runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Liltorp (ALT), 2025-09-04:
Tak for ordet.
Jeg tror, at vi nu adskillige gange har hørt, hvad det her lovforslag handler om.
Vi har set alt for mange eksempler på, at mennesker er rejst til Danmark i håb om at blive en del af vores sundhedsvæsen, uden at der i praksis var job til dem.
Det er ikke rimeligt, hverken over for dem eller over for sundhedssystemet, så derfor er vi i Alternativet også positive over for lovforslaget.
Men nu vil jeg lige bruge talen på at snakke om nogle af de der små ting i forslaget, der vækker en lille smule bekymring, men som muligvis allerede er blevet behandlet og er taget til efterretning.
Der var lige det her med klageadgang, der blev nævnt.
Forslaget lægger i første omgang op til, at når en kvote er sat til nul eller er opbrugt, kan Styrelsen for Patientsikkerhed afvise ansøgninger, og som jeg forstår det, gælder det jo ikke kun ansøgeren selv, men også de danske arbejdsgivere.
Så hvis et privathospital eller en kommune eller en region står med et konkret behov for sundhedspersonale, ville de ikke kunne udfordre afgørelsen, selv om de ville kunne påvise et reelt behov, og det går jeg ikke ud fra er hensigten.
I hvert fald er der en lille risiko for, at det skaber en barriere, der ikke er styret af de faktiske forhold ude i sundhedsvæsenet, men alene er en administrativ kvote, der er fastsat centralt, og der kunne man jo frygte, at det fører til uhensigtsmæssige situationer, hvor danske arbejdspladser, som allerede er presset, ikke kan få adgang til de medarbejdere, der er brug for.
Og hvordan sikrer vi, at behovene for særlige specialer, f.eks. operationssygeplejersker, selv om der ikke er en generel mangel på sygeplejersker, bliver tænkt ind?
Er der en risiko for, at kvoterne bliver et lidt for groft værktøj?
Så i Alternativet er vi bestemt ikke afvisende over for at indføre en bedre styring af autorisationsprocessen, men vi vil gerne opfordre til, at reglerne ikke må blive så stive, at de ender med at skade mere, end de gavner.
Derfor må systemet have indbygget den her fleksibilitet, så vi ikke uforvarende kommer til at spænde ben for os selv.
Tak for ordet.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-09-04:
Tak for det, tak for ordet.
Lovforslagets baggrund og indhold har vi efterhånden fået glimrende gennemgået af tidligere ordførere, for vi skal jo naturligvis hele tiden følge med i udviklingen i vores sundhedsvæsen og se på, hvor der er udfordringer, og hvor udviklingen fører os hen.
Det er næppe en overraskelse for nogen, at vi i Radikale Venstre ser udenlandsk arbejdskraft som en værdifuld del af vores samfund og som en væsentlig del af løsningen på flere af de udfordringer, vi ser ind i.
Det gælder også på flere områder, hvor vi mangler kvalificeret arbejdskraft.
Når det er sagt, er det klart, at vi ikke kan være bekendt at stille borgere fra tredjelande et job i udsigt, der ikke eksisterer, og der er jo desværre rigtig mange eksempler på personer, der rykker dem selv og deres familier op med rode og flytter til Danmark med en forventning om, at de kan få ansættelse som eksempelvis sygeplejerske, men bare for at finde ud af, at det ikke er muligt at opnå autorisation og få et job.
Her er vi i Radikale Venstre helt enige med regeringen i, at det giver mening at sætte kvoter for udvalgte faggrupper på baggrund af behovet i sundhedsvæsenet.
Det vil sikre en bedre balance mellem efterspørgslen og antallet af personer, der søger ansættelse i sundhedsvæsenet.
Det er i vores øjne det mest retfærdige over for de mennesker, der måtte søge mod Danmark, at de kan få retvisende information om mulighederne for ansættelse.
Det med klageadgangen har været nævnt af et par ordførere, og jeg noterer mig i høringsnotatet, at ministeren fjernede den del af lovforslaget, der handler om at afskære administrativ klageadgang på baggrund af høringssvaret.
Så i hvert fald dele af det mener jeg der er blevet taget hånd om, men vi må jo tage det i udvalget bagefter.
Så noterer vi os også i Radikale Venstre, at der i høringssvarene er bred opbakning til lovforslaget og intentionen med det.
