runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2023-04-11:
Jeg ved ikke, om man kan kalde det konspirationer.
Det er jo ikke et konspirationsteoretisk segment, men lad det ligge.
Jeg har simpelt hen brug for at forstå, hvorfor det er, regeringen mener, at man ikke med den her kommissionsundersøgelse kan undersøge det forløb, der førte til beslutningen om at igangsætte en overvågning og aflytning af Lars Findsen.
Jeg hører ministeren sige, at det skyldes, at man ikke vil forstyrre den igangværende retssag.
Retssagen står til at gå i gang mod slutningen af året, og hvis man skulle vente, til efter en kommission var færdig, så skulle man udskyde retssagen et halvt år.
Er det det, der er regeringens argument, altså at hvis man udskyder den retssag et halvt år, så har det katastrofale konsekvenser?
Eller er det mere, at hvis Lars Findsen bliver dømt – Ha! Nu har vi ham; han har fortalt sin mor om kabelsamarbejdet – så er det slet ikke relevant at undersøge regeringens rolle i det her?
Hvorfor er det, at man ikke kan undersøge det nu?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-11:
Jeg synes med al respekt – og det kan sagtens være, at det er en del af debatformen – at allerede i den tonalitet, der er i spørgsmålet, bliver der jo lidt båret ved til til bålet i forhold til en forestilling om, at den her regering eller andre regeringer skulle have en eller anden interesse i personforfølgelse af navngivne personer.
Jeg ved ikke, om det er i kategorien konspiration.
Umiddelbart ville jeg vurdere, at det var tæt på.
Når vi har valgt at afgrænse undersøgelsen, som vi har, er det netop i respekt for, at anklagemyndigheden har valgt at rejse tiltale og en straffesag står over for at skulle gå i gang, og at nogle af de spørgsmål, som hr. Alex Vanopslagh og i øvrigt også andre herinde i salen efterspørger svar på, i et vist omfang vil blive besvaret ved udfaldet af den retssag.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-04-11:
Så det er ikke bekymring hos regeringen for at måtte udskyde retssagen.
Det er det, at hvis retssagens udfald er, at Lars Findsen kendes skyldig i det, han er endt med at være tiltalt for – man har jo droppet en del af sigtelserne – ja, så er der ingen grund til at undersøge andet.
Er det korrekt forstået, at så mener regeringen ikke, at man skal undersøge, hvad der har ført til beslutningen om at igangsætte overvågningen af Lars Findsen?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-11:
Det kan jeg jo ikke på forhånd konkludere.
Det er jo derfor, at også en række af regeringspartiernes ordførere dygtigt, synes jeg, har redegjort for, at når der så måtte være faldet dom i den retssag, der står over for at skulle til at gå i gang, så giver det god mening for Folketinget at sætte sig sammen og vurdere, om der er behov for at undersøge yderligere.
Zenia Stampe (RV), 2023-04-11:
Jeg hørte justitsministeren sige, at vi er nogle her, der bærer ved til bålet i forhold til konspirationsteorier og myter.
Deri hørte jeg en vis bebrejdelse.
Så vil jeg bare lige minde om, at det jo også er Folketinget, der i et eller andet omfang skal kontrollere regeringen, og vi hører ikke myter.
Vi hører, at tidligere efterretningschefer, tidligere departementschefer rejser mistanke om, at det her skyldes et system, der dækker over sig selv, dækker over egne fejl.
Vi ville jo svigte vores ansvar, hvis ikke vi tog det alvorligt.
Vi har justitsministeren – og det overrasker mig faktisk – der står på talerstolen og siger: Jeg kender fakta, og fordi jeg kender fakta, synes jeg ikke, at der er grundlag for at lave en undersøgelse.
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-11:
Det var faktisk ikke det, jeg sagde.
Det, jeg sagde, var, at regeringen havde besluttet, at man ikke ville nedsætte en undersøgelseskommission vedrørende den benævnte Ahmed Samsam, som der blev spurgt ind til.
Der har Folketinget så besluttet at igangsætte en forundersøgelse i regi af Granskningsudvalget, og det sagde jeg samtidig at jeg har en meget stor respekt for.
