runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Jeg anerkender ikke, at vi synker til noget usselt niveau.
Jeg mener faktisk, at man, hvis man skal sige det sådan lidt merkantilt, får mere humanisme for pengene på den her måde.
Hvis vi kan komme til at bruge de penge, vi i dag bruger på et lille antal mennesker her i Danmark, ude i verden på de mennesker, der ikke har skyggen af chance for at komme hertil, så kan vi hjælpe langt flere.
Over halvdelen af dem, der søger asyl i Danmark, har ikke et asylgrundlag, og mange af dem kommer på deres vej mod Danmark til at forlægge deres id-papirer og andet og er derfor sværere at få til at rejse ud igen, og imens skal vi så huse dem og betale kost og logi og bruge penge på politi, tolke, advokater og alt muligt andet.
De penge, som bruges på folk, der ikke har et asylgrundlag, kunne vi have brugt på folk i nød.
Det synes jeg sådan set er et langt mere humanistisk perspektiv, altså at mindske integrationsproblemerne herhjemme, bruge færre penge på folk, der ikke har et beskyttelsesbehov, og bruge flere penge ude i verden på folk, der har et beskyttelsesbehov.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-06:
Vi har jo et internationalt asylsystem, som faktisk bygger på, at når der er folk på flugt fra krig, skal man fra alle lande i verden også kunne hjælpe med at tage dem ind og behandle deres asylsag.
Der kan jeg simpelt hen ikke forstå, hvorfor ordføreren mener, at Danmark skal udlicitere det ansvar til et fattigt afrikansk land.
Vi er – må man sige – relativt godt kørende, både på økonomien og på placeringen, i forhold til at vi ikke løfter et særlig stort ansvar globalt set for den flygtningesituation, der er.
Hvordan kan ordføreren overhovedet forsvare, at man skal synke til så lavt og usselt et niveau, at man skal til at udlicitere den lille smule, vi allerede gør?
Lars Løkke Rasmussen (UFG), 2021-05-06:
Jamen jeg har respekt for, at man ikke skal spilde andre landes tid, men det skal jo ikke være en undskyldning for, at man så skal spilde Folketingets tid.
Vi har nu en lovproces kørende om noget, der skal regulere noget, der ikke findes.
Jeg kan forstå, at det eneste saglige argument, der er, er, at når man sidder ude bilateralt i nogle afrikanske lande og overbeviser dem om, at de skal være modtagecenter, så skal man være sikker på, at der er opbakning.
Det kunne man jo tilvejebringe på alle mulige andre måder.
Man kan jo se på ordførerne – og jeg skal nok vende tilbage til dem om lidt, altså nogle af dem, der støtter det her lovforslag – at de alene gør det med den begrundelse, at hvis de stemte imod, ville de få skylden for, at det her ikke bliver til noget.
Det er altså en hønen og ægget-diskussion.
Det er sådan set bare det, der er mit ærinde her.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-06:
Helt ærligt mener jeg, at det der er en voldsom stråmand.
Hvis regeringen er interesseret i at skaffe flere penge til at hjælpe mennesker i nød ude i verden, kan I bare komme til Enhedslisten.
Så det kan man jo gøre og begynde at tage fat i.
Men når vi taler om at løfte ansvaret for asylbehandlingen og også at have folk til stede, vil Danmark jo være det eneste europæiske land, der gør det på den her måde.
Kan ordføreren ikke lige bekræfte, at det vil være en fuldstændig usædvanlig enegang i en europæisk kontekst at begynde at gøre det her?
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Jo, det er rigtigt.
I den her sammenhæng lader det til, at vi er et foregangsland, hvis vi lykkes med det.
Men nu må vi jo se, om vi lykkes med det, og jeg mener stadig væk ikke, vi har noget at skamme os over.
Altså, vi er et af de få lande i verden, der lever op til FN's målsætninger for, hvor meget man skal bruge på udviklingsbistand, og vi har ingen ambitioner om, at det her skal være en eller anden form for spareøvelse.
Det er ikke det, som det her handler om.
