runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (UFG), 2022-06-07:
Jeg tror da, at ordføreren kan bekræfte, at det jo ikke er noget nyt, at det er oppe, at man skal have garanti for lån i landdistrikterne.
Det var oppe at vende under den tidligere regering, det var oppe at vende under Helle Thorning-Schmidt-regeringen, og der har undervejs været en lang proces.
Det, som det drejer sig om, er jo, at et par i en lille lokal by oppe ved mig i Nordjylland, der havde en indkomst på 650.000 kr., købte et hus til 250.000 kr., og de kunne ikke få et realkreditlån; deres økonomi var i orden, men huset lå det forkerte sted.
De tog så et banklån og prøvede sig frem med det, og de bor der selvfølgelig i dag og er glade for huset.
Men det er jo ikke sådan, at man kan få det lån, hvis ikke man har økonomien til at betale afdrag og renter – det går jeg ud fra at ordføreren kan bekræfte – for det her hjælper dem, der har økonomi til at købe, men ikke kan få et realkreditlån, fordi huset ligger det forkerte sted.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2022-06-07:
Hr. Bent Bøgsted beskriver meget nøjagtigt den situation med den familie, som får et afslag, og hvor man tænker: Hvad i alverden sker der her?
Nu har vi et forslag, hvor der er mulighed for reelt at gå ind og gøre noget, og det kommer så også til at ske, for der er et flertal for det her.
Jeg noterer mig bare, at det parti herinde, der også erklærer sig som et landdistriktsparti, rent faktisk stemmer imod det.
Bent Bøgsted (UFG), 2022-06-07:
For det her drejer sig også om familier, der siger, at de vil flytte ud fra en storby – de bor i en lejlighed og har to eller tre børn – og købe et billigt hus ude i en landsby.
Så kan de ikke få et realkreditlån, men det kan de så her med statsgaranti – men de skal selvfølgelig først spørge realkreditinstituttet.
Det er jo ikke sådan, at man pr. automatik får statsgarantien; man skal først prøve den anden vej.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2022-06-07:
Den situation, ordføreren beskriver her, er også meget betegnende for den tid, vi lever i, hvor der faktisk er flere familier, der har et ønske om at flytte ud, og så lander man et sted med et postnummer, hvor man ikke kan få lov til at udleve den drøm, man faktisk har, om at flytte ud fra byen og leve et, man kan sige, friere liv med højere til himlen, altså fordi postnummeret er forkert og man så får afslag på realkreditlånet.
Men det bliver der nu mulighed for med det her.
Orla Hav (S), 2022-06-07:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om han synes, at det at omtale den hen type lån som statsgaranterede lån til faldefærdige rønner i landdistrikterne er en rimelig måde at beskrive det på.
Det var jo sådan, hr. Thomas Danielsen omtalte den her type huse.
Jeg kender rigtig mange mennesker, som er glade for at bo et godt sted ude i et landdistrikt og have et godt og solidt hus, som de værner om.
Synes ordføreren, at det at få det karakteriseret som faldefærdige rønner i landdistrikterne er en rimelig måde at omtale det på?
Min bekymring gik på, at det her paradigmeskifte, som åbenbart er sket i Venstre, går på, at man karakteriserer huse beliggende forskellige steder som faldefærdige eller rønner eller noget andet, hvis ikke de ligger det rigtige sted, og jeg synes, at Venstre skal have mulighed for at rette op på, at det ikke er det, man går efter.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-07:
Vi ønsker ikke at tvangsfordele ud fra forældreindkomst – det ønsker vi hverken i byområderne eller i landområderne.
Og det er jo det, den her diskussion handler om.
Det er ikke nyt, at der er et afstandskriterium eller et tidskriterium.
Det er ikke nyt – det har hele tiden ligget i de modeller, der har været.
Det, der er nyt, er, at Radikale Venstre sammen med Socialdemokratiet, SF, Enhedslisten og en række andre partier går ind for, at man laver en tvangsfordelingsmodel på baggrund af forældreindkomst.
Det er det nye, og det er vi imod.
Lotte Rod (RV), 2022-06-07:
Hvad vil Venstre fordele eleverne i byerne efter?
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-07:
Det er jo ikke den diskussion, vi har her i Folketingssalen.
