runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Schack Elholm (V), 2021-04-15:
Jeg er rigtig glad for, at I synes, det er en god intention, og det har jo været tilkendegivet mange gange.
Det er jo ikke første gang, vi bringer den her sag op.
Det er rigtigt, at jeg tidligere har spurgt til det, og da der ikke er sket noget, har jeg fremsat beslutningsforslaget for at få rykket på det her.
For nogle gange skal der et yderligere politisk pres til, og jeg synes ikke, det kan være rimeligt, at man i forhold til de sjældne diagnoser skal vente så længe på at få den her problemstilling løst.
Står ordføreren nu og siger til mig, at man ikke vil støtte det her beslutningsforslag, at man godt nok sidder og arbejder på det, og at man støtter intentionerne, men at man ikke vil støtte det?
Hvorfor?
Er det bare, fordi det er Venstre, der fremsætter beslutningsforslaget, at man ikke vil støtte det?
Troels Ravn (S), 2021-04-15:
Tak for ordet.
Med dette beslutningsforslag vil Venstre gøre det muligt for små foreninger, der repræsenterer sjældne sygdomme, at blive godkendt af relevante myndigheder som en almenvelgørende forening efter ligningslovens § 8 A.
Vi anerkender, at små patientforeninger for sjældne sygdomme i kraft af sygdommens meget begrænsede udbredelse kan have vanskeligt ved at opfylde disse krav.
Jeg er også sikker på, at det har gjort stort indtryk på dem af os, der har oplevet at være til stede, når der har været foretræde for udvalget, og når repræsentanter fra foreningerne har været på Christiansborg og har fortalt om og argumenteret for deres sag.
Derfor mener vi også, det er fornuftigt at se på, om der kan laves særlige regler for små patientforeninger for sjældne sygdomme.
Opgaven er altså at finde en hensigtsmæssig løsning og en afgrænsning, der både er til at administrere og henvender sig målrettet til de foreninger, som skal tilgodeses ved en ændring.
Derfor arbejder ministeriet videre med at finde en løsning i samarbejde med patientforeningerne, hvor man kan dispensere fra de relevante betingelser.
Skatteministeriet er altså allerede i gang med arbejdet med at finde en gennemarbejdet og målrettet løsning, og det arbejde vil fortsætte.
Det er dog ikke realistisk, at en sådan løsning kan gennemføres i denne folketingssamling.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte det konkrete forslag.
Tak for ordet.
Morten Bødskov (S), 2021-04-15:
Det må vi se på.
Nu igangsætter vi et arbejde.
Jeg har allerede signaleret i Folketinget for noget tid siden, at vi gerne vil se på det.
Hvem der vil have æren for det, er jeg sådan set helt åben over for.
Det synes jeg vi kan tage alle sammen.
Der er flere partier, der har vist interesse for det.
Så lad os finde en løsning på det, og jeg inviterer som sagt til møde, når vi er færdige med den dialog, som er igangsat med foreningerne, for at finde den rigtige løsning.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-15:
Jeg savner virkelig også bare et eller andet lille korn.
Ordføreren står med en landsmøderesolution i ryggen om, at der, så vidt jeg forstår, skal gøres noget ved de ægtefælleafhængige modydelser.
Men hvad og med hvilke forbehold og hvordan og hvorledes – kan ordføreren ikke komme med et eller andet?
Altså, er der overhovedet noget i den resolution, som vil noget som helst?
Ordføreren siger, at Radikale gerne vil se på det, gerne vil arbejde med det, men sætter Radikale sig bare ned og venter, indtil vi andre kommer med noget, som man kan sige ja eller nej til?
Er der ikke en eller anden form for tanke om hvilke grupper, på hvilken måde, hvilken finansiering?
Der er trods alt en landsmøderesolution.
Samira Nawa (RV), 2021-04-15:
Der er flere måder, man kan gøre det her på, og jeg kommer ikke til at sige ja eller nej til enkelte eller konkrete ting.
Det er egentlig bare en tilkendegivelse herfra om, at vi er enige i, at der er nogle udfordringer.
Jeg har personligt talt med nogle, der står med de udfordringer, og det ligger på vores skuldre at tage det med i nogle drøftelser, og vi er i Radikale Venstre åbne for at se på, hvordan man kan indrette det anderledes, så folk også har et incitament til at tage et arbejde.
