runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-03:
Jeg hører, hvad ordføreren siger, og jeg glæder mig til, at vi sidder om det over en kop kaffe.
Men så vil jeg lige høre ordføreren om noget.
Jeg har de sidste par dage modtaget rigtig, rigtig mange henvendelser – rigtig mange henvendelser – fra især kvinder med tørklæde, der har sagt: Nej, hvor er det sejt; jeg håber, at det bliver gennemført; ej, hvor kan jeg håbe, at vi kan være en del af politiet; ej, hvor ville jeg gerne tjene fædrelandet.
Hvad er SF's budskab så til de mange kvinder med tørklæde og de religiøse minoriteter, som gerne vil tjene fædrelandet, men ikke har mulighed for det?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-12-03:
Det kunne jo være en del af løsningen, men ikke den hele, for som jeg også siger, har man i de lande, der har adgang til at bære religiøse symboler i forsvaret, lagt et godt arbejde i at få identificeret, hvilke religiøse symboler man kan bære, og under hvilke forudsætninger.
Og det har kostet tid til en undersøgelsesproces og penge at få undersøgt det, og det tror jeg ikke er noget, vi kan klare i udvalgsbehandlingen.
Så selv om jeg har sympati for intentionen, og selv om vi måske kunne tale os nærmere hinanden, så tror jeg ikke, at vi kommer til at kunne støtte det, altså fordi vi ikke kan nå at lave den undersøgelsesproces og ikke har mulighed for – SF sidder jo bl.a. ikke med i forsvarsforliget – at få sat penge af til det.
Så jeg vil gerne tale om det over en kop kaffe og måske kigge på det senere, eventuelt når Socialdemokratiet kan komme det lidt nærmere, men jeg tror ikke, at det bliver i udvalget i denne omgang.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-03:
Tak til ordføreren.
Jeg hører ordføreren afvise forslaget, på baggrund af at det ikke er specifikt, men ikke på grund af intentionen i forslaget.
Betyder det, at ordføreren under udvalgsbehandlingen vil sørge for sammen med Frie Grønne, Enhedslisten og Radikale Venstre at specificere det, gøre det mere konkret, så det er i en mere konkret form, og så få det gennemført?
Samira Nawa (RV), 2020-12-03:
Jeg tænker, at vi bevæger os hen i en diskussion om negativ social kontrol, som vi i Radikale Venstre tager ret alvorligt, altså at der i vores samfund er nogle mennesker, der bliver påtvunget enten en beklædning, som de ikke ønsker sig, eller ægteskaber, som de ikke ønsker at indgå i, eller uddannelser, som de ikke ønsker at tage.
Det er der, og det findes også i Danmark, desværre.
Og det handler om negativ social kontrol.
Det er noget af det, som vi i Radikale Venstre rigtig gerne vil bekæmpe, og vi har jo også båret flere initiativer på området ind i f.eks. finanslovsforhandlingerne.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-12-03:
Jamen det glæder mig da, at De Radikale lever i sådan en naiv vrangforestilling om, at der ikke findes kvinder i Danmark, der bliver undertrykt og påduttet, at de skal bære et islamistisk, religiøst tørklæde.
Det er bare den opfattelse, som mange andre i kongeriget Danmark har, og det er også noget, der findes forskning om, altså at der faktisk er en stor procentdel af de her kvinder, som faktisk ikke vælger det her, fordi de har lyst, men fordi de bliver det påduttet, eksempelvis allerede i børnehaveklassealderen af deres forældre.
Så jeg synes måske, at ordføreren skulle gøre det her til andet end bare en diskussion om et stykke stof.
Jeg tror, ordføreren sagde, at det bare var et stykke stof.
Altså, jeg synes desværre, det er meget naivt.
Samira Nawa (RV), 2020-12-03:
Når jeg nævnte en blazer eller et par bukser, er det jo, fordi et tørklæde om håret er et stykke stof, en påklædningsgenstand, og der er også andre dele af vores beklædning, som bare er beklædningsgenstande.
Nej, jeg mener ikke, at det er et kvindeundertrykkende tørklæde.
I Danmark tvinger vi ikke nogen til at bære det.
Det er kvinders eget frie valg, om de ønsker at bære det, eller om de ikke ønsker at bære det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-12-03:
Jeg noterede mig, at ordføreren kom ind i en argumentation om, at man bare kunne tage sine bukser af.
Ja, det kan man selvfølgelig godt vælge, men det er bare morsomt.
