runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2026-01-27:
Der er i hvert fald medlemmer, som er blevet dømt for nylig, og hvor det handler om terrorbilligelse og opfordring til vold mod jøder.
Det er en rigtig kedelig tendens, som vi kan se har været gennemgående for Hizb ut-Tahrir og de domme, der findes på området.
Det er jo ikke det eneste.
Så er der hele deres, man kan sige antidemokratiske tilgang, hvor de opfordrer til, at man ikke skal stemme til valg.
Det er deres underkendelse af ligestilling, hvor de jo i hvert fald har haft kønsopdelte møder, hvilket vi jo også har debatteret her, og som godt nok går lidt længere tid tilbage.
Jeg må ærligt tilstå, at jeg ikke er medlem af deres fanklub, og jeg synes til tider, at de er voldsomt provokerende.
Vi er nok flere her, der kan huske – jeg er sikker på, hr. Peter Skaarup også kan huske det – hvordan de yndede at sende os mails, selvfølgelig med den hensigt at provokere hele Folketinget, og det blev der altid vældig meget ballade ud af.
Jeg tror, det var før 2015.
Jeg ved faktisk ikke, om de stadig væk gør det, eller om jeg har blokeret dem og derfor ikke oplever det.
Men det gav dem jo utrolig meget opmærksomhed.
Det er jeg helt sikker på er noget af det, som de virkelig, virkelig gerne vil have, fordi det er en aktiv rekrutteringsfaktor.
Jeg er stærkt provokeret deres budskaber, og jeg synes, det er uforeneligt med de danske værdier om ligestilling og demokrati.
Jeg har simpelt hen ikke meget tilovers for den forening.
Når vi så alligevel ikke kan støtte det her forslag, handler det jo om, at jeg synes vi må lytte til, at når justitsministeren siger, at der ikke på nuværende tidspunkt er et grundlag for at gøre det, kan vi selvfølgelig heller ikke gøre det.
Anklagemyndigheden må jo nu engang kun rejse de sager, som de tror på, de kan vinde.
Der er som tidligere nævnt også en ret stor forskel trods alt på LTF og Bandidos, som vi jo er lykkedes med at forbyde, og så Hizb ut-Tahrir.
Jeg synes af og til, at vi bliver lidt udfordret på vores, man kan sige grundlæggende frihedsrettigheder i Danmark.
Man skal lige nu bare kigge mod Iran og mange andre steder, hvor folk bliver slået ihjel for at have en holdning.
Men det er og bliver en udfordring for vores samfund, når vi har nogen, som ikke vil bakke op om vores værdier om f.eks. ligestilling, respekt for minoriteter og respekt for demokrati.
Så føler jeg mange, at vi kommer til kort.
Det er svært bare at stå og være vidne til.
Men desværre er det jo også sådan i et demokrati, at man må have alle de mærkelige holdninger, som man gerne vil have, men det øjeblik, hvor man krydser en strafferetlig linje, er der selvfølgelig nogle grænser for det.
Jeg tror ikke, jeg har så meget mere at tilføje.
Det er jo en debat, som vi efterhånden har taget mange gange.
Jeg tror, det er ca. 1 år siden, at vi sidst har haft den her debat i Folketingssalen, og som der også er blevet redegjort for, er det undersøgt et par gange.
Jeg tror desværre heller ikke, at vi denne gang er tættere på et forbud.
Men man skal vide, at det i hvert fald er med SF's billigelse den dag, man kan rejse en sag.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-27:
Tak for det, og tak for ordførertalen fra SF og fru Karina Lorentzen Dehnhardt.
Fru Karina Lorentzen Dehnhardt er jo en garvet retspolitiker herinde og taler med en vis vægt, når hun siger, at anklagemyndigheden kun vil rejse sager, som man tror man kan vinde.
Over for det står så, at man så også igennem de senere år har fået en ny praksis, for så vidt angår forbud mod foreninger eller opløsning af foreninger.
Da man forbød LTF i sin tid under hr. Søren Pape som justitsminister, tror jeg ikke, der havde været en sag i 40-50 år, fordi det var en paragraf, man faktisk ikke rigtig havde haft så meget øje for, og som stammede fra langt tilbage i tiden.
