runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2020-10-08:
Det er jo helt vildt, at man kan kalde det for vildt, at man frisætter nogle ganske få velfærdsinstitutioner i få udvalgte kommuner i Danmark.
Nej, eksperimentet er jo snarere det, vi har gjort de sidste 40 år, hvor vi har påført mere og mere bureaukrati.
Det er et eksperiment, og det er et eksperiment, der har vist sig at fejle, og nu skal vi have rettet op på den fejl, og der ligger de fejltagelser bag, at man tror, at man kan kontrollere sig frem til en bedre offentlig sektor.
Så Venstre og Liberal Alliance er helt på linje med hinanden her.
Det synes jeg helt bestemt vi skal, og jeg håber også, at vi kan få Venstre og Konservative med på den galej.
Så mangler vi jo bare et tidligt folketingsvalg, et regeringsskifte og et blåt flertal, og så er vi godt på vej.
Men vi har da taget hul på rejsen i dag.
Karsten Hønge (SF), 2020-10-08:
For enhver er jo sin egen lykkes smed, lige indtil krisen rammer.
Er det ikke rigtigt?
For når krisen rammer, har man brug for fællesskabet.
Hernede foran Erhvervsministeriet stod virksomhederne jo i kø.
Man måtte indkøbe sådan nogle afstandsbånd, som man bruger i supermarkederne, for at sørge for, at de ikke smittede hinanden.
Så stod alle arbejdsgiverne i kø, for så ville de gerne være på offentlig forsørgelse.
Og det var dem vel undt, for samtidig med at fællesskabet hjalp arbejdsgiverne, holdt vi hånden under danske arbejdspladser
Det er jo præcis på den måde, at vi tester et samfund: Hvordan klarer vi os, når vi kommer i krise?
Og hjælpen var nær, for fællesskabet stod klar.
Men hvordan skulle det kunne lade sig gøre, hvis vi ikke havde velfærdssamfundet, fællesskabet og skattebetalingerne?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-10-08:
Skattestigninger, skattestigninger, skattestigninger, messer landets sidste gammelsocialister, for ingen må være deres egen lykkes smed, vil jeg starte med at svare hr. Karsten Hønge på hans lille, fine rim.
Jeg synes egentlig ellers, at hr. Karsten Hønge har en pointe.
For jeg har også til tider tænkt: Det var dog lige lovlig meget klynk og ynk og råb, jeg har set fra dansk erhvervsliv på det seneste, om, at nu vil de også pakkes ind i velfærdsstatens ydelser.
Der er dog en afgørende og meget vigtig forskel, og det er den, at vi politisk har besluttet, at nogle virksomheder skal tvangslukkes, og vi påfører dem nogle restriktioner for, hvordan de må føre deres virksomhed og skal tjene deres penge, og i det lys er det retfærdigt, at man giver dem en kompensation, i særdeleshed når man har fjernet retten til erstatning ved tvangslukning.
Den forskel mener jeg er meget væsentlig og gør, at man ikke kan sammenligne det med alle mulige andre ting.
Jeg tror jeg vil citere en delmængde af min tale fra tidligere, men uden ironi.
For det er velfærd, altså det, spørgeren taler om – hurra!
Og så tror jeg, jeg vil nøjes med det.
Jeg vil sige, det er det bedste spørgsmål, jeg har fået i aften, for jeg må svare: Det ved jeg faktisk ikke om vi har, men det må jeg jo få tjekket op på.
Godt spørgsmål – tak.
Carl Valentin (SF), 2020-10-08:
Jeg er glad for den nuance i hvert fald, for jeg synes, det er helt åbenbart, at man i dag ikke bare kan fravælge private virksomheders overvågning af en.
Hvis Liberal Alliance f.eks. ikke ønskede at blive overvåget, skulle man lade være med at bruge Facebook, Twitter og Google og sådan noget, og så kunne det være rigtig svært at have et politisk parti i 2020.
Men jeg vil egentlig gerne høre: Har Liberal Alliance noget konkret politik, som sikrer mindre privat overvågning af borgerne, altså mindre overvågning af borgerne fra private virksomheder?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
I løbet af den her engagerede tale med indbyggede rim og det hele, og det er jo dejligt, indsneg der sig også nogle ord omkring ældreplejen, og jeg synes jo som formand for Dansk Folkeparti selvfølgelig, at det er rigtig, rigtig dejligt, at også hr. Vanopslagh er interesseret og engageret i debatten omkring vores ældrepleje.
