runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kasper Roug (S), 2020-05-06:
Tak for ordet.
I beslutningsforslaget her, som jo er fremsat af Dansk Folkeparti, foreslås det at oprette en 5G-pulje, som skal have til formål at teste 5G-teknologien, så digitaliseringen og den grønne omstilling fremmes.
I Socialdemokratiet er vi enige med forslagsstillerne i, at 5G rummer store muligheder for udviklingen i både den offentlige og den private sektor.
Derfor mener vi i lighed med Dansk Folkeparti, at vi skal omfavne de muligheder, som den teknologiske udvikling bringer med sig, hvad enten det drejer sig om velfærdsteknologier, grønne løsninger eller eksportmuligheder for erhvervslivet.
Det fremgår dog, at forslagsstillerne mener, at vi har sat vores digitale føring over styr, og det billede mener vi egentlig ikke at vi kan genkende.
Danmark er blandt de mest digitaliserede samfund i verden og får flotte placeringer på internationale ranglister.
Der er nogle præmisser i beslutningsforslaget, som vi ikke er enige i.
Støttemuligheder som den, der foreslås i beslutningsforslaget, findes der allerede i dag.
Der kan søges støtte til projekter som dem, der beskrives i beslutningsforslaget, i både offentlige, europæiske og private fonde.
Derfor deler vi ikke nødvendigvis opfattelsen af, at der er et behov for en 5G-pulje.
Derudover sætter teleforliget fra 2018, som Dansk Folkeparti jo også var med i, og som ministeren også har redegjort for, klare rammer for, hvordan den digitale infrastruktur skal udrulles.
Det skal foregå teknologineutralt og på markedsvilkår, og en pulje som den, der foreslås, der målrettes efter offentlige støttekroner til én bestemt teknologi, 5G, bryder med de principper, hvilket vi naturligvis ikke kan støtte.
Det er muligt, at forslagsstillerne mener, at det er dansk erhvervsliv, der står bag det her forslag, men vi bliver jo også stadig væk nødt til at lede landet på baggrund af nogle klare principper, så alle kan følge med.
Endelig løber man også ind i problemer, når det kommer til finansieringen, og det er jo så her, budgetloven fra 2012, som ministeren også gjorde opmærksom på, forhindrer, at de indtægter, der kommer fra frekvensauktionen, anvendes direkte i en pulje.
Indtægterne skal fordeles i finanslovsforhandlingerne.
Dog vil vi gerne i Socialdemokratiet rose Dansk Folkepartis interesse for at styrke den digitale infrastruktur, og vi er enige i, at vi som land skal styrke efterspørgslen og anvendelsen af nye kommunikationsløsninger.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-05-06:
Altså, listen over, hvad man kan bruge det her til, er jo lang, og potentialet er kæmpestort.
Så vidt jeg ved, har Storbritannien lavet en pulje på 2 mia. kr., og det her er et forslag om en pulje på 300 mio. kr., altså en langt mindre pulje, men trods alt et skridt i den retning, som vi gerne vil i, altså at vi kan høste nogle gevinster på den her nye teknologi.
For det kan man stort set inden for alle sektorer, og vi kan også bruge det til at få et grønnere samfund.
Man kan bruge det til virkelig mange gode ting, og det er ikke bare sådan et initiativ, hvor vi begynder at forske i, hvad vi kan bruge det til, som man så er imod fra Socialdemokraternes side.
Ja, det kan være alt muligt, vi kan bruge det her til.
Men vi har vel brug for at få de her praktiske erfaringer, så vi ved det.
Så hvad er Socialdemokraternes bud på, hvordan vi kommer hen til at kunne høste de her gevinster, når det ikke er at forske i det?
Kasper Roug (S), 2020-05-06:
Man skal jo fra Dansk Folkepartis side være opmærksom på, at de processer allerede er i gang.
Ordføreren har jo selv været med til de indledende forhandlinger og de indledende samtaler omkring, hvad vi skal bruge 5G til, og hvad vi kan bruge det til.
Jeg vil også gøre opmærksom på, at vi selvfølgelig allerede har været på en studietur til Sverige med Erhvervsudvalget, hvor vi lige præcis kiggede på 5G, og hvor vi jo håbede på, at svenskerne ville være længere fremme, sådan at det kunne give noget inspiration, men hvor det viste sig, at vi faktisk var lige præcis i hælene på dem.
