runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2022-05-04:
Tak for det.
Regeringen ønsker, at Danmark skal gå forrest i kampen for klimaet og miljøet og tage lederskab for den grønne omstilling.
Det er derfor vigtigt, at den grønne omstilling er tænkt ind som en integreret del af også videregående uddannelser, og vi har brug for alle de initiativer, der kan gøre os klogere på vejen derhen.
Derfor synes jeg, det er positivt, at en lang række organisationer i fællesskab har lavet Handleplan for Uddannelse for Bæredygtig Udvikling, som de har overrakt til børne- og undervisningsministeren.
Jeg bakker selvfølgelig op om det gode initiativ, der ligger i uddannelsespartnerskaberne for undervisning i bæredygtig udvikling.
Og jeg vil samtidig også gerne understrege, at der allerede sker rigtig meget på den grønne dagsorden, både på uddannelsesinstitutionerne og i samfundet generelt.
Tidligere i dag har vi offentliggjort en større kortlægning af omfanget af grønt læringsudbytte i de videregående uddannelser, og den viser, at mange uddannelser på tværs af alle uddannelsesområder arbejder aktivt med bæredygtighed og grøn omstilling.
Det er elementer af faktisk, rigtig, rigtig mange uddannelser i dag.
Her er der et stort potentiale for at udbrede de gode erfaringer og den megen viden, der allerede ligger, og det kommer vi til at arbejde med at understøtte.
Inden for mit ressort foregår en del styring jo også via strategiske rammekontrakter, der indgås med de enkelte uddannelsesinstitutioner, og deres ambitioner på det her områder, som også afspejler regeringens, ses tydeligt i, at de rammekontrakter, der senest er indgået her i starten af året, har lagt tydelig vækst på bæredygtighed som en integreret del af uddannelserne.
Jeg er også selv klar til at drøfte et ønske rejst af bl.a. elev- og studenterorganisationer om at ændre i uddannelsesinstitutionernes formålsbestemmelser, så deres bidrag til at sikre et mere bæredygtigt samfund tydeliggøres.
Det vil jeg indkalde Folketingets partier til en drøftelse af inden længe.
Der skal med andre ord ikke herske tvivl om, at jeg finder det vigtigt, at Danmark går forrest i den grønne omstilling, og at det også afspejles inden for uddannelsesområdet.
Katrine Robsøe (RV), 2022-05-04:
Hvorfor støtter ministeren ikke op om arbejdet, der bliver foretaget af uddannelsespartnerskaberne for Undervisning i Bæredygtig Udvikling?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-05-04:
Tak for spørgsmålet.
Det er det, der er målsætningen.
Det, der kan være udfordringen, er, at hvis man fastholder den aktuelle fordeling, vil det betyde, af de ti kommuner, der har haft en positiv befolkningsudvikling, vil få ca. 800.000 kr. mindre, end de får i dag.
Men jeg er som sagt åben over for at tage en drøftelse med ordførerne og også med ordførerkredsen, hvis man måtte ønske det, i forhold til at se på fordelingsnøglen.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-05-04:
Som jeg er oplyst, skal bekendtgørelsen i høring inden sommer, så lad os få spørgsmålene over så hurtigt, de kan komme det, og så får vi tilrettelagt en proces, som sikrer, at vi både kan få en god drøftelse og nå at drage nogle konklusioner, inden vi sender i høring.
Det har jeg taget til efterretning, og jeg ser frem til at modtage en række spørgsmål og eventuelt også nogle bud på, hvilke kriterier man ville kunne lægge ned, fra spørgeren, sådan at vi får en fordeling, blot med den bemærkning, at det, som det også vil være spørgeren bekendt fra de udligningsreformer, som vi deltog i sammen, altid vil være sådan, at når man lægger nye kriterier ind, vil der være nye vindere og nye tabere, og derfor vil man kunne hive andre eksempler på kommuner og LAG-grupper frem, som så kommer henholdsvis godt og mindre godt ud af det.
Anni Matthiesen (V), 2022-05-04:
Lige såvel som jeg påpegede det i forhold til Tønder, som havde henvendt sig til mig, og som synes det er urimeligt, kan jeg nævne, at der er nogle, som jeg i hvert fald så også er overraskede over, og jeg kan nævne Billund Kommune, som pludselig får – og det tør jeg endda sige, selv om det er der, jeg selv bor – 1 mio. kr. mere at gøre godt med, end de plejer at få.
