runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2020-04-24:
Tak for ordet.
Det lovforslag, som vi skal behandle i dag, er jo en udløber af de initiativer, som regeringen tidligere har præsenteret, omkring at tage hårdere fat om de mennesker, som rejser ud af Danmark, tilslutter sig en organisation eller et netværk, begår terror eller deltager i en krig imod danske soldater eller imod danske interesser eller imod danske allierede – og så vender tilbage igen.
Det er jo desværre noget, vi er blevet bekendt med, og som også er en del af det samfund, vi er, og som vi derfor også er nødt til at håndtere.
Det er blevet understreget mange gange, og jeg vil også gerne understrege det her, nemlig at
Vi opfatter det faktisk sådan, at når de har forladt Danmark, har de faktisk ikke længere noget hjemland i Danmark.
Så er der nogle af dem, der har krav på at komme tilbage alligevel, fordi de er danske statsborgere, og det må vi så håndtere, og der gør vi jo, hvad vi kan, for at de ikke får den mulighed for at vende tilbage, og hvis de gør det, skal vi også være sikre på, at vi tager fat om den situation.
Når man kigger tilbage, kan man se, at vi i de senere år har skærpet straffene med bandepakkerne, og vi har skærpet straffene for mennesker, der begår seksuelle overgreb.
Så det er den ene del af lovforslaget her.
Den anden del handler om, at hvis man har fået en dom, kan man i forbindelse med den dom blive idømt et opholds- og kontaktforbud, så vi faktisk har bedre styr på, hvor de her mennesker er, eller i hvert fald har bedre styr på, hvor de ikke må være.
Så der er områder i hele landet, hvor de faktisk får forbud mod at opholde sig, fordi de mennesker efter afsonet straf, eller i hvert fald efter afsonet fængselsstraf, stadig væk udgør en risiko, både en risiko for, at de radikaliserer andre, men også en risiko for, at de begår ny terror.
Derfor er der områder, hvor de ikke skal have lov til at være, og der er også personer, som de ikke skal have lov til at være i kontakt med – andre terrordømte osv. –
så derfor det her opholds- og kontaktforbud.
Vi kender det jo, for vi har gennemført det, både i bandepakkerne, men vi har også gennemført det i forhold til personer, som er blevet idømt en straf for at begå seksuelle overgreb, f.eks. mod børn.
Og det er helt på sin plads, at vi får bedre styr på, hvor de personer er, og det er også helt på sin plads i forhold til de personer, vi snakker om her.
Derfor følger det selvfølgelig også som en del af de her opholds- og kontaktforbud, at politiet, som i forvejen fører tilsyn, nu får mulighed for at lave et skærpet tilsyn og dermed også får mulighed for at kontrollere, at de her personer faktisk overholder det opholds- og kontaktforbud, som er blevet en del af den straf, de har fået, og som jo er fastsat af en dommer.
Og jeg synes, det er rigtig godt, at vi giver politiet nogle ekstra værktøjer og muligheder for at føre tilsyn med de her personer.
Derfor kan Socialdemokratiet – ikke overraskende – selvfølgelig støtte det forslag, som en socialdemokratisk regering har lagt frem.
Rosa Lund (EL), 2020-04-24:
Mig bekendt kan Folketinget beslutte at sætte en solnedgangsklausul ind, også selv om der ikke er tale om hastelovgivning, så det argument køber jeg sådan set ikke.
Men jeg hører hr. Jeppe Bruus sådan, at hvis vi foreslår, at vi på en eller anden måde laver en evaluering af eller en opfølgning på det her, eller en årlig statusrapport kunne det også være, altså f.eks. skriver det ind i bemærkningerne, ville Socialdemokratiet ikke nødvendigvis være afvisende over for det.
Jeppe Bruus (S), 2020-04-24:
Tak for det.
Den bemærkning, jeg havde til ordføreren, handlede om, at Det Radikale Venstres ordfører fik sagt, at man ikke skal presse de her folk.
Nu kan jeg ikke huske det helt ordret, så det er måske en urimelig gengivelse.
Min pointe var bare, at det er en dommer, der fastsætter sanktionen, og vi plejer jo at være enige om også at have tillid til vores domstole.
Pause Pause (Pause), 2020-04-24:
Mødet er udsat.
Kristian Hegaard (RV), 2020-04-24:
Nu skulle det med at banke terroristerne forstås i mere billedlig forstand, kan jeg berolige om.
