runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-29:
Sundhedsministeren bekræftede jo, at det var regeringens holdning, at vi skulle bruge al den kapacitet, vi havde i sundhedssystemet, for at komme den her pukkel til livs, og det gælder både det offentlige og det private sundhedssystem.
Så undrer jeg mig lidt over, hvorfor man ikke har sat det som et krav til regionerne – og jeg vil spørge, om Socialdemokratiet vil sætte det som et krav – at de skal bruge 100 pct. af den kapacitet, som er på privathospitalerne.
For som det er nu, har man suspenderet patientrettighederne, og det gør både, at behandlingsgarantien er sat ud af kraft, og at regionerne ikke er tvunget til at henvise folk til privathospitaler.
Og det betyder jo så, at folk reelt set nu går rundt på regionernes nåde og derved kan være syge i længere tid, end hvad der er nødvendigt.
Så hvad er årsagen til, at Socialdemokratiet ikke vil sætte det som et krav til regionerne, således at vi kan få den her pukkel afviklet hurtigst muligt?
Jesper Petersen (S), 2020-04-29:
Men det er ikke staten, der afgør det.
Når patientrettighederne kan genindtræde, vil der jo være det øgede pres også på den offentlige kapacitet lokalt, og så må regionerne hver især beslutte sig for, hvordan de kan leve op til de krav, der ligger til dem.
Jesper Petersen (S), 2020-04-29:
Det var jo, fordi jeg læste den kronik, som flere af partilederne, der er til stede her i dag, havde i Berlingske den anden dag – også hr. Jakob Ellemann-Jensen havde sit navn under den – og noget af det, der indgår i det forslag til vedtagelse, der nu er kommet fra et flertal af partierne i dag, understreger betydningen af en grøn genopretning.
Der bemærkede jeg bare, at det ikke var et emne eller et hensyn, som indgik i den kronik.
Derfor vil jeg godt spørge nærmere ind til hr. Jakob Ellemann-Jensens holdning til det, altså om man står fast på klimaambitionerne, og i hvilket omfang man mener at de skal tænkes sammen med den økonomiske politik fremover.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-04-29:
Det står vi bestemt fast på.
Det er også derfor, jeg i den perlerække af blændende forslag, jeg er kommet med, har foreslået regeringen, at man sætter gang i bygningen af de tre havvindmølleparker, vi allerede har vedtaget, og at man tager de mange penge, der ligger i Landsbyggefonden, og sætter gang i de klimaforbedringer, man kan lave her.
Så jo, det står vi bestemt ved.
Hvis man ved at læse en kronik kan udlede, at det, der ikke er nævnt i den, ikke er vigtigt, så tror jeg, man misforstår emnet.
Nicolai Wammen (S), 2020-04-29:
Tak for det.
Når det er mig, der runder af, er det, fordi statsministeren på grund af akut sygdom i den nærmeste familie ikke har mulighed for at være til stede i salen.
Det er jeg sikker på at alle har forståelse for, og vi sender i fællesskab vores varme tanker til statsministeren og hendes familie.
Det er klart, at hele coronasituationen er dybt alvorlig.
Det gælder sundhedsmæssigt, det gælder også i forhold til vores økonomi og på alle andre leder i det danske samfund.
Debatten her i dag afspejler jo, at vi har et levende demokrati, hvor der naturligvis er plads til forskellige holdninger, og hvor der også skal kunne stilles kritiske spørgsmål til en regering, men også at der er et stærkt fællesskab om at få Danmark bedst gennem den krise, vi står overfor.
Det er også hele baggrunden for, at man nu i disse dage under statsministerens ledelse diskuterer og forhandler om, hvordan man kan lave de næste åbninger af det danske samfund.
Det er klart, at de råd, der er kommet her i dag, er nogle, som regeringen vil tage med i overvejelserne.
Jeg hører det også sådan, at der er en meget konstruktiv stemning for at få taget det næste skridt.
Ingen af os ønsker, at noget skal være lukket ned længere end højst nødvendigt, men der er heller ikke nogen, der bør ønske, at vi åbner for meget op og for tidligt, sådan at det lige pludselig ender med, at alle de beslutninger, der er truffet, og alle de afsavn, der har været, har været forgæves.
Derfor er det en hårfin balance, der skal findes.