Liselott Blixt (DF), 2021-04-15:
Nej, nu skal ordføreren lytte til, hvad jeg siger: Barnet vil det være synd for, fordi det ikke får så meget tid hjemme i familien, fordi man ikke kan, fordi det er fastlagt, at det skal være faren, og hvis faren ikke tager barselen, skal barnet jo i vuggestue.
Og jeg kender af erfaring rigtig mange mænd, som ikke kan være hjemme.
Men nej, jeg siger ikke, det er synd for barnet at være alene hjemme med en mand.
Det er jo ikke det, jeg siger.
Jeg siger bare: De vil ikke tage dem, for de ved ikke, hvad de skal gøre.
Jeg kender rigtig mange af de tilfælde.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-15:
Der var lige en halv sætning, fru Liselott Blixt fik sagt, som jeg egentlig synes vi lige skal spole tilbage til.
Vil fru Liselott Blixt lige uddybe en gang til, hvad Dansk Folkeparti mener?
For reformen blev jo vedtaget af politikere i 1969.
Man indplacerede fagene ud fra, hvad man syntes var det vigtigste, og alle kvinderne endte i bunden og mændene i toppen, og det kan vi så stadig se have en effekt i dag.
Og dengang sagde de så også: Det bliver vi nok nødt til at kigge på senere.
Men det er aldrig sket.
Så mener Dansk Folkeparti, at vi skal ind og kigge på tjenestemandsreformens placeringer i lønhierarkiet politisk?
Var det den lille sætning, jeg hørte?
Det synes jeg er megagodt.
Altså, jeg er med på, at Enhedslisten og Dansk Folkeparti i ligestillingsdebatten ofte er meget uenige.
Jeg kan f.eks. slet ikke forstå, at fru Liselott Blixt kan stå på talerstolen og sige, at vi ikke bruger tid på at tale om social kontrol og ligestilling.
Altså, det synes jeg vi gør meget.
Ud over at det kan være et problem, så bruger vi også ufattelig meget tid på det.
Men jeg vil rose Dansk Folkeparti for at tage det standpunkt og så indbyde til, at vi danner en af vores en gang imellem rigtig gode broer på tværs, hen over midten, og får gjort noget ved det og lagt et pres på bl.a. ministeren.
Liselott Blixt (DF), 2021-04-15:
Jeg har haft rigtig meget tilfælles med Enhedslisten i sundheds- og psykiatridebatterne.
Hvad angår den her ligestillingsdebat, er der noget af det, der kører i samme rille hele tiden, altså bliver det samme.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi kigger på de her kvindefag.
For der ligger ikke lige noget i sundhedsdebatten om den gamle reform, der er der.
Men jeg har også sagt, at det jo ikke er noget, et støtteparti kan hæve alene, for det er rigtig mange penge, det drejer sig om.
Fatma Øktem (V), 2021-04-15:
Mange tak.
Der er en første gang for næsten alt, siges der, og jeg tror, det er første gang, jeg har holdt en tale, hvor jeg ikke startede med social kontrol.
Jeg ville gemme det til sidst, og så talte jeg for meget og fik det ikke med.
For mig og for Venstre er det ikke – undskyld mig – bare en ligestillingskamp; det er en frihedskamp, det er en retfærdighedskamp.
Så jeg vil lige rose min kollega for at nævne det.
Det er noget af det, der står øverst.
For vi skal ikke være vidne til, at der er mennesker, der bliver frataget alle rettigheder.
Men jeg kunne godt tænke mig i den forbindelse at høre om noget.
Nu nævnte ordføreren, at de skal af med tørklædet.
Tvinge det af, tvinge det på – for mig er det næsten det samme.
Jeg ville nu hellere kunne give dem de oplysninger, der gør, at de tager det af, for så tror jeg på, at det er permanent.
Men hvad vil Dansk Folkeparti ud over det være med til, vi gør, for at forhindre social kontrol?
Liselott Blixt (DF), 2021-04-15:
Jamen jeg synes, at man skal tale med mange af de her kvinder og tale om deres erfaringer, i forhold til hvordan de har sluppet grebet.
Men vi skal også se på, hvad det er, vi kan gøre, hvordan vi kan sikre noget, inden man bliver sendt hjem på genopdragelse eller bliver gift i hjemlandet, eller hvad der nu kan være, der gør, at man er underlagt den her kontrol, altså hvad vi kan stille op.
Der er det ikke bare os politikere, der skal komme med en hel masse ting; der mener jeg, at vi skal tale med kvinder hele vejen rundt, så vi ikke bare fokuserer på de samme kvindelige debattører, muslimske kvinder, som hele tiden er på, for der findes ret mange forskellige, som man kan tage kontakt til, og som faktisk har sluppet den sociale kontrol.