Det er også derfor, at det kunne være rart at få nogle forskellige forslag, for jeg tænker, at hvis man skruede på nogle andre kriterier, hvordan ville det så tage sig ud?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-05-04:
Jeg synes egentlig, at det er en ganske god drøftelse, som jo også afslører, at det kan være vanskeligt at finde de kriterier, som bredt set og generelt mest retvisende udpeger, hvilke kommuner og hvilke LAG-områder der har mest brug for at blive tilgodeset.
Og det er klart, at den nemmeste løsning måske kan være at undlade at ændre kriterierne, men jeg mener også, at vi som politikere har en opgave i ikke kun at vælge det nemmeste, men også at vælge det, der er det mest rigtige.
Og hvis jeg må bede ordføreren om på skrift at henvende sig i forhold til de kriterier, som ordføreren kunne tænke sig at få udboret, så leverer vi meget gerne materiale forud for et eventuelt møde om den her sag.
Anni Matthiesen (V), 2022-05-04:
Det er jo lidt det samme, vi har med at gøre i det her spørgsmål, men når jeg ser på oversigten over, hvad man kan forvente fra 2023 og frem, kan jeg se, hvis jeg bare tager Tønder Kommune ud, at LAG Haderslev-Tønder så vil have 637.000 kr. mindre at gøre godt med, end de har haft tidligere.
Og det er jo det, de selvfølgelig også reagerer på over for mig, for det kan godt være rigtigt, at der, som ministeren siger, er forskellige kriterier, man kan måle på, og jeg må sige, at jeg bl.a. i forbindelse med forhandling af udligningsreformen kender til, hvordan man kan skrue på forskellige skruer.
Men jeg kunne godt tænke mig at bede ministeren om, inden vi skal drikke kaffe, at bede embedsmændene om at kigge på, om der kunne laves en anden fordelingsnøgle, som måske ville være mere rimelig på den måde, at det giver mindre uro, også set i lyset af at jeg har fået reaktioner fra nogen, som pludselig har fået flere penge, og som også har spurgt mig: Hvorfor skal vi have flere penge?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-05-04:
Det er jo et hensigtsmæssigt spørgsmål, for det er lidt i forlængelse af, hvad vi lige diskuterede.
I spørgsmålet fra spørgeren er der jo indlagt en præmis om, at de mest udsatte landdistriktskommuner er dem, der har oplevet en befolkningstilbagegang.
Som ny minister på området mener jeg umiddelbart, at der er en række forskellige forhold, der kan være udslagsgivende for, om en kommune er en udsat landdistriktskommune.
Det kan selvfølgelig være en tilbagegang i befolkningsudviklingen, men det kan, som jeg ser det, lige såvel være en tilbagegang i beskæftigelsen eller eksempelvis være mangel på arbejdskraft.
Disse kriterier vil så i givet fald definere nogle andre kommuner som de mest udsatte.
Og det forekommer mig derfor, at der kan være en række kriterier, og at det derfor også kan være vanskeligt at finde det helt rigtige kriterie for en fuldstændig rimelig fordeling for nu at gentage præmissen i spørgsmålet.
Det forhold, at det kan være vanskeligt at finde de rigtige kriterier, taler, som jeg ser det, for en mere ligelig fordeling, så LAG'erne kan bruge deres energi på at lave projekter til gavn for lokalsamfundet frem for at bruge tid på, om fordelingsnøglen nu falder helt rigtigt ud i forhold til deres LAG, ikke mindst fordi der er i disse år er flere midler, end der har været tidligere.
Som sagt tidligere skal den endelige fordeling af LAG-midlerne jo fastlægges i en bekendtgørelse og sendes i høring, og derfor er der, hvis forligskredsen måtte ønske det, lejlighed til, at vi kan tage en drøftelse af spørgsmålet.
Anni Matthiesen (V), 2022-05-04:
Mener ministeren, at den nye fordelingsnøgle til LAG-midlerne er både rimelig og hensigtsmæssig, når fordelingen af midlerne ikke længere tager højde for befolkningstilbagegang i de respektive kommuner?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-05-04:
Jo, det ville man kunne gøre, men så ville man opleve den skævhed, der er i, at det er relativt få kommuner, som – heldigvis, og det er jo positivt – oplever en befolkningstilbagegang.