Det gælder vores sundhedspersonale, det gælder i ældreplejen, det gælder for stort set alle dele af det danske samfund, at denne arbejdsindsats, der bliver leveret der, har en uvurderlig betydning, ikke alene for de mennesker, der bliver ramt af sygdom og afsavn, men for Danmark som helhed.
Med de ord vil jeg på regeringens vegne sige tak for debatten.
Men jeg er også bare nødt til at sige, at det egentlig forundrer mig, hvis hr. Kristian Jensen helt alvorligt mener, at regeringen skulle sige nej til nogle partier – nogle er jo i øvrigt nye partier i Folketingssalen og har dermed alene af den grund ikke haft mulighed for at være med til at træffe alle de beslutninger, som hr. Kristian Jensen refererer til – og altså sige, at de i en situation så alvorlig for Danmark ikke må være med til at tage ansvar.
Det er jo hr. Kristian Jensens ret at mene, at de skulle holdes udenfor.
Det mener jeg ikke.
Kristian Jensen (V), 2020-04-29:
Enhver beboerforening, der har haft et sammenskudsgilde og ser, at nogle beboere kommer for at spise, men aldrig tager en ret med selv, vil på et eller andet tidspunkt sige: Er det rimeligt, at man spiser fra andres bord uden at bringe noget til det?
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at partier, der har direkte advaret imod alle de aftaler, der har været med til at gøre dansk økonomi stærk, nu er med til at bruge af de midler fremadrettet, når jeg også er sikker på, at de samme partier vil være modstandere af de nødvendige tiltag, der skal til, for på den anden side at genoprette styrken i dansk økonomi, og derfor appellerer jeg bare til, at ministeren og regeringen genovervejer, om det er rimeligt, at man uden at bringe noget med til bordet skal være med til at fordele retterne og goderne fremadrettet.
Nicolai Wammen (S), 2020-04-29:
Jeg er enig i, at det er et sundt princip, at hvis man kommer til fællesspisning, tager man selv noget mad med.
Det ændrer bare ikke på, at vi med al respekt for fællesspisningsbilledet står her i en nationalt helt usædvanlig situation, som vi ikke har kendt i Danmark siden anden verdenskrig, og konsekvensen af det synspunkt, som hr. Kristian Jensen forfægter her, er, at regeringen på forhånd skulle sige til nogle partier, som gerne vil være med til at tage ansvar for at få Danmark bedst gennem krisen, at de ikke må være med.
Hvis det er Venstres tilgang, må jeg jo tage det til efterretning.
Det er ikke regeringens måde at arbejde på, og det er heller ikke det, jeg har opfattet har været ånden blandt alle de partier, der har været med til at lave en aftale.
Peter Skaarup (DF), 2020-04-29:
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er ministerens vurdering af den aktuelle bandekonflikt mellem indvandrerbanderne, og ser ministeren en sammenhæng i forhold til coronaudfordringen?
Nick Hækkerup (S), 2020-04-29:
Tak for det.
Bandemiljøet er igennem det seneste år blevet mere og mere råt.
Det er et miljø, som er fuldstændig hensynsløst, og bandemedlemmerne skaber med deres kriminelle adfærd utryghed for helt almindelige danskere.
Samtidig er miljøet ifølge Rigspolitiet meget dynamisk og komplekst.
Det er præget af høj konflikt- og voldsparathed over for konkurrerende bandegrupperinger og andre persongrupper.
Det er også præget af hyppige skiftende alliancer, både på tværs af grupperingerne og internt i grupperingerne.
Der er desuden en stor gennemstrømning af medlemmer, og nye grupperinger opstår og opløses inden for kort tid.
Når det sker, flytter de personlige modsætningsforhold ofte med, og der er konstante magtkampe om dominans og markedsandele, særlig i forhold til lokale narkotikamarkeder.
Det betyder, at bandesituationen er ustabil, og det kommer bl.a. til udtryk ved konflikter og voldelige sammenstød mellem konkurrerende grupperinger.
Det er Rigspolitiets vurdering, at den aktuelle coronakrise ikke indtil videre ses at have ændret bandernes generelle adfærd, men Rigspolitiet vurderer samtidig, at coronakrisen muligvis kan have indflydelse på narkotikamarkedet, hvilket indirekte kan resultere i yderligere eskalering af spændingsniveauet mellem grupperingerne og dermed medføre voldelige konflikter og anden kriminalitet i bandemiljøet.