Så processen foregår allerede, og det er jo allerede nu, at vi er ved at undersøge muligheden for, hvad vi kan bruge 5G-teknologien til.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-05-06:
Undskyld, at jeg siger det lidt direkte, men det var da godt nok et tyndt svar.
Man vil fra Socialdemokratiets side sætte gang i det ved at tage på studietur til Sverige for at få noget viden, og når man så kommer tilbage til Folketinget, vil man ikke noget, fordi det så er et brud på det markedsbaserede princip, at der forskes i noget.
Jeg synes godt nok, det er tyndt, hvis man vil rundt på studietur for at se, hvad andre lande gør.
Danmark kommer altså ikke i front ved at se, hvad de andre gør.
Vi skal da i front, og vi skal tage initiativer, og det synes jeg da at man burde komme med et bud på eller i hvert fald forholde sig positivt til det forslag, der ligger.
Lars Christian Lilleholt (V), 2020-05-06:
Tak for det, formand.
Kan ministeren oplyse, hvilke forbedringer af Europa-Kommissionens forslag til hjælp til landbrugs- og gartnerierhvervet, som bl.a. inkluderede forslag til hjælp til producenter af potteplanter og afskårne blomster, som regeringen arbejdede for, og hvordan ministeren vil arbejde for, at danske gartnerier kan blive hjulpet i en kommende EU-hjælpepakke?
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-06:
Jeg synes, at der netop for mig at se også er lidt forskel på, hvem det er, der så vil få del i sådan en pulje penge.
Hvis det først og fremmest er virksomhederne, eller hvis det er f.eks. landbruget, jamen så tænker jeg, at de også kan have det incitament alligevel.
Jeg synes igen, at det måske ikke er os, der behøver at drive det.
Men at gøre det på f.eks. sundhedsområdet ser jeg helt klart som en meget væsentlig offentlig opgave.
Så der vil også være lidt forskel, synes jeg, på, hvor det giver mening.
Derfor er det fint lige at få det beskrevet lidt klarere.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-05-06:
Jeg tænker bestemt, at hvis man tager industrien, så er det jo ikke sådan, at det skal være den enkelte virksomhed, der nødvendigvis får penge til at lave produktionsanlægget om i deres branche.
Det er jo ikke det, der er formålet med det.
Men i f.eks. Herning – nu kender jeg det selv, for jeg har været byrådsmedlem der tidligere – er der en organisation, der hedder DAMRC, som forsker i sådan noget robotteknologi og hjælper virksomhederne med, hvordan de kan bruge det.
De kan komme og se nogle fremvisninger og få noget vejledning i, hvordan de så kan lave deres produktion om.
Så kan virksomheder komme derhen og få noget inspiration og få noget vejledning.
Så det skulle ikke være støtte til den enkelte virksomhed, men det kunne jo være SEGES for landbruget og ikke den enkelte landmand, eller det kan være et universitet, der forsker inden for sundhedssektoren.
Eller det kan så være sådan en offentlig institution som DAMRC, som forsker inden for produktionsteknologier.
Det er mere, at der er nogle organisationer, som viser vejen, i forhold til hvad man kan bruge det her til.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-06:
Men synes Venstres ordfører, at abonnementsordningen for nærværende har løst de udfordringer?
Har det sat nok gang i omstillingen, den grønne omstilling?
Så kan Venstres ordfører ikke anerkende, at der faktisk er behov for at gøre meget mere, hvis vi skal nå målsætningen om at få flere varmepumper sat op, og så vi kan få elektrificeret og få løst de låneudfordringer, som er for landdistrikterne?
Carsten Kissmeyer (V), 2020-05-06:
Jeg er helt på linje med Socialdemokratiet.
Vi har jo også den udfordring, om de andre borgere skal være med til at finansiere den grønne omstilling i landdistrikterne, og der synes jeg, vi har nogle balancer.
Jeg er helt på linje med Socialdemokratiet der.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-05-06:
Hvis vi skal nå vores mål om klimareduktion på 70 pct. i 2030, er det vigtigt, at vi sætter ind med grøn omstilling, også når det kommer til forsyning.
