runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Kronborg (S), 2023-10-25:
Tusind tak for det.
Jeg synes faktisk, det er en rigtig god dag og et godt lovforslag at stå med heroppe, for det er jo en aftale, som er blevet indgået med stort set samtlige partier i Folketinget, nemlig Socialistisk Folkeparti, Danmarksdemokraterne, Liberal Alliance, Enhedslisten, Radikale Venstre, Dansk Folkeparti, Alternativet og Nye Borgerlige.
Og når jeg lige starter med at nævne det, er det jo, fordi det danske folkestyre er bedst, når vi arbejder sammen.
I forhold til noget så vigtigt som indsatsen mod skatteøkonomisk kriminalitet, skatteunddragelse, er det også vigtigt, at vi er bredt enige her i Folketinget.
Det er jo skatter, der er med til at finansiere vores alle sammens velfærdssamfund og det er klart, at hvis den tillid skal opretholdes, skal man også efter dem, der snyder.
Vi skærper nu straffen for svindel med skatter, og konsekvensen af aftalen bliver jo med det her lovforslag mere mærkbar for dem, der således også snyder fællesskabet.
Det er også samtidig hensigten, at skærpelsen skal være præventiv, så folk simpelt hen, inden de overvejer at snyde, lader være.
Lad mig derfor også fremhæve tre elementer, som Socialdemokratiet synes er vigtige i forhold til aftalen: Hvis vi bl.a. ser på den fart, som den digitale udvikling har medført, skal man være hurtigt inde, og der har vi set, at man nogle gange simpelt hen har været for langsom, og så har pengene været væk.
Her foreslås det, at Skatteforvaltningen skal kunne foretage en arrest i virksomhedens indestående, så indeståendet bliver indefrosset i virksomhedens drift.
Det bidrager også til, at statens risiko for tab bliver mindre.
Det næste, der er værd at fremhæve, er en ny sanktionspraksis i forhold til sager om skatteunddragelse, og det handler i det her forslag om at skærpe bødeniveauet i store skatte- og afgiftsunddragelsessager.
Det handler om regelforenkling, og det handler om at mindske risici for lange sagsbehandlingstider.
Der er således tale om et betydeligt løft af bødeniveauet, som vil ramme de største og mest alvorlige unddragelser hårdest.
Til sidst vil jeg gerne fremhæve den tredje ting, og det er, at det gøres muligt at pålægge ledelsesmedlemmer i virksomheder hæftelsesansvar for skatter og afgifter; det er også rigtig positivt.
Så med de bemærkninger ser jeg frem til de videre forhandlinger og drøftelser i Skatteudvalget, og det kunne jo være, at vi var så heldige, at det sidste parti, der ikke er med i aftalen, nemlig Det Konservative Folkeparti, i forbindelse med udvalgsarbejdet – de er ikke til stede i salen i dag, kan jeg se – så, hvor fabelagtigt det her forslag faktisk er, så vi kunne fuldbyrde paletten ved, at alle partier var med.
Jeg har en hilsen med fra hr. Peter Kofod fra Dansk Folkeparti, som desværre ikke kan være til stede i salen i dag.
Han har bedt mig om at overbringe en hilsen til Tingets ærede medlemmer, og den er, at Dansk Folkeparti her ved førstebehandlingen kan støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2023-10-25:
Tak for det, formand.
Skat er nødvendigt – i hvert fald hvis vi fortsat ønsker et velfærdssamfund, og det gør vi i Venstre.
Vi kan diskutere størrelsen både på skatterne og på velfærdssamfundet, men det rokker ikke ved, at skat er nødvendigt, hvis vi ønsker et velfærdssamfund.
Vi har i Danmark en samfundskontrakt, hvor vi vel mere eller mindre modvilligt accepterer forholdsvis høje skatter mod til gengæld at få stillet en række velfærdsydelser til rådighed uden beregning.
Men det kan også kun lade sig gøre, hvis det er sådan, at borgerne og virksomhederne faktisk betaler deres skat.
Skattesvindelen skal derfor også hurtigt følges op med sanktioner – effektive sanktioner.
Og det skal vi kunne mærke, hvis vi vil nyde godt af fællesskabet, for i virkeligheden snyder man jo faktisk det, der svarer til sin nabo, hvis man ikke betaler.