Men det, at der er kommet det gennembrud, og det gælder jo så også Bandidos her for nylig, bør jo betyde, at den paragraf kan bruges til noget, altså § 78, stk. 2. Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre fru Karina Lorentzen Dehnhardt, om fru Karina Lorentzen Dehnhardt ikke er enig i, at det er nye toner, man har set omkring den paragraf.
Og når en forening opfordrer til jihad, er det jo svært at komme udenom, at den virker imod grundloven.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2026-01-27:
Der er ingen tvivl om, at det var et nybrud, da man lykkedes med at forbyde LTF og nu jo endda så også Bandidos, og som jeg hører, kan der sagtens være flere forbud i støbeskeen.
Jeg kan sagtens huske de tider, hvor vi fik at vide jo, at der ikke var grundlag for nogen sager mod de her grupperinger.
Er det så nok til på nuværende tidspunkt at forbyde Hizb ut-Tahrir?
Ja, det lytter jeg mig frem til det ikke er, og jeg kan ikke se, hvorfor justitsministeren og Justitsministeriet skulle have en særlig grund til at holde hånden under Hizb ut-Tahrir.
Så jeg tror egentlig, at jeg føler mig ganske betrygget i, at den dag, hvor man vurderer, at der nu er nok, vil man også slå til.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-27:
Jeg kan heller ikke se, at justitsministeren skulle have nogen grund til ikke at lave en lov om sikkerhedsvirksomheders forhold og ikke skulle have gjort det for lang tid siden, men ikke desto mindre er det jo tilfældet.
Vi har jo været fælles om at prøve at stå oven på regeringen for at finde fornuftige regler for vagtselskaber og vagtpersonale, men det er ikke lykkedes.
På samme måde er det her.
Det kan jo godt være et spørgsmål om prioritering.
Man har nogle indvandrerbander, rockerbander, man er i gang med nu, og derfor synes man måske ikke lige, at man har tid til det her.
Jeg ved det ikke.
Jeg kan bare se, at der er så mange historier, der tyder på, at den forening skal forbydes og opløses.
Derfor kunne vi jo godt være fælles om herinde at sende det signal.
Det vil vi faktisk gerne have.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2026-01-27:
Jeg vil i hvert fald gerne været med til at sende det signal, at når der er materiale nok, bakker vi selvfølgelig op om den dagsorden.
Jeg lytter mig egentlig til, at Rigsadvokaten monitorerer det her og holder øje med, om man skulle nu have så meget materiale, at man ville kunne forbyde det her.
Så mon ikke, vi hører mere til det, når det er, at vurderingen er, at nu kan man gøre noget.
Men for nærværende er der desværre nok, ligesom sidste gang det her blev rejst for omtrent 1 års tid siden, heller ikke nogen mulighed den her gang.
Mette Abildgaard (KF), 2026-01-27:
Tusind tak, formand, og tak for forlommen.
Tak for ordet.
Det beslutningsforslag, vi behandler i dag, rejser jo sådan helt grundlæggende spørgsmål.
Skal vi i Danmark acceptere foreninger, der åbent opfordrer til vold, hylder ekstremisme og arbejder for at afvikle vores demokrati?
For os Konservative er svaret klart: Nej, det skal vi ikke.
Forslaget handler om, at Rigsadvokaten og Rigspolitiet skal indlede en opløsningssag ved domstolene mod Hizb ut-Tahrir efter grundlovens § 78 og samtidig administrativt nedlægge et foreløbigt forbud mod foreningen, mens sagen behandles.
Det er et alvorligt skridt, men det er også et nødvendigt skridt.
Det er i øvrigt også et skridt, som er helt i tråd med det, vi Konservative foreslog i 2024 med forslaget B 76.
Vi taler om en organisation, hvis repræsentanter gentagne gange er dømt for racistiske udtalelser, trusler og opfordringer til vold.
Vi taler om åbne opfordringer til drab på jøder, støtte til udslettelse af staten Israel og senest en aktiv opfordring til danske muslimer om ikke at deltage i demokratiske valg, fordi demokratiet ifølge foreningen er uforeneligt med islam.
Det er ikke ytringer i gråzonen.
Det er et frontalangreb på vores grundlæggende værdier, på retsstaten og på folkestyret.
