runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Jørgensen (SF), 2026-01-22:
Dette beslutningsforslag har til formål at sikre, at de nyvalgte bestyrelsesmedlemmer i forsyningsselskaber, der varetager offentlige forsyningsopgaver inden for vand- og varmeområdet samt øvrig kritisk infrastruktur rundtomkring i Danmark, får en bestyrelseskompetenceuddannelse.
SF bakker op om forslaget, som vil være med til at styrke varetagelsen af vores vand- og varmeforsyning og andre kritiske forsyninger, og det er kritisk infrastruktur.
Den nye verdensorden udfordrer vores eksisterende måde at gøre tingene på.
Ud over det praktiske med at drive en forsyning og de økonomiske aspekter ved driften betyder omskifteligheden i verden lige nu med krig i Ukraine, hybridkrige, cyberangreb og diskussioner om at ville købe eller eje landområder, at også sikkerheden ved vores forsyninger er blevet endnu vigtigere, både den fysiske og den digitale sikkerhed.
Så ud over de mere traditionelle kompetencer kræves der altså mere af bestyrelsesmedlemmerne end for blot få år siden, og en obligatorisk kompetencegivende bestyrelsesuddannelse vil give de nye medlemmer redskaberne til at varetage deres funktioner i endnu højere grad.
Der skal selvfølgelig tages højde for, at nye bestyrelsesmedlemmer måske allerede besidder kompetencer, der kvalificerer dem til posten.
Vi skal ikke spilde folks tid eller statens eller kommunens ressourcer.
Der skal altså være plads til undtagelser for at kunne tage uddannelsen, hvis man allerede har kompetencerne.
I udarbejdelsen af lovforslaget er det ret vigtigt at inddrage kommunerne og deres repræsentanter, de faglige organisationer, forbrugerorganisationer og andre relevante organisationer, så vi sikrer, at uddannelsen indeholder alle aspekter, der er vigtige for at varetage hvervet.
SF støtter som sagt forslaget og ser frem til den videre behandling
Jan E. Jørgensen (V), 2026-01-22:
Tak for det, og tak for ordet.
Jeg vil gerne starte med at understrege, at vi i Venstre deler den intention, som jeg forestiller mig at Danmarksdemokraterne har med beslutningsforslaget, nemlig at et forløb som det, vi har set i Odsherred, ikke skal gentage sig.
Det fjernvarmeforløb har ikke været kønt for nogen parter, og det fremstiller om noget, hvor afgørende det er, at der er de rette kompetencer til stede i bestyrelserne i forsyningsselskaberne.
Desværre fremstiller forløbet jo også, hvor enorme økonomiske konsekvenser det kan have for den enkelte forbruger, når de kompetencer ikke er til stede, og det er derfor et både relevant og vigtigt fokus, som Danmarksdemokraterne fremstiller med forslaget.
Derfor er ansvaret for f.eks. varme- og vandselskaber også grundlæggende et lokalt ansvar, og derfor mener vi i Venstre også, at det grundlæggende bør være et lokalt ansvar at sikre, at de rette kompetencer er til stede i bestyrelserne.
Det er et ansvar, som vi kun kan opfordre til at man lokalt tager på sig.
Heldigvis ser vi også, at flere brancheorganisationer allerede har sat fokus på, at både kommende og nuværende bestyrelsesmedlemmer skal være godt klædt på til deres opgave.
I fjernvarmesektoren udbydes der f.eks. bestyrelseskurser, der skal give nye bestyrelsesmedlemmer de redskaber, det kræver at håndtere både en daglig drift og store strategiske beslutninger.
Det er rigtig positivt og noget, som man med stor fordel kan gøre brug af i de lokale forsyningsselskaber.
I Venstre ønsker vi dog som sagt ikke at gå ind og diktere, hvordan man lokalt sikrer, at der er de rette kompetencer i bestyrelserne.
Det må i sidste ende være et lokalt ansvar, som vi også har tiltro til at man lokalt kan håndtere.
Ingen har en interesse i, at de lokale forsyningsprojekter kører af sporet, og derfor må vi fra centralt hold også have tillid til, at man lokalt tager de nødvendige tiltag i brug for at sikre sig, at et forløb som det, vi så i Odsherred, ikke kommer til at gentage sig.