Men jeg synes egentlig, det er lidt at gøre grin med trosretninger, for mig bekendt – og så må ordføreren jo korrigere mig – findes der ikke trosretninger, hvor man har det tilfælles, at man tager bukserne af.
Jeg har aldrig hørt om dem, men ordføreren må selvfølgelig gerne gøre mig klogere.
Sådan er vi i Dansk Folkeparti; vi vil gerne gøres klogere.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren om noget rent principielt.
Fru Mette Thiesen har jo fuldstændig ret i, at ordføreren brugte argumentet med den her muslimske kvinde, som frygtelig gerne ville være dansk soldat osv.
Det ville hun bare ikke.
Så jeg spørger ordføreren: Mener ordføreren for Det Radikale Venstre ikke, at det er kvindeundertrykkende i rigtig mange henseender, at man bærer et islamisk tørklæde?
Samira Nawa (RV), 2020-12-03:
Jeg skal indledningsvis sige, at jeg er her i stedet for hr. Martin Lidegaard i dag.
For 10 år siden foreslog vi i Radikale Venstre, at kvindelige betjente skulle have lov at bære tørklæde i tjenesten.
Og med det in mente føles det jo lidt, som om debatten om religiøse symboler i politiet og forsvaret ikke rigtig har rykket sig ud af stedet.
I Radikale Venstre er vi af den overbevisning, at staten i sit udtryk meget gerne må være mangfoldig, men at den i sin ageren til enhver tid selvfølgelig skal være neutral.
I et demokrati bør vi sikre lige adgang til deltagelse i politik, i foreningslivet, på arbejdsmarkedet, i beredskabet og i forsvaret.
Og når vi så møder en udfordring, f.eks. en kvinde, der bærer tørklæde og ønsker at være en del af forsvaret, så bør vi gå pragmatisk og løsningsorienteret til værks; det kunne f.eks. være med en eller anden form for ikkereligiøs hovedbeklædning som en integreret del af uniformen for dem, der ønsker det.
Det har man i USA og i Norge, så hvorfor egentlig ikke også i Danmark?
Jan Johansen (S), 2020-12-03:
Tak for det, hr. formand.
Det gør vi gennem god, solid træning og ledelse og med materiel, der understøtter deres opgaver.
En del af de danske soldaters materiel er bl.a. deres uniformer.
For hærens vedkommende er der f.eks. tale om en uniform med camouflagemønster.
Mønsteret på uniformen er ikke noget, vi har fundet på for sjov.
Det er et værn mod genkendelse og en vigtig del af taktikken med sløring over for fjenden.
Derudover er det en vigtig del af forsvaret, herunder retningslinjer for brugen af forsvarets udstyr, at alle soldater bærer den samme uniform.
Det er der også en vigtig grund til.
Soldaterne skal bære den samme uniform, fordi det mindsker chancen for genkendelse og dermed også mindsker den sikkerhedsrisiko, de enkelte soldater løber, når de drager i krig.
Derfor er det nærværende beslutningsforslag et skud forbi skiven, hvis vi skal holde os i et militært sprogbrug.
Det står de mange civile ansatte i forsvaret, beredskabet og politiet frit for at bære synlige religiøse beklædningsgenstande på arbejdet.
Det kan de, fordi de er civilt ansatte og derfor ikke udsat for de samme sikkerhedsrisici, som de danske soldater er.
Forslagsstillerne forsøger med dette forslag at skabe et billede af et forsvar, hvor der ikke er plads til alle.
Her er der tale om en omvendt argumentation.
Hertil kommer, at forslagsstillerne også forsøger at skabe et billede af et forsvar, hvor religion og etnicitet betyder noget for tilknytningen til forsvaret.
Det er ikke tilfældet, tværtimod.
Dermed er der også plads til alle.
Så det er først og fremmest, fordi det forventeligt vil udgøre en sikkerhedsrisiko for en soldat, hvis man så at sige stikker ud fra mængden, og dermed også vil være en sikkerhedsrisiko for resten af den pågældende deling.
Desuden arbejder forsvaret aktivt med at inddrage, tiltrække og skabe plads til alle danskere uanset etnicitet, religion og seksualitet.
Med dette forslag vil man skabe en øget sikkerhedsrisiko for vores soldaters liv på grund af muligheden for genkendelighed i felten og en mindre mulighed for sløring.
