runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-21:
Ja, hvis vi stod et andet sted i forhold til vores klima, ville jeg synes, at ministerens forslag var rigtig godt, men det gør vi jo ikke.
Vi står jo et sted, hvor vi virkelig har brug for handling.
Og så tænker jeg, at jeg rigtig tit hører folk sige: Orv, kan vegetarmad være så godt og så spændende?
Det var godt at se.
Det er jo netop det, man kan vise i de offentlige køkkener, og det viser man jo ikke ved at blive ved med at lave valgmuligheder.
Tak til ordføreren for at tage det her emne alvorligt.
Ordføreren nævner klimamålsætninger og siger også senere, at der skal være målsætninger.
Og jeg hører også, at der ligesom skal være et eller andet, der viser, at vi går i den rigtige retning.
Har ordføreren et bud på, hvordan sådan en målsætning kunne lyde?
Carl Valentin (SF), 2022-04-21:
Ja, man kunne jo f.eks. sige, at udledningen fra kosten i de offentlige køkkener skulle være reduceret med 25 pct. senest i 2025 og med 50 pct. senest i 2030.
Det har vi tidligere foreslået konkret.
I Aarhus har SF f.eks. været med til at få vedtaget, at man siger 25 pct.s reduktion allerede i 2024, og så er der ellers handlefrihed, i forhold til hvordan man vil gøre det.
Og jeg synes i virkeligheden også, at det er meget klogt.
Altså, man sætter nogle markante målsætninger, som sørger for, at man skal servere meget mere plantebaseret i de offentlige køkkener, men at man så i det enkelte køkken kan vurdere, hvordan man vil udmønte det.
Det synes jeg er en bedre tilgang, som jeg også tror der vil være mere forståelse for lokalt, og som i virkeligheden vil give noget af det samme.
Altså, vi får stadig væk reduktionerne, for det er dem, vi beslutter, men præcis hvad der skal serveres til frokost, sådan som Frie Grønne går ind her og foreslår noget omkring, blander vi os ikke i.
Vi siger: I skal reducere, og så må I selv finde ud af hvordan.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-21:
Så når ordføreren siger, at der skal være en reduktion på 25 pct. i 2025, synes SF så, at det er ambitiøst nok?
Carl Valentin (SF), 2022-04-21:
Som sagt har vi været villige til at gå videre andre steder også, og vi har også gjort det i Aarhus, hvor det allerede er fra 2024.
Jeg kunne godt se, at man kunne gå videre end det.
Jeg synes bare ikke, at det er smart at fremsætte et forslag, som vil kræve en total forandring ude i de offentlige køkkener meget hurtigt, som befolkningen ikke er klar til, og som køkkenerne heller ikke er klar til.
Og jeg synes, der er så mange andre virkemidler, man kunne tage i brug.
Og hvis man både lagde en skat på animalske fødevarer, hvis man lavede et tilbud om plantebaseret mad i offentlige køkkener, hvis man lavede de målsætninger, jeg har foreslået, så vil man opnå meget af det samme som det her, men på en bedre måde.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-21:
Og tak til ordføreren for en passioneret tale.
Jeg synes, særlig den historie fra køkkenet i Herning er rigtig dejlig.
Og det er jo egentlig det, vi i Frie Grønne tænker at vores offentlige køkkener kunne gøre i dagligdagen, så vi kunne få den her udvikling forceret, fordi folk netop opdager, at man kan få så meget god, lækker nærende mad, og at man faktisk har det rigtig dejligt efter at have spist det måltid.
Kan ordføreren ikke se, at det, at man ligesom får det rullet ud over alle offentlige køkkener, kunne være med til at skabe de gode historier og udvikling ude i hjemmene også og i pølseboden på dyrskuet, som jo i øvrigt ikke er en del af vores forslag her?
Kathrine Olldag (RV), 2022-04-21:
Jo, men det er måden, vi kommer derhen på, for Frie Grønne vil forbudsvejen, og vi er nok mere interesseret i lige at tage den op i helikopteren og sige: I det offentlige skal vi reducere CO 2 -udslippet, og hvis man beder det offentlige om at sætte sig nogle præcise CO 2 -reduktionsmål, bliver man også helt automatisk nødt til at reducere CO 2 -udslippet i køkkenerne, og så bliver man også nødt til at gå den plantebaserede vej, for det er det, der fører til CO 2 -reduktionerne
Så for Radikale Venstre er det CO 2 -reduktionsvejen, vi skal gå.
