runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dan Jørgensen (S), 2021-04-21:
Jamen jeg tror, at vi skal igennem en grøn omstilling i Danmark uanset hvad.
Altså, selv hvis vi – hvilket jeg ikke tror at vi kommer til, for det er der heldigvis ikke flertal for – sagde, at det var 65 pct., så ville det stadig væk blive en dyr omstilling; det ville stadig væk være en svær omstilling.
Jeg tror, at det bliver en god omstilling for Danmark.
Er det dyrt?
Det koster.
Lad os nu sige, at vi skulle sænke niveauet til 65 pct. Jamen så ville det betyde mindre udgifter for Danmark på et sted mellem 4-6 mia. kr. om året i 2030.
Det er selvfølgelig mange penge, men man kan også omvendt sige, at det er penge, som vi investerer godt i en grøn omstilling, som bliver til stor gavn for Danmark.
Rasmus Prehn (S), 2021-04-21:
Alligevel er det ikke gået specielt stærkt.
Nu skal vi i gang med nogle forhandlinger, hvor jeg glæder mig til at have Venstre med om bord, og der skal vi jo så kigge på, om der er mere, vi kan gøre, for at få udtaget noget landbrugsjord.
Det er jo godt for at begrænse CO 2 -udslippet, og det er også godt for vores biodiversitet og vores miljø.
Så lad os kigge kreativt på det; men det skal være sådan, at landmændenes retsstilling selvfølgelig står ved magt – ingen tvivl om det.
Erling Bonnesen (V), 2021-04-21:
Jamen jeg er glad for, at man kan give ro og tryghed til den enkelte landmand, som skal igennem det her, for det er jo vigtigt som afsæt for at få fremdrift i processen.
Men så i forhold til den anden del – altså at der skal være sat penge af på finansloven til det, og at det skal være styrende – synes jeg, at ministeren kom sådan en lille smule let rundt om det.
For det må jo være sådan, at der skal være sat penge af på finansloven, og at der ikke skal komme penge fra andre steder, så det går ud over alt muligt andet.
Det må ske via finansloven.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-21:
Men det er jo ikke korrekt.
Altså, jordemødrene er medlem af AC – det er et samlet ja.
Det nej sker der
teknisk set ikke noget ved i de forhandlingslokaler.
Altså, det nej, der kom fra jordemødrene til deres overenskomst i går, var overvældende med 64 pct.
Det kommer der teknisk set ikke til at ske noget ved.
Så jeg tror, at ligestillingsministeren bør se det i sammenhæng med, at en fjerdedel af alle jordemødre og jordemoderstuderende siger, at nu er det nok – vi har brug for en politisk løsning – at der hver eneste tirsdag står nogle fra alle de andre kvindedominerede fag og siger, at det her altså handler om ligeløn, og at de har brug for, at politikerne handler.
Det er et opråb her ind til os, hr. minister.
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-21:
Jeg har ikke noget ønske om at insinuere noget bestemt, men må i hvert fald så bare lægge til grund, at vi i de diskussioner, vi har med hinanden, har en tendens til at ramme en uheldig timing.
For fru Pernille Skipper ved også godt, at hvis jeg nu i løbet af besvarelsen af det her spørgsmål ville sige, at jamen fra regeringens og Folketingets side synes vi da, det er oplagt, at vi kommer med en ekstra pose penge, eller hvis jeg sagde firkantet, at vi ikke er interesserede i at komme med nogle penge og tage det alvorligt, så ville begge svar jo influere på de forhandlinger, der skal være mellem henholdsvis jordemødre eller andre offentligt ansatte og deres respektive aftalepartnere, i det her tilfælde regionerne.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-21:
Jeg ved ikke, hvad ministeren insinuerer her, men jeg var ikke klar over, at jordemødrene skulle komme med deres resultat i går, hvis det er det, ministeren prøver på at henvise til.
Jeg har til gengæld reageret på en meget klar erklæring fra 1.071 jordemødre, og de siger, at de ikke vil arbejde for det offentlige, før de har fået ligeløn.
Og jeg vil bare bede en eller anden minister – altså, somebody; hov, det må man ikke sige hernede – om at træde i karakter og finde ud af, hvad man vil gøre ved det.
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-21:
Tak for det.
Jeg er udmærket klar over, hvad fru Pernille Skipper spørger ind til.