Der er jeg i tvivl om, for nu at sige det helt oprigtigt, hvorvidt det afspejler de reelle udfordringer, vi ser i landdistrikterne.
Anni Matthiesen (V), 2022-05-04:
Jeg vil egentlig bare til sidst spørge: Vil man ikke bare kunne fastholde den model, man har nu?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-05-04:
Det er en drøftelse, jeg meget gerne tager.
Det er jo sådan, som ordføreren også er inde på her til sidst, at hvis vi laver en ny model, som kan tilgodese en række hensyn, vil der være nogle, som i forhold til sidste periode får mindre, og nogle, der får mere.
Så der vil selvfølgelig være nogle, som sidder i en organisation, hvor de får færre midler end i dag, men jo heldigvis relativt mange midler, i forhold til hvad det har været tidligere.
Men jeg vil sige, at som relativt ny minister er der to ting, der er tændt: læselampen og kaffemaskinen.
Så lad os drikke en kop kaffe og få set på og diskuteret det her spørgsmål også.
Anni Matthiesen (V), 2022-05-04:
Ja tak.
Jeg tager gerne imod den invitation.
Og så kunne det jo være, at ministeren ville give en kop kaffe og vi kunne tage en drøftelse af de her ting, eventuelt sammen med Venstres ordfører på området, altså Peter Juel-Jensen.
For jeg ser måske det her – og den nye model er også blevet omtalt sådan – lidt som en omvendt Robin Hood-model.
Og der kan man sige, at det i hvert fald ikke er det, jeg har tænkt med LAG-midlerne, altså at de på en eller anden måde skulle være en omvendt Robin Hood-model.
Jeg siger ikke, at jeg har løsningen på, hvordan det kunne gøres bedre, klar, men jeg synes bare, det er vigtigt, at man, når bl.a. folk fra Lolland og for den sags skyld fra Tønder nu reagerer, fordi de får så mange færre kroner at gøre godt med, måske også tager den her drøftelse.
Man kunne jo også vælge eventuelt at tage en mere grundig snak med Landdistrikternes Fællesråd osv.
Og jeg ved godt, at vi ikke hører fra dem, der får flere penge.
Vi hører fra dem, der får færre penge.
Men derfor tror jeg stadig væk, at man måske vil kunne finde en model, som var mere rimelig.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-05-04:
Tak for det.
Jeg hørte, hvad jeg opfattede som en misforståelse i debatten, og jeg kunne bare godt lige tænke mig, at hr. Jens Joel bekræftede, om det ikke er rigtigt, at hvis Danmark indgår i det europæiske forsvarssamarbejde og vi beslutter os for at være med i nogle militære missioner eller nogle projekter i PESCO, så er det altså ikke sådan, at regeringen sidder i et lukket rum nede i EU og på vegne af Danmark beslutter, om vi skal indgå i det her, uden at rådføre sig med Folketinget.
Efter min opfattelse vil man stadig skulle spørge Det Udenrigspolitiske Nævn og Folketinget om lov, hvis man skal indgå i militære missioner, også selv om de er EU-missioner.
Og man vil også skulle spørge Europaudvalget om lov, hvis man skal indgå i forskellige projekter i PESCO.
Kan hr. Jens Joel bekræfte det?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-05-04:
Tusind tak for hilsnerne, og også tak for lejligheden til at få lov til at svare på spørgsmålet om de her vigtige lokale aktionsgrupper, som gør en stor indsats i vores lokalområder for at skabe liv og nye aktiviter.
Det er en indsats, der er så vigtig, at vi jo også i den nuværende regering har afsat betydelig flere midler, end man tidligere har afsat, hvilket betyder, at der er mere at gøre godt med i dag og også i den kommende periode, end der har været tidligere.
De 93 mio. kr., som nu skal fordeles imellem LAG'erne i den kommende periode, skal fordeles i den periode, der hedder 2023-2027.
Det er den periode, vi så her taler om.
I den seneste periode blev midlerne fordelt via en fordelingsnøgle.
Det betød, at de LAG-kommuner, der har oplevet en negativ befolkningsudvikling, fik et forhøjet tilskudsbeløb.
