runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-10-09:
Det er fuldstændig rigtigt.
Hvis vi gerne vil have blandede områder og samtidig gerne vil have den lokale opbakning, og at man skal kunne gå i den lokale skole eller daginstitution, så har vi en udfordring.
Jeg vil mene, at man skal arbejde ad to spor.
Det ene er det langsigtede spor, som hedder, at de her boligområder skal blødes op i forhold til beboersammensætning.
Det kan vi sagtens beslutte politisk, fordi vi kan gå ind og lave nogle kriterier for, hvem det er, der kommer ind og bor i vores boligområder.
Det har man også prøvet på, men det er ikke lykkedes endnu.
Men det er en langsigtet løsning, og det gøres ikke på 1 år eller 5, det kan godt være, det tager 20 år at få blødt vores boligområder op med hensyn til sammensætningen.
Hvad angår det andet spor, vil jeg sige, og det var det, jeg sagde til sidst, at vi skal investere massivt i de institutioner og folkeskoler, der ligger i de udsatte boligområder, så det simpelt hen bliver så attraktivt for folk udefra at få deres børn herind, for så får vi nogle mere blandede institutioner.
Men vi skal ikke gøre det ved at tvinge dem, der bor i boligområderne udenfor.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2018-10-09:
Begge ambitioner kan vi sagtens mødes om.
Jeg tror også, vi deler ambitionen om, at man skal bo blandet, at man skal gå blandet i sine institutioner og i sine skoler, men hvad er det så præcis, ordførerens svar er på den situation, vi har i dag, hvor vi har alt for mange institutioner, hvor det netop overhovedet ikke er blandet?
Hvad er det præcis, ordføreren forestiller sig man skal gøre?
Er det okay at lade stå til, indtil den langsigtede plan duer, eller hvad forestiller ordføreren sig?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-10-09:
Jeg tror, der er to ting i det, og det hele handler om penge.
De 240 mio. kr., man lægger i omstillingspuljen her, kunne man bruge på at investere i de daginstitutioner, der ligger i de her socialt udsatte boligområder.
Det vil betyde to ting.
Det ene ville være, at der måske ville være flere forældre udefra, som ville søge ind, og det kunne selvfølgelig presse nogle af dem, der er derinde, ud, så det skal man selvfølgelig tage højde for, for hvor er det så, de kommer hen, da der jo skal være pladser til dem?
Men det er klart, at hvis vi investerer i det, vil der være forældre, som vælger det til, og som ikke nødvendigvis bor helt inde i det socialt udsatte boligområde.
Det andet er, at jeg, mens vi venter på, at vi får nogle mere blandede boligområder, tror, vi skal acceptere, at der vil være en skæv procentdel.
Jeg tror, vi bliver nødt til at acceptere at se på det over en lang periode, og så skal vi simpelt hen give de børn langt mere sprogstimulering og langt mere støtte sammen med forældrene, for netop at undgå det, som vi ved statistikkerne siger, nemlig at de børn, der går i nogle børnehaver, hvor der ikke er mange danske børn, får en dårligere sprogudvikling; det skal vi selvfølgelig hjælpe de børn med ikke at få.
Lotte Rod (RV), 2018-10-09:
Jeg vil egentlig gerne endnu længere op i helikopteren, for helt grundlæggende giver det i virkeligheden ikke så meget mening for mig som radikal, at det her skal være bundet op på ens postnummer og på, hvor man bor henne, hvor der er nogle regler for nogle, der bor bestemte steder, og andre regler, hvis man bor andre steder.
Men man må jo som parti gøre op med sig selv – og det er så til Enhedslisten – om man tror på, at man får mest indflydelse ved at være med i aftalen og påvirke den, eller om man får mest indflydelse ved at stå udenfor.
Jacob Mark (SF), 2018-10-09:
Ordføreren siger, at det vil hjælpe, hvis man bruger omstillingspuljen på daginstitutioner i de udsatte boligområder.
Vi har afsat penge til omstillingspuljen, for at de skal bruges på disse daginstitutioner.
Så vi har allerede gjort det.
Det er en del af det her lovforslag.
Så siger ordføreren, at vi må vente.
Vi må lade de børn være i daginstitutioner, hvor der er den her skæve fordeling, indtil de ikkeblandede boligområder bliver blandede.
