runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2021-05-20:
Det er der.
Derfor er det også vigtigt at få det diskuteret.
Nu får vi et nyt grundlag at diskutere det på.
Det synes jeg er godt.
Diskussionen om, hvordan man løbende kan fremme ligestillingen, foregår inden for rammerne af den danske model.
Og det, vi har set, som er kommet ud af Forligsinstitutionen nu, og som er sendt til afstemning blandt medlemmerne, er netop udtryk for det.
Og hvad er der så sket siden 1969 og for den sags skyld også før?
Det er jo, at der hvert andet eller tredje år har været overenskomstforhandlinger, hvor man har forsøgt at tilrettelægge et resultat, som er blevet sendt til afstemning.
Så er man vendt tilbage til Forligsinstitutionen og er startet forfra.
Det er den danske model.
Det synes jeg grundlæggende er sundt.
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
Tak for det.
Ministeren siger i sin tale, at en ophævelse af tjenestemandsreformen – den er jo politisk besluttet, det har vi ligesom fået slået fast – vil kunne være en sten i vejen for og i virkeligheden være en trussel mod, at der kan opnås en enighed.
Burde vi så ikke, da det er et politisk ansvar, løse det problem?
Morten Bødskov (S), 2021-05-20:
Jeg har ikke udtalt mig om, at der skulle være noget, der er en sten på vejen.
Det håber jeg ikke at hr. Jens Rohde har hørt.
Det, jeg har sagt, er, at jeg synes, at det, man har set udspille sig i Forligsinstitutionen, er udtryk for det bedste i den danske model.
Man er enig om, at der er behov for at få belyst nogle konsekvenser af en udvikling.
Man anbefaler, at der skal nedsættes en lønstrukturkomité.
Regeringen har sagt, at det synes vi er en god idé.
Det vil vi gerne være med til at arbejde videre med og udfærdige et kommissorium på baggrund af det, som parterne er blevet enige om.
Det gør vi.
Med det arbejde får man ca. et års tid til at færdiggøre sine overvejelser, og så er der et grundlag for parterne for at diskutere videre omkring de udfordringer, som man har siddet omkring bordet og forhandlet og diskuteret.
Det er jo den måde, den danske model foregår på.
Det er også den måde, som arbejdsmarkedets parter siden 1969 og før 1969 har håndteret uenigheder og uoverensstemmelser på det danske arbejdsmarked på.
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
Derfor er der stadig væk tale om en politisk vedtaget tjenestemandsreform fra 1969.
Jeg hørte nu heller ikke ministeren bruge ordene »sten i vejen«.
Det var min egen formulering.
Men jeg hørte dog ministeren sige, at det, hvis vi fulgte det her borgerforslag og ophævede tjenestemandsreformen nu, ville kunne forhindre parterne i at nå til enighed.
Er det ikke korrekt hørt?
Jane Heitmann (V), 2021-05-20:
Tak for det.
Jeg vil bare ganske kort kvittere for, at Kristendemokraterne nu sammen med Venstre, Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti, Nye Borgerlige og Liberal Alliance er på det samme forslag til vedtagelse.
Og jeg vil bare igen beklage, hr. Jens Rohde, at jeg ikke havde fået skrevet, og derfor synes jeg, det er meget stort, at du her i salen siger, at I tilslutter jer forslaget til vedtagelse.
Så tak for det.
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
Jamen altså, det skal fru Jane Heitmann ikke undskylde.
Det er vel helt naturligt, at det var en forglemmelse.
Det er jo også en ny situation, så det ser jeg intet ondt i.
Og desuden er et nøgleord hos Kristendemokraterne tilgivelse.
Jane Heitmann (V), 2021-05-20:
Jamen det tager jeg så til mig.
Af hjertet tak.
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
Ja, mere højstemt skulle det heller ikke lyde – det var sagt med et smil i øjet.
Liselott Blixt (DF), 2021-05-20:
Vi kommer jo vidt omkring, og først vil jeg sige, at jeg godt kan se, at det er svært at komme fra en rød side over til en blå side, og nu vil hr. Jens Rohde smelte os sammen.
Der er forskel – der er forskel på, om man sidder på den ene side eller den anden side.
Og det ved hr. Jens Rohde jo også godt.