Her synes jeg jo, det er meget interessant, at der ikke er nogen grænser for, hvor meget regeringen vil smide ind for at eliminere oliefyr i almennyttige boliger, men ikke i det private.
I landdistrikterne er der rigtig mange oliefyr, boliger med oliefyr, og de ligger simpelt hen for spredt, til at de kan få fjernvarme.
Når man bor i en bolig til 500.000-600.000 kr., kan det også være problematisk at låne 100.000 kr. eller 140.000 kr. til grøn omstilling.
Hvad betyder det så for den enkelte boligejer?
Det betyder, at boligejeren bliver stavnsbundet, huset bliver mindre salgbart og det forurener.
Socialistisk Folkeparti prøver at finde en løsning på det her problem, det har vi i Dansk Folkeparti rigtig stor respekt for.
Med forslaget her ønsker SF at kommunerne kan etablere varmeforsyningsselskaber, der tilbyder individuel varmeforsyning.
Det kan man have nok så stor sympati for, men det har så bare nogle andre problematikker, som vi simpelt hen er nødt til at være opmærksomme på.
Hver eneste gang en kommune giver sig i kast med noget, der går galt, er det alle kommunens borgere, der betaler regningen, så hvis kommunen opretter et forsyningsselskab, der går konkurs, skal alle borgerne betale for det.
En anden ting er, at det jo heller ikke er fair, at man har en kommune, som vil oprette et forsyningsselskab, og ved den oprettelse kan de få lån i KommuneKredit til 0,0 pct. i rente, men det kan de andre forsyningsselskaber ikke.
Så på den måde skævvrider man konkurrencen og banker de andre forsyningsselskaber i gulvet med et brag.
I Dansk Folkeparti vil vi rigtig gerne hjælpe landdistrikterne godt på vej i den grønne omstilling, og vi vil også gerne tage hånd om den her konkrete problematik med, at dem, der bor i boliger med oliefyr i landdistrikterne, har svært ved at få dem skiftet ud.
Det er vi simpelt hen nødt til at tage hånd om, og det vil vi rigtig gerne.
Hvad vil vi så gøre?
Der er jo steder i Danmark, og det er også nævnt her, hvor der er forsyningsselskaber, der leverer i en abonnementsform, hvor man typisk betaler 8.000 kr. om året i abonnement, indtil det er afdraget, så det vil vi godt bakke op om, og vi vil også godt bakke op om kendskabet til det.
Så jeg synes, at vores kamp skal kæmpes i klimaforhandlingerne for at sikre, at vi kan hjælpe dem, der bor i landdistrikterne, med at få skiftet deres oliefyr ud.
Så tusind tak til SF for at ville tage hul på problemet, og lad os så sammen finde en løsning, som kan tjene os alle.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-06:
Tak for det, og tak til Dansk Folkeparti for at være delvist positive over for forslaget.
Så må vi jo se, om vi i klimaforhandlingerne kan få løst den her knude.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget.
For alle nævner de her abonnementsordninger, som er dyre for dem, som skal have skiftet det ud, det bliver i hvert fald ikke den billigste løsning, og det bliver måske ovenikøbet en barriere for at få det skiftet ud.
Men tror Dansk Folkepartis ordfører, at vi får skabt flest lokale arbejdspladser, grønne arbejdspladser, ved at bruge en abonnementsordning fra et selskab, som ligger 150 km væk, og som kører ind og installerer en varmepumpe?
Eller gør man det faktisk ved at bruge de lokale vvs'ere, som et lokalt forsyningsselskab kunne gøre, eller en kommune, som opretter et forsyningsselskab med det her specifikke formål?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-05-06:
Der er vi simpelt hen i den heldige situation, at det ikke er enten-eller.
Da jeg selv skulle have skiftet varmepumpe i mit sommerhus, var det en lokal vvs'er, der kom, og som et forsyningsselskab havde hyret.
Så det foregår alle steder.
Så det er ikke nogen hindring for, at vi kan sætte gang i at skabe vækst i landdistrikterne hos de lokale vvs'ere.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-06:
Jo, men nu er det jo sådan, at de abonnementsordninger, som man har støttet fra Folketingets side, i dag er fordelt på fire selskaber – der var vist oprindelig fem – og de selskaber har jo ikke nødvendigvis rod i lokalsamfundet, men kommer et stykke væk derfra, og jeg tænker jo, at noget af det, som man skal være meget opmærksom på, er, at lokale forsyningsselskaber f.eks. har rod i noget lokalt
De bor lokalt, de bruger de lokale håndværkere, og dermed skaber de arbejdspladser.