Det, som er Radikale Venstres helt grundlæggende tilgang, er, at når man laver et så betydeligt tvangsindgreb, som det er at komme ind i menneskers private bolig eller tilgå deres it-udstyr, breve og kontakter, så skal det kræve en dommerkendelse.
Det kan også ske efterfølgende, hvis det er, at formålet ellers ville forspildes.
Det er et helt grundlæggende princip for retsstaten, og det fungerer godt for politiet i alle mulige andre sammenhænge, så vi er sikre på, at det også kan fungere for politiet, hvis man indfører de her principper, også i det her tilfælde.
Jeppe Bruus (S), 2020-04-24:
[Lydudfald]
... Virker mikrofonen?
Så må jeg tale højt.
Vi banker ikke terroristerne, hvis vi så banker skår af, hvad ... [Lydudfald]
... vores eget demokrati, var det ordføreren sluttede af med at sige.
Man må forstå det sådan, at De Radikale opfatter det, at demokratiet får mulighed for at føre skærpet kontrol, på samme måde som, at man fysisk banker de her terrorister, der krænker de principper, vi har, om, at vi ikke begår tortur.
Det er efterfulgt af, at De Radikale siger: Jamen nu gjorde vi det også i forhold til sexforbrydere.
Men vi kan se, at nogle sexforbrydere begår nye overgreb mod børn efter afsonet straf.
Hvor er vi så henne?
Ja, vi er da derhenne, hvor der er nogle mennesker, der begår de allerværste forbrydelser i det her samfund, som vi ikke har haft god nok kontrol med, og som vi nu ved en dommer giver mulighed for at vi kan kontrollere mere.
De Radikale plejer også at hylde, at vi skal have respekt for vores domstole.
Det er da præcis det, vi har her.
Det er en dommer, der fastsætter, om der er grundlag for at lave et opholds- og kontaktforbud.
Pernille Bendixen (DF), 2020-04-24:
Statsminister Mette Frederiksen har udtalt følgende om syrienskrigere: »Mod vores ønske er der nu desværre fremmedkrigere, som kommer til Danmark.
Lad mig sige noget direkte til jer: I er ikke velkomne i Danmark.«
»Vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at holde de mennesker ude af vores samfund.«
»Hvis jeg skal passe på Danmark, så skal jeg holde de syrienkrigere ude.
Og her er der altså en konvention, der i mine øjne beskytter den forkerte.«
»Konventionen burde beskytte danskerne, her beskytter man fremmedkrigeren.«
Løser L 130 så det, som statsministeren har udtalt?
Nej, det gør det ikke.
Hvis vi havde løst det problem, ville vi nemlig slet ikke stå her i dag og tale om L 130.
Så mit spørgsmål til regeringen er: Hvornår gør regeringen det, som statsministeren siger man vil gøre, nemlig at se på det med konventionerne, som jo er det, der er problemet?
Vi kan ikke sige nej til de her mennesker på grund af forældede, håbløse konventioner, og vi forventer faktisk, at regeringen gør det, som statsministeren har sagt, for ellers er ordene jo bare tom snak uden handling bag.
Vi kan derfor godt støtte, at man indfører kontakt- og opholdsforbud i forlængelse af straf.
Men når det kun gives ved ubetinget dom, synes vi ikke, det er i tråd med, at lovforslaget lægger op til at forebygge radikalisering.
Vi ønsker derfor, at forslaget også indbefatter betinget dom.
Hvis noget skal være forebyggende og sikre mest muligt mod radikalisering, er vi også nødt til at sætte hårdt ind mod det.
Ligeledes finder vi det højst uhensigtsmæssigt, at man 3 år efter ens straf kan gå til domstolene og få fjernet forbuddet, hvorfor vi mener, at den del skal helt ud af lovforslaget.
Det er igen med den begrundelse, at det jo skal sikre forebyggelse af radikalisering.
Og her er der altså tale om terrorister, folk, der har vendt Danmark ryggen, og som er fjender af landet, og derfor mener vi heller ikke, at de skal have den mulighed.
Der skønnes at blive ret voldsomme merudgifter i kriminalforsorgen på 2-7 mio. kr., og udgifterne vurderes at stige til 9-13 mio. kr. Og desuden forventes der ekstraudgifter til tilsynsopgaven hos politiet.