Og når vi taler om servicerammen, som også ligger et andet sted, hvis vi skal diskutere det, er det jo netop, for at man skal dæmpe forbruget.
Altså, vi ved jo godt, hvad grunden er til, at man lægger et loft – det er også for at passe på de penge, der er, og sikre, at skatten ikke bare ryger af sted, og det regner jeg da heller ikke med at hr. Jens Rohde ønsker.
Men det, der har været begrundelsen for, at der er nogle kommuner, der har manglet penge og ikke har kunnet øge noget af det, som man gerne vil i et velfærdssamfund, er jo, at vi har haft en udligning, der har gjort, at de socialt svage kommuner ikke har haft det samme til rådighed som de andre.
I min kommune har vi ikke ramt serviceloftet, og vi har faktisk en vældig god ældrepleje sammenlignet med alle andre, og vi har en rigtig god psykiatri sammenlignet med rigtig mange andre.
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
Jamen selvfølgelig er der forskel; det er jo derfor, vi er forskellige partier – det ville da heller ikke være godt andet.
Men vores opgave som parlamentarikere er da at overkomme vores forskelle, og for Kristendemokraterne er de brede flertal altid et mål i sig selv, fordi det er den bedste mindretalsbeskyttelse, man kan give i et samfund.
Det er et demokratisk princip, som jeg står fuldt og helt ved.
Og det er fuldstændig ligegyldigt, om man er i det ene eller det andet parti – det er jo bare et parlamentarisk princip.
Og man kan jo have den idé, at flertallet skal have ret til at gøre med mindretallet, hvad man vil, men det har aldrig været min filosofi.
Men sådan kan vi jo være så forskellige.
Liselott Blixt (DF), 2021-05-20:
Nu lyder det jo mere, som om hr. Jens Rohde skal komme og være den store frelser og fortælle os andre, hvordan vi skal arbejde, eller hvordan vi skal agere.
Mange af os har da læst både det ene og det andet forslag og prøvet at lave et kompromis.
Så altså, hr. Jens Rohde har været så lang tid i Folketinget, at han ved, hvordan vi arbejder.
Så lad være med at belære os andre.
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
Jamen det var ingen belæring, det var bare et ønske.
Når det er sådan, at der ikke er nogen substantiel forskel på forslagene, er der jo ikke nogen grund til, at man ikke taler sammen.
Og jeg kan jo bare konstatere, at man ikke har talt sammen.
Men det er jo et valg.
Enhver politiker kan jo træffe det valg.
Men altså, jeg har lige stået her i sidste uge og forsvaret nogle af de borgerlige forslag, både fra Dansk Folkeparti, men også Venstreforslag, i forhold til at regeringen, når den ser de her forslag fra oppositionen, så skynder sig at lave sit eget og går ind og laver en aftale med sit parlamentariske flertal – og sådan kommer ind og laver den der tackling bagfra.
Det er muligt, at fru Liselott Blixt synes, det er en fed måde at arbejde på, men det synes jeg ikke.
Og jeg tror ikke, der er ret mange borgere, der forstår det.
Så jeg prøver ikke at belære nogen – jeg holder bolden på min egen banehalvdel og siger, hvordan jeg ser verden.
Magnus Heunicke (S), 2021-05-20:
Tak for det, formand.
Og jeg vil også sige tak til Folketingets partier for en god og meget konstruktiv debat, både om substansen her, men jeg synes også, at det, vi har været vidner til, har været ønsket om et bredt samarbejde.
Der er tilkendegivet, synes jeg, fra begge de ordførere, der har været penneførere på de to vedtagelsestekster, som forhandles, at man faktisk også har et ønske om at arbejde sammen om det her.
Og det synes jeg da er helt glimrende også at notere sig.
I forhold til substansen, som jo er det helt centrale, synes jeg, at jeg kan konstatere, at der på tværs af Folketinget er et ønske om at sikre, at alle borgere, som er i målgruppen for at modtage omsorgstandpleje, også tilbydes det – altså naturligvis dem, der selv ønsker det.
Og det skal vi så følge op på og sikre.
Det mener jeg også begge de vedtagelsestekster, som er blevet præsenteret i dag, beskriver hvordan skal ske.
Og konkret vil jeg bede Sundhedsstyrelsen om at følge op på deres anbefalinger, selvfølgelig også i dialog med KL.