Jeg kommer til, sammen med i øvrigt andre af regeringens ministre, at stille loyalt op og besvare de spørgsmål fra Folketingets partier, vi kan, og i øvrigt også at forsøge at få afdækket de svar, som Folketinget måtte bede om – selvfølgelig under de meget strenge hensyn til fortrolighed og nationens sikkerhed.
Så jeg tror, fru Zenia Stampe har hørt mig forkert, hvis det er den udlægning, hun har af mine ord fra talerstolen.
Det er jo i virkeligheden langt hen ad vejen i mit svar til hr. Alex Vanopslagh.
Vi har sagt, at vi synes, det er relevant at se på, om der blev varetaget usaglige hensyn i forbindelse med hjemsendelsen af de ledende medarbejdere i Forsvarets Efterretningstjeneste.
De spørgsmål i den anden del, som fru Zenia Stampe efterlyser svar på, vil udfaldet af den verserende retssag jo i et vist omfang svare på.
Rosa Lund (EL), 2023-04-11:
Tak for det.
Jamen så lad mig da fortsætte, hvor ministeren slap.
For det må da være interessant for ministeren, at tidligere departementschefer og tidligere medarbejdere i efterretningstjenesterne siger, at det, der stækker dem, er, at den her sag ikke bliver undersøgt.
Det handler det her lovforslag jo ikke om, og det er jo noget af det, vi er så utilfredse med.
Jeg synes også bare, at det virker, som om der et eller andet sted er gået noget galt for justitsministeren og Justitsministeriet.
For hvis det her handler om at beskytte efterretningstjenesterne – hvilket jeg sådan set synes er et godt formål – hvorfor lytter man så ikke til, hvad tidligere departementschefer og tidligere medarbejdere i efterretningstjenesterne siger, nemlig at lad os få undersøgt den her sag?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-11:
Nu kender jeg jo fakta i den pågældende sag, som hr. Peder Hvelplund spørger ind til, og bekendt med de fakta finder jeg ikke grundlag for at nedsætte en undersøgelseskommission omkring det.
Derudover vil det jo også være sådan, at hvis det er, at hr. Peder Hvelplund gennem en undersøgelseskommission eller alt muligt andet vil aftvinge efterretningstjenesterne at be- eller afkræfte, hvem man i givet fald både i fortiden, i nutiden eller i fremtiden samarbejder med, så vil det stække efterretningstjenesternes mulighed for at beskytte os alle sammen.
Mai Mercado (KF), 2023-04-11:
Jeg står med det lovforslag, som udgør det retlige grundlag for at foretage en kommissionsundersøgelse af FE-sagen.
Det er lidt en tilsnigelse at kalde det en kommissionsundersøgelse, for en kommissionsundersøgelse plejer jo almindeligvis at vare 3-4 år, og den her undersøgelse kommer til at tage 6 måneder med mulighed for at kunne udvides.
Folketinget lavede for år tilbage et nyt redskab kaldet en granskningskommission, som særlig på ét område skiller sig ud, og det er ved, at den har ophæng i Folketinget og ikke i Justitsministeriet.
Hr. Morten Dahlin fra Venstre nævnte i sin tale, at det ikke har nogen betydning, at en undersøgelse har ophæng i Justitsministeriet og ikke i Folketinget, men det har rent faktisk en ret stor betydning.
For det er jo opdragsgiveren, i det her tilfælde altså Justitsministeriet, som træffer beslutninger, efterhånden som en kommissionsundersøgelse skrider frem.
Venstres ordfører sagde også her fra talerstolen, at det selvfølgelig er en uvildig undersøgelse, når det er uvildige dommere, der står i spidsen, men sandheden er jo, at kommissionen udfører det arbejde, den er bestilt til i form af kommissoriet.
Det gør alle kommissioner jo sådan set.
De kunne ikke levere inden for det enkelte år; det ville tage længere tid.
Så sagde Folketinget o.k. til det.
De vendte også tilbage og sagde: Vi kan ikke undersøge det her med politiets actioncard; vi kan se, at der er noget interessant, men vi kan ikke undersøge det.
Så sagde Folketinget også ja til at udvide genstandsfeltet for kommissionsundersøgelsen.
Hvis nu den her undersøgelseskommission vender tilbage og enten ønsker at ændre scope eller ønsker at bruge mere tid, hvad tror I så selv at svaret bliver?
