runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Marie Geisler Andersen (RV), 2019-01-10:
Det her lovforslag har primært til formål at justere visitationskriterierne for de særlige pladser på psykiatrisk afdeling, hvilket er meget kærkomment, for de har været meget svære at besætte.
Primo oktober 2018 stod 43 af 83 pladser tomme.
I Region Syddanmark f.eks. er der netop åbnet 7 pladser i Esbjerg, og der kommer snart 10 mere, selv om man endnu ikke har fået besat de første 15 i Vejle.
Men når vi nu ved, hvor trængt psykiatrien er, hvad angår ressourcer, så er der næppe tvivl om, at dette ikke er den bedste anvendelse af midlerne, og derfor hilser vi i Radikale Venstre et forslag, som skal sikre en bedre udnyttelse af pladserne, velkommen, også selv om vi er usikre på, om de foreslåede tiltag vil være helt tilstrækkeligt.
Med det her lovforslag blødes der som sagt op på flere af visitationskriterierne, så man eksempelvis ikke længere skal være direkte til fare for andre eller have en psykiatrisk diagnose, men blot skal vurderes i risiko for at være til fare for andre eller formodes at have en svær psykiatrisk lidelse for at komme i betragtning til en plads.
Den enkelte borger skal nu også kun leve op til fire ud af seks kriterier for at kunne få en plads – og så langt så godt.
Lovforslaget præciserer også, at målgruppen er voksne, habile mennesker, der har givet samtykke, og ligeledes åbnes der op for, at ikke kun kommunerne, men også regionerne på baggrund af deres ekspertise og deres kendskab til patienterne kan indstille en patient til visitationsforummet.
Det bakker vi op om.
Spørgsmålet er, om lovforslagets tiltag vil være tilstrækkeligt til at få besat pladserne.
Sådan som jeg læser det, tager lovforslaget ikke fat på udfordringen med den langtrukne administrative proces i forhold til at visitere de her borgere.
Mon ikke det ville kunne bidrage yderligere til at få besat pladserne?
Man kunne også vælge at justere pladserne efter efterspørgslen eller helt at konvertere dem til almene sengepladser til samme målgruppe, som det også er blevet foreslået af bl.a. KL og Danske Regioner, et forslag, som bakkes op af flere organisationer.
Jo før loven træder i kraft, desto hurtigere vil vi også kunne vurdere effekten.
Radikale Venstre støtter således forslaget, men vi stiller os skeptiske over for, om det vil være tilstrækkeligt.
Og lykkes det ikke snarest at få fyldt pladserne op, må i vores øjne andre midler tages i brug.
Alt andet ville være spild af ressourcer på et område, der i den grad trænger.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-01-10:
Tak for det.
Vi hørte før pausen flere ordførere skitsere, hvad problemet er, og hvorfor vi står her med L 134.
Jeg vil sige, at de forhandlinger, vi havde, og som førte til, at vi vedtog en lov i 2017, var meget, meget vanskelige.
De var jo vigtige, fordi vi havde nogle udfordringer, i forhold til at der var en bestemt type af sager med patienter, som faldt mellem to stole i forhold til to lovgivninger, serviceloven og sundhedsloven; der var altså nogle udfordringer i forhold til det, som vi var nødt til at løse.
Det var det, der førte til, at vi gik i gang med de forhandlinger, og som jeg netop har sagt, var det nogle meget vanskelige forhandlinger – det er også en af årsagerne til, at vi står her i dag, altså fordi der stadig væk ikke er enighed om, om det var den rigtige løsning, vi valgte dengang.
Jeg og Alternativet så egentlig gerne dengang, at vi brugte penge på flere sengepladser, og at vi brugte penge og satte fokus på de rigtig gode tilbud, der faktisk var.
Der var jo enkelte tilbud i Danmark, hvor man havde gode erfaringer med den her gruppe af mennesker.
Vi gik med, fordi vi kunne se, at der var rigtig, rigtig meget brug for en løsning.
Som jeg sagde, var der tale om en gruppe af patienter, af mennesker, som ikke rigtig fik de rigtige tilbud, og som faldt mellem to stole lovgivningsmæssigt.
Så man havde vanskeligt ved at tilbyde dem noget, som passede til deres behov og deres situation.