Så i Radikale Venstre bakker vi op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-09-04:
Jeg synes, at det er et sundt princip, at det er dem, der er tæt på dagligdagen og har ansvaret lokalt, der også er med til at forhandle løn- og arbejdsvilkår, og det er ikke noget, vi fra Folketingets side går ind i eller detailstyrer.
Det synes jeg er et princip, vi skal holde fast i.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-09-04:
Jeg har set det ændringsforslag, og jeg synes, det rejser et helt nyt dilemma.
Nu kan jeg ikke tillade mig at stille spørgsmål, men det gør jeg så alligevel.
Det er jo ikke sikkert, at fru Theresa Scavenius kan svare på dem, men hvem er det, der så skal udvælges til at kunne sidde i sådan et organ?
Er vi sikre på, at det er det rigtige mennesker?
Og i bund og grund fritager det jo ikke den til enhver tid siddende minister fra det ministeransvar der er, når man træffer en beslutning.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-09-04:
Jeg har et spørgsmål til de ændringsforslag, som vi skal stemme om i dag.
Jeg kunne godt tænke mig at høre forsvarsministerens holdning til ændringsforslaget om at oprette en kommission, for det handler jo om, at de her beslutninger om, hvornår loven skal anvendes, alene ligger på ministerens bord.
Så kunne det måske være meget praktisk – det synes jeg i hvert fald – at der var nogle flere mennesker med, der repræsenterede flere myndigheder og flere ressourcer i samfundet, når et så vidtgående lovforslag skulle træde i kraft, i forhold til et konkret projekt.
Kunne det ikke understøtte ministerens arbejde, og er det et forslag, som ministeren kunne tænke sig at stemme for og anbefale Folketinget at stemme for?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-09-04:
Det er jo et spørgsmål, der er blevet besvaret her umiddelbart før andenbehandlingen.
I forhold til at der bliver flere og flere initiativer på forsvarsområdet, som kommer til potentielt at berøre lokale borgere og virksomheder, giver det også god anledning til at drøfte det her spørgsmål.
Så det er jeg helt åben over for og også positivt indstillet over for at finde en løsning på.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-09-04:
Jeg stillede et skriftligt spørgsmål til forsvarsministeren om erstatning eller kompensation til berørte borgere.
Det er selvfølgelig ikke i forhold til ekspropriation, som jo er reguleret i grundloven, men i forhold til forstyrrelser eller andet, som kunne legitimere en form for erstatning.
Jeg vil bare kvittere for, at forsvarsministeren i det skriftlige svar siger, at det er han meget åben over for at drøfte med forligskredsen efter en model a la Skrydstrup eller Testcenter Østerild i Nordjylland.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-09-04:
Det er jo svært at stå og diskutere, om man har mulighed for at vinde en retssag om et lovforslag, der ikke er vedtaget endnu.
Det er jo en lidt mærkelig diskussion at have.
Men jeg vil da anse det for at være helt naturligt, at hvis der bliver anlagt en sag, kan man da ikke udelukke, at der kan være en borger eller en virksomhed, der måtte få medhold i, at den fortolkning, man har lavet fra forsvarsministerens eller beredskabsministerens side, måske så kan have baseret sig på nogle forkerte oplysninger.
Så ja, det er jo ikke sådan, at vi laver et lovforslag, hvor borgerne ikke kan få adgang til at få ret.
Men det er jo ikke sådan, at vi efterstræber at lave forkerte afgørelser trods alt.
Torsten Gejl (ALT), 2025-09-04:
Med hensyn til retssager er klageretten jo blevet begrænset.
Det er jo netop det, der gør, at det ikke er realistisk at klage.
Man kan altid lave en retssag, men vurderer ministeren, at der er organisationer, der har ressourcer til at føre den type retssager i forhold til staten kø og nogen som helst chance for at vinde dem?
Theresa Scavenius (UFG), 2025-09-04:
Inspirationen kommer fra de tidligere epidemikommissioner, hvor man, før man fik lavet den nye her under corona, netop havde sådan nogle sikkerhedsudvalg, kan vi kalde det, hvor man netop sagde, at når der er en sikkerhedsmæssig risiko, eller i det konkrete tilfælde en sundhedskrise, så er der et organ, der kan stimle sammen, og som repræsenterer forskellige organer, som er relevante for den beslutning.
