runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Abildgaard (KF), 2021-05-04:
Tak for spørgsmålet til fru Karina Adsbøl.
Det er fint at få udpenslet omstændighederne omkring danmarkskortet.
Det synes jeg var et godt initiativ.
I forhold til den her retssikkerhedspulje synes jeg egentlig også, jeg svarede, at jeg grundlæggende ikke synes, det er en ret behagelig tilgang til det her område, at det bygger på en grundlæggende mistro til den måde, kommunerne træffer afgørelser på.
Så jeg håber ikke, at ordføreren fik indtryk af, at jeg prøvede at give udtryk for, at det var noget, vi bakkede op om.
Hvad vil Det Konservative Folkeparti på det her område?
Ja, vi Konservative vil meget gerne sikre, at borgerne kan føle sig trygge ved, at den rigtige beslutning bliver truffet i første omgang, at man får den hjælp, man er berettiget til, og at der ikke er så store kommunale forskelle på den hjælp, man bliver tilbudt som borger.
Derfor ser vi frem til det arbejde, der er igangsat, og de svar, der måtte komme derfra.
Jeg havde sådan set også en lang liste af gode forslag, jeg gerne ville have læst op, fra bl.a. det løsningskatalog, men det er tiden ikke til lige nu.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-04:
Tak for det.
Nu nævnte ordføreren sin kollega og tidligere minister fru Mai Mercado i forhold til tørresnoren.
Altså, det var satspuljekredsen, der fik afsat midler.
Satspuljekredsen var netop ret træt af det i forhold til kommunerne, så satspuljekredsen satte midler af til tørresnoren, og de satte også midler af til, at kommunerne faktisk mere eller mindre skulle pålægges et taskforceforløb, hvis de havde store eller mange fejl.
De lagde også ind i den aftale, at kommunerne, byrådsmedlemmerne, hvert evigt eneste år skulle forholde sig til omgørelsesprocenterne på det her område.
Det var sådan lige til opklaring.
I forhold til den anden del, retssikkerhedsenheden, som vi har snakket om, vil jeg bare lige sige, at Konservative jo stemte imod det forslag, der var, men det kan være, at ordføreren ikke kan huske det.
Men jeg vil egentlig godt høre den konservative ordfører: Hvad vil Konservative på det her område?
For Konservative har ikke rigtig selv fremsat nogen forslag på handicapområdet og har egentlig også stemt imod mange af dem, der har været her i Folketingssalen.
Mette Abildgaard (KF), 2021-05-04:
Hvis den evaluering, der er sat i gang, er færdig til sommer, hvilket jeg kan forstå er planen, så synes jeg, at vi relativt hurtigt burde kunne få nogle gode forhandlinger og nogle gode drøftelser om det her.
Så jeg tror ærlig talt, at vi, før vi fik skabt lovgrundlaget for det, ordføreren henviser til, meget gerne skulle være i gang med andre forhandlinger.
Folketingsåret slutter lige om lidt; der er ikke plads til flere lovforslag på programmet.
Så jeg tror helt ærligt, at det vil blive overhalet af de forhandlinger, der forhåbentlig kommer.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-04:
For vi håber jo sådan set, at en større reform kunne gøre det overflødigt.
Så det er en af de ting, der kunne laves nu, og Konservative kunne måske endda være med til at skabe et flertal for det.
Mette Abildgaard (KF), 2021-05-04:
Jeg vil meget gerne svare på det spørgsmål med det forbehold, at jeg ikke er ordfører på det her område til daglig, så det kan være, at der er elementer, jeg har overset.
Man kan sige, at helt grundlæggende tror jeg jo ikke, der er nogen kommuner, der træffer de her forkerte beslutninger bevidst.
Altså, jeg er med på, at der er et økonomisk element i det her, der gør, at kommunerne nogle gange presser afgørelserne og prøver, hvad kan man sige, grænsen af, og det tror jeg man har set et udtryk for i løbet af de seneste år.
Det er noget af det, jeg håber KL selv kommer til at adressere i det, der kommer fra dem snart.
Derudover nævnte jeg også den her retssikkerhedsalliance, som også Danske Handicaporganisationer er engageret i.