Det er rigtig, rigtig mange penge, der skal bruges på relativt få personer, som jo slet ikke burde være her i vores land, og derfor viser det her lovforslag også, at det faktisk er en lappeløsning på et problem, som ikke er blevet løst.
Vi ønsker ligesom den tidligere ordfører at få oplyst, hvor pengene kommer fra, så det regner vi med, at ministeren kommer ind på.
Inger Støjberg (V), 2020-04-24:
Det vil vi på ingen måder være afvisende over for.
Det er klart.
Men igen, det må jo så holde sig inden for konventionernes rammer, om end der er ting i konventionerne, som vi også kunne ønske os ændret.
Men vi vil meget gerne være med til at kigge på, hvilke andre muligheder vi har.
Sådant tror jeg generelt man kan sige det er.
Vi skal jo hele tiden være klar til at stramme op, hvis det er muligt.
Mette Thiesen (NB), 2020-04-24:
Tusind tak.
Det er jo et klart svar.
Jeg synes jo selvfølgelig, det er rigtig ærgerligt, at Venstre derved ikke sætter danskernes sikkerhed og tryghed højere end de her forældede konventioner.
Det er rigtig ærgerligt.
Men ordføreren svarede ikke på min første del af spørgsmålet, nemlig om de her strafskærpelser, altså om Venstre eventuelt vil være med til yderligere strafskærpelser.
Inger Støjberg (V), 2020-04-24:
Jeg tror, at man skal dele diskussionen op i to.
Den ene er diskussionen om konventionerne, som de ligger i dag, og om de er perfekte.
Nej, det er de bestemt ikke.
Jeg hører også fru Mette Thiesen påpege, at de er forældede.
Og man må jo sige, at det er de alene af den grund, at de er skrevet før globaliseringens tid, og før der på den måde var så meget samkvem i hele verden.
Dem kunne man jo sagtens ønske sig nogle ændringer af, men det er en lidt længere diskussion, som jeg tror vi må tage på et andet tidspunkt.
Vi har det sådan i Venstre, at vi ikke kommer til at bryde konventioner, som vi selv har skrevet under på, om end der kan være ting, som man kunne ønske kunne være anderledes i konventionerne.
Mette Thiesen (NB), 2020-04-24:
Tusind tak for det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren, fru Inger Støjberg, om Venstre også vil være med til yderligere strafskærpelser, og om Venstre også vil være med til at udvise udenlandske terrorister på trods af eventuelle konventioner; kort sagt om Venstre vægter danskernes sikkerhed og tryghed højere end hensynet til terrorister og de her forældede konventioner.
Inger Støjberg (V), 2020-04-24:
Der er mennesker, som er fjender af demokratiet, og som er fjender af Danmark.
Det lovforslag, som vi behandler her i dag, drejer sig om præcis de mennesker, for det handler om at forhøje straffen for terror og terrorrelaterede forbrydelser.
Lovforslaget giver samtidig mulighed for at idømme et kontaktforbud og et opholdsforbud, hvis en person dømmes efter netop terrorbestemmelserne.
Det betyder, at vedkommende ikke kan vende tilbage til samme radikaliserede miljø, hvorfra han kom, og dermed rekruttere og inspirere andre til at begå nye terrorforbrydelser.
For Venstre handler det om, at vi skal have bedre styr på fremmedkrigere, som forventes at komme tilbage til landet.
De udgør nogle af de farligste mennesker overhovedet.
De har vendt Danmark ryggen.
Derfor har vi også tidligere taget initiativer til at stramme loven over for den her gruppe.
Der er siden 2012 udrejst mere end 159 personer, som ifølge PET har opholdt sig hos militante islamistiske grupper i f.eks. Syrien og Irak.
Nogle af dem befinder sig jo så heldigvis stadig væk uden for landet, men vi ved også, at nogle af dem agter at vende tilbage, i og med at den såkaldte islamiske stat er faldet fra hinanden.
Derfor mener vi i Venstre, at det er helt nødvendigt at stramme grebet om de her grupper og terroristerne generelt og dermed også mindske risikoen for, at de kan fortsætte deres ugerninger.
Det er præcis årsagen til, at Venstre kan støtte lovforslaget, som det ligger.
