runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-09:
Der ligger jo nogle høringssvar, hvor det bl.a. er Region Nordjylland, som foreslår alternativt, at kravet til, at man skal have EU-støtte, for at man kan lave de her hotspots, ændres til, at det er alle, der som udgangspunkt er støtteberettigede.
Hvorfor er det EU, der skal diktere, hvor få steder vi kan lave de her hotspots?
Jeg synes ikke, at det er belyst rimeligt i høringsnotatet.
Kan ordføreren ikke godt se, at vi skal have foldet ud, om man ikke kunne justere det her lovforslag, så det gælder alle de ansøgninger, som er støtteberettigede?
Karin Gaardsted (S), 2017-11-09:
Tak for det.
Offentlige wi-fi-hotspots er noget, både borgere og turister kan lide.
EU har for at fremme antallet af sådanne hotspots vedtaget en forordning, som de kalder WiFi4EU, her i slutningen af oktober.
Med det lovforslag, vi behandler her i dag, giver vi lov til, at danske offentlige institutioner såsom kommuner og regioner kan søge om støtte fra EU til at etablere disse hotspots.
Målet er naturligvis at forbedre muligheden for internetforbindelser i samfundet og på offentlige steder.
Jeg vil gerne understrege, at det er vigtigt, at konkurrencen på markedet ikke påvirkes negativt.
Vi kan ikke først forvente, at tele- og elselskaber etablerer gode internetforbindelser, for derefter at lade det offentlige stille servicen gratis til rådighed i større områder.
Det er unfair konkurrence, og derfor må vi fare med lempe.
Og i øvrigt er det ikke kommunernes opgave at drive erhvervsvirksomhed.
Samtidig vil vi gerne gøre vores byer attraktive og lette at færdes i, også på mobil- og internetområdet.
Derfor må vi handle klogt, og det mener jeg vi gør, ved at lovforslaget stiller fire konkrete betingelser, som skal forhindre, at konkurrencen forstyrres.
Det er et krav i lovforslaget, at der ikke etableres sammenhængende net i større områder, og at kommunen køber wi-fi-hotspottet og driften af en privat udbyder.
Det er vigtige punkter at holde fast i.
Endvidere er det en forudsætning, at der skal modtages støtte fra EU for at anlægge wi-fi-net efter disse regler.
Det begrænser også den potentielle negative effekt.
De begrænsninger, der er generelt vedrørende offentlig etableringen af wi-fi med tidsbegrænsning, opretholdes, og det bør de også.
Høringssvarene er generelt positive, og det er Socialdemokratiet også.
Vi støtter forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-09:
Jeg synes, at vi skal have en drøftelse af, om vi ikke kunne lægge snittet et andet sted.
Jeg er sådan set enig med ordføreren i, at vi også er afhængige af, at der er nogle firmaer, der investerer i det her.
Så det er en balance.
Men jeg synes bare, at det her lovforslag ikke lægger snittet det rigtige sted.
Det er det, jeg gerne vil have at vi får vendt på en god måde.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-11-09:
Tak for det, formand, og jeg vil også gerne takke for ordførernes bemærkninger til lovforslaget.
Lovforslaget har til formål at sikre, at danske offentlige institutioner, f.eks. kommuner, kan etablere wi-fi-hotspots og stille adgangen hertil gratis til rådighed for borgerne, hvis institutionerne opnår EU-støtte.
Det er vigtigt, at dansk lovgivning er på plads, så danske kommuner får fordelen af, at første ansøgningsrunde forventes at være rettet imod kommuner.
Alle danske kommuner får dermed muligheden for at søge om EU-støtte efter først til mølle-princippet.
Det er også væsentligt, at Danmark kan opnå de økonomiske fordele af en EU-støtteordning, som Danmark selv bidrager til.
Det er dog yderst vigtigt, at konkurrencen på markedet ikke forstyrres.
Derfor indeholder lovforslaget en række betingelser, som er en forudsætning for, at den offentlige institution kan etablere wi-fi-hotspots.
Disse er bl.a. et krav om, at der er modtaget EU-støtte til etableringen.
Etablering og drift skal også købes af en privat udbyder.
Hvis det efterfølgende viser sig, at konkurrencen begrænses væsentligt, kan der fastsættes begrænsninger i anvendelsen.
