runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Søe (M), 2024-01-11:
Tak, formand.
Det meste er sagt, men som folkevalgt er det gået op for mig, hvor lidt der er nemt, og hvor meget en handling, der måske kan synes åbenlys, kan forværre det, man ellers ønskede at bekæmpe, og jeg deler til fulde forslagsstillernes ønske om at stoppe Hizbollahs destruktive adfærd og stoppe deres væbnede angreb på både stillinger i Libanon og Syrien.
Men når man får indsigt i diplomatiet, får man jo også fornyet respekt for diplomatiets virkemidler, indsigt i globale politiske sammenhænge og en større generel forståelse for de følgeeffekter, man kan rammes af ved en beslutning, og så er sagerne ikke altid så nemme, som de kan lyde, når man sidder derude og skriver kommentarer til aviser.
Noget er sågar så indviklet, at man må forlade sig på de folk, der arbejder i tjenesterne, og det gør jeg gerne og altid.
Folk, der er absolut klogere end mig og sikkert også mange af jer andre på de her meget indviklede sammenhænge, vurderer jo, at det ikke tjener globale interesser at terrordesignere Hizbollahs politiske gren.
Vi skal bevare en kritisk dialog med den gren, lyder vurderingen.
Hizbollah er en vigtig parlamentarisk aktør i libanesisk politik.
De har desværre en stor folkelig opbakning, og det gør dem til en vigtig spiller i regionen, hvad enten vi kan lide det eller ej, og vi har behov for at kunne kritisere dem i en fortsat dialog, hvor svær den så måtte være.
En terrordesignering vil ikke modgå den destruktive adfærd, vi ser i regionen, måske endda eskalere den, skubbe til balancerne og give større ustabilitet.
Vi har behov for det modsatte for at undgå flygtningestrømme og en øget radikalisering.
Som sagt ønsker regeringen selvfølgelig at stoppe Hizbollahs destruktive adfærd.
Det er selvfølgeligt, men vi lytter til vurderingerne fra dem, der har bedre forstand på de regionale sammenhænge, og Moderaterne er imod forslaget.
Helle Bonnesen (KF), 2024-01-11:
Nu har ordførerens partis tidligere udenrigsminister på partiets vegne udtalt, at man ikke ville være afvisende over for at lægge en mere kritisk linje, såfremt der skulle ske en udvikling, eller såfremt der skulle være omstændigheder, der ændrede sig.
Det må man jo sige at der er.
Så hvor galt skal det være?
Hvornår skal vi træde til og sige stop for den her adfærd, som jo tydeligvis er stærkt, stærkt kriminel og bidrager til krig og usikkerhed?
Jesper Petersen (S), 2024-01-11:
Det kan man jo ikke sådan sætte en meget præcis markør på, men det er jo lige præcis de grunde, der er fremført her, og så det, der har ligget i tidligere debatter om emnet, der gør, at det er et dilemma.
Men ligesom det tidligere i sidste ende har været vurderingen, at det ikke tjente vores interesser at tage det skridt, er det den samme vurdering, der er nu, og derfor ender konklusionen også det samme sted.
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-01-11:
Tak for det.
Der er jo ingen tvivl om, som også udenrigsministeren og hr. Jesper Petersen har været inde på, at der er meget, meget negativt at sige om den ekstremt destruktive adfærd, Iran og så deraf en af deres medhjælpere, nemlig Hizbollah, har i den her sammenhæng.
Det er dybt kritisabelt, hvordan Iran åbenbart har et erklæret mål om at prøve at destabilisere så meget af regionen som overhovedet muligt og at sørge for at bekæmpe vestlige værdier og bekæmpe vestlige ønsker, og det ser vi jo desværre også udfoldet i de her dage.
Derfor er der heller ikke fra Venstres side nogen tvivl om, at Hizbollah også er medskyldig i den destabiliseringsinteresse, som der er.
Hvis vi ser på, hvordan og hvorledes Hizbollah bruger deres politiske arm og deres retorik, er det ekstremt alarmerende og bekymrende.
Jeg er rigtig glad for, at udenrigsministeren klart sagde, at det er en adfærd, som vi skal følge op på i EU-regi, sådan at vi i hvert fald hele tiden kan følge det her til punkt og prikke og ikke mindst også lægge det nødvendige pres på samlingsregeringen i Libanon, og at de aktører, som alle sammen har en interesse i, at samlingsregeringen i Libanon skal være succesfuld, også kan være med til at få bremset, at de her destruktive kræfter får lov til at fortsætte i al evighed.