Der er nogle brodne kar, som så skal pilles ud, og så må de lave noget andet.
Hr. Vanopslagh har bare, hver gang vi har talt om det her, brugt det eksempel med lederen på Kongsgården i Aarhus, som skulle være blevet placeret på et andet plejehjem og har kunnet fortsætte sit virke der.
Det er simpelt hen bare, fordi jeg ikke har kunnet finde det, og som jeg har forstået det, er lederen faktisk ikke leder på et plejehjem i Aarhus på nuværende tidspunkt.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-10-08:
Altså, hvis det er tilfældet, at jeg husker forkert, hvad jeg har læst, eller at vi har dygtige medarbejdere, der måske har fortalt mig noget forkert, så er det jo først og fremmest en pinlig fejl, en fejl, der skal rettes op på, og jeg vil sige, at det får jeg tjekket i aften, og så melder jeg offentligt ud på min facebookside, hvis det er, at jeg har begået en fejl med det, for det ville da være grelt, særlig når jeg har brugt det eksempel, ja, i hvert fald en håndfuld gange efterhånden.
Jeg har også undret mig lidt over, hvordan det ikke har været mere inde på hr. Kristian Thulesen Dahls radar, da det jo er en DF-rådmand i Aarhus Kommune, der har ansvaret på ældreområdet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Lige præcis, og derfor har jeg jo selvfølgelig været lidt engageret og interesseret i, at man får løst opgaverne.
For tingene skal være i orden, og hvis tingene ikke foregår ordentligt i ældreplejen, også et sted, hvor en af Dansk Folkepartis medlemmer har et hovedansvar, skal der rettes op på det.
Derfor har det jo været magtpåliggende, også hen over sommeren, at der selvfølgelig bliver rettet op på forholdene i Aarhus, ligesom i alle andre af landets kommuner, hvor der er brodne kar.
Det har bare været en diskussion, vi har haft; hr. Søren Pape Poulsen og andre har også været inde på den, nemlig det her med, hvordan vi sikrer, at de dygtige medarbejdere, vi faktisk har i ældreplejen, jo ikke i virkeligheden skal gå triste på arbejde, fordi de bliver belastet af dem, der ikke bør arbejde i ældreplejen.
Der er jo mennesker, selvfølgelig, der ikke nødvendigvis har hjertet på det rette sted i forhold til at arbejde med pleje og omsorg.
De må jo hjælpes til at lave noget andet i vores samfund.
Der er nok andre steder, de gør bedre fyldest.
Det er jo ikke nødvendigvis, fordi de er dårlige mennesker, det er bare, fordi de måske er placeret på den forkerte hylde.
Og det er vi meget optaget af rent faktisk sker, så lad os derfor tjekke det der eksempel, og så kan vi jo lige vende den her senere i dag.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-10-08:
Ja, lad os endelig gøre det.
Ellers kan jeg jo glæde mig over, at vi har en enighed om behovet for også at se på det ledelsesmæssige i den offentlige sektor og se på, hvordan man måske i højere grad kan belønne de dygtige medarbejdere, som der er flest af, og hvordan man i højere grad kan sikre mere fleksibilitet i at få skiftet ud i de brodne kar.
Kristian Hegaard (RV), 2020-10-08:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg ved, at noget af det, som Liberal Alliance ofte lytter til, er erhvervslivet, og erhvervslivet kalder på klimahandling.
Senest i den her uge har Information bragt en klimaappel underskrevet af 139 fremtrædende personer fra erhvervslivet, forskningsverdenen, civilsamfundet og politik, og for et par uger siden var det Dansk Erhverv, der efterspurgte en CO 2 -afgift koblet med bedre forhold for erhvervslivet, så vi på den måde kan gøre det dyrere at forurene sort og billigere at være grøn og altså få en reel grøn omstilling.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-10-08:
Ja, vi vil gerne være med til en grøn skattereform.
Ligesom alle andre partier har vi jo hvis'er og men'er og frem og tilbage, og et par af dem er relevante at nævne her.
For jeg har det sådan lidt, at det jo egentlig er fløjtende ligegyldigt, om Danmark når 68, 69 eller 71 pct.s CO 2 -reduktion i 2030, eller om vi når det i 2029 eller 2031.
Det er noget navlepilleri at tro, at den slags detaljer er vigtige.
Det, der er vigtigt, er, om den måde, vi gør det på i Danmark, er noget, der kan anvendes i udlandet, og som på den lange bane bidrager til globale CO 2 -reduktioner.