Vi har deltaget i de forhandlinger, og vi er også kommet med nogle forskellige modeller for, hvad det var, man kunne kigge på, og det har der ikke været noget ønske om at se på.
I stedet for har man insisteret på, at man skulle lave en tvangsfordeling ud fra forældreindkomsten, og det er jo også baggrunden for, at Venstre ikke er en del af den aftale, der er lavet.
Når vi i dag beder om at få delt det her lovforslag op – og det er jo det, som debatten i dag handler om, kan man sige – så er det jo, fordi den tvangsfordelingsmodel, der ligger i byerne på baggrund af forældreindkomst, ikke ligger på landområderne.
Der blev det forhandlet ud.
Derfor synes vi, det ville være på sin plads, at også Radikale Venstre ville lade være med at blokere for, at Folketinget kan stemme om det her lovforslag i to dele, sådan at det brede flertal af Folketingets partier, der hele tiden har stået bag, at vi sikrede en model, der også reddede de mindre institutioner, kan få lov til at stemme for den del, uden at man skal stemme for delen om, at forældreindkomsten skal være det, som eleverne skal tvangsfordeles ud fra.
Lotte Rod (RV), 2022-06-07:
Jo, jeg har det faktisk det ønske.
Jeg ville da ønske, at vi kunne lave det sammen og vil derfor bare igen spørge: Hvad er det for en model, Venstre ønsker at fordele eleverne efter i byerne?
Er det efter karakterer?
Eller hvad er det, Venstre vil bruge til at fordele eleverne?
Katrine Robsøe (RV), 2022-06-07:
Jeg ved ikke helt, om jeg synes, vi har fået svar på, hvilken model Venstre så ønsker for rent faktisk at rette op på de problemer.
Jeg hører rigtig meget om, hvad Venstre ikke vil, og jeg synes sådan set, at man skylder at komme med et svar på, hvad Venstre gerne vil, når man står og taler så meget om det her.
Så vil jeg egentlig godt lige følge op på det, fru Astrid Carøe spurgte om: Er det korrekt forstået, at Venstre gerne vil tvangsfordele, når det kommer til afstand til gymnasierne?
Rasmus Stoklund (S), 2022-06-07:
Jeg vil gerne følge op, hvor fru Lotte Rod slap, for det undrer mig lidt, at man nu siger, at den diskussion kunne have været relevant, men at der ikke har været lejlighed til at tage den.
Der har jo været en længere årrække, hvor man selv har haft mulighed for at komme med nogle bud, og lad mig citere fra et svar, som fru Ellen Trane Nørby som undervisningsminister gav til Børne- og Undervisningsudvalget i september 2016: »Vi skal forhindre ghettogymnasier, og det kræver bl.a., at fordelingsudvalgene lokalt forpligtes på at sikre en anden fordeling end i dag, herunder får redskaberne til det.«
Hvad er det så for nogle redskaber?
Derfor er der jo hverken mere eller mindre tvang i det, der er lagt frem her.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-07:
Der er i den grad mere tvang i det lovforslag, der skal stemmes om i dag.
Det er en tvangsfordelingsmodel i de store byer, hvor de unge fremover i høj grad bliver fordelt på baggrund af deres forældres indkomst og ikke på baggrund af deres uddannelsesvalg.
Det er udansk, og det er et brud med de traditioner, vi har på uddannelsesområdet.
Det er sådan set hele den diskussion, vi har, og vi behøvede jo ikke at have den her diskussion, hvis Socialdemokraterne havde indtaget et nyt synspunkt hen over weekenden.
Men det er jo, fordi Socialdemokraterne sammen med de røde partier insisterer på, at der skal ske en tvangsfordeling på baggrund af forældreindkomst.
Hvilke redskaber stillede vi til rådighed i 2016?
Det tror jeg godt at spørgeren ved.
Vi lavede først nogle midlertidige muligheder for kapacitetsregulering.
De bliver permanentgjort i det lovforslag, som vi også behandler.
Vi gav mulighed for, at man kunne bruge KUO-modellen i bl.a. Aarhus, og der var forskellige andre redskaber, som i høj grad på nogle punkter har hevet tingene i en mere stabil retning.