Vi skal med andre ord ikke regne med, at bandemedlemmerne begynder at udvise samfundssind, fordi vi er i en coronakrise.
Derfor har politiet stor fokus på banderne, og politiet følger hele tiden udviklingen på bandeområdet tæt.
Det gælder også i den nuværende situation.
Peter Skaarup (DF), 2020-04-29:
Tak for det.
Jeg har stillet det her spørgsmål, fordi det jo næsten ikke her igennem de seneste par uger kan have undgået ens opmærksomhed, at der er nogle konflikter.
Det er selvfølgelig klart, at det skaber meget utryghed i vores normalt rolige danske samfund.
Det, man må gøre alt for fra myndighedernes side, regeringens side og Folketingets side, er at få revet de her bander op med rode.
Det, man selvfølgelig kan vurdere lidt på, og ministeren er måske lidt inde på det, er, om den grænsekontrol, som vi mere fast har haft i en periode – heldigvis, synes vi i Dansk Folkeparti – har betydet, at de her bander er pressede, fordi det kan være sværere at få nogle af stofferne ind i landet med henblik på videresalg, og at de dermed også er pressede på pengepungen i det interne opgør, der løbende er mellem banderne, sådan som ministeren er inde på.
Så jeg kunne godt tænke mig som punkt 1 at høre fra ministeren, om det er ministerens indtryk, at grænsekontrollen har en direkte effekt, forstået på den måde, at det er sværere at få stoffer ind i landet på grund af grænsekontrollen.
Jeg kunne også godt tænke mig som punkt 2 at spørge justitsministeren, om coronakrisen og om den nedlukning, der er af cafeer, fitnesscentre og lignende, hvor nogle af de her bandemedlemmer kommer og trives, betyder, at der er flere bandemedlemmer og andre tilknyttet banderne på gaden, og om politiet er i stand til at håndtere den situation, hvor vi jo altså ser, at nogle af dem skyder mod hinanden.
Nick Hækkerup (S), 2020-04-29:
Det er gode og relevante spørgsmål.
Det er Rigspolitiets vurdering, at den aktuelle situation, vi har med coronavirussen, kan have indflydelse på narkotikamarkedet.
Det beror bl.a. på, som spørgeren også er inde på, den øgede grænsekontrol, og at der er væsentlig mindre flytrafik, og det kan føre til, om jeg så må sige, at der mangler leverancer.
Det har jo også betydet – det er ikke kun det, der gør det; det er lidt usikkert, hvad der konkret har betinget det – at hashprisen er steget ganske betragteligt over det seneste års tid, faktisk er der nærmest sket en fordobling.
Det kan jo, som spørgeren også siger, resultere i en yderligere eskalering af spændingsniveauet mellem grupperingerne og dermed medføre konflikter og anden kriminalitet i bandemiljøerne.
Peter Skaarup (DF), 2020-04-29:
Tak for svaret.
Jeg synes, det afføder et ret interessant spørgsmål, nemlig i forhold til at vi nu har en grænsekontrol, som er forholdsvis fintmasket, og det er jo ikke en grænsekontrol, der fortsætter for tid og evighed på den måde, som den er i dag, for turister kan jo ikke komme ind – det er ikke et anerkendelsesværdigt formål.
Men hvis man i et omfang kan stoppe narkotika og hash meget mere effektivt med den grænsekontrol, vi har nu, betyder det så ikke, at regeringen vil sikre, at den grænsekontrol, der kommer på den ene side af coronakrisen, bliver en anden og mere tæt grænsekontrol end den, der var før coronakrisen?
Nick Hækkerup (S), 2020-04-29:
Det tror jeg at man – uanset hvordan man ser på det – må kalde for et spørgsmål, der tager en drejning i en anden retning end den, som i hvert fald jeg lige havde set lå i det her, og som jeg havde forberedt.
Vi har en interesse i at fastholde den grænsekontrol, der er i øjeblikket, først og fremmest for at undgå, at coronasmittede som en trojansk hest kommer ind og blander smitte ind i vores samfund.
Der er en lang række spørgsmål knyttet til det.
Hvordan vil man lukke dem ind?