Samlet set tager lovforslaget hensyn til konkurrencen på markedet i størst muligt omfang.
Jeg takker for den interesse, Tinget i dag har udtrykt for lovforslaget.
Jeg ser frem til fortsatte konstruktive drøftelser om de enkelte elementer af lovforslaget i udvalget.
Med disse bemærkninger skal jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslaget her i Folketinget.
Andreas Steenberg (RV), 2017-11-09:
I Radikale Venstre mener vi, at kommunerne er oplagte til at drive en udvikling for at få en bedre mobil- og bredbåndsdækning.
Vi synes generelt, at kommunerne via deres indkøb kunne få dækning rundtomkring på kommunens egne institutioner og dermed også rundtomkring i kommunerne.
Når nu der er en pulje, er det jo helt oplagt, at vores kommuner også kan få lov at søge den til at lave hotspots på deres institutioner.
Derfor kan vi varmt støtte lovforslaget og give kommunerne den her mulighed til at drive en udvikling ude i kommunerne.
René Gade (ALT), 2017-11-09:
Vi har fået oplistet nogle gode for'er og imod'er, synes jeg.
I Alternativet er vi generelt meget positive over for forslaget.
Vi synes, at det er godt, når vi fra europæisk side bliver nudget lidt, kløet lidt i nakken, og får at vide, at der måske var et eller andet, der kunne være interessant at gøre.
De her wi-fi-hotspots tænker vi på alle måder er noget, vi skal arbejde videre med i Danmark.
Vi kan undre os over, at det er noget, der netop, som det også er blevet sagt tidligere, kun kan foregå, hvis man får EU-støttemidler til det.
Det vil ikke være nogen hindring for os for at sige ja, men vi synes, man skal ind og kigge nærmere på, om man fra dansk side kunne motivere til det selv på mere fleksible vilkår.
I forhold til konkurrencen, som min ordførerkollega fra Liberal Alliance også lige gennemgik, er det afgjort væsentligt, men jeg er helt tryg ved ud fra de høringssvar, jeg har set, at det ikke bliver et problem i den nuværende model.
Carsten Bach (LA), 2017-11-09:
Tak for det.
I EU har man vedtaget den også nu omtalte og såkaldte WIFI4EU-forordning.
Den betyder, at offentlige institutioner i medlemslandene kan ansøge om støtte til at stille wi-fi til rådighed for borgerne uden beregning.
Det lovforslag, vi så behandler her, giver bl.a. kommunerne mulighed for at få fingrene i de – i citationstegn – dejlige EU-støttekroner ved at give hjemmel til, at der kan etableres wi-fi-hotspots på offentligt tilgængelige steder.
Jeg forstår jo sådan set godt, at man ikke vil gå glip af EU-støttekroner, men det må bestemt ikke blive en glidebane, hvor vi vil gøre alt for at få valuta for vores EU-kontingent – eller sagt i måske bedste Margaret Thatcher-stil: at få en del af vores egne penge tilbage.
For alene begrebet gratis internet rejser lidt af et rødt flag hos mig og formentlig også hos enhver anden liberal, for der er som bekendt ikke noget i den her verden, der er gratis.
Prisen skal betales, men af hvem?
Ja, i det her tilfælde af EU, men i sidste ende er det jo borgerne i EU, herunder danskerne, som betaler.
Man kan også sætte spørgsmålstegn ved, om det overhovedet er en kommunal opgave at give borgerne – igen i citationstegn – gratis internet, når der nu er private virksomheder, som tilbyder den selv samme ydelse.
Man risikerer, at det går ud over konkurrencen, hvilket i sidste ende jo så går ud over forbrugerne.
Jeg kan så i lovforslaget se, at det heldigvis også er en bekymring, ministeren har gjort sig.
Det er kun institutioner, der har modtaget støtte efter WIFI4EU-forordningen, som kan få tilladelse til at tilbyde wi-fi.
Der må ikke være tale om et sammenhængende netværk.
Sidst, men måske ikke mindst, kan ministeren fastsætte begrænsninger, hvis det viser sig, at det her initiativ går ud over konkurrencen, og jeg vil gerne love ministeren, at Liberal Alliance vil hjælpe med at holde øje med, om netop det sker.