I det her tilfælde ville det jo så være nogle, der havde noget militær faglighed, nogle, der havde noget lokalt kendskab, og nogle, der havde nogle relevante fagkundskaber og myndighedsviden.
Men jeg hører, at ministeren måske er lidt forstående over for forslaget, så igen vil jeg spørge: Kunne det være noget, der var en god idé, og som vi kunne arbejde videre med?
Torsten Gejl (ALT), 2025-09-04:
Tak til ministeren for at gå op på talerstolen.
Jeg er lidt nysgerrig på den her solnedgangsklausul.
Er det ikke sådan, at hvis vi, lige før den skal ophæves, bestemmer, at den skal rykkes, altså udskydes, kan vi bare gøre det?
Er det ikke sådan, at mange af de ting, der bliver sat i gang – byggeri osv. – kommer til at fungere lang tid, efter at den solnedgangsklausul har stoppet tilladelsen til at foretage yderligere, så vi måske kan se på byggerier, der varer 5-6-7 år, efter den solnedgangsklausul er udløbet?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-09-04:
Tak for det.
Det er ikke nogen hemmelighed, at det lovforslag, som vi behandler nu, er et meget vidtgående lovforslag.
Det har jeg også været helt åben og ærlig om under førstebehandlingen.
Der har heldigvis også været meget debat.
Der er stillet mange spørgsmål, og nu er vi også i den situation, at fru Theresa Scavenius har bedt om et samråd, og det vil jeg gerne her i dag sige at jeg gerne vil imødekomme.
Det vil, hvis det står til mig, skulle afholdes på mandag for ikke at kompromittere tidsplanen.
Så det håber jeg at der er mulighed for, altså at man, selv om det ikke er en mødedag, kan få afviklet samrådet på mandag, sådan at lovforslaget kan behandles videre i næste uge.
Når det så er sagt, synes jeg også, det er vigtigt at understrege, at Danmark står i en meget alvorlig sikkerhedspolitisk situation, og det er også derfor, at det her lovforslag bliver behandlet.
Men det er jo også med den præmis, at det er med en solnedgangsklausul, der betyder, at man ikke kommer til at se lovforslaget være gældende ud over de 3 år, som der er lagt op til.
Så må man jo så evaluere det bagefter, og hvad det måtte give anledning til, men det er jo så kun gældende i en midlertidig periode.
Så det er ikke sådan, at det ikke er muligt at få en domstolsprøvelse i forhold til de ting, der måtte bekymre en, hvis det er tilfældet.
Så til sidst vil jeg sige, at jeg er helt med på, at man gerne vil sikre størst mulig indsigt i, hvad der sker.
Det har jeg sådan set også kun en interesse i som minister.
Derfor lægger vi jo også op til, at der i medfør af det her lovforslag, hvis det måtte blive vedtaget i næste uge, er fuld åbenhed om de bekendtgørelser, der måtte blive sendt i høring, og de vil selvfølgelig også blive delt med Folketinget, sådan at man kan følge med i det, der bliver sendt i høring, og også det, som bekendtgørelserne måtte give anledning til.
Lea Wermelin (S), 2025-09-04:
I forhold til det her omkring, hvorvidt vi skal have fokus på at have en høj faglig kvalitet i vores sundhedsvæsen, må man sige, at det selvfølgelig er helt åbenlyst.
Derfor har jeg også glædet mig rigtig meget over, at vi kan se, at mange sygeplejersker er kommet tilbage til vores sundhedsvæsen, og at det, at vi har lavet et lønløft, også gør det mere attraktivt, og at der kommer flere kolleger, så man har mindre travlt på sygehusgangene.
Det er rigtig godt.
Så kan man sige: Kan vi helt klare os uden udenlandsk arbejdskraft?
Nej, det kan vi ikke.
Men der skal selvfølgelig være nogle skrappe krav til det, og det omkring sprogkundskaber er i hvert fald også noget af det, vi har hørt kan give nogle problemer derude, og det skal man jo tage med.
Så er der også de her partnerskaber, som vi er i gang med, og som jo står uden for det her, og så bliver der spurgt til det omkring kvotedelen.
