runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DD), 2023-05-03:
Generelt synes jeg, at forslagsstillerens parti og mange i Folketinget har gjort en stor indsats for, at vi har en stram udlændingepolitik i Danmark.
Og det tror jeg fortsat er vigtigt at arbejde i samme retning for.
Men det, vi skal passe på, er at tro, at man kan gøre det, altså have den fortsat stramme udlændingepolitik, ved at handicappe os selv i forhold til at have den arbejdskraft og den integration, der skal være i Danmark.
Og der er det altså vigtigt, at vi får folk – indvandrere, flygtninge og folk, der vil bidrage – ud på arbejdsmarkedet og bidrage.
Og det kan godt være, at Dansk Folkeparti ikke er med på det, men det er altså den holdning, vi har i Danmarksdemokraterne.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-03:
Tak for det.
Lidt overrasket blev jeg jo selvfølgelig, men det er også i orden, når man skifter parti, at der er nogle ting, man skal sige på en anden måde.
Og jeg forsøger nu at se, om jeg kan være konstruktiv her og spørge: Er ordføreren ikke enig i, at man sagtens kan være muslim uden at have tørklæde på?
Og problemstillingen med tørklædet er jo lige nøjagtig, at det både er et symbol, men at det også drejer sig om måden, hvorpå man undertrykker kvinder i en religion, som på mange måder selvfølgelig kan være superfin.
Men er ordføreren uenig i, at man faktisk godt kan være muslim uden tørklæde?
Altså, vi vil jo ikke forbyde en religion – det er et symbol, vi vil forbyde.
Og er ordføreren sådan principielt imod, at man kan kigge på, at religiøse symboler i det offentlige kan være en problemstilling?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-03:
Men det her handler faktisk ikke kun om den enkelte kvinde.
Det her handler faktisk om noget større, nemlig om Danmark.
Vi tror egentlig ikke i Dansk Folkeparti, at vi kan redde hele verden; der har vi måske en anden ydmyghed end Enhedslisten.
Men vi kan dog alligevel forsøge at redde det, som er vores fædreland, fra Enhedslisten og fra alle dem, som har svigtet og har bragt hundredtusindvis af folk ind i Danmark, som aldrig nogen sinde burde have været her.
Og det er jo det, som det her handler om.
Der er det bare chokerende, selv om det selvfølgelig på den anden side ikke er overraskende, at et parti og en fløj, som sådan set i hele sin livsanskuelse er ateistisk indstillet, nu er blevet den frommeste beskytter af den mørke islam.
Rosa Lund (EL), 2023-05-03:
Jeg ser hverken mig selv som den frommeste beskytter af islam eller som ansvarlig for udlændingepolitikken de sidste 30 år.
Der er vist nogle andre herinde i salen, hr. Morten Messerschmidt, der er ansvarlige for den udlændingepolitik, der er blevet ført i Danmark.
Jeg ville da ønske, at det var Enhedslisten.
Jeg bliver da lidt smigret, når hr. Morten Messerschmidt og Dansk Folkeparti tillægger Enhedslisten så meget indflydelse, men jeg må også bare sige, at det nok lige er en indflydelse, vi ikke rigtig har haft, desværre.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-03:
Tak for det.
Min farmor var aktiv i Indre Mission og et meget troende menneske, og når hun gik uden for en dør, tog hun tørklæde på.
Nu er jeg en ældre herre, men det er faktisk ikke særlig længe siden.
Jeg elskede min farmor, og jeg havde stor respekt for hende.
Og det samme havde det lokalsamfund, hun var en del af, den kirke, hun var en del af.
De var meget fattige.
Hun gjorde rent i missionshuset, i menighedshuset, og der mødte hun heldigvis min nye farfar, der også var aktiv i Indre Mission.
Ham elskede jeg også.
Og da han blev gammel, sad han henne i hjørnet, og så prøvede han at fange os med en stok, når vi løb forbi som børnebørn.
Sådan vil jeg også være, når jeg bliver gammel.
Det er jeg stolt af.
Så der går en lige linje fra mit efternavn tilbage til en kvinde med tørklæde.
I dag har jeg en virksomhed, der hedder Warfair – det er en fødevarevirksomhed, og vi har flygtninge ansat.
De er fra Ukraine, men der er også en tidligere flygtning fra Iran.
De går nu ikke med tørklæde, men hvis de gjorde, ville jeg sætte pris på det, for så kunne jeg spare nogle af de her hårbind, som jeg skal købe, og som de skal have på, når de arbejder hos mig.
