runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2018-04-25:
Jeg tror, det rent forhandlingstaktisk er bedst, at jeg forhandler med kommunerne, og ikke via Folketinget som mellemmand.
Lad det bare være sagt, at noget af det, vi jo forhandler om, er at sikre, at de politiske beslutninger, der tages i Folketinget, også udleves i virkeligheden ude i kommunerne.
Når det er sagt, forhandler jeg jo med Kommunernes Landsforening og dermed kommunerne som helhed og ikke de 98 kommuner enkeltvis.
Det sidste kunne være hyggeligt, men ville nok være en smule tidkrævende i forhold til andet, og derfor kigger jeg jo på, hvad det er, der sker i kommunerne som helhed.
Der kan vi faktisk se, at de alle har levet op til at bruge flere penge på de ældre over de seneste år.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-04-25:
Tak for besvarelsen.
Jeg er jo ligesom finansministeren utrolig tilfreds med de resultater, som er opnået igennem finansloven.
Grunden til, at jeg stiller spørgsmålet i dag, er, at vi har set, at i hvert fald én kommune, Bornholms Regionskommune, allerede har været ude og tale om at skære på ældreområdet.
Det synes vi jo i Dansk Folkeparti er en uheldig udvikling, altså at der er nogle kommuner, der nu mener, at man kan bruge færre penge på de ældre, særlig set i det lys, at der bliver flere ældre.
En del af den her vedtagelse, som jo i øvrigt er forfattet af regeringspartierne i fællesskab – det er i det sidste stykke – vil jeg tillade mig at læse op: »Folketinget påtaler over for kommunerne, at ældreplejen er en kerneopgave for kommunerne, og at nedprioritering af ældreplejen vil blive mødt med yderligere øremærkning af de midler, kommunerne har til rådighed ...«.
Det er jo særlig interessant, når vi så ser, at i hvert fald én kommune – og givetvis også andre – nu begynder at tale om at fjerne midler fra ældreområdet.
Derfor er jeg jo nysgerrig på, om man i en økonomiaftale med kommunerne kunne gå ind og gøre det lidt mere forpligtigede ved at sige, at vi faktisk mener det her med, at ældreområdet bestemt ikke har brug for færre midler.
Det er jo et af de redskaber, som regeringen har, at regeringen via økonomiaftalen sammen med kommunerne kan blive enige om, at det her er et vigtigt område.
Når vi nu har vedtaget det her sammen i Folketinget, er jeg jo interesseret i at høre, om det er her, man træder i karakter over for kommunerne.
Kristian Jensen (V), 2018-04-25:
Jeg føler mig forpligtet af alle de aftaler, regeringen indgår, og af alle de vedtagelser, som vi stemmer for.
Det betyder, at jeg føler mig forpligtet af V 10.
Jeg føler mig dog personligt måske i lige så høj grad forpligtet
Så jeg føler mig sådan set ganske forpligtet.
Det kunne jeg så få svaret på på 40 sekunder, og da jeg så har 1 minut 20 sekunder tilbage, vil jeg bare sige, at regeringen i den kommende tid skal til at diskutere økonomiaftalen for 2019 med landets kommuner.
Der er det klart, at det også bliver et centralt spørgsmål, hvordan de rammer skal være for kommunernes drift fremadrettet.
Og det, vi har set i de senere år – og nu har vi ikke tallene for 2017, dem får vi først offentliggjort i morgen – har jo faktisk været, at kommunerne har valgt generelt at gå under det, der er blevet budgetteret med på driften, og så gå over på det, der er blevet budgetteret med på anlæg.
Dog er det sådan, at lige præcis på ældreområdet ser det ud til at man har kunnet holde det, man har planlagt at bruge, også når man kigger på regnskaberne, og endda i nogle år også ligge over.
Så jeg oplever faktisk ikke, at kommunerne, selv om de samlet set bruger mindre på drift, så vælger at bruge mindre på driften på ældreområdet.
Det synes jeg er glædeligt, fordi vi har et stort ansvar for, at vores ældre medborgere får en god tid, også den sidste tid, de har.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-04-25:
Tak for det.
Føler regeringen sig forpligtiget af folketingsvedtagelse V 10 om ældreområdet fra indeværende folketingsår i forbindelse med de kommende økonomiforhandlinger med kommunerne?
Føler regeringen sig forpligtiget af folketingsvedtagelse V 10 om ældreområdet fra indeværende folketingsår i forbindelse med de kommende økonomiforhandlinger med kommunerne?