Jeg kan også sige, at jeg vil orientere Folketinget om det.
Der var nogen, der spurgte mig tidligere om en tidsplan for, hvornår sådan et arbejde ville være færdigt.
Det kan jeg ikke lige sige på stående fod.
Det er Sundhedsstyrelsen, der skal komme med deres faglige vurdering, i forhold til hvad de har brug for at samle op af viden.
Det er jo ikke en syltekrukke – det skal ikke tage lang tid – men det tager jo noget tid lige at samle den information op.
Og hvis det også skal udmønte sig i nogle nye konklusioner eller nogle nye forslag, skal de jo også have mulighed for at gøre det.
Og det vil jeg så vende tilbage til og vende med Folketingets partier.
Tak for ordet.
Liselott Blixt (DF), 2021-05-20:
Mange tak.
Nu fortalte jeg i min tale om, at vi i Dansk Folkeparti havde fået afsat 40 mio. kr. til et projekt, der sluttede sidste år.
Tænker ministeren at følge op på det og se, om der stadig væk er brug for de planer, så det sikres, at man i forbindelse med omsorgstandplejen sørger for, at personalet også ved, hvilke planer der ligger for de ældre, så de får børstet tænder og får den tandsundhed, som er vigtig?
Magnus Heunicke (S), 2021-05-20:
Jeg tænker, at det er et oplagt projekt for Sundhedsstyrelsen at sikre, at der er fulgt op på det.
Når man laver sådan nogle projekter, og det er der lavet på mange områder, og det er der også på sundhedsområdet og på socialområdet, der løber i en årrække – det er jeg tilhænger af, for det er jo det, der sikrer nytænkning, og som får rusket op i det, så vi får nogle nye idéer – sker der nogle gange det, som fru Liselott Blixt nu adresserer, nemlig at vi glemmer at følge op på det.
For hvis man ikke følger op på det, er det jo en kortvarig fest, man får holdt for nogle midler, og så går det ligesom i glemmebogen igen, og så er alt godt.
Men det er jo kun godt for samfundet, hvis de kommuner, der er med i sådan nogle projekter, er frontløberne, og hvis man sikrer, at de fortsætter arbejdet, og at de andre kommuner lærer af deres erfaringer.
Det vil jeg også bede Sundhedsstyrelsen om at følge op på.
Jane Heitmann (V), 2021-05-20:
Tusind tak til ministeren for debatten, og også tusind tak til mine kolleger for en rigtig god debat.
Jeg glæder mig over, at jeg nu har hørt sundhedsministeren gentagne gange sige, at regeringen vil følge op på Sundhedsstyrelsens anbefalinger fra 2016.
Jeg har også hørt ministeren sige, at der skal gå lidt tid, men ikke for lang tid.
Der kan jeg bare sige til ministeren, at det selvfølgelig er elastik i metermål, men jeg har da tænkt mig at holde ministeren fast på, at der rent faktisk skal ske noget.
Så noterede jeg mig også, at Socialdemokratiets ordfører sagde, at der er lagt en bund under velfærden, og at vi jo så ikke behøver at være så bekymrede så meget længere, fordi det i fremtiden er slut med, at de her 25.000 skal gå og vente på at blive visiteret til omsorgstandpleje – må man forstå.
Så jeg ser frem til og håber vitterlig på, at det er sidste gang, vi skal stå her på talerstolen og diskutere omsorgstandpleje.
Det er et kæmpe svigt, som et stort antal svækkede ældre vitterlig er udsat for, når de ikke får tilbudt og bliver visiteret til omsorgstandplejen.
Så jeg håber vitterlig, at regeringen vil stå fast på det, de har sagt her, og at det, som Socialdemokratiet har sagt, står til troende.
Det vil glæde mig meget.
Så tusind tak for debatten, og tak for de mange tilkendegivelser.
Samira Nawa (RV), 2021-05-20:
Mange tak, og tak til ministeren for talen.
Ministeren giver udtryk for, at regeringen er bevidst omkring lønforskellen mellem mænd og kvinder og også for, at det er en vigtig sag at diskutere.
Det, jeg godt kunne tænke mig, er, at vi også tager skridtet videre og handler på det.
