runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2024-10-03:
Nu har jeg fundet afsnittet her, og det, der er fokus på dér, er jo, at psykiatrien særlig med de kapacitetsudfordringer, der nu engang er på det område, skal være reserveret til og prioriteret til dem, der har svære psykiatriske udfordringer – dér, hvor det er svært med en udredning, eller hvor der er brug for den konsekvente opfølgende behandling.
Der er der jo eksempler på unge, som – i gåseøjne – godt kunne nøjes med en psykolog, men som ender i psykiatrien og dermed optager noget af den kapacitet, der kunne være gået til nogle af dem, der har større problemer.
Der tænker jeg jo, at ved at man går ind og ser på de forskellige retningslinjer og rammeaftaler, der er nationalt, i forhold til hvornår psykiatrien går ind og griber ind, kan man gøre en forskel, som jeg jo ikke nødvendigvis tænker at Venstre vil være uenig i.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-10-03:
Men hvis man mener, at for mange modtager psykiatrisk behandling, så mener man vel også, at der bliver brugt for mange penge.
I skriver også, at folk måske kunne have bedre gavn af at tale med en psykolog eller en sygeplejerske.
Så vil ordføreren gøre klart for os, hvor meget
Liberal Alliance egentlig vil spare i psykiatrien?
Alex Vanopslagh (LA), 2024-10-03:
Jeg skal simpelt hen bare være med på, om det er i det seneste udspil, vi lige er kommet med for en uge siden, at vi skriver, at der er mange, der ikke har brug for psykiatrien.
Der vil jeg jo bare gerne være ærlig og sige, at der må jeg være svar skyldig, men det skylder jeg så et svar på.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-10-03:
Tak, og først og fremmest tak til ordføreren for talen.
I hævder i jeres sundhedsudspil, at der er mange af de mennesker, der er i psykiatrien, som slet ikke har behov for psykiatrisk behandling.
Det gælder f.eks. unge, skriver I.
Er hr. Alex Vanopslagh blevet psykiater?
Alex Vanopslagh (LA), 2024-10-03:
Det tror jeg godt at spørgeren er klar over.
Spørgeren er jo godt klar over, at når der er et krav på en lang række områder ud over ansigtsgenkendelse om, at man skal indhente en dommerkendelse, inden man kan begynde at overvåge borgerne, så er det for at sikre retssikkerheden og sikre, at man ikke bruger en bestemt type overvågning mod borgere, der ikke er under mistanke, og som er uskyldige.
Det er den samme tilgang, vi har til brugen af ansigtsgenkendelsesteknologi.
Ordføreren har været retsordfører i mange år.
Ordføreren ved jo godt, hvad retssikkerhed betyder – men jeg kan jo godt forklare det.
Det skyldes ganske enkelt, at vi er et liberalt parti, der går op i retsstat og retsstatsprincipper, og at der skal være proportionalitet i tingene.
Jeg husker klart og tydeligt i sidste valgperiode, hvor vi ikke var så mange i folketingsgruppen, at jeg nogle gange tog nogle sager på retsområdet.
Der skulle vi på et tidspunkt diskutere et forslag fra regeringen – jeg tror, det faktisk var hr. Bjørn Brandenborg, der var ordfører på den sag, hvis jeg ikke husker helt forkert – hvor man ville fjerne en række krav om, at politiet skulle indhente dommerkendelse, inden de kunne foretage gps-overvågning af borgerne.
Det havde Socialdemokratiet den frækhed at præsentere som afbureaukratisering, selv om det jo var en svækkelse af borgernes retssikkerhed.
Vi har ikke noget imod, at eksempelvis sådan noget som gps-sporing kan bruges af politiet.
Vi har principielt heller ikke noget imod, at politiet kan gøre brug af ansigtsgenkendelsesteknologi.
Men vi har nogle krav til, hvornår man kan gøre det, og om det er noget, man kan gøre mod alle borgere, uskyldige såvel som skyldige, eller om det er noget, man skal gøre mere målrettet.
Der har vores retsordfører jo undervejs i de forhandlinger præsenteret nogle forslag om at indskrænke og indhegne det noget mere, så vi kan give politiet de værktøjer, uden at der er fri leg til at gøre brug af dem.
Det er vores position.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-10-03:
Tak for det, og tak for talen.