Jeg kan forstå, at det kun er islamiske tørklæder, der skal forbydes – det står der jo i hvert fald meget tydeligt i teksten.
Nu må jeg desværre gå kort efter mit indlæg, og det beklager jeg over for de andre ærede ordførere, for jeg kunne godt tænke mig at vide, hvordan man kender forskel på det islamiske tørklæde og alle mulige andre tørklæder, f.eks. min farmors tørklæde.
Hvordan ville man kunne kende forskel på det?
Men med det vil jeg så også sige, at det er jo her, forslaget for alvor bliver meget problematisk, for det vil med den formulering være en entydig krænkelse af religionsfriheden, en af de mest fundamentale menneskerettigheder, vi har, og som stammer helt tilbage fra den amerikanske uafhængighedserklæring, og som er stadfæstet i stort set samtlige internationale menneskerettighedserklæringer og konventioner siden.
I Radikale Venstre mener vi, at alle mennesker er født frie og lige i værdighed og i rettigheder, og »frie« betyder også retten til at klæde sig, som man vil, uanset om det er et tørklæde, en kalot eller en kasket, til at elske den, man elsker, til at tro på det, man vil.
Og forsøg på at skabe frihed med tvang vil aldrig lykkes.
Det vil svække vores kamp for menneskerettigheder og demokrati og frihed både i Danmark og i særdeleshed i verden, hvis vi prøver.
Og den kamp for menneskerettigheder, demokrati og frihed ønsker vi at styrke, og også derfor er vi imod det her beslutningsforslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-03:
Jeg er sikker på, at hr. Christian Friis Bach ikke selv bemærkede den selvmodsigelse, der var i hans tale.
Vi er født frie, siger han, samtidig med at han betoner, hvordan hans eget navn netop er noget, han bærer helt ufrit, helt ufrivilligt, som et tvangsdogme, nemlig fra slægten.
Vi fødes lykkeligvis ind i en sammenhæng, ind i en kultur, i en tradition, hvor vi får vores navn i dåbsgave, hvor vi får vores sprog af vores forældre – det er derfor, vi kalder det for modersmål – og hvor vi får et land, som vi derfor kalder for et fædreland.
Vi er bundet og forpligtet over for en arv.
Der vil jeg bare høre, om hr. Christian Friis Bach er enig i det.
Og i øvrigt: Hvad var der sket med hans farmor, hvis hun havde taget tørklædet af?
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-03:
Jeg er fri til at ændre mit navn; jeg er fri til at flytte til et andet land; jeg er fri til at klæde mig, som jeg vil; jeg er fri til at elske den, jeg elsker; og jeg er fri til at tro på det, jeg vil – og det er frihed.
Og jeg er fri og lige i værdighed og rettigheder.
Det er det fundamentale filosofiske udgangspunkt for hele vores samfund, altså troen på den samme værdighed i det enkelte menneske.
Det er den tro, som kræver, at vi behandler hinanden med respekt, uanset hvordan vi ser ud og hvad vi går med.
Det er det, jeg tror på, og det er det, jeg kæmper for.
Hvis min farmor havde taget tørklædet af, var hun også blevet respekteret i det lokalsamfund, hun var en del af.
Men min farmor ønskede med sit tørklæde at vise respekt for den religion og tro, som hun havde som en del af Indre Mission i Allingåbro.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-03:
Altså, der er vi jo igen inde på afsløringen af den forblommede falskhed, som netop radikalismen indeholder hos hr. Christian Friis Bach, for så er der jo ikke lighed mellem det islamiske og det indremissionske tørklæde.
For hvad ville der ske, hvis en kvinde i et islamisk miljø smed tørklædet, hr. Christian Friis Bach?
Rosa Lund (EL), 2023-05-03:
Jamen altså, det kommer jo ikke bag på nogen herinde, at hr. Morten Messerschmidt og jeg ikke er enige om det her.
Men jeg vil dog sige, at jeg synes, det er rigtigt, at der findes nogle mennesker, som fortolker Koranen på en helt særlig måde.
Jeg synes, at vi har problemer med negativ social kontrol i stærkt islamistiske miljøer, men jeg tror ikke på, at vi kommer det til livs, hr. Morten Messerschmidt, ved at forbyde unge kvinder at gå med tørklæde.