Og når nu der også er en anerkendelse af, at det her i sin tid, i 1969, var et politisk skabt problem, så ser jeg sådan set også et behov for, at vi her politisk også tager ansvar for en løsning, i hvert fald delvis, og det vil jeg høre om ikke også regeringen er enig i, altså at et politisk skabt problem som minimum delvis også må blive politisk løst.
Morten Bødskov (S), 2021-05-20:
Nu igangsættes arbejdet jo efter ønske fra parterne, hvor der som sagt arbejdes videre med en lønstrukturkomité.
Det mener vi er den rigtige måde at håndtere det her spørgsmål på – det er regeringens holdning.
Hvad der så kommer af diskussioner der efterfølgende, må man jo se på.
Men jeg synes, det er vigtigt at respektere, at der rent faktisk helt i tråd med den danske models ånd har siddet parter rundtomkring et bord og diskuteret forskellige aspekter af en overenskomstsituation, som en demokratisk proces har bibragt, og så ligger der nu en mæglingsskitse, hvor regeringen jo altså klart har tilkendegivet, at den bold vil vi gerne tage op og dermed være med til at skabe grundlaget for en, kan man sige, måske lidt mere kvalificeret debat om det.
Der er forskellige nuancer – det tror jeg også spørgeren er enig i – som er væsentlige at få belyst, og det vil ske nu.
Jeg synes, det er helt i forlængelse af, hvordan det skal håndteres inden for rammerne af den danske model.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-20:
Der er absolut også ting, jeg undrer mig over ved den danske model.
Altså, når man vælger at lave fælles aftale om, at lønnen skal stige procentvis lige så meget for højtlønnede akademikere, f.eks. i kommunerne, som for sosu-assistenter, og de vælger at gå fælles, så kan jeg godt undre mig over, hvorfor man gør det.
Men det er nu engang den danske model.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren: Er der noget til hinder for, at fagforeningerne går sammen i forhold til arbejdsmarkedets parter og siger: Vi vil faktisk godt kigge på det her inden for den ramme, som der er, og så ændrer vi på lønnen i det?
Og så kan det være, at man siger, at der er nogle grupper, der ikke skal have lønstigninger i 5 år, og så giver vi de lønstigninger til nogle andre.
Ville der være noget til hinder for, at man gør det i den danske model?
Morten Bødskov (S), 2021-05-20:
Jamen der er jo set rigtig mange forhandlinger, som sagt hvert andet-tredje år de seneste mange år.
Og der er der jo så, kan man sige, forskellige synspunkter, der bliver bragt til bordet.
Er det løn?
Der er rigtig mange spørgsmål i spil.
Og det forhandler man jo om.
Derfor kan man jo også nogle gange se, at der bliver sat penge af, i fælles overensstemmelse i øvrigt, til såkaldt skævvridning, hvor man vil fordele nogle af midlerne til grupper, som man i fællesskab er enige om har behov for et mere målrettet løft.
Og det er sådan, det foregår, og det vil man kunne se i alle de overenskomster, stort set, der har været, altså at den type af synspunkter finder plads ved bordet.
Og hvis det bliver nævnt, så finder man en løsning på det.
Så det er den danske model – i smukkeste udgave.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-20:
Det er jeg meget enig i.
Jeg ved ikke, om ministeren kunne knytte nogle kommentarer til, hvad det er for en Pandoras æske, man måske åbner op for, hvis politikerne skal ind på den måde og diktere noget, altså hvad det åbner op for, alt efter hvilken regering der er.
Ville det være en afmontering af den danske model i ministerens øjne, hvis man rent faktisk går ned ad den her sti?
Morten Bødskov (S), 2021-05-20:
Jeg tror, man skal se sådan på det, at det da er naturligt, at der er diskussioner, og at der fra tid til anden er ønsker.
Og det foregår jo så inden for rammerne af den danske model.
Nu har man siddet i Forligsinstitutionen, fordi så var det skridt, der var, efter at der har været afstemninger, og sådan foregår det jo.
Og nu er der et mæglingsforslag, som er sendt til afstemning blandt medlemmerne, og det grundlæggende for regeringen er jo en meget stor tiltro til den danske model.
Og vi er helt sikre på, at man med den erfaring, der er på alle sider af bordet, sagtens vil kunne håndtere de her spørgsmål.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2021-05-20:
Forslaget begrundes med, at der er opstået et betydeligt lønefterslæb for offentligt ansatte i kvindedominerede fag som konsekvens af tjenestemandsreformen fra 1969.
