har sagt, at ja, de synes, at den beslutning, de selv har truffet tidligere, er en rigtig beslutning.
Så bliver jeg bare lige et øjeblik nødt til at dykke ned i, hvad det er, ministeren har spurgt om.
Har ministeren spurgt sit system, om det, hvis de her mennesker er på Center Sandvad i mindre end et år, fordi kommunen ophæver lejemålet, så stadig væk er den fagligt set rigtigste beslutning set fra myndighedernes side?
Marcus Knuth (KF), 2021-11-17:
Jamen jeg lyttede meget præcist efter, og det, jeg hørte, var, at ordføreren begyndte sin tale med at sige, at det her handlede primært om retorik, og at ordføreren ikke rigtig vidste, hvad de her mennesker havde lavet.
Da jeg så læste op fra Ekstra Bladets artikel, hvor der står, at der er folk, der er dømt for mord begået her i Danmark, at der er folk, der er dømt for sædelighedskriminalitet, og spurgte ordføreren, om det så ikke er nu, inden vi flytter de her mennesker ind ved siden af en legeplads, vi agerer, så svarede ordføreren noget i stil med: Jamen hvis de gør noget, så lad os agere til den tid.
Helt ærlig: De bor ved siden af en legeplads!
Jeg synes, det her er helt, helt på månen.
Rosa Lund (EL), 2021-11-17:
Hr. Marcus Knuth, jeg tror ærlig talt, at vi ville komme nærmere en løsning, hvis vi gjorde os lidt mere umage for at se, om der ikke var nogle ting, vi var enige om, men hr. Marcus Knuth gør i dag præcis det modsatte.
Det synes jeg er meget, meget ærgerligt, for jeg tror faktisk godt, at vi kunne lave nogle løsninger her, hvis vi ikke skød hinanden ting i skoene.
Den her debat bliver jo optaget; jeg glæder mig til at se, hvad det egentlig var, der blev sagt, for så kan hr. Marcus Knuth og jeg jo måske lige drikke en form for kaffe og snakke om det.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-17:
Så lad os dog stoppe den.
Der er jo så mange ting, der er helt skæve: at de her mennesker skal bo ved siden af en legeplads; at Vejle Byråd allerede har besluttet, at om et år forlænger de ikke kontrakten, så de skal flyttes igen.
Så lad os dog blive enige om at stoppe den her proces og så finde en bedre løsning i stedet for bare at slå hælene i og sige: Nej, myndighederne har taget en dårlig beslutning.
Men det er myndighederne; det vil vi ikke blande os i, uagtet at ministeren har det øverste ansvar.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-11-17:
Udlændingestyrelsens og Røde Kors' planer om at genåbne byens asylcenter med en ny beboergruppe betyder, at centeret måske får 100 pladser fyldt med særlig tunge flygtninge – flygtninge, der nok rettere er velfærdsmigranter, migranter, som også kan have en kriminel løbebane på cv'et.
For Udlændingestyrelsen er det en gruppe, der ikke kan rummes andre steder, og som kun kan fungere på små steder med faste rammer og ro.
De kan være meget pasningskrævende og personfarlige.
Men det er også folk, der har deres frie bevægelighed.
Hvis de beslutter sig for at tage en tur til Vejle, så må de det.
Der kommer ikke hegn om Sandvadcenteret, og der er ikke overvågning af dem, der går ind eller ud af centeret.
Fakta er, at i 2020 åbnede centeret i Sandvad som et karantænecenter, der skulle huse migranter smittet med covid-19.
I september 2021 meldte Udlændingestyrelsen så pludselig ud, at centeret i Sandvad skulle fungere som asylcenter for flygtninge med særlige behov.
Udlændingestyrelsen har i den forbindelse fremsendt breve til lokalpolitikere og borgere i området omhandlende målgruppen.
Der stod i brevene, at flygtningene bestod af psykisk sårbare personer, og nu viser det sig, at flere af de første 13 flygtninge, som senere i november flytter ind på centeret, er dømt for personfarlig kriminalitet, herunder mord.