Det her handler om at hjælpe flere mennesker, og vi brugte i vores udspil det eksempel, at hver gang vi huser 10.000 mennesker i Danmark, hvoraf mange slet ikke har et beskyttelsesbehov, så kunne vi have hjulpet 600.000 mennesker i FN's flygtningeprogram i Kenya, der mangler finansiering, og hvor det er nogle af verdens fattigste, der mangler helt basale fornødenheder.
Men af en eller anden grund har de ikke den samme bevågenhed i visse politiske kredse, og jeg ved ikke hvorfor.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-06:
Tak for det.
Jeg tror, at man har fremsat det her lovforslag, for at man sådan vil give indtryk af, at man vil gøre alt, hvad man kan, for at etablere et sådant modtagecenter.
Det er jo det, der er det sande inhumane, og det, som vi alle sammen tager stærk afstand fra, men som jo ikke ændres med det her, fordi det stadig er en forudsætning, at man banker på døren i Danmark for at kunne få sin sag behandlet.
Derfor vil jeg høre, om ordføreren kan bekræfte, at der i lovforslaget her står, at det, hvis man indgår en aftale med et tredjeland, så kan forventes, at der skal fastsættes yderligere regler efterfølgende.
Og om det så ikke er en lidt skør rækkefølge, at man nu her laver et eller andet pseudolovforslag, inden man har lavet en aftale med et land, og at man burde lave aftalen først og bagefter skabe rammerne for det.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Jeg kan godt bekræfte den sidste del, altså ikke at det er skørt, men at det er rigtigt, at der kan blive behov for – vi har også været lidt inde på det tidligere – yderligere justeringer.
Og det er jo trods alt set før ved anden lovgivning her i Folketinget.
Det har jeg i hvert fald været med til en del gange at stemme igennem, selv om jeg kun har været her i 2 år, altså at love bliver ændret, fordi der er nogle omstændigheder, der forandrer sig, og de derfor skal justeres til.
Og det kan også blive relevant i den her sammenhæng.
Men det betyder jo ikke, at – hvad skal man sige – hele grundfundamentet under den her lovgivning og hele den overordnede del af det, som handler om at gøre vores lovgivning klar til en grundlæggende ny måde at føre asylpolitik på, ikke er den indsats værd, der bliver ydet i salen i dag og i det lovarbejde, der nu skal i gang, og som nu også er forberedt i embedsværket.
Det synes jeg da er helt relevant, så jeg kan ikke få øje på problemet i det.
Jamen der skal jo først og fremmest være den indledende screening, som drejer sig om, om der overhovedet er grundlag for, at vedkommende kan overføres til et modtagecenter, for der vil være nogle undtagelser, hvor man ikke kan gøre det.
Der ligger det hos Udlændingestyrelsen og Flygtningenævnet.
Så skal man dernæst overveje, hvordan det skal foregå, når man har etableret modtagecenteret, hvis man har gjort det.
For det kan jo være, at konsekvensen af det her bliver – det vil være min forestilling – at det antal mennesker, der betaler en menneskesmugler i dyre domme og sætter livet på spil for at komme til Europa og så vælger at søge asyl i Danmark, bliver utrolig lavt, og at det derfor vil være andre måder end nødvendigvis en traditionel asylsagsbehandling, der vil være grundlaget for et ophold i modtagecenteret.
Det vil simpelt hen være en midlertidig opholdstilladelse eller sådan noget, som relativt enkelt kan udstedes, fordi det vil være så få, det drejer sig om, fordi folk vil holde op med det.
I stedet kan vi så komme derhen, hvor vi kan bruge et trecifret millionbeløb på at hjælpe nødstedte ude i verden, som ikke har skyggen af chancen for at komme til Danmark.
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
Altså er det hele et stort bluffnummer – men lad os nu se.
Hr. Rasmus Stoklund sagde, at det her skal forhindre os i at stå i den samme situation, som vi stod i i 2015.
Hvad er det i det her, der skulle kunne forhindre det?
Regeringen skriver selv i lovforslaget, at man har respekt for menneskerettighedskonventionen, og i den står der jo, at man ikke kan lave kollektiv udvisning af udlændinge, og det ville jo have været nødvendigt med den situation, vi stod i i 2015.
Der skal altid tages hensyn til individuelle omstændigheder, og den pågældende har ret til at fremføre sine argumenter i en individuel sagsbehandling mod at blive overført til et andet land.
