runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2022-03-01:
Tak for det.
I Venstre er vi meget på linje med den tale, som ministeren holdt her for et kort øjeblik siden i forhold til hele den her sag, og også med de tiltag, som ministeren pegede på.
Dyrevelfærden skal være i orden, det er vigtigt.
Det tror jeg også vi alle sammen synes, og jeg tror, at vi alle er med på den linje.
Allerførst vil jeg da også gerne sige tak til de mange mennesker, der er engagerede i det her borgerforslag.
Det er glædeligt, at så mange mennesker kerer sig om dyrevelfærden, og det er også noget, som der er et stort fokus på her i Folketinget.
Det er levende væsener, der er tale om, og derfor skal kravene også være store til dem, som arbejder med dyr, og i den her situation er det så også i forhold til hundehvalpe, og der tager vi selvfølgelig alle sammen afstand fra de her forfærdelige forhold, som vi også har set eksempler på.
De fleste af dem, der handler med hundehvalpe, sætter også en ære i at have en høj dyrevelfærd og kvalitet.
De har en høj faglighed og stor kærlighed og omsorg for hundene, og det er derfor, de har valgt, kan vi så sige, at arbejde med det.
Desværre er der så også dér fundet brodne kar, og dem skal der sættes ind over for – det er vi meget enige i.
For det første strider forslaget imod EU-lovgivningens regler om varernes og tjenesteydelsernes frie bevægelighed.
Det vil være vanskeligt at gennemføre det her borgerforslag på en meningsfuld måde og samtidig overholde de EU-regler, som vi jo i øvrigt ellers har meget stor glæde af.
For det andet vil borgerforslaget gøre det meget vanskeligt for private at sælge en hund til eksempelvis et familiemedlem, som ministeren også lige har været inde på, og det synes vi ville være ærgerligt, og jeg tror heller ikke, at det er forslagsstillernes intention.
Det er nogle andre vinkler, der er problematiske her, men i Venstre vil vi gerne arbejde med de her intentioner, der har været.
Men ud fra en samlet vurdering, som jeg har redegjort for her, kan vi ikke støtte borgerforslaget, som det foreligger.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-03-01:
Jeg vil sige, at i forhold til den græske kollega synes jeg, det er en rigtig, rigtig god idé, for det oplever jeg desværre selv – altså, det gør man i Sydeuropa, hvor man har alle de her gadehunde, som også indimellem bliver formidlet videre, nogle med succes, men det er desværre de færreste, og andre til en uvis skæbne, fordi de er syge.
Men sådan er det.
Jeg kan bare kun sige, og det vil jeg så også komme ind på i min ordførertale, at det ikke er noget, der bliver glemt.
Altså, jeg er virkelig, virkelig tilbøjelig til at tro det der med EU.
Bare dyretransporterne – altså, jeg har slet ikke tal på, hvor mange år det er foregået, men det er uhyggelig mange år.
Og hver gang vi har det til debat i Folketingssalen, henviser man til fælles EU-regler.
Mona Juul (KF), 2022-03-01:
Tak for ordet.
Hvor er det godt, at vi tænker i tilgængelighed for alle.
Man kunne også kalde det frihed for alle, lige ret for alle – på lige fod med andre.
For mennesker med handicap har forskellige udfordringer i forbindelse med transport, handel på nettet, selvbetjeningsterminaler og meget mere, afhængigt af handicap naturligvis.
Og da vi jo hverken registrerer eller har en klar definition på, hvad et handicap egentlig er, så har vi heller ikke det fulde overblik over, hvor mange der f.eks. er blinde eller sidder i kørestol.
Vi ved bare, at langt de fleste produkter og servicer udvikles til og for flertallet.
Ifølge WHO betyder det 85-90 pct. af befolkningen, fordi man her anslår, at 10-15 pct. af befolkningen har et handicap.
Med tilgængelighedsdirektivet fra april 2019 lever vi op til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap.
Det er rigtig godt.
Men hold nu op, hvor er det dyrt.
Det forsigtige estimat siger 4,5-6 mia. kr. alene til omstillingsomkostningerne, et beløb, som Finans Danmark i høringssvarene allerede siger nok nærmere ligger på 7-13 mia. kr.
Det er altså et samlet tab på det strukturelle bruttonationalprodukt på 0,7 mia. kr.