Forslagsstillerne er helt åbne om, at Rigsadvokaten tilbage i 2004 og 2008 vurderede, at bevisgrundlaget ikke var tilstrækkeligt til en opløsning efter grundlovens § 78.
Siden da er retspraksis blevet ændret.
Domstolene har opløst Loyal To Familia og senest Bandidos, og Højesteret har nu anerkendt brugen af foreløbigt forbud som lovlig.
Det ændrer det juridiske landskab, og det forpligter også politisk til løbende at tage den her sag op igen.
Det handler ikke om fredelig foreningsfrihed.
Det handler om, hvorvidt vi i Danmark skal acceptere organisationer, der aktivt bekæmper demokratiet med ord, trusler og ideologisk vold.
Derfor bakker vi i Det Konservative Folkeparti op om beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2026-01-27:
Jeg synes sådan set, at der er gjort meget, og så er spørgsmålet jo her ikke om, hvad vi kunne have gjort anderledes, for selvfølgelig er der ting, vi kunne have gjort anderledes.
Men er det her nye center på SDU den brik, vi mangler, for at vi kommer til at lykkes med alle de her ting?
Det ved jeg ikke om jeg tror det er; plus, at vi jo har afsat de her penge til netop at opbygge sådan nogle forskningsmiljøer.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-27:
Tak for ordet.
Alternativet foreslår, at vi skal etablere et nationalt center for klimahandling.
Det foreslås, at det etableres på Syddansk Universitet, og at det skal koble viden og løsninger sammen inden for området, så man kan opnå reduktioner i udledninger og klimatilpasningsløsningsforslag.
Forslagsstillerne foreslår, at der skal være indkaldt til politiske forhandlinger om etableringen senest i marts 2026, og formålet med forslaget er at gøre det nemmere at veksle forskningsbaseret viden til klimahandling.
Der er jo egentlig meget af det, som lyder tillokkende, men i Danmarksdemokraterne kan vi ikke stemme for det her forslag.
Vi mener ikke, at vi når i mål med den grønne omstilling gennem et klimahandlingscenter.
Her får vi endnu en gruppe mennesker, der laver analyser; endnu mere, der ikke er forskning, men i bedste fald kan komme med spændende læserbreve om, hvad man kan gøre i stedet for.
Det kan vi i Danmarksdemokraterne ikke se bringer os nærmere den grønne omstilling.
Vi mener, at den rette vej er at se mere på den teknologi, vi skal bruge, bag den grønne omstilling.
Derfor kan Danmarksdemokraterne ikke støtte det her forslag.
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-27:
Tak for ønsket om at bringe mere forskning ind.
Det er lige før, man får lyst til at fremsætte et forslag om det.
Men det, som jeg nogle gange synes kan være problemet, er, at der bliver forsket og forsket, men at broen til erhvervslivet, til de reelle aktører, nogle gange mangler.
Så det er også et forsøg på at sige, at vi simpelt hen skal se den forskning udkrystalliseret i reel handling i vores klimapolitik.
Så det er faktisk et forsøg på at bruge den forskning, som vi også har kæmpestor respekt for, og det er også et forsøg på borgerinddragelse.
Så det er faktisk også et forsøg på at lave en meget, meget mere kraftfuld borgerinvolvering på det rigtige tidspunkt.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-27:
Jeg synes, vi skal sætte os sammen og kigge på, hvordan vi teknologimodner den forskning, der findes, til markedet for at sætte fart på den grønne omstilling.
Der tror jeg man kan gøre en meget målrettet og effektiv indsats.
Det vil vi meget gerne bakke op om i Danmarksdemokraterne.
Vi har en fornemmelse af, at det at få modnet teknologi og forskning er noget, vi er for dårlige til her i landet, og at vi tit ser os overhalet af andre lande, der er bedre til det.
Men det er jo noget helt andet end det, der foreslås her.
Men sådan et forslag vil vi gerne være medforslagsstillere på.
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-27:
Det vil jeg rigtig gerne arbejde videre med.
Jeg synes egentlig, det er skægt, at det foreløbig er sådan, at når det handler om at lave ordentlig klimapolitik, er jeg mere enig med DD og Venstre, end jeg er med Socialdemokraterne og Moderaterne.
Det skyldes jo nok også, at man vil have noget reel handling og ikke bare hælder sådan et forslag som det her ned ad brættet som en slags automatreaktion.