Astrid Carøe (SF), 2021-04-15:
Altså, vi kan jo se fra undersøgelser, at mænd faktisk gerne vil det er her.
Rigtig mange mænd vil gerne have mere barsel.
Det kan være svært, fordi man måske har svært ved at få lov både af sin arbejdsgiver og måske også af sin kæreste, så derfor skulle det måske være en håndsrækning.
Kunne ordføreren ikke forestille sig, at man vel ikke behøver en lang uddannelse for at have lyst til at være sammen med sit barn?
Det tænker jeg ikke.
Jeg forstår heller ikke, og måske kan ordføreren sætte lidt ord på det, hvorfor ordføreren siger, at det er synd for barnet, at manden skal gå alene hjemme med det.
Det synes jeg lidt er at undervurdere fædres rolle over for små børn.
Fatma Øktem (V), 2021-04-15:
Det bliver sådan set bare en kvittering for det, fru Liselott Blixt siger, for jeg er fuldstændig enig i, at vi bliver nødt til at gå ud og lytte til dem, der er i det, og så spørge: Hvad er det for nogle redskaber, I mangler?
Og hvis jeg så må supplere lidt til det, vil jeg sige, at jeg håber på, at vi kan lave noget sammen på det område, men så også vil være der, når det er sådan, at vi beder dem bryde med det, der for nogle kan have fatale konsekvenser, altså at vi så er der.
Liselott Blixt (DF), 2021-04-15:
Jamen altså, vi kan virkelig takke hinanden.
Jeg takker Venstre for at fremsætte et forslag om, at dem, der udøver social kontrol, selvfølgelig skal straffes.
Det skal ikke foregå i Danmark.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-15:
Tak for en rigtig god tale, som jeg er enig i fra ende til anden, og det er jo dejligt.
Jeg er også meget enig i det med at sætte fokus på barselsdirektivet og barselsorloven; det er en af de store kilder til ulighed mellem kønnene i Danmark, og det er også der, hvor vi finder en stor del af uligelønnen.
Altså, kvinder taber omtrent 10 pct. pr. barn, de føder, i livsindkomst, altså over løn, forfremmelse og pension.
For mænd er det 0 pct. Og det siger jo rigtig, rigtig meget om, hvor meget den barselsorlov egentlig betyder.
Jeg er også meget enig i, at det betyder meget for mænd, at der er en bedre kulturel accept af, at man selvfølgelig kan være der for sine børn, også i de første måneder – det er uanset ens køn.
Jeg vil dog også høre SF om den anden del af uligelønnen, som i høj grad handler om det kønsopdelte arbejdsmarked.
For det, der også foregår lige nu, og som er historisk, er jo en opblomstring af ligelønsbevægelsen, bl.a. omkring tjenestemandsreformen.
Hvad er SF's holdning til det spørgsmål?
Astrid Carøe (SF), 2021-04-15:
Det er et virkelig vigtigt spørgsmål, som jeg sagde man som sagt også kunne snakke en hel masse om, og det er jeg sikker på ordføreren kommer til at gøre lige om lidt.
Det er jeg også meget enig i er et kæmpe stort problem, altså at den skæve løn, der er mellem klassiske kvindefag og klassiske mandefag, er mega problematisk, både fordi vi ikke anerkender de kvinder, der har de jobs – for de skal have meget høj løn – og fordi vi mister gode og dygtige mennesker i forhold til de her arbejdspladser.
Så vi vil bestemt meget gerne være med til at kigge på, hvordan vi sikrer bedre ligeløn, også når vi kigger på det her område.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-15:
Jeg er heldigvis ikke specielt overrasket over, at SF har den holdning.
Det, der jo er vigtigt, tror jeg, er, at man ikke kommer til at blande det sammen med en diskussion om den danske model, for der er heller ikke nogen af vores partier, som synes, at vi skal gå væk fra den danske model, hvor arbejdsmarkedets parter aftaler løn og arbejdsforhold.
Men det er dog sådan med tjenestemandsreformen fra 1969, at man dér traf nogle politiske beslutninger, som sætter sig i overenskomstsystemet, og som de her kvindedominerede fag ikke kan komme ud af.
Er SF ikke også enig i, at den dårlige løn i de fag måske også er en af grundene til, at det er svært at rekruttere mænd til f.eks. jordemoder-, sygeplejerske- og pædagogfaget?