Så hvis man sætter CO 2 -afgiften så højt, at man bare skubber produktionen til udlandet, så er vi ikke med.
Den skal jo sættes på et passende niveau.
Hvis man ikke samtidig sikrer, at man sænker skatten på arbejde, på investeringer og på virksomheder, så er vi heller ikke med, for vi ønsker ikke bare en grøn skattereform, der er en rød skattereform.
Men selve grundidéen om at lave en stigende CO 2 afgift, hvor man beskatter forureninger ensartet, er jo rigtig god, for den sikrer en markedsbaseret grøn omstilling.
Jeg håber også, at Radikale Venstre er med på, at det betyder, at man ikke skal lave hundrede sytten forskellige klimahandlingsplaner for de enkelte sektorer.
Det er i lige så høj grad en hold nallerne væk-reform henvendt til politikerne.
Kristian Hegaard (RV), 2020-10-08:
Jeg synes, det lyder rigtig positivt, at der er en kvittering for det.
Det vil vi da meget gerne kvittere for fra Radikale Venstres side.
Noget af det, som jeg så også godt kunne tænke mig at spørge ind til, er noget, der jo også kunne sikre ro for virksomhederne, og det er, hvis de over en årrække ved, hvad det er, de skal indrette sig efter.
I 2030 er det 70 pct., man skal indrette sig efter.
Men hvis man nu i 2025 måske havde en målsætning, der lød på 50, 52 eller 54 pct., så kunne man sikre ro for virksomhederne, ved at det var det, de skulle indrette sig efter.
Så vil Liberal Alliance også være med til, at vi sikrer ro på den korte bane frem til 2025 og også har nogle ambitiøse delmål for den grønne omstilling?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-10-08:
Nej, her stopper enigheden.
Det at have de her delmål kan ende med at gøre vejen til 2030-målsætningen dyrere, end hvis vi ikke har de her delmål.
Vi synes jo et eller andet sted, at man ligesom på så mange andre områder skal få mest muligt klima for pengene, og derfor er vi skeptiske over for de her delmål.
Carl Valentin (SF), 2020-10-08:
Tak for det.
Ægte liberale sætter jo friheden højt, og det har jeg egentlig altid beundret dem for.
De står fast på individets rettigheder, foragter statslig overvågning og går til kamp mod adfærdsregulering.
Desværre er vores personlige frihed og vores privatliv under pres.
Med den teknologiske udvikling er det jo ikke længere forbeholdt staten at overvåge os og regulere vores liv ned i mindste detalje.
For hvor systematisk overvågning af borgerne før var for kompliceret til, at det kunne udføres af andre end en statsmagt, kan Googles, Facebooks og Amazons overvågning af os i dagligdagen nemt konkurrere med den danske stats.
Og med ekstremt målrettede reklamer baseret på detaljeret viden om os borgere, kan de også påvirke vores adfærd i rigtig høj grad.
Derfor vil jeg egentlig bare gerne høre hr. Alex Vanopslagh, hvad Liberal Alliance vil gøre for at sikre mindre adfærdsregulering og mindre overvågning af individet fra private virksomheder.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-10-08:
Jeg kunne jo godt svinge mig op på den helt store liberale hest nu og svinge den liberale fane og sige, at private virksomheder har ret til at gøre, hvad de vil, så længe de får samtykke fra forbrugeren, og så længe vi accepterer alle mulige ting på vores telefon.
Men i stedet vil jeg nok egentlig komme med den indrømmelse – for den skal jo komme før eller siden – at jeg tror, det er noget, vi kommer til at diskutere i de kommende år.
Det er et liberalt dilemma, og det er ikke problemfrit, nemlig at bagsiden af medaljen ved digitalisering jo også er, at der er en stor overvågning af borgerne.
Og der skal vi finde en balance mellem at beskytte borgernes retssikkerhed og ret til privatliv, samtidig med at vi sikrer virksomhedernes ret til at drive virksomhed og også til at indhente og bruge data fra borgerne.
Og det er jo en balance, hvor man skal have frihed for øje og ikke formynderi for øje.
Men jeg kan ikke svare konkret på det; det må jeg ærligt indrømme.
Karsten Hønge (SF), 2020-10-08:
Gad vide: Findes der mon derude den sidste stålsatte og galvaniserede liberalist?
Nu kan vi i hvert fald se, at det netop i coronakrisen lykkedes at trække Danmark igennem, fordi vi bygger på et velfærdssamfund, og fordi vi har et reguleret, et organiseret og et civiliseret arbejdsmarked.