Venstre kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Jesper Petersen (S), 2026-01-22:
Som sagt er det jo altid en afvejning, hvordan man centralt skal sætte sådan nogle krav, og jeg synes jo faktisk, at branchen selv, som i det her tilfælde ikke er tilhængere af at indføre den form for krav, som hr. Mads Fuglede nævner, udbyder kurser og opfordrer til at tage dem.
Der findes et branchekodeks, og det afspejler i meget høj grad også, hvordan bestyrelserne er sammensat.
Et af de eksempler, jeg kan komme på, hvor der har været nogle problemer, er jo på Nordals nede i det sønderjyske, hvor jeg kommer fra.
Der er bestyrelsesformanden, fru Ellen Trane Nørby, der også er bestyrelsesformand i Sydbank, dybt kompetent til den opgave.
Derfor kan der alligevel godt opstå problemer, og det vil det her forslag ikke ændre på.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-22:
Så ret beset vil det jo ikke være specielt farligt så at ophæve sådan et kernekraftforbud.
Jeg hører også, at ordføreren taler om, at det er symbolsk, hvis man bare ophæver det.
Men synes ordføreren ikke også, at det er lidt symbolsk at stå at sige, at man ikke er imod kernekraft, når man ikke vil ophæve forbuddet?
Lars Aagaard (M), 2026-01-22:
Det er jo det supergode her, og det er det, der gør, at vi alle sammen skal bevare et vist element af teknologioptimisme, for der er lande, der er villige til at have udviklingsomkostninger, bruge midler på få testet first of it's kind-reaktorer her.
Det er supergodt.
Jeg er superglad for elbiler.
Hold da op, hvor er det godt.
Men fordi jeg er glad for elbiler, har jeg da ikke fået det vilde politiske synspunkt, at Danmark skal til at anlægge en fabrik, hvor vi bygger elbiler.
Det er rigtig godt, at vores nabolande gør det; det er rigtig godt, at andre lande investerer i det.
Der er mig bekendt ikke ét eksempel fra de lande, som der spørges til, hvor det, man vil teste, er en serieproduceret modulær reaktor.
Det er jo det, der er forskellen.
Vi venter på serieproducerede, standardiserede prisbillige reaktorer.
Det er det, vi venter på, og de er der jo ikke endnu.
Steffen W. Frølund (LA), 2026-01-22:
Tak til ministeren for indlægget.
Nu har jeg godt nok ikke selv set den nyeste Avatarfilm, men så vidt jeg er informeret om plottet, handler det om blå mænd, der prøver at beskytte planeten mod nogle, der forgriber sig på planeten for at skabe energi til deres forkerte energisystem ved at brænde skovene på planeten af.
Når ministeren siger, at små modulære reaktorer er noget, som vi kan håbe på bliver til noget, kunne jeg godt tænke mig at bore lidt i, hvad ministeren så egentlig har af samtaler med sine kollegaer fra de omkringliggende lande.
Når både den engelske energiminister, den svenske energiminister, måske endda den norske, i hvert fald den finske, de baltiske, den polske, måske endda også de tyske – de har i hvert fald lige snakket om en stor strategisk fejl – kigger i retning af mere atomkraft og i særdeleshed små modulære reaktorer, hvorfor er det så, at det er rettidig omhu for Danmark at sidde på hænderne, men det er okay for dem at løbe fremad?
Den samtale gad jeg godt have lidt indblik i.
Lars Aagaard (M), 2026-01-22:
Jeg vil meget kort sige, at jeg bedst kan lide argumenter, og farven på både mænd og kvinder er ikke en del af kriteriet for, hvordan jeg vurderer forskellige menneskers argumenter.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-01-22:
Jeg vil bare advare ministeren mod at lytte for meget til blå mænd, uanset om de findes i virkeligheden eller er på film, for man kan nemt komme til at spilde mange penge her.
Så det er sådan mit budskab til ministeren.
Jeg kan se, man sætter gang i noget analysearbejde her, men lad nu være med at bruge for mange penge på det, for der er andre ting i vores bæredygtige omstilling, vi kan bruge penge på, i helt andre energisystemer, hvor vi skal lave nogle satsninger.
Det er noget, vi bør gøre noget mere ved og gerne bruge ressourcer på.
Jeg vil høre, om ministeren er enig i det.
Lars Aagaard (M), 2026-01-22:
Der er to ting.
Når jeg betonede det med SMR-reaktorerne, er det, fordi vi jo har haft den her debat før.
