runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2025-04-25:
Men det mandat, som Folketinget gav regeringen at forhandle efter, var jo ikke, at regeringen skulle give eurolandene lov til at stifte fælles gæld.
Det mandat, som Folketinget har givet regeringen, er, at EU kan optage fælles gæld.
Det står Ungarn så uden for, men Danmark står ikke uden for det mandat.
Det har vi jo ligesom allerede givet tilsagn til – og med Dansk Folkepartis opbakning – via et mandat, som regeringen har fået i Europaudvalget.
Så jeg har stadig væk svært ved at forstå beslutningsforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-25:
Vi ønsker i udgangspunktet slet ikke, at Danmark skal være en del af det EU-gældsvæsen.
Vi synes, det er en dårlig idé, og det har vi masser af gange, både i Europaudvalget, her i Folketingssalen og generelt, tilkendegivet.
Vi vil godt støtte mandatet, og at regeringen ikke skulle blokere for, at de andre lande går videre ned ad en vej, som vi ikke ønsker at Danmark skal gå ned ad.
Det er så klart, at optages der et fælles EU-lån, fordi der er et flertal i Folketinget, der gør noget uklogt, så ville det være mærkeligt at takke nej til de penge.
Men hele logikken er jo, at vi i udgangspunktet synes, at man skulle have sagt nej til at lave gælden.
Og der vil det jo være rart at høre, hvad LA mener.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-04-25:
Men Danmark blev vel en del af det her med at kunne optage fælles gæld, da vi sagde ja til det ved et rådsmøde, og vi sagde ja til det, den danske regering sagde ja til det, fordi der var opbakning til det i Folketinget, og blandt de opbakkende partier var Dansk Folkeparti; der var vi faktisk alle sammen, på nær fru Theresa Scavenius.
Det her er vel ikke begrænset til eurolandene og så Danmark, hvis vi i en konkret situation siger ja til at være med?
Vi har vel allerede sagt ja, og det vil sige, at når man så beslutter at uddele penge fra den fælles optagelse af gæld, som Ungarn som det eneste land står uden for, så er forslaget i dette beslutningsforslag, at Danmark skal sige nej til at modtage nogen af de penge, som vi har sagt ja til at stifte gæld for sammen med de andre.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-25:
Hvis det alene er af pædagogiske årsager, så er der jo vej frem, for jeg tror egentlig, det er relativt tilgængeligt at forstå.
Der er jo en række lande, der har tilsluttet sig en eurokonstruktion, som vi har advaret imod og betragter som økonomisk fuldstændig uansvarlig, og som har været ødelæggende for eurozonens økonomi.
Det er vi jo ikke det eneste land, der siger; det gør Ungarn også.
Og derfor har man jo lavet en helt særlig konstruktion, hvor man har løftet gældsætningen ind i et andet rum, sådan at Ungarn ikke kan nedlægge veto imod det.
Vi ønsker heller ikke at nedlægge veto mod, at eurolandene kører længere ned ad den her vej, men vi ønsker at have et lovgivningsinstrument, der siger fra over for, at vi kan blive en del af det, og det går jo begge veje.
Det gælder både, i forhold til at når der skal optages store EU-gældsserier, så vil vi ikke have de penge, for vi synes, det er et usundt og uklogt grundlag, men også, hvilket måske er vigtigere, i forhold til at vi heller ikke vil hæfte for det, sådan at Danmark, når et land ikke kan betale sin gæld – og det var det, hr. Henrik Møller ikke kunne redegøre for – kan blive debitor.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-04-25:
Tak for det.
Jeg er en anelse forundret over det her beslutningsforslag, og det er jeg på grund af baggrunden for det.
I starten af marts bad regeringen om et forhandlingsmandat til forhandlinger i Bruxelles om, hvad EU skulle gøre for at bidrage til oprustningen af Europa.
Det, som regeringen bad om et forhandlingsmandat til, var, at Danmark skulle støtte det forslag, der lå på bordet, om at dispensere fra eurozonens krav om, at man ikke må optage lån ud over et vist omfang, hvis man bruger pengene på forsvar, og at EU skulle kunne optage fælles gæld og stille penge til rådighed for landene til oprustning af forsvar.
Og det var da ikke det, vi i Liberal Alliance ville have gjort, hvis vi var diktatorer i Europa, men det var det, der var lagt op til kunne være kompromiset, og som regeringen bad om opbakning til at regeringen kunne støtte på Danmarks vegne.