Og om det er uheldig timing, eller om det er bevidst timing, det ved jeg ikke, men fru Pernille Skipper har en tendens til at bede mig som beskæftigelsesminister svare på nogle spørgsmål, som rammer ganske præcist ind i en uheldig timing i hvert fald set med mine øjne i forhold til de forhandlinger, der på nuværende tidspunkt kører, inden for forskellige faggrupper.
Sidst vi var samlet, handlede det om sygeplejerskerne.
I dag handler det om jordemødrene.
Jeg må bare sige – det ved jeg også fru Pernille Skipper inderst inde har stor forståelse for – at når en faggruppe i løbet af nogle forhandlinger er endt med at stemme nej, så må vi også respektere det og lade de forhandlinger gå deres videre gang.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-21:
Tak for det.
Det var bare overhovedet ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, hvad ministeren ville gøre ved, at 1.071 jordemødre og jordemoderstuderende har underskrevet en erklæring, hvor de siger, at de ikke vil arbejde inden for det offentlige, før de har fået ligeløn.
Vi har allerede haft sundhedsministeren inde, og han har også modvilligt sagt, men dog bekræftet, at det ville betyde lukning af offentlige fødegange.
Det vil altså være et akut sundhedsproblem i det danske samfund, hvis det her rent faktisk bliver virkelighed.
Så kan man godt sige, at det burde have været fixet i de offentlige overenskomstforhandlinger.
Jordemødrene har så også stemt nej, overvældende endda, til aftalen.
Men det fixer jo stadig væk ikke problemet.
Så vi har et ligelønsproblem.
Vi har nogle jordemødre, der ikke vil arbejde i det offentlige.
Og lige om lidt – det kan godt være, at ministeren ikke vil have, at det skal være vores problem her i Folketinget – bliver det vores problem, hvis det her bliver virkelighed og fødegangene må lukke og mennesker ikke kan få den hjælp, de skal have.
Børn får en dårlig start på livet; alle de ting.
Så hvad vil ministeren gøre ved det?
Det var det, der var spørgsmålet.
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-21:
Tak for muligheden for også at tage denne drøftelse i salen, og ikke mindst tak for muligheden for at gentage mine synspunkter om det her rigtig vigtige emne.
Som jeg også tidligere har tilkendegivet, mener jeg, at det for alle fag og brancher gælder, at de samlede løn- og arbejdsvilkår har betydning for rekrutteringen og fastholdelsen af medarbejdere, og det gælder helt sikkert også for jordemødre.
Og det forhold er jeg sikker på at de offentlige arbejdsgivere er sig meget, meget bevidst.
For vi har nemlig brug for alle de dedikerede jordemødre, der hvert år uddannes og gerne vil yde den bedste pleje af de gravide på landets fødegange.
Og jeg har noteret mig, at sundhedsministeren allerede er i dialog med både faglige organisationer og andre interessenter på fødselsområdet.
Det glæder mig, og det håber jeg også glæder både de jordemødre, som har underskrevet erklæringen, og Pernille Skipper.
Selv om det kan virke oplagt, at regeringen griber ind i de offentligt ansattes lønvilkår, er det desværre ikke så enkelt.
På det offentlige arbejdsmarked bliver løn- og ansættelsesvilkår aftalt i kollektive overenskomster indgået mellem arbejdsmarkedets parter, og sådan har det været i ca. 50 år siden tjenestemandsreformen.
Med tjenestemandsreformen i 1969 blev den politiske indblanding i fastsættelsen af tjenestemændenes løn- og ansættelsesvilkår endeligt overdraget til de centrale aftaleparter.
Overenskomsternes nuværende indhold afspejler således i høj grad parternes prioriteringer gennem mange overenskomstforhandlinger og er udtryk for et samlet kompromis.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-21:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvad vil ministeren gøre for at forhindre, at et stort antal jordemødre fravælger at arbejde på de offentlige fødegange, bl.a. på grund af den lave løn, jf. de 1.071 kvinder, der har underskrevet erklæringen »Jordemødre for ligeløn«?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-04-21:
Jamen nu er det, som om vi er tilbage i det foregående spørgsmål, så vidt jeg lige kan høre.
Og det synes jeg er godt.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-04-21:
Jamen når nu det er et overenskomstspørgsmål og ikke er noget, ministeren vil svare på, vil jeg gerne vende tilbage til alle de andre ting, der handler om, hvad der skal foregå under en uddannelse.
