runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-11-09:
Jamen jeg synes jo egentlig, at min tale har været en lang opremsning af, hvad vi synes der skal prioriteres: forskning, men også øget tilstedeværelse og bedre overblik over, hvad der foregår i området, klimaet skal være helt centralt, og øget diplomatisk engagement og viden i forhold til Arktis og rigsfællesskabet synes vi er rigtig centralt.
Det er områder, som vi bliver nødt til at tage fat i.
Jeg synes, det er rigtig godt, at man har et ønske fra Grønland og Færøernes side om at lave sine egen Arktisstrategi.
Jeg synes bare stadig væk, at der ikke må gå for lang tid, hvor vi er i et vakuum, hvor kongeriget ikke har en strategi.
Jeg respekterer ønsket, og det kunne jo også være, at den tidligere grønlandske regering havde haft det ønske.
Man kan jo ikke blive ved med at skubbe det, mens man venter på lokale arktiske strategier for Grønland og Færøerne.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-11-09:
Mange tak.
Jeg er enig med ordføreren i, at det haster, både at Grønland får sin egen strategi, og at vi får lavet en fælles arktisk strategi.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til det her med bl.a. forskning.
Hvordan kan vi styrke forskning, for det er jo sådan set et rigtig godt område?
Altså, science diplomacy er jo helt, helt oplagt i forhold til udenrigspolitik.
Det er et tal, der er højere end det, jeg troede i hvert fald.
Så hvordan kan vi også styrke det samarbejde specifikt i forhold til forskning?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-11-09:
Der er jo et eller andet potentiale for at koordinere og samle og øge vidensniveauet om, hvad mulighederne er for forskning i Grønland.
Nu var vi med OSCE-delegationen en tur på Svalbard, og for mig var det underligt at se, hvor meget aktivitet der er på Svalbard, og hvordan man har gjort det her i Norge.
Altså, jeg tror, at der er et kæmpe potentiale for at lave et vidensmiljø i Grønland i forhold til klimaforskning og forskning i Arktis, hvor vi er langt bagefter og langt mindre målrettet, end man er i Grønland.
Det handler selvfølgelig både om midler, men også om en strategi for det.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-11-09:
Lad mig først kvittere over for Venstres grønlandsordfører, idet vi har et virkelig godt samarbejde, og for det store engagement, man også oplever fra Venstres grønlandsordfører i Grønlandsudvalget og andre regier.
Jeg vil dernæst erklære mig enig i, at vi netop har behov for en form for parlamentarisk struktur, der gør, at det for parlamentarikerne fra Grønland og Folketinget bliver formaliseret på en eller anden måde.
Det er også en af de ting, som Siumut vil komme ind på, når vi i næste samling i Inatsisartut kommer ind for at diskutere, om ikke vi skal lave et folketingsråd.
Der vil jeg gerne lige høre, om Venstre har nogle tanker om, hvorvidt det kunne være sådan et folketingsråd, eller om I har nogle andre tanker omkring det.
Der blev også snakket en lille smule om, om rigsombuddet kunne bruges lidt mere i samarbejdet mellem landene.
Der tænker jeg også, om ikke vi burde kunne lave et eller andet i forhold til mere forståelse af hinanden, både for danskere, der tager op til Grønland, men måske også lidt hjælpe grønlændere, der tager til Danmark.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-11-09:
Spørgsmålet kan være, om vi skal kalde det et folketingsråd eller noget andet, men der er helt sikkert brug for, at vi kommer tættere på hinanden, og at vi har en mere formaliseret kontakt.
Som jeg sagde, oplevede vi, da vi var i Grønland, jo, at der både fra vores side og fra grønlandske parlamentarikeres side simpelt hen ikke er nok viden om, hvor snitfladerne er, og hvordan vi kan gøre hinanden bedre ved at samarbejde, og der tror jeg
på, at det der med løbende at have lidt tættere kendskab og være lidt tættere på hinanden vil være godt for alle parter.
Et folketingsråd, som I har snakket om, eller den konstruktion, ordføreren har nævnt, synes jeg kunne være fornuftig.
Det kan også være noget andet.
Der har været snak om, om det skulle være noget på Det Udenrigspolitiske Nævns område, hvor man mødtes jævnligt, eller hvad det var.