Det er baggrunden for, at vi i dag udmønter initiativerne fra en bred politisk aftale, som hedder »Hårdere straf Hurtigere konsekvens«.
Et af tiltagene handler om højere bøder, ligesom Skatteforvaltningen får mulighed for at afslutte flere sager med et administrativt bødeforelæg.
Et andet tiltag handler om tillægsbøder i smuglerisager.
Konkret betyder det, at selv om man har fået en fængselsdom for smugleri, kan man også få tildelt tillægsbøder oven i fængselsstraffen.
Derudover skal det være muligt at pålægge ledelsen i disse virksomheder et hæftelsesansvar, hvis de enkelte ledelsesmedlemmer har handlet forsætligt eller groft uagtsomt.
Som jeg nævnte indledningsvis, er velfærden fundamentet for vores trygge og rige samfund, men fundamentet er også kun så stærkt, hvis der kommer midler til det.
Lovforslaget her om skærpede og hurtigere skattesanktioner på skatteområdet vil sikre, at færre snyder i skat, og jeg kan derfor naturligvis også på vegne af Venstres folketingsgruppe meddele, at vi støtter lovforslaget.
Mohammad Rona (M), 2023-10-25:
Tak for ordet.
Jeg har altid vidst, at vores skattesystem i Danmark er fundamentalt for vores samfund og den måde, vi lever på i Danmark.
Det er kun blevet endnu mere tydeligt for mig, efter at jeg er blevet skatteordfører.
Vores velfærdssamfund er ganske enkelt betinget af, at folk betaler den skat, de skal.
Det udhuler nemlig både samfundet og konkurrencevilkårene, når nogle vælger at snyde, og så er det naturligvis også ulovligt.
Derfor er jeg glad for, at vi på tværs af mange partier er blevet enige om en aftale om en ny sanktionspraksis i sager om skatteunddragelse.
Det er en aftale, som udmøntes med dette forslag, og som indeholder flere elementer, bl.a. en justering og skærpelse af bødeniveauet, således at der skabes en fair balance, hvor dem, der snyder mest, rammes hårdest, og en indførelse af tillægsbøder i fængselssager om smugleri, så sanktionspraksis på skatteområdet harmoniseres.
Jeg er glad for dette lovforslag, og jeg tror på, at vi med skærpede straffe kan opnå at ramme de rigtige, der snyder, og ikke mindst afskrække dem, der overvejer at snyde.
Tak for den brede opbakning, og jeg glæder mig til den videre forhandling i udvalget.
Moderaterne støtter forslaget.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-25:
Tak for ordet, formand.
Derfor er det her jo også et lovforslag, der nyder bred opbakning i Folketinget, hvilket også de tidligere ordførere har været inde på.
Det er seks af de initiativer, som vi blev enige om i aftalen om at styrke indsatsen mod skatteøkonomisk kriminalitet her før sommer.
Det handler om at sikre Skatteforvaltningen ordentlige muligheder for at føre kontrol med svindel, også i en digital økonomi.
Men der er to pointer, som jeg bare vil fremhæve og tilføje.
Det, at man ensretter bødegrænser og fjerner progressionsgrænser og ensarter praksis i Skatteforvaltningen, betyder også, at det bliver lettere at administrere for vores Skatteforvaltning.
Det betyder, at der er en besparelse i Skatteforvaltningen, netop fordi reglerne bliver ensartet.
Det er fornuftigt.
Samtidig betyder det, at man løfter nogle af sagerne over i Skatteforvaltningen i stedet for Justitsministeriet eller hos domstolene, at man løfter noget af sagspresset på domstolene.
Der har været en uheldig praksis med, at de meget store svindelsager ikke blev sanktioneret ordentligt, fordi de lå hos domstolene og ventede i lang tid, hvorimod de mindre sager blev sanktioneret af skattemyndighederne.
Det er godt at få rykket flere af dem over hos skattemyndighederne.
Man vurderer i lovforslaget, at det afhjælper noget af sagspresset på Justitsministeriet for ca. 14 mio. kr. årligt, og det synes jeg også er værd at tage med, når man kender til det pres, der er derovre.
Med de bemærkninger kan vi støtte lovforslaget i SF.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-10-25:
Hr. Sigurd Agersnap siger, at vi ikke kan være uenige om, at man skal betale sin skat.
Det er vi heller ikke.
Men man kan godt være uenige om, om det er rigtigt, at folk bryder skattelovgivningen, når skattemyndighederne påstår det.