Vi har f.eks. talt om dispensationer.
Ministeren er med på, at det skal være muligt, at det skal være smidigt, og at det skal være bedre.
Men jeg hører ministeren holde fast i, at hvis man er studerende, skal su'en se ud, som om man er fuldtidsstuderende.
Hvis man de facto ikke er det, og hvis man kun kan studere på trekvart tid, bør su'en så ikke kunne afspejle det for den gruppe, hvor vi på forhånd godt ved, at det gælder for hele studieperioden?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-04-21:
Og den største uddannelse med lønnet praktik, vi har, så vidt jeg lige erindrer, er da så afgjort pædagoguddannelsen, hvor man netop har adresseret det for ganske nylig, i overenskomsten for 2018, netop i forhold til at hvis man tager sin praktik, som trods alt er en væsentlig andel af pædagoguddannelsen, på nedsat tid, så sker det uden lønreduktion.
Det synes jeg er godt, og det synes jeg da, at andre kan lade sig inspirere af.
Men lige præcis løn under lønnet praktik er ikke et politisk spørgsmål.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-04-21:
Jamen jeg er med på, at der er flere ting, og jeg er sikker på, at når ministeren er færdig, får vi også lige et svar fra beskæftigelsesministeren, før vi går ud herfra.
Men kan jeg få ministerens bekræftelse på, at hvis de her unge skal have en ordentlig mulighed for at gennemføre deres uddannelse, har de brug for nogle rammer, individuelt tilrettelagt, der giver dem den ro og den tryghed og den sikkerhed i den tid, de nu har brug for for at kunne gennemføre uddannelsen, altså at vi skal finde en løsning, sådan at man, når man sidder ude på universitetet eller en anden uddannelsesinstitution og skal lægge en plan for den enkelte unge, så faktisk tager de parametre med ind, der også handler om forsørgelse?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-04-21:
Jeg er imponeret over spørgerens evne til at fokusere, til trods for at vi pludselig befinder os på et diskotek – sådan kan tingene jo pludselig udvikle sig.
Spørgsmålet her går jo snævert på de situationer, hvor man er i lønnet praktik.
Og det er jo så simpelt, at hvad du får i løn, når du er lønnet praktik, er et overenskomstspørgsmål, og derfor var min svartale også relativt kort, og det vil mit opfølgende svar også være.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-04-21:
Det er jeg jo fuldstændig enig i er positivt, og det er dejligt, at beskæftigelsesministeren også er her, for så kan vi lige lave et sidespørgsmål og få et svar på, hvordan vi løser det her.
Det her spørgsmål ligger selvfølgelig i forlængelse af det forrige.
Ministeren startede med at sige, at der er mulighed for individuelle tilretninger, og det er jeg stor tilhænger af at der skal være, for det vil netop være individuelt.
Det er forskelligt fra person til person, hvad der er behov for.
Men der er noget, jeg gerne vil høre om ministeren vil være med til at arbejde videre med.
Når man sidder ude på universitetet med den studerende med et handicap og skal lave den her konkrete plan, der måske omfatter praktikker og andre forløb undervejs, så har man i dag ikke det værktøj at kunne sige: Du bør have su i 1,2 eller 3 ekstra år, for at du kan være sikker på, at du med den fremdrift, du nu er i stand til at have, kan gennemføre din uddannelse.
For der er en fremdrift, men den er bare ikke på fuld tid.
Bør man ikke have mulighed for at lave en individuel plan for den enkelte studerende, som gør, at den studerende trygt og roligt kan gennemføre sin uddannelse?
Nu bliver der spillet musik udenfor, så vi kan få noget sjov i salen.
Nå, men skal vi ikke finde en løsning, så vi er sikre på, at de studerende trygt og roligt kan tage den uddannelse, de faktisk har evner til?
Peter Hummelgaard (S), 2021-04-21:
Jeg vil sige, at det har fru Pernille Skipper fuldstændig ret i.
I forhold til min kommentar om regionerne skulle det henføres til sygeplejerskerne.
Jeg vil også bare understrege, at vi tager det meget alvorligt, at vi i Danmark har en grundlæggende udfordring med ulige løn mellem henholdsvis mænd og kvinder bredt set på arbejdsmarkedet og især mellem kvindefag og mandefag.