Brian Mikkelsen (KF), 2018-04-25:
Det er så den første, jeg hører om er godt tilfreds med systemet.
Der blev lavet en McKinsey-rapport, som for øvrigt tog udgangspunkt i den tidligere regering, som viste, at der er et overlap af aktiviteter, at der er et spild af ressourcer, i form af at man laver de samme ting, og at der er de samme klynger rundtomkring.
Så udgangspunktet for forenklingsudvalgets arbejde var en rapport, som viste, at man brugte pengene forkert og på samme måde.
Det tror jeg alle uden undtagelse er enige i – uden undtagelse.
Derfor har KL jo også modtaget det her positivt, og derfor har alle interesseorganisationer også modtaget det positivt.
Jeg håber på – jeg er også helt sikker på det – at vi kommer til at lave en bred aftale, som tager udgangspunkt i virksomhederne og iværksætterne, og som er decentral, og som betyder, at kommunerne selvfølgelig kan blive ved med at lave erhvervsfremmeindsats.
Det er jeg helt sikker på.
Bjarne Laustsen (S), 2018-04-25:
Tak for det foreløbige svar.
Jeg tror, det er en sag, vi slet ikke er færdige med endnu.
Det, der jo er interessant, er, hvad det er for en virkelighed, ministeren befinder sig i, for jeg kan sige, at over det ganske land lyder samme melding, nemlig at man er imod den centralisering, som det udvalg, ministeren har nedsat, vil lave ved at fjerne både det lokale og det regionale led.
Det er dem, der rådgiver de virksomheder, der skal starte op, og de virksomheder, der skal ekspandere osv.
Så siger ministeren, at man skam ikke gør noget for at lukke de lokale erhvervskontorer.
Hvorfor er der den her centralisering i det?
Det eneste decentrale, der er i det her forslag, som de er kommet med,
er, at man kan få en landsdækkende bestyrelse med et sekretariat i Silkeborg.
Men det her skal jo også gælde i Frederikshavn og i Aalborg og i Rebild, så hvor er den lokale indflydelse, hvis man gennemfører det, der står i forenklingsudvalgets rapport.
Brian Mikkelsen (KF), 2018-04-25:
Der blev spurgt om, hvilken verden jeg befinder mig i – jeg befinder mig i den virkelige verden.
Og den virkelige verden er sådan, at når man giver erhvervsstøtte, så er det jo erhvervsstøtte til virksomhederne, til iværksætterne, for at de kan få hjælp til at vokse sig større; så er det ikke erhvervsstøtte til nogle konsulenter, så er det erhvervsstøtte til virksomhederne.
Så det, der sker og også vil ske bagefter, er, at kommunerne vil få mere indflydelse.
Det betyder, at regionerne ikke længere skal bedrive erhvervsfremme, mens kommunerne får en større rolle.
Udgangspunktet er, og jeg tror egentlig, vi er enige, en decentralisering.
Der bliver lavet et godt stykke arbejde i de lokale erhvervsforeninger, og det skal man selvfølgelig fortsætte med – og fokus må være på virksomhederne.
Bjarne Laustsen (S), 2018-04-25:
Det var godt.
Jeg var lidt interesseret i processen, nemlig hvornår ministeren regner med der bliver truffet en endelig beslutning omkring det her, og så selvfølgelig også, om ministeren kan bekræfte, at han sikkert allerede på nuværende tidspunkt har fået dusinvis af henvendelser, der bygger på det samme tema, som den ærede spørger spørger ministeren om her, nemlig at der er en centralisering i det her, som de virksomheder, som ministeren har så meget omsorg for, ikke har bedt om.
Folk på de virksomheder, jeg har været på, siger alle sammen, at de er godt tilfredse med det system, vi har, og de ønsker alle sammen at bevare den lokale og regionale indflydelse.
Brian Mikkelsen (KF), 2018-04-25:
Og udgangspunktet for regeringen er tre ting: Vi gør det her i virksomhedernes interesse, det er ikke i rådgivernes interesse; vi vil decentralisere, ikke centralisere; og kommunerne skal selvfølgelig stadig væk have lov til at have deres lokale erhvervskontorer og erhvervsråd.
Så kan man nok så meget diskutere alle mulige andre ting, men det er udgangspunktet, og det er det, som regeringen står på mål for, og som jeg er sikker på vi nok skal nå en meget, meget fornuftig aftale om, så vi fordeler de erhvervsfremmemidler til gavn for virksomhederne.