Én ting er, at skattemyndighederne kommer og påstår, at en borger har brudt skattelovgivningen, men det er jo ikke nødvendigvis korrekt.
Det kan godt være, at skattevæsenet tager fejl.
Og i den situation, hvor der er strid om, hvorvidt skattelovgivningen er overtrådt, virker det for mig meget voldsomt, at man med det her lovforslag giver skattemyndighederne mulighed for administrativt, uden om domstolene, uden en ordentlig proces og uden en ordentlig retssikkerhed at tildele bøder på, som jeg læser det, op til 1 mio. kr.
1 mio. kr. i bøde kan ødelægge folks liv.
Hvis du ikke har en bankkonto over længere tid, kan du ikke drive virksomhed.
Det er de facto en lukning af en virksomhed, som kan foregå administrativt.
Det er nogle meget voldsomme magtmidler, man giver skattemyndighederne.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-25:
Ja, det mener vi er rimeligt, og det er jo derfor, vi er en del af aftalen.
Det er rigtigt, at der er nogle beføjelser, der falder over til Skatteministeriet nu.
Det betyder jo ikke, at der ikke stadig kan være domstolsafprøvning på sagerne.
Man vil stadig væk kunne føre en retssag på de her sager, og derfor vil vi altid kunne få klarlagt retsgrundlaget.
Men når man er nødt til at have ret vide beføjelser i Skatteforvaltningen, er det jo, fordi man ellers ikke har kunnet opretholde retten på det her område – simpelt hen fordi pengene flytter sig for hurtigt, eller fordi ledelsesansvaret forsvinder videre.
Så der er selvfølgelig en afvejning der, men vi mener, det er fornuftigt, at man giver Skatteforvaltningen nogle stærkere muligheder for at føre sanktion med den lovgivning, vi jo ellers er enige om.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-10-25:
Men er det også en praksis, vi kan bruge i andre situationer?
Altså, vi har også en sagspukkel inden for kriminalsager.
Skal vi så også sige, at vi bare giver politiet lov til at afgøre, om man har brudt loven, og uddele straffe af en størrelsesorden, der svarer til 1 mio. kr.?
Vil det være rimeligt også at gøre i almindelige straffesager, eller er det kun i skattesager, at borgerne skal stilles så ringe retssikkerhedsmæssigt?
Og i så fald, hvorfor skal det være sådan på skatteområdet, men ikke på andre områder?
For mig virker det ret utroligt, at man giver staten lov til uden om domstolene at påføre folk så voldsomme straffe.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-25:
Jeg forstår ikke helt spørgsmålet, eller måske forstår jeg noget af det.
Men vi har jo bøder på en række andre områder, der også kan uddeles administrativt, og det er den praksis, man også lægger her.
Så er det klart, at der er noget i forhold til bødestørrelserne.
Når man har at gøre med rigtig stort svig for større beløb, så er der også store bødestørrelser.
Men det er jo ikke rigtigt, at det kun er på skatteområdet, at man administrativt kan udskrive en bøde.
Det kan politiet også gøre.
Det er heller ikke rigtigt, at det kun er på skatteområdet, at man kan foretage en form for arrestation, mens man opklarer en sag.
Det kan man også på andre områder.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-10-25:
Tak for ordet.
Der er jo sagt rigtig mange gode ting om forslaget allerede, så det vil jeg ikke trække i langdrag, men bare understrege, at når man går ind og skærper straffen for at svindle med bl.a. skat og dermed snyde fællesskabet, synes vi det er en god ting.
Fra Danmarksdemokraternes side bakker vi selvfølgelig op om forslaget her.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-10-25:
Jeg iler til talerstolen.
I Liberal Alliance støtter vi op om lovforslaget, som styrker indsatsen mod skatteøkonomisk kriminalitet, hvor vi med disse tiltag griber ind over for systematiseret og organiseret kriminalitet.
Lovforslaget gør samtidig op med det indviklede og tungt administrative bøde- og sanktionssystem, da det ensretter beløbssatser, afskaffer progression og forhøjer grænserne for, hvornår sager sendes til politiet.
Dette ser vi som velkomne tiltag, der medvirker til at håndtere de høje sagsbehandlingstider og styrker retssikkerheden for borgerne og virksomheder.