I øvrigt bakker vi fuldstændig op om formålet og intentionen i forslaget her, men dét er vejen – ikke forbudsvejen.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-21:
Ordføreren nævner reduktionsmål, ligesom SF's ordfører også gjorde.
Hvor er Radikale Venstres ambitioner, i forhold til hvad for nogle tal der skal på de her reduktioner hvornår?
Kathrine Olldag (RV), 2022-04-21:
Vi har i vores eget klimaudspil foreslået 50-procentsreduktioner på offentlige køkkener i 2030, så det er i hvert fald intentionen herfra.
På nær to kommuner har alle kommuner jo indgået DK2020-aftalen, hvor de indgår Parisaftalens klimamål om 50 pct.s reduktion.
Så hvis de bare gør det, vil de jo sådan set være i mål også med De Radikales intentioner.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-21:
Og tak til ordføreren for at have en positiv holdning i forhold til omlægningen.
Mit spørgsmål er egentlig bare: Synes ordføreren, at det går hurtigt nok?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-04-21:
Jeg kan da sagtens se, at der kunne ske mere, men jeg må bare notere mig, at der sker meget, og at der faktisk er rigtig mange gode processer i gang.
Og når jeg kigger på det, vi fik med i landbrugsaftalen omkring det plantebaserede, synes jeg virkelig, at vi har lagt et spor ud og har fået prioriteret mere end en milliard til at udvikle på det plantebaserede spor i landbrugsstøtten.
Så der er rigtig gode spor i det, og vi står over for, at der skal være CO 2 -afgifter i hele samfundet, også på det klimabelastende landbrug, hvor det er sådan, at den animalske produktion bidrager meget højt i forhold til klimabelastningen.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-21:
Ja, det er jo helt rigtigt, at det er vigtigt, at der bliver mere plantebaseret produktion i landbruget.
Og jeg håber da også, at det kommer til at gå indenlands, men det kan jo også blive eksporteret, og det er selvfølgelig også fint nok.
Hvad er Enhedslistens ambition, i forhold til hvor mange procent plantebaseret kost vi skal nå frem til i offentlige køkkener?
Brian Bressendorff (S), 2022-04-21:
Det tror jeg ikke vi kan i dag, nej.
Det er jo klart en retning, vi skal i.
Det er jo, for at vi kan bevæge os i den retning, at der er taget alle de tiltag, som jeg netop nævner i min tale.
Men jeg tror, det er rigtigt, at i dag vil du kunne komme ud mange steder, hvor det vil være rigtig svært at finde et godt vegetarisk alternativ.
Så det er helt rigtigt, hvad spørgeren på en eller anden måde indikerer her.
Vi har stadig væk et stort skridt at skulle tage i at spise mindre kød og mere plantebaseret og i at sikre, at valgfriheden, uanset om man er vegetar, eller om man godt kan lide at få en lille smule kød, skal være stor for enhver.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-21:
Ja, og det, som ordføreren også selv reagerer med at sige, synes jeg jo er et kæmpeproblem.
Så i forhold til valgfrihed i øvrigt: Regeringen og Folketinget vedtager jo mange love, hvori der ikke er valgfrihed.
Altså, nu skal brændeovne fra før 2008 outsources, og i forhold til pesticider er der en begrænsning for, hvor meget man må sprøjte.
Der er ikke valgfrihed.
Så hvorfor kan vi ikke også på det her område træffe nogle beslutninger?
Brian Bressendorff (S), 2022-04-21:
Jeg tror, vi skal vise en tydelig retning for, hvor vi gerne vil hen, og så skal vi passe på med, at vi ikke ender ad den forbudsvej, hvor vi faktisk kan risikere, at vi ender et modsat sted af det, vi egentlig ønsker, altså at modstanden imod det her bliver større, end vi egentlig kan forstille os.
Så ja, jeg deler ønsket om, at vi kommer over i en mere plantebaseret retning, men jeg tror ikke på, at forbudsvejen er den rigtige at gå.
Erling Bonnesen (V), 2022-04-21:
Frihed til at vælge, hvad der skal på tallerkenen, er helt centralt for mig som Venstremand og for os i Venstre.
God forbrugeroplysning fra myndighederne er vigtigt, så man kan sammensætte en varieret kost, men det betyder absolut ikke, at vi skal begrænse danskernes frie valg, når det gælder kosten og sammensætningen af kosten.
Også i kommunerne, regionerne og institutionerne skal man have frit valg til selv at vælge, hvad der skal på tallerkenen, og til at sammensætte ugens kostplan.