Er det en lige så vigtig prioritet for Dansk Folkeparti, som det er for SF?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-05-06:
For Dansk Folkeparti er det altid en vigtig prioritet, at vi kan skabe arbejdspladser i landdistrikterne.
Det er sådan set også derfor, at vi går ind for, at der skal være endnu mere udflytning af statslige arbejdspladser, så det kan generere flere private arbejdspladser.
I den her henseende synes jeg at vores kamp – og den håber jeg virkelig at SF vil kæmpe sammen med os i Dansk Folkeparti – skal være at presse regeringen maks., når vi har klimaforhandlinger.
Så skal vi altså sikre, at det ikke kun er de almennyttige boliger, som får udfaset oliefyr, men det skal de private også have.
Så når vi giver dem et tilskud, håber jeg, at vi i SF og Dansk Folkeparti kan se hinanden i øjnene og sige, at yes, her hjalp vi de lokale håndværkere, og at vi også hjalp de enkelte boligejere i landdistrikterne, fordi vi var med til at give et tilskud, som gjorde, at der var lokale håndværkere, der kunne gå ud og sætte et oliefyr op, og som gjorde, at den enkelte kunde derude kunne konvertere til en grøn omstilling.
Så jeg håber virkelig, at SF vil kæmpe den kamp sammen med os i Dansk Folkeparti.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2020-05-06:
Det er egentlig ikke et spørgsmål, det er bare sådan en serviceoplysning, for nu har Dansk Folkepartis ordfører her nogle gange sagt, at regeringen bruger statens penge på at hjælpe de almene boligselskaber med at få udskiftet deres oliefyr.
Jeg vil bare sige, at vi giver mulighed for, at Landsbyggefonden kan gå ind og finansiere det, og Landsbyggefonden er sådan set lejernes egne penge.
Det er ikke statens penge.
Det er bare lige sådan til orientering.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-05-06:
Yes, men jeg kan jo godt lide den tanke, der ligger bag det, altså at man siger, at man nu vælger at bruge, lad os sige 50 mio. kr. fra Landsbyggefonden på, at man helt udfaser oliefyr i den almennyttige boligsektor.
Jeg er overhovedet ikke imod det, regeringen siger.
Jeg synes bare, at den tankegang også skal brede sig til de private.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2020-05-06:
Okay, det er da fint, men jeg synes bare, at jeg har haft indtryk af, at argumentet ligesom har været anderledes, altså at sige, at det var staten, der brugte penge på det, og hvorfor kan vi så ikke bruge penge på den anden del?
Jeg synes, at det er glimrende, at ordføreren retter sin tale her.
Lejerne betaler selv for at få udskiftet oliefyrene i de almene boliger.
Med hensyn til hvordan vi så finder løsningen i forhold til private oliefyrsejere ude i landdistrikterne, må vi jo finde ud af, hvordan vi kan gøre det.
Det er jeg indstillet på.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-05-06:
Tak for det, og også tak til SF for at fremsætte det her beslutningsforslag, som jeg beklager at måtte sige at vi ikke kan støtte.
Men det er ikke, fordi vi ikke er meget sympatisk indstillet over for hensigten i forslaget.
I lighed med de andre talere erkender vi udfordringen med de her nødvendige udskiftninger af oliefyr i boliger, hvor man typisk ikke vil kunne finansiere det, fordi mange af dem ligger i områder, hvor huspriserne ikke er, hvad de har været.
Vi har heldigvis en stærk stigning i antallet af de her varmepumper, der bliver installeret, og det er en stigning, der er kommet, fordi vi har brugt nogle af de redskaber, der ligger, og som er velkendte, som en nedsættelse af elvarmeafgiften og andet.
Hvis det står til Radikale Venstre, skal vi både i opstarten efter corona, hvor der, tror jeg, bliver brug for at lave en kapitalindsprøjtning i økonomien, bruge bl.a. en øget præmiering ved udskiftning af oliefyr, og i de kommende klimahandlingsplaner, som der også er blevet sagt, håber vi at det her bliver et centralt element, fordi vi ikke når vores klimaomstilling, hvis ikke vi også får adresseret problemet med de private oliefyr.