Jeg vil til gengæld også bare insistere på, at vi er nødt til også at respektere, at der er aftaler på arbejdsmarkedet mellem arbejdsgivere og lønmodtagere.
Og så skal vi jo selvfølgelig sørge for at tilvejebringe de rammevilkår, som gør, at det rent faktisk også er muligt for kvinderne at indhente det lønefterslæb, der er – og der er ikke nogen enkle løsninger.
Stén Knuth (V), 2021-04-21:
Tak for det.
Vi synes jo stadig væk bare, at det går for langsomt.
Den ambition kender befolkningen godt, altså hvor Venstre står henne.
I Berlingske i går var der en længere artikel om en stor amerikansk undersøgelse, der viser, at hvis man bevæger sig, har man dobbelt så store chancer for at overleve, hvis man bliver smittet med corona.
Jeg håber selvfølgelig, at ministeren også læser den slags artikler.
Vi har tidligere diskuteret eller drøftet også Dansk Svømmeunions undersøgelse.
Jeg vil egentlig høre ministeren, om det ikke gør indtryk – og hvad vil ministeren så bruge de oplysninger til?
Joy Mogensen (S), 2021-04-21:
Jamen jeg tænker, at spørgeren også i sit parti har de her drøftelser, for spørgerens parti var jo med i diskussionen om at fastsætte f.eks. det tidspunkt, når alle over 50 år er vaccineret, som sådan en milepæl.
Jeg håber ikke, at det lyder patroniserende på nogen måde, men vi er jo nødt til at gå forsigtigt frem for at kunne bevare epidemikontrollen, samtidig med at vi heldigvis indtil videre kan åbne mere og mere, fordi danskerne er ansvarlige.
Vi bliver nødt til at følge, hvad der sker med vaccinerne, vi bliver nødt til at følge, hvad der sker med smitten, men idrætten er med i hver eneste fase.
Stén Knuth (V), 2021-04-21:
Tak for svaret, minister.
Nu er jeg sikker på, at ministeren kender Venstres ambition om at få genåbnet hele idrætten, så jeg synes, jeg stadig væk mangler et svar på, hvorfor ministeren og regeringen ikke vil være med til at genåbne bl.a. også fitness.
Jeg vil gerne fra fitnessområdet kvittere for, at man både under 18 år og over 70 år kan gå til fitness, men det er jo ikke den store del af de mere end 700.000-800.000 fitnessbrugere, som er i landet; den ligger jo imellem den gruppe.
Men alligevel vil jeg gerne kvittere for det fra området og sige, at man er rigtig glad for, at de to grupper i hvert fald er kommet med.
Og så vil jeg også gerne kvittere for, at fitness er blevet en del af indendørsidrætten, altså er blevet en del af den klump, vi aftaler, når vi snakker om det.
Det er der stor tilfredshed med derude, for tidligere lå det jo lidt ved siden af.
I Venstre mener vi, at idrætten er en del af løsningen og ikke en del af udfordringen.
Der er efterhånden rigtig mange undersøgelser, der viser, at der er en lille risiko, når vi åbner bl.a. fodbold, svømning og også fitness.
Der ligger rapporter lavet af hospitaler, SSI og universiteter, og vi har jo nogle gange stået her, kan ministeren sikkert huske, og sagt, at vi i Venstre mener, at regeringen faktisk er lidt fodslæbende, og at vi vil gerne have dem ind i kampen i forhold til at vise mere tillid til idrætten og genåbne mere.
Jeg synes stadig væk, vi mangler svar på, hvad det er, der skal til, altså hvilke argumenter, rapporter eller undersøgelser der skal til, for at det sker i et hurtigere tempo, end vi ser det i dag.
Joy Mogensen (S), 2021-04-21:
Jeg ved ikke, om spørgeren var med under det foregående spørgsmål.
Det bliver måske lidt en gentagelse, men for en god ordens skyld vil jeg sige, at jeg er fuldstændig enig.
Regeringen deler fuldstændig spørgeren og spørgerens partis opfattelse af, at udøvelsen af fitness og for den sags skyld andre sportsgrene er en rigtig vigtig del af samfundet.
Det er derfor, at jeg er rigtig glad for, at idrætten og foreningslivet var med som nogle af de allerførste, der fik mulighed for at åbne, godt nok udendørs først, og nu altså også hele tiden kommer med i hver eneste fase.