Flere vælger at spise mindre kød.
Det ændrer på, hvad der bliver efterspurgt også i de offentlige kantiner.
Danskernes frihed til selv at vælge er centralt for os i Venstre.
Vi behøver ikke statslige diktater om, hvor mange grønsager der skal være, og hvor meget kød der skal være.
Det bør vi også have, når det gælder udarbejdelsen af ugens madplan for kantinen eller skolemaden, og derfor stemmer Venstre imod dette forslag.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-21:
Og tak til ordføreren for et liberalt parti.
Frivillighed fylder selvfølgelig meget, og det er vi i Frie Grønne faktisk langt hen ad vejen enige i.
Men hvor er frivilligheden for dem, som ikke spiser kød?
Altså, er det i orden, at der er nogen, der kan komme ind i et offentligt køkken og så faktisk ikke kan få et vegetarisk måltid, hvis de er vegetarer?
Erling Bonnesen (V), 2022-04-21:
Jeg synes simpelt hen ikke, det hænger sammen i spørgerens spørgsmål.
Først signalerer spørgeren, at man faktisk er enig med os i Venstre om en liberal tilgang, og så går hun lige den modsatte vej i spørgsmålet.
Det hænger jo ikke sammen.
Men jeg er da glad for, at der i starten kom et signal om, at man var enig, men så var man alligevel ikke rigtig enig.
Det hænger jo ikke sammen.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-21:
Nej, jeg sagde »langt hen ad vejen«, og det betyder jo ikke alle steder.
Altså, sådan har Venstre det jo selvfølgelig heller ikke.
Men hvad mener ordføreren om den der frivillighed, altså frihed til at kunne vælge et grønt måltid?
Og hvordan ser ordføreren på kostens betydning i forhold til klimabelastning?
Erling Bonnesen (V), 2022-04-21:
Jamen jeg synes, det falder mere og mere fra hinanden for spørgeren, for så starter spørgeren med at sige »langt hen ad vejen« og kommer så med nogle spørgsmål om alligevel at diktere det.
Det hænger jo ikke sammen.
Jeg har svaret klart og tydeligt som Venstremand, at vi ønsker frihed til selv at vælge, og at man i de enkelte institutioner er allerbedst til selv at sammensætte ugens kostplan.
Mere klart tror jeg ikke det kan siges.
Kathrine Olldag (RV), 2022-04-21:
Jeg har valgt at tage ordet, for jeg blev lidt provokeret af, at ordføreren bare kritiserer det spørgsmål, der bliver stillet, og som jo kommer et fuldstændig legitimt sted fra, nemlig at man spørger ind til, hvad det egentlig betyder at være liberal, når det kommer til fødevarer.
Frihed til at vælge – man står ved en buffet, og så er der intet andet end kød i det, man står over for.
Og som vegetar eller som veganer har man ikke frihed til at vælge.
Så må man gå sulten hjem, eller man må tage en madpakke med.
Det kan da ikke være liberalt.
Erling Bonnesen (V), 2022-04-21:
Nu tror jeg, man skal lede meget længe efter en buffet, hvor der kun er kød hele vejen igennem og ikke noget som helst andet, hvilket var det, der lå i starten af spørgsmålet.
Men jeg er helt sikker på – det er i hvert fald min egen oplevelse fra min tid i den kommunale sektor – at man er bedst til i den enkelte børnehave, på det enkelte plejehjem eller ældrecentre og andre steder i de offentlige institutioners køkkener selv at tage drøftelsen af: Hvad er det, vi ønsker at sammensætte kostplanen ud fra i vores institution i den kommende uge?
Og det kan jo variere, også hen over året.
Og det passer meget godt med vores holdninger i Venstre, som er et liberalt parti, at man tager de drøftelser lokalt, som kan være forskellige, og på den måde får man sammensat ugens kostplan.
Det er min erfaring, at det fungerer bedst.
Kathrine Olldag (RV), 2022-04-21:
Jeg prøver lige igen.
Som vegetar på 15. år kan jeg rolig sige som førstehåndsvidne, at det sker meget ofte, at man kommer til en offentlig buffet, hvor der ikke er noget, der ikke er kød i.
Så hvad er det, der er liberalt ved en buffet, hvor der sågar er sprinklet bacon på salaten?