Det er i særdeleshed bankerne og nethandelen, der skal ændre og omstille, og det kan godt gå hen at blive svært, fordi det er så usikkert, hvad der er omfattet.
Det skal der styr på, hvorfor det er godt, at vi allerede nu begynder at tilrettelægge, så de kommende 3 år kan bruges til at finde løsninger, inden kravene skal være opfyldt i 2025.
I den mellemliggende periode handler det jo så også om for dansk erhvervsliv at udvikle løsninger, som kan bruges såvel her som i resten af EU.
Kommer vi ud af starthullerne, kan vi se omstilling som en mulighed for udvikling af løsninger, der kan skabe vækst og nye arbejdspladser.
Hos os Konservative ser vi gerne en meget grundig udvalgsbehandling og ikke mindst et meget tæt samarbejde med de berørte erhverv om, hvordan loven egentlig i sidste ende skal strikkes sammen, ikke mindst fordi man jo kan tænke sig, at loven på nogle områder er overhalet af allerede nyopdaget teknologi, nyopdagede teknologiske løsninger.
Særlig må jeg også sige, at der er et område, der kræver et meget stort fokus, og det er e-bøger, som er udgivet før lovens ikrafttrædelsestidspunkt, det såkaldte bagkatalog.
Jeg vil opfordre til, at vi ser på løsningsmodeller – i hvert fald i den her forbindelse – der er anvendt i Sverige og Finland, og som man jo må formode må være i overensstemmelse med direktivet.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-03-01:
Tak for det.
Hvor er det skønt at høre formanden citere fra Bibelen her fra formandsstolen.
Digitaliseringen er gået ekstremt hurtigt.
Det er ikke mere end et par år siden, at vi diskuterede, at det altså ikke var fair over for de ældre, som kun havde kontanter at betale med, at de blev afskåret fra flere steder, hvor man kun kunne betale med kort, eller at det var synd for de ældre, at de ikke kunne stemme i »Vild med dans« eller andet, fordi de ikke havde nogen mobiltelefon.
Men i dag – i dag – er det jo ikke nok, at de har dankort eller mobiltelefon.
I dag er de nødt til at have en smartphone med apps, ellers kan de ikke få rabat i Lidl eller i Føtex eller på INGO-tankstationer, og de kan heller ikke parkere deres bil i København.
Så det er fint, at vi med det her forslag lige stopper op og giver dem en chance – de ældre; de handicappede; dem, der ser eller hører svagt; dem, der ikke kan gå.
Med forslaget øges tilgængeligheden på en række områder.
Der skal være talefunktioner ved billetautomater og hæveautomater, og det skal være muligt for en kørestolsbruger at hæve penge ved en hæveautomat.
I Dansk Folkeparti har det altid stået vores hjerte nært at hjælpe de ældre og de handicappede og at sikre dem, at de har samme muligheder som os andre, og at de har bedre tilgængelighed, koste, hvad det koste vil!
Det kommer til at koste, kan vi se, det, som nogle af de tidligere ordførere har været inde på: mellem 4,5 og 6 mia. kr., og endnu mere, hvis man skal tro på, hvad nogle af høringssvarene spår.
Det giver os ikke anledning til ikke at støtte forslaget, for det vil vi naturligvis gøre.
Men det giver os anledning til at foreslå en meget, meget grundig udvalgsbehandling, hvor vi kommer alle spørgsmålene igennem og alle bekymringerne til livs.
Vi skal sikre, at det står knivskarpt, hvilke forpligtelser internetudbyderne har, og vi skal også imødekomme bekymringen fra Dansk Erhverv, der gør opmærksom på, hvor dyrt det vil være, hvis vi skal trække alle eksisterende e-bøger ud af markedet for at gøre dem handicapvenlige.
Mange af de her forlag er altså små, det er SMV'er, og vi skal altså sikre, at vi med det her forslag ikke lægger dem ned.
Så lad os tage en grundig udvalgsbehandling af det her, hvor vi får en masse interessenter i deputation, så vi kan lande det her på en god måde, til stor gavn for de ældre og for de handicappede, og så vi samtidig også kan give erhvervslivet en fair chance for at omstille sig.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-03-01:
Tak for det.