Hvordan kan myndighederne tro, at de kan slippe af sted med at bilde lokalbefolkningen ind, at den svære gruppe flygtninge selvfølgelig og uden problemer kan placeres midt i landsbyen?
Der er jo ingen i lokalsamfundet i Sandvad, der længere har tillid til, at der kun kommer 13 af den særlige gruppe asylansøgere – lige midt i landsbyen, i den østjyske idyl.
Så hvor stopper det? spørger beboerne med rette.
Vreden og frustrationen ligger således lige under overfladen.
Asylcenteret skal ligge midt i landsbyen ved siden af et villakvarter, en sognegård, en legeplads, børnenes cykelsti til skole og et busstoppested.
Sagen fra Sandvad understreger, hvad vi i Nye Borgerlige har sagt fra start: Muligheden for at søge asyl i Danmark skal stoppes nu.
Vi skal ikke have migranter, der rejser over Middelhavet og på tværs af grænserne i Europa – en trafik, der kun gavner menneskesmuglerne og sætter europæiske lande under pres.
Hjælpen skal gives i nærområderne, og asylbehandling skal kun kunne foregå i samarbejde med FN.
Statsborgerskab skal ikke tildeles indvandrere og efterkommere, der kommer fra lande, der hviler på islamisk kultur, og som samtidig er overrepræsenteret i kriminalitetsstatistikkerne.
Og sidst, men ikke mindst – i relation til Sandvads situation – skal alle kriminelle udlændinge udvises konsekvent efter første dom.
Hvis ikke de rejser ud umiddelbart efter strafafsoning, skal de tages i varetægt, indtil deres udrejse kan arrangeres.
Kriminelle udlændinge skal ikke have lov til at færdes frit i det danske samfund, heller ikke i Sandvad.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-17:
Før sagde ministeren, at vi ikke rigtig ved, hvad de her mennesker har lavet.
Nu kan vi jo så fortælle ministeren, at det er folk, der er dømt for mord og for seksualforbrydelser, og de skal bo ved siden af en børnehave.
Men ministeren fastholder, at det er en myndighedsbeslutning, og derfor vil ministeren ikke blande sig, selv om ministeren jo faktisk erkender, at det er en ret dårlig beslutning.
Så hvis beslutningen virkelig er så dårlig, altså at seksualforbrydere skal bo ved siden af en legeplads, mener ministeren så ikke, at ministeren har et ansvar for at gribe ind og prøve at stoppe det her eller i det mindste sætte det i bero, indtil man har fundet en bedre løsning?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-17:
Tak for spørgsmålet.
Men det er nu ikke korrekt, når hr. Marcus Knuth siger, at jeg har erkendt, at det er en dårlig beslutning.
Jeg har sagt helt generelt, at alle mennesker laver fejl – men jeg mener ikke, at det her er en fejl.
Jeg mener, at der har været et forløb, som gør, at det er naturligt at spørge styrelsen, om der er noget i det her forløb og om der er nogle af de nye oplysninger, der er kommet frem, der gør, at de ønsker at ændre den her beslutning.
Og det er der ikke.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-17:
Okay, så ministeren mener ikke, at det er en dårlig beslutning at tage folk, der er dømt for mord og for seksualforbrydelser, og huse dem lige ved siden af en legeplads?
Jeg forstår godt, hvis utrygheden hos dem, der bor i den by, dem, der bor i Sandvad, og som har deres børn til at lege på den legeplads, er så stor, at man overhovedet ikke engang kan beskrive det, og jeg forstår godt, at de er rejst hele vejen hertil.
Men kan ministeren så ikke forklare mig, hvis ministeren alligevel synes, at det her ikke er en dårlig beslutning, hvorfor ministeren ikke selv rejser til Sandvad og tager et møde med de her borgere og forklarer dem, hvorfor det her faktisk er en rigtig, rigtig god beslutning?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-17:
Jeg står ikke her og siger, om det er en dårlig eller en god beslutning.