Alt i alt er det ikke et forslag, Liberal Alliance alene ville have fremsat, men fordi ministeren er opmærksom på problematikken om potentiel konkurrenceforvridning, og fordi lovforslaget opstiller de nævnte krav til de offentlige institutioner, ja, så støtter Liberal Alliance lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-09:
Tak for det.
Vi støtter sådan set, at der bliver mulighed for, at man kan søge de her midler i EU, men vi mener det alvorligt, når vi siger, at man skulle se på, om ikke alle dem, der søger, ligesom skulle have mulighed at realisere deres projekt uden EU-støtte.
Altså: Hvem er det, det skader?
Det er jo ikke et spørgsmål om, at det her er noget med, man kan ligge på stranden og have gratis wi-fi, det er sådan set et spørgsmål om, at der bliver nogle hotspots.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at snittet ligger der, og det er det, jeg har forsøgt – hvad skal jeg sige – at prikke til, og jeg ønsker virkelig, at vi får drøftet grundigere, om ikke man kan lægge snittet et andet sted i det her lovforslag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-11-09:
Tak for det.
Med EU's WIFI4EU-forordning gives der nu mulighed for, at der kan opnås støtte til at etablere offentlige wi-fi-hotspots.
Og for at også danske kommuner og regioner får mulighed for at ansøge om støttepenge, er vi nødt til at lave en lille ændring af teleloven, så vi sikrer, at der er hjemmel til det, således at de penge, der er til rådighed i EU, naturligvis også kan komme danske kommuner og regioner til gavn.
Så det giver grundlæggende rigtig god mening at sørge for, at den mulighed foreligger.
Jeg synes egentlig, at den afvejning, som den socialdemokratiske ordfører foretog, beskriver det meget præcist, for selvfølgelig ønsker vi at fremme en bedre dækning, men samtidig skal vi ikke risikere, at markedet bliver klemt.
For forudsætningen for, at vi har en god mobilog bredbåndsdækning i Danmark, er grundlæggende, at der sker private investeringer – det ligger på omkring 6 mia. kr. om året for branchen – og det er sådan set det, der skal være det drivende.
Derfor er det også med nogle betingelser hæftet på, hvilket den socialdemokratiske så glimrende redegjorde for, om, at det skal være private aktører, som forestår det, sådan at vi sikrer, at vi ikke kommer til at skubbe private investeringer ud.
Jeg synes, der er fundet en ganske fornuftig balance, som sikrer, at kommuner og regioner får mulighed for at søge om støtte, hvormed der sikres borgerne nogle bedre tilbud, samtidig med at vi sikrer, at det private marked kan fungere.
Så der har fundet en god afvejning sted.
På den baggrund støtter vi i Venstre naturligvis forslaget.
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2017-11-09:
Det positive, jeg kan se i det her, er særlig i forhold til turistbranchen, og når vi får nogle turister til Danmark, der virkelig kan få en god wi-fi-dækning, når de ligger på stranden eller de bor i sommerhusområderne.
Men lad os nu se, hvad der kommer af ansøgninger til det her, og så kan vi jo prøve at diskutere det igen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-09:
Hvad nu hvis der kommer rigtig mange ansøgninger til de her midler, og det kun er nogle få steder, man bliver imødekommet – hvorfor så ikke åbne lidt mere op for, at der kunne være flere, som fik tilladelse til at lave de her hotspots?
Det ville da forbedre livet flere steder.
Jeg synes ikke, at EU skal have lov til ligesom at diktere det.
Det synes jeg ikke er rimeligt.
Kan ordføreren ikke forstå det synspunkt?
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2017-11-09:
Nu handler det her lovforslag jo om at søge økonomiske midler til at sætte de her wi-fi-hotspots op.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-09:
Jeg har sådan set forståelse for, at Dansk Folkeparti ser positivt på forslaget.
Igen vil jeg spørge, i forhold til at EU jo ikke er noget af det, som Dansk Folkeparti altid bakker totalt op om, og her har vi så noget lovgivning, som så kun kommer, for at kommunerne har mulighed for at søge noget støtte.