Ja, vi er meget åbne for konstruktionerne, og vi er meget enige i problemet.
Vi har ikke lagt os helt fast på, hvilken model det skal være, så vi er åbne for alle input.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-11-09:
Tak for svaret.
Jeg vil egentlig også gerne komme en smule ind på det, der blev sagt om, at vi bliver nødt til at stå stærke sammen udadtil.
Der tænker jeg jo selvfølgelig også, at det er der ikke nogen der er uenige i.
Men jeg synes også, det er vigtigt at tænke på, hvordan et demokrati er.
Man siger jo, at et demokrati er det bedste, vi har, selv om demokratiet ikke ligefrem er noget af det bedste, der eksisterer, hvis man kan sige det på den måde.
Men det er jo også, fordi det tager lang tid i et demokrati.
Der tænker jeg også på den arktiske strategi, og at vi netop også kan være uenige i nogle punkter.
Men det betyder jo ikke, at vi splitter, hvis man kan sige det sådan.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-11-09:
F.eks har vi også haft den her snak om røde linjer i forhold til, hvad det rent faktisk er, der er sikkerhedspolitik, og hvad der er udenrigspolitik.
Vi skal jo have snakket igennem, hvad det er.
Vores holdning er, at jo mere vi kan blive enige om en arktisk strategi, jo stærkere står vi over for udlandet, og jo mere fordel får vi af den konstruktion, rigsfællesskabet er.
Derfor er min frygt jo lidt, at vi, hvis man laver tre arktiske strategier og vi ikke tænker os om og vi ikke er gode til at koordinere, så bliver for lette at spille ud imod hinanden.
Derfor håber jeg jo også, at der er en tæt dialog omkring de her tre forskellige arktiske strategier, hvis det er det, man gerne vil lave i Grønland og Færøerne.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-11-09:
Tak for det, og tak for talen.
Ordføreren beklagede, at der ikke var en arktisk strategi, som kongeriget har i fællesskab.
Men den sidste udgik jo for mere end et år siden.
Kan ordføreren fra sin stol få øje på nogle områder eller nogle sager, hvor der f.eks. skulle være en så stor uenighed mellem Grønland og Danmark, at man ikke kan nå til en enighed om en strategi?
Og hvad ville det så være?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-11-09:
Man kan jo sige, at det, hvis vi nu havde haft en proces omkring en arktisk strategi i god tid, så kan være, at det havde været lettere at lave en arktisk kapacitetspakke, hvor der f.eks. ikke også fra en ny regering i Grønlands side er en følelse af, at der ikke er ejerskab.
Vi blev af forsvarsministeren forsikret om, at der var inddragelse på regeringsniveau, men hvis vi nu havde haft en proces forinden, der var afsluttet, hvor også hele parlamentet havde været inddraget, og man havde været enige i retningen i en arktisk strategi, så tror jeg måske, processen her efterfølgende havde været mere skøn og mindre problematisk.
Så nej, jeg tror egentlig ikke, der er noget, vi ikke kan snakke os til rette om.
Jeg tror bare, at det der med, at man får skrevet ned, hvor det egentlig er, man er enige, nogle gange kan gøre, at processen efterfølgende, når man skal rykke på nogle ting, bliver meget, meget lettere og meget mere harmonisk i forhold til ligesom at tage det ad hoc og så fra tue til tue skal blive enige om, at det er det rigtige at gøre og den rigtige rækkefølge at bruge pengene.
Der synes jeg, at det der med, at man har skudt den her proces, har haft nogle negative konsekvenser.
Men nej, jeg ser ikke de der store, store ting, der skiller os.
Mogens Jensen (S), 2021-11-09:
Jeg er sådan set glad for, at USA i stigende grad udvikler sit engagement i Grønland.
Så jeg synes, det er positivt for Grønland og for hele området, at der bliver afsat ressourcer i USA til Grønland.
Jeg mener ikke, at det sker på bekostning af Danmark eller skaber nye sprækker.
Jeg ser det som en naturlig del af den nye sikkerhedspolitiske dimension og dynamik, som er i regionen.
Det er jo noget, som vi sammen med Grønland er i tæt dialog med USA om.
Så jeg ser det sådan set som en positiv udvikling.