Astrid Carøe (SF), 2021-04-15:
Jeg synes, det er helt vildt vigtigt, at vi skiller de her ting ad og siger, at vi godt kan gøre noget for mere ligeløn, men vi skal ikke blande os i overenskomstforhandlingerne.
Det synes jeg er virkelig vigtigt.
Og jo, jeg tror, vi går glip af rigtig dygtige mennesker, fordi lønnen ikke er høj nok.
Fatma Øktem (V), 2021-04-15:
Tak til ordføreren for talen.
SF har i dag lagt meget vægt på barselsordningen og ændringerne, der eventuelt skulle være på det område.
Der er noget i SF's retorik, der simpelt hen får mig op af stolen, også bogstavelig talt, og det er, at SF får det til at lyde, som om kvinderne er lidt et offer i det her, nu bliver de tvunget til at tage 26 uger.
Vil SF ikke indrømme, at kvinderne også er dem, der tager den største del af barslen og er med til at skabe den ulighed, hvor vi kan se i de tal, der er, at der er nogle mænd, der siger: Det er moren, der ikke vil give mig barslen?
Hvornår vil SF vende den retorik lidt, så vi også ansvarliggør kvinderne for, at de skal være med til at løse det her, så de ikke er de ofre, som jeg lidt fornemmer SF prøver at gøre dem til: at det her onde, onde system gør kvinderne til ofre, som er nødt til at tage 90 pct. af barslen?
Det er lidt en forfejlet måde at udstille det på, synes jeg, men er det ikke korrekt, fru Astrid Carøe, at kvinderne også har et ansvar i det her?
Liselott Blixt (DF), 2021-04-15:
Jeg er rigtig glad for, at vi er enige om mange ting, men man kommer måske også forskellige steder fra.
Jeg vil sige, at i min omgangskreds, blandt mine venner, familie osv., har der ikke været nogen mænd, der ønskede at tage mere end de 14 dages barsel, som der var.
De ville heller ikke tage det alene med barnet, fordi de følte sig usikre med barnet.
Det kan være, det kommer længere fremme, men tiden er der ikke nu.
Mange af de her mænd, som jeg kender, har det bedst med et barn, der i 3-årsalderen kan rende rundt og sige gagagugu, men de ved ikke, hvad de skal gøre med det allermindste barn, så det vil de helst være fritaget for.
Så de vil ikke tage den barsel alene.
De vil gerne være der sammen med moren.
Jeg tror, det er noget, der kommer, at flere og flere mænd gerne vil, men her og nu vil vi bare tabe rigtig mange, og jeg tror faktisk, det er mange af dem, som jeg mener der er ulighed for.
Det er dem, der ikke har den største uddannelse, der arbejder og har den her profil, som ikke har tænkt sig at gå hjemme.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-04-15:
Jeg er med på, at det handler om ligestilling, og jeg er med på, at det er et problem.
Det var også det, jeg sagde, og jeg er da glad for, at Pernille Skipper i modsætning til før faktisk hører efter, hvad jeg siger.
Men jeg siger det en gang til.
Jeg beder også om, at der er respekt i Enhedslisten for den arbejdsfordeling, vi har i Socialdemokratiet, når vi behandler politiske forslag.
Der er det sådan, at det er min kollega Henrik Møller, der har taget dialogen, fordi det også har noget med arbejdsmarkedspolitik at gøre.
Herinde har vi ordførere, der har begge ting.
Jeg har ligestilling, og så har vi en, som er arbejdsmarkedsordfører.
Astrid Carøe (SF), 2021-04-15:
Tak for det, og tak for en fin tale, og det er skønt, at ordføreren ikke er syg i dag, så vi kan nå at have debatten.
Det, jeg godt kunne tænke mig spørge ordføreren om, og som jeg tænker ordføreren måske ikke nåede, fordi der er begrænset tid, er det her med øremærket barsel til mænd, hvor vi jo meget snart skal have implementeret det her direktiv fra EU.
Hvis det stod til SF, skal vi have en ligelig fordeling af den øremærkede barsel mellem mænd og kvinder.
I dag er det sådan, at kvinder har øremærket barsel.
Mænd har kun 14 dage, og kvinder har 14 uger.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvordan Venstre stiller sig.
Er Venstre enig i, at vi skal have en ligelig fordeling, så mænd og kvinder har lige meget øremærket barsel?
Venstre har tit det her argument med, at det skal være op til familien selv i forhold til frihed, så jeg kunne godt tænke mig at spørge, hvordan Venstre så har det med, at det lige nu, som det er i Danmark i dag, faktisk er sådan, at 14 uger er øremærket til kvinder, men ikke til mænd.