Jeg synes, at jeg retfærdigvis godt vil yde den anerkendelse til forslagsstillerne, at jeg har en erindring om, at Liberal Alliance i de tidligere debatter har været tydelige om, at det ikke er traditionel atomkraft, man ønsker og tror på.
Men hr. Søren Egge Rasmussen har ret i, at hvis man læser forslaget bogstavnært, er det en generel ophævelse, men det kan forslagsstilleren måske lige få lov at uddybe i sin afsluttende tale.
Men i respekt for forslagsstilleren har jeg lagt det til grund, som der tidligere er sagt.
Det er det ene.
Jeg synes, det er upassende, at en minister foregriber konklusion af en analyse, men det er jo præcis sådan nogle tal, som hr. Søren Egge Rasmussen peger på, der gør, at det må være fornuftigt, at et Folketing tager stilling til, at man, hvis man vil sætte et arbejdsprogram i gang, også gør sig begreb om, hvad det er for nogle ressourcer, hvad det er for en tidsplan, og hvad det i øvrigt også er for nogle vanskelige spørgsmål, man skal forholde sig til.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-01-22:
Ministeren nævnte, at det her beslutningsforslag vedrører de små atomkraftværker.
Det er korrekt, at det står nævnt et enkelt sted i begrundelsen.
Men det er jo sådan set et forslag til folketingsbeslutning om at tillade atomkraft i Danmark bredt.
Så det er sådan set den store palet, der sådan set er lagt op til – det synes jeg da er væsentligt – og ikke kun, at man kan forestille sig et eller andet, som bliver udviklet om nogle år, og som måske kunne være noget, man hurtigere kunne gennemføre.
Så vi kigger jo ind i noget her, så det er generelle lempelser og ændringer af vores lovgivning.
Nu nævner ministeren, at det koster noget, hvis man går videre.
Det er så et eller andet analysearbejde, der er bestilt i dag.
Jeg har tidligere set nogle estimater for, hvor dyrt det ville være, hvis vi i Danmark skulle til at have sådan et kontrolsystem, der ligesom kunne have kontrol med atomkraftværker.
Det var godt nok nogle store milliardbeløb, og det krævede meget mandskab.
Kan ministeren ikke se, at det her på forhånd er noget, der nærmest er dødsdømt?
Steffen W. Frølund (LA), 2026-01-22:
Tak for ordet.
Endnu et år er gået, og vi har stadig væk et energisystem, der brænder brasilianske og baltiske skove af.
Vi har ifølge Energinet kurs mod hyppigere og længere udfald, og vi ser faktisk allerede udfald ske af mange forskellige årsager.
Vi bruger milliarder og atter milliarder på at tvinge mere ustabil energi ind i mikset, både direkte med statsstøttede udbud, men måske i særdeleshed indirekte med milliarder til f.eks. Ørsted, så de kan sætte kinesiske møller.
Der bruges milliarder til brintrør, så overkapaciteten på blæsevejrsdage kan afsættes og omsættes, og vi ser behovet for en gigantisk udbygning af elnettet stige og stige, fordi vi skal kunne flytte vores voksende, og jeg har her et engelsk udtryk, peakloads – jeg tror, det må hedde noget med spidsbelastningsperioder eller sådan noget – fra kæmpestore, overdimensionerede VE-anlæg, som skal være så kæmpestore, fordi deres udnyttelsesgrad i snit er relativt lav.
Vores energipolitik er ikke god nok.
Den skal være grøn, den skal være kosteffektiv, og den skal være tilgængelig.
Den er ikke grøn nok, og den er ikke kosteffektiv nok, når alt det, der foregår over skatten, regnes med, og den er ikke tilgængelig nok, i hvert fald ikke lige om lidt.
Alt det kunne være bedre med atomkraft.
Derfor appellerer vi igen til, at Folketingets partier ophæver forbuddet mod atomkraft.
Et forslag om at ophæve atomkraft er ikke et forslag om at opstille X megawatt på Y vilkår på Z sted.
Det er helt separate samtaler.
Jeg ser frem til debatten.
Tak for ordet.
Som jeg sagde før, er statistikken faktisk enig, for når man ser på hele livscyklussen omkring en energiform og alle de afledte ting, der er ved den, så er det faktisk sådan, at produktionen af solceller i Kina slår mennesker ihjel.
Der er folk, der er faldet ned fra og brændt inde på vindmøller, når de er blevet sat op.
Og der er det jo helt klart, at vi har en fælles fjende i fossile energiformer, som laver partikelforurening, herunder også biomasse.