Det gav vi så opbakning til, fordi vigtigheden af at få oprustet Europa er meget stor, set i lyset af at vi står over for en russisk fjende, som angriber Europas østlige flanke, og vi har et USA, som tidligere har hjulpet os med at beskytte Europa, men som måske ikke vil gøre det i fremtiden.
Derfor sagde vi ja til det.
Det var vi ikke de eneste, der gjorde; det gjorde faktisk alle i Folketinget på nær fru Theresa Scavenius.
Det vil sige, at også Dansk Folkeparti gav opbakning til det forhandlingsmandat, som regeringen søgte.
Så det var jo der, hvor man skulle have sagt nej, hvis man var imod, at Danmark skulle støtte fælles EU-gæld og løsere regler i eurozonen for os at gentage fortidens investeringer – der skulle man have sagt nej på det tidspunkt.
Det gjorde Dansk Folkeparti ikke.
Nu får vi så det her beslutningsforslag, og det bliver måske endnu mere mærkeligt af den grund.
Vi er ligesom en del af selve gældsoptagelsen, og det har Dansk Folkeparti også sagt ja til, men når man så stiller pengene til rådighed for medlemslandene, skal Danmarks sige nej til at tage imod penge, hvis alle andre lande så får de penge, som Danmark er med til at optage gæld til.
Det synes jeg er underligt sadistisk over for Danmark, altså at man først siger ja til, at vi skal være en del af en fælles gældsoptagelse, og derefter siger nej til, at vi skal tage imod pengene, når de stilles til rådighed for medlemslandene.
Derfor har jeg meget svært ved at forstå det her beslutningsforslag, og derfor kommer Liberal Alliance ikke til at stemme for det.
Nicolai Wammen (S), 2025-04-25:
Jeg vil gerne give point for det retoriske spilfægteri, som bliver lanceret her, men det ændrer bare ikke på, at man fremsætter forslag om at ændre en lov for at gennemføre noget, der ikke har noget med loven at gøre.
Det siger jeg bare helt stille og roligt her.
Det er venligt af hr. Morten Messerschmidt, at han gerne vil give mig mulighed for at komme ud i verden uden for Folketingssalen her, det gør jeg gerne, men inden da skal vi jo lige have håndteret den her sag.
Når det gælder fællesgæld, er det jo velkendt, at regeringen siger, at det skal man være varsom med at stifte i EU.
Men vi lever også i en tid, hvor der er nogle enorme udfordringer for Europa, og det er jo bl.a. derfor, man i forhold til at kunne hjælpe Ukraine og i forhold til at styrke forsvarsmulighederne for EU-landene jo kigger på netop de her spørgsmål.
Og der er det da også mit indtryk, at Dansk Folkeparti i nogle af de sammenhænge faktisk har åbnet op for muligheden for at gøre det.
Frederik Vad (S), 2025-04-25:
Jeg er sikker på, at hr. Morten Messerschmidt altid vil mig det bedste, og det tager jeg også udgangspunkt i her.
Det er hundrede procent en bekymring, og det er mere, fordi det i mange år har været sådan, at til venstre for midten har Socialdemokratiet været det eneste parti, som forstod betydningen af kultur i forhold til udlændingepolitikken.
SF har så igennem noget tid sagt, at det forstår de sådan set også, og dermed adskiller de sig fra Enhedslisten, Radikale Venstre og Alternativet.
Problemet er bare, at når vi så kommer herned i Folketingssalen, oplever vi gang på gang, at på de her spørgsmål, hvor det bliver alvor, stiller SF sig et andet sted og vil helst ikke opdages i det, fordi man gerne vil stå lidt i ly af Socialdemokratiet til daglig på de her spørgsmål.
Derfor vil jeg gerne have svar på det, for SF vil jo gerne i regering.
Socialdemokratiet havde en etpartiregering før, men SF vil jo gerne i regering, og forudsætningen for, at man kan komme i regering med Socialdemokratiet, er jo, at der ikke bliver rokket ved grundpillerne i udlændingepolitikken.
Og det her er en grundpille i udlændingepolitikken!
Det er derfor, jeg er bekymret.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-25:
Tak for talen, og hr. Frederik Vad skal bestemt ikke undskylde noget; vi har hele aftenen til så centrale spørgsmål.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, hvad der motiverer hr. Frederik Vad.