Så på den måde kan vi jo være meget, meget enige i meget af det, der står i beslutningsforslaget, og det, der blev sagt om beslutningsforslaget.
Men samtidig må vi også bare erkende, at virkeligheden jo er, at hvis man skulle tage det tænkte eksempel, at vi nu vedtager beslutningsforslaget, som det er, så ville vi ikke kunne have nogen som helst reel kontakt med samlingsregeringen i Libanon, fordi samlingsregeringen bl.a. er sammensat af Hizbollah, og vi taler selvfølgelig ikke med terrorister på nogen som helst måde.
Jeg tror ikke, der vil komme noget positivt ud af det, for hvis Libanons samlingsregering, som i sig selv er så skrøbelig, som den er, fuldstændig falder bort og mister vestlig støtte, som er livsnødvendig for dem, så vil der jo bare komme noget, der er endnu værre.
Så vil der komme noget, der er meget værre.
Så opsummeringen er, at vi er meget, meget enige i, at Hizbollah, også deres politiske grene, spiller en ekstremt destruktiv rolle.
Vi mener også, det er vigtigt, at vi følger det ekstremt tæt, bl.a. i EU-regi.
Men samtidig mener vi også, det er vigtigt, at vi gør, hvad vi kan, for at holde den skrøbelige regering i Beirut så stabil som overhovedet muligt.
Helle Bonnesen (KF), 2024-01-11:
Ordføreren siger, at vi ikke taler med terrorister, men er det ikke det, vi gør, når nu vi taler med en del af en organisation, hvis anden del er på terrorlisten, og som ikke selv anerkender den opdeling?
Er det ikke en fiktiv opdeling, vi kommer udefra og laver, og så putter vi os under den og siger, at vi ikke taler med terrorister, fordi vi kun taler med en af grenene?
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-01-11:
Jeg forstår sagtens spørgsmålet.
For der er jo heldigvis kræfter i Libanons regering, som ønsker at have en meget, meget provestlig tilgang, og hvis vi ser det så sort-hvidt, som man nogle gange godt kunne få meget lyst til – tro det eller ej, den lyst har jeg også nogle gange – så mener jeg bare, at det vil være kontraproduktivt i forhold til det, som jeg tror hele Folketinget ønsker, nemlig at holde Libanon så stabilt som muligt og så forsøge at få balanceret det så meget som overhovedet muligt i forhold til Irans indflydelse.
Helle Bonnesen (KF), 2024-01-11:
Der tales om at se sort-hvidt på det.
Der er jo rigtig mange af vores allierede og store samarbejdspartnere, der åbenbart ser sort-hvidt på det, altså USA, Storbritannien, Holland, Tyskland og de baltiske lande.
Der er mange, som gør det, så hvad er forskellen?
Michael Aastrup Jensen (V), 2024-01-11:
Så vidt jeg ved, har alle vores allierede, deriblandt ikke mindst USA, stadig væk en meget, meget tæt dialog med alle dele af regeringen i Libanon, og derfor vil de nok håndtere det på en lidt anden måde, end vi f.eks. gør det på, forventer jeg.
Men som jeg har nævnt, er jeg enig i, at det, Hizbollah gør, er ekstremt bekymrende, og det er også derfor, det er noget, vi skal følge op på.
Så jeg forventer faktisk ikke, at debatten slutter med den her debat.
Jeg forventer faktisk, at den fortsætter.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-11:
Jeg kan kun tilslutte mig.
Det er rart, at der er en vis form for enighed.
Henrik Dahl (LA), 2024-01-11:
Tak for ordet.
Der bliver et vist element af gentagelse i det, jeg siger, men det er der ikke noget at gøre ved, for det er ikke koordineret.
Derfor er det også klart, at sådan på det rent menneskelige plan er der jo en stærk tilskyndelse til at sige til Tyrkiet, at de kan rende og hoppe.
Det er menneskeligt, og det er en følelse, der også kan gribe mig.
Så noget af psykologien i forslaget kan jeg selvfølgelig godt forstå.