Det skulle vi da til at gøre noget ved i stedet for at stå og skyde på hinanden med to sikre grønne teknologier, altså komme i gang.
Claus Jørgensen (SF), 2026-01-22:
Så vil jeg også lige spørge i forhold til Danmark i dag.
Vi er førende på vedvarende energi, og hvis man kigger på risici ved det, så kan have solcellerne holde op med at virke, eller der kan falde en vindmøllevinge af.
Men hvis der nu sker noget ved en atomreaktor, har vi en helt anden situation.
I den her verden, som vi lever i lige i øjeblikket, hvor verdensordenen måske lige i øjeblikket er vendt på hovedet og måske ikke kommer til at se ud, som vi har troet den ville de sidste mange år, anerkender ordføreren så ikke, at vedvarende energi er mere sikker end atomkraft?
Aaja Chemnitz (IA), 2026-01-22:
Mange tak til formanden, og tak for ordet.
Vi taler jo rigtig meget om Grønland i de her dage, også på en meget alvorlig baggrund, men det her er et meget konkret beslutningsforslag, som vi har fremsat tidligere.
Det handler om et væsentligt hul i den grønlandske færdselslovgivning.
Det er et alvorligt problem både for trafiksikkerheden, men også for politiets mulighed for at gribe ind.
Det er derfor, vi har fremsat beslutningsforslaget.
Ønsket om at få indført et forbud mod narkotikakørsel i Grønland er ikke nyt.
Grønlands Politi har i årevis peget på en manglende lovgivning og manglende redskaber – det, man kalder narkometer – som i praksis gør, at de får begrænset deres muligheder for at udføre deres arbejde.
Det mener vi er et retssikkerhedsproblem, og det er noget, IA kæmpet for at løse i mindst de sidste 8 år.
Naalakkersuisut og Departementet for Boliger, Infrastruktur og Yderdistrikter har gentagne gange også henvendt sig til Transportministeriet, og vi er glade for, at vi nu står med det her beslutningsforslag og har mulighed for at drøfte det.
Det, vi ønsker, er, at regeringen pålægges at tage politiets og naalakkersuisuts gentagne bekymringer alvorligt og fremlægge et udkast til et lovforslag for naalakkersuisut i indeværende folketingsår.
Med de ord vil jeg sige, at vi glæder os til debatten, og jeg vil bare gerne sige tak – qujanaq [tak].
Steffen W. Frølund (LA), 2026-01-22:
Der er bagsider ved alle teknologier, og det er der selvfølgelig også ved nye atomkraftteknologier.
Teknologier flytter sig, og sikkerhed flytter sig.
Det er også farligt at stige om bord på en flyver.
Engang for 50 år siden var det forbundet med meget større risiko at stige om bord på en flyver, end det er i dag, og det samme kan man også analogt sige om atomkraftteknologier.
Når det få gange er gået galt for atomkraft, er det eneste sted, hvor det er gået rigtig, rigtig galt, er i øvrigt i sådan en sovjetisk planøkonomisk økonomi, hvor man har bygget teknologierne med hovedet under armen uden skelen til noget som helst.
Så vi skal selvfølgelig ikke bygge på socialistisk planøkonomi, når vi skal bygge det her; vi skal bygge det fornuftigt og ordentligt med moderne teknologier.
Så er statistikken enig.
Det er ikke, fordi det er en ny teknologi.
Man kan se på statistikkerne, at når man sammenligner alle de forskellige energiformer, vi har, og alle deres afledte konsekvenser, altså bagsiden af medaljen, så er atomkraft en af de absolut sikreste med færrest dødsfald omkring sig.
Claus Jørgensen (SF), 2026-01-22:
Tak for det.
Og igen tak for talen.
Anerkender ordføreren, at der kan være risici forbundet med atomkraft?
Altså, vi kender den konventionelle atomkraft, hvis man kan kalde den det, og der har været uheld; der er folk, der er døde i forbindelse med den atomkraft.
Men anerkender ordføreren ikke, at der også kan være risici ved de her nye former for atomkraft?
Steffen W. Frølund (LA), 2026-01-22:
Der er mig bekendt ikke nogen lande, der har atomkraft, som siger, at de har et stort problem med atomkraftaffaldet.
Alle lande, der har atomkraftproduktion, har en håndtering af deres atomkraftaffald, og der er ikke nogen af dem, der har noget udslip; der er ikke nogen af dem, der har nogen dødsfald.