Og for at sikre, at visitationskriterierne ikke virker unødigt begrænsende, står vi så her i dag med et forslag om at lempe tre af de seks visitationskriterier.
Jeg vil gøre det kort og sige, at jeg ikke nødvendigvis tror, at det, vi vedtager i dag, løser de udfordringer, der er i psykiatrien – slet ikke generelt, for der har vi nogle meget, meget store udfordringer, der også kræver en anden økonomisk situation end den, vi har nu.
Jeg håber, at loven her kan medvirke til, at vi får den løsning, som vi egentlig gerne ville have, da vi havde de forhandlinger.
Vi gik alle sammen ind i det med ønsket om at finde nogle gode løsninger, men det var meget svært for os.
Så vi siger ja til lovforslaget.
Pause Pause (Pause), 2019-01-10:
Mødet er udsat.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-01-10:
Desværre så vi nogle meget alvorlige hændelser i 2016 på botilbud, og der var derfor brug for at gøre noget for sikkerheden for både ansatte og beboere.
Der blev derfor indgået en bred politisk aftale i 2016 om en plan til forebyggelse af vold på bosteder, herunder 150 nye typer særlige pladser på psykiatriske afdelinger.
Ikke alt har været optimalt, og det har været en svær proces, og selvfølgelig må vi nu rette op på de problemer, der er.
Det har vist sig, at visitationskriterierne ikke fungerer efter hensigten, og at det begrænser muligheden for at visitere alle patienter i den relevante målgruppe, og der derfor står dyre pladser tomme, og det gavner jo ikke nogen.
Derfor justeres visitationskriterierne med dette lovforslag, og det er håbet, at pladserne i højere grad kan bidrage til at hjælpe både personale og beboere til en bedre og mere tryg hverdag.
Liberal Alliance støtter forslaget.
Jane Heitmann (V), 2019-01-10:
Det har været en svær fødsel, om man så må sige, at få vedtaget lovgivningen om de særlige psykiatriske pladser, der skal hjælpe en helt særlig gruppe borgere.
Og frem og tilbage er lige langt, om man så må sige, for det er ikke længere tid siden end i juni 2017, at vi her i Folketinget vedtog en lovgivning, der skal give hjemmel til etablering af en helt ny type psykiatriske pladser, og i den forbindelse også vedtog en række – for at være helt præcis seks – visitationskriterier til at få tilbudt sådan en særlig plads.
Nu halvandet år efter må vi sande, at pladserne ikke har været brugt i den udstrækning, vi godt kunne ønske os.
KL og Danske Regioner har ytret ønske om, at visitationskriterierne lempes, og det har vi lyttet til.
Det betyder helt konkret, at visitationskriterierne, der handler om farlighed og om svær psykisk lidelse og om opholdet, justeres, således at borgeren fremover skal være i risiko for at være til fare for andre, at der skal være en formodning om en svær psykisk lidelse, ligesom opholdet på en af de særlige pladser skal formodes at være det bedst egnede for borgeren.
Derudover vil det fremover være tilstrækkeligt, at kriterierne 1-3 er opfyldt og mindst et af kriterierne 4-6.
Det lyder måske lidt teknisk, men det giver mening, særlig set i lyset af at regionsrådet fremadrettet også får mulighed for at komme med indstillinger til visitationforum.
Vi er i Venstre fuldt ud klar over, at der er delte meninger om den særlige konstruktion, som pladserne jo er.
Og det afspejles i høringssvarene, som jo også var en del af diskussionerne i 2017, men vi må være ærlige og sige, at vi desværre har set flere tragiske hændelser, hvor psykisk syge har overfaldet andre, også med døden til følge.
Derfor er der behov for forskellige indsatser, og de særlige psykiatriske pladser er blot en blandt flere indsatser.
Vi håber fra Venstres side, at vi med lovforslaget og de nævnte justeringer har skabt bedre muligheder for at fylde pladserne op, for der er brug for dem, både for at skabe tryghed for personalet derude, men også for at skabe de bedst mulige behandlings- og omsorgstilbud til mennesker med svære psykiske lidelser og måske endog et samtidigt misbrug.
Vi må hverken svigte borgere eller personale.
Venstre kan støtte lovforslaget som fremsat.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-01-10:
Jamen jeg tager altid gerne en drøftelse med Folketingets partier, også på baggrund af de kommentarer, der er kommet i dag.