Nu har jeg efterhånden haft fornøjelsen af at være retsordfører et par år, og der har Liberal Alliance gang på gang stemt imod, når vi har stået her i Folketingssalen og stemt for at give vores politi de redskaber, der skal til for at kunne bekæmpe alvorlig kriminalitet.
Senest gjorde man det, da vi blev enige om at give politiet mulighed for at bruge ansigts- og objektgenkendelse til at kunne bekæmpe de bander, der hærger og skyder og dræber i vores gader nu.
Derfor er mit spørgsmål til hr. Alex Vanopslagh, om ikke ordføreren kan gøre os lidt klogere på, hvad det egentlig er, Liberal Alliance vil, og hvorfor det er, at man er så meget imod at give politiet de redskaber, som de selv beder om, og som de har brug for.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-10-03:
Det er en aftale: Når Socialdemokratiet bliver konkrete på deres pensionsmodel, bliver vi konkrete på vores model for tilskud til enlige mødre.
Så det kan vi tage om mange år.
Trine Bramsen (S), 2024-10-03:
Jamen når man siger sådan noget til en avis, må man jo have tænkt over det på forhånd.
Man må jo have tænkt over, hvad det er for automatiske ydelser, som ikke længere skal være der, og derfor spørger jeg bare igen: Hvor er det konkret, Liberal Alliance vil sætte ind over for enlige forsørgere?
For det var det, der blev sagt i det interview.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-10-03:
Ja, undskyld, formand.
Måske ordføreren så kan gøre mig lidt klogere på, hvordan retssikkerheden bliver mindre, når et bredt flertal i Folketinget er blevet enige om, at man skal have lov til at bruge ansigtsgenkendelse og objektgenkendelse.
Hvordan bliver retssikkerheden for borgerne så mindre?
Nu er forskellen så bare, at i stedet for at vores politi skal bruge uanede mængder af ressourcer på at sidde og kigge manuelt på video af gerningsmænd i København og andre steder i Danmark, får man nu hjælp af et værktøj til at kigge på det.
Kan ordføreren ikke prøve at forklare for os alle sammen, hvordan retssikkerheden bliver mindre af, at man giver mulighed for det?
Camilla Fabricius (S), 2024-10-03:
Tak for det.
Jeg bliver lidt optaget af det her, som de tidligere ordførere har sagt om sundhedsområdet, bl.a. det her om praktiserende læger, speciallæger og andet.
Nu siger ordføreren jo decideret, at de unge optager kapacitet, og jeg hørte ikke noget klart svar fra ordføreren, da Monika Rubin tidligere spurgte, om man også ønsker at fjerne ydernumrene for speciallægerne.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-10-03:
Det, vi har foreslået i første omgang, er at fjerne ydernumrene i den almene praksis.
Vi har også en åbenhed for at se på det i forhold til speciallægerne.
Men lad os starte med den almene praksis og se, hvor langt vi kan komme ad frivillighedens vej og ved brug af økonomiske incitamenter, flere fleksible muligheder og større frihedsgrader, i forhold til hvordan man organiserer sig.
Det er i øvrigt også noget af det, regeringen er inde på i sit eget udspil, altså at man ikke behøver at have sin egen praksis eller sin egen klinik for at kunne løse opgaverne.
Det spor tror jeg at vi skal bevæge os længere ned ad.
Susie Jessen (DD), 2024-10-03:
Fru Monika Rubin er blevet politiker rigtig, rigtig hurtigt.
At fru Monika Rubin formår at vende et spørgsmål, jeg stiller om pensionsalderen, til at handle om den grønne trepart og sundhed, er alligevel flot.
Så nu stiller jeg lige spørgsmålet igen – det kan godt være, at fru Monika Rubin ikke lige hørte mig første gang: Jeg vil gerne høre, hvordan Moderaterne vil presse på over for Socialdemokratiet og for, at der kommer klarhed omkring den videre proces i forhold til pensionsspørgsmålet, inden det her lovforslag skal fremsættes til næste år.
Monika Rubin (M), 2024-10-03:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg har godt siddet og fulgt debatten, også inden jeg kom herop.
Jeg kan godt se, at pensionsspørgsmålet er noget, der har fyldt, både da Socialdemokratiet og Venstre var på talerstolen, og jeg må bare sige, at jeg synes, det faktisk er en lille smule sødt, at oppositionen sådan prøver at agere parterapeut for regeringen, for at blive i fru Inger Støjbergs analogi.