Men når vi ikke kan støtte forslaget alligevel, er det på grund af nogle nærmere overvejelser, som der er flere andre der også har gennemgået, men som jeg vil prøve at sætte min egne ord på.
Det er rigtigt, at Tyrkiet er en irriterende samarbejdspartner, men man skal jo bare huske, at Tyrkiet er en samarbejdspartner, og det er faktisk det vigtige.
I Europa har vi brug for Tyrkiet, når det f.eks. gælder om at lave aftaler om flygtninge.
De aftaler, vi har om flygtninge, virker, de bliver overholdt, og de er rigtig værdifulde for den måde, som tingene foregår på i Europa.
Jeg synes også, vi skal huske, at lidt under halvdelen af Tyrkiets befolkning ikke stemmer på Erdogan, og den lille halvdel af befolkningen har også brug for en eller anden form for ideal, noget, der kan mobilisere i Tyrkiet, og noget, man kan drømme om og have forhåbninger til.
Danmarksdemokraterne siger 20 år, i mit manuskript står der mindst 100 år.
Det er nok sådan nogle gæt af en eller anden slags, men det ligger i hvert fald uendelig langt ude i fremtiden, at Tyrkiet kan komme ind, for det kræver jo også, at de forhandlinger, som er sat i bero, bliver sat i gang igen.
Men jeg forstår heller ikke rigtig forslaget, for der er noget, der slet ikke er nævnt i forslaget, og det er Ankaraaftalen fra 1963.
Altså, Tyrkiet begyndte jo allerede at udtrykke ønske om at komme ind i EU i slutningen af 1950'erne, og allerede i 1963 lavede Tyrkiet jo en aftale, som er en associeringsaftale, som dels tilnærmer Tyrkiet økonomisk, dels giver tyrkiske borgere en hel masse rettigheder.
Jeg kan ikke rigtig se, om der også ligger i det her forslag, at Ankaraaftalen skal ophæves, eller hvad der egentlig skal ske her.
Så det synes jeg er lidt uklart i selve forslaget.
Men uanset hvad vil det jo skubbe Tyrkiet alt for langt væk fra Europa, og forslaget vil forsure det samarbejde, der trods alt er, og det vil også forringe vilkårene for de tyrkere, der faktisk allerede er i Europa, på en ukonstruktiv måde.
Så jeg synes, det er godt med forslaget og med den debat, vi får, men vi kan ikke støtte det.
Tak for ordet.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-01-11:
Mange tak for ordet.
Beslutningsforslaget her handler om at undersøge det juridiske grundlag for at forbyde Hizb ut-Tahrir Danmark med udgangspunkt i opfordring til vold, ekstremistisk adfærd eller forstyrrelse af den offentlige orden.
Siden Hamas' bestialske og feje terrorangreb mod Israel den 7. oktober 2023 er det herhjemme tydeligt, at der blandt grupper i vores samfund hersker en betydelig integrationsudfordring.
Vi har i tråd med andre lande set en stigende antisemitisme her i Danmark.
Som om det ikke var nok, har vi også set mennesker, der helt åbent har hyldet Hamas' terrorangreb på Israel, hvor familier, børn og kvinder på fej vis blev myrdet, mens solen var ved at stå op.
Der er tilmed også blevet råbt op og sunget om Israels udslettelse.
Bare at skulle stå her i dag og gengive det løber det mig koldt ned ad ryggen.
Ved en af de første demonstrationer lige efter terrorangrebet den 7. oktober blev terrorangrebet hyldet.
Arrangørerne bag den omtalte demonstration var Hizb ut-Tahrir Danmark.
Den 10. oktober skrev de, som kalder sig kvinderne fra Hizb ut-Tahrir Danmark, en pressemeddelelse, hvoraf det bl.a. fremgik, at den danske regering og de danske medier endnu en gang har udstillet deres hykleri ved at kalde kampen mod den zionistiske besættelse for terror.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at det er på tide, at vi får undersøgt, om der er juridisk grundlag for, at Hizb ut-Tahrir kan forbydes at virke i Danmark.
Det er derfor, vi her i dag foreslår, at der udarbejdes en undersøgelse af, om der er juridisk grundlag herfor.