Så foreløbig tak for debatten.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-27:
Selv tak for debatten, og tak for at fremsætte det her forslag.
Signe Munk (SF), 2026-01-27:
Tak for ordet, og tak til hr. Torsten Gejl og Alternativet for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Det handler jo om at etablere sådan et nationalt center for klimahandling, som ligesom har til formål, som jeg forstår det på ordføreren, at binde forskningsresultaterne og den eksisterende viden, der er, sammen med det at få det omsat, i særdeleshed lokalt, til, hvordan man så også kan handle efter det med tryghed for, at viden bakker det op.
Det synes jeg er en god intention.
Nu har jeg været klimaordfører siden 2019 og har jo heldigvis oplevet, at mange borgere, organisationer, kommunalpolitikere og regionalpolitikere ud over de nationale politikere og mange flere rigtig gerne vil få omsat den viden, der er, til handlinger i hverdagen.
Og somme tider bliver man lidt i tvivl.
Var det nu f.eks. klogt, at vi fik genanvendelige kopper frem for papkrusene?
Hvad er mavefornemmelser, og hvad er der evidens bag?
Så jeg synes faktisk, at der er en intention her, som er god, om at prøve at få samlet viden og konkret få det koblet på handling.
Der er også flere ordførere heroppe, der har sagt: Det er jo ikke sådan, at vi i dag står et sted, hvor vi ikke også har viden, vi handler på baggrund af.
Helt konkret har vi jo her i Folketinget Klimarådet, som har en rolle skrevet ind i klimaloven.
Vi har DMI, som er videnskabelig rådgiver i forhold til regeringen.
Vi har heldigvis også myndighedsbetjening, altså forskningsinstitutioner, som hjælper vores embedsværk og os politikere med at tage de rigtige beslutninger.
Vi har ngo'er med stærke faglige miljøer bag ved sig, og vi har forskningsinstitutioner.
Vi har Klimaalliancen, der også blev fremhævet.
For et menneske som mig, der faktisk går op i, at vi handler ansvarligt i forhold til den klimakrise, vi står i, er det jo et sundhedstegn og meget positivt, at der er så mange aktører på området.
Det kan også betyde, og det gør det nok egentlig for SF, at det her forslag har en rigtig god intention.
Vi vil gerne bakke det op.
Så herfra kommer der en indstilling til at arbejde positivt videre med beslutningsforslaget.
Vi kommer til at stemme for, men også med det forbehold, at der altså er noget her, som vi ikke lige binder os til, i forhold til sådan den præcise udformning og det præcise beløb her.
Tak for det.
Ordføreren kan jo også overveje en beretning for at få et arbejde videre med det her.
Det synes jeg somme tider faktisk kan være en givtig måde at arbejde på i Folketinget, for at gode idéer, som lige kræver noget tilretning, faktisk bliver til virkelighed.
Jesper Petersen (S), 2026-01-27:
Det er jo den måde, vi normalt ville finansiere forskning på, og ikke ved løsrevne beslutningsforslag, hvor det så i næste uge kan være noget andet, og om 2 uger så er det noget helt tredje, og inden vi ser os om, har vi egentlig forgrebet os på den samlede prioritering, vi bør lave som ansvarlige partier.
Det ville nok have været den bedste måde at gøre det på, hvis man faktisk gerne ville gennemføre et center som det her.
Er det ikke korrekt også efter ordførerens vurdering efter de mange år som klimaordfører, men jo sådan set også som involveret i økonomiske forhandlinger?
Signe Munk (SF), 2026-01-27:
Jeg synes, hr. Jesper Petersen skal tage den direkte dialog med Alternativets ordfører omkring, hvordan regeringen helst ser, at partier i Folketinget stiller beslutningsforslag.
Jeg kan jo helt sådan ærligt tage ansvar for, hvordan SF stiller beslutningsforslag, og her er min intention nok mest at sige, at jeg godt vil give det her tilløb.
Jeg vil godt hjælpe det på vej med en god intention og ikke hænge mig så meget i den præcise proces.
Jeg har ikke siddet så lang tid i finanslovsforhandlinger, al den stund at hr. Nicolai Wammen ikke inviterede SF til nye forhandlinger igen efter ét møde, fordi Socialdemokratiet hellere ville indgå en skæv finanslov med De Konservative.