Jeg synes egentlig, at de høringssvar, der – der er en tre stykker – gør opmærksom på, at man skulle lægge snittet et andet sted, sådan at man skulle tillade, at alle de projekter, som er støtteberettigede, sådan set kunne få lov til at realisere det, så det sådan set åbner op for, at kommuner kunne gennemføre projekter, der ikke opnår EU-støtte, men som er blevet defineret som værende nogle projekter, der overholder de andre krav, sådan at man egentlig burde realisere dem.
Kan ordføreren ikke se, at vi måske skulle drøfte, om ikke vi kunne lægge snittet på anden vis?
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2017-11-09:
Tak for det.
Dette lovforslag har til formål at give offentligheden lettere adgang til internet via et hurtigt bredbånd.
Der skal dog i den forbindelse tages højde for den nødvendige balance mellem på den ene side, at en offentlig institution har mulighed for at stille gratis wi-fi-hotspots til rådighed, og på den anden side, at private udbydere har en konkurrencesituation.
Gratis wi-fi-hotspots må ikke have en negativ effekt på eksisterende markeder, da dette i sidste ende kan påvirke offentlighedens adgang til internettet.
I Dansk Folkeparti ser vi positivt på forslaget.
Karin Gaardsted (S), 2017-11-09:
Nu skal vi jo lige huske, at det eneste, det her lovforslag skal gøre, faktisk er at give kommuner og regioner lov til at søge den pulje, som EU opretter, og så kan det være, at der sker noget bagefter.
Det kan vi jo ikke forudse i dag.
Men jeg er villig til at diskutere alle de her ting.
Vi skal bare vide, at hvis vi udbreder det her med gratis wi-fi alt for mange steder i mange store områder, sender vi samtidig besked til teleselskaber og elselskaber om, at nu tager vi over, nu behøver de måske ikke at investere så meget, og så mister de lysten til at investere.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-11-09:
Det skal vi ikke; det skal han.
Det har da ikke noget med os andre at gøre, hvis det er ham, der bliver valgt.
Men jeg vil bare sige, at min tillid til det danske folk er ubegrænset stor.
De har jo bl.a. begavet os med alle de kloge folk, som sidder i denne sal, inklusive mig selv, og har den her debat.
Det er faktisk også min store tillid til kommunerne, at hvis der kommer en mand, som har boet i kommunen, var det i en uge, og siger, at nu vil han gerne være medlem af byrådet, så skal han være af en helt særlig beskaffenhed.
Jeg tror faktisk ikke, jeg kan komme i tanker om historiske eksempler på en udlænding, der har boet i en kommune i en uge, der er blevet valgt.
Men hvis det måtte ske, må man gå ud fra, at vedkommende er sådan en stor begavelse, at der har været en grund til, at der er folk, der har valgt vedkommende.
Det må man gå ud fra, for det vil jo være helt ekstraordinært.
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2017-11-09:
Nu skal jeg ikke udtale mig om, hvem der er begavet, og hvem der ikke er begavet.
Men jeg kommer til at tænke
på: Hvordan skal sådan en mand, der flytter til en kommune og lige pludselig vil ind i byrådet og hverken kan sproget eller læse det, hvad vi skriver i byrådssalen, være med i vores udvalgsarbejde fremadrettet, hvis han nu bliver valgt?
Skal vi så til at oversætte det hele til græsk?
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-09:
Nej, det vil jeg i hvert fald ikke støtte.
Det synes jeg kun er positivt, så der er adgang til alle i kommunalbestyrelsens arbejde.
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2017-11-09:
Mener ordføreren, at vi, hvis nu Mr X bliver valgt ind til byrådet og taler arabisk, godt kan tale dansk, men ikke er særlig god til dansk på skrift, i vores udvalgsarbejde skal til at oversætte til arabisk?
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-09:
Nu er det beslutningsforslag B 12, jeg har fået mandat til at afvise af min gruppe, men vi har tidligere afvist det forslag, som hr. Alex Ahrendtsen nu fremlægger.
Jeg synes, at det her med at skulle kvalificere sig til stemmeret er et skridt ud ad en glidebane, som jeg synes er virkelig giftig og virkelig farlig.
Det andet, hvor man sondrer klart ved statsborgerskab,
synes jeg er en ærlig diskussion, som jeg tror vi ville afvise, men som jeg faktisk synes er mere fair.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-11-09:
Tak for den forklaring.
Det er statsborgerskabet, der så er det afgørende.