Jeppe Bruus (S), 2020-04-24:
Det, du skal høre mig sige, er ikke en tilslutning til, at vi nu hvert år mødes og kigger på den her lovgivning specifikt, men det er det helt naturlige i, at det jo altid er sådan, at hvis man f.eks. i Retsudvalget, som vi jo er medlemmer af, tager noget op og ser på, hvordan det egentlig går, stiller spørgsmål til ministeren – hvem end det nu er på det tidspunkt – om, hvad status er, hvordan det har udviklet sig, så svarer ministeren jo, og så har vi en drøftelse af det.
Det tænker jeg at man jo altid kan gøre.
Men det er jo rigtigt nok med solnedgangsklausuler, at man selvfølgelig altid kan lave det.
Jeg kan ikke se nogen grund til, at vi skulle gøre det her.
Vi har lavet et grundigt stykke forberedende lovarbejde.
Der har været høringssvar, som vi har forholdt os til.
Og vi har jo gennemført den her type af lovgivning før, både i forhold til rocker-bande-miljøet og i forhold til sexdømte, så det er ikke, fordi det sådan er helt nyt land for os.
Kristian Hegaard (RV), 2020-04-24:
Jeg og Radikale Venstre har fuld tillid til domstolene, og det er jo derfor, vi mener, der skal foreligge en retskendelse, inden politiet kommer ud i det private hjem eller henter en computer eller trænger ind.
Det er det, der er på spil, og det er jo netop, fordi vi har tillid til domstolene, at de skal ind over det her.
Så for mig at se er det måske mere spørgeren, der har lidt mindre tillid til domstolene, når man nu ikke ønsker dem indover, når der skal foretages et tilsyn med et opholds- eller kontaktforbud.
Og det undrer mig meget.
René Christensen (DF), 2020-04-24:
Det er jo korrekt, men det er også sådan, at når man har givet bemyndigelsen til ministeren, kan ministeren jo også bruge den.
Hvis man så ikke er enig, skal man udtrykke mistillid til ministeren.
Så det værktøj, Folketinget har over for ministeren, er jo at vælte ministeren.
Det er jo ikke sikkert, at Folketinget har lyst til det.
Man skal bare huske, at det jo ikke altid er den samme minister, der sidder; det kan være forskellige ministre.
Men det, vi gør her på et så vigtigt område og på et område, hvor vi måske ikke helt ved, hvor vi ender, men hvor vi alle sammen er enige om, at vi skal ende det gode sted, er, at Folketinget med den her lovgivning nu overgiver kompetencen til den til enhver tid siddende minister, og det redskab, der er tilbage, er mistillid.
Er ordføreren ikke enig i, at det er et lidt voldsomt redskab, som Folketinget har over for en til enhver tid siddende minister?
Mette Gjerskov (S), 2020-04-24:
For det første har vi jo implementering af nogle EU-regler, og de giver ofte sig selv.
Jeg synes bare også, det er vigtigt, at vi holder fast i, at der er nogle ting, som er ministres ansvar at løse.
René Christensen (DF), 2020-04-24:
Tak, formand, og også tak til ordføreren for en god ordførertale.
Der er meget, som Dansk Folkeparti er enig i med hensyn til, hvordan vi skal se fremad, også i forhold til vores indsamling.
Det her er jo den første store klump, der kommer, i forhold til at se på udvidet producentansvar.
Det, vi sådan set beslutter i dag, er jo at give ministeren bemyndigelsen til at kunne udføre og implementere de her regler.
Det er jo på bekendtgørelsesniveau, langt det meste skal gennemføres.
Kan ordføreren ikke være sådan lidt utryg ved, at der jo er skiftende ministre, og at der kan være skiftende holdninger?
I Dansk Folkeparti er vi enige i intentionerne, vi er også enige i ordførerens ordførertale, men mener, at vi på en eller anden måde skal løse det her i fællesskab.
Der er jo ingen, der kender vejen hen til slutresultatet, og derfor ville det være godt med flere øjne og flere ører i forhold til at udmønte det her.
Så er ordføreren ikke enig i, at man på en eller anden måde skal have indrammet, hvordan vi udmønter det?
Mette Gjerskov (S), 2020-04-24:
Det er jeg fuldstændig sikker på stopper.
Hvornår det stopper, må spørgeren hellere spørge ministeren om.
Men vi skal jo altså have genanvendt mere affald i det her land, og det vil sige, at alle skal tage del i det.
Det her lovforslag handler nu godt nok om producentansvar, så det handler altså ikke om indsamling af affald eller om kommuner og den slags.