Hele syv trepartsaftaler er det blevet til inden for det sidste godt halve år.
Hvor var vi henne, hvis vi ikke havde lønmodtagere, der var organiseret i slagkraftige og uafhængige fagforeninger?
Og hvor var vi henne, hvis ikke arbejdsgiverne kunne matche det gennem deres organisationer?
Er det ikke netop, fordi vi har det organiserede arbejdsmarked, der er fundamentet for velfærdssamfundet, at det faktisk er lykkedes os at trække os igennem den her sundhedskrise i fællesskab?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-10-08:
Jeg ved ikke lige, om jeg har fået svaret på det før.
Det er jo fuldstændig forkert at sige, at det er høje skatter og den danske velfærdsstat, der har holdt hånden under de danske arbejdspladser.
Lån kan enhver nation tage, hvis de har sunde offentlige finanser.
Danmark har sunde offentlige finanser, fordi vi har lavet en lang række reformer, som SF har råbt og skreget om var urimelige, men det er så dem, man nu begunstiger sig af ved at have et godt råderum, der gør, at man kan låne nogle penge og så lege stor velfærdsredder over for diverse virksomheder.
Det er sunde offentlige finanser, gode borgerlige reformer.
Kristian Hegaard (RV), 2020-10-08:
Tak til ordføreren for talen.
Vi har noteret os, at Alternativet arbejder med tre bundlinjer: en grøn bundlinje, en social bundlinje og en økonomisk bundlinje.
Coronakrisen har bragt Danmark ud i en økonomisk krise, og derfor er jeg interesseret i at høre, hvad Alternativets succeskriterie er på den økonomiske bundlinje.
Hvordan vil I, hvis det står til Alternativet, få Danmark ud af den her økonomiske krise, målt på den økonomiske bundlinje?
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Det er jo, at vi f.eks. støtter de virksomheder, som er i knæ på grund af coronakrisen.
Altså, vi har været bange for at miste en hel generation af iværksættere.
Så slemt synes jeg ikke det er gået, men jeg er bange for, at der er nogle virksomheder og iværksættere, som er totalt i knæ, og også nogle, der er gået konkurs.
Dem kunne vi f.eks. godt tænke os at lave en genopretningsplan for – især de grønne.
Og så er der jo vedtaget en krigskasse, og det er klart, at den jo vil kunne bruges til det.
Kristian Hegaard (RV), 2020-10-08:
Jeg har også været inde at kigge på Alternativets hjemmeside, og der står i forhold til den økonomiske bundlinje, at det handler om beskæftigelse, det handler om finansiel stabilitet, og det handler om offentlige budgetter i langsigtet balance.
Derfor vil jeg høre Alternativet, hvilke forslag Alternativet har til tiltag inden for de områder til den økonomiske bundlinje for at bringe Danmark ud af den økonomiske krise som følge af den nuværende coronasituation.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Jamen det synes jeg netop var det, jeg sagde.
Jeg tror også, at det ville gavne den økonomiske bundlinje at lave en meget, meget grøn genstart.
Så at lave en grøn genstart, hvor vi prøver at gøre mindre af det sorte, som vi foreløbig har gjort, og at satse meget kraftfuldt på de grønne vækstlag tror jeg vil være klogt.
Victoria Velasquez (EL), 2020-10-08:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi er meget enige i, at vi skal have en grøn genstart, og jeg kan næsten ikke vente til, at forhandlingerne om iværksætteri skal gå i gang, så vi netop kan få de flotte ord om at understøtte grøn iværksætteri til forhåbentlig at kunne blive til virkelighed.
Jeg er rigtig glad for det samarbejde, jeg har med ordføreren i andre sammenhænge, også i forhold til at få afskaffet den gensidige forsørgerpligt og i forhold til mange af de sociale dele.
Der er faktisk en ting, der ligger lige midtimellem, og som jeg gerne vil høre ordføreren om, og det handler om dem, som ikke frivilligt er selvstændige, ikke frivilligt er iværksættere.
Hov, hvad er det?
Jamen her tænker jeg på arme og ben-virksomheder – de situationer, hvor arbejdsgiver for ikke at skulle betale sygedage og ikke skulle betale feriepenge, pension og alle de her ting presser lønmodtagere til at skulle indgå som falske selvstændige, som vi kalder dem.