Derfor er det her jo også en diskussion, hvor vi fra start har sagt, at det her ikke kan løses, uden at man også er villig til at kigge på en taxameterforhandling – en taxameterforhandling, der har været syltet og parkeret i de 3 år, Socialdemokratiet har siddet med regeringsmagten.
Rasmus Stoklund (S), 2022-06-07:
Der må jeg minde fru Ellen Trane Nørby om, at det, der skete i 2016, og som var det væsentligste, var, at der kom en ny minister, og at den minister udskød forhandlingerne, og så skete der sådan set ikke rigtig mere.
Nu har vi så forsøgt at tage fat på opgaven og forsøgt at løse den.
Jeg synes stadig væk ikke, at vi får noget svar på, hvorfor man med den retorik, der bliver lagt til grund, og med nogle af de svar, der er blevet givet i dag på nogle af de spørgsmål, der er blevet stillet af mine kollegaer, gerne vil stemme for en aftale, hvor der bruges tvangsfordeling, når det gælder unge mennesker, der bor i landområder, mens det er fuldstændig utænkeligt, at man kan stemme for en aftale, der på samme måde regulerer, hvilket gymnasium en elev kan komme på, hvis det er et ungt menneske, der bor i et byområde.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-07:
Jamen vi støtter fra Venstres side ikke tvangsfordeling på baggrund af forældreindkomst.
Men i det lovforslag, vi behandler i dag, indgår det ikke som et kriterium i landområderne.
Det fik vi nemlig forhandlet ud.
Det synes vi er udansk, og vi synes, det er den forkerte måde.
Derfor ønsker vi et frit valg for de unge på uddannelsesområdet, også i byområderne.
Derfor håber vi på, at vi kan få en afstemning om de to dele enkeltvis.
For der er meget stor forskel på de to modeller, vi behandler i dag.
Jamen den diskussion kunne man jo have taget, hvis man havde haft viljen til det.
Det oplever vi ikke rigtig der har været.
Altså, det er jo et ønske om at lægge en tvangsfordelingsmodel bygget på forældreindkomst nedover.
Det er jo også det, der indgår i lovforslaget, og det er det, vi skal stemme om i dag og på torsdag.
Det er ikke andre modeller.
Så det er jo derfor, vi klart siger, at den del kommer vi til at rulle tilbage.
Det sagde vi, da vi sad i regering, og det har vi sagt efterfølgende, men det her er den forkerte model, og den kommer vi til at rulle tilbage, hvis vi har et flertal efter det næste valg.
Det synes vi at de unge fortjener.
Karsten Filsø (SF), 2022-06-07:
Jeg vil lige komme med et eksempel.
Når jeg ikke sidder her, er jeg kommunalpolitiker i Holstebro, og jeg sidder som bestyrelsesmedlem på Holstebro Gymnasium.
Vi har elever fra hele vores kommune.
Fremover vil elever fra vest skulle til Lemvig Gymnasium, et glimrende gymnasium, men der er man nødlidende i forhold til elever.
Man kommer inden 2030 til at mangle ca. 30 pct.
De elever, der er i det område ude vestpå, hvor jeg bor, vil opleve tvang.
De vil ikke kunne komme til Holstebro, som de tidligere har kunnet.
Oppe i nord i Vinderup skal man til Struer, hvor kommer man til at mangle omkring 20 pct.
Så det der med tvang synes jeg er svært at gradbøje.
Der er i hvert fald nogle elever, der kommer til at opleve, at de bliver tvunget et sted hen.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-06-07:
Det er ellers et stykke tid siden, jeg har set ordføreren i den her sammenhæng, men vi sås jo dog under forhandlingerne om den her aftale.
Jeg kender normalt ordføreren som en meget saglig og ordentlig politiker, og derfor undrer det mig lidt, at man har behov for at tale om tvangsfordeling, når det drejer sig om byerne, hvorimod det altså bare er fordeling og frit valg, når det drejer sig om landdistrikterne.
Men det, jeg ville spørge om, er: Siden hvornår har Venstre kategorisk afvist den fordelingsmodel, som ligger for byerne?
Jeg læser et citat op her: Vi afviser ingen initiativer på forhånd, for der er behov for at sikre, at vi får en bedre fordeling, så vi ikke får ghettogymnasier.
Det sagde ordføreren i 2019.
Så siden hvornår har Venstre afvist den her model, og hvilken model ønsker Venstre så i stedet for?