Det er primært et spørgsmål om producentansvar, vi er optaget af, og det handler jo om, at producenterne, allerede når de producerer varen, skal være fuldstændig klar over, hvordan den vare skal sorteres og splittes ad, når den ikke skal bruges længere.
Marie Bjerre (V), 2020-04-24:
Der foregår nemlig, det er helt korrekt, rigtig mange politiske diskussioner om, hvordan man skal inddrage det her, og derfor synes jeg også, det er så relevant at få den politiske debat om det.
Hvad mener man om sortering?
Nick Hækkerup (S), 2020-04-24:
Ja, det gør det, for der tror jeg, man må sige, at der blev læst mere ind i det end det, jeg lige umiddelbart sagde.
Jeg nævnte overhovedet ikke noget om hykleri.
Jeg sagde bare, at jeg synes, at hvis man vil forholde sig principielt til det og man har et princip, så må det gælde hele vejen rundt.
Det prøvede jeg sådan set bare sige at jeg synes der er eksempler på ikke gør sig gældende.
Mette Thiesen (NB), 2020-04-24:
Jeg vil sådan set bare sige tak til ministeren for den klare holdningstilkendegivelse, som ministeren gav udtryk for i sin tale, med hensyn til faktisk at udstille venstrefløjens hykleri på det her område og klart tage afstand fra og samtidig også at påpege, at det tilsyneladende er så vigtigt for venstrefløjen at støtte terrorister og kere sig om deres ve og vel, hvilket jo er sådan helt vildt, når de tydeligvis på andre områder er fuldstændig ligeglade.
Så det her er egentlig bare en tak til ministeren for den klare tilkendegivelse.
Marie Bjerre (V), 2020-04-24:
Tak til ordføreren for talen.
Ordføreren nævner jo, at det her er en implementeringslov, og derfor synes jeg, det er meget relevant at spørge ind til, hvad Socialdemokratiet mener i forhold til den konkrete udmøntning politisk.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ind til, er sortering, altså hvad Socialdemokratiet mener om sortering.
Skal der være en ensartet sortering ude i kommunerne og fastsat centralt, i forhold til hvordan man sorterer i hvilke fraktioner?
Eller skal det fortsat være op til kommunerne at lave egne løsninger, i forhold til hvordan man sorterer og i hvilke fraktioner?
Sikandar Siddique (UFG), 2020-04-24:
Nu laver fru Mette Thiesen en stråmand, og det undrer mig naturligvis ikke.
Det undrer mig naturligvis heller ikke, at ramadanhilsenen ...
Henrik Dahl (LA), 2020-04-24:
Tak for en spændende debat.
Så sådan kan man jo altså også løse problemerne.
For nogle år siden besøgte jeg en stor virksomhed i Aabenraa, som har specialiseret sig i genanvendelse og cirkulær økonomi.
Det var rigtig spændende, og jeg fik rigtig mange spændende oplysninger.
En af de ting, som jeg virkelig bed mærke i, var, at forekomsten af guld i elektronikaffald er større end forekomsten af guld i en typisk guldmine.
Det er jo ret meget, og derfor har det egentlig altid undret mig, at der måske har manglet noget motivation til at komme i gang med cirkulær økonomi.
Men bedre sent end aldrig.
Der er al mulig god grund til at bakke op om det som et koncept, og derfor er vi selvfølgelig også glade for, at vi er med i strategien for cirkulær økonomi, og derfor bakker vi selvfølgelig også lovforslaget her op.
Tak for ordet.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-04-24:
Tak for det.
Lovforslaget omhandler udvidet producentansvar for emballage og elektrisk udstyr og andet.
Danmark skal inden 2025 have indført producentansvar på emballage jævnfør EU's lovgivning, og det kan medføre store ændringer for vores affaldssystem; bl.a. bliver regningen og ansvaret for håndteringen af emballageaffald lagt over på producenter af emballage.
Nye Borgerlige ser med velvilje på at sikre en mere cirkulær økonomi, hvor vi undgår spild og bruger vores ressourcer med omtanke.
Men jeg deler de bekymringer, erhvervslivet giver udtryk for i høringssvarene.
En indgribende lov om udvidet producentansvar vil påvirke hele værdikæden fra produktion af emballage til produkter og affaldsbehandlingen i Danmark.
Implementeringen af udvidet producentansvar vil derfor få store økonomiske og organisatoriske konsekvenser for både erhvervsliv og kommuner.
