runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-01-09:
Nu er det jo os her i Folketinget, der er lovgivere.
Så er der ikke hjemmel til det på nuværende tidspunkt, må vi jo lave den hjemmel; det er jo ligesom os, der er lovgivere.
Fra konservativ side ønsker vi ikke bare, at vi tildeler statsborgerskab på den måde, som det foregår på i dag i forhold til bipersoner, og det ønsker vi at stramme op på, og det har jeg så lyttet mig til at man ikke er enige i i Socialdemokratiet.
Der er man så enig med De Radikale om, hvordan det skal være.
Det kunne jeg jo godt høre før, og det er så fair nok, men der ser vi så forskelligt på det.
Anders Kronborg (S), 2025-01-09:
Jeg er faktisk i tvivl om, om der er hjemmel til at hente sager ude fra den kommunale socialforvaltning, men det kan vi jo få afdækket.
I givet fald vil en sådan hjemmel jo skulle hentes, og der skal stilles et forslag her i salen omkring det.
Men jeg kunne godt tænke mig at følge op på fru Zenia Stampes spørgsmål i forhold til underretninger.
For hvor mange år skal man i givet fald gå tilbage?
Man kunne jo også forestille sig, at et af de her børn har haft en sag i Familieretshuset.
Er det så også hele sagskomplekset fra Familieretshuset, vi skal sidde og tage stilling til?
Det er jo i virkeligheden sager, der er blevet afgjort osv., og det kan være tvangsfjernelsessager, hvor der har været en sag i et lokalt børne- og ungeudvalg, hvor der også sidder byretsdommere med.
Skal vi så til at sidde og behandle sådan nogle sager en gang til og lægge dem til grund?
Eller hvor meget vil Det Konservative Folkeparti have at vi skal se af dokumenter i udvalget?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-01-09:
Det er jo sådan, at det er muligt at indhente oplysninger fra politiet og fra de sociale myndigheder, og ud af dem kan man jo se, om der netop er en sag.
Så kan det godt være, at man er under 15 år og man på den måde ikke kan dømmes og få en dom, men det vil jo være registreret, hvis man allerede er i gang med en kriminel løbebane.
Det er jo sådan nogle eksempler, vi i Det Konservative Folkeparti ønsker at stoppe.
For vi mener ikke, at sådan nogle personer skal have et dansk statsborgerskab.
Zenia Stampe (RV), 2025-01-09:
Ja, nu får jeg måske så ikke mulighed for at stille ministeren det spørgsmål, for det ville måske i virkeligheden være ham, der mest kvalificeret kunne svare på det.
Hvad vil det så koste i forhold til medarbejdere, altså hvis der skal indhentes oplysninger på alle de her børn og unge?
Og i øvrigt skulle man jo køre det som et ensartet princip, for det skal man især gøre, hvis man inddrager ministeriet, fordi de jo skal leve op til forvaltningsloven.
Kunne ordføreren så måske alligevel blive lidt mere konkret?
Skulle det så være alle indberetninger fra kommunen?
Skulle det være politiet?
Kan vi blive lidt mere konkrete på det?
Og kan ordføreren så ikke også lige liste de ni forslag til stramninger op?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-01-09:
Det er jo sådan, at det vil være muligt at indhente oplysninger fra myndighederne, f.eks. politiet, socialforvaltningen osv., i forhold til de navne, der så måtte være, der ligesom skulle optages på lovforslaget om indfødsrets meddelelse i forhold til at være under den kriminelle lavalder.
Zenia Stampe (RV), 2025-01-09:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan Det Konservative Folkeparti forestiller sig at det her helt konkret skal foregå.
Hvad er det for nogle oplysninger, der skal tilgå udvalget?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-01-09:
Mange tak, og tak for debatten.
og også tak til Dansk Folkeparti og Danmarksdemokraterne for at bakke op om og støtte stramningerne i forhold til bipersoner.
Nu er der jo flere, der sådan spørger ind til eller nævner antallet af sager, og der kan jeg jo bare sige det sådan, at Det Konservative Folkeparti grundlæggende ønsker, at vi strammer yderligere op på kriterierne for at få dansk indfødsret.
Det var også derfor, vi i september måned kom med et udspil med ni forslag til opstramninger, og det vil jo alt andet lige netop betyde – hvis vi kunne komme igennem med de her opstramninger; det lyder til, at det er rigtig svært med den regering, vi har nu – at der vil være færre sager.
