runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2021-03-17:
Der er ikke nogen tvivl om, at der er et kæmpe udviklingspotentiale her, men noget fungerer også allerede.
Her i mandags var jeg ude at besøge firmaet Organic Plant Protein, som ligger ved Hedensted, og de siger: Vi har sådan set ikke brug for mere udvikling og innovation; vi er sådan set klar til at lave plantebaseret protein til menneskeføde, sådan at man både kan spise langt sundere og meget mere fedtfattigt og klimavenligt.
Det handler om at få sat det på formel i forhold til også at få det inddraget i de fødevarer, der bliver produceret.
Med hensyn til hvordan vi prioriterer, er det jo noget, vi skal forhandle i landbrugsforhandlingerne.
Og jeg tror, at man i en situation, hvor vi jo har et kæmpe eksporteventyr, også i forhold til vores animalske produktion, skal passe på ikke at begynde at underminere det, for der er altså et kinesisk marked, der gerne vil købe vores svinekød og andet.
Skulle vi ikke se, om ikke vi kunne få et eksporteventyr også med det plantebaserede, i stedet for at få slagteriarbejdere og andre til at ryste i bukserne, i forhold til om de mister deres job, fordi der kommer nogen og skruer ned for deres område?
Måske kommer der i løbet af en længere udvikling en ændring, men jeg tror ikke, at opgaven er at reducere svineproduktionen.
Opgaven er at sætte turbo på det plantebaserede.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-03-17:
Tak, og tak til ministeren for nogle rigtig gode svar, der gik på, at vi selvfølgelig skal have satset på de plantebaserede fødevarer og dermed også et plantebaseret landbrug.
Ministeren kan ikke spå om, hvad forhandlingerne ender ud i, for det er jo noget, man bliver enige om, men ministeren kan gå ind til bordet med en intention.
Og der er jeg egentlig nysgerrig efter at komme lidt tættere på, hvordan vi også får satset på forsknings- og udviklingsmidler til de plantebaserede fødevarer.
Så er ministeren enig i, at det også handler om at flytte penge fra den animalske produktion til det plantebaserede, altså at det ikke handler om at blive ved med business as usual og så finde på nogle nye ting i forhold til det plantebaserede, men faktisk også at lave den øvelse, at vi skifter fokus, også i de forsknings- og udviklingsmidler, der er?
Rasmus Prehn (S), 2021-03-17:
Jeg så i går et tal, der viste, at omkring 47 pct. af danskerne sådan set er indstillet på at spise langt mere plantebaseret.
Det er ret flot.
Jeg tror, at det i et kommunalt og regionalt valgår giver rigtig god mening at sætte den her dagsorden og få kommunalbestyrelseskandidater og regionsrådskandidater til at diskutere det her og tale om: Hvad kan vi gøre i vores kommune?
Hvad kan vi gøre i vores region?
Hvad gør vi for at fremme det plantebaserede af hensyn til klimaet og af hensyn til sundheden?
Det gælder, hvad enten det er i en børnehave eller på et plejehjem eller et sygehus.
Carl Valentin (SF), 2021-03-17:
Tak for det svar.
Jeg synes, det er dejligt at have en fødevareminister, der tager det plantebaserede så alvorligt.
Jeg vil derfor også høre, om regeringen, når man nu taler så varmt om det, måske kunne finde på at genbesøge forslaget om at sikre, at der er et tilbud om plantebaseret mad i de offentlige køkkener, så det altid er let at vælge at spise grønt, sådan som fødevareministeren, Kræftens Bekæmpelse og mange andre plæderer for.
Vil ministeren måske være med til at sikre, at vi kan få sådan et tilbud i de offentlige køkkener fremover?
Rasmus Prehn (S), 2021-03-17:
Det er jo helt oplagt, at der er et kæmpe potentiale i det plantebaserede, og borgerne vil det jo gerne, for de ved, at det er godt for deres sundhed og deres helbred.
I forbindelse med kostrådene var vi jo heldige at se, at Kræftens Bekæmpelse, Diabetesforeningen, Hjerteforeningen og nu også Gigtforeningen har været ude at sige: Hvis I vil leve sundest muligt, er det det plantebaserede, I skal satse noget mere på, spise lidt mindre kød og lidt mere plantebaseret.
Og så har det så den sideeffekt, at det er godt for klimaet.