I havde samme bekymring, da det handlede om afgiften på CO 2 og den grønne trepart.
Og jeg har været så glad for at se, hvordan den sundhedsreform er blevet taget ned, og hvor meget ros den grønne trepart har fået.
Så jeg tror ikke, I skal være så bekymrede.
I behøver ikke at agere parterapeut.
Vi skal nok finde ud af det.
Susie Jessen (DD), 2024-10-03:
Tak til fru Monika Rubin for talen.
Det er et godt fokus på sundhed, velfærd er også vigtigt, og jeg synes faktisk også, at det af og til er rigtig vigtigt, at vi får nogle historier fra hverdagen ind i Folketingssalen.
Så tak for det.
Men jeg synes også, det er vigtigt, at vi i dag taler om, hvad fundamentet for vores velfærdssamfund også er, og det er jo bl.a., som ordførerens egen formand har udtrykt det, velfærdsaftalen fra 2006.
Det er kronjuvelen i vores økonomi.
Udenrigsministeren har i forbindelse med statsministerens melding sagt, at der skal være klarhed omkring den videre proces i forhold til danskernes pensionsalder, før regeringen kommer med sit lovforslag om den stigende pensionsalder til februar.
Jeg vil gerne høre Moderaterne, hvilke konsekvenser Moderaterne har tænkt sig at iværksætte over for statsministeren, over for Socialdemokratiet, hvis den her klarhed ikke kommer, inden det lovforslag bliver fremsat.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-10-03:
Noget af det handler om beskyttelse, noget af det handler også om, vil jeg sige, historisk dannelse og bevidsthed om den jødiske historie.
Så er der også noget, der handler om – og det ved vi jo alle sammen – at der, hvor det største had mod jøderne udgår fra, er det muslimske mindretal i Danmark.
Det er jo en selvstændig grund til, at man skal være meget påpasselig med at tage imod for mange flygtninge fra Mellemøsten.
Og der fører Danmark også eller forsøger i hvert fald i videst muligt omfang at føre en stram flygtningepolitik.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-03:
Jeg er faktisk enig.
Og grunden til, at det kommer, er det der med, at det blev afsluttet så hurtigt.
For jeg vil faktisk ikke skyde regeringen i skoene, at de ikke forsøger at beskytte dem, men det, der bekymrer mig, og det, der gør så ondt på mig, er, at vi ikke kan løse det her, fordi vi render ind i konventioner; fordi vi render ind i, at vi bliver bange for vores egen skygge internationalt.
For jeg anerkender faktisk fuldt ud, at regeringen gerne vil, og jeg anerkender især, at statsministeren ofte har taget teten i det her spørgsmål.
Så det var lige i forbindelse med det der med at blive skåret hurtigt af.
Men det er virkelig noget, der ligger mig på sinde, og jeg synes, at vi, alle 179 herinde – så tager jeg også skylden på mig selv – fortjener at få løst det her, for jeg synes virkelig, det er en skamplet, at vi behøver bevæbnede vagter ved én enkelt skole i vores land.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-10-03:
Jeg ved, at hr. Kim Edberg Andersen måske har haft en intention om give mig et spørgsmål, som ville være godt for mig, og hvor jeg kunne gribe bolden og så kaste grus i hovedet på regeringen.
Men jeg griber nok ikke den her bold.
Dem, der primært bærer ansvaret og skylden for, at der er et højt trusselsniveau mod det jødiske samfund, er jo dem, der ønsker at gøre skade på de danske jøder.
Jeg kan kritisere regeringen og statsministeren for rigtig meget, og det vil jeg blive ved med at gøre – forhåbentlig kun indtil næste valg – men lige præcis når det kommer til forsvaret af jøder i Danmark og i øvrigt også forsvaret af Ukraine, så mener jeg, at regeringen gør det fortrinligt.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-03:
Tak for det.
Jeg vil godt prøve at snakke om noget helt andet.
Man kan sige, at når man sidder på bageste række, så følger man med og kan se, at der ikke er så meget overskud fra regeringspartiernes side i forhold til Liberal Alliance lige nu, og det er jo nok, fordi Liberal Alliance klarer sig godt i meningsmålingerne, og det gør regeringspartierne tydeligvis ikke.