Så det er jo i hvert fald en af måderne til, at der ikke er så mange sager, og det er jo heller ikke nogen hemmelighed, at vi fra konservativ side ønsker en mere individuel sagsbehandling i forhold til de her bipersoner.
Vi mener altså, at kriminelle, og det er ligegyldigt hvor gammel man er, ikke skal belønnes med et dansk pas, og det er også derfor, vi har lavet det her beslutningsforslag.
For vi ønsker simpelt hen at få strammet op og få lukket flere af de huller, der er i lovgivningen i dag.
Men jeg har jo lyttet til debatten, og jeg kan så forstå, at det kan vi ikke komme igennem med på nuværende tidspunkt, men sådan er det.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-09:
Så det er en underlig cirkelslutning, for alt det efterforskningsarbejde, der er brug for, også på tværs af landegrænser, er jo konsekvensen af den åben dør-politik, som Schengen er forudsætningen for; så det giver ingen mening.
Så siger ministeren, at risikoen så kan være, at vi ryger ud af Dublin.
Ja, det ville da også være dejligt.
Danmark modtager netto flere migranter gennem Dublin, end vi sender hjem gennem Dublin.
Så jeg ved ikke, hvorfor Socialdemokratiet er så store tilhængere af den her liberale åben dør Merkel wir schaffen das-udlændingepolitik, hvor man bare byder alt og alle, der kommer og spørger om asyl, velkommen.
Frederik Vad (S), 2025-01-09:
Nej, jeg har til gode at se, om hr. Lars Boje Mathiesens nye parti også placerer sig der.
Det tror jeg ikke hr. Mikkel Bjørn håber.
Men det har vi jo til gode at se.
Men nej, vi står på konventionernes grund.
Vi ønsker at ændre dem med en konventionsambassadør, men vi står på konventionernes grund.
Og jeg mener stadig væk, som jeg sagde, at det, Dansk Folkeparti går i salen med i dag, vil gøre Danmark til et farligere sted.
Det vil skabe mere kriminalitet, det vil give os flere flygtninge, og det vil gøre det sværere for os at samarbejde med andre landes efterretningstjenester, politi, forsvar osv.
Jeg er enig med fru Zenia Stampe.
Zenia Stampe (RV), 2025-01-09:
Nu synes jeg, det blev lidt en tilståelsessag fra hr. Mikkel Bjørn herovre, nemlig at vi godt kunne risikere at blive en asylmagnet, hvis vi bliver ved med at være med i alle de der konventioner.
Og så vil jeg bare spørge Socialdemokratiets ordfører, for nu fik hr. Mikkel Bjørn det jo til at lyde, som om det nærmest kun er os Radikale, der synes, at vi skal være med i konventionerne: Kender Socialdemokratiets ordfører andre partier end Dansk Folkeparti, der vil have Danmark til at forlade alle konventioner?
Jeg gør ikke.
Frederik Vad (S), 2025-01-09:
Jeg tror bare, at hvis man gør Danmark til en form for nordeuropæisk eller europæisk helle for mennesker, som gerne vil blive i Europa og ikke gider rejse hjem, så skal de mennesker nok finde vej; det tror jeg nok, hr. Mikkel Bjørn.
Altså, de mennesker skal nok finde en vej til at komme ind i landet, hvis det virkelig er her, man skal hen for at slippe for at blive sendt retur til det land, man først meldte sig i i Europa, eller retur til det land, man oprindelig kommer fra.
Det har vi jo masser af eksempler på kan lade sig gøre.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-09:
Jeg ved ikke, hvordan Socialdemokratiets ordfører tror, at folk fra Fyn kommer på arbejde i København hver eneste morgen.
Der er også en bom på Storebæltsbroen, der i et eller andet omfang kontrollerer folk.
Lige såvel vil man da ved den danske grænse kunne lave forskellige teknologiske løsninger for folk, der har fast arbejde i Danmark – med nummerpladescannere og meget andet – som vil gøre det meget mere smidigt end i dag, hvor det er en midlertidig grænsekontrol, og hvor vi ikke har mulighed for at lave permanente løsninger, lave langtidsansættelser af de personer, der skal stå dernede osv.
Så det vil jo være en god løsning for Danmark.