Så vi kommer til at gøre noget her.
Fremtiden er mere af det plantebaserede, og der kan jeg høre, at de fleste partier i Folketinget er med på det.
Så mon ikke vi finder en løsning i forbindelse med landbrugsforhandlingerne, hvor vi kommer til at satse mere på det plantebaserede.
Carl Valentin (SF), 2021-03-17:
For mig at se er det helt tydeligt, at det, vi står over for, og som der er brug for, i bund og grund er en fødevarerevolution, altså en grundlæggende ændring af den måde, vi spiser og producerer fødevarer på, hvor vi i fremtiden skal have langt mere plantebaseret kost.
Det gælder både, hvis vi skal bekæmpe klimakrisen og biodiversitetskrisen, og hvis vi skal sikre en helt anden arealanvendelse, så vi ikke bruger de her kæmpe arealer til fodermarker, som resulterer i, at vi skal fælde regnskov osv., men så vi laver nogle mindre arealkrævende og mere klima- og biodiversitetsvenlige fødevarer i fremtiden.
Så det plantebaserede skal jo have en helt central rolle.
Rasmus Prehn (S), 2021-03-17:
Først og fremmest tak til Socialistisk Folkeparti og hr. Carl Valentin for at stille det her relevante spørgsmål.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at det med det plantebaserede er noget, der virkelig accelererer nu.
Der er kæmpestor fokus på det, der er kæmpestor interesse for det, og mange vil gerne vælge det, fordi de ved, at det er sundere for deres krop, og det også er bedre for vores klima.
Så der er ingen tvivl om, at det er noget, som der virkelig skal være fokus på.
Det kræver altså også, at vi alle sammen bidrager.
Det gælder industrien, det gælder leverandørerne, og det gælder forbrugerne.
Så er der den her promilleafgiftsfond, som der bliver spurgt ind til, altså Promilleafgiftsfonden for landbrug.
Det er den største statsligt finansierede landbrugsfond med et årligt budget på 230 mio. kr. I efteråret har fonden tilkendegivet, at de har planer om, at næsten halvdelen af fondens midler årligt øremærkes klimaprojekter frem til 2030.
Så det er jo et skridt i den rigtige retning, og vi må håbe, at noget af det plantebaserede bliver en del af det, og det må vi prøve at presse på for.
Plantebaserede fødevarer er en central del af klimadagsordenen.
Det forventer jeg også vil vise sig, når fondens bestyrelse skal vælge, hvilke projekter den vil støtte.
Landbrug & Fødevarer har i efteråret udgivet en strategi for udvikling af plantebaserede produkter, og sidste år tildelte Grønt Udviklings- og Demonstrationsprogram næsten 29 mio. kr. til udviklingsprojekter inden for plantebaserede fødevarer – altså endnu et skridt i den rigtige retning.
Det er afgørende, at der sættes forskningsindsatser i gang, hvis vi vil i mål med en grøn omstilling.
Det vil vi gerne samarbejde med erhvervet om.
I finansloven for 2021 blev vi enige om, at den plantebaserede kost skal have et løft.
Det er også et skridt i den rigtige retning.
Vi kommer til at satse langt mere på det plantebaserede fremover, og vi skal også i de kommende landbrugsforhandlinger kigge meget mere på det plantebaserede og på, hvordan vi kan løfte det, tænke det ind osv.
Det er fremtiden, og set i det lys, også for at svare på spørgsmålet, så har det jo nok været en lidt for lille del, der har været prioriteret indtil nu.
Det skal vi gøre bedre, og vi er i gang.
Carl Valentin (SF), 2021-03-17:
Hvad er ministerens holdning til, at landbrugets fonde, som tilsammen uddelte over 0,5 mia. kr. fra statskassen, kun brugte 3 pct. af midlerne på projekter med plantebaserede fødevarer i 2019?
Rasmus Prehn (S), 2021-03-17:
Men jeg oplever, at der er rimelig bred konsensus i Danmark, i forhold til at der er en fremtid på det plantebaserede område, at det skal prioriteres, og at det også skal prioriteres højere end i dag.
Men jeg tror bare, at vi skal passe på, når vi allerede har en styrkeposition på verdensmarkedet, hvor vi ikke alene er nogle af dem, der er bedst til at producere svinekød af høj kvalitet, men også nogle af dem, der er bedst til at gøre det klimavenligt – så skal vi ikke nødvendigvis skrue ned for det, men så skal vi sørge for, at vi også er stærke på det plantebaserede område.