Altså, jeg synes, det er fornuftigt, at vi siger, at der skal være et efterspørgselsdrevet behov.
Det vil sige, at der jo også kan være faglige specialer, hvor vi har brug for nogle, som vi ikke kan uddanne herhjemme, og som ikke kommer fra de andre EU-lande.
Der er der jo så her en åbning for, at de kan komme ind.
På den måde bliver det meget mere baseret på vores behov, og derfor deler jeg ikke helt den bekymring, som ordføreren har her.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-09-04:
Det er helt rigtigt forstået, at Folketinget til enhver tid kan træffe en anden beslutning, og det vil også betyde, at hvis man om 2 år vurderer, at der ikke skal være en solnedgangsklausul, og man vil give mulighed for, at det, der er indholdet af lovforslaget, skal gælde i f.eks. 10 år, har Folketinget jo mulighed for det.
Jeg vurderer, at det, der er lagt frem nu i det her lovforslag, giver os den fornødne fleksibilitet i den nuværende situation.
Men det afhænger også af meget af, hvordan den sikkerhedspolitiske situation udvikler sig over de kommende år.
Den er jo gået fra at være udfordrende til nu at blive endnu mere besværlig for Danmark, i hvert fald i de 2½ år, jeg har været forsvarsminister.
Peter Kofod (DF), 2025-09-04:
Tak for det.
Jeg synes, at faglighed er totalt undervurderet i den her debat og fylder alt for lidt.
For vi stiller jo enormt høje krav.
Sådan skal det være, for når man har med nogle af landets svageste borgere eller de ældste borgere at gøre, skal man både være dygtig til sit arbejde og også være et rart menneske.
Man skal også kunne forstå, hvor man er henne.
Altså, man skal kunne forstå kulturelle koder osv. osv., og man skal selvfølgelig kunne tale dansk, for ellers er det ikke sikkert, at borgeren føler sig tryg.
Derfor er det selvfølgelig godt, at regeringen gør noget nu for ligesom at skubbe den anden vej og altså ligesom sige, at nu må vi gøre noget for, at vi ikke skal have så mange af dem der ind; vi vil hellere satse på – det håber jeg er det ordføreren mener – at uddanne vores egne, der forstår sproget, højne den faglige kvalitet og gøre det mere attraktivt at arbejde i det her felt.
Derfor vil jeg spørge om noget af det, ordføreren sagde i sin tale.
Det var, at indenrigs- og sundhedsministeren jo får mulighed for at fastsætte den her kvote.
I hvor høj grad vil det ske i samarbejde med Folketinget?
For jeg kunne da godt have en bekymring for, at der gik Lars Løkke Rasmussen i den, og at vi så lige pludselig stod i en situation, hvor regeringen havde nogle helt andre kvoter end det, der egentlig var intentionen med det lovforslag, som jeg tror bliver ret bredt vedtaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-09-04:
Altså, jeg er ikke forstående over for det forslag.
Men jeg kan sige, at jeg tænker, at man kan lave en helt anden model, som allerede er kendt, og som vi også kommer til at lave.
Den går ud på, at hver eneste gang vi kommer til at udnytte den her mulighed, som loven vil give, så kommer jeg til at drøfte det med forsvarsforligskredsen.
Der bliver en meget, meget stor politisk inddragelse her, i og med at den så ser, hvad regeringen har tænkt sig at gøre.
Så det er jo en bred kreds af partier, der får mulighed for at kigge ind i det.
Lea Wermelin (S), 2025-09-04:
Noget af det, vi har haft fokus på, i vores dialog og aftaler med kommunerne, er, hvordan vi kan understøtte, at nogle af dem, der er kommet hertil, som gerne vil have arbejde som sygeplejerske, men som ikke har fået af evalueringsansættelse med det, i stedet kunne komme over i vores ældrepleje.
Det har vi jo set gode eksempler på.
Så jeg deler ikke den kritik af det lovforslag, vi behandler i dag.
Vi synes, det er vigtigt, at vi nu får den her kvoteordning, sådan at det er Danmark, der styrer, hvem der kommer hertil, og sådan at det er efterspørgslen, der styrer, hvem der kommer hertil – så det ikke nødvendigvis er andre hensyn, som afgør, hvem der kommer til landet.