Der vil jeg gerne høre ordføreren, om ikke vi skal prøve at kigge på, at vi simpelt hen får nedsat en ekspertgruppe, der kigger på hele området – vi har jo også set, hvor svært det har været at hjælpe de her grupper under coronakrisen – så vi ser hele vejen rundt og ser på, hvad vi kan gøre for at få stoppet det her pres over for de her mennesker.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Det er jo det, man nogle gange kalder prekariatet, altså mennesker, der kan være løsarbejdere, freelancere, som arbejder fra job til job, og som ingen rettigheder har, som ikke går ind under nogen overenskomst, og som lever et rettighedsløst liv som sagt fra job til job.
Altså, jeg synes, vi er nødt til at indrette systemet sådan, at de mennesker kan komme på en overenskomst.
Vi er nødt til at åbne overenskomstsystemet, også fordi de får masser af problemer med skattevæsenet.
De hader de der se-numre og cvr-numre, hvor det egentlig nærmest er folk, som bliver fyret fra virksomhederne, og som så bliver genansat som selvstændige, fordi det faktisk er billigere.
Så vi vil rigtig, rigtig gerne se på, hvordan vi løser det.
Så i forhold til især prekariatet er borgerløn jo i virkeligheden dén strukturelle ændring, der for alvor kunne løse det problem.
Victoria Velasquez (EL), 2020-10-08:
Det synes jeg er et vigtigt politisk input.
Når vi lige skal runde af, synes jeg, at det er vigtigt at gøre det med en fed streg under det grønne, så jeg vil gerne høre ordføreren, hvad I gerne vil gøre mere konkret i forhold til det grønne og iværksætteri, ud over det her med kapitalkrav, der lyder godt.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Jamen der er det at støtte ekstra op om det bæredygtige iværksætteri.
Altså, jeg er selv forretningsmand, og jeg ville næsten ønske, at jeg var iværksætter i de her tider.
Så ville jeg følge udviklingen i klimaforhandlingerne utrolig tæt, for jeg synes, der åbner sig masser af muligheder for nytænkning og iværksætteri.
Vi skal jo sætte rammerne som Folketing, nogle gode, tydelige rammer, og inden for dem er det jo i meget, meget høj grad erhvervslivets opgave at løse mange af opgaverne i den bæredygtige omstilling.
Det skal ikke være sådan et quickfix, så vi er fri for klimaskat, vel?
Erling Bonnesen (V), 2020-10-08:
Tak for det.
En af de ting, der jo tidligere har stået meget fast i Alternativet, var en god, stor kødafgift.
Så er spørgsmålet jo bare, hvor stor den skal være, eller om man også i Alternativet er begyndt at vakle og sige, at det måske ikke lige er helt så smart.
Så hvor stor skal kødafgiften være ifølge Alternativet?
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Jeg synes, at de ting, der bliver diskuteret nu med hensyn til en CO 2 -skat, f.eks. på 1.500 kr. pr. ton, er endnu mere interessante, især hvis det er sådan, at man kan lave en skat, hvor pengene går tilbage til befolkningen.
Det vil sige, at hvis du er forbruger af CO 2- udledende varer, rejser, kød, meget benzin, jamen så betaler du mere, men vi får alle sammen pengene tilbage.
Det er sådan set next level, næste version af kødskat og flyskat osv.
Så jeg synes faktisk, at det er det niveau, vi skal til at tale om nu.
Det grønne vækstlag skal støttes, de grønne iværksættere skal støttes.
Vi vil f.eks. gerne have nedsat kapitalkravet på anpartsselskaber.
Det skal være sådan, at i det øjeblik man som grøn iværksætter byder ind på den grønne omstilling og passer på sit CO 2 -forbrug, skal man da i allerhøjeste grad støttes.
Så i Alternativet vil vi meget, meget gerne støtte de grønne iværksættere.
Og det er utrolig vigtigt, at de små byerhverv, de mellemstore virksomheder og de små virksomheder meget, meget snart finder ud af, hvordan vi skal reducere CO 2 -udledningen, og snart kan se det, så de kan indrette deres virksomheder efter det hurtigt.
Anni Matthiesen (V), 2020-10-08:
Nu har jeg været inde at læse lidt på Alternativets hjemmeside, og der kan jeg forstå, at Alternativet jo egentlig gerne vil gøre det 21. århundrede til iværksætternes århundrede.
Derfor vil jeg gerne spørge lidt mere ind til det.
Hvad nu, hvis der skal ske afgiftsstigninger, også i forhold til iværksætteri – som regeringen jo lægger op til?