Og tak til ministeren for at fremsætte det her lovforslag, som jo imødekommer ønsker fra det grønlandske selvstyre i forhold til at få styrket retssikkerheden og få moderniseret politiet i Grønland.
Det kan vi kun bakke op om.
Vi mener, at retssikkerheden i Grønland bliver øget med det her lovforslag, og vi tror også, at det bliver godt for politiet, at der nu bliver mere ligestilling mellem Grønlands Politi og danske politikredse.
Når det er sagt, håber vi også, at det her kun er en start på vores gode samarbejde om at få forbedret retsvæsenet i Grønland.
Bl.a. synes vi jo, der er en række efterslæb i forhold til at få it-systemerne ført up to date i Grønland, og vi håber på, at det er det næste skridt, vi kommer i gang med, når vi nu har taget hul på den her øvelse.
Så tak til ministeren for en god start i forhold til at følge op på de grønlandske ønsker.
Og vi ser frem til det fortsatte arbejde med at komme helt i mål med det moderne retsvæsen i Grønland.
Peter Seier Christensen (NB), 2022-03-01:
Lovforslaget omhandler gennemførelse af politireformer og etablering af en ny politiklageordning, indførelse af motivationsbehandlingspladser for seksualforbrydere i Anstalten i Nuuk, forhøjelse af foranstaltningsniveauet for voldtægt af mindreårige samt styrkelse af retsstillingen for ofre for forbrydelser.
Lovforslaget udspringer af ønsker fra Naalakkersuisut og Inatsisartut samt drøftelser i Rådet for Grønlands Retsvæsen.
Derudover bygger dele af lovforslaget på anbefalinger fra en fælles grønlandsk-dansk arbejdsgruppe om styrket indsats for udsatte børn og unge i Grønland.
Nye Borgerlige vil som udgangspunkt altid støtte lovgivning, som Grønland selv ønsker indført, og det gælder også i dette tilfælde.
Så Nye Borgerlige kan støtte lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2022-03-01:
Det er en omfattende revision, vi behandler i dag.
Men min ordførertale bliver kort, fordi det er et godt gennemarbejdet forslag, vi har på bordet.
Der er jo i høj grad brug for en opgradering af hele justitsområdet i Grønland, og den revision, vi står med her, er et blandt flere helt nødvendige skridt.
SF støtter forslaget, som jo også allerede har været behandlet i både naalakkersuisut og i Inatsisartut.
SF støtter det.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-03-01:
Min ordførertale bliver heller ikke den længste i danmarkshistorien.
Det er et forlig, som også jeg synes er meget omfattende, og jeg må være ærlig og erkende, at det ikke er alle detaljer, som vi har dykket ned i, men vi hæfter os ved, at der ser ud til at være en bred opbakning til det.
Det bliver opfattet som et fremskridt i Grønland, som en styrkelse af retsvæsen og politi.
Det vil vi selvfølgelig meget gerne bidrage til fra Folketingets side, og det er hovedårsagen til, at vi synes, det ser ud til, at der er lavet et godt stykke arbejde, som det vil være klogt at stemme igennem.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2022-03-01:
Tak for det, formand.
Normalt ville hr. Peter Skaarup nok have stået her, da det handler om retsforhold, men jeg har fået æren i dag af at kunne sige, at vi i Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Der er lagt et meget grundigt forarbejde i at nå hertil, hvor man kan foreslå en reform af politiet og anklagemyndigheden for den grønlandske del.
Vi synes, der er mange positive ting i det her, selvfølgelig specielt det med, at man i højere grad kan skride ind over for seksuelt misbrug af børn, men også i forhold til uafhængigheden i politiklagesager, i forhold til at forbedre retsstillingen for ofre for forbrydelser og i forhold til beskyttelse af vidner osv. er der en række gode forslag i det, der er fremlagt for os her i dag, og derfor kan vi støtte forslaget.
Nick Hækkerup (S), 2022-03-01:
Jeg vil gerne starte med at sige tak for de vel hele vejen rundt positive indlæg, som vi har hørt i dag.
Og jeg noterer, og det synes jeg vi skal gøre i fællig, at også i Grønland bliver der set positivt på lovforslaget.
Det blev vedtaget enstemmigt i det grønlandske parlament, og det forstår jeg godt, for som det også er blevet peget på af forskellige, indeholder lovforslaget jo en lang række gode initiativer, som vil forbedre retsforholdene, retsplejen, i det grønlandske.