Karsten Hønge (SF), 2021-11-09:
Hvordan vurderer ordføreren amerikanernes voldsomt stigende interesse i Grønland?
Hvor meget skal man tro på, at det alene skyldes en nyfunden interesse for grønlandsk kultur og handel, og at man har et enormt behov for at give stipendier, så man kan læse videre i USA?
Hvad mener ordføreren der ligger bag, at man måske i første omgang ønsker et lille hyggehjørne på universitetet i Nuuk?
Kan det have noget at gøre med, at man ønsker øget oprustning og øget tilstedeværelse i Grønland?
Sjúrður Skaale (JF), 2021-11-09:
Tak for det.
Nu er ordføreren jo gammel fiskeriminister, og han sagde i sin tale, at Arktis Kapacitetspakke på 1,5 mia. kr. bl.a. skal bruges til en styrket fiskerikontrol.
Kan ordføreren uddybe det lidt?
Hvordan kan de investeringer, der gøres nu, bruges i forbindelse med en fiskerikontrol?
Mogens Jensen (S), 2021-11-09:
En af de muligheder, der ligger med de ekstra ressourcer, som vi får med kapacitetspakken, er, at du dermed kan styrke den opgave, hvis det måtte være et ønske fra parterne i rigsfællesskabet.
Så helt konkret kan man jo prioritere ressourcer til at løse den opgave bedre.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-11-09:
Tak for talen.
Og tillykke med det nye ordførerskab - vi ser frem til et godt samarbejde.
Jeg vil gerne komme med en kort kommentar om Arktis Kapacitetspakke.
Jeg mener sådan set, at vi nok skal finde en løsning, så vi kan efterleve hele pakken.
Det skal bare være en kommentar herfra.
Men der er jo også sådan, at IA ønsker at deltage i forsvarsforliget, og der kommer ordføreren jo højst sandsynligt også til at sidde med.
Så jeg kunne godt tænke mig høre, om det er noget, som Socialdemokratiet bakker op om, altså at vi får lov til at deltage i det store forlig – ikke kun i et hjørne af det, men i det helt store forlig – for det har været et ønske fra dag et, i hvert fald fra denne ordfører kom i Folketinget.
Mogens Jensen (S), 2021-11-09:
Jeg vil sige, at det jo er utrolig dejligt og vigtigt, at alle interesserer sig for, hvilke prioriteter vi skal foretage på forsvarsområdet, også med et fremtidigt forsvarsforlig, og også i forhold til det arktiske område.
Men jeg vil sige, at det er for tidligt for os endnu ligesom at navigere, i forhold til hvem der så skal være med i aftalen, men vi ser positivt på alle interesser.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-11-09:
Mange tak til ordføreren.
Man kan sige, at Arktis Kapacitetspakke i virkeligheden var et eksempel på, hvordan det ikke skal gøres, og det var jo netop, at Grønland ikke sad med, at man ikke fik koordineret det, og at man ikke fik sikret den brede forankring i det grønlandske samfund.
Det kunne vi godt have været med til at sikre, og det er sådan set også det, der er en af fordelene ved, at vi sidder med.
Og så kan man samtidig sige, at Arktis jo er noget, der fylder mere og mere – faktisk helt op til en fjerdedel af de forhandlinger, der er på området, handler om Arktis – så derfor giver det mening.
Mogens Jensen (S), 2021-11-09:
Så også der mener vi det er vigtigt, at vi i højere grad inddrager hinanden.
Og jeg giver ordføreren ret i, at det selvfølgelig også er vigtigt, at de ønsker, man måtte have fra Grønland og Færøernes side, kommer frem og bliver inddraget i det arbejde, der skal være i forbindelse med et nyt forsvarsforlig.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-09:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at stille ordføreren et spørgsmål, men ordføreren siger, at alle her er topmotiverede.
Altså, nu har vi jo stillet rigtig mange spørgsmål til ministeren om at få sager oversendt – det kan vi ikke få –
men vi har jo fået nogle generelle oversigter over, hvor mange der har begået kriminalitet.
Jeg kan jo ikke gå præcist ned i de enkelte tilfælde, men der er nogle, der er dømt for narko; der er nogle, der er dømt for ulovligt ophold; der er nogle, der er dømt for at bryde coronalovgivningen; der er nogle, der er dømt for butikstyveri – dem er der rigtig mange af, det er populært – og for hæleri og brud på den offentlige orden.
