Lotte Rod (RV), 2024-01-31:
Kan du huske, første gang du stemte?
Jeg var formand for Radikal Ungdom i Sønderjylland, og jeg havde brugt de sidste par uger på at føre valgkamp.
Vi havde lavet kampagne imod hormonforstyrrende stoffer, og jeg husker især en søndag morgen, hvor jeg var stået meget tidligt op og havde plantet en hel masse EU-flag foran bagerne og alle de andre meget vigtige steder i Aabenraa, hvor jeg tænkte vi kunne ruske lidt op i det og vise, at Sønderjylland var porten til Europa og ikke skulle være sådan en udkant i Danmark.
Det var bare så fedt ikke bare kun at kunne føre kampagne, men faktisk også at have lov til at gå ned at stemme.
Fremtiden tilhører de unge.
Vi skal ikke bare snakke om de unge, vi skal give de unge en stemme, for det er jo trods alt de unge, der skal leve i længst tid med de beslutninger, som vi træffer nu.
Og jeg er simpelt hen så stolt af vores danske demokrati.
Når jeg har rundvisninger herinde, kan jeg godt lide at gå forbi grundlovene, og jeg kan især godt lide at gå ind i Samtaleværelset og stoppe op foran det her kæmpestore maleri af alle de gamle mænd i den grundlovsgivende forsamling i 1848 , fordi det jo fortæller historien om, hvor stærkt og gammelt et demokrati vi har, men jo også om, hvor lang tid vi i virkeligheden har været om at få et rigtigt demokrati.
Altså, man havde jo ligesom en idé om, at det kun var halvgamle, rige mænd, som havde lov til at stemme.
I mange år var det jo også faktisk det, der var argumentet imod, at kvinder skulle have lov til at stemme.
Man tænkte, at de ikke rigtig havde forstand på det; de var ikke sådan selvstændige individer, og de ville formentlig bare stemme det samme som deres mænd.
Hvorfor er det relevant i dag?
Jo, det er det, fordi det er den samme diskussion, vi har nu, om, hvornår unge så er selvstændige individer nok til, at vi tror på, at de er fornuftige og har forstand nok til, at de kan stemme, og at de ikke bare bliver påvirket af deres forældre, af nogen, de følger på sociale medier, eller af andre, men at de faktisk selv er fornuftige nok.
I Radikale Venstre går vi ind for det her forslag.
Helt grundlæggende er det jo sådan i Danmark, at når man er 16 år, er man gået ud af folkeskolen, og det er jo der, vi ligesom har aftalt med hinanden at man har undervisningspligt.
Det er det, vi som samfund gerne vil give videre til vores børn i skolen, for det er der, man har samfundsfag.
Derfor bør det jo egentlig grundlæggende være sådan, at når man er færdig med folkeskolen i Danmark, har man fået en demokratisk dannelse, som gør en i stand til at stemme.
På mange måder lever vi jo i en ret spændende tid lige nu.
Der er nogle nye generationer på vej, som virkelig udfordrer gamle generationer.
Det gælder både om, at de unge virkelig ikke vil finde sig i sexisme, og at de ikke vil puttes i kasser i forhold til køn, men det gælder jo især i forhold til klima.
Altså, lige nu står vi i en situation, hvor unge i hele landet laver alle mulige aktiviteter for at råbe gamle politikere herinde op om, at der skal ske noget mere og noget hurtigere i forhold til klimaet, men de kan ikke selv få lov til at stemme og dermed påvirke beslutningerne, der bliver truffet herinde.
Og som jeg sagde før, er det jo altså dem, der er børn og unge i dag, som skal leve i længst tid med de beslutninger, vi træffer, og især med de beslutninger, vi ikke træffer om klima herinde nu.
Så i Radikale Venstre vil vi gerne sige tak for forslaget, og vi støtter det.