Jeppe Bruus (S), 2024-04-04:
Tak for det, og tak for en god, lang og livlig debat om et vigtigt forslag, som repræsenterer en aftale lavet mellem vores regering og en række partier.
Derfor vil jeg sige tusind tak for både den positive modtagelse og for den energi, der har været i debatten om det her forslag.
Det er rigtigt, at vi i dag behandler lovforslaget, der skulle udmønte hovedparten af den brede aftale om reform af personskat, som regeringen før jul indgik med Danmarksdemokraterne, Det Konservative Folkeparti, Radikale Venstre og Nye Borgerlige – dengang de eksisterede.
Regeringen og de øvrige aftalepartier ønsker at gennemføre en skattereform, der sikrer, at danskerne kan beholde en større del af deres løn selv, så det bedre kan betale sig at arbejde, samtidig med at dem med de allerhøjeste indkomster skal bidrage med mere til fællesskabet.
Aftalen vil gøre det mere attraktivt at yde en ekstra indsats på arbejdsmarkedet, og jeg er særlig glad for, at over tre fjerdedele af de midler, vi har afsat, faktisk går til at lette skatten i bunden for arbejdende danskere.
Som det første vil jeg gerne fremhæve, at det har været særlig vigtigt for mig, at vi med lovforslaget kan lette skatten for den enlige forsørger i arbejde.
En pædagog, der er alene, kan med skattereformen få op til 665 kr. ekstra om måneden, og det er penge, der kan mærkes i budgettet.
Jeg noterede mig, at der var en debat om, hvordan det så var i forhold til procenter osv., og derfor har jeg fremskaffet mig dette faktaark, som jeg har fået ovre i »graven«, som det hedder, hvor embedsmændene sidder.
Det hedder »graven« i folkemunde, og det er ikke, fordi embedsmændene sidder der.
Jeg har fået dette faktaark omkring, hvordan det så ser ud baseret på de familietyper i forhold til den aftale, der er blevet indgået.
Der kan man se, at af dem, der er i arbejde, er dem, der får mest ud af det i procent af deres disponible indkomst, den enlige forsørger, altså den enlige arbejder med et barn.
De kan samlet set få 8.000 kr. om året, hvilket svarer til 2½ pct. af den disponible indkomst.
Hvis du så har en direktørfamilie med to børn, hvor den ene voksne tjener over 3 mio. kr. om året, er der et minus på grund af toptopskatten, mens en direktørfamilie med to børn, hvor man holder sig under, vil få ikke 8.000 kr., men 14.800 kr. om året for to.
Det svarer til 1,4 pct. af deres disponible indkomst.
Derfor er det målt på den disponible indkomst den enlige forsørger, der procentuelt får mest ud af det her.
Hvis det drejer sig om enlige folkepensionister, der er i beskæftigelse i både 1 og 2 år, kan de med det, vi har lagt op til i forhold til at øge seniorpræmien, faktisk komme op over den procentsats.
Jeg synes, det hører sig til at få lidt fakta ind i debatten her, og det understreger sådan set den pointe, som jeg lige kom ind på, nemlig at det er jeg glad for.
Det er også, fordi, som den udmærkede og gode ordfører for Socialdemokratiet jo sagde tidligere i debatten, vi i Socialdemokratiet faktisk gik til valg på at sænke skatten ved at øge beskæftigelsesfradraget for enlige forsørgere.
Det hører jo også med til debatten.
Ud over beskæftigelsesfradraget for enlige forsørgere letter vi skatten, som jeg lige var inde på, for seniorer, der fortsætter med at lægge en stor indsats på arbejdsmarkedet frem mod pensionsalderen.
De får et ekstra beskæftigelsesfradrag for de sidste 2 år før pensionsalderen, og vi forhøjer det almindelige beskæftigelsesfradrag, som kommer alle beskæftigede til gode.
Så er det også rigtigt, at den nuværende topskat med den her aftale bliver halveret og omlagt til en mellemskat, mens der indføres en ny topskat med en højere topskattegrænse.
Det vil sige, at vi får nogle flere trin ind i vores skattesystem.
Det gør det lidt mere kompliceret, det anerkender jeg, men som socialdemokrat må jeg også sige, at det bliver lidt mere progressivt, forstået på den måde, at jo mere du tjener, jo mere kommer du til at betale procentuelt i skat.
Det flugter jo med det, jeg vil sige er kernesocialdemokratisk, altså at de bredeste skuldre også skal løfte de største byrder, nemlig fordi der jo er en balance i den her reform, hvor vi indfører toptopskatten.
Nu var der en debat om, hvem der egentlig står fadder til den.
Men jeg vil da gerne sige og gentage det, jeg også har sagt tidligere, nemlig at jeg synes, det er godt, at vi nu får indført en toptopskat, så dem, der tjener allermest, også skal bidrage mere og dermed sikre, at der også er en fornuftig balance i den her skattereform.
Ud over det – og det har ikke været omtalt så meget i dag – sørger vi for med reformen her, at det bliver muligt at arve lidt mere uden at skulle betale boafgift, og at søskende, der arver, ikke skal betale tillægsboafgift.
Det er bl.a. også et resultat af, at nogle af de partier, herunder De Konservative, som jo var med i aftalen, også fik nogle indrømmelser i den her gode aftale.
Nu er De Radikale her ikke længere, men det gælder også i forhold til Radikale i forhold til at have fokus på de unge, som vi skal sørge for får gode incitamenter til både at komme i uddannelse og i arbejde.
Så jeg vil gerne sige tak for en god debat.
Jeg glæder mig til at svare på spørgsmål både nu og i lovbehandlingen, og jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget i Folketinget.
Tak for ordet.