Et minus set fra vores stol er dog, at lovforslaget indfører hæftelsesansvar for virksomheders ledelsesmedlemmer, hvilket risikerer at rumme mere vidtgående konsekvenser, end vi formoder intentionen er.
Dette er, fordi de administrative medarbejdere, som kan varetage uddelegerede opgaver, kan risikere at blive ramt af personlige hæftelser, selv om de ikke reelt sidder i virksomhedens ledelse.
Dette ses også bemærket i nogle af høringssvarene.
Så skulle jeg hilse fra Nye Borgerlige og sige, at de også støtter forslaget.
Tak for spørgsmålet.
Jeg deler fuldstændig den bekymring, som hr. Rasmus Jarlov bringer frem her, og jeg tillod mig rent faktisk i aftalekredsen under de forhandlinger, der var der, at bringe konkret det emne op.
Og de svar, der kom tilbage fra embedsværket til mig, var betryggende for, at jeg faktisk ikke følte, at folks retsstilling ville blive synderlig ramt på den måde, som det bliver beskrevet her.
Det synes jeg er en fuldstændig fair diskussion at have videre.
Det kunne godt være noget, jeg kunne have lyst til at følge op på med nogle skriftlige spørgsmål i udvalgsarbejdet, så jeg, inden vi når til tredje behandling, er helt sikker på, at jeg stadig er betrygget på det område.
For jeg deler selvfølgelig bekymringen.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-10-25:
Hvad er det, der har gjort hr. Steffen W. Frølund betrygget?
For jeg er ikke betrygget, og det er derfor, vi stemmer imod, at man giver lov til at give administrative bøder på op på 1 mio. kr. og lukke virksomheder ved at lukke deres bankkonti og sætte dem i en fuldstændig umulig situation, hvor de ikke kan drive deres virksomhed videre, alene fordi skattemyndighederne mener, at de har overtrådt loven.
Der vil jo være sager, hvor skattemyndighederne tager fejl.
Det er jo uundgåeligt med det antal skattesager, der er i Danmark.
Så vil der være sager, hvor skattevæsenet tager fejl, og dermed sager, hvor virksomheder urimeligt bliver lukket administrativt af skattemyndighederne, uden at man kan gøre noget ved det.
Hvordan er det rimeligt i Liberal Alliances øjne, at det går ud over folk på den måde?
Steffen W. Frølund (LA), 2023-10-25:
Det er rimeligt i den forstand, at balancerne for, hvornår skattemyndighederne kunne træde til at gøre det, og de perioder, i forhold til hvor lang tid de her konti kunne være låst, og hvor lang klageadgangene var, var rimelige.
Det var de svar, jeg fik tilbage, som betryggede mig der.
Jeg er helt med på pointen her.
Hvis det ikke er tilfredsstillende og man kan se, at folk må gå fra hus og hjem, skulle jeg til at sige – fra virksomhed og drift – uden at have sikkerhed her, så er det også et problem for os.
Jeg var betrygget i det.
Det vil jeg gerne sikre mig at jeg fortsat er.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-10-25:
Konservative Folkeparti støtter ikke lovforslaget, og det gør vi ikke, fordi vi synes, det er alt for voldsomt over for borgernes retssikkerhed, at man giver skattevæsenet mulighed for at give bøder på, som jeg læser det, op til 1 mio. kr. i sager, hvor skattevæsenet påstår, at borgere har snydt i skat, og at man giver mulighed for at lukke virksomheders bankkonto og dermed de facto lukke virksomhederne, fordi det er umuligt at drive sin virksomhed videre, hvis man ikke har en bankkonto.
Så kan man ikke modtage penge, og man vil heller ikke kunne betale sine regninger; alt bryder sammen økonomisk, og det bliver umuligt at fortsætte virksomheden.
Det er meget voldsomme indgreb, at man får lov til at lukke virksomheder, alene fordi skattemyndighederne har en påstand om, at nogen har snydt i skat.
Hvis skattemyndighederne påstår, at nogen har snydt i skat, er der jo to muligheder.
Den ene er, at skattemyndighederne har ret, og den anden er, at skattemyndighederne tager fejl.
Og det vil være sådan nogle gange, at skattemyndighederne tager fejl.
Der er også skøn, ofte i sagerne om, hvorvidt man har foretaget sig noget rigtigt eller noget forkert.
Derfor er det ikke sådan, at skattemyndighederne nødvendigvis har ret, når de kommer med en påstand om, at folk har snydt i skat.