Vil Socialdemokratiet så være med til, at vi gør statsborgerskabet til sondringen, det vil sige, at man for at kunne stemme ved alle valg skal være dansk statsborger?
Så er det lige for alle – en stemme, en mand eller kvinde.
Det er den enkle løsning på det problem, vi så har, fordi man jo for at blive statsborger skal opfylde en lang række krav.
Ville det ikke være den logiske konsekvens af det, som ordføreren på vegne af Socialdemokratiet lige har fremlagt?
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2017-11-09:
Jeg synes ikke, det var et rigtigt svar, jeg fik.
Det næste er, at det også kan være en økonomisk byrde for de forskellige kommuner, hvis de endda også skal til at ansætte tolke til byrådsmøderne eller til udvalgsmøderne.
Men det mener ordføreren så ikke er noget problem?
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-11-09:
Jeg har lyttet nøje til hr. Mattias Tesfayes forklaring, men jeg er ikke helt sikker på, at jeg har forstået, hvorfor Socialdemokratiet ikke vil være med til at sikre noget så selvfølgeligt, som at man kan kommunikere og læse og forstå på det sprog, som nu engang er hovedsproget i Danmark.
Jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren lige forklarer det sådan principielt, fordi Socialdemokratiet har jo haft en lang tradition for folkeoplysning, for arbejderbevægelsens oplysning af sine medlemmer, så borgerne blev en oplyst del af det danske folkestyre.
Og forudsætningen for det var jo det talte og det skrevne sprog, som dermed var hele fundamentet for den socialdemokratiske bevægelse i mere end 100 år.
Pludselig synes man ikke, at det er vigtigt længere.
Kunne ordføreren ikke forklare mig, hvorfor det ikke er vigtigt længere?
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-09:
Jeg er sådan set enig med hr. Christian Langballe i, at det er en vigtig politisk diskussion.
Det er jeg faktisk.
Jeg er også enig i, at der skal gøres noget ved det.
Er det Folketinget, eller er det borgerne i Albertslund Kommune, der på valgdagen skal beslutte sig for, hvem der skal sidde i kommunalbestyrelsen?
Og der mener jeg det sidste.
Vi skal passe meget på med, at vi ikke begynder at opstille bestemte præmisser for, dels hvem der er valgbare, dels hvem der har stemmeret.
Der synes jeg kun at én sondring er interessant; det er statsborgerskabet.
Det er også derfor, jeg synes, at det er en vigtig debat at være en del af.
Jeg er også selv en del af den.
Og jeg ville aldrig nogen sinde selv stemme på nogen, der delte løbesedler ud på andre sprog end dansk, for så ved jeg jo ikke, hvad det er for et grundlag, de stiller op på.
Christian Langballe (DF), 2017-11-09:
Jo, men ordføreren må da være enig i, at rammen for et folkestyre og for demokratiet er det sprog, der er i det land, hvor det demokrati er.
Altså, det synes jeg.
Jeg synes bare, at det er en så stor selvfølgelighed, at jeg slet ikke kan forstå, at vi egentlig har den her debat.
Det blev jo indført af hensyn til EU.
Hver eneste gang, vi kommer til at debattere det her, synes jeg faktisk, at det er forkasteligt.
Der må være den grundlæggende forudsætning i forhold til folkestyret – kommunalt såvel som nationalt – at man selvfølgelig taler dansk.
Det er klart.
Og jeg tror, vi kommer til at ændre det her, for jeg tror, at i løbet af nogle år kommer vi til at se valgkamp på tyrkisk.
Det tror jeg, ærlig talt.
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-09:
I den igangværende valgkamp har jeg set valgmateriale på arabisk og urdu og tyrkisk, og jeg siger altid til de kandidater, der stiller op og skriver den slags, at det skal stå på dansk ved siden af; ellers synes jeg, at det er dybt, dybt forkasteligt.
For vi skal kunne forstå, hvad det er, folk siger, og det sprog, vi mødes på, er dansk.
Jeg synes bare ikke, at vi som Folketing skal lægge et kriterie, som handler om, at løbesedler skal skrives på dansk, ned over den lokale valghandling.
Jeg synes, at vi må appellere til den danske befolkning om, at man ikke stemmer på folk, der ikke henvender sig til hele kommunens befolkning.