Jeg forholder mig til, at Udlændingestyrelsen har kompetencen til at træffe de her beslutninger, og at de har truffet dem, og det har de selvfølgelig min fulde opbakning til.
Hvis de træffer en anden beslutning i morgen, har de også min fulde opbakning til det, for jeg stoler på, at de laver deres arbejde ordentligt.
Hvorfor rejser jeg ikke selv til Sandvad?
Som jeg sagde før, er min egen mentalitet også altid at konfrontere alting direkte og åbent og fægte med åben pande.
Jeg vil her bare sige, at det ikke er den måde, jeg mener man som minister skal fungere på.
Jeg mener, at dem, der træffer beslutningerne, står til ansvar for beslutningerne.
I det her tilfælde er det Udlændingestyrelsen, der har truffet en beslutning, og derfor er det dem, der viser, at de står til ansvar for beslutningen, stiller op på borgermøder, som de har gjort, og rækker ud til lokalsamfundet, og jeg vil også opfordre lokalsamfundet til at fortsætte den dialog, der er med Udlændingestyrelsen og Røde Kors.
For jeg tror på, at man med en bedre dialog, end der har været hidtil, en tæt dialog, et højt oplysningsniveau – så højt, som det nu kan være inden for persondatabeskyttelsen og sådan noget – kan sikre, at det her kommer til at fungere på en ordentlig måde.
Anni Matthiesen (V), 2021-11-17:
Måske ministeren her til sidst også kunne give en kommentar i forhold til den sagsbehandlingstid, der nogle gange er for de her unge mennesker.
Altså, man risikerer faktisk, at de kommer til at hænge i sagsbehandlingssystemerne i mange måneder.
Er det noget, som ministeren er indforstået med at vi også skal omkring i de her forhandlinger?
Pause Pause (Pause), 2021-11-17:
Mødet er udsat.
Jeppe Kofod (S), 2021-11-17:
Lad mig indledningsvis slå fast, at jeg grundlæggende deler spørgerens bekymring for menneskerettighedssituationen på Vestbredden.
Vi har i den seneste tid været vidne til stigende vold begået af israelske bosættere mod civile palæstinensere, udsættelse af palæstinensere fra deres boliger, nedrivning af palæstinensiske bygninger og planer om udvidelser af bosættelser, og der er ingen tvivl om, at det påvirker muligheden for en fredelig sameksistens negativt.
Overholdelse af menneskerettighederne på Vestbredden generelt kan, kan man sige, ikke isoleres til alene at angå den israelske besættelsesmagt.
Det palæstinensiske selvstyre har selvsagt også et ansvar for at sikre palæstinensernes rettigheder.
Jeg har noteret mig den omtalte artikel i The Washington Post om det israelske militærs brug af overvågning og ansigtsgenkendelse over for palæstinenserne.
Artiklen var baseret på vidneudsagn givet af tidligere israelske soldater til organisationen Breaking the Silence, som Danmark har støttet igennem flere år.
Det er min generelle holdning, at vi skal være meget forsigtige med, hvordan vi bruger nye teknologier som kunstig intelligens.
Det flugter i øvrigt også med den generelle beslutning, som Europa-Parlamentet vedtog den 6. oktober i år, og som også spørgeren henviser til.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-17:
Men det her er faktisk ret vildt.
Altså, Israel er jo et land, som Danmark arbejder sammen med.
Israel er et land, der jo altid markedsfører sig som en demokratisk stat, hvad det jo også er i forhold til andre mellemøstlige stater, men det er måske en lidt kedelig standard at sætte sig op imod.
Hvordan kan vi betragte Israel som en demokratisk stat, og hvordan kan vi bruge alle de samarbejdsrelationer, vi har, til at påvirke et land, som vi jo opfatter som et venligsindet land, når vi i artiklen fra The Washington Post kan se beretninger fra israelske soldater, der melder om, at det længe har været deres opgave at tage billeder af civile, og at de ovenikøbet har afholdt konkurrencer om, hvilken deling der kunne tage flest billeder, herunder også af børn, og er ministeren enig i, at den her manøvre er uhyre skadelig for fredsprocessen mellem Israel og Palæstina?