I aftalen om udmøntning af genåbning her pr. 21. april, hvor Venstre jo også var med sammen med et bredt udsnit af Folketingets partier, blev der jo netop givet mulighed for, at børn og unge under 18 år samt personer over 70 år kunne begynde også at lave indendørs idræt, hvis det foregår i organiseret regi.
Det betyder, at både idrætsforeninger, men også fitnesscentre kan gå i gang med indendørs idrætsaktiviteter for de her målgrupper med de gældende forsamlingsforbud pr. 21. april, og det er 25 personer for børn og unge og 10 personer samlet på +70 år.
Den øvrige indendørs idræt for voksne bliver så drøftet i forbindelse med næste fase, som jo heldigvis er lige om hjørnet, den 6. maj.
Tak for ordet.
Stén Knuth (V), 2021-04-21:
Tak for det, formand.
Hvorfor mener ministeren ikke, at fitness, som er en vigtig del af samfundet, både i forhold til sundhed og private arbejdspladser, kunne blive en del af genåbningsaftalen indgået natten til den 16. april, og hvad mener ministeren at der skal til, før genåbning af fitness kan lade sig gøre?
Joy Mogensen (S), 2021-04-21:
Ligesom spørgeren vil jeg være loyal over for den aftale, som vi har indgået i fællesskab, hvor vi finder de kompromiser, der skal til, for at vi åbner på en forsvarlig måde, men også under – hvad kan man sige – den mulighed, som danskernes ansvarlighed heldigvis giver.
Om det skal være testordninger, eller om det skal være, at vi lytter til ekspertgruppens anbefalinger, bliver jo det, som vi skal forhandle samlet om her op imod næste fase, og i den forbindelse bliver der ikke skelnet imellem de forskellige idrætsgrene.
Det har været regeringens tilgang hele vejen igennem, at vi netop ikke skulle cherrypicke, men at vi skulle prøve på at få alle med samlet.
Men når fodbolden var forrest, var det selvfølgelig også dem, der først fik mulighed, fordi det var det, der var et politisk ønske om.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-04-21:
Jeg er sikker på, at min partiformand har sagt – og det er jeg også sikker på blev fremført under forhandlingerne – at vi meget gerne så, at der også blev åbnet op for hestevæddeløbssporten.
Men det var måske ministerens parti, som var noget mere tilbageholdende.
Der er jo ikke nogle logiske argumenter for at holde det her lukket.
Der er jo ikke ingen stor smittespredning ved at gå til hestevæddeløb i forhold til at gå til fodbold.
Jeg prøver igen: Nu er Bornholm en testø, også inden for corona.
Vil ministeren tage initiativ til, at man får afprøvet nogle retningslinjer, der gør, at man kan være med til at åbne hestevæddeløbssporten op rundtomkring i hele kongeriget, men med udgangspunkt i de regler, man er blevet enige om på Bornholm, der gør, at man kan gøre det på en udmærket måde, der ikke udfordrer sundheden?
Joy Mogensen (S), 2021-04-21:
Jeg synes, jeg svarede meget tydeligt, men jeg vil meget gerne gentage det.
Grunden til, at fodbolden har fået mulighed for at genåbne for publikum, mens andre idrætsgrene ikke har, følger af den politiske aftale, som spørgerens parti også er en del af.
Inden forhandlingerne startede, lagde jeg også mærke til, at spørgerens egen partiformand lagde meget vægt på, at fodbolden også fik mulighed for at indføre publikum.
Så det er i vores fælles politiske aftale, der er den her sondring
Hos ekspertgruppen er der jo ikke lavet nogen skillelinje imellem de forskellige idrætsgrene eller idrætten og andre dele af kulturlivet.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-04-21:
Jeg synes, jeg stillede et relativt simpelt spørgsmål, altså om man kan åbne på lige fod med Superligaen, og det kan jeg så forstå man ikke kan.
Det må jo være, fordi corona som den ondskabsfulde virus, den nu er, smitter mere, når der er heste til stede, end når der ikke er heste til stede, og derfor er det åbenbart mere sundhedsskadeligt, og det er mere farligt at gå til hestevæddeløbssport, end det er at gå til fodbold.