Bjarne Laustsen (S), 2018-04-25:
Jeg taler ikke om vold, som ministeren er inde på, jeg taler om det lokale erhvervsliv og demokrati og indflydelse.
Det er de henvendelser, som vi som folketingsmedlemmer får, og derfor synes jeg, at ministeren skulle se at komme ud i virkeligheden og lytte til alle de forskellige virksomheder, der er godt tilfredse med den rådgivning, man får på det lokale erhvervskontor.
Væksthuset i Nordjylland har også skabt rigtig gode resultater.
Så jeg er da spændt på, hvad ministeren vil svare på alle de henvendelser, der kommer fra kommunerne, fra erhvervsrådene – hvad er det, han vil svare?
At der ikke er nogen centralisering, og at det bare kan fortsætte som hidtil?
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvor ministeren har hentet inspiration fra til det her.
Er det Banedanmark og DSB, der er så fantastisk, når det hele bliver nationaliseret og drevet af staten?
Brian Mikkelsen (KF), 2018-04-25:
Der blev i det forrige spørgsmål spurgt om, hvilken virkelighed jeg befinder mig i, og jeg tror, vi befinder os på to forskellige planeter.
Jeg vil godt gentage, hvad regeringens position er: Regeringens position er, at vores fokus er virksomhederne og iværksætterne, det er ikke konsulenterne.
Vi vil decentralisere og ikke centralisere erhvervsfremmeindsatsen, og derfor fjerner vi et led.
Det er de tre pointer, som spørgeren bliver ved med at spørge om, og det svarer lidt til, at man spørger mig, om jeg er holdt op med at slå min kone.
Det er jo et vanskeligt spørgsmål at svare på, for jeg har aldrig slået hende, og derfor er det vanskeligt at sige: Nej, jeg er ikke stoppet med at slå hende.
Præmissen i spørgsmålet er her, at vi vil centralisere og lukke nogle lokale erhvervskontorer, og jeg kan så nu for fjerde gang gentage, at det vil vi ikke.
Bjarne Laustsen (S), 2018-04-25:
Men det er jo det, der kommer til at ske.
Nu har vi diskuteret det her med den her indflydelse, og alle, man har sendt det her ud til, selv fremragende Venstrefolk, som jeg sætter stor pris på i forhold til det lokale engagement, siger det samme, nemlig at det her er en centralisering, og at det vil have den konsekvens, at de faktisk ikke kan få den rådgivning mere, som virksomhederne får i dag, og de 130 mio. kr., som man indtil nu i Nordjylland har fordelt regionalt, skal fremover fordeles nationalt.
Kan ministeren ikke godt forstå de her mennesker?
Både erhvervslivet, kommunerne, erhvervskontorerne, erhvervscheferne kommer og siger det, da centraliseringen betyder, at magten bliver flyttet fra det lokale led til det nationale led.
Tak for svaret.
Hvorfor svarer ministeren ikke på mit spørgsmål, det er meget simpelt?
Agter ministeren at gennemføre den centralisering, som ligger i forenklingsudvalgets rapport, hvor man vil nedlægge de lokale led.
Det er jo det, det hele drejer sig om.
Vi er helt enige om, at vi skal have en erhvervsfremmestøtte, der ikke har overlap osv., og hvor man kender alle sine positioner og alt det der.
Men det, der er blevet angrebet her – ikke bare fra Nordjylland, men fra alle mulige forskellige steder i landet – er den centralisering, som udvalget lægger op til.
Derfor vil jeg gerne høre, om ministeren vil gennemføre det her, om det er en tanke, han støtter, når regeringen ellers bryster sig af at ville decentralisere?
Vi prøver igen: Er det virkelig meningen, at de lokale erhvervskontorer skal nedlægges, og at de små lokale perspektivrige virksomheder skal overlades til en upersonlig digital erhvervsrådgiver og søge deres lykke der?
Brian Mikkelsen (KF), 2018-04-25:
Det er jo en lidt underlig diskussion, for det, vi diskuterer, er et udvalgsarbejde, som har til formål at decentralisere, og hvor man er kommet frem med nogle konklusioner, som går på at decentralisere erhvervsfremmeindsatsen.