Frederik Vad (S), 2025-01-09:
Jeg kan simpelt hen ikke se, hvordan det praktisk skal kunne lade sig gøre.
Altså, vil Dansk Folkeparti så have, at alle, der har forladt grundskolen, ligesom skal ind i en eller anden form for grænseværn, inden de starter på en ungdomsuddannelse, sådan at vi mandskabsmæssigt har så mange mennesker stående ved grænseovergangene, at man er helt sikker på, at der ikke er nogen, der slipper uset igennem?
Hvad med den arbejdskraft, som hver eneste morgen skal ind i landet for at tjene penge til store danske virksomheder?
Hvordan skal folk komme på arbejde om morgenen?
Altså, det er jo uladsiggørligt.
Man kan jo komme til Danmark på mange måder.
Man behøver ikke at gå over den formelle grænseovergang, der er; man kan jo smutte over hegnet et andet sted, sejle et eller andet sted hen eller blive smuglet over via en færge.
Altså, der er jo mange ting, som ikke ville kunne lade sig gøre, hr. Mikkel Bjørn, hvis man gennemførte det her.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-09:
Tak for det.
Jeg vil bare gerne adressere den her bekymring: Åh nej, det her forslag vil føre til, at Danmark bliver en flygtningemagnet.
Nej, for det er jo kun under den forudsætning, at man fortsætter med at føre den konventionspolitik, som jeg godt ved Radikale Venstre og Socialdemokratiet er repræsentanter for.
Det er jo kun, fordi vi stadig – hvis vi udtræder af Schengen- og Dublinsamarbejdet – forbliver en del af flygtningekonventionen, at de mennesker vil have retskrav på asyl i Danmark.
Hvis vi opsiger flygtningekonventionen, så vil de mennesker jo ikke længere have retskrav på asyl i Danmark, og så vil vi selv ved grænsen kunne afvise de asylansøgere, der kommer til Danmark og beder om at komme ind, hvis vi ikke ønsker, at de opholder sig i Danmark.
Hans Andersen (V), 2025-01-09:
Tak for det.
Danmark og Europa står over for store udfordringer på migrationsområdet, og presset på EU's ydre grænser er fortsat betydeligt.
Bl.a. derfor er vi i Venstre stærke fortalere for, at den midlertidige grænsekontrol opretholdes.
Dansk Folkeparti foreslår med det her beslutningsforslag, at Danmark udtræder af Schengensamarbejdet, så vi kan opretholde en permanent grænsekontrol.
Det kan måske umiddelbart lyde tillokkende.
Schengensamarbejdet umuliggør permanent grænsekontrol, så lad os da udtræde af det.
Men man skal ikke kigge længe på det for at se, at det faktisk slet ikke er så attraktiv en idé.
Schengensamarbejdet er en vigtig del af Danmarks deltagelse i EU-samarbejdet, og det vil medføre betydelige ulemper for Danmark at udtræde, som også både ministeren og tidligere ordførere har været inde på.
En udtrædelse vil svække vores muligheder for at bekæmpe terror, organiseret kriminalitet og irregulær migration, og det er absolut ikke til vores fordel.
Jeg kan sådan set godt i en vis forstand forstå ønsket om en permanent grænsekontrol med det trusselsbillede, vi står over for, og med det migrationspres, som Europa oplever.
Migrationspresset mod Europas ydre grænser løses først og fremmest ved at sikre en langt mere effektiv kontrol netop med de ydre grænser og ved at finde nye værktøjer i den europæiske asylpolitik.
Så i Venstre mener vi derfor, at Danmarks interesser bedst varetages gennem fortsat deltagelse i Schengensamarbejdet, og dermed kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-01-09:
Det er meget præcist.
Og jeg må bare sige, at der kan være alle mulige grunde til at være kritisk over for den måde, Dublinsamarbejdet fungerer på, procentdelen af folk, der bliver returneret osv.
Det er en helt relevant diskussion.
Man skal bare vide, at Danmark, som ordføreren siger,
bliver en magnet for alle, der er blevet afvist andre steder fra, og det kan jeg simpelt hen ikke forstå at Dansk Folkeparti kan gå ind for.
Zenia Stampe (RV), 2025-01-09:
Så har jeg bare endnu et oplysende spørgsmål: Er det ikke også korrekt, at det er lidt misvisende at bruge tal fra Dublinsamarbejdet nu, altså at sammenligne med, hvor mange vi skal tage imod, og hvor mange vi kan returnere qua vores medlemskab af Dublinsamarbejdet?