Nu er Bornholm jo også en testø, og vil ministeren så være med til, og det er jeg sikker på ministeren kan få resten af partierne bag aftalen med på også, at sætte det her i gang på Bornholm, sådan at man kan udarbejde retningslinjer, så man kan åbne de andre hestevæddeløbsbaner rundtomkring i kongeriget?
Joy Mogensen (S), 2021-04-21:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er sikker på, vi er mange, både her i salen og derhjemme, som glæder os over den genåbning, som vi kan få til at finde sted takket være testning og vaccination og coronapas, og derfor er det jo også helt på sin plads, at vi hele tiden holder fokus på de ting, der endnu ikke er åbnet for.
Spørgerens parti er jo sammen med regeringen nu med i den her rammeaftale, hvor vi aftaler, hvordan vi forsvarligt går videre fra hver fase.
I den forbindelse er rækkefølgen forankret bredt i Folketinget, og det synes jeg er en rigtig god måde at gå videre med det på, og i den forbindelse blev der i den seneste fase aftalt, at man kunne genindføre publikum til Superligaen og andre dele af de førende fodboldrækker.
Men som det også fremgår af aftalen, omfatter den her genåbning kun dele af fodbolden og ikke andre idrætsgrene.
Den videre genåbning af andre idrætsområder og andre dele af kulturlivet og samfundet drøftes så i forbindelse med de kommende faser af genåbningsplanen.
I den forbindelse er det måske også lige værd at bemærke, at der er nedsat en ekspertgruppe, som følger af den første rammeaftale af den 22. marts, hvor spørgerens parti også er med, og som skal komme med anbefalinger til, hvordan større forsamlinger og arrangementer kan afholdes sundhedsmæssigt forsvarligt.
Deres anbefalinger kommer i denne uge, og regeringen vil så indkalde til forhandlinger med aftalepartierne om ekspertgruppens anbefalinger, så de bliver indtænkt i vores fælles aftale og samfundets genåbning.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-04-21:
Tak for det, formand.
Må hestevæddeløbssporten åbne på lige fod med Superligaen, hvis og såfremt man lever op til kravene om afstand, sektioner og antal tilskuere?
Jamen jeg er ikke da sikker på, at ministeren her helt har forstået sin opgave.
For ministeren er jo bl.a. inden for sit område pennefører på den her del af aftalen, og det vil jo så sige, at man kan bruge den udmærkede mulighed, man har fået serveret, for netop at bruge Bornholm til at være testø.
Så har man valgt at fokusere på den professionelle del af idrætten og ikke amatøridrætten, og det går så ud over hestevæddeløbssporten, og det er jeg jo rigtig ked af.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-04-21:
Tak for spørgsmålet.
Der skal være plads til individuelle løsninger også her, så de videregående uddannelsesinstitutioner sammen med den enkelte studerende kan finde løsninger for praktikken, og så et handicap ikke bliver en stopklods for et godt og lærerigt praktikforløb.
Det kan bl.a. være, at en studerende på grund af sit handicap har brug for at kunne tage sin praktik på nedsat tid.
Praktiklønnen fastsættes mellem arbejdsmarkedets parter – og på den måde er det jo meget passende, at vi har beskæftigelsesministeren siddende her ved siden af os – og det synes jeg er en grundkonstruktion, som også fremadrettet skal være den, vi læner os op ad.
Det er en fornuftig indretning, hvor jeg også mener at der faktisk løbende bliver taget de her diskussioner.
Det skete f.eks. senest med pædagogernes overenskomst for 2018, hvor de besluttede, at studerende, der gennemfører praktikken på nedsat timetal på grund af en funktionsnedsættelse, stadig får den fulde løn.
Det synes jeg er positivt.
Tak for ordet.
Joy Mogensen (S), 2021-04-21:
Jeg må stærkt modsætte mig, at regeringen har prioriteret professionel idræt over for amatøridræt.
Vi har hele tiden haft en tilgang med, at vi skulle have alle med.
Fodbolden har været forrest i at vise nogle veje, og så var der et stort politisk ønske om, at de øverste rækker af fodbolden fik lov til at åbne før de andre, og det har vi lavet en fælles aftale om.
Jeg synes, det ville klæde spørgeren og spørgerens parti, når man indgår sådan nogle aftaler, så også at huske at stå ved dem, også når det handler om det coronapas, der skal være med til at få resten af idrætten i gang, og som Bornholm jo har vist at man sagtens kan få til at fungere.