Det bliver jo et klokkeklart nej.
Så offentligheden vil aldrig få kendskab til, at der måske endda har været et ønske fra dommerne om at udvide genstandsfeltet.
Den 13. oktober sagde Venstres formand, hr. Jakob Ellemann-Jensen, at Venstre ønskede en grundig undersøgelse af FE-sagen, og han sagde også, at en undersøgelseskommission skulle undersøge, hvad der var op og ned.
Det får vi aldrig afdækket, for Venstre har givet sig og accepteret en skarpt tilskåret kommissionsundersøgelse.
Man leverer således ikke det, man stillede vælgerne i udsigt den dag i oktober midt i valgkampen.
I Det Konservative Folkeparti tror vi ikke på, at den her undersøgelse kommer til bunds i sagen.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-11:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Det var en fælles melding fra Venstre og Konservative.
Mai Mercado (KF), 2023-04-11:
Nej, det gør den jo helt objektivt ikke, for så havde det jo været rummet i kommissoriet, og det er det ikke.
Jeg må bare sige, at det kan man jo godt være skuffet over, men det er i hvert fald en læring, at når man ligesom stiller sig frem og lægger sin politik til skue, er det også en rigtig god idé at følge op på den efterfølgende.
Derfor mener vi i Det Konservative Folkeparti det, vi mente før valget, i øvrigt med de tre punkter in mente, og vi mener det også her efter valget.
Så man kan bare sige, at det er skuffende, at man ikke får det, det, der blev stillet i udsigt, nemlig en tilbundsgående undersøgelse,
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-11:
Det er jeg helt enig i.
Efter min opfattelse er det heller ikke på nogen måde dækket ind af den undersøgelse, der bliver skitseret her.
Så skal jeg bare høre Det Konservative Folkeparti, om man fortsat er enig i, at hele forløbet omkring Ahmed Samsam også kræver en grundig undersøgelse.
Mai Mercado (KF), 2023-04-11:
Absolut.
Der er heller ikke noget ændret der.
Det, vi sagde før valget, var også, at vi gerne ser, at der er en undersøgelse af Ahmed Samsam-sagen.
Det står vi fortsat på.
Peter Kofod (DF), 2023-04-11:
Tak for det, formand.
Det er en mærkelig følelse at stå på Folketingets talerstol i dag og have lyttet til den tidligere ordfører, fru Zenia Stampe, og meget, meget langt hen ad vejen tænke: Det var da fornuftigt, hvad hun sagde.
Det er den oplevelse, jeg har lige nu; jeg synes, at der var rigtig mange pointer – gode pointer – fra den radikale ordfører.
Jeg synes, den her sag er virkelig, virkelig alvorlig, fordi den her sag potentielt kan være med til at underminere rigets sikkerhed, fordi der fra verden omkring os kan være et tab af tillid til vores ellers dygtige efterretningstjeneste.
Det er et enormt problem.
Det må være i alles interesse, at man får belyst den sag, at man får løst de ting, der skal løses, og lukket dem og kommer videre.
Det må være i rigets interesse.
Derfor undrer det mig også efter den debat og de første ordførertaler fra regeringsordførerne, der har været, at man ikke søger den dialog, man siger man vil have, eller den runde med partierne, man vil tage, efter at det her engang på et tidspunkt bliver færdigt, nu.
Hvorfor gør man ikke det nu?
Hvorfor taler man ikke med partierne om, hvordan vi får en form for undersøgelse, som et meget bredt flertal i Folketinget ville kunne se sig selv i og være tilfreds med, nu, så vi alle sammen kan få svar på de spørgsmål, vi måtte have, få løst sagen og komme videre?
Det burde være i rigets interesse.
I stedet for synes jeg jo, at man har valgt en for smal undersøgelse.
Det er der ordførere fra oppositionspartierne, der glimrende har redegjort for, så der skal jeg ikke gøre dem kunsten efter.
Men jeg synes, det er ærgerligt, at man misser den her mulighed, som jeg synes regeringen har nu, for at vise, at når man er en bred regering, der går over midten, så kan man løse problemer til glæde for folkestyret meget bredere, end tidligere regeringer ville have kunnet.