Der kunne de godt have lidt mere overskud på sådan en åbningsdag, kunne man synes.
Men der findes jo også rigtig, rigtig seriøse ting.
En af de ting, der har smertet mig allermest i de 23 år – det er næsten tilbage til sidste årtusind, at de to personer, som ordføreren snakkede om i sin tale, sad som ministre – er jo faktisk, at vi i Danmark har to steder, hvor det er nødvendigt, at børn og folk, der skal i synagogen, bliver nødt til at beskyttes af bevæbnede vagter.
Jeg ved faktisk godt, at Liberal Alliance er enige med mig i, at det er en skamplet, men vil ordføreren fra Liberal Alliance ikke bare lige hurtigt bekræfte, at hvis der er nogen, der bærer skylden for, at de vagter stadig væk er der 9 år efter det forfærdelige, der skete, og grunden til, at de kom der, så er det de mennesker, der sidder i regering lige nu?
Alex Vanopslagh (LA), 2024-10-03:
Jeg prøver at tænke over, hvad der ville være en passende analogi, for jeg kan godt forstå, hvor I kommer fra.
Vi har et planøkonomisk system, hvor vi fordeler lægerne ud i landet, alt efter hvor der er behov for dem, og så får de en bestemt takst, og så siger man: Ellers er der et problem med udbud og efterspørgsel.
Her kommer vi så og siger: Hov, hvordan er det, vi løser problemet med udbud og efterspørgsel på alle andre områder i samfundet, der ikke er præget af offentlig planøkonomi?
Det burde ikke være så svært at forstå, når man ser på, hvordan store dele af samfundet fungerer, men når man sidder fast i et planøkonomisk system og siger, at det kun er sådan her, det kan være, så kan jeg godt forstå, at det kan være svært at forstå.
Camilla Fabricius (S), 2024-10-03:
Noget af det, der er kendetegnende for den måde, vi organiserer os på, handler jo bl.a. om, at der er et udbud og en efterspørgsel, og når der nu er dobbelt så mange praktiserende speciallæger i København, som der er på f.eks. Lolland eller i yderområderne af Jylland, så bliver jeg bare bekymret, når man den ene side siger, at vi skal prøve at justere kapaciteten, men på den anden side ikke svarer på de spørgsmål, der stilles om ydernumrene, og breder det her med frivillighed ud.
Jeg synes, vi mangler et klart svar på det sundhedsmæssige fra LA's ordfører på området.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-10-03:
Jeg synes, vores politiske ordfører tog fat i en svær og en modig debat.
Når debatten er modig, er det, fordi der er nogle sandheder, der måske er svære at sige, men som bør siges, og når de er svære at sige, er det, fordi man ved, at der altid vil være socialdemokratiske ordførere, der vil spinne det til, at man bare vil ramme samfundets svageste, de enlige mødre, dem, der næsten er på randen af eksistensen.
Monika Rubin (M), 2024-10-03:
Mange tak for ordet.
Og tak for en fin tale.
Nu kan jeg jo forstå på Liberal Alliance, at Schweiz er et foregangsland, og når jeg læser ned i det sundhedsudspil, som I er kommet med for nylig – og som jeg må betegne som lidt af et glas vand; nu betegnede de jo vores som en kop te – så kan jeg også se, at de drømme, I har, er et forsikringsbaseret privat sundhedsvæsen.
Det kan vi se i Schweiz.
I Moderaterne går vi ind for privat-offentligt-samarbejde.
Jeg har også hørt partiets sundhedsordfører sige, at man i princippet burde rive hele sundhedsvæsenet ned og bygge det op fra bunden.
Så slemt tror jeg dog ikke det står til.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det her med, at I vil fjerne ydernummersystemet, altså for de almenpraktiserende læger.
Jeg gætter på, det så også må være for speciallæger.
Hvad skal så komme i stedet?
For det her med, at man tror, at man kan sikre lægedækning i hele Danmark ved bare at give en økonomisk gulerod og ikke have nogen national styring, tror jeg ikke helt på.
Så vil ordføreren ikke bare lige uddybe, hvad det helt præcis er, man mener skal komme i stedet?
Peder Hvelplund (EL), 2024-10-03:
Jeg er ikke så optaget af, om folk har en sundhedsforsikring.
Jeg er optaget af, om folk kan få behandling, og jeg er faktisk mest af alt optaget af, at det er dem, der har størst behandlingsbehov, der også får den behandling, der er behov for.