Så spiller vi i regeringen senere ud med vores udspil, og vores udspil vil være fokuseret på, at kommunerne har en vigtig rolle at spille i erhvervsfremmeindsatsen, og at vi har en erhvervsfremmebestyrelse, som ikke er et kontor i København, men som vil være en afdeling i Jylland – og der vil ikke være nogen kontorer i København – og vi skal sørge for, at den erhvervsfremmeindsats er så tæt på virksomhederne som muligt, fordi vi laver erhvervsfremmeindsats i Danmark for virksomhederne og ikke for konsulenterne.
Bjarne Laustsen (S), 2018-04-25:
Det kan godt være, at ministeren synes, det er en underlig diskussion, men det underlige består i, at ministeren ikke forstår det, når alle de mennesker derude – samtlige erhvervskontorer og samtlige borgmestre fra primært Venstre og Socialdemokratiet – siger, at det her ikke går.
Jeg tror også, der findes en enkelt konservativ, som synes det samme, nemlig at der er for meget centralisering i det her forslag.
Det er derfor, jeg bare gerne vil vide: Agter ministeren at gennemføre de ting, der ligger i centraliseringsudvalgets forslag, til punkt og prikke?
Det er det, der bliver opfattet som centralisering, og man vil gerne – dem, der har forstand på det – beholde den lokale 1:1-rådgivning ude i det lokale led.
Brian Mikkelsen (KF), 2018-04-25:
Det er et forenklingsudvalg, hvis arbejde betyder, at der kommer flere penge ud til virksomhederne og ikke til aktørerne, og at man fjerner et niveau.
Jeg har da også noteret mig, at alle erhvervsorganisationer – og det er interessant, for det er jo dem, vi gør det for – synes, at det er en god idé, og at KL er positiv over for den her konstruktion.
Så kan det være, de har misforstået det i nogle lokale erhvervsforeninger, og at de er gået til deres borgmester og har sagt: Det her betyder, at vi ikke kan lave vores erhvervsfremmeindsats.
Men selvfølgelig kan man det.
Den myte vil jeg gerne slå i jorden med det samme.
Udgangspunktet vil være, at man selvfølgelig kan lave erhvervsfremmeindsatser i kommunerne – det er vi helt enige om.
Josephine Fock (ALT), 2018-04-26:
Det var ordførerens sidste bemærkning til Socialdemokratiet, der fik mig til at rejse mig, og det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er: Vil det sige, at det at forfølge et politisk mål – som f.eks. som her at stramme lovgivningen på asyl- og integrationsområdet – går frem for alt?
Altså at det så er ligegyldigt, om ministeren ikke overholder loven eller Folketinget ikke får de korrekte spørgsmål.
Josephine Fock (ALT), 2018-04-26:
Jeg synes, ordføreren skal sige det mere tydeligt.
Jeg synes, ordføreren skal tage stilling til, hvad det egentlig er.
Altså, handler det om at stramme asylpolitikken, og så er det fuldstændig ligegyldigt at overholde lovgivningen?
Eller handler det om, at vi altid skal være helt sikre på, at en minister taler sandt?
Og hvordan kan det egentlig være, at Dansk Folkeparti ikke bakker fuldstændig op om den dagsorden?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-04-26:
Tak for ordet, formand.
Det er jo ikke første gang, at den her sag bliver drøftet – for at sige det mildt.
Ministeren har siddet i mange og lange samråd og redegjort for forløbet, og der er blevet besvaret en hob af skriftlige spørgsmål.
På den baggrund mener jeg egentlig, at vi med ganske stor rimelighed kan sige, at alle nuancer er belyst.
Når det er sagt, er jeg nødt til også at understrege, at for os i Venstre har det været magtpåliggende at lægge en så restriktiv linje som muligt, når det handler om de her piger, som kommer til Danmarks som den ene halvdel af et ægteskab.
Vi har været meget optaget af at beskytte pigerne frem for alt, fordi det i bund og grund handler om børn, så ingen fastholdes i et ægteskab eller et samliv mod deres vilje.
Derfor er den tidligere praksis vendt på hovedet, så udgangspunktet i dag er, at en ung pige ikke indkvarteres med sin ældre ægtefælle eller samlever.
Sådan var det ikke tidligere, hvis pigen var ældre end 15 år, og jeg synes, det er det rigtige udgangspunkt, og det er jeg sådan set også sikker på ingen herinde mener noget andet om.
Og det gør de på baggrund af den kritik, som Folketingets Ombudsmanden rettede mod udlændinge- og integrationsministerens håndtering af forløbet, som også har været genstand for utrolig mange timers samråd og skriftlige spørgsmål.
Så den kritik har ministeren jo allerede taget til sig og ageret efter.