Jeg tror, at det, der vil ske, er, at de vil blive udsat for mere negativ social kontrol.
Derfor er det bare, at jeg tænker, at Dansk Folkeparti lidt spænder ben for sig selv og det, de gerne vil her.
Når det så er sagt, er der i øvrigt meget religion, som er kvindeundertrykkende, og det er da et problem.
Men der ser jeg bare meget få forslag fra Dansk Folkeparti, men det kunne da være, at jeg selv skulle i gang med at producere nogle.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-03:
Det lyder jo rigtig godt, ikke?
Det lyder godt, især det der med, at alle Radikale var frie til at rejse til et andet land.
Der blev jeg rigtig glad; der tænkte jeg, at det kunne man måske begynde at eksekvere – det ville gøre det dejligt.
Kan hr. Christian Friis Bach komme i tanke om andre love, vi har lavet herinde for ligesom at dirigere samfundet hen et sted, hvor vi ønskede det, og hvor vi fik den frihed, som vi har nu?
Det er bare lige for at høre, om hr. Christian Friis Bach måske kan nævne en enkelt gang, hvor vi har lovgivet herinde, og hvor det faktisk er gået ud over en gruppe af mennesker på en eller anden måde, og hvor vi derved har håndhævet og lovfæstet vores frihed.
Altså, jeg er jo ny i Folketinget, og hr. Christian Friis Bach har været minister; det kunne være, han kunne gøre mig klogere på, om det faktisk er ret gængs praksis, at man lovgiver om ting for at gøre ...
[Lydudfald].
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-03:
Der er rigtig meget lovgivning i Danmark og i verden, der handler om at bekæmpe undertrykkelse, bekæmpe tvang, bekæmpe kriminalitet, bekæmpe aktioner eller handlinger fra det enkelte menneske, som kan sætte andre menneskers frihed og lighed over styr.
Og det er jo en del af det fundament, vi står på med menneskerettighederne
Men blandt de love er der heldigvis ikke nogen, som forbyder bestemte beklædningsgenstande for udvalgte grupper.
For det er i strid med præcis det princip, jeg lige har skitseret.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-03:
Jeg ved ikke, om hr. Christian Friis Bach kan huske 24-årsreglen.
Jeg mindes, der var nogle partier herinde, der var meget imod 24-årsreglen; det var undertrykkende, vi jagtede specifikke områder, mennesker og religioner med 24-årsreglen.
Vil hr. Christian Friis Bach bare lige konkludere på, om 24-årsreglen rent faktisk har virket efter hensigten og på den baggrund egentlig gjort borgere i Danmark bedre, friere?
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-03:
Nu handler beslutningsforslaget så ikke om 24-årsreglen, men tak for spørgsmålet til hr. Kim Edberg Andersen.
Jeg anerkender fuldt ud, at der er unge kvinder, som har kunnet søge ud af familier eller forhold, hvor de var underlagt social kontrol, og frigøre sig fra dem, som de ikke ønsker at blive gift med.
Det anerkender jeg fuldt ud, og det har jeg også sagt offentligt.
Men det har til gengæld også været en lov, der har begrænset friheden for rigtig mange andre, som har måttet bo i Sverige eller i Tyskland, og den balance mener jeg taler til fordel for, at vi burde have løst problemet på andre måder, og de måder findes heldigvis.
Jeg deltager gerne i en debat om 24-årsreglen med hr. Kim Edberg Andersen i andre sammenhænge.
Peter Kofod (DF), 2023-05-03:
Tak for det.
Nu havde jeg jo fornøjelsen af at lytte til Danmarksdemokraternes ordførers tale, og jeg kan jo så forstå, at de kommer til den samme konklusion som Radikale Venstre.
Så jeg vil bare høre, om hr. Christian Friis Bach også i den her diskussion står last og brast med Danmarksdemokraterne.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-03:
Jeg glædede mig over indlægget fra hr. Peter Skaarup og Danmarksdemokraterne, som slog fast, at de hverken ønsker at bryde konventioner eller de frihedsrettigheder, som vi har kæmpet så hårdt for i Danmark.
Jeg vil til hver en tid kæmpe for, at enhver kvinde i verden skal have frihed til at tage tørklædet af, hvis hun ønsker det.
Det gælder i Iran, hvor jeg har hævet stemmen, og det gælder i Danmark for de kvinder eller piger, der måtte være underlagt social kontrol.
Jeg vil til hver en tid stå fast på deres ret til at tage tørklædet af.