Det er da heller ikke frihed.
Er det?
Fatma Øktem (V), 2021-04-15:
Det er jo af nogle helt andre årsager.
Altså, man har valgt at sætte det der, fordi det nu engang er kvinden, der føder barnet, og så er der den periode, hvor kroppen ligesom kan genoprettes efter en fødsel.
Så det tror jeg er noget helt andet.
Ja, det betyder enormt meget for mig og for Venstre, at der er maksimal frihed, når det handler om folks liv.
Vi kan jo se, hvordan det har udviklet sig.
Jeg vil gerne tilstå noget her.
I år fylder vores ordning 18 år, så den er jo blevet myndig, og det er måske også tid til, at vi kigger på den.
Det er en debat, jeg glæder mig rigtig meget til.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-15:
Det her er en af de debatter, hvor jeg ville ønske vi havde mange korte bemærkninger, for jeg har også lyst til at hoppe ind i den der barselsdiskussion, særlig det med, at man stadig væk holder fast ved, at kvinderne har sådan en særlig privilegeret rolle i den debat – det kan jeg næsten ikke rumme.
Men jeg vil faktisk spørge Venstre om ligestillingsproblematikken og det kønsopdelte arbejdsmarked, for ordføreren var også selv inde på det.
En af grundene til, at vi stadig væk har uligeløn, er netop det kønsopdelte arbejdsmarked, og vi ser det i uddannelsessystemet, som ordføreren også var inde på.
Når vi så kigger på årsagerne til den skævdeling, der er i bl.a. lønniveauet mellem kvinde- og mandefag, er det jo faktisk ikke, fordi kvinderne er lavere uddannet eller har mindre ansvar eller noget som helst andet.
Det er bare, fordi de blev indplaceret lavere i lønhierarkiet tilbage i 1969 med tjenestemandsreformen – det er i hvert fald en stor del af årsagen, ikke den hele; det vil jeg medgive.
Hvad er Venstres holdning til, at tjenestemandsreformen aldrig nogen sinde er blevet revideret, som det ellers blev lovet dengang?
Og synes Venstre, at man skal gøre det?
Fatma Øktem (V), 2021-04-15:
Jeg tror, der er flere årsager til den uligeløn.
Det ene er netop uddannelsesvalg og det kønsopdelte arbejdsmarked, og det andet er arbejdstiderne.
Altså, spørgeren kan ikke komme uden om, at mænd arbejder mere, end kvinder gør.
Jeg anerkender fuldstændig, at der er udfordringer i lønforskellen mellem mænd og kvinder – det er der overhovedet ikke nogen grund til at benægte – men jeg er også af den overbevisning, at det er arbejdsmarkedets parter, der skal løse det her, og ikke os politikere, der skal gøre det herfra.
Det vil være mit svar.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-15:
Det har jeg egentlig mange ting, jeg gerne vil sige til.
Men altså, det, der for nylig er blevet bevist sort på hvidt i den her rapport fra Institut for Menneskerettigheder, der hedder »Kvindefag i historisk skruetvinge« er jo, at det var en politisk beslutning, at kvindefagene blev indplaceret lavere i lønhierarkiet end de såkaldte mandefag i det offentlige; at det netop ikke er uddannelseslængde, der afgør det, men at selv når kvinderne har den samme uddannelseslængde og det samme ansvar, får de en lavere løn end i de såkaldte mandefag.
Så det er sådan set dokumenteret, at det er tilfældet.
Og jeg vil egentlig gerne læse et citat op fra en jordemoder, som siger om lige præcis det her med lønnen: Du kan føle dig fuldstændig til grin, når du står på din 12-timersnattevagt og tager imod barn nummer tre og slet ikke har kunnet give en god fødsel til nogen, fordi du må forlade dem, så snart barnet er ude, og løbe videre til den næste fødsel, og at det, du får ud af det, er 55 kr. i timen før skat i tillægget.
Synes ordføreren ikke, det er på tide, at vi politisk revurderer den reform, der betød, at det er situationen i dag?
Astrid Carøe (SF), 2021-04-15:
Ordføreren og jeg er tit blevet enige om, at der nok er meget, vi ikke er enige om på det her område, og det synes jeg også er helt fair.
Men jeg kan høre, at der er et sted, hvor vi er enige, og det er på det her område i forhold til mændene.
Det kunne jeg godt tænke mig at stille et spørgsmål om.