Så det blev ikke til så meget i denne omgang.
Det kunne jo være, at der var kommet mere på bordet, også fra Alternativet, hvis der havde været flere møder.
Jesper Petersen (S), 2026-01-27:
Aftalen om forskningsreserven er nu indgået af rigtig mange partier.
Og nu siger jeg det bare, som det er: Havde SF været i regering, havde man stemt nej til det her beslutningsforslag.
Det findes ikke, at partier, der laver finanslov og laver fordeling af forskningsreserven og skal lave samlede prioriteringer, gør det på baggrund af løsrevne beslutningsforslag.
Det gør det ikke.
Og skulle det lykkes i næste valgperiode, at SF kommer i regering, forestiller jeg mig, at hr. Torsten Gejl stiller forslaget igen, og så er jeg overbevist om, at SF vil stille sig anderledes.
For det er nu engang sådan, man er nødt til at gøre, hvis man er et ansvarligt parti, der vil prioritere midlerne.
Signe Munk (SF), 2026-01-27:
Jeg synes, hr. Jesper Petersen har en god pointe om, at sådan et forslag her jo godt kunne finde sin videre vej i nogle forskningsreserveforhandlinger, og det tænker jeg at der er en ordfører, som er forslagsstiller, som overvejer.
SF vil i hvert fald kigge positivt på det, hvis det finder den vej.
Steffen W. Frølund (LA), 2026-01-27:
Tak for det, formand.
Det er dog ikke Liberal Alliances indtryk, at der mangler viden, debat, evner eller lignende derude.
Danmark mangler heller ikke penge til forskning og til at skaffe viden.
Der er puljer, man kan søge og bruge – ad libitum, skulle jeg til at sige.
Det forekommer mig også svært at se, hvordan et sådant center skulle leve op til forslagsstillernes høje forventninger.
Skulle flyruten pludselig lykkes, hvis SDU havde haft ordet, eller skulle havvind pludselig blive rentabelt?
Der opridses mange forskellige grønne projekter, som er gået galt, hvilket uomtvisteligt er sandt, men løsningen på det kunne jo være andre og bedre projekter.
Udfordringen forekommer ofte at være politisk snarere end så meget andet, og derfor stemmer Liberal Alliance nej.
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-27:
Det vil jeg gerne kvittere for.
Særlig lytter jeg til ønsket om at forstærke forslaget og at kigge på finansieringen.
Det er jo det, man nogle gange gør med de her beslutningsforslag: Man stikker en finger i jorden og hører, hvad de forskellige partiers krav er til, at det her skal kunne lade sig gøre.
Så det er meget konstruktivt, og det tager jeg ned, og jeg glæder mig til at arbejde videre med det.
Nu nævner ordføreren selv flyruten.
Nej, den var ikke kommet, hvis vi havde haft det her center.
Til gengæld havde der været nogle at spørge: Er det her realistisk?
Er det her i virkeligheden bare greenwashing fra talerstolen?
For det var det, det var.
Man kunne også forestille sig, at man måske kunne få en bedre markedsdialog, og at det var sådan, at man kunne prøve at gøre endnu mere for at sikre, at de her kuverter ikke altid var tomme, når vi har udbudsrunder.
Det sker jo faktisk gang på gang.
Man kunne også forestille sig en borgerinddragelse, der gjorde, at borgerne kunne få noget mere ejerskab til de store projekter, som de skal gå og se på til daglig.
Så det er bare lige for at sige, at det faktisk kunne være, at det kunne være nyttigt på den måde.
Det er jeg meget enig i.
Virkeligheden har forandret sig enormt meget, siden vi lavede de store energiøer.
Jeg var selv med til at lave dem i sin tid sammen med Dan Jørgensen – vi var helt høje.
Det var sådan, at vi lavede strøm til 350 millioner europæiske husstande fra sådan en magisk, grøn, dansk brand-stikkontakt ude i Nordsøen – og så forandrer alting sig, det er rigtigt.
Men kunne vi have gjort noget selv?
Kunne vi have været dygtigere?
Kunne vi har været dygtigere til at involvere befolkningen?
Kunne vi have været dygtigere til at spørge forskerne om vores eksperimenter altid var realistiske?