Mange landdistriktskommuner har imidlertid oplevet en stabilisering eller en fremgang, og det er jo rigtig positivt.
Det finder jeg som relativ ny minister sådan umiddelbart rimeligt i lyset af den positive udvikling, der har været i landdistrikterne.
Det er imidlertid sådan, at den endelige fordelingsnøgle af LAG-midlerne skal fastlægges i en bekendtgørelse, som så skal i høring, inden den er gældende.
Jeg er blevet oplyst af mit ministerium om, at landdistriktsordførerne er blevet orienteret om det her forslag til den nye fordeling i forbindelse med et møde i aftalekredsen om mere liv i bymidter og landdistrikter, og at partierne i den forbindelse ikke umiddelbart havde bemærkninger.
Hermed mine indledende tanker om den hidtidige fordeling og den nye fordeling.
Jens Joel (S), 2022-05-04:
Ja, en regering skal jo have et flertal, i hvert fald ikke have et flertal imod sig i forhold til de beslutninger.
Det er klart, at når vi har stemt om, hvorvidt vi skulle bidrage militært ude i verden, så har vi jo stemt her i Folketingssalen og ikke i et eller andet mørkt eller lukket rum et eller andet sted, som man ikke vidste noget om.
Det har også sådan lidt komikkens skær over sig, for har man forestillet sig, at der faktisk kunne blive sendt soldater i krig, uden at der var nogen, der opdagede det?
Det virker sådan lidt, som om man ligesom prøver at skabe et billede af, at det kan man bare gøre, uden det bliver opdaget, eller uden man skal spørge nogen, og det er selvfølgelig ikke rigtigt.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-05-04:
Jeg kan ikke sige, hvilke militære missioner vi skal deltage i, hvis vi kommer ind i det europæiske forsvarssamarbejde, og hvilke vi ikke skal deltage i.
Det er lidt svært at forholde sig til, når vi ikke har muligheden i dag.
Mon ikke det også var noget, Danmark havde en interesse i at deltage i, også gennem EU?
Christian Juhl (EL), 2022-05-04:
Tak for det.
EU-hæren er stendød, sagde SF's ordfører, og jeg har forstået, at SF nu mener, at flere våben vil gøre verden mere tryg at leve i.
Det er jo en ny melodi fra SF, i hvert fald i forhold til den tid, jeg har kendt SF.
Men EU-hæren er stendød og ordføreren siger samtidig, at EU lige nu udvikler sig militært i en stor i hast; vi ved ikke, hvor det ender henne.
Jeg har spurgt mange, hvorhenne det her ender, og de fleste siger så, at det ved de jo ikke noget om.
Så er jeg nødt til at se på: Hvad vil EU?
Ja, de vil med de aktioner, de har haft i øjeblikket, i flertallet af tilfældene følge Frankrig i deres gamle kolonier og forsvare deres interesser der.
Det er det, hvad EU har villet.
Det kan godt ske, at de har skrevet noget andet i nogle papirer, men det har jeg jo ikke nogen garanti for.
Derfor er det jo lidt vigtigt at vide, om SF, hvis EU fortsætter den linje, så også vil synes, at det er en god idé, at vi følger sammen med EU nede i Nordafrika?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-05-04:
Det er i hvert fald det, jeg hører, når jeg lytter til præsidenterne.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-04:
Er USA gået styrket ind i forhold til den europæiske sikkerhed, eller ser vi egentlig, at USA har trukket sig gradvist gennem de seneste år?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-05-04:
SF er jo for NATO, og gudskelov for det i sådan en situation som den her.
Vi kan jo se, at den militære trussel mod lande, som er medlemmer af NATO, nærmest ikke er der, og det er en forsvarsalliance, som vi skal værne om, og som vi også skal styrke.
Vi mener, at det europæiske forsvarssamarbejde kan bidrage med at supplere og komplimentere det, man laver i NATO, og måske også lave en arbejdsfordeling, som sikrer, at man kan fokusere på det, der giver mening for NATO respektive EU.