Jeg vil også spørge ind til ministerens opfattelse af, hvilken betydning det kan få, at Israels brug af overvågning fratager palæstinenserne deres adgang til almindeligt privatliv, og at den her manøvre kan være med til yderligere at destabilisere forholdet mellem israelere og palæstinensere.
Jeppe Kofod (S), 2021-11-17:
Først vil jeg erklære mig enig i, at Israel er en demokratisk stat i et Mellemøsten, hvor der ikke er udpræget mange demokratiske stater.
Danmark har faktisk et godt og tæt samarbejde med Israel, og det vedrører en bred vifte af områder: handel, forskning og innovation.
Det tætte samarbejde og den dialog, vi har, bruger vi naturligvis også til at fremføre vores bekymringer i forhold til menneskerettighedssituationen i de besatte palæstinensiske områder, og det samme gør vi i øvrigt over for det palæstinensiske selvstyre med den dialog, vi har dér, også i forhold til f.eks. at fremme det, at palæstinenserne skal få lov til at gå til valg, altså til afholdelse af valg, som ikke har været foretaget i mange år på den palæstinensiske side.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-17:
Men nu foregår det jo i et demokrati og i et land, som Danmark har venskabelige forbindelser med, men hvordan kan man egentlig påstå, at man har et demokrati, når man bruger metoder, som vi i andre sammenhænge ville sige hører hjemme i Rusland eller Kina måske især?
Det er jo fuldstændig dramatisk, at man på den måde går ind og fratager almindelige mennesker deres adgang til at have et privatliv, og derfor er det sammen med det, vi har talt om før, med, at man bare stempler menneskerettighedsorganisationer som terrororganisationer, et led i det at destabilisere forholdet mellem de to folk og de to nationer.
Jeppe Kofod (S), 2021-11-17:
Grundlæggende mener jeg, at nye teknologier rummer en enorm mulighed for at skabe både tryghed og beskyttelse, også kunstig intelligens, hvis de bliver brugt på den rigtige måde, til at beskytte vores samfund.
Det kan også give flere mennesker adgang til information og til at få deres stemme hørt osv.
Det er der behov for, ikke mindst i den del af verden.
Omvendt skal man sikre, at skyggesiderne af digitale teknologier ikke bruges til masseovervågning og til at indskrænke demokratiet eller civilsamfundets råderum.
Så det er den balance, der skal være her.
Og ja, Danmark er faktisk i morgen vært for en konference, Tech for Democracy, hvor vi gerne vil fremme den positive techdagsorden om demokrati og menneskerettigheder og skærme os mod autokrater og andre aktører, terrororganisationer, som bruger teknologi til at underminere vores demokrati.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-17:
Altså, jeg er alligevel sådan lidt skuffet over udenrigsministerens svar, for den der lovprisning af ny teknologi er jo fin nok, men jeg er sikker på, at udenrigsministerens sprogbrug ville være en anden, hvis det var Kina eller Rusland, vi talte om, og hvor man jo også opererer i de her overvågningsteknologier, hvor man kan genkende folk.
Her handler det om Israel, og derfor er det måske endnu vigtigere, at udenrigsministeren over for et land, vi faktisk har venskabelige forbindelser til, klart står op over for Israel og siger, at det her er en krænkelse af palæstinensernes privatliv, og at det forringer forholdet mellem de to folk.
Jeppe Kofod (S), 2021-11-17:
Det, der er vigtigt, er, at det skal ske inden for retsstatens rammer.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-11-17:
Tak, formand.
Mener ministeren, at det kan passe, at konventionerne, herunder Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, har til formål at sikre, at dømte pædofile og voldtægtsmænd skal have ret til at se deres ofre?
Nick Hækkerup (S), 2021-11-17:
Tak for ordet.