Det er klart, at jeg meget gerne lytter til de forslag, der kommer derfra – også hvis en retssikkerhedsfond eller -pulje måtte være et af forslagene.
bryder jeg mig ikke helt om den tankegang, fordi der er noget indbygget mistillid i forhold til måden, der bliver truffet beslutninger på, som jeg ikke bryder mig om.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-04:
Tak for en som altid engageret tale.
Det er dejligt, at Konservative vil kaste sig ind i arbejdet med at forbedre forholdene på det her område.
Nu er Konservative jo et retssikkerhedsparti, og vi har flere gange talt om sådan en retssikkerhedspulje eller retssikkerhedsfond.
Altså, der er mange borgere, der føler, at de bliver straffet for den mindste fejl, mens kommunerne kan tjene penge på at træffe den ene ulovlige afgørelse efter den anden.
Hvad ville Konservative synes om, at man lavede sådan en retssikkerhedspulje, hvor kommunerne faktisk skal betale en bod, når de laver fejl, ligesom f.eks. Advokatsamfundet anbefaler?
Malte Larsen (S), 2021-05-04:
Tak for ordet, formand.
Forslagsstillerne ønsker at afskaffe bo- og gaveafgiften og finansiere det med penge fra det finanspolitiske råderum.
Som skatteministeren anførte i sin tale, vil det betyde 4,9 mia. kr. mindre om året til at finansiere vores fælles velfærd, og skattelettelsen vil især gavne de mest velstillede arvinger.
En sådan prioritering kan Socialdemokratiet selvfølgelig ikke støtte.
I Socialdemokratiet sætter vi velfærden først, og vi ønsker at bekæmpe den stigende ulighed.
Det var også grunden til, at vi i forbindelse med »Aftaler om finansloven for 2020« blev enige med Radikale Venstre, SF, Enhedslisten og Alternativet om at tilbagerulle VLAK-regeringens skæve skattelettelse til de mest velstillede virksomhedsarvinger.
Forslagsstillerne hæfter sig ved, at Norge og Sverige har afskaffet bo- og gaveafgiften; de overser dog, at et flertal af OECD-lande stadig beskatter arv og gaver, ofte ved højere satser end den danske.
Forslagsstillerne påstår også, at en afskaffelse af bo- og gaveafgiften vil gøre os alle rigere, men bo- og gaveafgiften er en af de mindst forvridende skatter, når det kommer til arbejdsudbud og bnp.
Hvis man ellers mener, at vi skal have et skattefinansieret velfærdssamfund, er det nok det mindst oplagte sted at sænke skatten.
Når det kommer til overdragelse af erhvervsvirksomhed, var det svært at finde en økonom, der ikke var kritisk over for den tidligere regerings sænkelse af bo- og gaveafgiften for rige virksomhedsarvinger.
De Økonomiske Råd anførte bl.a., at den lavere arveafgift risikerede at medføre forringet produktivitet i dansk erhvervsliv.
Forslaget kan altså få skadelige virkninger for økonomien.
Dertil kommer, at der er sket et kulturskift i de familieejede virksomheder, så der generelt sker færre generationsskifter.
F.eks. viste Nykredits ejerlederanalyse fra 2019, at det blot var 11 pct. af de adspurgte ejerledere, som forestillede sig, at virksomheden skulle gå i arv.
To ud af tre blandt de adspurgte ville ikke opfordre deres børn til at overtage familievirksomheden.
I Socialdemokratiet mener vi i lighed med de gamle klassiske liberale, at nye generationer bør starte med samme vilkår, og at rigdom skal være noget, man bygger på flid, talent og merit.
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
Det er meget forlangt, at et menneske, der lider af muskelsvind, skal elske sin skæbne.
Når Palle Hansen, der boede i den lille by Demstrup uden for min hjemby, Viborg, til sidst i sin bog »Et værdigt liv« citerer Friedrich Nietzsches krav om netop at elske sin skæbne, så har han da også sin egen tolkning parat: Han forstår udsagnet på den måde, at et menneske selv grundlæggende er ansvarlig for at få det optimale ud af de givne betingelser .
Hansen, der var stærkt handicappet, bestræbte sig på dette.
I bogen fortæller han om det og om det, der gik forud for det værdige liv, og han fortæller om sorgen og skammen ved at have en sygdom, der med den stadige forværring i stigende grad hindrede ham i at leve som sine jævnaldrende.
Hans sårbarhed over for andres fordomsfyldte reaktioner var stor, men han led i tavshed.
Ensomhed var sygdommens bivirkning.