Derudover vil det også skabe et forsvar med større fokus på soldaternes baggrund frem for deres funktion i forsvaret.
Det er en udvikling, som vi i Socialdemokratiet ikke ønsker.
Socialdemokratiet ønsker et forsvar, hvor alle mennesker er velkomne, og hvor man uanset baggrund føler sig velkommen.
Det arbejdes der hver dag for ude i landets regimenter og enheder.
Med udgangspunkt i dette og af hensyn til soldaternes sikkerhed samt deres mulighed for at handle som en enhed kan Socialdemokratiet ikke støtte dette forslag.
Lars Christian Lilleholt (V), 2020-12-03:
Tak for det, formand.
Det er således, at Venstre heller ikke kan støtte det her beslutningsforslag, og faktisk vil jeg sige, at hverken ministeren eller den socialdemokratiske ordfører har sagt så meget som et ord, som jeg ikke er hundrede procent enig i, og sådan skal det også være.
I forsvaret, beredskabet og politiet har man uniformsbestemmelser, der helt klart og nøjagtigt siger, hvad man må bære og ikke må bære, og det ønsker vi ikke at lave om på.
Uniformsbestemmelserne er lavet af hensyn til sikkerhed og ensartethed.
I Venstre respekterer vi helt og holdent folks religionsfrihed, men vi er også af den overbevisning, at man, hvad enten man er soldat eller politimand, ikke bør tage sin religion med sig på arbejde.
I Danmark har vi haft en stærk tradition for, at de, der udøver statens magtmonopol, skal være neutrale.
Det synes vi i Venstre at man skal blive ved med.
Det er nemlig vigtigt ud fra et sikkerhedsmæssigt synspunkt at se ens ud.
Vi vil ikke risikere, at eksempelvis en politimand ved en demonstration eller lignende kan skabe en unødig konflikt på baggrund af et tydeligt religiøst symbol.
Det må og skal ikke være let for kriminelle at koordinere et angreb mod hver enkelt i uniform.
Sluttelig har forsvaret og særlig værnepligten altid haft tradition for at samle unge uden tanke på ophav, religion eller seksualitet.
I forsvaret bliver man målt på sine evner som soldat.
Den jævnbyrdighed, der er i forsvaret, er det, som er med til at gøre kammeratskabet så stærkt i forsvaret, og det er ultimativt nødvendigt , hvis man vil sætte sit liv på spil sammen.
På den baggrund afviser vi beslutningsforslaget.
Jan Johansen (S), 2020-12-03:
Jeg synes stadig væk, at der er plads til alle, også alle religioner, mænd og kvinder; uanset seksualitet eller alt muligt andet, er der plads til dem.
Der er bare én ting, som vi holder fast i, og det er, at man, når man drager ud og skal ud i krig, så skal se ens ud, når man kommer derud, og være én enhed.
Det synes jeg vi skal holde rigtig meget fast i, og jeg må stadig væk påpege, at jeg tror, at det, at vi er så gode soldater, også er, fordi vi værner om os selv, og fordi vi, når vi går derud, ser ens ud.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-03:
Det ironiske i argumentationen er jo lidt, at vi normalt, når vi taler om udlændingedebatten og værdipolitikken, har rigtig travlt med at kigge over til Sverige og fortælle om, hvor forfærdeligt det er, og trække paralleller og trække det med ind i debatten, og at argumentationen i dag, hvor det er, at vi har en debat, hvor vi så siger, at okay, der er rigtig mange lande, der rent faktisk får det her til at fungere – som i rigtig, rigtig mange lande – så er, at det vil man ikke kommentere på.
Det gør det så selvfølgelig ligesom svært at høre, hvordan ordføreren rent faktisk mener at det fungerer derude.
Hvad vil man gøre for at give de her religiøse minoriteter mulighed for at være med til at tjene fædrelandet, vores sikkerhed og trygheden for borgerne?
Jan Johansen (S), 2020-12-03:
Jeg synes jo, at det, som jeg har sagt i min ordførertale, er, at der er plads til alle, og så har jeg ikke lige en forståelse af, at man skal have en bestemt påklædning på for at skille sig ud, for at have sin identitet.
Jeg synes, at de danske soldater, når de er ude at beskytte Danmark, forsvare Danmark, forsvare Danmarks interesser, med den måde, som de er klædt på, er klædt på den rigtige måde, fordi de så er en enhed, når de kommer derud.
Derfor tror jeg også på, at vi er godt lidt rundtomkring.