Ordføreren siger også, at vi må vente på, at boligområderne bliver blødt op, og at vi også kan gøre noget politisk.
Men hver gang vi gør noget politisk, er ordføreren den første til at kritisere os, der gør noget politisk.
Så kan ordføreren ikke sige noget om, hvad ordførerens parti egentlig vil gøre, for at boligområderne i Danmark bliver mere blandede?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-10-09:
Først og fremmest er omstillingspuljen jo lavet som en konsekvens af lovforslaget.
Omstillingspuljen er jo lavet, for når vi har tvunget forældrene til at sende deres børn et andet sted hen, når vi har tvunget børnene væk fra de her daginstitutioner, siger vi til kommunerne: I øvrigt er her et plaster på såret, og så kan kan I prøve at se, om I kan lappe de institutioner, som vi udvander.
Det er jo fuldstændig galimatias.
De bliver udvandet, også for de dygtige pædagoger, for der er ikke nogen, der vil arbejde i de her institutioner.
Jeg ved ikke, hvordan man forestiller sig, at man skal få gode og holdbare institutioner, når man allerede har sagt til dem, at de ikke kan optage fra deres nærområde.
Hvis vi havde investeret de penge fra omstillingspuljen i institutionerne og sagt: Værsgo.
Prøv at lave den fedeste institution her, og tiltræk en masse af de ressourcestærke familier også, så er det jo en helt anden måde at gøre det på.
Det er en omvendt måde at gøre det på, for vi siger ikke først til dem: Nu skubber vi børnene væk, og så kan I prøve at reparere på det.
Men det er jo det, I gør, med det her lovforslag.
Så i forhold til spørgsmålet om ... nu har jeg snart brugt min taletid, nå, det må jeg komme tilbage til.
Det er jeg ked af.
Jacob Mark (SF), 2018-10-09:
Jamen omstillingspuljen skal bruges til at gøre institutionerne mere attraktive.
Så det er da en fordel for de institutioner; jeg vil gerne indgå et væddemål om, at der også er dygtige pædagoger, der kommer til at arbejde der i fremtiden.
Jeg forstår slet ikke, at ordføreren kan sige, at der ikke vil være det.
Altså, der kommer til at være det, fordi pædagoger brænder for at arbejde sådan nogle steder som de her, hvor man sætter ekstra ind.
Så vil jeg bare gerne give ordføreren en chance for at fortælle, hvordan ordførerens parti forestiller sig vi politisk skal skabe nogle mere blandede boligområder, hvis det ikke er ved hjælp af de greb, vi allerede har brugt.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-10-09:
Nu glemte jeg lige det første, som ordføreren sagde.
Men der er jo masser af muligheder for at gå ind og definere, hvem det er, der kan bo i de boligområder, vi har i dag.
Der er masser af muligheder for at investere massivt i f.eks. Mjølnerparken og i Gellerupparken og i Vollsmose, så vi åbner det op, så vi gør det lækkert, så vi laver, lad os sige byhaver til økodanskerne, som gerne vil ud og bo et sted, hvor de kan gå ud og høste deres egne grønsager.
Der er masser af muligheder for at investere i de udsatte og belastede boligområder, sådan at sådan nogle som mig og mange andre folketingsmedlemmer tænker: Gud, det kunne være interessant at flytte derhen til en pris, jeg måske også kan betale.
Så at sige, at vi har gjort nok!
Hvis ordføreren virkelig mener, at vi har gjort nok for at komme de parallelsamfund, som vi har i Danmark nu, til livs, så synes jeg overhovedet bare ikke, at ordførerens parti er ambitiøs nok.
Lotte Rod (RV), 2018-10-09:
Tak for det, formand, og tak for den nye talerstol.
I Radikale Venstre vil vi gerne have blandede vuggestuer, blandede børnehaver, blandede skoler og i det hele taget blandede uddannelser, for vi tror på, det er vigtigt for børnene at se, at børn og familier i det hele taget kan være forskellige.
Men det er også, fordi det er vigtigt for os som samfund, for hvad er det for et land, vi gerne vil have Danmark skal være?
Skal vi være sådan et land, hvor man godt nok lever ved siden af hinanden, men overhovedet ikke har noget med hinanden at gøre, eller vil vi gerne være et land, hvor vi leger sammen og kender hinanden på kryds og tværs, og hvor vi har tillid til hinanden?