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-07:
Vi er ikke en del af en aftale, og det er vi ikke, fordi vi netop ikke mener, at en tvangsfordeling på baggrund af forældreindkomst er det rigtige grundlag.
Hvis vi havde ment det, kunne vi jo være gået med i en aftale.
Det gjorde vi som bekendt ikke for et år siden, for vi mener, vi aldrig kom i land i forhold til bymodellen.
Til gengæld var vi enige om den del, der handlede om landmodellen.
Det er jo også derfor, det kan undre såre – for jeg kender også den radikale ordfører normalt som værende saglig – at Radikale Venstre i dag vil være ved at stemme imod og blokere for, at man kan dele et lovforslag op i to dele, så et bredt flertal af Folketingets partier kan stemme om den del, der handler om landgymnasierne, sikre stabilitet omkring dem, sende et klart signal om, at vi alle sammen står på mål for, at der skal være et uddannelsesudbud i hele landet.
Og så kan vi diskutere delen om tvangsfordeling på baggrund af forældreindkomst i byerne.
Så jeg håber også, at den radikale ordfører går herop, så vi kan få svar på, hvorfor Radikale Venstre blokerer for, at lovforslaget kan deles i to.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-06-07:
Jeg synes ikke rigtig, jeg fik svar.
Jeg kan selvfølgelig glæde mig over, at Venstre nu brænder varmt for at redde udkantsgymnasierne, og det anerkender jeg bestemt også, og det skal vi også have fundet en model for i forhold til taxameteret.
Men det er jo nyt for mig, at man pludselig ønsker at tage det her ansvar.
Men mit spørgsmål var egentlig: Siden hvornår har man kategorisk afvist den model, der ligger i forhold til byerne?
Hvilke kriterier vil man egentlig ellers lægge ind?
Og så er det også bare for at forstå – for jeg er enig i, at når vi redder gymnasier i udkanten, sørger vi jo for, at der også i fremtiden er et frit valg – hvorfor det er anderledes, end når vi redder gymnasier fra at lukke på Vestegnen.
Er Vestegnens unge ikke lige så meget værd som de unge uden for byerne?
Skal de ikke også have et lokalt gymnasium i fremtiden?
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-07:
Det er jo ikke nyt, at Venstre ikke støtter en tvangsfordelingsmodel bygget på forældreindkomst.
Det er derfor, vi ikke er en del af en aftale.
Det synes jeg egentlig har været klart det seneste år.
Jeg mener, at aftalen blev indgået, hvis jeg ikke husker helt forkert, den 6. juni, altså for 1 år og 1 dag siden, så at det skulle være nyt for den radikale ordfører, forstår jeg ikke.
Til gengæld er der intet nyt i, at Venstre lagde rigtig meget energi i forhandlingerne, da vi var i regering, og da vi afsatte permanente reservationsbevillinger til at sikre et nyt taxametersystem og lavede et taxametereftersyn og et institutionseftersyn, fordi vi ønskede nogle løsninger.
Men det her er den forkerte løsning.
Vi ønsker en model, hvor de unge ikke tvangsfordeles på baggrund af forældrenes indkomst – hvor man ikke bruger flere hundrede millioner på at lave et algoritmebaseret system, som man ikke får reel indsigt i.
Vi ønsker en model, hvor man også kigger på taxametersystemet, og det sagde vi faktisk, før de her forhandlinger gik i gang – at vi ikke tror på, at man kan lave det her isoleret fra taxameterforhandlingerne.
For den her diskussion handler også om penge; det gør den, både når vi kigger på de institutioner i yderområderne, som har behov for et højere grundtilskud for overhovedet at kunne eksistere, men også når vi kigger på nogle af institutionerne i byområderne, der er udfordret.
Det har der desværre ikke været vilje til at finde, hverken fra Radikale Venstres side eller fra den socialdemokratiske regerings side.
Jeg synes, det er enormt udansk at fordele unge mennesker ikke på baggrund af deres frie uddannelsesvalg, men på baggrund af, hvilken økonomi deres forældre har.
Det er også derfor, vi ikke er en del af aftalen fra Venstres side.
Men SF's ordfører begår jo den samme fejl, som Socialdemokraterne gør: Man blander æbler og pærer.