For vi er nemlig en enhed, når vi kommer derud, og vi har nogle rigtig fantastiske og gode soldater.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-03:
Det er forslagsstillerne naturligvis kede af.
Vi så gerne, at Venstre bakkede op omkring mere mangfoldighed og mere ligestilling, også i forsvaret, politiet og beredskabet.
Jeg vil høre ordføreren, om ordføreren og Venstre har nogle idéer eller initiativer, vi kan sætte i værk for de mange kvinder, der bærer tørklæde, og som gerne vil tjene fædrelandet, for de mange danske sikher, der bærer turban, og som gerne vil tjene fædrelandet, i politiet, beredskabet og forsvaret, og om Venstre og ordføreren har nogle idéer til, hvordan vi kan gøre det muligt.
Jan Johansen (S), 2020-12-03:
Jeg tror, at den politik, vi har omkring det her, er god.
Eva Flyvholm (EL), 2020-12-03:
Jeg synes bare stadig væk, det er meget mærkeligt, at man fuldstændig afviser at tage de erfaringer fra andre lande ind.
I forhold til de billeder, jeg har set, er det ikke kæmpestore tørklæder og sådan noget, vi snakker om.
Det er en lille, stram hovedbeklædning, som man dårlig lægger mærke til, som kan indgå her.
Og man kan jo ikke undgå, at nogle soldater kan stikke ud.
Der er også nogle, der er 2 m høje, og de kan have forskellig hudfarve osv.
Altså, det er umuligt at skabe en fuldstændig ensartethed.
Det ligger jo også i, at der skal være mangfoldighed.
Så jeg synes, det kan virke lidt overdrevet, at det er sikkerhedsargumentet, der bliver brugt her.
Sikkerheden er selvfølgelig vigtig, men jeg har svært ved at se, at det, når så mange andre lande gør det og kan finde ud af det, så skulle være et problem.
Jan Johansen (S), 2020-12-03:
Til det første spørgsmål vil jeg sige, at det sandsynligvis kan lade sig gøre.
Alt kan jo lade sig gøre – vi kan flyve til månen.
Med hensyn til det andet spørgsmål vil jeg helst ikke svare på, hvad andre stater har af lovgivning omkring soldaternes påklædning.
Men jeg må stadig væk bare sige, at jeg har snakket med nogle soldater om det her, også i forhold til at være på øvelse, og de siger, at hvis der kommer nogen, som stikker ud, er det faktisk dem, de sigter på.
Og det er meget menneskeligt, siger soldaterne, at dem, der ser anderledes ud i påklædningen, også er dem, de prøver at skyde efter.
Så jeg tror, at den lov, vi har omkring det her, det reglement, vi har omkring det her, beskytter vores soldater, og det er jo det, vi i Folketinget skal gøre – vi skal beskytte vores soldater og give dem den bedste sikkerhed, vi kan give dem.
Eva Flyvholm (EL), 2020-12-03:
Jeg har to spørgsmål til ordføreren.
Det første er: Tror ordføreren ikke, at man kunne forestille sig f.eks. at lave et tørklæde i camouflageprint?
Kunne det mon ikke være teknisk muligt at fremstille et sådant stykke stof?
Det andet spørgsmål er: Mener ordføreren så i ramme alvor, at amerikanerne, briterne, svenskerne og nordmændene udsætter deres soldater for fare ved at tillade, at de kan have lov til f.eks. at have et lille tørklæde eller en kalot under deres hjelm, eller hvad de i øvrigt har på?
Er vores allierede ude på et skråplan dér ved at tillade det?
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-03:
Tak til ordføreren.
Ordføreren sagde, at forslagsstillerne med forslaget forsøger at tegne et billede af et forsvar, der ikke går ind for ligestilling og mangfoldighed.
Det kan jeg afkræfte.
Det er overhovedet ikke tilfældet.
Det, som vi prøver med forslaget, er at skabe endnu mere mangfoldighed og endnu mere ligestilling, og vi forsøger at gøre forsvarets uniformsreglement mere tidssvarende.
Men nu, hvor Socialdemokratiet ikke stemmer for forslaget, så ville jeg høre, hvilke andre tiltag Socialdemokratiet ønsker at sætte i værk, så de rigtig, rigtig mange kvinder, bl.a. med tørklæde, som ønsker at tjene fædrelandet, kan få mulighed for det, og de mange danske sikher, vi har, der ønsker at tjene fædrelandet, kan få mulighed for det, og vores jødiske minoritet, vores jødiske danskere, som ønsker at bære kalot og tjene fædrelandet, kan komme til at gøre det.