Dommen er anket til landsretten, og da sagen på den måde fortsat er verserende, finder jeg det af principielle årsager rigtigst ikke at udtale mig om den konkrete sag.
Det skyldes, at vi i Danmark som bekendt har en udøvende, en lovgivende og en dømmende magt, og jeg mener, at man som repræsentant for den udøvende magt bør være tilbageholdende med at kommentere sager ved den dømmende magt – netop i det her tilfælde altså en sag, som er en verserende sag ved domstolene.
Når det er sagt, skal der ikke herske tvivl om, at det er min generelle holdning, at overgreb mod børn er en af de mest modbydelige forbrydelser, der findes – en forbrydelse, vi selvfølgelig ikke skal tolerere – og derfor har regeringen også fremlagt en lang række forslag, der skal sætte ind over for pædofilidømte.
Bl.a. lægger vi op til, at der indføres mulighed for at tage passet fra pædofilidømte og skærpe straffen.
Når det så kommer til spørgsmålet om udvisning og betydningen af Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 8, er det som bekendt op til domstolene at tage stilling til spørgsmålet i en konkret straffesag.
Og når domstolene skal tage stilling til det, gælder det ifølge udlændingeloven, at når der er hjemmel til at udvise i forbindelse med domfældelse for et strafbart forhold, så skal udvisning finde sted, medmindre udvisningen med sikkerhed vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Den danske lovgivning indebærer med andre ord, at domstolen fuldt ud skal udnytte mulighederne for at udvise inden for rammerne af Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 8.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-17:
Hvad mener udenrigsministeren om den seneste udvikling på Vestbredden, hvor det israelske militær ifølge en artikel i The Washington Post er ved at udrulle et overvågningssystem af palæstinensere, der er så indgribende, at det – ud over at påvirke muligheden for en mere fredelig sameksistens negativt – formentlig er i strid med Europa-Parlamentets resolution om at forbyde politisk brug af ansigtsgenkendelsesteknologi?
Hvad mener udenrigsministeren om, at det israelske forsvarsministerium med en militær ordre søger at hindre menneskerettighedsorganisationer, som Danmark aktivt har støttet, i at udføre deres arbejde med at forbedre den menneskeretlige situation i de palæstinensiske områder?
Jeppe Kofod (S), 2021-11-17:
Israels forsvarsminister offentliggjorde den 22. oktober i år designeringen af seks palæstinensiske civilsamfundsorganisationer som terrororganisationer i Israel.
Det skete med henvisning til, at organisationerne ifølge Israel er en del af PFLP.
Organisationerne selv har afvist anklagerne.
EU's udenrigsrepræsentant, Borrell, har via sin talsmand understreget, at anklagerne skal tages alvorligt, og at EU derfor vil engagere sig med de israelske myndigheder for at få klarhed over baggrunden.
Samtidig har man fra EU's side mindet om, at tidligere lignende påstande fra Israel om misbrug af EU-midler til palæstinensiske civilsamfundsorganisationer ikke har kunnet dokumenteres.
Endelig har EU understreget den vigtige betydning af civilsamfundsorganisationerne i konflikten mellem Israel og Palæstina.
Jeg er meget enig i EU's udtalelser, herunder fremhævelsen af vigtigheden af et velfungerende civilsamfund, og af samme grund har Danmark gennem en årrække under skiftende regeringer støttet både israelske og palæstinensiske civilsamfundsorganisationer.
Det er ikke nyt, at man fra israelsk side løbende har været kritisk over for den internationale støtte til en række palæstinensiske civilsamfundsorganisationer, men det er nyt, at der nu er tale om egentlige terrordesigneringer.
Regeringen tager selvsagt designeringerne alvorligt.
Jeg vil til slut gerne understrege, at vi i denne sag er i tæt dialog både med EU, men også andre donorer, og at vi sammen arbejder for hurtigt og grundigt at få terrordesigneringerne og konsekvenserne heraf ordentligt belyst.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-17:
Det er rigtig godt, at ministeren har taget det op over for sin israelske kollega.
Hvad var svaret på det?