Så hvad er det lige helt præcis i det her lovforslag, der skulle kunne forhindre den situation, vi havde i 2015?
Marcus Knuth (KF), 2021-05-06:
Der er jo rigtig mange ubesvarede spørgsmål i forhold til det her lovarbejde og det eventuelle modtagecenter, som Socialdemokratiet gik til valg på i 2018.
Det, jeg ikke forstår, er – det er jo også lidt hønen og ægget-princippet – hvorfor man vil have det juridiske på plads, når det er sådan, at man end ikke kan be- eller afkræfte, om der overhovedet er en egentlig diskussion, der er ved at nærme sig noget, der bare er en smule realistisk.
Vi havde hellere set, at man ligesom tog realismen, inden man tog juraen.
Men det er jo, som det er.
Men kan hr. Rasmus Stoklund garantere mig for, at hvis man etablerer et modtagecenter, som det er beskrevet her, så kan en lokal asylansøger i det pågældende land, hvor modtagecenteret er, gå hen og banke på døren og også blive inkluderet som en af asylansøgerne?
For det vil være et springende punkt for os.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
For at tage det sidste først, hvis det er et springende punkt: Nej, det kan man ikke.
Det er jo sammenligneligt med, hvordan det tidligere var.
Jeg kan ikke huske, hvornår det præcis var, men det var i starten af 00'erne, hvor man indtil da, så vidt jeg husker, havde mulighed for at søge asyl på ambassaderne, og det var jo lidt af samme årsag, man afskaffede det.
Det var for at undgå, at der ville være et uoverskueligt antal asylansøgere, der så ville få ret til at komme til Danmark.
Derfor kan man ikke det.
Til den første del af hr. Marcus Knuths spørgsmål vil jeg sige, at det jo drejer sig om en eller anden form for rettidig omhu.
Det drejer sig også om at være klar, hvis nu det måtte lykkes at lave en aftale med et land, så man i de forhandlinger ikke skal sidde og sige, at nu skal man lige hjem og se, om der kan findes opbakning i Folketinget.
Dels handler det om at gøre udlændingeloven klar med de tekniske ændringer, der er nødvendige, dels i en forhandlingssituation at kunne sige, at her er opbakningen.
Vi er sådan set klar til at implementere vores aftale, hvis vi måtte få opbakning til den.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-06:
Jeg er glad for at få især det første bekræftet, ikke mindst her fra ordføreren på talerstolen.
Det var også det indtryk, jeg havde, men det er godt at være sikker.
Så et andet spørgsmål: Vil regeringen fortsat med det her lovforslag, hvis man finder et modtageland, skulle have et flertal her i Folketinget, eller vil det her lovforslag give regeringen beføjelserne til at kunne etablere et modtagecenter uden om et flertal i Folketinget?
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Det er jo til enhver tid sådan, at hvis der er et flertal i Folketinget, der beslutter sig for et eller andet, så kan en regering ikke gennemføre det.
Hvis regeringen lykkes med at lave en aftale om et modtagecenter, kunne det også meget vel være, at der var nogle ting, der skulle justeres til; nogle mindre lovændringer i det lovforslag, vi behandler nu, ting, som af praktiske årsager skulle justeres.
Og der er det jo igen også Folketinget, der har hånd- og halsret over det.
Men det er jo til enhver tid sådan, at der ikke er nogen over Folketinget.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-06:
Jeg synes, at § 2 i lovforslaget her påkalder sig særlig interesse.
Altså det, at man ikke har noget tidspunkt for, hvornår loven skal træde i kraft, men ene og alene overlader det til ministeren, betyder jo, at et flertal i Folketinget eventuelt kan vedtage den her lov, og om 3 år, om 5 år, om 10 år er den ikke trådt i kraft.
Men selv da vil ministeren kunne sige, at nu gælder det.
Det tror jeg de fleste kan se ikke er den smarteste måde at indrette tingene på.
Derfor vil jeg høre, om ikke hr. Rasmus Stoklund kunne være enig i det forslag, jeg fremførte lige før, om, at man skal lave sådan en slags, ikke solnedgangsklausul, men en solopgangsklausul – altså hvor ministeren efter 1 år forpligtes til at komme tilbage til Folketinget og forklare, hvorfor loven endnu ikke er trådt i kraft.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Hr. Morten Messerschmidt har jo ret i, at det her i princippet er en lov, som skal ligge i en skuffe, indtil det måtte lykkes at etablere et modtagecenter.