Så kan det være, at det over en årrække på 10-15 år kommer af sig selv, også fordi efterspørgslen ændrer sig, men vi skal ikke trække tæppet væk under en succes.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-17:
Jamen jeg tror sådan set ikke, at det er meget anderledes end fluorskylning, som også var der, da jeg gik i skole, hvor nogle var fritaget fra fluorskylning og andre ikke var.
Er man over 15 år, skal man selv give samtykke.
Man kan som forældre vælge, at ens barn bliver pcr-testet hver gang, og det vil sige, at der ikke er noget barn, der kan gætte, hvorfor sidekammeraten ikke selv gennemfører den næsetest henne i skolen.
Det kan lige så vel være, fordi forældrene har valgt, at barnet bliver testet et andet sted.
Så umiddelbart er risikoen egentlig større i forbindelse med fluorskylning, end den er i forbindelse med test.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-17:
Når jeg nu har ministeren, vil jeg gerne spørge ind til noget, der berører de lidt yngre elever.
Ministeren har tidligere opfordret kraftigt til, at elever testes to gange om ugen.
Nu kan jeg forstå, at ministeren også ønsker, at børn skal være med til at udføre selvpodning, altså teste sig selv i skolen.
Det kræver heldigvis samtykke.
Hvordan undgår vi, at det skaber et A- og et B-hold blandt eleverne, så ingen elever risikerer at blive mobbet eller udstødt, fordi deres forældre vælger noget andet end flertallet?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-17:
Jamen jeg tror da, vi alle sammen synes, at det er uholdbart.
Der er jo ingen af os, der har bedt om, at der kom en global pandemi.
Og i forhold til hvornår vi forventer at det forandrer sig, så foregår der jo forhandlinger lige nu mellem statsministeren og alle Folketingets partiers partiledere, herunder ordførerens egen partileder.
Derfor tror jeg egentlig, at spørgeren kan svare lige så godt på det spørgsmål, som jeg kan, eftersom forhandlingerne pågår i de her dage.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-17:
Det må siges at være lidt et ikkesvar.
Fagfolk siger jo, at flere børn og unge gør selvskade.
Der er en markant stigning i henvendelser om angst.
Og flere børn og unge føler sig ensomme.
Jeg synes, det er dybt uholdbart, at 9.- og 10.-klasser samt andre afgangselever på ungdoms- og voksenuddannelserne i Nordsjælland og hovedstadsområdet ikke må komme tilbage og få undervisning på samme vis som andre steder i landet.
Hvornår regner ministeren med at regeringen og støttepartierne lader afgangseleverne i Nordsjælland og hovedstadsområdet komme fri af jerngrebet?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-17:
Nu ved vi jo ikke, hvordan forhandlingerne, som foregår lige nu mellem statsministeren og alle partilederne, ender, og derfor er det lidt for tidligt at foregribe, hvordan det bliver, men en af de ting, der i hvert fald bliver drøftet, er, hvordan man forholder sig til spørgsmålet om regioner og lokalområder.
Det var jo også i foråret forskelligt, alt efter hvornår i genåbningen vi befandt os, og det er jo muligt, at det bliver det samme den her gang, det vil de forhandlinger vise.
Baggrunden for, at det er, som det er nu, er, at indstillingen fra ekspertgruppen var, at vi så på regionerne som et hele, fordi der foregår pendling, og at man derfor tog det i et langsomt tempo og så, hvordan det udviklede sig, inden man tog næste ryk i genåbningen.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-17:
Det gør ikke min undren mindre.
I kommunerne Halsnæs, Frederikssund, Gribskov og Rudersdal, hvor afgangselever ikke må komme tilbage i skole, er incidenstallet lavere end eller på niveau med incidenstallet i kommuner som Vejen, Herning, Hjørring og Frederikshavn, hvor afgangseleverne godt må komme tilbage i skole.
Hvordan kan det være?
Og børnelæge og formand for Dansk Pædiatrisk Selskab Klaus Birkelund Johansen har udtalt, at skoler ikke driver epidemien, at børn ikke bliver smittet i institution eller skole, men af forældrene i hjemmet.