Skattemyndighederne vil ofte have ret, og det er klart, at hvis man giver skattemyndighederne nogle kraftige virkemidler, vil man også kunne stoppe meget skattesvindel, men man risikerer også, at der vil være flere sager, hvor borgerne kommer i klemme, og hvor virksomheder kommer i klemme.
Det at give bøder på op til 1 mio. kr. og lukke virksomheder gennem at lukke deres bankkonto er meget, meget hårde virkemidler, som efter vores mening bør være forankret ved en domstol, således at der er nogen, der objektivt tager stilling til, om det er korrekt, når det bliver påstået, at man har snydt i skat.
Vi vil hellere, at der er nogle skyldige, der en gang imellem går fri, end at der vil være en masse uskyldige, som får smadret deres virksomheder og får smadret deres liv, ved at der kan gives så voldsomme bøder, som man giver lov til her.
Men vi mener altså også, at det bør være sådan, at man ikke bare tager skattemyndighedernes ord for det, men at der skal være en ordentlig proces, hvor det bliver prøvet af, om det er korrekt, at man har snydt i skat, før man får smadret sit liv og sin virksomhed.
Derfor kan vi ikke støtte lovforslaget.
Christina Olumeko (ALT), 2023-10-25:
Tak til ministeren for svaret.
Ministeren er inde på, at borgerne kan klage, bl.a. hvis de f.eks. ikke mener, at beliggenheden er taget med i vurderingen af grundværdien.
Jeg tror nu bare stadig, at det for rigtig mange borgere er svært at gennemskue, hvilke konkrete forhold der ligger til grund for beregningen af etageejendommenes grundværdi, og ikke mindst hvilket grundlag man så skal bruge til at klage over ejendomsvurderingen.
Ministeren var inde på, at det måske ikke er alle, der lige har læst paragraffen og kender den, så jeg vil lige for en god ordens skyld læse 19 a, stk. 2, i ejendomsvurderingsloven op, og den lyder jo sådan her: »For ejendomme omfattet af stk. 1, der alene anvendes til etageboligbebyggelse til ejerlejligheder, ansættes en grundværdi for hver enkelt ejerlejlighed ved fra en standardiseret ejendomsværdi for ejerlejligheden at fratrække ejerlejlighedens bygningsværdi.
Bygningsværdien ansættes ud fra bygningsværdien pr. kvadratmeter boligareal for standardiserede enfamilieshuse, der har samme standardiserede ejendomsværdi pr. kvadratmeter boligareal som den standardiserede ejerlejlighed.
Bygningsværdien for et standardiseret enfamilieshus opgøres som den standardiserede ejendomsværdi fratrukket grundværdien for en grund af standardstørrelse.«
Det var ret kringlet for mig at læse op.
Hele lovbestemmelsen er jo en opfundet formel, som forvaltningen skal beskatte ud fra.
Betyder bestemmelsen ikke, at den enkelte vurdering reelt er fjernet fuldstændig fra tanken om, at grundlaget for grundskyld skal have en forbindelse til virkeligheden, altså en bestræbelse på at tilnærme sig en markedsværdi?
Rasmus Jarlov (KF), 2023-10-25:
Jeg er meget overrasket over, at Liberal Alliance er med i det lovforslag her, for det er et lovforslag, som i den grad styrker staten på bekostning af borgerne.
Man giver lov til at uddele nogle meget, meget store bøder – op til 1 mio. kr., som jeg læser det, fordi det er sager op til 0,5 mio. kr., og bøden kan være det dobbelte af det beløb, som man måtte have unddraget sig i skat.
Så bøder på op til 1 mio. kr. giver man staten lov til at uddele administrativt.
Det er meget voldsomt.
Samtidig giver man også staten lov til at lukke virksomheders bankkonti administrativt, hvilket de facto kan ødelægge en virksomhed.
Hvis du ikke har en bankkonto, kan du ikke drive virksomhed.
Skattevæsenet får hermed retten til at lukke virksomheder.
Skattevæsenet tager ofte fejl.
Skattevæsenet er ikke ufejlbarligt.
Skattelovgivningen er enormt kompliceret, og de mennesker, der sidder i skattevæsenet, er ikke guder.
Det er mennesker, som laver forkerte vurderinger.