Når det så er sagt, støtter vi selvfølgelig lovforslaget, for lidt er jo bedre end ingenting.
Så vi kommer til at stemme for; vi kommer til at arbejde med den her sag i udvalget, og så håber jeg da, at vi sammen med andre partier i oppositionen vil kunne trække det her i den rigtige retning.
Tak for ordet, formand.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-04-11:
Ligesom samtlige partier her i dag støtter Alternativet selvfølgelig også en undersøgelse, men vi er også dybt kritiske over for forslagets nuværende form.
Det har der været masser af gode pointer om fra samtlige oppositionspartier, som har redegjort for deres holdning heroppe fra, så jeg vil ikke sige andet, end at Alternativet fuldstændig tilslutter sig den kritik, der er kommet, af lovforslaget, som det ligger nu.
Vi undrer os også over, at man har valgt at lave kommissoriet så afgrænset, og at man ikke ønsker en bredere undersøgelse.
Vi er betænkelige ved, at justitsministeren alene skal udpege kommissionens medlemmer – det synes vi er problematisk.
Derfor vil vi også være med til at bakke op om flere af de ændringsforslag, der er nævnt her, i forhold til at lave et bredere genstandsfelt om tiden omkring hjemsendelserne, og vi ønsker selvfølgelig også, at det bliver så uvildigt som muligt.
Vi ser også frem til udvalgsarbejdet og håber, vi kan få opbakning til flere af de her ændringsforslag, så vi kan få en bedre undersøgelse for folkestyrets skyld.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-11:
Essensen er, at vi i Nye Borgerlige føler, at regeringen vælger at slå ring om sig selv og kun undersøger det, hvor de har en formodning om, at der ikke kommer noget rigtig kritisabelt frem, så de til næste valg kan sige: Det har vi jo undersøgt.
Og det er, bortset fra sagens genstandspunkt her, beklageligt, for det er jo fuldstændig korrekt, når fru Zenia Stampe siger, at det her er det, som skaber fortællinger; fortællinger om, at når vi sidder herinde, bliver vi magtfuldkomne, og vi lukker os om os selv; vi hytter vores eget skind, og så gør vi ikke så meget mere.
Og så kan alle dem ude på gaden leve under et andet sæt regler end dem, der gælder herinde.
Det er dybt problematisk; det er virkelig dybt problematisk.
Den her regering kommer til at være bannerfører for det i 4 år, er jeg bange for.
Min første oplevelse af det var ved forhandlingerne om forsvarsforliget, hvor jeg fik at vide, at jeg ikke måtte være med, hvis jeg ikke hoppede højt nok til store bededag – og ellers er det bare fortsat og fortsat.
Det er trist.
Så jeg vil godt sige til Enhedslisten, at jeg er glad for, at jeg har lært herinde, at Enhedslisten har mange gode ting, som jeg kan se mig i.
Jeg har haft stort samarbejde med alle oppositionspartier herinde.
Det er jo egentlig lidt skræmmende, at vi er så enige om, at det her er problematisk, og at regeringen stadig væk vælger ikke at lytte.
Vi kommer naturligvis til at stemme for det her, for alt andet ville jo bare betyde, at man til næste valgkamp vil sige: I sagde jo, at I ikke ville stemme for at undersøge det.
Og så håber vi jo, at det her ender med, at vi, når regeringen engang bliver et mindretal og vi får en ny regering, som måske står lidt mere på det, de siger i tiden før et valg og i tiden efter valget, så rent faktisk får den undersøgelse, som vi alle sammen i et demokrati har brug for, altså en undersøgelse, der frit fra leveren undersøger en skandaløs sag, der er sket i staten.
Og det er en skandaløs sag, uanset hvordan vi vender og drejer den.
Jeg synes, det er uheldigt, når regeringspartierne ikke allerede nu kan sige: Vores problem er retssagen – fair nok – og lige så snart retssagen er færdig, undersøger vi selvfølgelig alt til bunds; alle sten bliver vendt.
Det burde vi gøre.
Det er simpelt hen det ordentlige at gøre.
Vi kommer til at stemme for.
Vi mener, at det her er lidt en skueproces – men sådan må det jo være.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-11:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Ministeren har jo tidligere i et svar til undertegnede på spørgsmål om Samsam karakteriseret det, som om der var et tomrum af fakta i forhold til den sag.