Men hvis jeg giver dem friheden til også at tage det på, bliver jeg styrket i den kamp.
Det gælder i Iran, og det gælder i Danmark.
For enten tror man på menneskerettighederne eller ej – og tror man på dem og friheden og ligheden for det enkelte menneske, starter det lige her, og indfører vi tvang og undertrykkelse i Danmark, bliver det sværere at kæmpe for den frihed og lighed i verden.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-03:
Ja, så absolut.
Jeg har da selv været med til at arbejde for, at dommere ikke skulle bære religiøse symboler, fordi den autoritet, der ligger i at være dommer, jo i sig selv er et problem, hvis man påfører sig forskellige symboler, der kan påvirke eller se ud til at påvirke det, der sker i retten.
Så selvfølgelig kan man ikke generalisere.
Man kan jo heller ikke generalisere indvandrere eller flygtninge, altså f.eks sige, at man ikke kan være muslim uden at bære tørklæde.
Der er masser af forskellige afskygninger af den religion og den måde, man som borger praktiserer religionen på.
Men det ændrer bare ikke ved, at vi står med et forslag her, hvor vi skal vurdere, om det er praktisk muligt, når vi, tror jeg, er enige om gerne at ville bekæmpe tørklæder og islamisme i Danmark.
Og det her forslag er for mig at se ikke praktisk realisabelt.
Det er ikke praktisk muligt og heller ikke fornuftigt at sige til voksne mennesker, der gerne vil bidrage, men altså gerne vil have lov til at bære et tørklæde i en bestemt situation, at det skal de ikke, og at de derfor ikke kan være på arbejdsmarkedet.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-03:
I Nye Borgerlige har vi jo løsningen på det her – hvis ikke man har lyst til at være på arbejdsmarkedet, har man jo et rimelig stort problem med at forsørge sig selv, og hvis ikke man kan forsørge sig selv, skal man jo rejse hjem.
Så det løser selvfølgelig det.
Og så får vi jo plads til måske at tage nogle andre herop, som ikke har den samme affektion over for at skulle bære et tørklæde, altså et islamisk symbol, i det offentlige.
Jeg synes, det er et billigt argument, som jeg egentlig mangler noget underbygning for.
Men det er en god påstand, såfremt man ikke har lyst til at forbyde tørklæde i det offentlige – det er jeg klar over.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-03:
Jamen altså, jeg tror bare, at både Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti og andre partier, der gerne vil en stram udlændingepolitik, skal arbejde på det og fremlægge forslag, der er realistiske og mulige, sammen, og i det hele taget – og det er så opfordringen også til Nye Borgerlige – bare stå sammen om at lægge et pres på en regering, som jo på nogle punkter udøver en slap udlændingepolitik og ikke får gjort det, den skal, måske kraftigt påvirket af Moderaterne eller Radikale, eller hvem det nu er, der påvirker den regering.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-05-03:
Tak for ordet.
Det beslutningsforslag, vi behandler i dag, handler om at forbyde offentligt ansatte at bære islamisk tørklæde i arbejdstiden.
Tak til Dansk Folkeparti for at rejse debatten igen.
I Det Konservative Folkeparti anerkender vi fuldt ud, at det muslimske tørklæde bliver brugt som en del af en meget omfattende – desværre – social kontrol i muslimske miljøer, herunder også, at tørklædet kan symbolisere en lavere status for kvinder, samt at brugen af det muslimske tørklæde for offentligt ansatte er en balance, og vi er betænkelige ved, at myndighedspersoner bærer stærkt religiøse symboler, altså offentligt ansatte, som varetager en myndighedsopgave.
Men i Det Konservative Folkeparti mener vi ikke, at et fuldstændigt forbud som beskrevet her i beslutningsforslaget er det rigtige, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Rosa Lund (EL), 2023-05-03:
I dag førstebehandler vi B 31 fremsat af Dansk Folkeparti, som ønsker et forbud mod at bære tørklæde i arbejdstiden.
For cirka en måned siden førstebehandlede vi et andet forslag, som handlede om cirka det samme.
På torsdag skal vi behandle et tredje forslag, som handler om cirka det samme.
Og jeg må simpelt hen bare sige, at på den korte tid har Enhedslisten ikke skiftet holdning.
Vi går ikke ind for et forbud.
Det gjorde vi ikke, da vi behandlede forslaget for en måned siden, og det gør vi ikke i dag, og det kommer vi heller ikke til at gøre på torsdag.