Erling Bonnesen (V), 2022-04-21:
Jamen jeg har klart og tydeligt tilkendegivet vores holdning, altså at man tager den drøftelse lokalt, og det er jeg helt sikker på at man også gør i de konkrete situationer, som spørgeren nævner.
Der må man jo tage spørgsmålet op lokalt og prøve at gøre sin indflydelse gældende og sige, at man ønsker at påvirke, hvordan næste uges kostplan så skal sættes sammen.
Det er vejen frem i et lokalt demokrati.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-21:
Altså, jeg kan overhovedet heller ikke se, at det her er enkel og klar liberal politik.
Så spørger jeg ind til ordførerens liberale hjerte: Mener ordføreren, at man som bruger i f.eks. statens kantiner skal have en mulighed for at spise andet end kød i en buffet?
Erling Bonnesen (V), 2022-04-21:
Spørgeren siger, at man ikke forstår min liberale holdning.
Nej, og jeg kan så også forstå, at vi er forskellige partier, og det er fair nok.
Men jeg svarer så klart, som jeg kan, at det er man bedst til at håndtere lokalt, og at vi ønsker valgfriheden til at vælge, og jeg har forklaret nu op til flere gange på flere spørgsmål her, at man selvfølgelig så tager den diskussion lokalt.
Det er jo helt klart, at der vil være forskellige egnsvise tilgange til, hvordan man ønsker at sammensætte en kostplan, og der kan også være forskelligheder hen over året, men det er der, om jeg så må sige, jo så ikke i det forslag, der ligger her.
Men det ønsker vi ikke i Venstre.
Det er også derfor, vi stemmer imod det her forslag.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-21:
Jamen hvis man nu i en hel del af landet, f.eks. i hele Østjylland, i statens kantiner vælger kun at servere buffeter med kød, altså at man fuldstændig sikrer, at folk ikke har noget som helst plantealternativ, og at det kun er kød, vil ordføreren så mene, at det er fuldstændig i orden, og at det bare er op til de enkelte at bestemme, at alle i den landsdel kun må spise kød i de statslige kantiner?
Erling Bonnesen (V), 2022-04-21:
Jeg kan da sagtens forstå spørgerens tilgang til at prøve at gøre det fuldstændig sort eller hvidt.
Så sort eller hvidt tror jeg nu sådan set ikke det er.
har man da også muligheden for at påvirke det.
Og det er vejen at gå i sådan en sag.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-21:
Ja, der er nemlig rigtig mange gode tanker, men det er jo virkelig i småskalaformat, så når vi snakker om de her mange generationsskifter, der skal være, kan det jo ikke ske, ved at de overtages af andelsgårde, og unge landmænd kan jo ikke komme til at købe de gårde.
Men noget andet er jo også udtagningen af lavbundsjorde og sikringen af vores drikkevand ved boringsnære beskyttelsesområder.
Det går jo sløjt.
Hvad gør vi ved det, altså for at sikre, at vi fortsat har rent drikkevand, at vi fortsat har noget god jord, som også kan drives af de næste generationer?
Rasmus Prehn (S), 2022-04-21:
Vi har jo lavet en meget bred landbrugsaftale, som vi var glade for at stort set alle Folketingets partier på Christiansborg bakkede op om.
Jeg ved godt, at Frie Grønne ikke var med i den.
Vi kigger gerne på, om der er endnu flere ting, vi kan gøre den vej rundt.
Og ellers arbejder vi med, hvordan vi kan udvikle de her nye ejerformer.
Så der er mange interessante ting, vi skal have sat turbo på, og det tager vi gerne en drøftelse af.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-04-21:
For det første får man ikke stillet en billig bolig til rådighed.
Det er ukorrekt.
For det andet er det også sådan, at man jo kun har én mulighed en gang i livet for at kunne tage en uddannelse, men man ville måske aldrig få mulighed for at tage den, selv om man har det samme statsborgerskab, hvis det kan siges på den måde.
Men det er jo også, fordi man tager hensyn til vores historie.
Man tager hensyn til, at der er rigtig mange, der ikke har forældre og bedsteforældre, der har taget en uddannelse.
Vi har ikke helt de samme forudsætninger.
Og det er jo netop for at styrke det her.
Det er derfra, der bliver givet støtte, ikke fra den danske stat.
Edmund Joensen (SP), 2022-04-21:
Tak for ordet, og tak til udenrigsministeren for redegørelsen om den udenrigs- og sikkerhedspolitiske strategi.
Verden står i flammer, Europa er i krig.
At et frit og demokratisk land skulle blive invaderet af verdens største land, som desuden er en atommagt, er jo skræmmende.