Synes ordføreren også, at de her mennesker er topmotiverede til at få det danske statsborgerskab?
Mogens Jensen (S), 2021-11-09:
Jeg lytter jo selvfølgelig til, hvad der bliver sagt.
Nu er jeg ny ordfører og var ikke med i det forløb, men jeg synes, at vi må tage de bemærkninger ind, som der her fremføres omkring, hvordan vi bedre kunne have haft en lidt inddragende proces også omkring den Arktiskapacitetspakke.
Så det er jo en læring, vi må tage med ind i fremtiden, og derfor understreger jeg også, at jeg selvfølgelig synes, det er vigtigt, at man får mulighed for også fra Grønland og Færøernes side i forhold til Arktis at komme frem med sine ønsker til et kommende forsvarsforligs elementer på det område.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-09:
Vi hørte på NATO-topmødet for et halvt års tid siden, at man for første gang fra NATO's side ligesom omtalte det høje nord – men det er jo altså det samme som Arktis, kan man sige – i den sammenhæng.
Vi så også, hvordan Stoltenberg, der er generalsekretær for NATO og var på besøg i sidste uge i Nordisk Råd, også talte meget om NATO's rolle, i hvert fald i Nordatlanten, og nogle af de her ting.
Og for mig at se ligger der en meget stor risiko for, at der bliver en øget spænding og et øget konfliktniveau også i det arktiske område, hvis NATO mere kommer ind og spiller en rolle her, og der synes jeg egentlig, det er vigtigt, at vi er enige om at prøve ligesom at holde konfliktniveauet nede og holde den reelle lavspænding.
Så det vil jeg egentlig gerne spørge Socialdemokratiets ordfører om hvordan man ser på.
Mogens Jensen (S), 2021-11-09:
Jeg tror, vi alle sådan set er enige om, at det er vigtigt at fastholde lavspænding i Arktis, og det må vi bidrage til på alle de måder, vi kan.
Og jeg synes, det er naturligt, at NATO selvfølgelig også beskæftiger sig med Arktis, for det er jo en del af det samlede billede.
Men vi har jo medlemmer af NATO, som er en del af det arktiske samarbejde og i øvrigt også af Arktisk Råd, og derfor finder jeg det naturligt, at de interesser, der skal varetages fra NATO's side, kan varetages af de lande, som selv geografisk befinder sig i det arktiske område.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-09:
Jamen det er jo lige præcis det, jeg tror der er en meget, meget delikat balance i, altså at landene – Danmark eller USA, eller hvem det så er – varetager, kan man sige, egne interesser der.
Det er jo forståeligt nok, men netop når NATO kommer ind og får en selvstændig rolle, tror jeg, man kan risikere en farlig udvikling.
Og der vil jeg bare lige høre, om jeg skal jeg forstå det sådan, at det er ordføreren faktisk enig i, altså at NATO ikke skal ind at have for stor en selvstændig rolle her, men at det må være op til de enkelte lande at stå med det.
Mogens Jensen (S), 2021-11-09:
Jamen som jeg sagde, er det naturligt, at NATO også interesserer sig for det arktiske område og den del af det samlede billede, hvad angår sikkerhedspolitikken, der også tegner sig via Arktis.
Men som jeg også sagde, finder jeg det helt naturligt, at den måde, NATO primært er repræsenteret på og agerer på i det arktiske område, er gennem de medlemslande, der rent faktisk befinder sig i området.
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-09:
Jeg forstår fuldstændig spørgsmålet og er faktisk også selv lidt bekymret for, hvad der kommer til at ske i den her vinter.
Jeg sagde også på det tidspunkt, at når sundhedsmyndighederne igen fjerner deres anbefalinger om ikke at give hånd, så vil det også fremgå af de lovforslag, som vil blive fremsat for Folketinget, og derfor fremgår det også af det her lovforslag.
Men alle, der kan se smittetallene, kan jo godt se, hvilken vej det går.
Jeg håber ikke, at vi når helt derhen, hvor vi igen ser nogle anbefalinger fra Sundhedsstyrelsen om ikke at give kram og ikke give hånd og sådan noget.