Peder Hvelplund (EL), 2025-09-04:
Men problemet er jo netop, at det er nogle, vi har inviteret herop, og som har opfyldt alle de betingelser, vi på daværende tidspunkt stillede dem, både i forhold til deres uddannelse som sygeplejerske og i forhold til spørgsmålet om danskkrav og andet, og som i dag arbejder inden for ældresektoren – det er bare ikke nødvendigvis som hjælper eller som assistent.
Mange af dem er ufaglærte, fordi der er bureaukratiske problemer i forhold til at få dem indplaceret rigtigt.
Det betyder, at vi kommer til at skulle sende nogle af dem ud af landet, selv om de er her og opfylder betingelserne, og selv om de i dag bidrager inden for et område, hvor vi mangler arbejdskraft.
Mener Socialdemokratiet virkelig, det er rimeligt, at de borgere skal sendes ud af landet, når de i dag løser en opgave, vi har behov for bliver løst?
Lea Wermelin (S), 2025-09-04:
Vi synes, det er vigtigt, at vi ikke ser en masse rejse til Danmark, som vi ikke har behov for.
Ellers betyder det både, at de selv rejser hertil med nogle andre forventninger, men også, at vi får nogle mennesker til landet, som vi mange gange må sende tilbage igen.
Så det er nødt til at være mere drevet af den efterspørgsel, der er.
Det vil jo være sådan med de regler, vi her indfører, at hvis man har den lovning om ansættelse fra en arbejdsgiver, kan man stadig komme hertil.
Så vi synes, det er en langt bedre måde at gøre det på.
Så kan man sige, at ja, der har været gode eksempler, synes jeg, på, at nogle af dem, der så er kommet til landet, og som ikke har kunnet få en ansættelse som sygeplejerske, så i stedet har kunnet komme ud i f.eks. vores ældrepleje som social- og sundhedsassistent eller -hjælper.
Det synes vi er godt, og det er noget af det, vi har understøttet, også med de aftaler, der er blevet lavet med kommunerne.
Peder Hvelplund (EL), 2025-09-04:
Tak for det, og tak til fru Lea Wermelin for talen.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at vi ikke løser rekrutteringsudfordringen i forhold til sundhedsprofessionelle ved at importere arbejdskraft fra tredjelande.
Det gør vi ved at investere i uddannelse og i løn- og arbejdsvilkår.
Og det er sådan set, uanset om det er sygeplejersker eller sosu-hjælpere eller sosu-assistenter.
Det viser jo bare, at det er rigtig godt, når vi så rent faktisk investerer i dem, fordi det kan være med til at løse nogle af de udfordringer, vi står med.
Det har det jo vist sig i hvert fald at gøre for sygeplejersker, selv om jeg nu ikke tror, at vi er helt i mål endnu med det.
Men det, jeg godt vil spørge om, er netop det, som fru Lea Wermelin også selv berører, nemlig de sundhedsprofessionelle, som vi har inviteret herop, og som har opfyldt de betingelser, vi stillede på det tidspunkt.
Mange af dem har arbejde, men de har bare ikke fået en autorisation.
De arbejder inden for sundhedsvæsenet.
Nogle sygeplejersker arbejder som ufaglærte sosu-assistenter på plejehjem, hvor vi mangler dem.
Mener Socialdemokratiet, at det er rimeligt, at de også bliver ramt af det her, i og med at vi nu fuldstændig lukker for muligheden for, at de kan få en evalueringsansættelse?
Lea Wermelin (S), 2025-09-04:
Tak for det.
Dygtige medarbejdere er kernen i vores sundhedsvæsen, og vi er også rigtig glade for, at både folk fra EU-lande og fra tredjelande giver en hånd med i vores sundhedsvæsen.
De yder hver dag et stort bidrag til at hjælpe danskere, patienter, over hele landet.
Samtidig er det selvfølgelig også vigtigt, at der, når folk kommer til Danmark, også er et arbejde at få, også af hensyn til de mennesker, som er brudt op hjemmefra og er rejst til Danmark.
Men sådan har det ikke været i den seneste tid.
Formålet med det her lovforslag er derfor at skabe et bedre match mellem de sundhedsmedarbejdere, der kommer til Danmark, og det behov for arbejdskraft, som vi har i vores sundhedsvæsen.
Og det står heldigvis et meget bedre sted i dag, end det gjorde for nogle år siden.