Den traditionelle krigsførelse, som Rusland i dag fører i Ukraine, er rædsom, den er uden tvivl den værste form for krig, hvor byer bliver sønderbombet, og hvor mange mennesker, militært personel såvel som uskyldige mennesker, mister livet.
Det har vi desværre set alt for meget af i de seneste 2 måneder, siden Rusland invaderede Ukraine.
Fra Ukraine vil jeg nu bevæge mig hjemad igen.
Jeg vil nemlig gerne rette fokus mod de nye trusler, som kongeriget står over for, og som også bliver beskrevet i redegørelsen om den udenrigs- og sikkerhedspolitiske strategi, den form for trusler, der er lige så farlige for vores samfund, men hvor menneskeliv ikke direkte står på spil, den form for trusler, som man ikke kan se med det blotte øje, men som foregår omkring os, og som bliver afværget næsten på daglig basis, nemlig cyber- og hybride trusler.
Spionagetruslerne er større end nogen sinde, hackerangreb er mere udtalte, og som et af verdens mest digitaliserede lande er Danmark særlig udsat, som det fremgår i redegørelsen.
Men man kan jo ikke sige Danmark uden også at sige rigsfællesskabet, og jeg føler mig overbevist om, at Færøerne og Grønland som en del af det arktiske område også bliver udsat for deres del af cybertrusler og -angreb – angreb, som det kan være svært at identificere og beskytte sig imod grundet den omskiftelige og til dels uhåndgribelige karakter, og ikke alt kan diskuteres her i Folketingssalen, især ikke når det gælder sikkerheden i vores rigsfællesskab.
Jeg er overbevist om, at der foregår meget både i regeringen og de forskellige sikkerhedstjenester, som vi ikke kender til, og jeg håber, at opmærksomheden på cybertrusler og -angreb mod de nordlige dele af rigsfællesskabet er lige så stor, som den er i Danmark.
Lad mig derfor lufte en tanke nu, hvor truslen om cyberangreb er så stor, som vi hele tiden bliver mindet om: Kunne man forestille sig at lave en styrkelse af cyberberedskabet på Færøerne?
For i grunden har vi både færøske og danske ansvarsområder på Færøerne, der skal beskyttes.
Jeg ved selvfølgelig ikke, hvordan denne styrkelse bedst bliver håndteret.
Det er der fagfolk der har bedre styr på, end jeg har, men jeg ved, at det er vigtigt at synliggøre et problem, før man begynder at overveje, hvordan man løser det, og jeg håber, at opmærksomheden på disse nye mulige trusler også er stor på Færøerne.
Det er af den største vigtighed, at man også på Færøerne er beredt til at forstå disse trusler og angreb, når de kommer.
Det gælder ikke kun Færøernes, men hele rigsfællesskabets sikkerhed.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-04-21:
Tak til ministeren.
Fra Venstres side markerer vi klart, at vi meget, meget gerne vil have, at regeringen, gerne i samarbejde med os andre partier, går ind og simpelt hen giver markant – markant! – mere direkte støtte til kurderne.
Det kan være, at ministeren så kan komme med andre løsningsforslag, men jeg kan ikke se, hvordan vi kan sørge for, at det område bliver stabilt og dermed mere sikkert, hvis ikke vi har kurderne til at tage hovedparten af ansvaret på sig.
Derfor bliver vi altså nødsaget til, også selv om det er geopolitisk oprørt vand, at gå ind mere markant og støtte kurderne.
Jeppe Kofod (S), 2022-04-21:
Ja, grundlæggende.
Og jeg vil bare sige, at vi lige må huske på, hvad situationen var, hvis vi bare går ikke engang et årti tilbage.
Der kontrollerede Islamisk Stat det, der svarer til et geografisk område på størrelse med Storbritannien, med deres mest modbydelige, forfærdelige, middelalderlige islamistiske ideologi, som var en skamplet på den her verden.
Derfor er det rigtigt, at vi skal støtte alt det, vi kan, for at undgå, at de kræfter kommer tilbage igen, og bekæmpe dem med hele paletten af midler, også militære midler, som det også er blevet diskuteret her i debatten.
Jeg deltager selv her i maj måned i et møde i koalitionen af lande, både fra Europa, Nordamerika osv., men også fra Afrika og Mellemøsten, mod ISIL og mod terrorgrupper generelt.