Således var det eksempelvis også en imam fra samme forening, der blev dømt for opfordring til jødedrab, ligesom det kom frem under en demonstration arrangeret af Hizb ut-Tahrir Danmark foran den franske ambassade i København i forbindelse med drabet på den franske lærer i Paris, der havde vist Muhammedtegningerne som en del af undervisningen, at ytringsfrihed ikke gælder for muslimer.
Det er helt absurd, at mennesker i Danmark med åbne øjne kan have værdier, der er så modsatrettede dem, vi har oparbejdet igennem generationer hertillands.
Om de kan forbydes i Danmark med udgangspunkt i deres foreløbige virke, har jeg ikke svaret på, men jeg har som nævnt gjort opmærksom på her, at jeg mener, at vi skylder at undersøge, om grundlaget for et forbud er til stede.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2024-01-11:
Hvad er det, der gør, at Det Konservative Folkeparti ikke tror på det, når justitsministeren står fra Folketingets talerstol i dag og siger, at det er noget, man løbende foretager en vurdering af?
Det må være derfor, vi er her, altså fordi man simpelt hen ikke stoler på, at det, justitsministeren siger, er rigtigt.
Hvad har man af belæg for det?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-01-11:
Der nævnte jeg rent faktisk, at vi har undersøgt det her, og vi har ikke fået nogen oplysninger om, at noget skulle være undersøgt for nylig i forhold til det her.
Jeg hører så justitsministeren i salen i dag sige i efteråret.
Zenia Stampe (RV), 2024-01-11:
Jamen det er da, fordi det er en løbende vurdering.
Det er ikke sådan noget med, at hvert femte år laver vi en lille undersøgelse af, om man kan forbyde Hizb ut-Tahrir.
Jeg går da også ud fra, eller det ved jeg, at ordføreren og Det Konservative Folkeparti stoler så meget på vores retsvæsen, vores politi og vores anklagemyndighed, at de da selvfølgelig følger med i det her, ikke mindst i lyset af 7. oktober.
Måske er formålet med at stå her i dag symbolpolitik, men jeg synes jo også grundlæggende, at det er mistillid til regeringen og til Justitsministeriet og vores retsvæsen ikke at tro, at de løfter den her opgave, og det synes jeg er et meget underligt signal at sende for et parti, som ellers plejer at sige, at man har stor tillid til dansk politi.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-01-11:
Jeg bliver bare nysgerrig.
Omfatter de der undersøgelser, at man eksempelvis har stillet et udvalgsspørgsmål til justitsministeren?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-01-11:
Nu har vi jo, ligesom Venstre også har, nogle faglige medarbejdere, der sidder og indhenter oplysninger.
Jeg ved ikke, præcis hvor de har indhentet oplysninger fra, men det er noget, som vi har undersøgt, og det, som justitsministeren har sagt her i salen i dag, er ikke noget, som vi er bekendt med.
Det siger sig selv.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-01-11:
Det er jo sådan, man plejer at finde ud af, hvad regeringen har gang i; det er ved at stille et spørgsmål.
Man kunne også have stillet et § 20-spørgsmål her i salen.
Så var man blevet klogere, og så havde vi ikke behøvet at snakke om det her i halvanden time, eller hvor lang tid der nu er gået.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-01-11:
Jeg kan kun sige, at ordføreren misforstår hensigten med det her.
Vi har undersøgt det på forhånd, for ellers var vi jo ikke kommet med det her beslutningsforslag.
Vi laver selvfølgelig et grundigt stykke forarbejde, hvor vi netop har undersøgt det her, og de oplysninger, som justitsministeren kommer med her i salen i dag, er ikke nogen, vi er bekendt med, altså at der skulle have været undersøgt noget i efteråret.
Jeg synes faktisk, at det her er en meget alvorlig sag.
Det kan godt være, at spørgeren ikke tager det så alvorligt.
Det gør vi så i Det Konservative Folkeparti.
Jeg synes faktisk, at det er ret alvorligt, sådan som Hizb ut-Tahrir agerer i Danmark.
Det, vi har set siden angrebet den 7. oktober, de demonstrationer, der har været her i Danmark, og også Hizb ut-Tahrirs tidligere ageren, synes jeg da er ret alvorlige.
Det er da noget, vi tager meget alvorligt.