Men hvis vi kommer dertil, vil det fortsat være regeringens holdning, at så skal vi følge sundhedsmyndighedernes anbefaling.
Morten Dahlin (V), 2021-11-09:
Her må jeg rette Radikale Venstres spørger: Det indgår ikke i aftalen om nye regler for tildeling af statsborgerskab, at der fremadrettet skal ske en opdeling af folk i forskellige regioner.
Så der er simpelt hen ikke aftalt en sådan opdeling.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-11-09:
Mange tak for det.
Netop cykelstier i landdistrikter er jo ekstremt vigtigt.
Jeg ved, at salget af speed pedelec-cykler i området er steget meget, meget markant og kommer til at gøre det fortsat, netop fordi man kan færdes på en tryg og en sikker cykelsti og have en god fart i hjulene.
Anders Kronborg (S), 2021-11-09:
Ikke fordi vi skal starte en stor debat om det, men jeg tror bare, at vi også skal erkende, at noget af det, der er med til at skabe vækst og udvikling derude i landdistrikterne, i høj grad, hvor vi kommer fra, også er en dagsorden om turisme.
Og vi ved, at turisme, der indeholder forskellig fysiske aktiviteter – det er cykling, vandsport og andre ting – er i vækst.
Der er ingen tvivl om, at cykelturisme i vores område er med til virkelig at skabe en vækst og en dynamo for et erhverv, der er i udvikling.
Når vi nu skal til at udmønte de puljer, så tror jeg også bare, at vi skal have et helt særligt fokus på cykelturisme i Danmark.
Det tror jeg er med til at udvikle vores landdistrikter.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-11-09:
Det er jeg meget enig med ordføreren i, og jeg vil også sige, at det på de meddelelser, vi får fra bl.a. ordførerens område og mit eget i Sydjylland, men også fra Fyn, ses, at cykelturisme er noget af det, der er højt på dagsordenen.
Og jeg er fuldstændig sikker på, at når de søger, vil man også kigge positivt på det.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-11-09:
Nu har min gode kollega fra Socialdemokratiet stået og rost de gode initiativer fra den side af Folketinget i forhold til cykelpuljerne.
Kan ordføreren bekræfte, at der også, lang tid før der blev lavet en smal aftale om cykelstier, er blevet uddelt store summer til cykelstier rundtomkring i hele kongeriget, også med medvirken fra de blå partier?
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-11-09:
Ja, det kan ordføreren godt bekræfte.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-11-09:
Ja, for jeg kommer fra en ø, som i den grad er blevet forbigået med den smalle røde aftale om cykelstier.
Og så er det jo godt, at der også indgås aftaler, hvor der også er blå partier med, således at der kan komme cykelstier rundtomkring i hele kongeriget og ikke kun lige der, hvor Socialdemokratiets udvalgsmedlemmer er valgt.
Anders Kronborg (S), 2021-11-09:
Tusind tak til ordføreren for, synes jeg, en tale, der kom hele vejen rundt.
Jeg ved, at ordføreren har et brændende engagement for infrastruktur, og derfor hæfter jeg mig også ved det, ordføreren siger.
Der var en enkelt ting, som jeg ved ordføreren brænder for, men ikke sagde.
Derfor vil jeg også bare tillade mig at kvittere.
For al debat herinde i Folketinget skal ikke kun være kritik eller kasten med ting efter hinanden.
Det skal sådan set også være sagligt.
Jeg ved, at ordføreren er klar over, at jeg sad som udvalgsformand i en stor kommune i det vestjyske fra 2013 til 2017.
Og det ærgrede mig, hver gang vi søgte penge til cykelstier, at når cykelstipuljerne blev udmøntet, så stod der stort set kun de røde partier på.
Det var selvfølgelig dejligt for en socialdemokrat, men jeg synes sådan set, at det med cykelstier er med til at skabe vækst i landdistrikterne.
Det er med til at skabe trygge skoleveje.
Det er med til at gøre bosætning mere attraktivt.
Derfor vil jeg også bare kvittere for, at vi nu har fået en bred infrastrukturaftale, så der, når nu kommunerne fremover søger penge til cykelstier – der er et vigtigt redskab – så vi får bygget flere cykelstier også på landet i kommunerne, er et bredt flertal i Folketinget.