Men en af effekterne af den her stærke grænsekontrol er da også, at det bliver lettere at få ram på de her varer, som vi gerne vil holde ude af landet.
Peter Skaarup (DF), 2020-04-29:
Men det ændrer jo bare ikke ved relevansen.
For kan vi stoppe narkotika og presse banderne mere, end det er tilfældet i dag, ved en effektiv grænsekontrol, så er det jo et rigtig godt spørgsmål, og det kræver også et rigtig godt svar, synes jeg, og svaret må være: Ja, det kan vi faktisk her under coronakrisen – og så kan vi også bagefter.
Nick Hækkerup (S), 2020-04-29:
Det er nu ikke, fordi det ikke er opportunt at svare på; jeg synes, det er en utrolig relevant diskussion.
Umiddelbart efter besvarelsen af spørgsmålene her skal jeg ud at give tv-interview, for der er en række jyske borgmestre, der har beklaget sig over grænsekontrollen, fordi den og restriktionerne på indrejse så betyder, at nogle af dem, der ellers ville komme hen over sommeren og give omsætning osv. i deres områder, så muligvis ikke kan komme i det omfang, vi opretholder grænsekontrollen.
Så der er mange aspekter i det her, men en af de positive effekter er, at det begrænser muligheden for bl.a. at bringe narkotika ind i landet.
Peter Skaarup (DF), 2020-04-29:
Tak for det.
Det lyder sådan her: Hvordan vil ministeren stoppe bandekonflikten og de kriminelle bander nu og fremadrettet?
Nick Hækkerup (S), 2020-04-29:
Danskernes tryghed er en kerneprioritet for regeringen.
Konflikterne i bandemiljøet er derfor også en situation, som regeringen tager særdeles alvorligt.
Jeg ved, at det samme gælder et bredt flertal i Folketinget, herunder spørgerens parti, og sammen har vi jo også taget en lang række initiativer – det gælder ikke mindst bandepakke III – der har givet politiet effektive redskaber til at sætte banderne under maksimalt pres og holde dem væk fra gaden ved hjælp af meget lange fængselsstraffe.
Jeg tror ikke, det er tilstrækkeligt, for der er behov for, at vi løbende tilpasser indsatsen og ser på, om myndighederne har de nødvendige redskaber til at bekæmpe bandekriminalitet, og derfor har regeringen jo også taget yderligere initiativer.
Der skal ikke herske tvivl om, at jeg er villig til at gå rigtig langt for at få bugt med banderne, og vi overvejer derfor løbende i samarbejde med politiet, om nye tiltag skal iværksættes.
Jeg forventer også, at kampen mod den organiserede kriminalitet bliver et af de temaer, som vi skal have fat i i forbindelse med den nye flerårsaftale for politi og anklagemyndighed.
Jeg har samtidig en forventning om, at politiet følger området tæt og anvender de områder, de har, som vi f.eks. har set det med den seneste indførelse af visitationszoner i Københavnsområdet.
Kristian Jensen (V), 2020-04-29:
Det er ulidelig let at tage ansvar for at bruge penge.
Det er ufattelig svært at tage ansvar for at fremskaffe de penge, og de reformer, der er lavet siden 2006, er der nogle partier, der har båret ansvaret for, og nogle partier, der har været lodret modstandere af.
Jeg forstår ikke rimeligheden i, at finansministeren siger, at de partier, der har været modstandere af og advaret imod den ansvarlige økonomiske politik, der gør, at vi er så stærke i dag, nu skal have lov til at bruge pengene videre.
Er det virkelig ministerens mening, at det er rimeligt, at man uden at bidrage til den økonomiske styrke nu bare er med til at bruge af kassen?
Nicolai Wammen (S), 2020-04-29:
Nu er det vel først og fremmest borgerne, virksomhederne, vores fællesskab, der har skabt de her værdier.
Men helt grundlæggende synes jeg bare, at en ekstraordinær tid også kalder på, at vi skal glæde os over, at alle partier går ind og tager et ansvar, frem for at ærgre os over, at de samme partier ikke har været med i nogle aftaler tidligere.