Det kan godt være, at man ikke gør det i Venstre.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-11:
Jo, og det spørgsmål stillede jeg også til hr. Frederik Vad, da han var på talerstolen, men der var hr. Peter Skaarup vist ikke til stede.
Så hr. Frederik Vad og jeg har faktisk debatteret det, og der er vi helt uenige.
Peter Skaarup (DD), 2024-01-11:
Jeg synes, det var interessant at høre den her lommefilosofi fra hr. Frederik Vad om, at det ligefrem nærmest skulle være godt, at man havde Hizb ut-Tahrir, for så var der nogle, der blev opmærksomme på, hvor skøre eller vanvittige udtalelser der kom i den her debat, hvor man kommer med alle mulige bandbuller, også mod den danske befolkning.
Er fru Pia Kjærsgaard ikke enig i, at det vel i bedste fald kan være en lommefilosofi, og at der er rigeligt med grupperinger, ikke bare i Mellemøsten, men også i Danmark, der nok skal foretage sig en hel masse ting, der opfylder det, som hr. Frederik Vad gerne vil, og at man sagtens kunne tage Hizb ut-Tahrir ud af spillet, uden at det ville gøre det helt store?
Frederik Vad (S), 2024-01-11:
Tak for det.
Jeg er sådan set enig med fru Pia Kjærsgaard – i øvrigt tillykke med 40-årsjubilæet i Folketinget – og det løber også mig koldt ned ad ryggen, når jeg ser Hizb ut-Tahrir marchere i gaderne, og jeg synes også, at Hizb ut-Tahrir skal forbydes, hvis vi overhovedet kan gøre det.
Der, hvor jeg blev lidt usikker på noget, fru Pia Kjærsgaard spurgte mig om, da jeg var på talerstolen, var i forhold til det her med, at det ikke gavner noget som helst, at vi ser dem i gaderne.
Som sagt er jeg enig i, at vi skal forbyde det, hvis vi kan.
Men mener fru Pia Kjærsgaard ikke, at der faktisk er en mobiliserende effekt, ved at en større del af befolkningen kan se, at vi faktisk har sådan nogle mennesker i vores samfund, og at de ikke bare sidder i nogle moskéer og nogle lejligheder og prædiker had, men at en masse danskere, som måske ikke tror på det, som fru Pia Kjærsgaard bl.a. siger om, hvordan det egentlig står til i Danmark, kan se det og kan høre det, og at man kan læse det på B.T.'s og Ekstra Bladets hjemmeside?
Har det ikke en eller anden form for mobiliserende og uddannelsesmæssig effekt på den del af befolkningen, som normalt ikke tror på det, som fru Pia Kjærsgaard siger?
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-11:
Jeg er glad for, at hr. Frederik Vad sådan set er enig i det, jeg siger – sjovt sagt.
Det er bare politikerne herinde i Folketinget, der som sædvanlig er tonedøve – sådan er der så meget – og det har politikerne været igennem en årrække.
Så det er mit syn på det.
Jeg synes ikke, at vi skal blive ved med at opleve det her.
Jeg synes, det er frygtindgydende ud over alle grænser.
Det er forfærdeligt, og jeg synes, at vi er nået dertil, hvor det er på tide at undersøge det igen, og nu er det De Konservative, der har fremsat forslaget.
Frederik Vad (S), 2024-01-11:
Jeg er sådan set sikker på, at de fleste danskere over 35 år, som har børn og har etableret sig, godt ved, hvordan virkeligheden er.
Men jeg er ikke sikker på, at en meget, meget stor del af dem, der er under 35 år, som bl.a. bor her i hovedstadsområdet, bl.a. i nogle af brokvartererne, egentlig nødvendigvis ved, hvordan virkeligheden er i forhold til de her mørke kræfter i vores samfund.
Jeg tror faktisk, at der er nogle af de unge på Nørrebro, på Vesterbro og på Frederiksberg, som har fået et chok, når de er cyklet hjem fra uddannelse og har set de sorte flag vaje og har hørt jihadråbene i gaderne.
Det håber og tror jeg kan have en opdragende og uddannelsesmæssig effekt på den gruppe mennesker.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-11:
Så må vi jo bare håbe, at der på uddannelsesinstitutionerne er nogle lærere på over 35 år, som kan fortælle, hvordan det her egentlig er.