Og forsker Christian Kanstrup Holm har sagt, at der er bevis for, at det ikke nytter noget at lukke skolerne ned.
Smittetallene er lave, og det har de været længe.
Hvis der opstår et smitteudbrud, kan man lukke hurtigt og effektivt ned lokalt.
Skoler og kommuner flere steder i landet har vist, at det sagtens kan lade sig gøre.
Hvad er belægget for at holde afgangseleverne i Nordsjælland og hovedstadsområdet i et jerngreb?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-17:
Det korte svar er jo at sige, at det er, fordi vi står i en global pandemi.
Det lidt længere svar er at sige, at vi jo har et klart ønske om at undgå at lande i en tredje bølge, som vi ser skylle ind over Europa lige nu, og det vil sige at holde en balance i, at vi åbner så meget, som vi kan, men i et tempo, der omvendt ikke gør, at vi risikerer at skulle lukke ned for det, der allerede er åbent, fordi vi kommer et sted hen med smitten, hvor det ikke kan holde.
Og det er den balance, vi forsøger at få genåbnet med.
Det er en fuldstændig klar prioritering, som min kollega også sagde til dig tidligere i den her spørgetime i dag, fra regeringens side, og det har også været det, som eksperterne anbefaler, nemlig at vi starter med at åbne på skolerne, først for de små klasser og derefter i det tempo, vi gør nu, med afgangsklasser og så 5.-8.-klasserne, som nu er tilbage 1 dag om ugen.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-17:
Hvorfor mener ministeren, at det er rimeligt, at 9.- og 10.-klasser samt andre afgangselever på ungdoms- og voksenuddannelser i Nordsjælland og hovedstadsområdet ikke må komme tilbage og få undervisning på samme vis som deres jævnaldrende andre steder i landet?
Rasmus Prehn (S), 2021-03-17:
Jamen som dansk fødevareminister er jeg sådan set rimelig glad for og stolt over, at Danmark bliver fremhævet som et af de landbrugslande, som er bedst til at producere klimavenligt, også når det handler om f.eks. svineproduktion.
Altså, vi er langt bedre end mange andre.
Men ja, der er formentlig nogle tendenser, der går i retning af, at det i de næste 10-15 år kommer til at være langt mere plantebaseret, og der skal vi selvfølgelig være vågne og udvise rettidig omhu.
Carl Valentin (SF), 2021-03-17:
Kan fødevareministeren ikke se en risiko ved at lave meget store investeringer i optimering af dyreproduktion, hvis man så i fremtiden kommer til at se, at den i høj grad bliver udkonkurreret både af plantebaserede fødevarer, men også af laboratoriekød, in vitro-produktion af mælk osv.?
Altså, er det ikke lidt farligt at lave meget store investeringer i at optimere en dyreproduktion, som måske vil blive udkonkurreret fremover?
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-17:
Det her er en sag, jeg tager meget alvorligt, og det er også derfor, at jeg, dagen før hr. Christian Juhl stillede sit spørgsmål, 10 minutter efter at politiet meddelte, at de havde anholdt søfolkene, bad om en redegørelse.
Det er også præcis derfor, at jeg har tænkt mig at følge det her helt til dørs.
Som sagt har jeg tænkt mig at indkalde Femern A/S til et møde, og jeg er rigtig glad for, at den meget, meget brede forligskreds også er kommet med en samlet udtalelse, hvor de også betoner vigtigheden af, at der sikres ordnede forhold på det her område.
Christian Juhl (EL), 2021-03-17:
Egentlig spurgte jeg, om ministeren syntes, det var rettidig omhu, når man vidste, at det muligvis var ulovligt, så ikke at have handlet længe før, også når hr. Henrik Dam Kristensen har sagt det, som han har sagt, da projektet startede.
Det er da ikke god ledelse efter min mening.
Vi er lige i starten af det, og vi har de to første sager.
Der har lige været en sag om arbejdstid og nu en sag om de her søfolk.
Jeg er nødt til at spørge ministeren: Hvad har han tænkt sig at gøre, for at det her ikke skal blive en lige så stor skandale, som Storstrømsbroen har været de sidste 2 år?
Mette Thiesen (NB), 2021-03-17:
Tak for svaret.
Nu er det jo sådan, at regeringen og dens støttepartier, hvis de ville, kunne lade alle børn og unge komme tilbage i skole nu.