Så jeg ser frem til den fortsatte behandling af forslaget.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-03-01:
Tak for det.
Det her lovforslag handler om, om vi skal beholde § 136, stk. 3, i straffeloven.
Bestemmelsen blev indsat i 2016 og kriminaliserer det, vi kalder udtrykkelig billigelse af visse strafbare handlinger, herunder voldtægt, bigami, terror og drab, som led i religiøs oplæring.
Da den blev indført, blev der knyttet en revisionsbestemmelse til den, og derfor skal vi nu tage stilling til, om vi, som regeringen foreslår, fortsat skal have bestemmelsen.
Vi stemte sammen med et bredt flertal for bestemmelsen i 2016, og det gjorde vi, fordi vi ikke vil have, at religiøse forkyndere misbruger deres store autoritet i visse miljøer til at undergrave vores danske love og værdier.
Vi vil simpelt hen ikke acceptere, at nogle gennem forkyndelse forsøger at skabe parallelsamfund, hvor opfattelsen af vores demokratiske fællesskab og vores demokratiske rettigheder er en helt anden.
Det lavede vi så et værn imod i 2016 som en del af en række initiativer, og det værn skal vi beholde.
Jeg er med på, at det her er et meget komplekst spørgsmål, og at der ikke er nogen enkle løsninger på de udfordringer, som vi ser, men grundlæggende handler dagens diskussion om, hvorvidt man ønsker at gøre legitimering af eksempelvis drab, stening og bigami som led i religiøs oplæring lovligt igen.
Det ønsker vi ikke, og derfor støtter vi selvfølgelig forslaget om at ophæve revisionsbestemmelsen og beholde § 136, stk. 3, som den ser ud nu.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-03-01:
Tak for det.
Vi må desværre konstatere, at der findes kræfter i Danmark, der under dække af religion forsøger at undergrave vores samfund og de danske værdier.
Der er behov for, at vi kan straffe dem, der som led i religiøs oplæring udtrykkeligt billiger strafbare handlinger som terror, drab, voldtægt, voldshandlinger, incest, pædofili osv.
Derfor indførte vi i 2016 den pågældende bestemmelse.
Baggrunden var, at vi ville gøre mere for at dæmme op for undergravningen af de grundlæggende danske værdier og bekæmpe parallelle retsopfattelser.
Det ønske har vi faktisk stadig væk i Venstre, og derfor skal vi ikke stiltiende acceptere, at der findes folk i Danmark, der bruger deres særlige religiøse autoritet til at billige den her slags ting.
Da bestemmelsen blev indført, blev der indsat en revisionsbestemmelse, der sagde, at vi i år skal tage stilling til, om bestemmelsen skal videreføres.
Det mener vi i Venstre at den skal.
Vi kan i øvrigt også konstatere, at den er blevet anvendt.
Østre Landsret benyttede den for nogen tid siden, hvilket udløste 6 måneders fængsel til en person, der billigede drab under en prædiken.
Så efter Venstres opfattelse skal det fortsat være strafbart at udtrykke direkte billigelse af kriminalitet som drab, terror, voldtægt osv., og derfor støtter vi forslaget.
Kasper Roug (S), 2022-03-01:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag, som vi skal behandle i dag, har til formål at styrke justitsområdet og retssikkerheden i Grønland på en række forskellige områder.
I Socialdemokratiet ønsker vi at sikre et ligeværdigt og styrket partnerskab med Grønland, hvor vi i fællesskab kan udvikle de danske ansvarsområder ved at opdatere lovgivningen og sikre en tidssvarende myndighedsstruktur.
Derfor har man i Justitsministeriet udarbejdet det her lovforslag med en række ændringer bl.a. af retsplejeloven for Grønland og kriminalloven for Grønland, og det er sket efter ønske fra Naalakkersuisut.
Lovforslaget består af et sæt af forskellige forslag, som indeholder en hel del forskellige elementer, som jeg synes er beskrevet rigtig godt i lovforslagets resumé.
Som grønlandsordfører er jeg selvfølgelig meget optaget af, at al lovgivning, der skal gælde i Grønland, bliver udarbejdet i et tæt, godt og ligeværdigt samarbejde med det grønlandske selvstyre.