Er det interesse, eller er det bekymring?
Interessen kan vi jo dele.
Jeg synes også, at det er spændende at dykke ned i venstrefløjens sådan mere bizarre underafdelinger og høre, hvad der rører sig af subtile tanker osv.
Men så kan man måske godt sige, at så er der ingen grund til at bruge en fredag eftermiddag på det.
Eller er han bekymret?
For alt tyder på, at efter et folketingsvalg vil Socialdemokratiet kun kunne danne regering, hvad enten det er til midten eller til venstre, sammen med SF.
Herregud, der er jo næppe et svar at give, og det er jo det, der er udfordringen.
For vi er mange, der er glade for, Socialdemokratiet har bevæget sig væk fra det vanvid, som venstrefløjen i 50 år fik lov til at dominere med.
Det burde virkelig bekymre, og derfor håber jeg, at hr. Frederik Vad vil tage mit spørgsmål i den gode ånd, som det er stillet i.
Frederik Vad (S), 2025-04-25:
Tak for det, formand.
Jeg beklager over for dem, der har afslutningsdebatten her på den her fredag.
Jeg tager ordet igen, fordi jeg synes, vi under SF's indlæg manglede at få svar på, hvad SF's politik egentlig er i forhold til statsborgerskab.
Hvad skal der egentlig til, for at man kan få dansk statsborgerskab i 18-årsfødselsdagsgave, som venstrefløjen ønsker, men som især SF satte ord på på talerstolen?
Det synes jeg ikke vi fik ordentlige svar på.
SF sagde her oppe på talerstolen, at man skal være født her, man skal have gået i dansk skole og man skal, som jeg forstod det, men det var lidt usikkert, kunne tale flydende dansk.
Det er ligesom udgangspunktet.
Vi har jo ikke skolepligt i Danmark; vi har undervisnings pligt.
Det vil sige, der er masser af mennesker, der er født her, hvis forældre f.eks. er kommet her til fra Mellemøsten og Nordafrika, og som har gået i en muslimsk friskole, eller som er blevet undervist derhjemme.
Det behøver ikke at være ensbetydende med, at de kan tale flydende dansk eller har taget danske værdier til sig.
Der blev derudover sagt heroppe, at den eneste mulige årsag til, at man ikke skulle kunne få et dansk statsborgerskab i 18-årsfødselsdagsgave, var, ud over en PET-vurdering, hvis man havde begået alvorlig kriminalitet.
Hvad med simpel kriminalitet?
Hvad er »alvorlig kriminalitet« i den her sammenhæng?
Er det mord? Er det voldtægt?
I vores indfødsretslovgivning er det i dag sådan, at ubetingede fængselsstraffe umuliggør, at man kan blive dansk statsborger.
For mange andre typer straffesager er der karensperioder, men ubetingede fængselsstraffe gør det umuligt.
Ubetinget fængsel er mord, er voldtægt, er narko og er grov økonomisk kriminalitet.
Hvad er det for nogle ubetingede fængselsstraffe, der skal holde døren åben for, at man alligevel kan få et dansk statsborgerskab i 18-årsfødselsdagsgave?
Ordføreren siger, at hvis man tisser op af en mur på Roskilde Festival, eller hvis man bliver taget i en trafikforseelse, skal man kunne få et dansk statsborgerskab, men trafikforseelser er jo ikke en gang omfattet af straffeloven, og jeg tror, alle kan blive enige om, at hvis man tisser op af en mur på Roskilde Festival, skal det ikke holde døren lukket for statsborgerskab til evig tid.
Jeg beklager, at jeg må tage en anden runde på det her, men det er jo, fordi vi kun må stille to spørgsmål og SF de få gange i løbet af et år, hvor vi diskuterer de her spørgsmål på venstrefløjens initiativ, aldrig rigtig vil uddybe for Folketinget, hvilke former for kriminalitet der skal give statsborgerskab i 18-årsfødselsdag, og hvad der egentlig skal til, for at man kan få et statsborgerskab i 18-årsfødselsdagsgave.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Altså, det, der betyder noget for Enhedslisten, er kriminalitetsforebyggelse.
Jeg ønsker et samfund med så lidt kriminalitet som muligt, hvor vi forebygger kriminalitet, og hvor vi straffer og fængsler dem, der begår kriminalitet.