Imidlertid må jeg sige, at der for det første allerede findes et marked, der kan klare det her.
F.eks. har jeg snakket med Sydfyns energiforsyning, som jo tilbyder de her varmepumper, som de stiller op og drifter mod en fast månedlig ydelse.
Det vil sige, at der er et privat marked for det her, som vi skal have bredt yderligere ud, og når man snakker med de private operatører på området, vil de meget gerne have sig frabedt, at vi ændrer i kommunalfuldmagten, fordi de simpelt hen opfatter det her som en urimelig konkurrence, som man påfører dem.
Så vi har at gøre med et problem, som jeg også er enig med de øvrige talere i at vi skal have løst.
Tak for det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-06:
Det ærgrer mig sådan set, at en, som kender Lemvig Kommune så godt, ikke er for en løsning, der kunne hjælpe kommunens borgere.
Jeg tænker bare, at det er rigtigt, at der er taget flere initiativer i forhold til at udbrede varmepumper, men vi skal jo have en massiv omstilling, og vi skal have mange flere varmepumper over de kommende år.
Tror den konservative ordfører, at det lovforslag, som han nævner, vil betyde, at der findes en løsning for Lemvigs borgere?
Altså, er det nok til at løse den udfordring?
Carsten Kissmeyer (V), 2020-05-06:
Det er vi faktisk ikke helt overbevist om.
Vi tror faktisk, at markedet kan løse nogle af udfordringerne, og så vil der være nogle steder, hvor der vil være en finansieringsproblematik, og der vil være nogle, der ikke vil tage risikoen, og der synes jeg, at vi skal skyde med riffel og finde de steder og så finde modeller, der kan være med til at løse den udfordring.
Vi har kendt udfordringen med f.eks. separat kloakering også ude i landdistrikterne som en udfordring, hvor folk har haft svært ved at finansiere det, og det har vi også fundet løsninger på, men der har vi, om jeg så må sige, skudt med riffel efter præcis de steder, hvor problemet var.
Så vi adresserer forslaget derhen, at vi er positive over for at støtte op om udskiftning til varmepumper, men vi vil gerne finde en løsning i vores fortsatte forhandlinger om klimahandlingsplaner.
Dan Jørgensen (S), 2020-05-06:
Det er bare lige for at understrege, at det jo ikke skal fremstå, som om regeringen er imod udviklingen og udrulningen af 5G, tværtimod.
Jeg redegjorde vist også i min tale for en række af de initiativer, som vi jo allerede har taget.
Danmark er i det hele taget et foregangsland, når det handler om digital infrastruktur.
Det skal vi fortsætte med at være.
Og de formål, som ordføreren fremhæver, er jeg også enig i har meget stort potentiale.
Der findes meget gode finansieringsmuligheder for netop de ting allerede nu.
Så kan man selvfølgelig sige: Det er ikke nok; vi vil have endnu flere penge til det.
Så det var måske også bare lige for at komme med sådan et åbent spørgsmål, som dem her i salen, der har erklæret sig enige med ordføreren, måske lige skal stille sig selv: Har man også mandat til det i sit eget parti, altså at budgetloven nu ikke længere gælder, fordi man synes, det vil være en god idé at lave en ny pulje?
Altså, budgetloven gælder.
Hvis man stadig væk ønsker flere penge, kan man jo gå andre veje for at finde dem, og så diskuterer vi selvfølgelig gerne det, ligesom vi i forligskredsen selvfølgelig også gerne hele tiden diskuterer nye initiativer til, hvordan vi kan gøre ting bedre.
Men den rigtige måde at gøre det på, hvis man vil tilvejebringe et beløb a la det, ordføreren lægger op til, ud over de penge, der allerede findes nu, må jo være at gå via finanslovsforhandlingerne.
Det skal ikke lyde meget hårdt det her – men alligevel – jeg synes ikke, det er så seriøst bare at sige: Nå, men pyt med budgetloven.
Altså, vi bliver vel nødt til i den her sal at respektere de love, vi laver i den her sal.
Skal vi ikke blive enige om det som udgangspunkt?
Vi bakker helt op om intentionerne.