Men det er en nøgternhed, hvis pinagtige detaljer har følsomheden som forudsætning.
Historien hviler i sig selv.
Det er mere, end hvad man kan sige om de givne betingelser, som Palle Hansen skrev om, særlig på specialområdet, og som mennesker med funktionsnedsættelse oplever.
Utallige er de historier, hvor mennesker kommer i klemme i kassetænkning mellem regioner og kommuner, og om, hvordan kommunerne ikke er i stand til at løfte opgaverne med de særligt specialiserede områder, og om kommuner, der ikke følger regionernes anbefalinger.
Og dette er ikke bare en teknisk diskussion, og det er heller ikke bare en strukturdiskussion.
Heri har fru Karina Adsbøl jo ret.
Det er den, der trænger sig på.
Men med det sagt er det altså en fordring for os at agere på et åbenlyst strukturelt problem og på det problem, som økonomismen bringer med sig; et ord, som en af mine yndlingsforfattere, nemlig Ove Kaj Pedersen – det er ham med konkurrencestaten – har bragt til torvs.
Palle Hansen døde i 2017.
Hans gode morale er, at han som voksen og handicappet nåede vidt i sin kamp for at blive anerkendt for sine kompetencer på lige vilkår med andre.
Men vejen dertil var alt for lang, og moralen er, at Nietzsches krav om det værdige liv på sine givne betingelser netop kræver et sæt betingelser, der er et liv værdigt.
Vi skal reformere, og hvis vi skal gøre det rigtigt denne gang, skal den etiske diskussion om det gode liv være bagtæppet.
Det er det råb, vi i KD tolker kommer fra #enmillionstemmer, og derfor støtter vi borgerforslaget med den respekt, at der selvfølgelig ikke findes én løsning og én sandhed på de store udfordringer, vi står med.
Men det hele starter med erkendelsen, og om ikke andet er den i hvert fald bragt ind i Folketinget med dette forslag.
Mange tak for det.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-04:
Ja, det synes jeg egentlig.
Jeg synes, det er fornuftigt at grave fuldstændig i bund med hensyn til det specialiserede socialområde.
Jeg vil enormt gerne lave hurtige løsninger nu.
Vi kommer til at stemme for korte forbedringer, hvis de bliver præsenteret i salen.
Men de kan måske blive præsenteret til efteråret, og så kan de måske blive realiseret til foråret.
Og der sidder vi med en meget, meget større viden, der måske gør, at vi kunne have gjort det endnu bedre.
Så det er sådan en balance, i forhold til om vi skal til at fremsætte kortsigtede forslag nu, eller om vi i virkeligheden ikke skulle vente på den evaluering, som jeg virkelig mener er nødvendig.
Henrik Vinther (RV), 2021-05-04:
Tak for det.
Jeg deler til fulde ordførerens analyse af situationen og det behov, der er for handling.
Derfor er det måske passende at spørge: Var det så overhovedet fornuftigt at opfinde en evaluering?
Da jeg var en ung journalist, interviewede jeg en politisk ordfører fra et parti, der hedder Venstre.
Jeg er sikker på, at ordføreren kan huske, hvem den ordfører var.
Der er mange grunde til, at man skifter holdning i tilværelsen og skifter ud i det, man mener og gør.
Vores holdning er ikke ændret, og jeg kan hilse fra fru Sofie Carsten Nielsen og sige, at iltmængden i det radikale gruppeværelse har det godt, og der er ikke brug for kunstigt åndedræt.
Vi vil gerne se det her i sammenhæng, sådan at vi er sikre på, at det, vi laver en økonomisk reform af, også hænger sammen med det, der er indholdet.
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
Ja, og så ender vi formentlig i den situation, vi altid ender i, nemlig at der sidder nogle kommunale eller regionale folk, alt efter hvor vi lægger det, som så skal spise nådsensbrød af finansministerens hænder.
Der var engang, Radikale Venstre gik til valg på en nærhedsreform og sagde, vi tror også på eksperter, og vi tror på dem derude i kommunerne osv.
Jeg husker den der fremragende kampagne, der blev lavet, og det var endda, før jeg selv blev en del af partiet.
Jeg var meget imponeret over den kampagne, og jeg tænkte: Yes, det kan virkelig noget, det der.
Var det ikke noget, om Radikale Venstre gjorde sine ord fra dengang til virkelighed?