Det er jo noget helt andet, end hvis vi står uden for Dublinsamarbejdet, for hvis vi står uden for Dublinsamarbejdet, er det jo netop alle dem, som så er blevet afvist i Europa, der vil komme til Danmark.
Det gør de jo ikke i dag.
Men er det ikke rigtigt forstået, at der så vil være større incitament til at komme, og at de der tal, som vi hører fra hr. Mikkel Bjørn, jo derfor slet ikke er relevante i sådan en sammenhæng?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-01-09:
Jo, det er præcis konsekvensen, og det er derfor, det undrer mig helt fundamentalt, at Dansk Folkeparti kommer med det her forslag.
For uanset at man ikke bryder sig om Bruxelles og ikke bryder sig om EU – og det kan der såmænd også være gode grunde til – så ændrer det jo ikke ved, at det her vil gøre, at Danmark bliver det sted: Alle, der bliver afvist i f.eks. Tyskland, vil så vide, for den slags informationer spreder sig jo også, at de kan komme til Danmark og få en chance mere.
Bare for at sige det gav vi sidste år asyl til omkring 1.000 mennesker.
Altså, vi er et meget, meget overskueligt sted i den her diskussion i øjeblikket, og det vil vi ikke være, hvis Dansk Folkeparti får deres vilje med det her forslag, og man må jo mene det, når nu man kommer herned i Folketingssalen, apropos den diskussion, der var omkring kvaliteten af beslutningsforslag.
Hvis man fremsætter et beslutningsforslag om, at vi skal træde ud af Schengen, må det være, fordi man mener, at vi skal træde ud af Schengen, og det vil have nogle ganske omfattende konsekvenser.
Zenia Stampe (RV), 2025-01-09:
Nu svarede ministeren heldigvis på det, for det, jeg ville have spurgt om, var: Vil det ikke de facto gøre Danmark til en asylmagnet eller den store plan B for alle asylansøgere, der søger mod Europa og får afslag fra et land, der er med i Dublinsamarbejdet?
For hvis vi så ikke er med i Dublinsamarbejdet, er vi det oplagte sted at prøve at få asyl i stedet.
Er det ikke konsekvensen af det her forslag?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-01-09:
Jeg bider ikke på den der Merkelmadding, som ordføreren smider ud.
Jeg vil bare sige, at Dansk Folkeparti ikke skal ønske sig, at Danmark som det eneste land ikke er med i Dublinsamarbejdet.
Dansk Folkeparti skal ikke ønske sig, at alle, der bliver afvist som flygtninge i Tyskland og Sverige og Finland og Polen og Holland og Frankrig, efterfølgende har lov til at komme til Danmark.
Konsekvensen af at træde ud af Dublin er jo, at man efterfølgende får en chance nr. 2 for at komme og søge asyl i Danmark uden afregning, hvor det i dag er sådan, at hvis man først søgte i et land, kan man ikke komme her.
Det ville være meget omkostningsfuldt for Danmark.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-01-14:
Jamen altså, jeg tænker, at der er sat et ret stort beløb af til forebyggelse i den her aftale, og at det jo netop giver mulighed for, at vi kan sætte nogle indsatser i gang, som kommer til at udbrede kendskabet til, hvor farlige de her opioider er, men jo også kan være med til at udbrede kendskabet til brugen af f.eks. naloxon.
Jeg ved også, at Antidote Danmark gør en stor indsats.
Der er også midler til, at de kan fortsætte den indsats, i det her.
Om det er for lidt eller for meget, og præcis hvor det skal være, tænker jeg også at ministerier og myndigheder gerne løbende vil have input til.
Jeg er glad for i hvert fald at kunne berolige ordføreren med, at der jo er sat midler af til den her slags indsatser.
Præcis hvordan det så skal udmøntes på den mest effektfulde måde, tænker jeg vi også skal have nogle af de mennesker, der arbejder med det her til daglig, ind over for at være med til at designe de præcise kampagner.
Men point taken: Det er vigtigt, at der er oplysning helt ud i yderste led om de her ting.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-14:
Tusind tak.