Og det er mit klare indtryk, at der er en meget bred opbakning til det her lovforslag i Grønland, da det er blevet efterspurgt af Naalakkersuisut og enstemmigt vedtaget i Inatsisartut.
Socialdemokratiet støtter selvfølgelig lovforslaget.
Jeg siger tak for ordet og ser selvfølgelig frem til en god debat.
Og så skal jeg sige, at Radikale Venstre også støtter lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-01:
Jeg tror næppe, man kommer til at høre nogen sige fra talerstolen i dag, at vi ikke skal sikre gode forhold for de handicappede eller for ældre, så de kan bruge visse produkter eller servicer.
Det ville være utænkeligt, og det kommer jeg heller ikke til at sige.
Jeg synes også, at det er en god idé, at man konstant har fokus på det.
Den anden del side af mønten er så bare, at endnu en gang pålægger Folketinget via EU, som man bruger som undskyldning den her gang, erhvervslivet øgede udgifter.
Det kan vi simpelt hen ikke blive ved med at gøre, uden at der kommer noget igen på den anden side.
Nu skal der så være en grundig udvalgsbehandling omkring det her, og jeg vil da opfordre alle mine gode kollegaer til, at når vi har den her udvalgsbehandling, kigger vi samtidig på, hvor vi så konkret kan lette nogle byrder for erhvervslivet, som tilsvarer det, som man nu lægger af ekstra udgifter på erhvervslivet.
For det ville måske være første gang i verdenshistorien, at de udgifter, som vi pålægger erhvervslivet, ikke bliver sendt videre til borgerne, videre til forbrugerne.
Så hvis vi ikke passer meget på, gør vi noget godt i intentionen for folk med handicap, men vi gør det alligevel væsentlig sværere for de måske samme handicappede mennesker at bruge de her servicer og tjenester, fordi de skal betale langt mere for dem, og så kan de gode intentioner jo være spildt.
Så lad os kigge på, hvordan vi kan lette byrderne for erhvervslivet, også den her gang, så vi ikke lægger en stor regning ud på de borgere, som vi rent faktisk gerne vil hjælpe.
Orla Hav (S), 2022-03-01:
Jeg kan ikke lade være med at filosofere lidt over, at hvis vi altid havde tænkt som hr. Lars Boje Mathiesen giver udtryk for, så havde Danmark ikke haft to af verdens største høreapparatproducenter her på dansk grund.
Det har vi, fordi der var nogen, der ville, at man skulle give adgang til en teknologi, som dengang var ny, og som i dag har gået sin sejrsgang, så danske høreapparatfabrikanter tjener masser af penge og beskæftiger rigtig mange mennesker.
Er det ikke en forkert filosofi, som hr. Lars Boje Mathiesen er tilhænger af, altså det der med at være født i trillebørens tegn og altid skal skubbes frem?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-01:
Nej, det kan godt være, at man fra Socialdemokratiets side hylder, at alt skal foregå via statslig udvikling eller sådan noget, men, altså, jeg er nu ret glad for, at den bil, jeg kører i, ikke er en bil, der er produceret af staten og via statsstyring, men at det rent faktisk har været folk på det private arbejdsmarked, som har skabt de biler, vi kører i i dag.
Det er jo ikke ensbetydende med, at man ikke hele tiden skal kigge på, om de borgere, som lever i ens land, har mulighed for at deltage i samfundet på lige fod.
Det var det allerførste, jeg sagde i min ordførertale, nemlig at jeg synes, at det er rigtig, rigtig vigtigt.
Men vi kan ikke herindefra blive ved med at pålægge erhvervslivet byrder og så på magisk vis tro, at de udgifter bare forsvinder ind i virksomhederne og ikke bliver lagt ud på forbrugerne bagefter – for det er nu virkeligheden, ligegyldigt om Orla Hav vil skitsere en, som ikke er tilfældet.
Orla Hav (S), 2022-03-01:
Jamen der er jo stadig væk tale om, at hvis ikke der var nogen, der havde turdet lave den investering – og vi taler jo ikke om statslig investering, for dengang var det sygekasserne, der sikrede, at deres medlemmer kunne få adgang til at få høreapparater – så havde vi ikke haft de virksomheder, så havde vi ikke haft de arbejdspladser.