Jeg kan godt høre, at der er mange partier, især de borgerlige partier, men sådan set også Socialdemokratiet, som har en eller anden idé om, at statsborgerskab er sådan et effektivt straffemiddel i forhold til kriminalitet.
Det tror jeg ikke på det er.
Statsborgerskab kan betyde noget i forhold til kriminalitet, altså i forhold til hvornår man kan udvise borgere.
Men i forhold til at forhindre kriminalitet, i forhold til at forebygge kriminalitet og i forhold til at straffe mennesker, der begår kriminalitet, betyder statsborgerskab altså meget, meget lidt.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-25:
Jeg tror, i forhold til at ordføreren ikke forstår, hvorfor det er, at vi altid får debatten til at slå over i at handle om kriminalitet, at det er, fordi det lige præcis er sådan nogle mennesker, som vi i hvert fald i Liberal Alliance ikke har lyst til at give statsborgerskab.
Det er også derfor, at vi på nuværende tidspunkt ikke ønsker at lempe kravene.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Noget af det, der i virkeligheden irriterer mig allermest ved den her debat, er, at når vi diskuterer det i offentligheden, kommer det til at handle om kriminalitet, massemordere, voldtægtsforbrydere og forbrydere i det hele taget.
Til gengæld kan vi se, at de sager, vi sidder og behandler, jo primært handler om unge mennesker, som er velintegrerede og er i gang med at tage deres uddannelse og bare har et ønske om at få et statsborgerskab, og der har jeg ingen problemer med at kunne sige, at folk, der er født og opvokset her i landet, og som har gennemført grundskolen i den danske folkeskole, kan få adgang til at få statsborgerskab.
Er det en garanti for, at ingen af dem kommer til at begå kriminalitet?
Nej, det er det absolut ikke.
Men kriminalitet skal vi jo håndtere, ved at vi laver kriminalitetsforebyggende foranstaltninger, sådan at hvis folk begår kriminalitet, bliver de stillet for en domstol, og bliver de dømt, så bliver de efterfølgende straffet.
Altså, det er jo den måde, vi håndterer det på.
Det er et statsborgerskab jo hverken en vaccination eller et middel mod.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-25:
Vi har jo før det her beslutningsforslag behandlet et lovforslag om frakendelse af statsborgerskabet for Fasar fra »Den sorte svane«, og under den debat talte vi i hvert fald om, hvorvidt Fasars statsborgerskab var blevet tildelt via erklæring.
Det er jo lige præcis en lempeligere adgang end den, vi har i dag, ligesom erklæringsadgangen, som vi har for de nordiske statsborgere, er.
Det er jo det, som Enhedslisten sammen med Alternativet og Radikale her foreslår, nemlig en meget lempeligere adgang, som er via erklæring og altså ikke via lovforslag.
Så kom jeg til at tænke på, om det er sådan nogle mennesker, som Enhedslisten ønsker vi skal give statsborgerskab til, altså mennesker, vi skal give statsborgerskab til på lempeligere vilkår, hvor vi i princippet ingenting aner, og så kan vi om 10-20 år stå med en masse mennesker, der er dybt kriminelle, og hvor vi ikke kan frakende dem statsborgerskabet igen.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-25:
Jeg tror ikke, man kan forestille sig, man bliver dømt fjols eller dømt fruentimmer.
Jeg tror også, det bare er noget, man ligesom er.
Men er det, som ordføreren beskriver, ikke i virkeligheden et udtryk for, at det er ordføreren, der har været afvigelsen?
For hvis vi tager 1849, grundlovens fødselsår, eller al tid forinden, har synspunktet om, at der må være et skel mellem frænde og fjende, fremmed og kendt, jo været veletableret.
Og så er det rigtigt, at, skal vi sige, fra 1968 og indtil omkring 2010-2015 stykker, bliver verden sindssyg.
Der køber den Enhedslistens og emancipationens antagelser, men nu er vi tilbage på sporet.
Så er det ikke snarere hr. Peder Hvelplund og hans bevægelse, der i virkeligheden har været ude på et overdrev, og nu er vi tilbage?
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Bare lige for at korrigere: De fremmede var faktisk ikke et ottende; det er faktisk et af de syv f'er.
Men nej, jeg synes faktisk, at når man er født og opvokset her i landet, er man en del af den familie, som hr. Morten Messerschmidt ynder at kalde det.