Kristian Jensen (V), 2020-04-29:
Det er i Danmarks og EU’s interesse, at alle medlemslande hjælpes igennem de økonomiske konsekvenser af coronakrisen, men kan ministeren sikre, at kommende hjælpepakker ikke betyder, at Danmark kommer til at hæfte for enten nuværende eller fremtidig offentlig gæld fra andre EU-lande?
Nicolai Wammen (S), 2020-04-29:
Det er jo sådan, at hele Europa og også EU er hårdt ramt af coronavirussituationen.
Det betyder også, at vi i fællesskab landene imellem tager en række skridt for at holde hånden under arbejdspladser og virksomheder.
Det er fornuftigt, for hvis f.eks. virksomheder går ned i Italien eller Spanien, vil de virksomheder ikke sende ordrer til Danmark.
Så ud over at hjælpe de lande, som er hårdest ramt, har vi også selv en interesse i det fra dansk side.
Der, hvor vi så synes, det er vigtigt at sige, at vi skal være opmærksomme på, at tingene ikke går for vidt, er jo eksempelvis, hvis man vil lave fælles gæld med overførsler mellem landene, så det, hvis Italien skulle tage et lån, var Danmark, der ville hæfte for det og skulle betale af på Italiens lån.
Det må være Italiens ansvar – de låner pengene – også at få dem betalt tilbage.
Kristian Jensen (V), 2020-04-29:
Jeg havde nok håbet på et lidt klarere ja, altså et ja til, at ministeren kunne sikre, at Danmark ikke kommer til at hæfte.
For der er ingen tvivl om, at vi er enige i hensigten om at hjælpe hinanden, og at det er i vores interesse.
Det lå sådan set helt klart også i mit spørgsmål.
Det, der er kernen, er jo, at en række lande, der tidligere klart har afvist at lave fælles EU-gæld, eksempelvis Tyskland, nu begynder at åbne op for det.
Der begynder at være tanker om, at ikke den fortidige, men måske den fremtidige gæld skal dækkes af fælles EU-obligationer og andet.
Derfor bekymrer det mig, for sagen er jo, at den danske befolkning har været igennem en lang række reformer, der har været med til at sikre, at vi har den stærke økonomi, Danmark har i dag, og at vi derfor ikke har et behov for også at skulle igennem yderligere reformer ikke bare for at løse vores egne problemer, men også for at løse andre landes problemer.
Derfor er der behov for to ting.
Men jeg hører ikke fra regeringen – i hvert fald ikke i svaret på det første spørgsmål, men det kan være, fordi man gemmer godterne til sidst – et bud på, hvad man så skal gøre.
Hvad er så regeringens plan?
Hvis man ønsker solidariteten, og den hørte jeg fra ministerens side at man ønsker at have, men ikke en solidarisk hæftelse, hvad er det så for en solidaritet?
Hvad er det så for nogle skridt, regeringen synes der skal tages for at undgå gælden?
Men det, der gør, at jeg stiller spørgsmålet, er netop bekymringen for, at når nu et af de lande, der tidligere så klart har sagt nej, nemlig Tyskland, begynder at åbne op, om ministeren så kan være sikker på, at det er muligt at undgå, at der kommer fælles hæftelse fremadrettet i de hjælpepakker, EU vil vedtage for at hjælpe landene igennem coronakrisen.
Nicolai Wammen (S), 2020-04-29:
EU står i en helt exceptionel situation på grund af coronakrisen, og det er også baggrunden for, at der bl.a. i regi af finansministrene er blevet lavet en række tiltag, der samlet set bidrager med at kunne lave en indsprøjtning til den europæiske økonomi på ca. 4.000 mia. kr.
Det er blevet bakket op og sanktioneret og vedtaget efterfølgende af stats- og regeringscheferne.
Og jeg må sige, at jeg ikke har den samme læsning af, at Tyskland lige pludselig skulle være slået ind på en kurs, hvor man synes, at det bare er en god idé at lave fælles gæld landene imellem.
Men man har i konkrete tilfælde, bl.a. i det, man kalder SURE, lavet en ordning, hvor lande via EU kan få lov til at låne til en lavere rente, men de hænger altså stadig væk selv på gælden.
De skal stadig væk selv betale den tilbage.
Kristian Jensen (V), 2020-04-29:
EU står i en ekstraordinær situation.
Det gjorde EU også under finanskrisen og efter migrationskrisen.