Henrik Vinther (RV), 2021-05-04:
Det er jo fordelen ved at få en evaluering, der kigger på det i sammenhæng.
Der skal vi kigge både på organisering og finansiering, så sammenhængen må være, at når vi ved, hvad vi vil have løst hvor, kigger vi også på finansieringen i den forbindelse.
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
Det var det med den der økonomiske styrke, som hr. Henrik Vinther nævnte.
Nu kan jeg jo huske, at hvis der var tidspunkter, hvor man virkelig nærmest skulle hente et iltapparat til lederen af Radikale Venstre, fru Sofie Carsten Nielsen, på gruppemøder, så var det, når jeg nævnte sådan noget som skatteudskrivning i regionerne og ophævelse af serviceloftet i kommunerne.
Hvis man nu er meget imod det, og det ved jeg jo så ikke om man har ændret holdning til siden, men hvis man ikke har, hvor vil Radikale Venstre så finde den der økonomiske styrke, som hr. Henrik Vinther erkender mangler i forhold til området her?
Henrik Vinther (RV), 2021-05-04:
Gode løsninger kræver gode overvejelser, og det får vi med evalueringen.
Så den samlede tilgang til det her må være at kigge på, hvordan vi organiserer det.
Det skal sikre, at de mennesker, der har brug for hjælp, får den hjælp, de har brug for.
Det er det, der skal sikre retssikkerheden.
Det andet risikerer at blive lappeløsninger.
Vi har stemt for nogle af dem, fordi det bl.a. også er blevet anbefalet af Advokatrådet, men samlet set afventer vi reformen.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-04:
Okay, så skal jeg forstå ordføreren sådan, at Radikale Venstre ønsker at vente med at styrke retssikkerheden, til de får den evaluering, som ikke har retssikkerheden med, hvis jeg har forstået debatten tidligere om det, hr. Jakob Sølvhøj sagde?
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Man vil ikke handle nu og her i forhold til de ting, vi kunne løse omkring retssikkerheden.
Er det korrekt forstået?
Henrik Vinther (RV), 2021-05-04:
Jeg har en klar forventning om, at ministeren, lige så snart den evaluering er klar, indkalder til forhandlinger.
Og et af de allervigtigste emner her er retssikkerhed.
Vi har stemt for en række af de forslag om retssikkerhed, der er fremsat, og det vil vi gøre igen.
Men først og fremmest skal det ses i sammenhæng, og det skal ses samlet, og det er jeg glad for at vi kan få mulighed for at se på, når vi har evalueringen klar.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-04:
Tak for en god tale og for hele Enhedslistens store arbejde på det her område.
Enhedslisten taler bl.a. om det uhensigtsmæssige i, at vi har en bevilgende myndighed, og at vi har myndighed, som skal betale, og som nogle gange, når det hænger for meget sammen, kan kassetænke for meget – det er jo så min fortolkning.
Enhedslisten taler også om en ny model for, hvordan vi kan undgå det, hvordan vi kan undgå, at den bevilgende og den betalende myndighed hænger for meget sammen, og det er ikke, fordi jeg skal stå og forlange en færdigsyet model fra ordføreren, men vi tænker bare også meget over det i Alternativet, for det kunne jo også være en model, der kunne bruges til at stoppe kassetænkning på mange andre områder, som er plaget af det.
Har hr. Jakob Sølvhøj og Enhedslisten nogle idéer til, hvordan sådan en model kunne se ud?
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-05-04:
Jamen vi vil godt have gjort noget ved retssikkerheden nu.
Vi skal undgå, at det bare bliver sådan noget parlamentarisk fnidder og drilleri.
Jeg vil godt understrege, at der kan være problemer med at lave noget af lovgivningen færdig.
F.eks. retter en retssikkerhedsfond sig jo helt entydigt efter, hvad vi gør i forhold til kommunerne.
Men vi er altså klar til at starte forhandlinger om retssikkerheden i morgen, og jeg håber også, at ministeren lytter til budskabet her, nemlig at vi er rigtig mange, som siger, at der er grund til tålmodighed i forhold til evalueringen og omorganiseringen af området, men vi skal have taget fat på at diskutere, hvordan vi sikrer retssikkerheden, sådan at reformen kan komme trygt i havn, når den er vedtaget.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-04:
Så tænker jeg da, at det lyder til, at vi selv kan starte de forhandlinger op, hvis ministeren ikke vil være med.