Altså, har Socialdemokratiet et bud på det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2020-12-03:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil bare sige, at det har vi ingen tanker og idéer omkring.
Alle danske statsborgere skal være velkomne i forhold til at deltage i forsvaret i Danmark både i beredskabet og i politiet og værnepligten.
Men det afgørende for os er, at man ikke tager sin religion med sig på arbejde.
Og det vil sige, at man, hvis man ønsker det, jo så, havde jeg nær sagt, må lægge sin turban eller sit religiøse symbol til side i forhold til at kunne forsvare Danmark og sætte landet og nationen over sin religion.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-03:
Det var måske også for meget at forlange, at ordføreren skulle svare ja eller nej.
Ordføreren må gerne svare på spørgsmålet med flere ord.
Jeg prøver at stille spørgsmålet igen.
Ordføreren siger, at det kan udgøre en sikkerhedsrisiko for kollegaer, hvis der er en soldat, som bærer hovedbeklædning.
Danske soldater patruljerer med andre landes soldater.
De er ude på en mission.
Der er nogle, der bærer hovedbeklædning.
Ordføreren behøver ikke at svare ja eller nej, han må gerne bruge flere ord, men udsætter det vores danske soldater for fare?
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-12-03:
Hør nu her.
Den måde kan man jo ikke stille tingene op på, hr. Sikandar Siddique.
Man kan jo ikke svare enten ja eller nej til, om danskerne føler sig truede.
Vorherre bevares!
Jeg synes, det er et noget tåbeligt argument at bruge i forhold til det her.
Der er jo ingen, der har sat spørgsmålstegn ved den danske mission, hvor vi sammen med andre koalitionsstyrker har været på internationale missioner, både i forsvarsregi, beredskabsregi og andet.
Og vores politibetjente, der har været ude, har selvfølgelig også løst opgaverne.
Vi forholder os konkret til et beslutningsforslag, som hr. Sikandar Siddique m.fl. har fremsat, om, at man nu skal tillade, at folk kan begynde at bære religiøse beklædningsgenstande i dansk tjeneste.
Det er det, vi forholder os til med det beslutningsforslag, som hr. Sikandar Siddique m.fl. har fremsat.
Der siger vi, at det ikke giver nogen mening, hvis man ønsker en neutralitet i den udstråling, som det danske forsvar og de danske styrker skal have.
Og det er sådan set det, vi har taget stilling til med det beslutningsforslag, som Frie Grønne her har været interesseret i at fremsætte.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-03:
Tak til ordføreren.
Jeg er selvfølgelig heller ikke overrasket over, at DF ikke bakker op om forslaget.
Jeg vil bare følge op på spørgsmålet fra fru Eva Flyvholm og spørge helt konkret til ordførerens holdning.
Det er ikke, fordi DF og Danmark skal reagere på det, men mener hr. Hans Kristian Skibby, at de danske soldater udsættes for fare, når de patruljerer med soldater, som bærer en religiøs hovedbeklædning?
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-12-03:
Der vil jo altid være forskellige hensyn.
Hvis du endelig vil ind på det med definitionen på risici, er der jo også en risiko ved, at meget foregår på et andet sprog end dansk.
Skal vi så ikke være med i NATO, fordi de ikke alle sammen taler dansk?
Så langt kan man nok ikke gå som politisk parti, og det ville nok også være en ret naiv tilgang at have til det.
Vi samarbejder med andre lande, og andre lande leverer deres bidrag.
Det gør vi i et super godt samarbejde.
Jeg har ikke nogen grund til at miskreditere andre lande for deres uniformering og for deres valg.
Det er selvfølgelig noget, der løses i det danske parlament, ikke i regi af FN eller NATO eller andre steder.
Eva Flyvholm (EL), 2020-12-03:
Det er helt rigtigt, at vi ikke kan blande os i, hvad andre lande gør på det område.
Men virkeligheden er jo bare, at vi samarbejder meget, meget tæt med dem og også patruljerer sammen med briterne og amerikanerne i Irak.
Det burde det jo være ud fra ordførerens egen logik.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-12-03:
Det er jo altså sådan, at vi har forskellige lande her i verden, og vi her i Folketinget lovgiver om, hvordan de danske bidrag skal agere, og hvordan de skal fremstå – det gælder også, hvordan de skal agere i samarbejde med andre.
