Thomas Danielsen (V), 2019-12-03:
Hvis ordføreren har læst den seneste rapport fra Klimarådet, så anbefaler de, at man ikke bruger kvoteannulleringer, eller at der er uhensigtsmæssig brug af biomasse, og det vil i hvert fald sige, at det skal være certificeret biomasse, hvis man skal bruge det.
Det vil sige, at det er den samme sætning.
Så må ordføreren jo også mene, at det skal stå i loven, at man i hvert fald heller ikke må bruge biomasse, som ikke er certificeret, og selv om ordføreren er enig med Venstre i det spørgsmål, mener vi i Venstre ikke, at det skal skrives ind i en lov, der skal række frem til 2050.
For der kan ske ufattelig meget på det her område inden 2050.
Der er ingen af os, der sidder i salen i dag, der kan forudse, hvad der vil ske frem mod 2050.
Direkte adspurgt siger formanden Peter Møllgaard jo også, at om det står i klimaloven eller i klimahandlingsplanen ikke er det, som han vil gå ind i, men han vil bare sige, at han i hvert fald ikke mener, at det skulle bruges som klimavirkemiddel.
Tak for det, hr. Rasmus Nordqvist.
Det er en kendt sag, at Venstre ikke er begejstret for juridisk bindende 5-årige delmål, og grunden til, at Venstre ikke er det, er den samme, som den, Klimarådet og det Det Miljøøkonomiske Råd har til ikke at være det, og det er, at de her kortsigtede bindende mål kan føre til uhensigtsmæssige investeringer.
For hvis man investerer på kort sigt, er det ikke nødvendigvis det samme, som at det er en god løsning på lang sigt.
Det kan f.eks. føre til uhensigtsmæssig brug af biomasse – hvis vi har et juridisk bindende mål allerede om 5 år, kan det være en af de lavthængende frugter, hvor man siger, at så må man bruge nogle flere biomasseløsninger, og det er også derfor, at både Klimarådet og Det Miljøøkonomiske Råd siger, at det er uhensigtsmæssigt, og at det ikke er den vej, vi skal gå.
Så vi mener, at man skal handle langsigtet og kigge frem mod 2030 og så hvert år måle på, med de politikker, der bliver gennemført, om det er sandsynligt, at man når 2030-målet med de initiativer, der er taget.
Jeg er meget enig i, at 70-procentsmålet skal være Danmarks målsætning.
Jeg er også meget enig i, at det ikke vil være ambitiøst at komme og foreslå kvoteannulleringer.
Men debatten går jo på, om virkemidlet skal være en del af en rammelov, der skal gælde frem mod 2050, eller om det skal være i de her 10-årige handleplaner.
Der mener jeg, at man, uanset om man har en modstand mod biomasse, kvoteannulleringer eller andre virkemidler, må indarbejde det i handleplanerne, og grunden til, at vi mener det i Venstre, er jo ikke, at vi mener, at man skal nå 70-procentsmålsætningen med kvoteannulleringer, men at der ikke er nogen, der kan spå om fremtiden.
Da vi havde kvoteannulleringseksperter i Energipolitisk Udvalg i sidste uge, og man spurgte dem, om de forventer, at der vil ske ændringer i forhold til den måde, der laves kvoteannulleringer på i EU-regi, sagde de: Ja, det vil der, for det sker der jo hele tiden.
Okay, kan man afvise, at der vil ske nogle ændringer, som gør det meget, meget attraktivt som virkemiddel i fremtiden?
Nej, men vi mener ikke, det er særlig attraktivt i dag, sagde de to eksperter, og den ene ekspert sagde, at han mente, at der var visse kvoteannulleringer, der var attraktive.
Derfor kan man jo ikke fra i dag og frem til 2050 afvise, at der vil ske ændringer, som gør, at et flertal af partier herinde mener, at det er attraktivt.
Så man bør ikke i en lov stadfæste, at det ikke kan være et virkemiddel, når nu selve handleprogrammet er noget, der bliver behandlet ved siden af.