Diskussionen om yderområderne handler jo ikke kun om fordeling; det handler om at sikre, at vi overhovedet har nogen institutioner.
I nogle af de områder, hvor elevtallet falder med både 20 og 30 pct., er der behov for at sikre, at der overhovedet er en institution.
Det sikres ikke kun med den her lovgivning, det sikres også, ved at der er vilje til at lave en taxameterreform, der reelt sikrer dem et højere grundtilskud, og sørge for, at de har nogle økonomiske rammevilkår.
Det var der ikke vilje til, heller ikke i de forhandlinger.
Det har vi fra Venstres side sagt fra starten er rigtig ærgerligt, for der skal også økonomi til at sikre de små institutioner.
Men det lovforslag, som vi beder om at få delt op i dag, forstår jeg ikke at SF blokerer for at vi kan dele op, sådan at vi kan vise, at vi har enighed om den del, der handler om at redde de mindre institutioner, men selvfølgelig – som det står klart af debatten – er uenige om, om de unge skal tvangsfordeles på baggrund af forældrenes indkomst.
Astrid Carøe (SF), 2022-06-07:
I forhold til taxameteret er vi jo helt enige, og der er vi jo så bare slet ikke i mål endnu og mangler at få de forhandlinger, som vi har råbt på længe.
Men jeg er uenig med ordføreren, når ordføreren siger, at det er at blande æbler og pærer, for det, det handler om, er at sikre stabilitet, uanset om det er uden for de store byer eller inde i de store byer.
Det handler om at sikre stabilitet.
Og jeg forstår ikke, at man vil holde hånden under gymnasier uden for de store byer, men ikke gymnasier, som Vestegnens unge skal gå på.
Men for sidste gang vil jeg spørge: Kan ordføreren bare bekræfte, at man siger, at hvis man fordeler på baggrund af afstand og på baggrund af, hvor man bor, er det åbenbart frit valg, men hvis man fordeler på baggrund af forældreindkomst, er det tvangsfordeling? Er det virkelig rigtigt?
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-07:
Fra Venstres side støtter vi ikke tvangsfordeling på baggrund af forældreindkomst.
Vi ønsker at understøtte de unges frie valg.
Det gør vi i byområderne, det gør vi i landområderne.
Når det er to forskellige ting, vi taler om i dag, er det jo, fordi der er rigtig mange steder, hvor der er en reel risiko for, at det lokale gymnasium simpelt hen er nødt til at lukke, fordi der ikke er nok unge.
Derfor handler det jo netop om at sikre deres frie valg og sikre, at der er en model, der holder hånden under de institutioner.
Det er også derfor, jeg håber på, at SF vil lade være med at blokere for, at vi kan dele lovforslaget op, sådan at vi kan få en afstemning, hvor Folketingets partier kan stemme om de to dele hver for sig.
Katrine Robsøe (RV), 2022-06-07:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne give ordføreren en chance for reelt at svare på det, min kollega fru Anne Sophie Callesen spurgte om: Hvilken bymodel ønsker Venstre rent faktisk at finde, når man nu anerkender den udfordring, man har i nogle af de store byer?
Hvilken model ønsker Venstre så at anvende?
Astrid Carøe (SF), 2022-06-07:
Tak for det.
Det, der er uden for de store byer, er jo ikke frit valg.
Det er jo også en fordeling.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-07:
Jeg tror, den socialdemokratiske ordfører skulle læse det lovforslag, der er fremsat, om den model, som den socialdemokratiske regering har lavet, for tvangsfordelingen efter forældreindkomst gælder kun i fordelingszonerne og dermed i de store byer, som det ser ud; den gælder ikke i resten af landet.
I resten af landet får vi et system, som mere eller mindre minder om det system, vi har i dag, altså et system, der har været bred politisk opbakning til.
Det er også derfor, at vi er en række partier, der har bedt om at få lovforslaget delt op, så vi kan stemme om det, som alle er enige om, nemlig hvordan vi sikrer frit valg og bevarer de små institutioner, samtidig med at vi så kan være uenige om den del, der handler om tvangsfordeling på baggrund af forældreindkomst, som Socialdemokraterne ønsker at udsætte de unge for i byerne.
Mette Abildgaard (KF), 2022-06-07:
Tak til ministeren for talen og for også at anerkende det arbejde, som dem, der har lavet det her borgerforslag, har lagt i det.