Man er i hvert fald en del af det danske samfund, for det er her, man er født og opvokset.
Det er jo her, ens rod er.
For hvor skulle det ellers være?
Det synes jeg er en mærkelig tankegang.
De er her, og de er en del af samfundet, og derfor bør de selvfølgelig også have de samme rettigheder som os andre.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-25:
Det er kun for at forsikre ordføreren om, at det ikke var personligt ment; det var kun en sufflørbemærkning, da han nu havde stillet os de syv f'er i udsigt, og jeg syntes, han tøvede lidt efter det sjette.
Så det var kun det.
Men jeg kan alligevel ikke kan lade være med at spørge til det her med, at ordføreren så også gerne vil udvide det til det ottende, altså de fremmede.
Er der ikke en distinkt forskel, nemlig mellem at skulle acceptere folk, der er faldet til en side i samfundet, og som dog alligevel er en del af vores fællesskab, vores folk, vores historie, og så at gå så langt som dertil at sige, at man også skal tildele så udvidede privilegier til fremmede?
Hvis man giver det til fremmede, ophæver man jo folket.
Det er det samme som at sige, at min familie er alle.
Christina Olumeko (ALT), 2025-04-25:
Det korte svar er: Nej, det er vi ikke bekymret for.
Så er det også vigtigt at huske på, at der ved siden af indfødsretsreglerne også er regler for familiesammenføring, eksempelvis asylpolitik og andet, som vi jo også i Alternativet har en anden holdning til end Danmarksdemokraterne, men de tre ting er jo forskellige ting.
Men nej, det er vi ikke bekymret for – bestemt ikke, overhovedet ikke.
Vi mener, at beslutningsforslaget her vil have kæmpe fordele.
De unge mennesker, der i dag bliver ekskluderet fra samfundet, føler sig fremmedgjorte og mister tilliden, også til os her i Folketinget, vil blive en del af vores samfund.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-25:
Det svar synes jeg egentlig ikke jeg blev ret meget klogere af.
Når man går ned ad den vej her, som jeg forstår på Alternativet at de ønsker, hvor du har et statsborgerskab, hvis bare du er født i Danmark, selv om dine forældre er udenlandske, er Alternativet så slet ikke bekymret for, at man risikerer at åbne op for en ladeport, ligesom man ser i andre lande, så der rent faktisk er en industri med folk, der tager ulovligt hertil og får et barn, der så er statsborger i Danmark, for så at vente nogle år på, at det barn så kan få familiesammenføring?
Det ser man i andre lande er et kæmpeproblem.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-25:
Nej, jeg synes sådan set bare, at vi bekender os til den demokratiske tradition, som vi også ser i en lang række andre vesteuropæiske lande: at man bestræber sig på at udvide de demokratiske rettigheder og har gjort det, ja, faktisk siden den franske revolution, men også, at når man tildeler statsborgerskab, gør man det som en forvaltningsakt.
Altså har man det princip, at vi her i Folketinget beslutter nogle objektive kriterier, og ud fra dem kan man så tildele statsborgerskab.
Og så er det muligt, at der er fjender, lige så vel som der er frænder, der får statsborgerskab, men det må vi jo så håndtere i en retsstat.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-25:
Tak for svaret.
Kan man ikke sige, at det er noget, som regeringen og Socialdemokratiet i virkeligheden allerede smager, altså har den begyndende oplevelse af nu med et andet parti, som måske ikke nominelt er på venstrefløjen, men som jo er i regering, nemlig Moderaterne?
Man kan sige, at SF hernede i salen putter med, hvad de vil, men der er ingen tvivl om, at hvis man ser deres landsråd og deres indlæg osv., er de helt ovre ved Enhedslisten, hvorimod Moderaterne sender flinke og pæne ordførere herned og siger nogle artige ting, men i regeringen forhindre de enhver form for udlændingestramning.
Er det ikke et rigtigt billede?
Frederik Vad (S), 2025-04-25:
Nej, det er ikke helt rigtigt.
Vi har jo bare det sidste år gennemført nogle okay-stramninger af udlændingepolitikken.
Vi har lige afskaffet de sidste trin på trappestigemodellen, og jeg mener, at det er i næste uge – det kan være, jeg tager fejl – at vi skal ned og førstebehandle et lovforslag om at gøre det nemmere at straksudsende kriminelle udlændinge, hæve grænsen for en ubetinget fængselsstraf fra 4 måneder til 1 år.