Jeg sad og blev helt bekymret for, at jeg faktisk var enig i det, som ordføreren for Enhedslisten sagde, og så tænkte jeg: Er der eller andet?
Ej, spøg til side.
Nu er jeg af den generation, som voksede op og var ung, i årene efter man havde haft den her meget store aids-epidemi, og jeg kan tydeligt huske, at vi i udskolingen, ud over at vi havde den her klassiske seksualundervisning, som jeg selv har haft fornøjelsen af også at undervise i nogle gange, med delt fornøjelse, havde jeg nær sagt, havde den der store bowle med kondomer, som jo gjorde, at alle ligesom vidste, hvad man skulle gøre, og at det skulle man bruge for at undgå den her smitte.
Det har faktisk undret mig lidt, at man ikke nu, hvor vi ved, at naloxon eksempelvis virkelig er livreddende, har lavet noget lignende, altså så man f.eks. underviser udskolingselever i brugen af naloxon, og så har de her til udlevering.
Det er jo højst sandsynligt, forhåbentlig, ikke noget, man kommer til at bruge, men så ved de unge mennesker, hvad de skal gøre, hvis der er en kammerat, der pludselig falder om, og så har de også den der næsespray.
Hvad tænker ordføreren om det?
Mai Mercado (KF), 2025-01-14:
I Retsudvalget har vi faktisk drøftet den her mulighed for, at pakkecentraler kan lave de her scanninger, og arrangerer jo også på et tidspunkt en studietur for at se på, hvordan man eventuelt vil kunne udbrede det.
Men det er jo sådan lidt svært, hvis det er, at regeringen på forhånd siger: Det der med forhandlinger kan I bare godt glemme.
Er regeringen indstillet på det?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-01-14:
Jeg synes jo nu, både når jeg har hørt de forskellige ordførere i dag, men jo også, når man har fulgt debatten over de senere år, faktisk, at regeringen har været ret lydhør i forhold til de forskellige forslag, der har været til stede i debatten, og fået rigtig meget med.
Hvis der nu er noget, man, når vi kommer længere hen, som ordfører synes mangler, eller at vi bliver opmærksomme på, at der er noget, der mangler, er der jo en åben dør til, at man i alle de forhandlinger, vi har – finanslovsforhandlinger og SSA – kan komme med forslag om yderligere.
Det er jo ikke sådan, at verden stopper i dag med det her udspil, regeringen er kommet med.
Det står jo ordføreren frit for løbende at tage nogle nye initiativer op i forhandlinger og andre steder, hvis man synes, der ikke er nok med her.
Jeg glæder mig over, at regeringen er kommet med et rigtig godt udspil, som jeg synes bærer præg af, at de har lyttet til rigtig mange af de input, jeg har hørt igennem tiden på det her område.
Så må det jo være op til regeringen, i hvilket tempo man synes der skal indkaldes til nye forhandlinger, i forhold til hvornår man synes, det er det rigtige tidspunkt til at gøre det, også ud fra hvilke initiativer man ellers har sat i gang.
Så er der jo løbende mulighed for at tage de her ting op i alle mulige fora.
Vi har rigtig mange forhandlinger hele tiden på tværs af områder.
Jeg synes, det er rigtig godt udspil, der kommer rigtig langt omkring.
Jeg synes, det er vigtigt, vi kommer i gang med implementere det.
Ud fra ordførerens beskrivelse lyder det jo som et rigtig godt initiativ, som man burde kigge nærmere på.
Men jeg ved simpelt hen ikke nok til, at jeg vil lægge hovedet på blokken.
Jeg tænker også, at jeg skylder både vores postordfører, som vel skal sidde med den her slags, og vores retsordfører, som jo normalt er den, der forholder sig til det her – det er jo, fordi vi har lavet noget, der går på tværs af områderne, at jeg som sundhedsordfører står og skal svare på de spørgsmål i dag – at jeg tager dem i ed, inden jeg står og lover alle mulige indsatser og prioritering af midler i forhold til bekæmpelse af ulovlige pakker.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-14:
Tusind tak.
Det er jo nemlig en af de ting, hvor man kunne sige, at hvis man havde haft nogle brede forhandlinger, var det noget af det, man kunne have bragt til bordet.
Vi er, tror jeg, rundt her, i hvert fald i forhold til oppositionen, sådan ret enige på tværs om forholdsvis mange ting.