Jeg er sikker på, at hr. Steffen W. Frølund også har fået masser af henvendelser fra borgere, som føler sig klemt af skattevæsenet, og som mener, at de er blevet behandlet uretfærdigt.
Jeppe Bruus (S), 2023-10-25:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne for en god ordens skyld bare lige starte med at fortælle lidt om, hvad § 19 a, stk. 2, egentlig går ud på.
Det kan også være, at der er nogle tilhørere, der tænker: Hvad er det egentlig, det handler om?
For hver enkelt lejlighed i en opgang skal der ansættes en grundværdi.
Bestemmelsen medfører meget forenklet sagt, at grundværdien fastsættes for hver lejlighed ved at kigge på, hvad værdien af grunden ville have været, hvis der for hver enkelt lejlighed havde ligget et parcelhus.
At man bruger et parcelhus som udgangspunkt, skyldes bl.a., at der bliver solgt meget få grunde, der anvendes til ejerlejligheder.
Det har derfor vist sig ikke at være muligt at tage direkte udgangspunkt i handelspriserne for ejerlejligheder, når man laver grundværdier.
Bestemmelsen muliggør hertil, at vi kan tage højde for forskellen i beliggenhed på to lejligheder, også selv om de ligger i samme opgang.
F.eks. vil en lejlighed på tiende sal med kig ud over Amager Strand få en højere ejendomsværdi og dermed grundværdi end stuelejligheden i samme bygning.
Bestemmelsen sikrer også, at beliggenhed vurderes og beskattes ensartet, uafhængigt af om man bor i et parcelhus eller i en ejerlejlighed, hvis de to boliger har samme ejendomsværdi og samme bygningskarakteristika, herunder størrelse.
Man kan som ejerlejlighedsejer grundlæggende klage over sin vurdering på samme måde som en ejer af et parcelhus.
Man vil f.eks. kunne klage over, at datagrundlaget, f.eks. BBR-data, er forkert, at de såkaldte referenceejendomme, som Vurderingsstyrelsen har anvendt, ikke er sammenlignelige med ens egen bolig, eller at lejligheden har en særlig beliggenhed, som der ikke er taget højde for i vurderingen.
Jeg mener grundlæggende, at modellen er rimelig, fordi grundværdien bliver ensartet for en ejerlejlighed og et enfamilieshus, som er lige store, og hvor ejendomsværdien er den samme.
Træfsikkerheden for ejendomsværdierne for ejerlejligheder er ca. 89 pct. i de foreløbige 2022-vurderinger, mens den var 64 pct. i det gamle vurderingssystem
Det viser også noget om, at man med den nuværende model rammer mere præcist.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-10-25:
Den sidste del tror jeg ikke der er nogen der er uenig med finansministeren i.
Det, som jeg igen savner svar på, er: Hvor skærer vi ned på bureaukratiet?
Det seneste eksempel er en kontanthjælpsaftale, hvor vi strammer nogle regler og skærer på nogle satser, som gør, at der frigives nogle midler på det her område.
Nej, de bliver holdt i systemet.
Det vil sige, at det er midler, der frigives, men man indsætter nye regler, som gør, at der er ny administration og der bliver nyt bureaukrati.
Jeg kan ikke se, hvor finansministeren og regeringen skærer ned på bureaukratiet.
Nicolai Wammen (S), 2023-10-25:
Jamen i modsætning til den regering, som spørgerens parti var medlem af, så går vi faktisk i den her regering ind og gør noget aktivt og konkret.
Det er derfor, vi har lavet aftalen med kommunerne og regionerne om, at de til næste år samlet set skal skære ned på bureaukratiet for 1 mia. kr.
Og sammen vil vi prøve at se, hvordan vi bedst muligt kan fjerne unødvendig dokumentation og også nogle af de opgaver, som gør, at man er nødt til at have flere administrativt ansatte, end vi synes er fornuftigt.
Til gengæld kan vi bruge de penge, vi sparer på det, til at give en bedre løn og bedre vilkår for nogle af de medarbejdere, vi har allermest brug for i vores velfærdssamfund, bl.a. sosu'er, sygeplejersker og pædagoger, og det synes jeg er rigtig fornuftigt.
Louise Brown (LA), 2023-10-25:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at man i regionerne prioriterer midlerne rigtigt, når man eksempelvis på Odense Universitetshospital har brugt 11 mio. kr. på kunst og 35,5 mio. kr. på Aarhus Universitetshospital?