Hvis det aldrig måtte lykkes at etablere et modtagecenter, bliver den aldrig taget op af skuffen, og så spiller den jo ikke rigtig nogen rolle, for så er der ikke noget, der er forandret.
Hvis det så om x antal år rent hypotetisk skulle bekymre Folketinget, er der jo ikke noget i vejen for, at man kunne fjerne den igen.
Men nu er målet jo ikke en situation, hvor den ikke skal i anvendelse.
I forhold til det med en tidsklausul, som hr. Morten Messerschmidt spørger til, har ministeren jo stillet i udsigt, at man inden for et års tid gerne skulle være meget klogere.
Det har han jo sagt ved andre lejligheder.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-06:
Men hvad har man så at miste ved at give mig et tilsagn?
Hvis man alligevel forventer, at tingene er på plads om et år, hvorfor kan Socialdemokratiets ordfører så ikke bare give mig et tilsagn om, at hvis man inden for et år fra tredjebehandlingen ikke har kunnet lade loven træde i kraft, så vil man vende tilbage til Folketinget og konsultere og forklare hvorfor?
Det burde da være helt ligetil.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Fordi det er en lov, der ikke gør nogen forskel.
Den ødelægger eller forandrer ikke noget, hvis den ligger i en skuffe.
Jeg tvivler på, at hr. Morten Messerschmidt glemmer den, og der vil sikkert være grundlag for at komme til at drøfte den ved masser af fremtidige lejligheder, hvis det skulle gå hen ikke at lykkes.
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
Jamen jeg har simpelt hen så mange spørgsmål.
Måske skulle jeg holde mig til en ting, som jeg synes på en eller anden måde virker som et paradoks.
Det er, at man i realiteten udliciterer hele sin beslutningskraft til et land, som ikke har nogen særlig stabilitet, og som ikke har en særlig stor gennemsigtighed.
Og når man læser om Paul Kagame, kan man jo godt få sine tvivl om, hvorvidt han er til at stole på.
Hvad er det attraktive ved, at man udliciterer hele sin beslutningskraft til en anden regeringsmagt?
Vi har set resultatet i forhold til Erdogan.
Fordi Erdogan skal håndtere vores flygtninge, står vi i en situation, hvor vi ikke er i stand til eller ikke tør tage det politisk nødvendige opgør med Erdogan i Tyrkiet.
Vi skal lige passe på, for det er ham, der har overhånden, for tænk hvis han lige pludselig sendte millioner af flygtninge op til Europa.
Er det ikke i realiteten det samme, man risikerer her?
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
For det første er der jo ikke en aftale om at lave et modtagecenter med nogen lande lige nu, heller ikke Rwanda.
Så til at starte med – for at det ikke lyder, som om jeg køber præmissen om, at der er en aftale med Rwanda – vil jeg lige sige det.
Det er et bilateralt samarbejde, vi har et mål om at indgå med et andet land.
Det er jo ikke det samme som at udlicitere beslutningskraft.
Det er et ligeværdigt samarbejde, der skal indgås med et andet land, hvor der skal være nogle fordele i det for det land, og der skal være nogle fordele i det for os.
Fordelen for os vil være et modtagecenter, det vil være et bidrag til et mere retfærdigt asylsystem, der er mere bæredygtigt, og hvor langt flere af verdens fattigste og nødstedte vil få mulighed for at få hjælp i forhold til i dag, hvor vi bruger utrolig mange ressourcer på ganske få mennesker, og samtidig vil det mindske indvandringen til Danmark.
Men samtidig skal der jo så selvfølgelig også være noget i det for det land, vi måtte lykkes med at indgå en aftale med, og et bilateralt samarbejde synes jeg ikke bare man kan reducere til, at så har man udliciteret sin beslutningskraft.
Uanset om det er et meget stort antal mennesker, som det var i 2015, eller et meget lille antal mennesker, der kommer, er behandlingen jo sådan set den samme, og den behandling er, at der skal være en indledende procedure i Danmark, hvor det vurderes, først af Udlændingestyrelsen, om der er et grundlag for, at asylanten kan sendes til det her modtagecenter.