Jeg kender ministeren som en meget ideologisk funderet politiker, og det kan jeg egentlig enormt godt lide.
Det gør ikke noget, at vi ser forskelligt på tingene, og jeg tror, det er mig, ministeren refererer til i forhold til det her med sovjetiske tilstande og betonkommunisme.
Jeg tror, jeg har fået kaldt aftalen lidt af hvert, da vi forhandlede den dengang.
Jeg vil gerne prøve at spørge ind til det rent principielle ideologiske.
Det er vigtigt for ministeren, at man forebygger ekkokammeret, og at man sikrer den her blandede forsamling.
Jeg er bare nysgerrig på, hvilke andre dele af vores samfund det også skal gælde for.
Hvorfor er det så vigtigt, at det lige præcis er gymnasierne, vi skal det her på?
Skal vi have det samme i musikskolen, i grundejerforeningen, på videregående uddannelser?
Nu ved jeg godt, at ministeren har sit ressortområde lige her, men gælder det her ønske, ideologisk og principielt, om at forebygge ekkokammeret og være villig til at tage redskaber i brug, som man gør her, som retfærdiggør det, så også andre steder i samfundet?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-07:
Der er jo to områder, hvor vi har det i forvejen.
Det ene område er folkeskolen, hvor det har eksisteret, lige så længe som begrebet skoledistrikt har eksisteret.
Der er det jo præcis det, som kommunalbestyrelserne gør hver eneste år.
De fastsætter skoledistrikter ud fra et hensyn om og et ønske om at blande skolerne så godt som muligt.
Og det sidder man så og tegner skoledistrikter ud fra.
Så på skoleområdet har vi jo haft det, så langt tilbage øjet rækker, hvor vi har haft skoledistrikterne – som jo i øvrigt er væsentlig mere indgribende end det, vi taler om her, fordi eleverne ikke på den måde bare kan søge frit og ligestillet, hvad angår folkeskolen.
Så på den måde kan man sige, at det er en væsentlig mere indgribende model.
Et andet sted, vi har det, blev indført af den tidligere regering, altså fru Mette Abildgaards regering, hvad angår parallelsamfundsaftalen på daginstitutionsområdet.
Så bare på mit eget område er der jo to eksempler på det, og begge steder er det gjort ud fra et ønske om, at der ikke skal opstå ghettobørnehaver eller ghettoskoler, og det, vi så lægger op til, er at undgå, at der kommer til at være ghettogymnasier, som det bliver kaldt med et lidt grimt ord.
Så det er bare for at sige, at ja, det findes da absolut også på andre områder.
Mette Abildgaard (KF), 2022-06-07:
Vi har trods alt ikke en fordeling af folkeskoleelever i dag baseret på forældrenes indkomst – for bare lige at slå det fast først.
Og derfor vil vi gerne være med til at gøre noget ved de gymnasier, hvor det er et problem i dag, og lave en øremærket indsats.
Det tilbød vi også ministeren under forhandlingerne.
Anser ministeren det som værende et lige så stort problem, at der måtte være det, ministeren kaldte et ghettogymnasium, som at der er et gymnasium i Gentofte, hvor man ikke opnår den blandede elevsammensætning, ministeren har som mål?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-07:
Ja, jeg bryder mig generelt ikke om idéen om, at vi skal være alt for opsplittet.
Så det er fint nok, at der er nogen forskel, men jeg synes faktisk, det er en rigtig god idé, at vi kender hinanden på kryds og tværs.
Så vil jeg sige i forhold til det her med, at skoledistrikter ikke skulle fordele på baggrund af indkomst: Nu ved jeg ikke, om fru Mette Abildgaard har siddet i en kommunalbestyrelse eller måske ovenikøbet gør det, men jeg har boet på Frederiksberg, og det er der, hvor mit ene barn nu går i folkeskole, og jeg skal da hilse og sige, at når man sidder og fordeler ud fra, hvem der kommer fra ejerlejlighederne, og hvem der kommer fra det sociale boligbyggeri, kan vi da godt prøve at bilde hinanden ind, at det ikke er ud fra forældreindtægt, og at der ikke er en forskel på forældreindkomsten, men det passer jo simpelt hen ikke.