For jeg hører da ligesom, at der er lyst til det sådan nogenlunde på tværs af partier.
Så om ikke andet kunne man jo godt tage den del, hvor vi kan blive enige.
Enhedslisten stemte jo også i Folketingssalen for forslaget om en retssikkerhedsfond.
Det skal I have tak for.
Og Sanne Møller har jo netop en vigtig pointe, for vi kan lave lige så meget lovgivning herindefra, som vi vil, og have de rigtige intentioner, men så handler det igen om implementeringen og kvalitetsstandarder, og om man underminerer de lovgivningsmæssige intentioner.
Så lad os bare lave en fælles beretning, måske ikke på det her forslag, for det har jeg hørt at man måske ikke kan, men så om retssikkerhedsdelen.
For vi kan jo altid lave en beretning i udvalget.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-05-04:
Når man har fulgt den politiske behandling af handicapområdet, kan jeg godt forstå, at man er bekymret.
Det har også ramt mig nu og da.
Jeg vil sige, at det er ærgerligt, at evalueringen er blevet en smule forsinket.
Det er jo så det, vi forklarer alt med herinde, altså at det er på grund af coronaen, og jeg er ikke i tvivl om, at det også er rigtigt.
Derfor har vi jo fået skubbet slutresultatet af evalueringen hen til lige på den anden side af sommerferien.
Jeg har hørt ministeren tilkendegive, at når det ligger der, går vi i gang med forhandlinger om reformen i fjerde kvartal af 2021, altså så snart vi starter det nye folketingsår.
I forhold til retssikkerheden er det vores synspunkt, at der kan vi starte i morgen.
Vi synes, det er rigtig vigtigt, at vi kommer i gang, og i et af de spørgsmål, jeg havde til ministeren, nævnte jeg de bemærkninger, vi havde fået fra Sanne Møller fra Advokatsamfundet, som sagde: Sørg nu for, at retssikkerheden er i orden, sådan at borgerne har en tillid til, at når I ændrer loven, er I også sikre på, at den bliver overholdt.
Så for vores skyld kunne vi godt starte forhandlinger om retssikkerheden op i morgen.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-04:
Tak for det, og tak for talen.
Vi har jo haft vores forskellige kampe på hver side, men vi har også haft mange punkter, vi er enige om.
Jeg vil gerne spørge Enhedslistens ordfører til den her evaluering, man har snakket om, synes jeg, ufattelig længe, og som man venter på kommer og sådan nogle ting.
Men hvad er Enhedslistens krav til, hvornår der skal være sket handling?
For man går og venter på noget, og bekymringen er jo: Sker der noget handling?
Hvornår ser vi handling?
Hvornår mærker dem, det handler om, handling og effekt?
Hvad er tidsperspektivet for Enhedslisten?
Hvad er Enhedslistens krav til, at nu skal der være sket handling?
For ellers kunne man måske forestille sig, at det her blev til et oplæg til næste folketingsvalgkamp om 2 år.
Bekymringen kan jo være der.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-05-04:
Altså, der er jo ingen tvivl om, at det, vi vil blive mødt med, er, at vi jo ikke bare kan åbne kassen og sende regningen, altså lade nogen træffe beslutningerne og lade andre betale regningen.
Vi har jo i den statslige refusionsordning elementer, som vi måske kan bygge videre på, for der er det jo sådan, at staten refunderer en vis del af den udgift, kommunerne har, hvis der er tale om det, der så usmageligt hedder dyre enkeltsager.
Jeg tror, at vi kan bygge videre på det princip.
Det skal vi have kloge og saglige svar på, for ellers risikerer vi at løbe panden mod en mur.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-04:
Det er konstruktive svar på noget, som skal løses klogt.
Når jeg har tænkt over en løsning, bliver jeg nogle gange stoppet i det, når jeg tænker på, at hvis dem, der bevilger hjælpetimerne, altså BPA-timerne, og hjælpemidlerne, ikke ved, hvad budgettet er, så bliver det dels svært at finde ud af, hvor meget man egentlig kan bevilge, og dels bliver det vel også svært at lave et statsbudget, i og med at udgiften ikke er indrammet fra starten.
Hvad tænker ordføreren om det?
