Mette Bock (LA), 2019-04-25:
Med beslutningsforslag B 114 ønsker forslagsstillerne fra Dansk Folkeparti at pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag om præcisering af lov om indhentelse af børneattest i forbindelse med ansættelse af personale m.v., »således at det klart og tydeligt fremgår af loven, at børneattesten skal indeholde oplysninger om visse seksualforbrydelser begået mod børn under 15 år inden for de seneste 10 år for at have gyldighed, dog således, at for personer, der endnu ikke er fyldt 25 år, vil det være fyldestgørende med en attest, der går tilbage til personens 15. år, under forudsætning af at vedkommende har været bosiddende i Danmark i de seneste 10 år«.
Lad mig allerførst understrege, at regeringen naturligvis deler intentionen om at beskytte vores børn mod seksuelle krænkelser.
Ligesom forslagsstillerne ligger det regeringen meget på sinde, at vores børn og unge kan færdes trygt både i skoler og institutioner og til deres fritidsaktiviteter.
Børneattesten er et rigtig godt redskab, fordi den bidrager til den samlede information, som den ansættende myndighed har om den person, man overvejer at ansætte eller tilknytte som frivillig.
Børneattesten er et godt redskab.
Og det er vigtigt, at vi løbende ser på, om børneattestreglerne er indrettet godt nok.
Det gjorde vi senest i 2018, hvor vi gennemførte en bekendtgørelsesændring for at undgå enhver tvivl om, om virksomheder på f.eks. filmområdet også skal indhente børneattester.
Men reglerne skal give mening, og vi skal ikke stramme bare for at stramme, og slet ikke, hvis det betyder, at vi med nye regler får indført nogle barrierer, som skaber nogle andre store problemer.
Og jeg mener, at balancen er tippet i forslaget fra Dansk Folkeparti.
Forslaget svarer indholdsmæssigt til Dansk Folkepartis beslutningsforslag B 72 fremsat i februar 2016 med tilhørende ændringsforslag.
Forslaget med ændringsforslag blev dengang forkastet af alle Folketingets partier med undtagelse af Dansk Folkeparti.
Det nye i forhold til det forslag, som blev behandlet i 2016, er, at forslagsstillerne fra starten har taget højde for konsekvensen af ordlyden i B 72, som afskar alle personer under 25 år fra at arbejde med børn og unge under 15 år.
De betænkeligheder, som regeringen fremførte ved behandlingen af B 72, er – og nu er der gået 3 år –
stadig relevante.
Regeringen mener fortsat, at forslaget vil få vidtrækkende negative konsekvenser for beskæftigelsen på børneområdet og antallet af frivillige i idræts- og foreningslivet.
Det gælder både i forhold til unge danskere og i forhold til at integrere flygtninge og familiesammenførte i det danske samfund, så de kan forstå danske værdier.
Som reglerne er i dag, gør børneattestloven det obligatorisk for myndigheder, virksomheder og foreninger at indhente en børneattest, når de skal ansætte eller beskæftige en person, der skal have direkte kontakt med børn under 15 år.
Ordningen omfatter både frivillige og ansatte, herunder pædagoger og pædagogmedhjælpere i daginstitutioner og fritidsordninger, dagplejere, plejefamilier, personale på døgninstitutioner og socialpædagogiske opholdssteder, lærere og pedeller på skoler med elever under 15 år, livreddere i svømmehaller, trænere og spejderledere.
Problemerne med beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti er følgende: Kravet om, at en børneattest skal gå 10 år tilbage i tiden for at være gyldig, vil som udgangspunkt betyde, at ingen, som ikke har boet i Danmark de seneste 10 år, uanset nationalitet, kan blive beskæftiget i en stilling, der omfatter kontakt med børn under 15 år.
Det vil også omfatte danskere, som har boet i udlandet i en periode inden for de seneste 10 år.
Selv om forslaget giver mulighed for, at danskere, der har opholdt sig i udlandet, eller udenlandske statsborgere, der kommer til Danmark, har mulighed for – som det hedder – at fremvise en tilsvarende attest fra deres hjemland og dermed leve op til de danske regler, så løser det ikke problemet.
Der kan desuden være grundlæggende forskelle på landes strafbelagte lovovertrædelser.
Så hvad der i Danmark vil være strafbart, vil ikke nødvendigvis være strafbart i andre lande.
En børneattest kan aldrig stå alene, og det har heller aldrig været hensigten med børneattester.
Der skal altid laves en samlet vurdering af en person, uanset om det er en myndighed, der ansætter en person til en børnehave, en forening, som engagerer en frivillig, eller en virksomhed, der ansætter en person, der skal have med børn at gøre.
Derfor gik regeringen i forbindelse med behandlingen af B 72 i dialog med Kommunernes Landsforening, som i efteråret 2016 udsendte inspirationsmateriale til kommunerne til brug for ansættelse af personer med kortere ophold i Danmark.