Jeg ved godt, hvad det er for et Danmark, jeg godt vil have, for jeg tror på, at tillid er noget af det allerfineste i vores samfund.
Derfor er Radikale Venstre også med i den her aftale.
I det hele taget er vi ret glade for, at børneministeren er kommet på banen og gerne vil blande vores daginstitutioner.
Jeg ville ønske, at vores børneminister måske gad at snakke lidt med undervisningsministeren, for selv om vi faktisk har aftalt med hinanden i gymnasieforliget, at vi skal have blandede gymnasier, har vi altså en undervisningsminister, som stadig væk blokerer for, at der kan ske noget, så jeg ville sætte stor pris på, at man, når vi faktisk godt kan finde ud af det med regeringen på dagtilbudsområdet, melder sig på banen på gymnasieområdet.
Radikale Venstre er med i den her aftale, men vi kan samtidig også godt se nogle problemer i den måde, som selve aftalen er udmøntet på.
Jeg deler sådan set kritikken af, at forslaget både er firkantet og giver kommunerne for lidt tid og i virkeligheden også for lidt støtte.
Jeg ved i hvert fald fra den radikale rådkvinde i Odense, Susanne Crawley Larsen, at hun står over for det, man nærmest må sige er en umulig opgave, nemlig at kunne nå det her allerede til næste år.
Helt grundlæggende har jeg også et problem med den tankegang, og i virkeligheden også som debatten har været i dag, at det er nogle bestemte børn, vi skal have flyttet hen et andet sted.
Altså, for mig er debatten meget større end det.
Det handler ikke om at flytte en bestemt slags børn.
Det handler om, at vi i det hele taget skal blandes, og det at blande går alle veje, for jeg tror helt grundlæggende på, at det er sundt for alle børn at se nogle andre børn, som er anderledes end dem selv og den familie, de kommer fra.
Derfor vil jeg egentlig bare gerne bruge min ordførertale på en opfordring til børneministeren: Skulle vi ikke sætte os sammen og kigge på nogle af de høringssvar, der er kommet, for vi kunne måske faktisk gøre noget, som er mere fleksibelt, og som kunne gøre, at løsningen derude bliver bedre end det, der ligger nu?
Jeg tænker i hvert fald, at der ikke er nogen af os, der gerne vil ende der, at man til næste år bare kommer til at busse børn rundt, fordi det ligesom er det eneste, man kan nå, når det skal gå så hurtigt.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-09:
Tak for talen.
Jeg er glad for, at fru Lotte Rod adresserer nogle af de problemer, som vi har rejst.
Men når fru Lotte Rod siger, at det er så vigtigt, at vi får blandede børnegrupper i vores institutioner, hvordan kan det så være, at De Radikale har accepteret, at der skal være en tvang, hvis man bor i et udsat boligområde, til ikke at få sit barn i en daginstitution tæt på sin bopæl, mens der ikke har været en vilje til, at kommunen så også i visitationen kunne tvinge forældre, der bor uden for områderne, til at sætte deres børn i en daginstitution i et udsat boligområde?
Betyder det ikke, at man lægger hele integrationsbyrden – jeg ved ikke, om det er et godt ord – på dem, der bor i de udsatte boligområder, sådan at lige præcis dem, der bor udenfor, fritages for at være med til at løse integrationsopgaven?
Er det ikke en usund måde at tænke løsninger på?
Anni Matthiesen (V), 2018-10-09:
Forskellen er måske, at jeg er et menneske, der også vælger at tage de optimistiske briller på.
De samlede tiltag, vi gør på det her område, er for at få bekæmpet og forhåbentlig få udryddet de her ghettoområder.
Og jeg mener faktisk, at det her er et af de værktøjer, som vi kan tage i brug for at nå i mål med det.
Jeg har ikke de negative briller på, som Enhedslistens ordfører har, for jeg tror ikke, at man lukker de her daginstitutioner.
Jeg anerkender gerne, at det her er en svær opgave, men så må jeg sige, at jeg er stolt af, at Venstre er med i en regering, som trods alt nu tager fat.
Det har vi jo ventet alt for mange år med at gøre.
Derfor må jeg sige, at det her er et skridt i den rigtige retning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-09:
Det store problem er jo, at vi har nogle boligområder, som man forsøger at få folk med arbejde eller under uddannelse til at flytte ind i.