Det synes jeg er et afgørende demokratisk kriterie.
Men vi skal passe på med at fratage det lokale folkestyre den beslutning.
Det må være borgerne i kommunen, der stiller de krav.
Jeg er virkelig skeptisk med hensyn til at skulle indføre test og prøver for enten at kunne blive valgbar eller at kunne få stemmeret.
Der må vi stå fast på det grundlæggende princip om, at vi kun har én sondring – og det er statsborgerskab eller ej.
Socialdemokratiet har siden sin stiftelse arbejdet for at udvide stemmeretten til f.eks. også at gælde tjenestefolk, kvinder, folk, der havde modtaget almisser fra sognerådet, fordi vi synes, at hvert enkelt menneske må vejes lige, uanset om det er en godsejer eller det er en landarbejder.
Det tror jeg de fleste af os kan blive enige om i dag.
Den eneste sondring, der er ved stemmeretten i Danmark, er jo statsborgerskabet, og det adskiller, hvem der har stemmeret til Folketinget og til kommunal- og regionsrådsvalg.
Det synes vi er en fin sondring.
Vi ønsker ikke at komme ind i en diskussion af, om man nu er kvalificeret nok til at stemme – for hvad er så det næste?
Hvad med ordblinde?
Skal de så testes?
Hvad med, om man har bestået samfundsfag på C-niveau – skal man så kunne forstå det?
Skal man kunne regne?
Så kan man komme ind i alle mulige diskussioner om, at vi skal begynde at vurdere, hvem der er dygtige nok til at deltage i demokratiet.
Og i 1915 kom det også til at omfatte kvinder.
Jeg vil starte med at sige til spørgeren, at jeg faktisk synes, at jeg kom med et rimelig klart svar på det første spørgsmål, for der var mit svar nej.
Til det næste spørgsmål, altså om jeg synes, det er rimeligt, at kommunerne skal ud at ansætte tolke, vil mit svar også være nej.
Jeg synes, at en almindelig politisk diskussion i Danmark skal foregå på dansk, og jeg ville i hvert fald modsætte mig, hvis der var nogen, der anbefalede, at dokumenter i kommunalbestyrelser, i regionsråd eller i Folketinget skulle oversættes til arabisk eller tyrkisk, for at folk kunne deltage i diskussionen, så det ville jeg ikke være tilhænger af.
Men jeg synes ikke, det er en beslutning, vi skal træffe her, for jeg synes, at de kommunalbestyrelser, der er i Ikast-Brande eller i Albertslund, eller hvor det er, fint kan håndtere de her ting.
Jeg har i hvert fald ikke hørt om nogen problemer, altså at der skulle være blevet stillet krav om, at f.eks. udvalgsdokumenter skulle oversættes til andre sprog.
Marcus Knuth (V), 2017-11-09:
Selvfølgelig er det sundt for demokratiet at vælgerne kan det danske sprog, men lad mig komme med et andet eksempel.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-09:
Men er det ikke hensigtsmæssigt, at hvis man skal deltage i en samtale og i en valghandling, så ved man, hvad det er, der bliver sagt, man ved, hvad de forskellige kandidater står for, og man er derfor på egen hånd i stand til at sætte sig ind i det og på egen hånd i stand til at træffe en beslutning om, hvem det er, man vil stemme på?
Er det ikke meget sundt i et demokrati, hvis det var sådan?
Ville det ikke være godt?
Marcus Knuth (V), 2017-11-09:
Men hvis man kommer hertil, f.eks. som tysker som ægtefælle til en dansker og man engagerer sig i lokalsamfundet, så synes jeg, at man bør have ret til at engagere sig i kommunalvalget, som nu engang har indflydelse på den skole, hvor ens børn går osv. osv.
Men når det er sagt, skal vi selvfølgelig gøre, hvad vi kan, for at alle udlændinge, der er i Danmark, lærer dansk.
Og det er jo derfor, vi allerede er kommet med en række tiltag på andre områder.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-09:
Tak for det.
Jeg skal bare se, om jeg forstod det rigtigt.
Altså, hr. Marcus Knuth og Venstre mener, at det, at udlændinge ikke kan tale og forstå dansk, ikke er noget problem i forhold til at opnå stemmeret i Danmark?