Så er der selvfølgelig også ting, man skal mødes om; sådan er forhandlinger jo altid.
Det undrer mig bare, at man slet ikke har tænkt den del ind, for det er jo de unge mennesker, der står derude.
Det er jo ikke nødvendigvis os, kun, hvis vi har børn eller andet, der kan være udsat for det her.
Men det har virkelig undret mig fra starten, at man ikke var mere obs på det.
Jeg ved, at Antidote Danmark laver et kæmpe stykke arbejde, men så få dem ud i skoleklasserne.
Altså, tænker ordføreren ikke, det ville være smart?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-14:
Hvad nu hvis jeg til ordførerens overraskelse kan sige, at det her faktisk ikke koster noget?
Vi kunne vælge at sætte et lovkrav om, at alle pakkecentraler selvfølgelig skal kigge efter det her.
Nogle af dem har udstyret i forvejen.
Det koster i omegnen af 1 mio. kr.
, så det er jo ingen penge.
Det, som pakkecentrene bare ikke kan have, er, at der kun er ét af dem, der går i gang, for så går pakkerne jo uden om det center.
Det finder de her distributører jo hurtigt ud af.
Men det, der piner mig, er, at det her bare kommer ind i små pakker og vi har mulighederne for at forhindre, at det kommer på markedet.
Så kunne ordføreren ikke forholde sig til, om ordføreren synes, at det er en god idé, og vil arbejde for det, når nu det både er gratis og nemt?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-01-14:
Jeg kan sige, at vi tager det enormt alvorligt.
Det er også derfor – ikke på grund af at vi tager det enormt alvorligt i Venstre – at regeringen selvfølgelig også med input fra Venstre har taget det alvorligt og sætter relativt mange penge af til at styrke netop toldindsatsen.
Så det synes jeg jo viser, at der også er handling bag ordene, når vi siger, at vi mener det her alvorligt.
Med hensyn til den præcise udmøntning – hvad der er den rigtige måde at bruge pengene på, og hvilken indsats vi får mest kontrol for pengene af – tror jeg, det er bedre også at læne sig op ad, hvad myndighederne anbefaler der.
Og der er de jo kommet frem til, at de mener, at det her er det rigtige at gøre.
Men jeg håber da og tror da også på, at når ordføreren kommer med gode forslag, sidder der nogle myndigheder, der lytter med og kigger ind i de her ting, så vi hele tiden kan optimere på det, så vi får mest mulig kontrol for pengene.
Så det er ikke noget, jeg, kan man sige, har en faglig holdning til, altså hvad der er den bedste måde at bruge pengene på, men jeg er sikker på, der sidder nogle myndigheder, der kigger med og også følger med i den her udveksling.
Og hvis det viser sig, at det er det mest effektive, så er vi selvfølgelig klar til at gå ned ad det spor.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-14:
Jeg vil egentlig gerne høre, hvad ordføreren tænker om, at det vælter ind over landegrænserne med små pakker med opioider og steroider og kokain osv., som pakkecentralerne faktisk meget nemt kunne finde, fordi de har noget udstyr, de i forvejen scanner efter kopivarer med, men det kan også indstilles til at kigge efter opioider.
Men det er ikke en del af regeringens udspil.
Det vil kunne finde op til 50 gange mere end den ODIN-scanner, som man rent faktisk investerer i med regeringens udspil.
Så hvordan ser ordføreren på, at man kunne stille et lovkrav om, at pakkecentralerne selvfølgelig skal have det her udstyr og skal scanne for det her, så vi kan få det konfiskeret?
Jeg tænker ikke, at det bliver til en masse sager nødvendigvis, men det vigtige er at få det af markedet.
Så hvordan ser ordføreren på det?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-01-14:
Men som jeg ser det, er det jo en tilståelsessag, at der har været for lidt fokus på det her område, for lidt fokus på opioider og misbrug og konsekvenserne deraf.
Derfor tror jeg på, at den nye centerdannelse, hvor man, som jeg forstår det, også får et mere tværgående blik på tingene, er den rigtige vej at gå.
Derfor tror jeg på, og det er mit indtryk, at det her har været et meget grundigt arbejde, hvor man for første gang har kigget på tværs af områder og ministerområder for at få koordineret tingene.
Jeg er et positivt menneske, og jeg vil glæde mig til at følge den nye konstruktion her for at kunne se resultaterne af det.