Så vi har selvfølgelig ingen som helst ret til at bestemme, hvordan andre landes soldater eksempelvis skal udføre deres tjeneste.
Og det er da rigtigt, at der findes eksempler på, at der er andre lande, der har en anden uniformeringsregel end den, vi har i Danmark.
Men det gør jo ikke, at vi alle sammen skal indordne os andre lande og de hensyn.
Vi skal agere ud fra danske principper, danske traditioner og danske værdier, og det gør man altså bedst ved at sikre, at dem, der er i uniformeret tjeneste, har en neutral uniformering, som ikke gør, at de har mulighed for at udsende politiske eller religiøse signaler.
Sådan må det være.
Eva Flyvholm (EL), 2020-12-03:
Det er jo ikke nogen lammende overraskelse, kan man sige, at Dansk Folkeparti ikke støtter det her forslag.
Men når ordføreren simpelt hen siger, at det er absurd, og at det er så stort et problem for sikkerheden, vil jeg faktisk gerne høre ordføreren: Er konsekvensen af det her så også, at danske soldater skal holde op med at patruljere sammen med f.eks. briterne og amerikanerne i Irak?
For de kan jo have religiøs hovedbeklædning på.
Er det simpelt hen for farligt for danske soldater?
Skal vi bare stoppe med at patruljere sammen med briterne og amerikanerne i Irak?
Lars Christian Lilleholt (V), 2020-12-03:
Tak for spørgsmålet.
Det synes vi af hensyn til soldaterne, af hensyn til Danmarks sikkerhed, og i forhold til at man i de forskellige statslige institutioner, hvad enten det er politi, beredskab eller forsvar, har muligheder for at udøve det, og der skal der ikke være religiøse symboler, der spiller en rolle i den sammenhæng.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-03:
Kan man i virkeligheden ikke drage parallel til, at det faktisk snart er 60 år siden, at man gav kvinder lov til at blive optaget i forsvaret?
På samme måde er der i dag kvinder med tørklæde, borgere med turban, som også føler sig diskrimineret, fordi de ikke kan optages, og vi tænker i dag, at det er utænkeligt.
Men det var jo rigtigt, at vi tillod kvinder at blive optaget i forsvaret.
Set ud fra den logik, set ud fra befolkningssammensætningen og der, hvor vi er nu, kan forslagsstillerne så ikke have en pointe i, at det nu er på tide at, hvad kan man sige, nuancere det her uniformsreglement?
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-12-03:
Nu synes jeg heller ikke, at jeg svarede med få ord på det spørgsmål, som hr. Sikandar Siddique stillede.
Jeg synes faktisk, jeg brugte min taletid på at give et svar, og jeg vil da gerne give det samme svar igen.
Vi har ingen grund til at have mistillid til de samarbejder, vi har haft i forbindelse med NATO- og FN-missioner og alt muligt andet.
Vi har været ude masser af steder, hvor det har fungeret ganske upåklageligt, men det ændrer ikke på, at når Danmark sender bidrag ud på internationale missioner, eller for den sags skyld når det er politiet herhjemme i Danmark, som skal på en opgave, så mener vi ikke – og vi synes faktisk, at det burde være logik, i hvert fald for de fleste – at man burde kunne vælge samtidig at gøre opmærksom på ens eget religiøse tilhørsforhold.
Det er simpelt hen en uskik, og det er altså noget, vi bestemmer i Danmark.
Jeg skal ikke gøre mig klog på, hvad man gør i Canada, i Sydsudan eller i Kina.
Jeg skal gøre mig klog på, hvad der skal være gældende politik og krav i Danmark, og det er sådan set det, vi gør ved at forholde os til det meget naive beslutningsforslag, som hr. Sikandar Siddique m.fl. har fremsat.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Altså, Danmark er jo et lov og ret-samfund.
Vi baserer vores samfund på grundloven, og i grundloven er der en lang række borgerrettigheder og menneskerettigheder.
Vi tror på en national forpligtelse.
Det, der irriterer os ved konventionerne, er, at de nogle gange er som en spændetrøje, en dyne, et juristokrati , der forhindrer os i at være nationale politikere.
Men som sådan har vi ikke noget imod menneskerettigheder, for det at kunne stemme, det at kunne tro, det at kunne ytre sig er jo en menneskeret.
Og det er nedfældet i grundloven.