Og det har en betydning, at der i det nærområde er daginstitutioner, hvis de har små børn eller skal have det.
Det er det, vi risikerer at ændre på, ved at der bliver færre daginstitutioner i de boligområder, så der dermed er en dårligere kommunal service, hvilket vil gøre, at det bliver sværere at få nogen til at flytte ind.
Kan ordføreren ikke se, at man her er ude i et dilemma, hvor man risikerer, at det bliver et dårligere kommunalt tilbud i de her udsatte boligområder?
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-10-09:
Jeg prøver lige igen med mit spørgsmål.
Hvis der nu kommer 40 pct. ovre fra Ladegårdsparken – som indtil for ganske nylig faktisk også var på den her ghettoliste – som bliver busset over i den her børnehave, som ligger ovre i Agervang, så kan det godt være, at man opnår den her 30-procentsmålsætning.
Men det er jo ikke ligefrem nogle børn, som er meget væsensforskellige i forhold til dem, som var der i forvejen.
Hvis man så bare flytter de børn fra Agervang over i Ladegårdsparken, mener ordføreren så, at vi har opnået noget særligt med det her, ud over at vi har brugt lidt flere penge på busser, der skal hver sin vej?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2018-10-09:
Jeg synes, ordførerens bekymringer er relevante.
Som socialdemokrat synes jeg egentlig, at det her burde være noget, der gjaldt for alle udsatte børn, uanset om man tilfældigvis bor i den ene boligkarré eller den anden.
Det har vi ikke kunnet komme igennem med.
Men jeg synes, det her er bedre end ikke at gøre noget, og jeg håber, at de lokale løsninger, man så finder, som jeg allerede ved der er mange der er i gang med at udtænke, lander et sted, hvor flest mulige børn oplever en hverdag, hvor de mødes på kryds og tværs, får det danske sprog med sig, får danske værdier med sig og får en hverdag, hvor de ikke kun er sammen med andre børn fra udsatte familier.
For det tror jeg svækker deres livschancer.
Det viser alle tal og statistikker, og det synes jeg vi skylder de her børn at gøre bedre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-09:
Man må konstatere, at efter at en række partier lavede den her parallelsamfundsaftale, har der været en proces, hvor man så har fundet frem til, at der skal være en dispensationsmulighed, som gælder den her 30-procentsregel.
Så man har åbenbart fundet ud af, at man var gået alt for langt i det, man havde aftalt.
Og jeg håber, at man i den her lovgivningsproces vil komme frem til at se, at det, man laver, er fuldstændig tåbeligt.
Det, som er vigtigt i et boligområde, er jo, at der er en vis service.
Vi kan jo tage Sundparken i Horsens – ja, man har et område, hvor der er mange, der er arbejdsløse, og ja, historisk set er der mange, som har ikkevestlig baggrund.
Der ligger en daginstitution i det område, og selvfølgelig er det helt naturligt, at lokalområdet afspejler, hvad det er for nogle børn, der er i den daginstitution.
Og så er det, at I vil lave noget med nogle firkantede regler.
Jeg vil godt spørge ordføreren, om ikke det var en anden vej at gå, at man ligesom styrkede de institutioner, at man gav ekstra ressourcer til de institutioner, som havde mange børn fra de såkaldte udsatte boligområder.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2018-10-09:
Jeg synes, man bør gøre begge dele.
Jeg synes, vi bør have et mål om, at institutioner er blandede, og så synes jeg, at når man har børn fra udsatte familier, skal der følge sociale normeringer med.
Det er regeringen heldigvis også indstillet på.
Det er noget, vi har lavet i fællesskab, og jeg tror, de to ting går rigtig godt hånd i hånd, så vi faktisk gør begge dele.
Jeg håber, at det ender med at få givet de her børn en bedre opvækst og bedre livsmuligheder, fordi de både møder en blandet gruppe af børn i løbet af deres hverdag, og at der til dem, der kommer fra udsatte boligområder og udsatte hjem, faktisk følger ekstra ressourcer med.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-09:
Jamen det sker jo bare ikke helt automatisk.
Altså, hvis man ser på virkeligheden derude, har man en lang række boligområder, hvor man er i en proces, hvor man forsøger at få folk, der har arbejde og er i uddannelse, til at flytte ind.