Vi må håbe, at der er en del folketingspolitikere, selv om aldersgennemsnittet i Folketinget bliver lavere,
der er over 35 år, og som kan fortælle befolkningen, at det her bare er for galt.
Altså, jeg må sige, at der, hvor man svigter, jo netop er på uddannelsesinstitutionerne, og det er der, hvor det hører hjemme, hvis der mangler oplysning.
Det er der, hvor det hører hjemme, i forhold til at vi tager stilling her i Folketinget.
Men i allerhøjeste grad på uddannelsesinstitutionerne har jeg bare et indtryk af at det er stik modsat, og der tror jeg altså, at der er rigtig mange lærere, der er over 35 år.
Altså, nogle gange tænker man: Ville det være bedst, at fru Zenia Stampe tav?
Zenia Stampe (RV), 2024-01-11:
Tro det eller ej.
Det spørgsmål, jeg stillede, var faktisk stillet som en form for hjælp til fru Pia Kjærsgaard, for jeg troede, at fru Pia Kjærsgaard ville svare: Jamen det er da selvfølgelig Hizb ut-Tahrir, jeg taler om, for det er dem, forslaget handler om.
Der tror jeg langt hen ad vejen, jeg er enig med fru Pia Kjærsgaard, men nu er det pludselig sådan islamistiske kræfter.
Jeg kunne bare godt tænke mig at spørge: Er det så alle muslimer, der er kommet til Danmark, eller vil man gerne nuancere det en lille smule?
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-11:
Nej, det er det ikke!
Suk, det tror jeg er svaret.
Zenia Stampe (RV), 2024-01-11:
Jeg skal bare lige for en god ordens skyld og for at være helt sikker på, at jeg forstod fru Pia Kjærsgaard korrekt, spørge: Hvem er det, der gerne vil afskaffe Danmark og alt det, vi står for?
Frederik Vad (S), 2024-01-11:
Jeg tror, at Hizb ut-Tahrir ser med i den her debat lige nu.
For det er jo mennesker, som for manges vedkommende har høje akademiske positioner og taget lange videregående uddannelser.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge den konservative ordfører om, om vores problem ikke bare grundlæggende er, at de her mennesker mener fuldstændig vanvittige, ondskabsfulde ting, men er så belæste og har været igennem så meget uddannelse betalt af os alle sammen i det her land, at de altid vil forblive på det rigtige juridiske spor i forhold til ikke at begå de – i gåseøjne – dumheder, der skal til for at kunne blive opløst.
Er det ikke vores problem, at det her ikke er nogle hullabullafolk, der sidder og kommer med alle mulige ting, som de ved ikke er på den helt rigtige side af den juridiske kridtstreg?
Bjørn Brandenborg (S), 2024-01-11:
Tak for det, og tak for talen, som jeg synes kom ind på mange gode ting, og jeg synes ikke, at der er noget af det, som fru Zenia Stampe siger, der klinger hult.
Men når jeg læser det her forslag, og når det handler om en bestemt gruppe, så er det jo, fordi der er én gruppe med en religiøs baggrund i Danmark i dag, der er mere udsat end nogen anden.
Og hvis man har gjort sig den ulejlighed at læse den bog, som Martin Krasnik lige har skrevet, fortæller den bl.a. om, hvordan han må følge sin søn til fodbold, hvor der så står politifolk rundt om fodboldbanen og andre patruljerer i nærområdet.
Derfor er det noget særligt, og derfor er det ikke at sammenligne med alle mulige andre religiøse mindretal, som også skal beskyttes, og som også er udsat for hadforbrydelser i Danmark.
Og derfor synes jeg bare, at man er nødt til at forholde sig til, at det her er noget særligt, og at det derfor også skal behandles som noget særligt.
Det hører jeg også at ordføreren er lidt inde på, og derfor synes jeg, det er ærgerligt, at ordføreren siger noget lidt andet her til sidst i sit svar til hr. Steffen Larsen.
Det er noget særligt og skal behandles som noget særligt.
Så siger ordføreren, at man skal forebygge, i forhold til at man f.eks. kan gå med kalot på Nørrebro, for det kan man ikke, men man kan gøre det andre steder.
Jeg vil gerne bare spørge ordføreren: Hvordan forestiller ordføreren sig så at man i fremtiden kan få lov til at gå med en kalot på Nørrebrogade igen?