Så det er jo et falsum, hr. Lars Boje Mathiesen stiller op, som om det skulle være et enten-eller.
Det her kan blive et både-og, altså at man både kan give bedre service til de borgere, der har behov for hjælp, og så samtidig udvikle nogle virksomheder, som tjener penge og beskæftiger folk til gode lønninger.
Det er jo det, der er den afgørende forskel i forhold til den der spareretorik, som hr. Lars Boje Mathiesen altid giver udtryk for at vi skal hylde.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-01:
Hvis det, som ordføreren siger, er udtryk for regeringens holdning, altså at man gerne vil sikre, at folk laver flere investeringer i det private, så hilser jeg det da velkommen – så lad os straks sænke selskabsskatten.
Det er en selskabsskat på produktivitet og investeringer.
Det er en skat, som straffer folk og virksomheder, som gerne vil investere.
Men da vi fremsatte beslutningsforslaget om at sænke selskabsskatten, var Socialdemokratiet imod.
Altså tiltag, som rent faktisk kan sikre de investeringer, som man skal forstå nu at Socialdemokratiet gerne vil have, er jeg tilhænger af.
Så lad os sænke skatten, så det kommer til at ske.
Simon Kollerup (S), 2022-03-01:
Jeg vil bare starte med at sige, at jeg tror, at det er naturligt, at der er forskellige syn på den her sag, så det er ikke noget med at pege fingre.
Vi har jo selv haft de samme overvejelser, da vi skulle lave lovforslaget, om, hvordan vi kunne finde den rigtige balance i forhold til de her ting.
I forhold til f.eks. det med klageadgang er der hjemmel til, at man kan oprette det, og så må vi jo i fællesskab se på, hvordan den hjemmel eventuelt skal bruges.
Men der er mulighed for at gøre det, og det håber jeg er et svar til de organisationer, der har rejst det som en bekymring.
Nu er der en overgangsperiode, og de 3 år skal bruges klogt, og der bliver en kæmpestor vejledningsindsats, men derefter bliver der også en hverdag, hvor tingene skal tryktestes, og der er det jo klogt, at man har et sted at gå hen.
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-03-01:
I Enhedslisten støtter vi naturligvis ambitionen om at gøre produkter og tjenester mere tilgængelige for borgere med handicap, og vi ser derfor grundlæggende positivt på forslaget her.
I alt for mange år har alt for mange borgere med handicap mødt uoverstigelige barrierer, der ekskluderer dem fra at leve et liv på lige fod med alle andre, fordi vores samfund på store områder simpelt hen ikke er indrettet med øje for mennesker med handicap.
Hvis man ikke kan købe en billet til et offentligt transportmiddel, hvis man ikke kan anvende en smartphone, hvis man ikke kan deltage med andre på lige fod i undervisningen,
så fører det jo reelt til en samfundsmæssig eksklusion.
Det er dybt uretfærdigt over for den enkelte, men det er også torskedumt set i et samfundsmæssigt perspektiv, fordi vi dermed afskærer mange mennesker fra fuldt ud at yde deres bidrag til at løse de mange opgaver, vi har i vores samfund.
Det er godt, at vi med det her forslag øger tilgængelighedskravet, men vi synes i Enhedslisten, at det er en skam, at forslaget ikke går længere.
Vi har også bemærket undtagelsen af mikrovirksomheder fra implementeringen af lovforslaget, og i betragtning af den virksomhedsstruktur, vi har her i landet, med ualmindelig mange små virksomheder ser vi, at der også kan være et problem her.
Så kort sagt kunne vi i Enhedslisten godt tænke os, at vi med lovforslaget her hævede ambitionen en smule.
Vi erkender, at der er en balancegang i forhold til de løsninger, vi skal sikre for tilgængelighed for borgerne, og de økonomiske omkostninger, der er for den enkelte virksomhed.
Vi synes, ligesom jeg har kunnet høre andre ordførere give udtryk for, at der er grund til, at vi får en rigtig grundig udvalgsbehandling på det her område.
Vi håber, at vi i fællesskab kan være med til at løfte ambitionsniveauet.
Vi ser frem til, at vi forhåbentlig i fællesskab kan løfte ambitionen lidt i det her forslag og nå frem til en forbedret tilgængelighed i en forbedret udgave i forhold til det, regeringen lægger op til.