Derfor vil jeg egentlig godt høre justitsministeren, om det er hans opfattelse, at vi med den her undersøgelse får opfyldt det tomrum af fakta, som gør sig gældende i forhold til hele FE-sagskomplekset, altså både spørgsmåetl om det mulige kabelsamarbejde, om PET og FE's intimidering af pressen, selvfølgelig hele spørgsmålet omkring hjemsendelserne, men også spørgsmål omkring Samsamsagen.
Mener ministeren, at vi – med de begrænsninger, der ligger i forhold til hensynet til efterretningstjenesternes muligheder for at udføre deres arbejde – med den her undersøgelse får udfyldt det tomrum af fakta, som ministeren selv anerkender der er i den her sag?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-11:
Jeg tror, at hr. Peder Hvelplund – og det har jeg i øvrigt også hørt hr. Peder Hvelplund gøre offentligt i andre sammenhænge – lidt udlægger mine ord forkert. For det, som min kommentar gik på, var jo, at der i den offentlige debat og i mediernes dækning af den sag er et tomrum af fakta.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-11:
Men det er vel netop det, en undersøgelse vil kunne afdække.
Altså, jeg går ud fra, at ministeren er enig i, at i det omfang, det ikke generer efterretningstjenesternes mulighed for at lave deres arbejde, så er det i både offentlighedens, demokratiets og retsstatens interesse, at det tomrum af fakta i så stort et omfang som muligt bliver udfyldt.
Så ville det ikke være tjenligt af hensyn til både retsstaten, demokratiet og offentligheden at sikre, at vi får afdækket alle de spørgsmål i en undersøgelseskommission, og ikke udelukkende basere det på et meget lille hjørne af hele det sagskompleks?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-04-11:
Jeg må indrømme, at jeg ikke helt ved, om jeg kan have tillid til, at endnu en beretning kan løse det her problem.
Vi ventede i 3 år på, at initiativet kunne blive udmøntet i forståelsespapiret, og det blev det ikke.
Så fremsatte SF et forslag, og vi lavede en beretning om en arbejdsgruppe, og nu kan jeg så læse op fra et høringssvar til arbejdsgruppen fra nogle af de organisationer, som ministeren siger ikke synes, at id-kortet er den bedste løsning.
De siger: Processen har i praksis ikke haft karakter af en arbejdsgruppe.
Myndighederne er modvillige mod at anerkende problemets karakter og omfang.
Det har ikke været muligt at nå til enighed om tiltag, som kan sikre en korrekt sagsbehandling.
Det har ikke været en mulighed at få en dialog om en præcisering af lovteksten.
Den foreslåede ordning med id-kortet er ikke blevet konkretiseret.
Hvad er det, ministeren vil have mig til at tro nu ændrer sig, når Socialministeriet og Justitsministeriet sidder for bordenden af en forhandling omkring det her?
Det er de samme ministerier, som har været med til at blokere for en løsning.
Katrine Daugaard (LA), 2023-04-11:
Men man kan jo selvfølgelig bygge mere ovenpå, ligesom det også er blevet foreslået her fra flere ordføreres side.
Altså, det er en hjælp; det er jo ikke en stigmatisering.
Det er ment som værende en hjælp på samme måde, som et blindeskilt er det for en blind, altså at andre mennesker kan forholde sig til, at der her er en udsat, som der måske skal tages hensyn til på en anden måde.
Maria Durhuus (S), 2023-04-11:
Det er korrekt.
Men jeg må så også sige, at hvis man er blind, er der en række andre foranstaltninger for en i Danmark, end at man ikke får en bøde af politiet for at gå over for rødt lys.
Så der er også andre tiltag, når du er blind og du signalerer, at der er behov for hjælp, mens det er en anden gruppe, når vi taler om mennesker med udsathed og med stofmisbrug.
Anni Matthiesen (V), 2023-04-11:
Tak for det, formand.
I Venstre mener vi, at uanset hvor i samfundet man befinder sig, skal det være en selvfølge, at man behandles med værdighed.
Den her debat har der jo været tidligere her i salen.
SF har tidligere fremsat et lignende forslag, og tak til SF for at rejse debatten igen her i aften.