På den baggrund mener vi ikke, at det er en rimelig brug af skatteborgernes penge at tage en ny omgang i form af en uvildig undersøgelse.
Og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Inger Støjberg (V), 2018-04-26:
Altså, jeg har ganske enkelt ikke mere at tilføje nu.
Fru Josephine Fock har fået svar på de ting, så langt som vi overhovedet kan gå for at give fru Josephine Fock et svar.
Stine Brix (EL), 2018-04-26:
Tak for det.
Vi har jo tidligere hørt i medierne, at et tidligere folketingsmedlem fra Venstre, Jakob Engel-Schmidt, har fortalt, at han har fået læst en e-mail højt, nemlig en e-mail fra den 9. februar 2016, hvor der skulle redegøres for ministeriets overvejelser om lovligheden af at adskille de unge asylpar.
Men det har ministeriet nægtet.
Hvad mener ordføreren om, at et folketingsmedlem får læst en e-mail højt, men at resten af Folketinget ikke kan få adgang til den her e-mail, som er et centralt dokument i den her sag?
Christian Langballe (DF), 2018-04-26:
Og det er så også derfor, vi har valgt at stemme nej.
Altså, jeg vil sige: Hellere én for lidt end én for meget.
Det er jo det, der er udgangspunktet.
Der, hvor balancen går, er jo, at hvis vi her fra Folketingets side afviser at give statsborgerskab, kan de folk søge igen.
Men hvis vi først har givet statsborgerskab, fanger bordet altså – så fanger bordet – og så står vi i den situation, at vi er med til at opbygge parallelsamfund af danske statsborgere, som overhovedet ikke er danske.
Naser Khader (KF), 2018-04-26:
Jamen jeg er enig i, at bordet fanger, og det er også derfor, jeg har det ambivalent med det.
Siger vi nej til et par af dem, får de det ikke.
Men samtidig giver vi statsborgerskab til typer, som er medlem af Hizb ut-Tahrir.
Medlemmer af Hizb ut-Tahrir kan i princippet også få statsborgerskab uden problemer i henhold til de gældende regler, hvis de ikke har begået kriminalitet eller ikke udgør en umiddelbar sikkerhedstrussel – så kan de også få statsborgerskab.
Men de hader jo Danmark, de hader det danske demokrati, de hader den danske grundlov, og derfor skal de ikke have det.
Og derfor håber jeg, at Dansk Folkeparti bakker op om en anderledes screeningsmetode, sådan at vi fremover interviewer folk, og hvis helhedsbilledet af folk, der skal have statsborgerskab, er, at de giver udtryk for, at de er loyale over for en anden samfundsmodel, skal de ikke have det.
Christian Langballe (DF), 2018-04-26:
Jamen selvfølgelig bakker vi op – altså, jeg tror, det er regeringen, der skal afgøre, hvor det der ender henne.
I Dansk Folkeparti bliver vi skoset, og der kommer sådan en hylende forargelse over, at vi tillader os at stemme nej til statsborgerskab, men jeg vil faktisk godt vende det om og sige: Hvorfor tillader man sig at stemme ja, hvis man sidder inde med den viden – og jeg ved ikke, om ordføreren vil svare på det – at der faktisk er islamistiske mørkemænd på forslaget?
For så synes jeg altså, det ville være bedre at stemme nej.
Naser Khader (KF), 2018-04-26:
Jamen det er jo svært at pege dem ud – dem, der er med på listen – og sige, at det er den og den.
Så var jeg kommet med ændringsforslag.
Men vi har jo ikke mødt dem alle sammen.
Vi har forholdt os til deres formelle ansøgninger.
Og det er også derfor, jeg godt kunne tænke mig en anden metode – at vi, ligesom når man går til teoriprøve, taler med folk, ser på folk og spørger ind til, hvad de synes om vores samfundsmodel.
Og hvis de ikke bryder sig om den, skal vi ikke belønne dem med statsborgerskab.
Josephine Fock (ALT), 2018-04-26:
Jeg er jo en af dem, der har siddet til de samråd, og jeg synes, det er synd, hvis ministeren opfatter det som et personligt korstog mod ministeren.
Der er jo tale om, at man som minister har et ansvar, og det har sådan set ikke noget med personen at gøre, overhovedet.
Vi skal jo kunne være sikre på, at en minister taler sandt.
Vi skal som Folketing have de oplysninger, vi beder om, og det er jo det, der har været svært i den her sag.