Man nøjes med at give 5.-8. klasserne lov til en enkelt dag om ugen at få udendørs undervisning.
Regeringen og støttepartierne fejrer det som en stor sejr, men det er jo komisk, og hvis det ikke var så tragisk og et svigt af dimensioner, ville man jo grine af det i ren afmagt.
Fagfolk siger, at flere børn og unge har gjort selvskade, at der er en markant stigning i angsthenvendelser, og at flere børn og unge føler sig ensomme.
Min ældste søn, der går i 5. klasse, er udsat for regeringens og støttepartiernes jerngreb.
Han vil bare gerne i skole sådan rigtigt.
Hvorfor giver regeringen, der har magten, børn, unge og forældre indtrykket af, at man ønsker alle tilbage i skole, når man så ikke bare beslutter det?
Magnus Heunicke (S), 2021-03-17:
Mange tak for det spørgsmål.
Der er overhovedet ikke nogen tvivl om, at det er forbundet med et stort, stort afsavn for både børnene og selvfølgelig også for deres lærere, at undervisningen har været nødt til at foregå virtuelt i en nu temmelig lang periode.
Det er også derfor, at det allerførste, vi begyndte at åbne op igen, netop var de mindste klasser, og det var jo efter anbefaling fra den her gruppe af eksperter, som netop vurderer trivsel og sundhed, men også økonomi og andet – det er altså en vigtig gruppe at have med inde.
Det var ikke kun, fordi vi politisk syntes, det var rigtigt.
Så det var de første, vi åbnede op for.
Nu er der så også i store dele af Danmark, ikke hele Danmark, men store dele af Danmark, åbnet op for afgangseleverne, lige så vel som der er fundet nogle fleksible modeller for, at man i hvert fald trods alt kan mødes udendørs, hvor der er meget mindre smitte.
Det gælder for de elever, som er i mellemklasserne.
Mit håb er, at vi kan lave en bred politisk aftale inden for få dage, hvor vi kan få så mange børn som overhovedet muligt tilbage i skolen i så lang tid som muligt allerede efter påske.
For der er ingen tvivl om, at det her er et ungdomsliv, hvor man må sige, at de børn og helt unge mennesker, vi har med at gøre, har brug for deres kammerater og deres lærere.
Så det er en virkelig vigtig prioritet, og jeg er meget, meget glad for, at der er en total politisk enighed om, at det er det, der må være vores førsteprioritet.
Mens det sker, og mens de forhandlinger sker, er jeg også, ikke for at male fanden på væggen, nødt til at gøre opmærksom på, at der jo desværre er lande omkring os nu, både nord for os og syd for os, som oplever nye smitterekorder, som, mens vi står og taler her, melder ud, at de er på vej ind i eller decideret er i en tredje bølge, og som lukker voldsomt ned.
Det er jo det, som er begrundelsen for, at vi er nødt til at gøre det her forsigtigt, så vi ikke skal ud i en ødelæggende og dødelig tredje bølge.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-17:
Hvad mener ministeren om, at mange børn og unge lider, fordi regeringen og dens støttepartier nægter dem at komme tilbage i skole?
Jeppe Kofod (S), 2021-03-17:
Vi har været i dialog med de svenske myndigheder.
Det er ikke bare mig selv som udenrigsminister, men også de ansvarlige danske myndigheder – nu ligger indrejserestriktioner ikke hos mig som udenrigsminister, men under andre ministre – plus de myndigheder, som er ansvarlige, i både Danmark og Sverige.
Jeg har også taget det spørgsmål op med min kollega og også med andre i min dialog med Sverige, for jeg vil gerne finde en løsning på det her problem og helst, som jeg siger, en transportkorridor, der ville kunne løse det også på længere sigt og i den situation, vi er i.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-03-17:
Så lad mig gøre mit sidste spørgsmål meget kort: Har udenrigsministeren foreslået Sverige en decideret aftale om en transportkorridor?
Har man bedt sin svenske kollega om sådan en?
Jeppe Kofod (S), 2021-03-17:
Jamen jeg kan forsikre spørgeren om, at vi løbende er i dialog med de svenske myndigheder om de svenske indrejserestriktioner og transitten til Bornholm.
I den dialog rejser vi naturligvis også behovet for varigt at sikre en gnidningsfri transit til og fra Bornholm, og den foregår i flere spor, herunder også på ministerniveau, men også myndighed til myndighed.