Man siger, at et samfund skal kendes på, hvordan det behandler sine svageste.
Og ja, i Danmark gør vi rigtig meget, også for den her gruppe af borgere, men jeg vil gerne starte med at sige, at vi sagtens kan gøre det meget bedre, og vi kan gøre endnu mere.
Så vi er altså fra Venstres side enige med forslagsstillerne i, at det, der ligger i forslaget her, helt klart er noget af det, som vi skal have kigget på, og vi skal sikre en mere værdig og bedre hjælp til de mest udsatte borgere.
Af samme grund er det jo også skrevet ind i regeringsgrundlaget.
For ikke at holde en lang, lang tale og gentage det, som både ministeren og den tidligere ordfører har sagt, tror jeg faktisk bare, jeg vil runde af med at sige, at jeg glæder mig rigtig meget til, at vi nu skal til at tage fat på det her område og forhåbentlig få gjort det endnu bedre, end vi gør i dag.
Jeg håber, at alle Folketingets partier har lyst til at sætte sig ved forhandlingsbordet, og jeg har fået en melding om, at regeringen i hvert fald inden længe vil komme med et oplæg til, hvordan vi kan starte de her forhandlinger.
Det er op til SF's ordfører, om SF tænker, at det kunne være en fordel at lave en fælles beretning.
Men jeg vil bare sige, at for mig er det afgørende, at vi får taget fat på det her, og at vi måske også tør tænke på en lidt ny måde i forhold til at behandle de her mennesker med ekstra værdighed.
Tak for ordet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-04-11:
Tak for talen.
Der bliver snakket meget om, at vi skal gøre ting på en ny måde, eller at der skal være flere initiativer.
Jeg synes ikke rigtig, vi er blevet klogere på her i dag, hvad det er for noget mere, der skal til.
Så kunne Venstres ordfører måske løfte sløret lidt for de spændende ting, der skal ske på det her område?
For jeg tror, vi alle sammen er optaget af mere værdighed for de her mennesker.
Men hvad er det, man konkret vil gøre, som er meget mere end det her?
Anni Matthiesen (V), 2023-04-11:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan sige, at det i hvert fald ikke var mig, der var ordfører på det her forslag, sidst vi stod i salen.
Så jeg kan sige så meget, at ja, det er en ny socialordfører for Venstre, der holder talen i aften, og jeg er i hvert fald indstillet på, at vi nu går i gang med nogle gode forhandlinger og forhåbentlig i enighed kan nå i mål med noget, der som sagt giver en bedre hånd til den her gruppe af mennesker.
For vi ved, det er en gruppe, som jo har forskellige typer af udfordringer i livet.
Så kan jeg sige, at forventningens glæde som regel også er værd at tage med.
Jeg kommer ikke til at gå ind og fortælle helt nøjagtigt, hvad der kommer i det udspil, som regeringen kommer med, men jeg håber, at SF's ordfører vil være med til at diskutere det, når det bliver præsenteret.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-04-11:
Det er egentlig ret mageløst, at man ikke vil have det her id-kort; man vil have noget andet, men man vil heller ikke engang pege os i retning af, hvad det her større og mere og andet er.
Vi kommer jo til at få den mistanke, at det mere handler om at dumpe det her forslag end om, at man har noget helt præcist og konkret andet, man vil.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvordan ordføreren har det med, at det tilsyneladende er politiet, som blokerer for en løsning.
Politiet vil ikke have et id-kort, politiet vil ikke indføre en afkrydsning, og politiet vil ikke fremlægge dokumentation for, hvordan de udfører arbejdet med at give advarsler i dag.
Politiet er med andre ord ikke særlig samarbejdsvillige.
Hvad tænker ordføreren om det?
Anni Matthiesen (V), 2023-04-11:
Jeg vil starte med at sige til SF's ordfører, at jeg synes, det er forkert at være mistroisk.
Hvem ved?
Altså, det er igen det med forventningens glæde.
Men jeg er enig med ordføreren og synes, det er problematisk, hvis det er sådan, at det er politiet, der spænder ben.
Der håber jeg da så, at vi kan rykke sammen i Folketingssalen og få lagt nogle retningslinjer, så det er os, der sætter retningen.