I Socialdemokratiet er vi meget optaget af at skabe lige forhold bredt i samfundet, men vi er også meget optaget af at værne om den danske aftalemodel, som traditionelt forhandler løn- og arbejdsvilkår.
Og debatten om ligeløn og ligestilling er helt legitim, men timingen må man jo sige er lidt skæv, når vi ved, at arbejdsmarkedets parter i øjeblikket stadig væk er i gang med overenskomstforhandlinger.
En debat som den her under igangværende overenskomstforhandlinger risikerer at sende signaler ind i forhandlingslokalet, som kan påvirke forhandlingerne mellem parterne i den ene eller den anden retning.
Og det vil jo være i strid med det armslængdeprincip, som vi i Folketinget har i forhold til forhandlingerne om løn og øvrige vilkår.
Det er udelukkende et anliggende for parterne.
Det er Socialdemokratiets helt klare holdning, at lønnen for offentligt ansatte og for arbejdsmarkedet generelt bør forhandles og fastsættes gennem overenskomster og aftaler mellem arbejdsmarkedets parter.
Eventuelle konflikter skal løses, ikke af politikerne, men af parterne, som hver især kan anvende de legitime redskaber, som aftalemodellen stiller til rådighed for dem.
Det er den model, der gennem årtier har sikret en bred fordeling af den stigende velstand i Danmark.
Den skal have lov til at fungere, og det duer ikke, hvis vi ender et sted, hvor Folketinget blander sig i aftalemodellens virke, hvis et flertal i Tinget er uenige i det resultat, som parterne har forhandlet sig frem til.
Jeg vil meget gerne takke ministeren for den grundige gennemgang af tjenestemandsreformen og udviklingen siden 1969 og de nuværende lønforhold på arbejdsmarkedet i dag.
Og jeg er glad for, at regeringen fortsat har fuld tillid og opbakning til den danske model.
Socialdemokratiet kommer ikke til at stemme for borgerforslaget, og det skyldes ikke, at vi ikke interesserer os for ligestilling og lige forhold.
Og det skal heller ikke tages som et udtryk for, at Socialdemokratiet ikke anerkender de offentlige faggrupper, som omfattes af borgerforslaget.
Jeg har dyb respekt for den arbejdsopgave, som frontpersonalet har løst igennem coronakrisen.
I har brugt jeres faglighed, taget ansvaret på jer og ydet et stort bidrag, og I rejser en helt legitim debat.
Men den skal jo bringes ind til forhandlingsbordet, hvor arbejdsmarkedets parter sidder; ikke ind i Folketinget.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte borgerforslaget.
Jeg noterer mig til gengæld, at skatteministeren giver udtryk for, at regeringen ser positivt på FH's meget konstruktive forslag om en lønstrukturkomité, når nu engang overenskomstforhandlingerne er endeligt afsluttet.
Det vil sige, når vi har ladet den danske model gå sin gang og virke i den form, vi kender og anerkender.
Tak for ordet.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Tak til ordføreren.
Jeg vil måske gentage mit spørgsmål.
Vi har jo tidligere set politiske indgreb, og derfor kunne man jo argumentere for, at det ikke nødvendigvis clasher med den danske model.
Vi ved jo, at mange af dem, som bl.a. står bag det her borgerforslag, er borgere, der beskæftiger sig med faget.
Når der er 65.000 borgere, der har skrevet under på det her borgerforslag, er det jo, fordi der er en strukturel ulighed, som ikke lader til at forsvinde, hvis ikke der kommer det her politiske indgreb.
Så når vi har set det ske tidligere, f.eks. i slut-1980'erne, hvor man gik ind og lavede et politisk indgreb og forhandlede med arbejdsmarkedets parter og lavede de arbejdsmarkedspensioner, mener Socialdemokratiet så ikke, at der for at sikre lighed og lige løn er behov for, at vi med respekt for den danske model siger, at vi simpelt hen er nødt til at gå ind og ordne den her skævvridning, den her grundlæggende ulighed ved et politisk indgreb?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2021-05-20:
Jeg tænker jo, at hvis man kigger på Danmark i forhold til så mange andre lande i verden, er vi et af de mest lige lande i verden.