Jeg synes, det her med – som der er fokus på – at mænd ikke føler sig tilpas på deres henholdsvis uddannelse eller arbejdsplads, fordi de bliver mistænkeliggjort f.eks. for at være pædofile, er helt frygteligt.
Og jeg er glad for, både at vi tog nogle initiativer i den tidligere regering, og at man har tænkt sig at gøre det igen nu, for det er jo helt forrykt.
Et andet område er også mændenes ret til deres børn, som også kan være et stort problem, og her tror vi altså i SF, at noget af det, man kan gøre, er at få mændene til i højere grad tidligt at være en del af barnets liv, fordi de får ret til den her barsel.
Jeg kan høre, at ordføreren måske ikke er helt enig, men kunne man ikke forestille sig, at det kunne sikre, at mænd faktisk fik mere tilknytning til barnet og dermed ville stå bedre i nogle af de her sager, hvis man skulle blive skilt efterfølgende?
Fatma Øktem (V), 2021-04-15:
Der er jo en lovgivning, og arbejdsgiveren kan til enhver tid bruge den, eller også kan man klage videre i systemet.
Jeg tror ikke, der findes nogen arbejdsgiver, der synes, det er rart.
Jeg vil ikke være med til – og vi vil ikke være med til – at sige, at hele ansvaret ligger hos lederne.
Det er en del af ledelsesansvaret.
Det er jeg enig i.
Men det kan ikke udelukkende ligge der.
Jeg tror, det er kommet bag på os med de mennesker, vi har hørt om, de mennesker, vi har set, og de historier, vi har hørt, for det er ret tit på grund af enkeltmandshandlinger.
Så jo, vi vil gerne gøre noget, og noget af det, som jeg synes, at vi kan gøre herfra, er, at vi bliver ved med at tale om det.
Det er meget vigtigt.
Det er ikke noget med, at nu har vi sagt det 10 gange, og så er det færdigt, for hvis det skal ud til hvert eneste hjørne og hver en krog i Danmark, skal vi blive ved med at tale om det, og vi skal blive ved med at sige fra.
Vi behøver ikke få det i alle medierne, hver gang der er noget, men det er vigtigt, at debatten bliver ved med at være aktuel, så den enkelte også lettere kan sige fra – om det så er i en lille virksomhed langt, langt væk fra Christiansborg.
Astrid Carøe (SF), 2021-04-15:
Tak for det.
Jeg tror, at ordføreren måske missede dele af min tale, for jeg nævnte rigtig mange ting, der kan være konsekvenser, hvis vi ender med bare at putte de her 9 uger oven på de allerede øremærkede uger.
En af dem er, at kvinderne får 27 ugers øremærket barsel, og det vil betyde, at hvis man skal dele barslen helt lige, skal mændene tage alt det, der er frivilligt, for at det kan være lige, og det synes jeg er skævt, det håber jeg også Venstre som et liberalt parti gør.
Men jo, der er også mænd, der fortæller, at det er svært at få lov til at tage den her barsel, fordi der er nogle kvinder, der mener, at den er deres, og der vil jeg sige: Jeg synes, at vi herindefra har et ansvar.
Jeg synes, det er så ærgerligt, at vi ikke har fået lavet ligelig øremærket barsel til både mænd og kvinder længe før, altså, SF har jo ment det her i årevis, i mere end 15 år eller sådan noget i den stil, tror jeg, og jeg synes, det er så ærgerligt, at det ikke er lykkedes.
Derfor ærgrer jeg mig over, at vi ikke har kunnet gøre det selv, men nu kommer EU så til gengæld, og så skal vi bare sørge for at få det her direktiv implementeret på en ordentlig måde, sådan at vi ikke giver kvinder 27 ugers øremærket barsel.
Det synes jeg ville være vanvittigt.
Samira Nawa (RV), 2021-04-15:
Det synes jeg er et forfriskende og ærligt svar.
Og det er selvfølgelig noget, vi alle sammen skal tage på os, altså det, at vi kan blive klogere.
Så kunne jeg egentlig godt tænke mig at komme lidt over i en anden boldgade til noget, som ordføreren også var inde på i sin tale.
Det er om seksuel chikane, som vi har debatteret meget i løbet af det sidste år, og som ordføreren også tager afstand fra.
Det gør vi jo alle sammen.
Men hvordan skal vi løse det?
Det, jeg hører ordføreren pege på, er en kulturforandring, men er der noget, vi kan gøre herinde for at skubbe på den udvikling?
Det vil vi jo gerne i Radikale Venstre.