Kunne vi have været dygtigere til stikke snablen ned i markedet og finde ud af, om finansiering var realistisk?
Kunne vi have været dygtigere?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2026-01-27:
Der har vi jo i den her periode også indgået nogle aftaler, som ligesom sætter yderligere skub på den udvikling.
Men det er klart, at der er nogle ting, som har ændret sigi verden, som ligesom har været en opremsning.
Det er jo tydeligt, at det også sætter sig i den danske klimahandling, eller hvordan det sådan bliver rullet ud, at der sker noget i det globale marked, i geopolitikken, i forsyningskæderne, som altså har været fordyrende, og i nogle teknologier, der har været langsommere, end vi egentlig troede.
Torsten Gejl (ALT), 2026-01-27:
Tak, formand.
Det her beslutningsforslag går ud på at skabe et nationalt center for klimahandling, og det bygger egentlig på, at vi synes, at vores klimapolitik de sidste 6-8 år har bestået af rigtig mange projekter, som enten er blevet forsinket, fordyret, eller som er direkte forliste.
Det handler om elektrificering.
Det handler om udrulning af fjernvarme og stop for gas.
Det handler om brintrøret.
Det handler om power-to-x.
Det handler om den grønne indenrigsrute.
Det handler om udbygning af elnettet.
Det handler om havvindmøller.
Det handler om pyrolyse, den grønne trepart, energiøerne og CO 2 -fangsten.
Det er bare for at nævne nogle.
Det er projekter, som stort set alle sammen er blevet enten fordyret, forsinket eller helt er forliste.
Derfor mener vi, at vi har brug for viden.
Vi har brug for viden fra et bredere antal aktører, så vi kan være bedre til at planlægge fremtidens klimapolitik.
Så vi vil gerne foreslå, at vi skaber et nationalt center for klimahandling.
Det skal være et center, hvor stat, kommuner, universiteter, civilsamfund, erhvervsliv, private og fonde sidder ved samme bord, hvor vi sikrer, at beslutninger træffes på det bedst mulige videns- og erfaringsgrundlag, både teoretisk og praktisk.
Det er det, den her debat i dag går ud på, formand.
Lars Aagaard (M), 2026-01-27:
Tak for ordet.
Vi skal i dag drøfte et beslutningsforslag fra Alternativet om at etablere et nyt nationalt center for klimahandling på Syddansk Universitet.
Der er jo grund til at sige tillykke med lobbyindsatsen fra Syddansk Universits side, herunder professor Sebastian Mernild, der jo er fadder til forslaget.
Det er jo vigtigt, at der er transparens om den slags ting, når man i øvrigt som forsker agerer i den offentlige debat, altså at vi ved, at det også handler om at etablere egen aktivitet på egen institution.
Så transparens er rigtig godt.
Forslagsstillerne tænker her, at midlerne skal reserveres på de fremtidige finanslove.
Det vil altså sige, at forslagsstillerne lægger op til, at vi, kort efter vi lige har indgået en finanslov sammen med – i det her tilfælde – Det Konservative Folkeparti, så begynder at bruge penge fra fremtidige finanslove løsrevet fra den normale finanslovsproces.
Jeg mener ikke, at vi kan begynde at lave finanslove gennem beslutningsforslag her i salen.
Det foregår som en samlet prioritering i den proces for finanslove, som vi har fulgt igennem mange år.
Her har alle partier mulighed for at bringe deres ønsker til bordet, og vi har sammen mulighed for at se på tværs af prioriteringer.
Det er altså i den proces, at et forslag som det her hører hjemme.
Mig bekendt har det her forslag ikke været løftet i de finanslovsprocesser, der har foregået indtil nu, hverken som ændringsforslag til finansloven eller i henhold til de forhandlinger, der har været om forskningsreserven.
Det vil så være henholdsvis en forhandling og dialog, man skal tage med finansministeren eller uddannelses- og forskningsministeren, hvis man ønsker at prioritere forskellige udgiftsdrivende forslag i de her processer.
Af den grund kan regeringen ikke støtte forslaget, men jeg vil gerne igen understrege, at jeg går ind for klimahandling, og at jeg går ind for et dynamisk samspil mellem universiteter og det omkringliggende samfund, så det er jo ikke det, vi debatterer her.
Tak for ordet.