Det har været svært at få oplysning om, præcis hvad der stod i de linjer, som ministeren selv har forklaret at ministeren tog ud af pressemeddelelsen.
Det har været svært at få svar på spørgsmål.
I svarene på nogle af spørgsmålene stod der, at det ville ministeren redegøre for på samrådet, og det skete så ikke.
Så man kommer til kort, når man sidder i oppositionen og har en mistanke om, at man ikke har fået alle oplysninger.
Inger Støjberg (V), 2018-04-26:
Det var sådan set mere en kommentar, og jeg kan jo næsten hverken gøre fra eller til, at fru Josephine Fock føler, at hun ikke har fået svar på de spørgsmål, hun har stillet.
Jeg kan i hvert fald sige, at jeg har gjort mit yderste for netop at prøve at svare på de spørgsmål, fru Josephine Fock har stillet, og det har sandelig været mange, må man sige.
At fru Josephine Fock så ikke er blevet stillet tilfreds i forhold til de spørgsmål, hun måtte ligge inde med, kan jeg næsten ikke gøre mere ved på.
Josephine Fock (ALT), 2018-04-26:
Jamen så vil jeg da gerne spørge ministeren, hvad der stod i de linjer, som ministeren fjernede fra pressemeddelelsen.
Naser Khader (KF), 2018-04-26:
Forslagsstillerne ønsker at pålægge regeringen at igangsætte en uvildig undersøgelse af det arbejde, som udlændinge- og integrationsministeren foretager sig.
Der henvises konkret til en pressemeddelelse, som blev udsendt fra Udlændinge- og Integrationsministeriet angående indkvartering af mindreårige, der er gift.
Det antydes, at pressemeddelelsen har medført en ulovlig praksis i Udlændingestyrelsens myndighedsudøvelse.
Det er, på trods af at styrelsen har understreget over for Folketinget, at man hele tiden har udført korrekt praksis i overensstemmelse med loven.
Alligevel er der på intet tidspunkt kommet noget frem, der påviser, at der er foregået en ulovlig praksis, eller der påviser, at der har været et ønske om det.
Der er ikke mere i denne sag.
Det hviler derimod på et politisk ønske fra oppositionens side om at gå efter ministeren.
Forløbet har mindet om en decideret heksejagt, og man har fra oppositionens side haft de helt store kanoner fremme.
Men der er ikke noget at komme efter.
Vi mener ikke, at vi skal bruge skatteydernes penge på, at oppositionen kan drive politisk klapjagt på ministeren og regeringen.
Vi har allerede en velfungerende kontrol af regeringen, bl.a. i form af Ombudsmanden.
Derfor bakker vi ikke forslaget op.
Naser Khader (KF), 2018-04-26:
Helt ærligt: Jeg har det ambivalent med det her.
På den ene side mener jeg, at dem, der er loyale over for Danmark, dem, der bidrager til det danske samfund, dem, der er positive, dem, der elsker Danmark, fortjener statsborgerskab.
Jeg mødte flere af dem her i søndags på statsborgerskabsdagen, og det var en dejlig følelse for mange af dem – og tillykke med det.
På den anden side har jeg det skidt med, at vi i den her pakke også giver statsborgerskab til mørkemænd – holdningsmæssigt – kalifattilhængere, folk, der hader Danmark.
Statsborgerskab er ikke et retskrav, man har, men det er en gave, vi giver til folk, der bidrager til det her samfund.
Derfor har jeg længe talt for, at vi bruger en anden metode – en screeningsmetode – så vi kan komme af med kalifattilhængere.
De skal ikke have statsborgerskab efter min overbevisning.
For mig er det ikke nok, at de opfylder de formelle kriterier.
Jeg mener, det er vigtigt, at folk, der er loyale over for andre samfundsmodeller, kalifatet m.v., ikke skal have statsborgerskab.
Typer som boghandleren fra Brønshøj skal ikke have statsborgerskab.
Jeg ved godt, at PET piller nogle af dem ud, men det er dem, der udgør en umiddelbar sikkerhedstrussel.
Men der er altså også en del kalifattilhængere og demokratihadere, som ikke udgør en umiddelbar trussel, der får statsborgerskab, og jeg har det rigtig skidt med, at de er iblandt.
Så alt i alt er jeg ambivalent.
Stort tillykke til dem, der vil Danmark – ingen problemer der, dem skal vi omfavne.
Men vi skal altså have en anden metode, for kalifattilhængere og demokratihadere skal ikke fremover have statsborgerskab.