Vurderer man det, ryger sagen videre til Flygtningenævnet, der er en uafhængig instans, og så træffer dommeren afgørelse om, om det er rigtigt, at vedkommende kan udsendes til modtagecenteret, og så hopper man på et fly og rejser hen til det sted, hvor vi må lykkes med at lave et modtagecenter.
Der er nogle, der er undtaget fra reglen – folk, der er personligt forfulgte, folk, der er alvorligt syge.
Det fremgår af lovforslaget, at der er nogle undtagelsesbestemmelser, men hovedreglen vil være, at folk, der kommer og søger asyl i Danmark, vil få den her indledende behandling, og så vil de blive overført til modtagecenteret, og så vil de have deres asylophold dér og få deres yderligere asylsagsbehandling dér i det omfang, det er nødvendigt.
Lars Løkke Rasmussen (UFG), 2021-05-06:
Jeg er egentlig lidt i tvivl om, hvorvidt man skal tage ordet og spørge og tage det her alvorligt, altså, for det er jo et interessant lovforslag, der regulerer noget, der ikke findes: et modtagecenter i udlandet.
Det findes ikke.
Har regeringen andre overvejelser om at fremsætte lovforslag til at løse problemstillinger og regulere problemstillinger, der ikke findes?
Jeg føler mig hensat til sådan noget ungdomspolitisk arbejde, når man sad der og diskuterede, hvem der har ejendomsretten til månen og den slags ting.
Det er jo ikke, fordi jeg ikke deler visionen, det er bare sådan lidt i forhold til respekten for Folketingets arbejde – der findes også rigtige problemer, som kan løses ved lovgivning.
Her laver vi noget lovgivning, og selv om vi vedtager det, ændrer det intet ved virkeligheden.
Derfor ville jeg, hvis jeg skal spørge om noget, egentlig bare spørge til den der ikrafttrædelsesbestemmelse.
Kunne man sætte en 50-årsgrænse eller en 10-årsgrænse og sige, at hvis ikke det, loven regulerer, findes om 10 år, så falder loven væk igen?
Jeg spørger selvfølgelig også, fordi ordføreren selv sagde, at når man først har en bilateral aftale, så vil der sikkert være ting, der skal justeres i lovgivningen.
Så vi har altså en lovgivning, der regulerer noget, der ikke findes, og ordføreren siger selv, at hvis det engang findes, skal vi sikkert regulere lovgivningen.
Og det har ikke noget med udlændingepolitik at gøre, det er simpelt hen bare at reducere Folketinget til en børnehave.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
For det første anerkender jeg, at jeg tidligere har hørt folk fra hr. Lars Løkke Rasmussens tidligere parti udtrykke, at man har haft en vision om det her modtagecenter.
Der gik man så i gang med at lave det her juridiske afklaringsarbejde og det, der også er afsættet for det lovforslag, der er her, altså hvordan sådan en model i praksis kunne skrues sammen.
Jeg synes, det er et naturligt udtryk for en rettidig omhu, når man så har forhandlinger med andre lande om, om de vil huse et modtagecenter, at man så kan sige til dem: Vi har taget højde for, at vi ikke spilder jeres tid med de her forhandlinger, for vi har taget højde for, at det er muligt i forhold til vores egen lovgivning, og der er en opbakning til det i vores eget parlament.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-06:
Men dermed bekræfter ordføreren jo så, at det her er et pseudolovforslag, når han bekræfter, at man, hvis man indgår en aftale med et tredjeland, så også skal have et nyt lovforslag og så også skal behandle nogle regler.
Så kan vi lige så godt fastsætte det hele på det tidspunkt, når vi kender det og ved, hvilke menneskeretlige garantier der er.
Så derfor vil jeg spørge, om vi ikke bare skal pakke sammen for i dag og smutte hjem.
Og så kan vi tage stilling, når der er indgået en eventuel aftale,
og så må vi se på rammerne for det og på, hvilke menneskeretlige garantier der kan overholdes, og på regler for magtanvendelse og frihedsberøvelse og mange af de andre grundlæggende ting, der skal på plads i den forbindelse.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Når man justerer et hjørne af en lov, fordi der er nogle omstændigheder, der ændrer sig, så er det jo ikke det samme, som at hele den lov, man justerer på, er en pseudolov.