Jeg tror, at vi alle sammen i den her coronatid, vi er i, ville ønske, at der ikke var behov for sådanne restriktioner, eller at der blev indført sådanne restriktioner.
Nu er de der bare, og vi har en dialog med Sverige om at finde en løsning, for vi vil selvfølgelig gerne finde en løsning for bornholmerne så snart som muligt.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-03-17:
Der er ingen tvivl om, at det optimale vil være at få nogle varige løsninger.
Selvfølgelig skal en regering handle på den korte bane, når man nu bliver udfordret, men jeg vil bare gerne i gang.
Ministeren og jeg har jo siddet i Folketinget sammen igennem rigtig mange år, og jeg tror, at vi begge to kan huske, at tilbage i 2007 tog den daværende statsminister Anders Fogh Rasmussen en tur til Berlin og talte med sin tyske kollega Angela Merkel.
Der blev man enige om nogle retningslinjer, en aftale om, at der skulle bygges en bro over Femern, og så rejste man hjem.
Man satte lige et par navne på et stykke papir, så kom man hjem, og så tog de respektive parlamenter, de faglige ministre, over og fik lavet en aftale – og vi er faktisk i gang med at bygge den bro.
Vi må lave en eller anden form for aftale for at komme i gang, minister.
Jeppe Kofod (S), 2021-03-17:
Først og fremmest kan jeg fuldstændig genkalde mig den følelse, måske også som bornholmer, som hr. Peter Juel-Jensen beskriver her.
Vi må også huske, at regeringen ikke har siddet på hænderne, for vi har gjort rigtig meget løbende og i tæt dialog, også med Bornholm, i forhold til at løse de problemer, der er.
Da Sverige eksempelvis indførte indrejseforbud i december, var der ikke undtagelser, hverken for bornholmere eller den generelle transit til Bornholm, men det er der i dag, og det er bl.a. grundet regeringens dialog med Sverige, der har været med til at sikre de her lempelser.
Og regeringen arbejder altså for, at der også fremover findes så gode løsninger som muligt for transitten til og fra Bornholm – helst løsninger, der varigt kan sikre gnidningsfri transit til og fra Bornholm.
Det er vores mål, og det forstår jeg også spørgeren bakker regeringen op i.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-03-17:
Tak for det, minister.
Det er ikke første gang, vi står her; vi har stået her en gang før.
Det er lidt, som om man har købt en bolig for enden af en lang vej, men når man så flytter ind og skal til at bruge sin bolig, finder man ud af, at man ikke har vejretten.
Det er faktisk den følelse, man står med som bornholmer.
Folketinget har indgået en aftale om, og det er der god fornuft i, at skal man til og fra Bornholm, skal man via Sverige.
Man har bare glemt at sikre sig vejretten.
Så når vi nu står her igen, minister, er det, som om vi gerne på et tidspunkt vil undersøge mulighederne for en eller anden form for juridisk aftale med svenskerne, men hvornår tager ministeren så jakken på og kommer i arbejdstøjet og begynder en forhandling med den svenske regering?
Magnus Heunicke (S), 2021-03-17:
Vi har kun ét ønske, og det er, at vi skal komme igennem den her pandemi godt og sikkert, og vi skal have børnene tilbage i skole så hurtigt som overhovedet muligt.
Når vi ikke kunne gøre det i sidste måned eller bare lige kan gøre det med et fingerknips, er det, fordi der ifølge de estimater, som vi har fået leveret af vores eksperter, af, hvad det vil betyde for smittestigningen, er nogle ting, som gør, at man skal være påpasselig med det her.
Vi er jo nødt til at komme igennem det her på en forsvarlig og sikker måde, så vi undgår nye store smittestigninger.
Det er begrundelsen.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-17:
Skoler og kommuner flere steder i landet har vist, at det kan lade sig gøre.
Børnelæge og formand for Dansk Pædiatrisk Selskab Klaus Birkelund Johansen har udtalt, at skoler ikke driver epidemien, og at børn ikke bliver smittet i institution eller skole, men af forældrene i hjemmet.
Forsker Christian Kanstrup Holm har sagt, at der er bevis for, at det ikke nytter noget at lukke skolerne ned.
Hvad tænker ministeren om udsagnene fra de to eksperter?