Eksempelvis startede vi jo med at overdrage nogle missioner fra NATO og fra FN til det europæiske forsvarssamarbejde for at sikre, at man kunne bruge kræfterne på noget andet, og jeg tænker, at den form for arbejdsdeling og supplement til hinanden vil fortsætte og blive stærkere, hvis vi er med i begge dele.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-04:
Tak til ordføreren for en god tale og også for at kigge lidt ud i fremtiden, med hensyn til hvordan verden ser ud sikkerhedsmæssigt og internationalt.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordførerens holdning til NATO ligesom er, og hvordan man ser det her i forhold til et styrket europæisk samarbejde i forhold til NATO.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-05-04:
Nej, det kan jeg ikke, for det, der jo er, når man går ind i det europæiske forsvarssamarbejde, er, at det er frivilligt, hvad man vil deltage i.
Det er, om man vil deltage i militære missioner i Afrika, eller om man vil deltage i andre dele af det europæiske forsvarssamarbejde.
Det er også frivilligt, hvad man vil bidrage med.
Og sidst, men ikke mindst, hvilket jeg også forsøgte at sige til hr. Alex Ahrendtsen, får man jo en vetoret, som man kan bruge til at sikre, at EU's kræfter ikke bliver brugt på militære missioner steder, hvor det ikke giver mening.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-04:
Jeg synes, det er lidt bekymrende.
SF tror åbenbart, at der ikke kommer de her missioner, men det gør det jo.
De er der allerede nu, og det ligger jo i det europæiske forsvarssamarbejde, at man kan gå ind i andre lande uden for EU.
Så ville det ikke være fornuftigt af SF at ændre holdning og anbefale et nej?
For man er åbenbart ikke helt klar over, hvad det er, man siger ja til.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-05-04:
Det er nu heller ikke i min opfattelse, at det er det, EU vil.
Hvis man læser det nye bud på retningen for sikkerheds- og forsvarspolitikken i EU – det strategiske kompas – så er der jo i dag et behov for og ønske om at orientere sig mod Europas baghave og bruge sine kræfter på ikke at føre ørkenkrige, men passe på Europa og forsvare de europæiske værdier.
Jeg tror ikke, at det, der kommer til at ske, hvis Danmark melder sig ind i det europæiske forsvarssamarbejde, er, at vi får et væld af nye missioner i Afrika.
Vi har nogle i det europæiske forsvarssamarbejde i dag, som ligger i Afrika, men de har jo været svære at blive enige om, bl.a. fordi det kræver enstemmighed, og hvis Danmark sidder med i det her forsvarssamarbejde, kan vi jo været med til at sikre, at man ikke bruger sin energi på militære missioner og angrebskrige, som hr. Alex Ahrendtsen kaldte det, i Afrika, men på det, der giver mening.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-04:
Lad os dog blive enige om en ting: EU kan ikke forsvare Europa.
Det kan kun NATO.
Det kan kun amerikanerne og briterne og de øvrige NATO-lande.
Så lagde jeg også mærke til, og det bekymrer mig egentlig, at SF går ind for at afskaffe forbeholdet, fordi det europæiske militære samarbejde skal forsvare Europa.
Men det, det militære samarbejde er blevet brugt til, er bl.a. missioner i Afrika.
Hvorfor synes SF, Socialistisk Folkeparti, at vi skal have endnu flere militære missioner i Afrika?
Hvorfor synes SF, at man skal sende danske soldater ned for at hjælpe Frankrig med deres kolonikrige i de gamle afrikanske kolonier?
Hvorfor synes man, det er en god idé, når vi har NATO til at forsvare os?
Hvorfor vil man hellere føre angrebskrige end lægge sine æg i NATO's kurv?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-05-04:
Jeg skulle lige til at sige, at hvis det kun skulle gælde for EU's militære missioner, ville det da være uambitiøst, fordi vi jo i fællesskab ofte har foreslået, at der skulle gælde to tredjedeles flertal for militære missioner i det hele taget.
Og det mener vi stadig i SF.
Det har der desværre ikke været flertal for, hvilket har undret os qua Socialdemokratiets tidligere holdninger på det her område, men vi mener sådan set stadig, at ligegyldigt om det er en EU-mission eller en NATO-mission eller en hvilken som helst anden mission, så burde det være to tredjedeles flertal, der besluttede at sende Danmark i krig.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-04:
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge om en anden ting.
Og i øvrigt tak for svaret; det giver så bare nogle udfordringer, i forhold til om det er i NATO-regi, eller om det er i EU-regi, man ønsker den militæralliance.