Altså, den logik abonnerer jeg simpelt hen ikke på, og derfor er det ikke rigtigt, at jeg giver udtryk for, at det her er et pseudolovforslag.
Det mener jeg ikke at det er.
Og det synes jeg er helt relevant.
Men jeg synes ikke, der er noget som helst mærkeligt i, at der så – hvis vi indgår et bilateralt samarbejde – kan være nogle omstændigheder, der gør, at der skal være nogle ting, der justeres.
Det synes jeg er helt oplagt.
Men jeg ved det ikke, og nu står jeg og gætter lidt, men det er jo klart, at der er nogle ting, man ikke kan vide på forhånd, før man har en endelig aftale.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-06:
Altså, jeg tror bare, vi bliver nødt til at anerkende, at der i vores asylcentre sidder mennesker, som er afvist, og det er en reel udfordring, at de bliver ved med at være der, og at nogle af dem er der i rigtig, rigtig mange år uden at have et – i hvert fald ifølge sagsbehandlingen – asylmotiv.
Og det er jo der, hvor vi tænker at vi bliver nødt til at gøre et eller andet.
Vi skal ikke have, at mennesker uden et asylmotiv kommer til Danmark, det har vi simpelt hen ikke plads i vores asylsystem til.
Vi skal sikre, at de, som har brug for hjælpen, får den hjælp og den beskyttelse, de har behov for, og det er derfor, at vi synes, at det her kan være en form for løsning, men det kræver, at der er nogle helt håndfaste, hvad kan man sige, rammer omkring det, og det er det, vi ikke mener der er i det her forslag, og derfor kan vi selvfølgelig ikke støtte det.
Lars Løkke Rasmussen (UFG), 2021-05-06:
Tusind tak for det.
Jeg er ikke forarget over »vi« Konservatives holdning, for jeg deler sådan set visionen.
Jeg sætter spørgsmålstegn ved hele den her proces, og det gør hr. Marcus Knuth jo også selv, men når alligevel den konklusion, at man støtter det her.
Og det er der, hvor jeg synes vi er inde ved sådan en kerne af et problem i forhold til den måde, vi taler på, den måde, vi arbejder på, den måde, vi foregøgler befolkningen vi løser problemer på.
Hr. Marcus Knuth og jeg ved udmærket godt, at det her lovforslag handler om noget, der ikke findes for nærværende – det kan være, det findes engang, men det findes ikke for nærværende.
Hr. Marcus Knuth sagde i den forrige debat, der handlede om præcis det samme, og nu citerer jeg: Det er helt skævt at behandle det juridiske grundlag, før man har en konkret case.
Det er så det, vi er i gang med nu.
Jeg kan ikke forstå, når man siger til avisen i dag, at man føler, det er vælgerbedrag, og når journalisten så ligesom siger det, så kommer så det her gensvar, der hedder, at hvis ikke man stemmer for det her, vil regeringen bare gå derude og bruge det, som om det er de blå partiers skyld, at det ikke bliver til noget.
Og det er i virkeligheden det, der forarger mig, det har intet med sagen i sin substans at gøre, sin materie at gøre; det har noget at gøre med, at der ingen tillid er til vælgerne.
Altså, vælgerne er øjensynlig for dumme til at forstå, at hr. Marcus Knuth ikke vil støtte det her, fordi det regulerer noget, der ikke findes, og så må man hellere støtte det alligevel.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-06:
Det ville da være mærkeligt, hvis vi sagde, at vi bakker op om idéen, men vi vil ikke bakke op om det juridiske grundlag.
Vi synes bare grundlæggende, at det er underligt at fremlægge et juridisk grundlag, når man ikke er kommet med noget som helst konkret.
Altså, det har hverken Venstre eller Konservative gjort siden 1980'erne.
Der kunne man også have lagt det her juridiske grundlag frem, fordi der teoretisk set en dag kunne komme med et modtagecenter.
Men alle de her spørgsmål peger hen på regeringen.
Det er dem, der lægger det her på bordet, men stadig væk ikke vil sige, om der er noget konkret i vandrørene, og det er jo det, der er det reelle spørgsmål her.