Og når I gennemfører den her lov, modarbejder det jo det.
Hvorfor skulle man så flytte ind i et boligområde, hvis man har små børn og gerne vil have dem passet tæt på der, hvor man bor?
I modarbejder integration med det her lovforslag.
Jeg synes, det er ærgerligt, at man indtil nu ikke har kunnet se de negative effekter, der er ved det her lovforslag.
Anni Matthiesen (V), 2018-10-09:
Nu er det sådan, at der i de her socialt udsatte boligområder jo også er rigtig mange, som har boet der i rigtig mange år, og for den sags skyld også børn, som er født og opvokset der.
Jeg anerkender egentlig, at vi selvfølgelig har en opgave i at få sendt dem hjem, som skal sendes hjem.
Men jeg vil også sige, at jeg godt vil høre ordførerens kommentar til, om det vil sige, at Dansk Folkeparti vil gå så vidt som til at mene, at de her mennesker på en eller anden måde så skal isoleres yderligere, indtil de kan sendes hjem?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2018-10-09:
Jeg siger ikke, at det her er nemt, men jeg synes, at status quo er uhensigtsmæssigt for de børn, der går der.
Og i øvrigt tror jeg, at hvis du er en helt almindelig, velstillet middelklassefamilie, der skal flytte ind i et boligområde, vil du jo gerne have, at der er en daginstitution, men du vil også gerne have, at det er en blandet børnegruppe, der går der.
Og det synes jeg sådan set er indsatsen der.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-10-09:
Jamen at man ikke vil gøre det, som bliver fremlagt, er ikke det samme, som at man ikke anerkender, at der er et problem.
Jeg siger bare, at jeg synes, at det løsningsforslag, der er lagt frem her, sådan set er værre end status quo.
Så ville vi sådan set hellere knuse ghettoerne ved at sende alle dem ud af landet, som ikke har valgt at integrere sig i samfundet, som vi kan.
Og når vi er nået i mål med det, må vi jo så se, hvad man kan gøre yderligere.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2018-10-09:
Jeg mener, at det, at vi blander vores daginstitutioner, vores skoler, vores boliger, vores uddannelsesinstitutioner, styrker sammenhængskraften og især styrker de udsatte børns mulighed for at klare sig og få nogle solide, gode normer, hvor de er med, få et stærkt dansk med sig videre i livet, og jeg mener ikke, det er et mål, vi opfylder i institutioner, hvor op mod 100 pct. er tosprogede eller kommer fra et udsat boligområde. Jeg mener, at det er en falliterklæring, at der er institutioner, hvor det er situationen, og jeg synes, det er godt, at vi gør noget ved det.
Det her kan ikke stå alene.
Der er boligpolitik, socialpolitik og alt muligt, der skal komme oveni.
Men jeg synes, det er et godt første skridt på vejen.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-10-09:
Jeg kunne forstå, at ordføreren er meget optaget af det her med, at man skal møde hinanden på tværs af, hvad der vel kunne kaldes sociale klasser eller i hvert fald forskellige baggrunde.
Jeg bor i Holbæk Kommune.
I Holbæk by har vi et af de her belastede områder, der hedder Agervang.
Vi har også et område, der hedder Ladegårdsparken, og vi har også et, der hedder Bjergmarken.
Hvis man nu har en daginstitution, som kun har 30 pct. børn, der kommer fra Agervang, som er på listen, og man så har 40 pct. fra Ladegårdsparken og 30 pct. fra Bjergmarken, mener ordføreren så, at det er en rigtig god og forskelligartet børnehave, hvor det gode børneliv kan udfolde sig, og hvor man lærer en masse forskelligt om alle mulige, som ikke ligner en selv?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2018-10-09:
Tak for det, formand.
Nu får jeg anledning til for første gang at komme på den her talerstol.
Det er dejligt.
Her er fint.
Lovforslag nr. L 6, forslag til lov om ændring af dagtilbudsloven, handler jo helt grundlæggende om, at vi ønsker, at alle børn i vores samfund får den bedst mulige start på livet og de bedst mulige chancer for at klare sig.
Det er der desværre børn der ikke gør i tilstrækkelig grad i dag.
Det er særlig børn, der bor i udsatte boligområder, og som ikke får anledning til at komme i vores gode og solide daginstitutioner med dygtige pædagoger.