I Holland har man det sågar udstillet på museer – bare for at afmystificere det.
I Finland har man allerede store grundfjeldsminer klar til at lægge det ned i.
Alle lande har deres måde at gøre det på, og de håndterer det alle sammen.
Det er ikke en teknisk besværlig ting, men jeg kan godt høre, at det er en politisk besværlig ting.
Karin Liltorp (ALT), 2026-01-22:
Så ordføreren er altså uenig i, at der overhovedet er noget problem med det radioaktive affald, vi har i dag, på trods af at selv de lande, der bruger atomkraft, meget aktivt siger, at de har problemer.
Er det bare, fordi de er overforsigtige?
Jeg tror nok ikke helt, jeg forstod, hvordan man endte med at sige, at det overhovedet ikke var noget problem.
Thomas Danielsen (V), 2026-01-22:
Tak for ordet, formand.
Vi behandler jo beslutningsforslag B 52 om indførelse af regler for narkotikakørsel i Grønland fremsat af fru Aaja Chemnitz.
Med beslutningsforslaget stilles der krav om, at der sker en ændring af den grønlandske færdselslov, så der indføres særskilte grænseværdier for euforiserende stoffer, hjemmel til at udtage spytprøver, anskaffelse af narkometre og øvrige nødvendige justeringer af færdselsloven.
Først vil jeg benytte lejligheden til at sige tillykke til fru Aaja Chemnitz, som har arbejdet med det her spørgsmål igennem mange år og har arbejdet intenst på det længe.
Der har også været et arbejde i gang, helt konkret via Kontaktudvalget mellem Grønland og Danmark.
Men der er mere at gøre endnu, og det bliver der jo altså så sat turbo på i dag med dette beslutningsforslag, som jeg kan oplyse Folketinget om er suppleret med en besked til mig fra transportministeren Aqqaluaq B. Egede, som skriver: Jeg har noteret mig beslutningsforslag B 52 om indførelse af regler om narkotikakørsel i Grønland og ønsker på den baggrund at tilkendegive min opbakning til forslaget.
Det arbejde, der skal pågå nu, er drøftelser i selvstyret, og for mit vedkommende særlig med min gode kollega Aqqaluaq B. Egede om indretning af loven.
Skal man f.eks. frakendes kørekortet ubetinget i 3 år for overtrædelser af lovgivningen om euforiserende stoffer i Grønland?
Skal man i fængsel i gentagelsestilfælde?
Skal man på et ANT-lignende kursus i Grønland?
Hvordan skal vi indrette lovgivningen i forhold til kørsel på ATV'er?
Hvordan ønsker man lovgivningen indrettet for snescooterkørsel, altså i de tilfælde, hvor man har fået frakendt kørekortet ubetinget?
Det er mange spørgsmål, som vi selvfølgelig skal have en drøftelse med det grønlandske selvstyre om.
Visse elementer henhører under Justitsministeriet, det meste formentlig under Transportministeriet, men uanset hvad løftes sagen i dag til det højeste politiske niveau, hvorfor jeg i nærmeste fremtid, når det passer min transportministerkollega i Grønland, rejser til Grønland for at tale løsninger.
Så endnu en gang tak for forslaget, og jeg stiller mig naturligvis til rådighed for det høje Ting.
Aaja Chemnitz (IA), 2026-01-22:
Qujanaq.
[Tak].
Tak for ordet.
Vi taler jo tit om ligeværdighed, og det er den politik, som IA arbejder for.
Men tit, når man kigger på lovgivningen og ser, at loven om narkotikakørsel blev indført for mere end 30 år siden i Danmark og man lige havde glemt også at få det indført i Grønland, er det jo svært at se den ligeværdighed.
Det er egentlig mere derfor, jeg synes, det er vigtigt at sige det, altså som et konkret eksempel på noget, der måske er større.
Som fru Sascha Faxe fra Alternativet også var inde på, er det her et lille lovforslag i en tid med noget storpolitik og en intensitet, som jeg tror vi alle sammen mærker, og hvor vi alle sammen kæmper for kongeriget.
Der tror jeg, det er rigtig vigtigt, at vi gør, hvad vi kan for at sikre den her ligeværdighed, ikke bare i ord, men faktisk også i handling, og det er det her et konkret eksempel på.
For færdselslovgivningen i Grønland har ikke fulgt med tiden.
I dag har vi det her hul i lovgivningen, og jeg vil gerne sige tusind tak til alle mine kollegaer herinde, alle partierne, der har bakket op.