Men her for ganske kort tid siden – i slutningen af sidste år – rejste Enhedslisten, SF og Radikale et forslag om, at der skulle være to tredjedeles flertal i Folketinget, hvis man skulle sende militære bidrag ud i verden, for netop at undgå, at det kunne være et meget snævert flertal, som gjorde det.
Vil SF være villig til at sige, at det også er en betingelse, altså noget, vi skriver ind i loven, eller at vi i hvert fald som minimum får en politisk aftale om, at det også gør sig gældende, hvis vi afskaffer EU's forsvarsforbeholdet, nemlig at der så skal være to tredjedeles flertal for at sende soldater ud på militære aktioner?
Christian Juhl (EL), 2022-05-04:
Jamen nu har Danmark jo været i Bosnien, nu har Danmark jo været i Ukraine og har bygget op, og vi har jo ikke haft nogen begrænsninger i det, vi gerne ville deltage i.
Det er det, der undrer mig, og det er også derfor, jeg spørger: Hvor ender det her henne?
Hvilken vej skal EU gå?
Det er der ingen der vil svare på, og jeg stemmer ikke blindt til en folkeafstemning.
F.eks. er EU ikke omfattet af de samme regler som NATO om, at vi følger menneskerettighederne og FN's regler for krig og den slags ting.
Det skræmmer mig meget, at vi så vil gå ind i en struktur, som principielt er os inderligt imod, og derfor forstår jeg ikke, hvad vi skal der, så længe vi ikke kan få klar besked om, hvor vi skal hen, og hvilke principper der skal gælde.
Kan ordføreren slet ikke forstå den tvivl?
Altså, jeg husker jo ...
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-05-04:
Jo, jeg kan sagtens forstå mennesker, der er i tvivl om, hvad de skal stemme, og det skal der være en plads til.
Men jeg synes nu, det giver mening, at vi melder os ind i det europæiske forsvarssamarbejde i en tid som den her, for vi har behov for at rykke tættere sammen med vores europæiske allierede.
Ordføreren siger, at vi har været i Bosnien, EU har været i Bosnien, og der var ikke nogen grænser for, hvad vi har villet blande os i.
Skal jeg forstå det sådan, at ordføreren ikke synes, det kunne give mening i fremtiden at være med til at stabilisere?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-04:
Det fungerer jo på den måde, at når EU sætter sig for en militær operation, så oprettes der en EU-forsvarskommando, som så overtager magten over de tropper, som landene sender ind.
Altså, det minder i sig selv lige nu meget om det, som NATO gør.
Folketinget her har givet opbakning til, at flere dele af det danske forsvar kan bidrage til NATO-operationen ved Ukraine, og der er jo så en NATO-kommando, som bestemmer inden for det mandat, hvor de danske tropper så skal hen.
Og det er jo den magt, som EU også vil få; så EU vil kunne sende de bidrag, vi så sender, rundt der, hvor man ønsker det, inden for mandatet.
Kim Valentin (V), 2022-05-04:
Der bliver talt om, at det her er mere magt til EU, men det er det jo ikke.
Det er mere magt til Danmark, fordi det, der rent faktisk er tilfældet, er, at vi i dag står udenfor og ikke kan tage stilling til noget.
Nu siger vi, at vi gerne vil ind, og så kan vi tage stilling til – ja eller nej – om vi vil være med til det, de andre gerne vil.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-04:
Hvad har jeg med Trump og Le Pen at gøre?
Kim Valentin (V), 2022-05-04:
Modsætningen mellem EU og NATO er der jo ikke, og den vil jeg lige lægge ned, så man ikke får lov at fortælle en historie om, at enten har vi EU, eller også har vi NATO.
Der er netop sagt adskillige steder, at EU og NATO hjælper hinanden.
De vil gerne hjælpe hinanden, de peger på hinanden for at hjælpe hinanden.
Så lige meget hvor mange gange det bliver sagt, er det jo ikke rigtigt.
Så er der et eller andet med Le Pen, Trump, Morten Messerschmidt.
Nu bliver der smilet – det kan jeg godt forstå.
Men både Trump og Le Pen siger jo, at de egentlig gerne vil lægge lidt afstand til NATO, og nu står jeg her og hører, at Morten Messerschmidt gerne vil tale NATO op – kan vi tro på det?