Den koalition har aldrig været større, og den har aldrig været stærkere, men vi skal ikke glemme, at det er vigtigt for vores egen sikkerhed, at vi fortsætter den kamp, også med støtten til f.eks. Nordøstsyrien og Irak for at skabe stabilitet der, og det har vi også lige vedtaget et nyt program for.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-04-21:
Og vi har jo været der hele vejen i forhold til den støtte, der er til de kurdiske allierede, men vi har også brug for mere, skal vi sige konkret hjælp, andet end bare programstøtte, humanitær hjælp osv.
Vi taler altså også om at styrke de militære kapaciteter til de kurdiske styrker, som sikrer kampen mod Islamisk Stat på jorden.
Det er jo det, jeg faktisk prøver at spørge ministeren om.
Er ministeren klar til, at det også er et af de områder, vi diskuterer?
Jeg kan i hvert fald sige fra Venstres side, at vi er mere end klar til at diskutere med regeringen.
Så det her er altså en håndsoprækning – nej, håndsrækning hedder det.
Jeg har afsløret, at jeg er småbørnsfar, så det her er sent på aftenen.
Men det her er en håndsrækning fra Venstres side.
Jeppe Kofod (S), 2022-04-21:
Som en anden småbørnsforælder vil jeg også sige, at det er sent på aftenen.
Jeg glæder mig til at tage diskussionen og drøftelsen videre, ikke mindst i Det Udenrigspolitiske Nævn.
Vi støtter kampen mod Islamisk Stat på forskellig vis, og elementerne af det tager vi en drøftelse af i det rette forum.
Karsten Hønge (SF), 2022-04-21:
Socialdemokratiets udenrigsordfører valgte jo tidligere i debatten konsekvent at snakke udenom, da emnet blev regeringens nedskæringer på udviklingsbistanden, og derfor vil jeg nu tage det op igen.
Når nu ministeren i sin tale siger, at strategien bygger på de fundamentale værdier, som vores samfund bygger på, vil jeg bare spørge: Hvor i alverden har ministeren fundet den værdi i Danmark, at man skal lade verdens fattigste betale for Europas udfordringer?
Jeppe Kofod (S), 2022-04-21:
Bare for at banke en pæl igennem misforståelserne vil jeg sige, at regeringen ikke har skåret ned på udviklingsbistanden.
Danmark er et af de få lande, som leverer 0,7 pct. af vores bnp i udviklingsbistand og har gjort det i mange årtier, og det har været magtpåliggende for regeringen at sikre, at de omprioriteringer, som er sket i forhold til at hjælpe flygtninge fra Ukraine, sker på den mest skånsomme måde.
Eksempelvis har vi helt friholdt vores naboskabsprogram, vi har friholdt den humanitære ramme, men det er rigtigt, at vi har omprioriteret nogle midler til at hjælpe flygtninge.
Det er midler, som gik til skrøbelige stater, nærområder og migration, men man kan roligt sige, at med den krig, der er midt i Europa, er der behov for at hjælpe, også her midt i Europa, og derfor har vi valgt at gøre det.
Karsten Hønge (SF), 2022-04-21:
Jamen så stå dog ved jeres politik.
Lad være med at komme med sådan noget newspeak om, at nej, det er ikke nogen nedskæring, det er en omprioritering.
Resultatet er jo det samme.
Det er jo, at man lader verdens allerfattigste betale for de udfordringer, der er i Europa.
Så forsvar det dog i stedet for at dække det ind under en tågesnak omkring, at det ikke er en nedskæring, men at det nærmest bare er en omprioritering.
Resultatet for verdens fattigste er i hvert fald det samme; det er en nedskæring.
Og så kan man jo vælge at bruge sådan et godt gammeldags udtryk, som de færreste unge i dag kender: Der retter man bager for smed.
Jeppe Kofod (S), 2022-04-21:
Det var påstanden om, at regeringen skar ned på vores udviklingsbistand, der fik mig til at sige, at nej, vi giver 0,7 pct. af bnp i udviklingsbistand.
Sådan er det.
Men jeg vil gerne understrege, at vi jo har en helt særlig situation, og det er rigtigt, at nogle af de penge, som vi bruger første år på at hjælpe flygtninge, kan man så henregne som udviklingsbistand.
Vi får kæmpe udfordringer med den opgave, og det er vigtigt, at vi løser den.
Jeg er glad for, at vi står sammen om det.
Jeg er stolt af det danske samfund, og at vi også kan tage den her opgave på os, og vi vil fortsætte med at give udviklingsbistand, også i de kommende år.