Vi har også institutioner, hvor den her børnegruppe er klumpet sammen, så de desværre ikke møder børn, der har dansk som deres primære sprog, eller børn, der har danske traditioner og normer med hjemmefra.
Vi synes i Socialdemokratiet, det er grundlæggende, at vi møder hinanden der, hvor vi bor, der, hvor vi går i daginstitution, der, hvor vi går i skole, og der, hvor vi arbejder; at vi mødes på kryds og tværs i vores samfund.
Derfor er vi også meget optagede af, at vores daginstitutioner afspejler det billede, og vi bakker i høj grad op om ambitionen om, at man maks. må optage 30 pct. fra de udsatte boligområder i en daginstitution.
Jeg er også meget glad for, at det ikke kun gælder vores offentlige institutioner, men hele vejen rundt, sådan at billedet bredt set bliver, at det her er et sted, hvor børn mødes på kryds og tværs.
Vi skal ikke have daginstitutioner, hvor udsatte kun møder andre med samme sociale problemer, og hvor de, der taler dårligt dansk, kun møder andre, som heller ikke kan sproget, og hvor de måske ovenikøbet ikke møder børn, hvor det at have forældre, der går på arbejde, er normen.
Jeg synes, det er et godt forslag, vi er blevet enige om.
Jeg er også meget glad for de elastikker, der er lagt ind i forhold til områder, hvor det her allerede er i en god gænge, og hvor man allerede har sat solide projekter i gang for at lave vores institutioner om til blandede institutioner, sådan at bekymringen for, at det her vil lukke institutioner, bliver imødekommet.
Det her kan selvfølgelig ikke stå alene.
Det skal ske i sammenhæng med boligpolitikken, familiepædagoger og sociale normeringer.
Det er en helhedsorienteret indsats, der skal til, for at de her børn får en så god som mulig start på livet og så gode chancer som muligt for at klare sig i vores samfund.
Men det er bestemt et vigtigt skridt på vejen, og derfor bakker Socialdemokratiet op om det.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-10-09:
Tusind tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Jeg tror ikke, at der er nogen, der ikke deler intentionerne om, at børn i Danmark skal blandes, på tværs af hvem vi er, hvor vi kommer fra, og hvad vi tror på.
Det, der er problemet med det her lovforslag, og det tror jeg også ordføreren forhåbentlig har set i høringssvarene, er det, vi ser i en række meget kritiske kommentarer fra BUPL, KL, Børne- og Kulturchefforeningen og FOLA, som alle sammen peger på, at vi risikerer en udvanding af daginstitutionerne i de udsatte boligområder.
Kan ordføreren ikke sætte et par ord på det og sige, om ikke også ordføreren er bekymret for, at vi med det her lovforslag reelt set kommer derhen, hvor institutionerne i de udsatte boligområder kommer til at lukke, så de mennesker, der bor i de udsatte boligområder, faktisk ikke har mulighed for netop at blande sig med dem, de bor tæt på, fordi der ikke er nogen børneinstitution i det lokalområde, hvor de bor?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2018-10-09:
Tak for det.
Bekymringen for institutionslukninger synes jeg vi skal være rigtig opmærksom på.
Det er også derfor, vi er meget glade for dispensationsmulighederne, f.eks. hvis man allerede har sat noget i gang og det er en privat entreprenør, der bygger 1.000 nye boliger i et udsat område.
Man skal ikke kunne sige til den udvikler: I øvrigt så er der ikke nogen daginstitutioner i området.
For så bliver det pludselig uattraktivt at begynde at investere og dermed lave boligområdet mere blandet.
Der skal selvfølgelig være mulighed for, at man går ind og vurderer det i hvert enkelt tilfælde, i forhold til om det er en god plan, og om man over en årrække kan opnå det her mål.
Men jeg synes, vi må stå fast på, at det ikke er meningen, at børn fra udsatte boligområder kun skal møde andre børn fra udsatte boligområder.
Det giver ikke den bedste start på livet.
Det giver ikke den største sammenhængskraft i vores land.
Jeg synes faktisk ikke, vi kan være det bekendt.
Så jeg står ved, at det her er en stærk målsætning, men jeg er glad for dispensationsmulighederne, for jeg synes, der er sat mange gode projekter i gang, som vi selvfølgelig ikke skal spænde ben for.