Det er en sundhedsforsikring jo præcis det modsatte af, for det betyder, at der er nogle, der kan betale sig til at komme foran i køen, hvilket betyder, at andre bliver skubbet bagud i køen.
For det er jo ikke sådan, at den kapacitet, der ligger i det private sundhedsvæsen, er sådan noget, man henter ned fra månen eller et andet sted fra; det er jo præcis de samme læger, de samme sygeplejersker, de samme sosu'er, de samme lægesekretærer, som skal levere opgaven.
Men med en sundhedsforsikring sikrer man sig bare, at man kan lægge beslag på de ressourcer, fordi man har en forsikring eller en større pengepung, og det er da hverken udtryk for storsind ...
Alex Vanopslagh (LA), 2024-10-03:
Men hvis vi lægger den præmis til grund, som jeg hører spørgeren gør, og som mit eget parti gør i den her debat, så er det jo udtryk for, at dem, der har en sundhedsforsikring, på en eller anden måde er på A-holdet.
Så siger vi, at hvis vi nu skattefritager sundhedsforsikringer, er der endnu flere, der har råd til at komme med på A-holdet.
Det giver jo fuldstændig mening.
Der oplever jeg jo netop, at I ikke under danskerne det; altså at I har en tilgang, der hedder: Jamen hvis ikke alle kan få de samme rettigheder, hvis ikke alle kan få en sundhedsforsikring, så skal så få som muligt have det.
Vi kan ikke unde de mange noget godt, hvis ikke alle kan få det.
Så er det, at det bliver sådan en misundelse.
Det at samtænke, at vi skal udnytte den fulde kapacitet, offentlig og privat, og styrke patienternes rettigheder til at vælge mellem offentlig og privat, udvidede fritvalgsmuligheder, er jo at give bedre mulighed for, at dem, der er på B-holdet – i gåseøjne – kan komme med på A-holdet.
Peder Hvelplund (EL), 2024-10-03:
Tak for det.
Det er til det sundhedsudspil, som Liberal Alliance fremlagde, som hedder »Alle skal med på A-holdet«, og det kunne jo næsten lyde som et socialdemokratisk kampskrift fra 70'erne; men man skal nu ikke læse ret langt ned i det for at se, at ideologien står ret klart.
I øvrigt tak for en klar ideologisk tale, som hr. Alex Vanopslagh holdt.
Men noget af det, man peger på dér, er jo netop det, som ordføreren også selv var inde på, nemlig at der skal gives fuldt fradrag for sundhedsforsikringer.
Dybest set
betyder det jo, at mennesker med en forsikring, men med et mindre behandlingsbehov, kan komme foran mennesker i køen uden forsikring, men med et større behandlingsbehov.
Der er det bare, at jeg får lyst til at spørge ordføreren: Hvordan hænger det sammen med de værdier, som ordføreren gav udtryk for, om storsind og det, at vi skal unde hinanden noget?
For er det ikke netop storsind at sige: Jamen selv om jeg har en bedre forsikring, selv om jeg har en større pengepung, så skal jeg selvfølgelig ikke foran dig i køen, som har et større behandlingsbehov end mig?
Alex Vanopslagh (LA), 2024-10-03:
Jamen lad os fortsætte med at finde ud af, hvor vi kan skære i overflødigt bureaukrati.
Og hvis jeg skal rose regeringen for noget på den her dagsorden, er det jo, at de er blevet enormt konkrete, og det synes jeg er godt.
Det er også der, hvor det synliggør, at det kan være svært, men vi skal have endnu højere ambitioner, og vi skal endnu længere ned ad det spor, og det glæder jeg mig til at gøre i fællesskab med Konservative og andre gode borgerlige partier.
Det er jo et af de mange områder, hvor vi har en stor enighed i blå blok.
Når vi ønsker til fulde at udnytte den ledige private kapacitet på sygehusområdet, også på flere områder end vi gør det på i dag, når vi ønsker, at man også får en behandlingsgaranti, herunder ved at udnytte den kapacitet, der er på det private område, f.eks. inden for fertilitetsområdet, når vi ønsker at fjerne omsætningsloftet for de privatpraktiserende speciallæger, så er det kun med ét mål for øje, nemlig at nedbringe ventetiderne for patienterne.