Og derfor er L 112 faktisk en meget indgribende lov.
Og i lighed med flere andre ordførere vil jeg sige, at den her lov jo handler om at overgive bemyndigelsen til ministeren, og vi kan jo se, når vi læser høringssvarene, at der er mange forskellige opfattelser af, hvordan vi gør det her bedst muligt.
Også i debatten i dag har vi kunnet se, at der er politiske interesser og forskellige politiske holdninger til den bedste måde at organisere det på.
Så derfor er jeg interesseret i, hvordan vi sikrer, at Folketingets partier også, når og hvis vi gennemfører den her lov, er involveret i udmøntningen, så der er plads til at debattere forbedringer.
Jeg ser frem at behandle lovforslaget i udvalget.
Mai Villadsen (EL), 2020-04-24:
Det er jeg jo sådan set enig i.
I forhold til den historie, som ordføreren refererer til, kan man sige, at det jo er en decideret katastrofe, nemlig at vi ikke aner, hvor vores affald ender; det ender så et sted i Asien, hvor det på ingen måde bliver genanvendt.
Og det er helt rigtigt, at det er vores indretnings skyld; altså de affaldsselskaber, som ikke har håndteret det, og som jo har solgt det til dem, der købte det billigst muligt,
har så ikke haft styr på, hvor affaldet endte.
Det er også derfor, jeg synes, at det forslag, som Dansk Folkeparti kom med, om en ordning, som gør, at vi kan følge affaldet, er rigtig, rigtig vigtigt.
Jeg er helt enig med ordføreren i, at det her i høj grad er et politisk spørgsmål.
Jeg er bekymret for en øget liberalisering, fordi jeg er bange for, at det kan betyde, at man ikke designer til genanvendelse, og at der bliver brændt mere af, end hvad godt er.
Men i Enhedslisten synes vi jo, at det er et politisk spørgsmål, og at det er noget, vi som Folketing bliver nødt til at have hånd i hanke med.
René Christensen (DF), 2020-04-24:
Tak for det.
Ordføreren var jo også enig i, at der er masser af politik i det her.
Og så siger ordføreren, at man nu skal passe på, at man ikke lægger det over i private hænder, men at det skal være det offentlige, der står for det.
Men hvad er det, vi lige har set?
Vi har lige set en masse dansk plastikaffald ende ude i Malaysia.
Var det noget, som det private havde samlet sammen, eller var det noget, som det offentlige havde samlet sammen?
Det var faktisk noget, det offentlige havde samlet sammen og solgt på bedst mulige vis, for vi har jo indrettet os med affaldsselskaber.
Så der er ikke nogen garanti for, at det er bedst, fordi det er det offentlige.
I Dansk Folkeparti har vi sådan set ikke nogen holdning til, om det er det offentlige eller det private, der gør det.
Vi vil bare have gjort det bedst muligt og billigst muligt til gavn for borgerne og til gavn for miljøet.
Og det er jo dér, at jeg synes, det er vigtigt, at man også fremadrettet kan have den her politiske diskussion.
Derfor er jeg også glad for, at ordføreren jo også siger, at man også mener det, nemlig at ministeren ikke bare alene kan beslutte det her; der skal også være en politisk dialog.
Det er bare for at understrege, at der ikke er nogen gode og onde i forhold til indsamling af affald.
Mai Villadsen (EL), 2020-04-24:
Jo, og det er ikke det, jeg foreslår at virksomhederne skal have mulighed for
Jeg er bange for, at det netop fører til øget afbrænding, og at virksomhederne ikke har et incitament til at lave produkter, som faktisk lige præcis bliver designet til genanvendelse.
Jeg er med på, at vi kan lave et producentansvar på den ene eller den anden måde, så man måske kan gå ned til butikken og aflevere sin iPhone – det gør folk i øvrigt allerede i dag – men jeg mener, at en ressource, som affaldet er, er noget, der skal være på fællesskabets hænder.
Men jeg er enig med spørgeren i, at det i høj grad er et politisk spørgsmål og ikke bare en EU-godkendelse, som vi står og behandler lige nu.
Marie Bjerre (V), 2020-04-24:
Men altså, hvis Enhedslisten gerne vil være med til at gøre det nemmere for virksomhederne at hente affald hos private, er det jo en liberalisering af affaldsområdet.
Anerkender ordføreren ikke det?