Så jeg synes ikke, at det er en hel rigtig udlægning af den her regerings politik.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-25:
Jeg tror, det er godt, at vi nærmer os en sommerferie, for det er helt tydeligt, at finansministeren efterhånden har brug for at komme lidt ud af de støvede gemakker ovre i Finansministeriet, komme ud i virkeligheden og konstatere, hvordan tingene hænger sammen.
Jeg har da aldrig hørt så djøf-agtig en forklaring på, hvorfor man ikke vil stemme ja til et lovforslag.
Det havde jo været den skinbarlige sandhed, men det gør han ikke, for så finder han på et eller andet – eller det er en eller anden embedsmand eller djøf'er, der har sovset det sammen for ham.
Det kan finansministeren altså på en god dag og måske endda også en dårlig gøre en lille smule bedre.
Er det ikke det, der er sandheden?
Det der var jo en forklaring, der var opfundet til lejligheden.
Det ville være fuldstændig naturligt i budgetloven at indskrive, at Folketinget konstaterer, at der er bestemte finansieringer, som er i strid med loven.
Altså EU-fællesgæld, fordi EU-fællesgæld er vanvid.
Man behøver ikke skrive det sidste, for det er bare et faktum, men altså at det hører hjemme i budgetloven, er da helt uomtvisteligt.
Nicolai Wammen (S), 2025-04-25:
Tak for det.
Det er jo kun godt, at det er lederen af Dansk Folkeparti, der har overtaget ordførerskabet i dagens anledning.
Også tak til hr. Morten Messerschmidt og Dansk Folkeparti for, at vi har lejlighed til at samles her i salen på denne smukke fredag eftermiddag.
Det, forslaget handler om, er nemlig et vigtigt spørgsmål – spørgsmålet om, hvorvidt man skal stifte fælles gæld i EU.
Men jeg må også sige, at jeg er en lille smule overrasket over, at Dansk Folkeparti bringer det frem i relation til budgetloven, fordi lovens formål er at sikre udgiftsstyring i stat, regioner og kommuner, men det forslag, vi behandler i dag, går på, at budgetloven skal afskære muligheden for en bestemt type finansiering, og altså ikke det, der er lovens formål, nemlig at styre udgifterne.
Så der er ikke sammenhæng mellem det, Dansk Folkeparti ønsker at ændre, og så det, der er det, som loven tager sig af.
Eller sagt på en måske lidt mere folkelig måde er det sådan, at man kommer med en hammer i hånden for at skrue skruer i væggen, og det er måske ikke praktisk, heller ikke i en politisk sammenhæng.
Samtidig er det også sådan, at budgetloven jo er aftalt mellem en række partier i Folketinget, først i 2012 og siden revideret i 2022 i aftalen om »Nationalt kompromis om dansk sikkerhedspolitik«.
Og der er et forlig bag budgetloven, og forligskredsen består af Socialdemokratiet, Venstre, Moderaterne, SF, Det Konservative Folkeparti og Radikale Venstre.
Så når Dansk Folkeparti i dag ønsker at behandle et lovforslag om en ændring af budgetloven, vil Dansk Folkeparti altså ændre en forligsbelagt lov, et forlig, som Dansk Folkeparti vel at mærke ikke selv er en del af.
Mads Olsen (SF), 2025-04-25:
Jeg har ikke noget at tilføje.
Frederik Vad (S), 2025-04-25:
Man ligger i ly af Socialdemokratiet, fordi man ikke i det, der vedrører udlændingepolitikkens grundsøjler, vil forklare, hvorfor der skal ske nogle ret markante lempelser.
Det er ikke rigtigt, at vi har fået svar på det.
SF vil gerne give statsborgerskab i 18-årsfødselsdagsgave, bortset fra hvis folk har begået alvorlig kriminalitet.
Hvad er alvorlig kriminalitet – hvad er alvorlig kriminalitet?
Hvad er det for nogle ubetingede fængselsstraffe, der ikke skal forhindre, at man kan få et rødbedefarvet pas pr. automatik, når man fylder 18 år?
Man skal kunne tisse op ad en mur på Roskilde Festival, men hvad er det for nogle ubetingede fængselsstraffe, der ikke skal forhindre en automatisk adgang til statsborgerskab, når man fylder 18 år?
Det har vi brug for et svar på.