Jeg har svært ved at forstå, hvorfor ikke Enhedslisten kæmper sammen med LA om, at vi skal sende flere danskere ud på de private sygehuse, hvis det er dér, ventetiderne er kortest.
Det handler vel om borgerne og ikke om systemet.
Lise Bertelsen (KF), 2024-10-03:
Jeg kunne ikke være mere enig, og jeg er rigtig glad for vores forslag.
Det, jeg blot mener, er, at det skal være ærligt og reelt, og at danskerne skal kunne gennemskue, hvad det egentlig er: Er det, der foregår, tæt på borgeren, eller er det tæt på Borgen?
Men mange tak.
Vi er jo i bund og grund meget enige.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-10-03:
Overordnet mener jeg jo ikke, det er ambitiøst nok.
Så vil man skære 1.000 væk, men alene i den tid, man har siddet på magten, er der jo kommet 4.000 til.
Men jeg vil egentlig gerne advare imod, at vi borgerlige partier bliver alt for besværlige, når vi så endelig i forhold til de her 1.000 stykker skal konkretisere, hvem der skal væk.
Man kan godt have gode, saglige argumenter imod eksempelvis ældrerådet, som spørgeren nævner, men så mener jeg også, vi har en forpligtelse til som minimum at anvise det samme antal eller flere på et andet område og bidrage konstruktivt til det, for ellers kommer vi aldrig i mål.
Altså, nu blev vi enige om i hele blå blok tidligere i sidste uge, eller det var i den her uge – der sker så meget, uha uha – at vi skulle fremsætte et fælles beslutningsforslag om en bindende bureaukratilov, og så bliver den her øvelse med de 1.000 jo et glas vand ved siden af.
Det anklager jeg ikke Konservative for, men det er vigtigt, at man så spiller ind med noget alternativt.
Lise Bertelsen (KF), 2024-10-03:
Mange tak for det.
Jeg vil gerne sige utrolig mange tak for en fantastisk tale, en frisk start, optimisme, og ja tak til det.
Det var virkelig dejligt at høre på.
Og så vil jeg gerne blive lidt i regeringens forsøg på at skære i statens bureaukrati.
Men det ser også godt ud i avisoverskrifterne.
Men når man så nærlæser det, regeringen kommer med, er der jo fjollede eksempler som f.eks. at skære ned på ældrerådet, som for mig jo netop yder en kæmpestor og virkelig god indsats rigtig tæt på borgeren.
Der er andre eksempler, der for Det Konservative Folkeparti overhovedet ikke giver mening, da det er langt fra Borgen, men meget tæt på borgeren, man vil slagte noget.
Så hvordan ser LA på regeringens forsøg på at skære ned på de her udgifter til bureaukratiet i staten?
Alex Vanopslagh (LA), 2024-10-03:
Det svar, vi har givet i vores udspil, er der jo også delelementer af i regeringens udspil.
Ordføreren er jo selv inde på, at man kan komme et stykke ad vejen, hvis man ændrer honorarstrukturen, således at dem, der har en masse raske borgere i byerne, så skal have flere patienter eller flere borgere til en lavere ydelse, og vice versa i forhold til udkanten.
Jeg køber ikke den her tanke om, at vi jo har prøvet ad frivilligheden og incitamenternes vej, og at det jo ikke fungerer, så nu skal det alene være tvang.
Det er jo ikke sådan noget med, at vi bare lige har opfundet ydernummersystemet i går og så konstaterer: Nå, det er ikke nok.
Så vi kan jo godt gøre mere ad frivillighedens vej.
Monika Rubin (M), 2024-10-03:
Nu kom der svar på det her til sidst.
Det lyder som nogle af de samme ting, som regeringen ønsker, men hvis man fjerner hele ydernummersystemet, bliver det svært at få læger ud til Vandkantsdanmark.
Det er jo derfor, vi gerne vil have en national styring af det.
Det, der har været problemet indtil nu, har jo været, at regionerne har suboptimeret inden for hver region.
Vi kan se, at de praktiserende læger i større stil slår sig ned i de større byer, særlig speciallægerne.
Hvis man fjerner ydernummersystemet, hvad skal så komme i stedet?
Hvordan skal man styre, hvor de her praksisser ender med at være, særlig i forhold til speciallægerne?
For det er et problem, at de er i de større byer, og at de slet ikke er ude på landet.