Jeg vil gerne kvittere over for ordføreren for det store arbejde, der også var med at få landet en bred aftale.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-11-09:
Præcis.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-11-09:
Ministeren fik ganske kort antydet, at vi i Venstre var enige i den der tvangsudskrivning til gymnasierne.
Det er vi da på ingen måde, og derfor er vi heller ikke en del af den aftale.
Det, vi har efterlyst på ungdomsuddannelsesområdet, er en taxameterreform.
Det var noget, vi var enige om før valget, og som ministerens parti pressede meget på for, altså at vi skulle sikre os, at der var knap så meget fokus på aktiviteterne på den enkelte skole, men en større grundbevilling.
Det var vi enige om før valget, og siden hen er der bare ikke sket en eneste ting på det område.
Man har fuldstændig glemt at kigge på taxameteret.
Det vil så sige, at de ungdomsuddannelser, som ligger ude i landdistrikterne, hvor der er knap så mange unge mennesker, ikke bliver betalt.
Det vil sige, at de så har svært ved at få en økonomi til at hænge sammen.
De har svært ved at finansiere en grøn omstilling både i uddannelsen, men også af deres institutioner.
Så det ville jo klæde ministerens parti – i stedet for at stå og skamrose en rapport, man selv har lavet – at man tager ved og står ved de ting, som man sagde før valget, og sikrer, at det bliver muligt at give ungdomsuddannelser, også uden for de store byer, en større grundbevilling.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-11-09:
Men jeg kan se, at det var spildte ord på – nu skal jeg nok lade være med at sige nogle ord herinde, man ikke kan sige.
Men altså, hvis Venstre ikke er interesseret i at fastholde og sikre en reel mulighed for, at man kan fastholde gymnasier – i Morsø, Grindsted, Faaborg, Høng, andre steder – så står det jer frit for.
Men det her er jo en konkret sikring af, at der kan være de her 72 elever i optag, som man har efterspurgt, i landdistriktsgymnasierne.
Jeg skal ærligt sige, at jeg faktisk ikke forstår, at Venstre ikke vil være med til det, ligesom jeg heller ikke forstår, at Venstre ikke ville være med til at lave nærpolitistationer.
Jeg begriber det ikke, for når jeg møder Venstre – alle de gode lokale tillidsvalgte, som er i Venstre, i mit eget område og rundt i hele landet, når jeg er rundt og holde foredrag om det her – så oplever jeg en stor efterspørgsel på sådan nogle løsninger.
Men det har man så af christiansborgtaktiske årsager ikke villet gå ind i, og det må I jo selv forklare.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-11-09:
Hvis vi vil have gymnasier liggende ude i landdistrikter, skal det gerne være således, at man er valgt til, ikke at man er valgt fra andre steder.
Det er jo fuldstændig tudetosset på et tidspunkt, hvor vi har meget fokus på klimaet, at man skal køre forbi det nærmeste gymnasie for at blive fragtet ud på et andet.
Det skal være et frit valg.
Jeg er godt klar over, at ministeren har det meget, meget svært med frihed og folks egne muligheder for at præge eget liv.
Men det skal ikke trækkes ned over hovedet på Venstre.
Vi vil gerne have gode ungdomsuddannelser, men det betyder altså også, at der skal en reform til, der ikke belønner en aktivitet, men giver et større grundtilskud.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-11-09:
Jamen det er jo den der ideologiske frihedssnak, som Venstre lavede gymnasiereformen på, og som Venstre har lavet masser af reformer på, som har været ødelæggende, og som har gjort, at de små samfund har fået det sværere.
Der er lukket masser af institutioner rundtom i landet.
Hvis man gerne vil køre den der ideologiske Uffe Ellemann-ting, så gør I bare det.
Jeg tror bare ikke, at folk i Morsø forstår, hvorfor man lukker deres gymnasium, fordi der er et eller andet med et ideologisk frihedsbegreb, som I har talt op.
Jeg tror ikke, at folk i Faaborg forstår, hvorfor man lukker deres gymnasium, fordi Venstre ikke vil finde en løsning.
Jeg tror ikke, at folk i Fjerritslev forstår det.
Jeg forstår ikke, hvad den ideologi i det hele taget skal i den her debat og i den her kreds af ordførere, hvor vi plejer at kunne mødes sådan nogenlunde fornuftigt om det.