Hvordan ser Alternativet på det?
For så er der jo fare for, at de iværksættere, som Alternativet ellers beskriver helst skulle blomstre, rent ud sagt aldrig kommer til at blomstre.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-10-08:
Men det kan man jo sagtens sige uden at lave lovgivning om det, uden at påføre et nyt sexismebureaukrati i danske virksomheder og på danske arbejdspladser, for det ender jo i bureaukrati – selvfølgelig gør det det, for så skal de jo nedskrive politik og dit og dat, og hvad ved jeg, og sikre sig i hoved og bagdel, så de kan sige: Vores bagdel er fri, det er andres skyld.
Vi kan jo godt ændre ting i det her samfund ved at tage ansvar for vores egne arbejdspladser, for vores egne partier, for Folketinget og ved at tage diskussionerne i offentligheden, som ikke bare Christiansborg har gjort, men som mange andre danskere har gjort de seneste måneder.
Og det rykker noget at tage de her diskussioner – det ændrer noget.
Det ændrer noget i kulturen.
Ikke for at rode op i noget, men bare inden for de sidste 24 timer tror jeg, vi har set et nybrud i dansk politik, i forhold til hvad man normalt ville acceptere i forhold til den type adfærd.
Så jeg har det sådan lidt: Der sker jo noget, også selv om vi ikke har fremsat et eneste lovforslag på Christiansborg.
Og det er, jeg vil ikke sige en samfundssyge, men en uheldig tendens, at vi altid tror, at vi kan lovgive os ud af ting for at vise handlekraft, for der er altid en bagside af medaljen.
Pernille Skipper (EL), 2020-10-08:
Jamen jeg synes heller ikke, vi skal lovgive os ud af alting, men jeg synes måske, det er lige lovlig privilegeret at stå herinde blandt nogle af de mennesker, som har allerflest ressourcer både økonomisk og socialt – og man tager et opgør, ja, men gør det efter rigtig, rigtig mange års syg kultur – og sige: Der sker jo noget.
For hvad er det, der sker ude på almindelige arbejdspladser?
Altså, tror I – undskyld mig – at det, der er sket de sidste 24 timer, ændrer noget som helst for de kvindelige tjenere, som hver evig eneste dag finder sig i lumre bemærkninger og befamlinger?
Altså, det ændrer da ikke på noget.
Så hvis ikke sådan – og det er så mit spørgsmål – hvordan tager vi så noget politisk handling, som rent faktisk hjælper de mennesker?
Eller skal vi bare sætte os ned og sige, at det må I selv ligge og rode med?
Pause Pause (Pause), 2020-10-08:
Mødet er udsat.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Tak, formand.
Hvis jeg skal samle op på en lang dags debat her i Folketingssalen, står en ting helt tydeligt for mig: Når det gælder realiseringen af den bæredygtige omstilling, så er regeringens kæde hoppet fuldstændig af.
I åbningstalen i tirsdags nævnte statsministeren end ikke muligheden for at indføre klimaskat.
Hendes eneste reelle bud på at reducere CO 2 -udslippet var at få vores køer til at prutte mindre.
Det er ikke nok.
Det lød nærmest, som om statsministeren synes, at det går rigtig godt med klimaplanen.
Men for Alternativet lød det, som om hun er voldsomt bagud.
Altså, vi er jo ikke alene: Stort set alle, der bekymrer sig om klimaet, er enige.
Det gælder mange danskere, videnskabsfolk og interesseorganisationer.
Men det gælder også den danske ungdom, som vi svigter fuldstændig.
139 erhvervsfolk, forskere og politikere forsøger at råbe statsministeren op i en tydelig klimaappel i Information, heriblandt forhenværende klimakommissær Connie Hedegaard og Grundfos' administrerende direktør Mads Nipper.
Det er hårde ord.
Det er deres fremtid, vi tager pant i, hvis vi ikke løser klimakrisen.
Det er også Greenpeace og Rådet for Grøn Omstilling, Bedsteforældrenes Klimaaktion, Danmarks Naturfredningsforening, Verdensnaturfonden – klimabevægelsen – som protesterer.
Så kære finansminister og kære statsminister: Vi har et problem.
De her mennesker ved noget om klimaet.
De er ikke imponerede over jeres plan.
Danmark fik verdens mest ambitiøse klimalov her i foråret, og nu sylter I den bare.
Eller skal vi bare håbe på teknologiske klimamirakler i sidste øjeblik?