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-05-04:
Men det tryk, der hviler på den enkelte kommune, gør jo, at den kommune, der er klemt på sit budget og kan se, at der her er en udgift på 1,2, 1,3 eller 1,4 mio. kr., meget nemt bliver presset til at træffe en beslutning, der ikke er sagligt funderet.
Det er derfor, vi skal have en solidarisk finansiering; det er derfor, vi skal have en finansiering, der går på tværs af kommunerne, og meget gerne med et stærkt statsligt bidrag, sådan at når man træffer beslutningen, hvad enten det så er i en kommune i en ikkespecialiseret sag eller i en region i en højt specialiseret sag, så skal vi være sikre på, at regningen ikke alene havner hos den myndighed, der træffer beslutningen, men at der så er en solidarisk finansiering på tværs af kommunerne.
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
Jo, men så kom ånden ud af flasken
DF har heller ikke nogen løsning på, hvor det skal ligge.
Så er det jo meget smukt at stå og skose ministeren og den socialdemokratiske ordfører for, at man ikke kommer frem med hurtigere løsninger.
Det har DF heller ikke.
Og det synes jeg bare lige skal stå tindrende klart, og det gør det efter det svar, som vi har fået her, fordi DF glemmer at fortælle, at resultatet af DF's samlede politik så nødvendigvis må være, at vi statsliggør hele området.
Og her må jeg altså bare for mit vedkommende og KD's vedkommende sige, at der står vi fuldstændig af.
Den der idé med at statsliggøre vores sundhedsvæsen var noget, man prøvede i gamle dage og havde i gamle dage, og det vil jeg kraftigt advare imod.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-04:
Tak for det fantastiske spørgsmål, hr. Jens Rohde.
Så har hr. Jens Rohde jo ikke lyttet godt nok efter, hvad Dansk Folkeparti ellers siger.
For Dansk Folkeparti handler det ikke om, hvor handicapområdet skal ligge.
Den diskussion kan vi sagtens tage, men det her handler bare om noget mere og noget større.
Det handler jo netop om, at #enmillionstemmer og alle dem, der har underskrevet det her, vil skabe forandringer, vil have handling, og de vil have, at borgerne får den hjælp, de har behov for.
Hvor det præcis skal ligge, og det er jo også det, de skriver i deres forslag, har de ikke taget stilling til, altså om det skal være i regionerne, eller det skal være i staten.
Jeg tænker jo, at man sagtens kan lave specialiserede enheder på landsplan.
Men når diskussionen kommer ind på, hvor det skal ligge, bryder det bare med alt muligt, i forhold til hvad det i grunden er, det her handler om.
Det er netop det, vi skal.
Astrid Krag (S), 2021-05-04:
Er det virkelig allerede et år siden, at der var den høring i udvalget?
Jeg husker den godt, og jeg husker også fru Sanne Møllers – det skal man vel sige her i salen – indlæg.
Jeg bliver bare igen nødt til at gå op imod billedet af, at vi ikke har gjort noget i forhold til retssikkerheden.
En klog mand fra handicapbevægelsen sagde det sådan, at det første offer for stramme kommunale budgetter er retssikkerheden, og derfor er de kommuneaftaler, vi har lavet, jo et vigtigt svar – det er de midler, vi har afsat til både Ankestyrelsen og til borgerrådgivere.
Og så mener jeg ikke, at det gør, at vi er i mål, så det er selvfølgelig noget, vi både skal tage meget alvorligt og diskutere løbende.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-05-04:
Det andet, jeg godt vil spørge ministeren om, er forholdet mellem den reform, vi skal lave, og så retssikkerheden.
Da vi holdt den store retssikkerhedshøring for et års tid siden, sagde Sanne Møller, der var en af oplægsholderne fra Advokatsamfundet: I er nødt til at sikre retssikkerheden først, for ellers vil tilliden til den ny lovgivning være spinkel, for hvis man ikke i dag er nødt til at overholde den gældende lovgivning, hvorfor skulle man så være forpligtet til at gennemføre den ny?
Jeg håber, at ministeren meget snart vil indkalde til forhandlinger om retssikkerheden, men kan ministeren ikke prøve at skitsere, hvordan ministeren ser forholdet mellem den reform, vi skal lave, og retssikkerheden, sådan at der bliver en tryghed ved, at vi med den reform, vi laver, altså også er sikre på, at borgerne får den støtte og hjælp, som fremgår af lovgivningen?