Når man lytter til Tyskland, skal man lytte til de meget fine nuancer, der er, for kansler Merkel er ikke kendt for at rykke sig hurtigt.
Det, jeg lytter mig til, er, at hun ikke på samme måde afviser det.
Derfor er spørgsmålet: Har ministeren skabt en alliance af andre lande, der er klar til at afvise kravet om fælles EU-gæld?
Nicolai Wammen (S), 2020-04-29:
Jeg er enig i, at man altid skal lytte meget grundigt til, hvad både kansler Merkel og andre politikere siger på den europæiske scene.
Mit indtryk er, at Tyskland fortsat i sit udgangspunkt er meget, meget skeptiske over for, hvad man kunne kalde fælles gæld.
Fra dansk side har vi også sagt, som jeg også har sagt her, at vores udgangspunkt er, at vi gerne vil være med til at tage initiativer, der kan hjælpe lande, der er i problemer, men vi synes ikke, det er nogen god idé at have fælles gæld, hvor man overfører penge fra det ene land til det andet.
Så hvis eksempelvis Italien eller Spanien får mulighed for via EU at låne til en bedre rente, kan det være fornuftigt, men det er også vigtigt at sige, at det er Italien og Spanien, der så selv må betale tilbage.
Det synspunkt deler Danmark med andre lande, eksempelvis Holland, Sverige og Østrig.
Kristian Jensen (V), 2020-04-29:
Jeg ønskede at få et svar, der sagde, at ministeren kunne sikre, at det her ikke ville komme til at ske.
Det svar, jeg får, er, at det er i udgangspunktet, eller at det ikke er noget, man ønsker.
Jeg tror, at enhver, der lytter med til debatten, kan høre, at det ikke er nær så stærkt et udtryk som »at sikre«.
Så jeg vil gerne bare vende tilbage til det første: Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at Danmark ikke kommer til at hænge på fremtidig gæld, hvis presset mod Danmark og Tyskland og andre af de lande, der har sagt nej, bliver så stort, at der bliver bevægelse hos dem?
Hvad vil ministeren så gøre for at sikre, at vi ikke kommer til at hænge på andre landes gæld?
Nicolai Wammen (S), 2020-04-29:
Jeg må sige, at jeg synes, at både statsministeren og jeg selv – statsministeren senest i forbindelse med stats- og regeringschefmødet og jeg selv i forbindelse med de møder, der har været i finansministerkredsen – har været meget klare i forhold til, hvad den danske position er.
Og vi arbejder jo målrettet sammen med andre lande, eksempelvis Østrig, Sverige og Holland, for, at de principper, som har været gældende i EU, også vil være det fremadrettet.
Så er det jo også rigtigt – og det ved spørgeren jo også udmærket – at der er lande, der ikke bare på grund af coronavirussituationen, men igennem det meste af deres historie i EU har ønsket fælles gæld.
At der er kommet en coronavirussituation, betyder ikke, at den danske regerings holdning til det spørgsmål er ændret.
Kristian Jensen (V), 2020-04-29:
Dansk økonomi er stærk, fordi en række partier har taget ansvar for at styrke dansk økonomi med reformer og øget arbejdsudbud startende med velfærdsaftalen i 2006, men når der nu bruges af det skabte råderum til at understøtte dansk erhvervsliv, mener ministeren så, at det er rimeligt, at partier, som har været modstandere af de reformer, der har skabt råderummet, nu og fremover kan være med til at bruge af råderummet?
Nicolai Wammen (S), 2020-04-29:
Jeg vil starte der, hvor vi er enige.
Vi har en stærk økonomi i Danmark.
Det er takket være skiftende regeringer og måske også skiftende finansministre, og det er jo også noget af det, der gør, at vi i den situation, vi står i nu, har et Danmark, som, da vi gik ind i coronavirussituationen, havde flere muskler til at kunne modstå det pres, vi er under lige nu, end man ellers ville have haft.
Det synes jeg der er grund til at anerkende.
Så forstår jeg spørgsmålet fra hr. Kristian Jensen sådan, at man kun skulle lade de partier, der har været med til at skabe et råderum bagudrettet, også være med til at tage ansvar fremadrettet, og det synes jeg er en lidt mærkelig måde at se det på.
Det synes jeg man skulle glæde sig over i stedet for at sige, at det burde de nok ikke have lov til.