Vi betragter det som et uacceptabelt indgreb i religionsfriheden, nemlig den troendes mulighed for at praktisere sin religion.
Det er samtidig et indgreb i den enkeltes ret til at klæde sig, som man vil.
Muslimske piger skal have ret til at bære tørklæde, ligesom alle andre sådan set skal have ret til at bære de tørklæder, de vil.
Jeg har stadig så svært ved at forstå, hvordan det kan være kvindefrigørende at bestemme, hvad for noget tøj og hvilke beklædningsgenstande kvinder må tage af og på.
Altså, jeg kan slet ikke se logikken i det, overhovedet ikke.
Langt de fleste piger og kvinder, der bærer tørklæde i Danmark, vælger det selv.
At gå med tørklæde handler ikke om underkastelse, det handler om at dyrke sin tro, og det er en ret, som er sikret i grundloven og i de internationale konventioner.
Jeg er så med på, at Dansk Folkeparti gerne vil ud af de internationale konventioner, og det er fair nok, men jeg vil bare minde om, at det står i grundloven, at man har ret til at dyrke sin tro.
Vi har religionsfrihed i det her land, og det er jeg glad for; det skal vi blive ved med at have.
Forslaget er problematisk, synes jeg, både ud fra de ting, jeg lige har sagt, men også fordi jeg, hvis det reelt har til formål at beskytte de piger og kvinder, som bliver påtvunget tørklædet, så ikke ved, hvad det er, Dansk Folkeparti forestiller sig der kommer til at ske med de her kvinder, som bliver påtvunget tørklædet, ved at vi laver et forbud.
Bliver de så mere frigjorte, eller bliver de holdt mere derhjemme?
Man kan jo omvendt spørge: Hvor stor en succes var burkaforbuddet egentlig?
Altså, hvad betød burkaforbuddet – at kvinder ikke blev undertrykt, eller at de kvinder, der blev undertrykt, blev holdt derhjemme?
Jeg tror, at det betød det sidste, og derfor har jeg så svært ved at forstå det her.
Altså, jeg synes, at der både er et problem her, der handler om religionsfrihed, men at der også er et problem her, som handler om kvindefrigørelse.
Og jeg kan ikke forstå, uanset hvor meget umage jeg gør mig, hvordan man i Dansk Folkeparti kan tænke, at det kan være kvindefrigørende at lave lovgivning om, hvad for noget tøj kvinder må have på eller ikke have på.
Det er vi altså færdige med, må jeg bare sige.
Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-05-03:
Jamen det er jo selvfølgelig lidt underligt at stå her og notere sig, at fra Danmarksdemokraterne til Enhedslisten kan man ikke støtte det her forslag, men det er sådan, det er.
Men jeg bliver bare nødt til endnu en gang, når fru Rosa Lund taler om frihed, og hvad man har ret til osv., lige at læse det her op: »Profet!
Sig til dine hustruer og dine døtre og til de troendes kvinder, at de skal trække noget af deres overklædning ned over sig.
Gud er tilgivende og barmhjertig.«
Det er det, der står, og det er ud fra det, kvinderne tildækker sig – kun ud fra det og ikke ud fra frihed, eller at man gør, som man vil.
Nej, man gør det, profeten siger, og man skal ikke forulempes.
Altså, de der grimme mænd, hvad enten de så er 7, 8 eller 9 år, kan lave overgreb på en.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-03:
Alle de frihedsrettigheder, som det her land er bygget på, og som Vesten har formet og skabt, står i skarp opposition til islam.
Derfor har vi en pligt til at presse islam tilbage og ud af Danmark.
Det skal ikke presses ud af hjerterne på muslimer, for man kan sådan set tro på den gud, man vil – fred være med det.
Jeg vil opfordre folk til at blive døbt og komme ind i den kristne tro; det er et godt sted at være.
Men folk må tro, hvad de vil, når de bor i Danmark.
Men de symboler, som overalt i verden er det totalitære ansigt på en kvindeundertrykkende religion og politik, som udspringer af islam, hører ikke til i Danmark.
Det er det, det her handler om.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-05-03:
Altså, nu er det jo nok desværre sådan, at i forhold til islamisterne har profeten et større ord at skulle have sagt, end jeg har, og det er jo det, der er hele kernen i det her.
For det kan jo slet ikke sammenlignes med, at man har religionsfrihed.