Det er klart, at i kølvandet på covid-19-pandemien og sygeplejerskekonflikten så vi også, at ventelisterne voksede, og derfor indgik regeringen som noget af det første en akutpakke med regionerne for at få ventetiderne ned.
Siden da har vi også gennemført et lønløft til offentligt ansatte, bl.a. til sygeplejersker.
Siden da har vi også kunnet se, at flere sygeplejersker er kommet til på sygehusene, og at antallet af forgæves forsøg på at rekruttere sygeplejersker er faldet.
Før sommerferien fik vi nye tal, som viste, at ventetiden nu er tilbage på det samme niveau, som før covid-19 ramte os.
Så det er rigtig godt, og det er alt sammen noget, som trækker i den rigtige retning.
Det kan også være en af forklaringerne på, at behovet for at ansætte udenlandsk arbejdskraft i øjeblikket ikke er så stort, som det har været tidligere.
Det er jo godt for sundhedsvæsenet, men det har samtidig også nogle afledte konsekvenser, også for dem, der er rejst hertil i forventning om at skulle arbejde.
Vi har sikkert alle sammen læst eller hørt om mediernes dækning af historier om mennesker, som er rejst hertil i en forventning om at skulle arbejde i vores sundhedsvæsen, men som ikke har kunnet få en autorisation i sundhedsvæsenet, f.eks. fordi de ikke har kunnet få en af de her evalueringsansættelser.
Det skaber både unødigt bureaukrati, at der er mange, der sidder og venter på at få behandlet de her ansøgninger, hvor der alligevel ikke er udsigt til ansættelse, og det skaber jo også bristede forventninger hos dem, der må rejse hjem efter at have investeret meget i at komme her op.
Derfor synes vi i Socialdemokratiet, at det er meget fornuftigt, at vi nu laver en stærkere styring af, hvor mange sundhedspersoner fra tredjelande der kan komme hertil, for udgangspunktet må være, at der skal være arbejde til de sundhedspersoner, der kommer til Danmark.
Kvoten skal fastsættes ud fra det behov, der vurderes at være fremadrettet for sundhedspersoner inden for den pågældende faggruppe i regioner og kommuner, og kvoten vil så også løbende kunne justeres efter det aktuelle behov.
Det fremgår også af lovforslagets bemærkninger, at kvoten for sygeplejersker i første omgang vil blive fastsat til nul, fordi vi i øjeblikket ikke har brug for, at flere kommer til Danmark.
Tak for ordet.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-09-04:
Det tror jeg jeg skal svare på skriftligt.
Jeg er ikke inde i jordforureningsloven.
Det har jeg været tidligere i mit liv, da jeg var miljøminister.
Jeg kan ikke lige jordforureningsloven i detaljer.
Men det vil jeg selvfølgelig gerne svare på skriftligt inden tredje behandling.
Men når det så er sagt, er det jo sådan, at vi undervejs i det, som loven måtte give mulighed for, hvis den bliver vedtaget, er, at vi samler erfaringer op, sådan at vi ikke kun laver evalueringen til sidst.
Det var også noget af det, vi diskuterede under førstebehandlingen, altså om vi først skulle evaluere det til allersidst eller vi skulle gøre det løbende.
Jeg lægger op til, at vi også løbende følger med i, hvad det er for udfordringer og muligheder, som det her nu måtte betyde, både for forsvaret, men for den sags skyld også for andre love.
Nu tror jeg ikke, hr. Lars Boje Mathiesen er i salen i dag, men han sagde jo faktisk noget klogt under førstebehandlingen, hvor han sagde: Hvordan sikrer man nu, at man også lader sig inspirere af det, der måtte komme frem, i forhold til hvis man skal have ændret gældende love på andre områder.
Det tror jeg kan være fornuftigt, for hele det her spørgsmål om mos, som har været til ivrig diskussion, skal vi nok potentielt ændre på en anden måde end at bruge det redskab, der kommer i loven her.
Men det er sådan set et godt eksempel på noget, som slet ikke burde være et problem.
Sascha Faxe (ALT), 2025-09-04:
Hvor ser ministeren og regeringen grænsen for, hvilke metoder vi vil tage i brug?
Hvor meget er vi villige til at give køb på vores demokrati for at forsvare Danmark?