Jeg vil gerne sige tusind tak til ministeren, og tak til naalakkersuisut, som også har gjort deres.
Så jeg vil gerne sige tusind tak til alle, som har været en del af det og har været med til at bakke op omkring det her.
Jeg tror, det er afgørende, at vi ogs giver gode muligheder til politiet i Grønland, til at man, når man står i de her situationer, rent faktisk kan sige: I lovgivningen er det forbudt at køre narkotikakørsel.
Det har man ikke kunnet indtil nu.
Så det handler også om, at man også giver dem de her redskaber.
Det her er noget, som politiet har kæmpet for i rigtig, rigtig mange år, og jeg har enormt stor respekt for Grønlands Politi.
Jeg synes, de gør det fantastisk, også nogle gange under nogle svære vilkår.
Vi har været med til at sikre bedre løn til dem, bedre arbejdsmæssige rammer osv. osv., men jeg tror, at det her med også at sikre, at de rent lovgivningsmæssigt har nogle bedre rammer til at kunne agere mere tidssvarende, og kunne sikre den her ligeværdighed betyder noget.
For når man ikke ser ligeværdigheden, føler man måske også en form for mindreværd, og det er det, som jeg rigtig gerne vil gøre op med.
Det er der jo sådan set ingen af os der ønsker.
Det er i hvert fald ikke mit indtryk, at man her fra Folketinget eller hjemme fra Grønland ønsker, at vi skal stå forskelligt, også rent lovgivningsmæssigt, i de her sager.
Så tusind tak for opbakningen til alle partierne, tusind tak til regeringen og til naalakkersuisut, og ja, vi støtter op omkring beslutningsforslaget og glæder os over den opbakning, der er.
Qujanarsuaq.
[Mange tak] .
Sascha Faxe (ALT), 2026-01-22:
Tak, formand, og tak til fru Aaja Chemnitz.
Det handler om, at vi kan gøre ting i vores liv, helt almindelige hverdagsting, som er vigtige for, at den grønlandske befolkning kan leve trygt.
Jeg vil sige, at jeg ville ønske, at det var den form for sikkerhed i Grønland, der fyldte i vores dagligdag, og ikke andre debatter.
Altså, det har jeg simpelt hen brug for at sige her fra talerstolen.
Derfor synes jeg, det er virkelig godt, at fru Aaja Chemnitz rækker ud, og jeg er også rigtig glad for, at regeringen og resten af Folketinget tager så positivt imod det.
Ud over at jeg er vant til, at man tager positivt imod meget af det, der kommer fra Grønland, så føler jeg også, der er en stemning, der har ændret sig i Folketinget.
Den er jeg rørt over, fordi det betyder noget for det grønlandske folk.
Det kan godt være, at man ikke nødvendigvis kan mærke det i de små hjem i Grønland, men jeg vil sige, at her fra Folketingssalen i dag føles det, som om vi står bag Grønland, og at det, Grønland ønsker, bakker vi op om.
Derfor synes jeg faktisk, at selv om det i det storpolitiske kan føles som et lille forslag, er det her en megavigtig måde, vi har håndteret det på i dag, og jeg håber, at det vil være standarden for, hvordan vi samarbejder fremadrettet.
Så jeg vil endnu en gang sige tak til Aaja Chemnitz for virkelig solidt arbejde, igen igen, og tak for ordet.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2026-01-22:
Tak for ordet, formand.
Der er ingen tvivl om, at kørsel i påvirket tilstand, i narkotikatilstand, er et kæmpeproblem.
Det er fuldstændig ligegyldigt, om det er i Danmark, eller om der er i Grønland.
Hvordan det praktisk kan foregå, må vi jo så se, i forhold til hvad de to ministre finder ud af.
Og hvordan vi lige skal gøre det,
er jo nu heldigvis taget op på et plan, hvor der nu bliver sat skub i det, og det bliver sat i gang.
Det arbejde, der har ligget bag ved det her forslag fra fru Aaja Chemnitz og hendes folk oppe på gangen, er kæmpevigtigt, for det har konsekvenser for rigtig, rigtig mange personer, hvis det er, at man kører rundt i en påvirket tilstand, og uheldet skulle være ude.
Og tak til ministeren for at række ud til kollegaen i Grønland.
Så med ordene herfra skal det lyde, at Moderaterne bakker hundrede procent op om forslaget.