Der er ikke lighed.
Jeg synes bestemt ikke, at vi skal acceptere i Danmark, at der er kvinder, der er underkastet det her symbol, som på en eller anden måde også er et seksuelt symbol, fordi det handler om, at mændene ikke må forgribe sig.
Og vi ser jo kvinder og små piger helt ned til 8-9-årsalderen gå med tørklæde.
Jamen det er da absurd netop i et frit land som Danmark, at man skal underkaste sig det her seksualiserende symbol.
Rosa Lund (EL), 2023-05-03:
Igen må jeg bare sige, at fru Pia Kjærsgaard og jeg betragter det her fuldstændig forskelligt, for jeg vil til enhver tid kæmpe for en kvindes og en piges ret til at tage tørklædet af, ligesom jeg til enhver tid vil kæmpe for en kvindes og en piges ret til at have mavebluse på eller til at have alt muligt andet på.
Men jeg vil også til enhver tid kæmpe for, at man kan tage det af eller tage det på.
Hele pointen er, at vi gerne skulle være nået et sted hen, hvor vi kvinder og piger selv bestemmer, hvad for noget tøj vi går med, og selv bestemmer over vores egen krop.
Og det synes jeg at det strider imod, når man gerne vil lave lovgivning, der handler om, hvad for noget tøj man må have på og ikke have på.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-03:
Tak for det.
Jeg studser egentlig over fru Rosa Lund, når hun siger, at det er så problematisk at forbyde et tørklæde.
Jeg er helt sikker på, at fru Rosa Lund mener, at det er undertrykkende, når man i Iran bliver påduttet tørklædet.
Jeg er helt sikker på, at fru Rosa Lund mener, at det er undertrykkende, når man i Afghanistan bliver påduttet tørklædet.
Men i Danmark er det undertrykkende, hvis man som Folketing forsøger at fjerne tørklædet.
Så kan fru Rosa Lund fortælle mig, hvad der er mest undertrykkende – ikke at blive tvunget til at gå med tørklæde, når man er på arbejde, eller at blive tvunget til at gå med tørklæde, f.eks. i Iran og Afghanistan?
Rosa Lund (EL), 2023-05-03:
Det mest undertrykkende er, når staten bestemmer, hvordan kvinder skal gå klædt.
Punktum.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-03:
Så jeg kan forstå, at det er staten, der er problemet.
Så det vil sige, at fru Rosa Lund mener, at det er superfint, at en mand, en bror eller en far siger til en, der har taget en sygeplejerskeuddannelse: Du skal gå med tørklæde.
Det er o.k.
Det må bare ikke være staten, der bestemmer, at de skal tage det af.
Jeg kan godt se præmissen om, at der ikke er nogen, der skal bestemme, hvad kvinder har på.
Det er jeg jo enig i.
Problemstillingen er, at fru Rosa Lund, når hun argumenterer på den her måde, fuldstændig underkender den kæmpe sociale kontrol, der også finder sted ved brug af tørklædet.
Det er det, jeg ikke synes er tiltalende.
Jeg synes, det er fint, at fru Rosa Lund er imod forslaget, men jeg synes, at man skal acceptere, at det også er et udtryk for social kontrol.
Rosa Lund (EL), 2023-05-03:
Altså, jeg kan jo blive i tvivl om, om Nye Borgerlige har læst det her beslutningsforslag.
For beslutningsforslaget handler jo netop om, at vi herinde skal bestemme, hvad for noget tøj piger og kvinder må have på eller ej.
Og jeg kan ikke forstå, hvordan man som et borgerligt parti, som hvert år på grundlovsdag hylder frihedsrettighederne i grundloven, kan synes, at det er i orden, at vi skal stå herinde og lave lovgivning om, hvad for noget tøj det køn, jeg tilfældigvis tilhører, skal have på.
Det er også ganske alvorligt.
Jeg kan bare ikke forstå, at man i sin iver efter at stoppe nogle andre i at bestemme, hvad for noget tøj, kvinder må have på og ikke have på, så selv vil bestemme det herindefra.
Jeg tror, at det skal man selv beslutte.
Jeg synes, hverken det er en profet eller fru Pia Kjærsgaard, der skal bestemme, hvad for noget tøj jeg som kvinde går med.
Jeg vil gerne selv bestemme det; det er det, der er hele pointen.
Jeg kan i øvrigt ikke svare på hr. Peter Skaarups vegne.