Så sent som i går har jeg haft møde med de andre teleministre i EU om det her, hvor jeg også nævnte udfoldningen og udrulningen af digital infrastruktur, herunder 5G, som noget af det, vi bør satse på i forbindelse med en genopretningspakke for EU; altså, der skal tilvejebringes flere muligheder for at søge penge til den form for projekter rundtomkring i EU.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-05-06:
Tak for, at ministeren tager ordet igen.
Det bliver jo lidt komisk, når man i dagens aviser kan se, at Danmark under den nuværende regering har stiftet en gæld på 190 mia. kr. under coronakrisen, som jo ikke er en del af nogen budgetlov eller nogen finanslov, og der så her er en krydsfinansiering fra branchen selv på 300 mio. kr.
Og vi kunne jo i princippet vente med at sætte det i gang til den 1. januar, altså efter næste finanslov, så det faktisk er inkorporeret i en finanslov.
Så er problemet jo løst.
Tænk, at det skulle være et af hovedargumenterne for, at man ikke vil gøre noget – og så er vi andre økonomisk uansvarlige, hvis vi synes, at man kan bruge 300 mio. kr. på forskning, men hvis man stifter en gæld på 190 mia. kr., så er der ikke noget problem, eller hvad?
Det bliver jo lidt sølle, ikke?
Dan Jørgensen (S), 2020-05-06:
Altså, prøv at høre.
Lad os sige, at det, der bliver standarden nu, er, at fordi vi har holdt hånden under dansk økonomi og lavet hjælpepakker, som i øvrigt er bakket bredt op i Folketinget, så er alle ideer, man måtte få til puljer på et par hundrede millioner kroner til gode formål, noget, man så bare kan føre ud i livet.
For der er ikke længere noget, der hedder budgetdisciplin.
Der er ikke længere noget, der hedder, at man laver en finanslov, som man så følger.
Sådan tror jeg ikke at vi skal føre politik.
Hvis jeg var ordføreren – det tilkommer måske ikke mig at sige det – tror jeg, at jeg ville se sådan på det, at det måske er en meget god ting, at vi er enige om intentionerne i det her, at det måske er en meget god ting, at vi har været enige om faktisk at skabe ganske betragtelige muligheder for at søge penge til præcis de formål, som ordføreren lægger op til at man skal kunne søge til.
Derudover arbejder jeg altså også lige nu aktivt i EU for at tilvejebringe endnu bedre muligheder for det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-05-06:
Men det er jo ministeren, der sætter standarden i det her.
Det er ministeren, der insinuerer, at det er Dansk Folkeparti, der er økonomisk uansvarlige, fordi vi fremsætter et forslag, der ikke overholder budgetloven.
Her er der faktisk en god krydsfinansiering, der er en finansiering af det.
Den kommer fra pengene fra frekvensauktionerne, som bliver afholdt senere i år, så det kan heller ikke sættes i gang, før man har afholdt frekvensauktionerne, så vi ved, hvad beløbet er.
Så det vil formentlig alligevel blive efter en finanslov, og så bliver det jo inkorporeret i en finanslov, og så er det ligesom på plads.
Så driller ministeren tilbage igen ved at sige, at vi selv har været med til at finansiere alle hjælpepakkerne uden at have nogen krydsfinansiering.
Det er jo bare loven.
Det kan man så godt.
Det er ikke mig, der prøver at trække debatten ned.
Her er faktisk et seriøst beslutningsforslag med en krydsfinansiering, så vi har finansieret vores ting.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-06:
Tak til ministeren, og også tak for, at man vil tage det her spørgsmål med i klimaplansforhandlingerne.
For der er en udfordring ude i landdistrikterne med at kunne finansiere det.
Så kunne ministeren blive lidt skarpere på, hvad det er for nogle principielle overvejelser, man har ved ikke bare at sige: Det her gør vi?
Dan Jørgensen (S), 2020-05-06:
Generelt skal man være ganske varsom, når man giver kommuner muligheder for at gå ind og være aktører på markeder.
Og derfor vil vi også gerne være med til at se på, om der er måder, hvorpå man kan gøre det muligt for kommuner at spille en større rolle her, uden at vi altså går på kompromis med de grundlæggende principper, som vi normalt har for, hvornår det offentlige, herunder også kommuner, kan være aktører derude.