Så det ene spørgsmål her er: Gav den israelske udenrigsminister nogen som helst antydninger af, hvor dokumentationen skulle ligge, og hvis han ikke gjorde det i samtalen med udenrigsministeren, er der ellers optræk til, at Israel vil være i stand til på et tidspunkt at komme med en dokumentation?
Her er der jo også den særlig israelske fortolkning af folkeretten, der betragter terrorister som det, de kalder for unlawful combatants, og dermed fratager dem den folkeretlige beskyttelse, der ligger omkring prisoner of war-status og dertilhørende almindelige rettigheder.
Jeppe Kofod (S), 2021-11-17:
Tak til hr. Karsten Hønge for de her helt relevante spørgsmål.
Vi afventer p.t. yderligere oplysninger i sagen, så vi har ikke noget videre der.
I forhold til konsekvenserne af, hvad den her terrordesignering vil have i praksis, er vi sådan set også sammen med ...
det kan jeg se på formanden jeg ikke kan svare på.
Det ser vi på sammen med vores partnere og andre donorlande.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-17:
Men så vil jeg i hvert fald gerne høre udenrigsministerens bekræftelse af, at den danske regering fortsat støtter de her berørte menneskerettighedsorganisationer, og om, hvorvidt han, i tilfælde af at den her militærordre får konsekvenser for organisationernes modtagelse af bidrag, aktivt vil arbejde for at begrænse skadevirkningerne.
Jeppe Kofod (S), 2021-11-17:
Vi anser støtte til civilsamfundsorganisationer, der arbejder i Palæstina, som jeg nævnte, som en vigtig del af fredsbestræbelserne.
Det har vi gjort i mange år, og skiftende regeringer har støttet dem, men det skal selvfølgelig ske på et forsvarligt grundlag, og som jeg sagde indledningsvis, tager vi selvsagt de her israelske terrordesigneringer alvorligt.
Det er så vigtigt at få opklaret, hvad der er op og ned i anklagerne, og få konsekvenserne belyst, for at vi kan fortsætte støtten.
Så det er noget af det, vi kigger på i øjeblikket.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-17:
Men det er jo helt afgørende for de her menneskerettighedsorganisationer, at de kan fortsætte deres arbejde.
Så der ligger jo en risiko i, at den danske regering bliver fanget i en fælde sat op af Israels regering ved at sige, at de her er terrororganisationer.
Derfor er det jo vigtigt, at udenrigsministeren nu siger: Nej, i en dansk sammenhæng er det her ikke terrororganisationer, og vi fortsætter støtten til dem, fordi det er menneskerettighedsorganisationer.
Jeppe Kofod (S), 2021-11-17:
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, når der kommer så alvorlige anklager omkring terrordesigneringer af bestemte organisationer, at vi så også beder om at få oplyst, på hvilket grundlag man gør det, og få noget dokumentation for det, og det er den proces, vi er i gang med nu.
Vi tager både anklagerne meget alvorligt, men vi tager også arbejdet med at støtte palæstinensiske civilsamfundsorganisationer meget alvorligt.
Det er en vigtig del af hele grundlaget for at skabe fredsproces i Israel-Palæstina, at man støtter civilsamfundene, så det er det, som skiftende danske regeringer har gjort, og som andre donorlande og EU også gør.
Så det er vigtigt, at vi kan fortsætte det arbejde.
Så det er der, vi står lige nu.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-11-17:
Alle gode idéer til at nedbringe den problemstilling er hjertelig velkomne inde ved det forhandlingsbord.
Altså, jeg mener, at forældre og i øvrigt unge mennesker, når de får den alder, hvor vi taler om familier med unge med handicap, bruger alt for mange kræfter på det og er nødsaget til at bruge alt for mange kræfter på det, der handler om at navigere i det system, vi har bygget op rundt omkring handicapområdet.
Det er vi langtfra i mål med endnu, og det her er jo et af de steder, hvor vi på undervisningsområdet kan bidrage til at gøre det nemmere at have et familiemedlem med handicap.