Det tror jeg ikke vi var for 100 år siden eller 150 år siden.
Jeg tror på, at det faktisk er den danske model – det, at vi har et arbejdsmarked i dag, hvor man aftaler lønningerne mellem arbejdsgivere og arbejdstagere, og at vi ikke blander os i det politisk – er det, der har gjort, at vi står et sted i dag, hvor der ikke er så stor forskel og ulighed som så mange andre steder i verden.
Dermed ikke sagt, at der ikke er problemer.
For jeg kunne sagtens stille et modspørgsmål til spørgeren her: Hvilket grundlag skulle vi lave noget ud fra?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Så bliver jeg bare nødt til at spørge ordføreren, og det er ikke polemisk, det er vitterlig et seriøst spørgsmål: Nu har vi så nedsat den her komité – og nu kan jeg heller ikke huske det præcise navn – og når den her kommission eller den her ekspertgruppe, eller hvad vi nu skal kalde den, kommer frem til anbefalinger, og vi på det tidspunkt stadig har det her lønefterslæb, hvor længe vil Socialdemokratiet så vente på, at arbejdsmarkedets parter selv finder ud af det?
Er der en grænse?
Hvis man ikke finder ud af det de næste 100 år og der stadig er det her lønefterslæb, vil man så stadig sige, at det er op til arbejdsmarkedets parter?
Altså, er der en grænse for, hvor lang tid man vil se på det her lønefterslæb og den her grundlæggende ulighed?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2021-05-20:
Det er jo rigtig svært spørgsmål at svare på, for hvis nu jeg siger et år, vil jeg få at vide, at det er for lidt, og hvis jeg siger 50 år, vil jeg få at vide, at det er for meget.
Jeg synes, vi skal holde fast i, at vi har en model i Danmark, hvor det er arbejdsmarkedets parter, der forhandler lønnen, og det er den, der er grundlaget for den løndannelse også mellem faggrupperne, som der er.
Pernille Skipper (EL), 2021-05-20:
Tak for det.
Jeg kan ikke lade være med at sige, at jeg blev en lille smule provokeret over det her med den her højt besungne danske model, respekt for den danske model og alt muligt andet, når ordføreren står og siger, og det sagde ministeren i øvrigt også lige før, at den mæglingsskitse, som der endnu ikke er stemt om, er en rigtig god idé, og det lyder bare en lille smule, som om man vælger at blande sig, når man har lyst til at blande sig.
Men jeg kunne godt tænke mig at remse et par fakta op, og så vil jeg bare gerne bede ordføreren om at sige til mig, hvis der er noget af det, jeg siger, der er forkert: Vi har en stor ulighed imellem mande- og kvindedominerede fag inden for det offentlige, hvor især omsorgsfagene er placeret i bunden.
De kvindedominerede fag har forsøgt at strejke og forhandle sig til et andet lønhierarki siden 1972, hvor de fik strejkeret.
Så vil jeg også have ordføreren til at bekræfte, at hvis de skal gøre noget inden for rammerne, skal de tage penge fra lærere og politibetjente og andre faggrupper, og at den økonomiske ramme i de forhandlinger sættes herindefra.
Er det ikke alt sammen korrekt?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2021-05-20:
Jeg kan starte med at sige, at det første, som ordføreren sagde, i hvert fald ikke er korrekt.
Jeg har sagt, at det forslag, FH har stillet, lyder rigtig fint.
Jeg har ikke nævnt noget om nogen mæglingsskitse.
Men ellers er det da rigtigt, at kvindedominerede fag, og det gælder ikke kun inden for det offentlige, det gælder jo også ude i det private, har haltet langt bagefter og har gjort det i, nu sagde jeg 150 år, men det kan jo godt være, at det skal være kortere tid, men det har de gjort i lang, lang tid.
Men hvis vi også går ind og kigger på, hvordan udviklingen har været efter 1969, ser vi jo, at tingene har ændret sig, ikke sådan, at man kan være tilfreds med det, og det tror jeg ikke der er nogen der er, og ikke sådan, at man kommet helt i mål, men jeg har da noteret mig, at tingene også har flyttet sig siden 1969, og det er da, på grund af at der har været forhandlinger mellem arbejdsmarkedets parter; det er jo netop ikke på grund af beslutninger truffet her i Folketinget.