Jeg synes sådan set også, at da vi valgte ikke at gå videre med den model, der havde været i høring sidste år, var det jo både, i erkendelse af at der lå en række bekymrede høringssvar, men sådan set også efter en dialog med Folketingets partier om, at den model nok var blevet skærpet for meget.
Så ja, jeg tager altid gerne en drøftelse med Folketingets partier.
Men det her er et bud på, hvordan vi kan begynde at regulere en branche og et område, som i dag slet, slet ikke er reguleret, og som jeg faktisk mener ud fra forbrugermæssige synspunkter der bør være en regulering af.
Så er der nogle gange, hvor man skal acceptere, at man starter i det mindre for så at kunne udvikle, hvordan et område skal være reguleret fremadrettet.
Jane Heitmann (V), 2019-01-10:
I dag førstebehandler vi et lovforslag, der skal højne patientsikkerheden på et område, som i dag er helt ureguleret.
Det drejer sig om mennesker, der får fjernet deres tatovering med laser, som ikke er beskyttet af noget regelsæt for den behandling.
I dag er det sådan, at enhver kan fjerne tatovering ved brug af laser uden at leve op til nogen som helst krav.
Og det sætter patientsikkerheden over styr.
For os i Venstre er patienternes sikkerhed og tryghed omkring behandling et afgørende parameter i et stærkt sundhedsvæsen.
På nuværende tidspunkt findes der ingen metoder til at fjerne tatoveringer, som er helt uden helbredsmæssige risici.
Vi skal lægge os i selen for at skabe den bedste mulige tryghed, for sandheden er jo, at mange danskere vælger at få en tatovering, og at mange danskere fortryder deres tatovering.
Vi har desværre set flere eksempler på, at behandlinger i forbindelse med fjernelse af tatoveringer er gået galt.
Vi har set personer, der efter behandlinger har fået alvorlige forbrændinger og sår, og det kan f.eks. skyldes, at intervallet mellem behandlinger er for kort, eller det udstyr, der bliver brugt under behandlingen.
For mig og for os i Venstre er det indlysende, at vi for at øge patientsikkerheden nu iværksætter en regulering, ligesom vi regulerer alle andre typer eller former for behandling.
Lovforslaget består af tre dele: For det første skal virksomheder, der i dag fjerner tatoveringer med laser, sikre, at der går minimum 6 uger mellem hver behandling, og det skal bl.a. sikre, at risikoen for at udvikle permanente ar minimeres, så man ikke på den måde lider skade af behandlingen.
For det andet skal virksomheder, der fjerner tatoveringer med laser, sikre, at de lasere, der anvendes i behandlingen, lever op til den nye EU-forordning om medicinsk udstyr, som træder i kraft i maj 2020.
Den del af lovforslaget skal sikre, at vi i Danmark lever op til EU-lovgivningen, samtidig med at det kun er lasere af en vis kvalitet og standard, som må bruges til at fjerne tatoveringer.
Den tredje og sidste del af lovforslaget stiller krav om, at virksomheder skal kunne dokumentere, at de lever op til de fastsatte krav.
Med andre ord skal de virksomheder, der fjerner tatoveringer med laser, kunne dokumentere, at der mellem hver laserbehandling på samme patient går minimum 6 uger, og at deres udstyr lever op til de standarder, som EU-forordningen om medicinsk udstyr har fastlagt.
Forslaget indeholder desuden sanktionsbeføjelser til Styrelsen for Patientsikkerhed.
Konkret betyder det, at Styrelsen for Patientsikkerhed kan indføre forbud mod fjernelse af tatoveringer i kortere eller længere perioder, hvis en virksomhed ikke lever op til de fastsatte krav.
Ved brud på et eventuelt forbud skal virksomheden kunne politianmeldes.
Med lovforslaget her tager vi et vigtigt skridt mod en øget patientsikkerhed i en hidtil meget svagt reguleret branche.
For patienternes skyld, altså de mange, som af den ene eller den anden grund ønsker at få fjernet en tatovering med laser,
har vi nu taget et vigtigt skridt, og det glæder vi os over i Venstre.
Venstre kan støtte forslaget som fremsat.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-01-10:
Alternativet er med i aftalen, som alle partierne har indgået, og som ligger til grund for det her forslag.
Vi har set før, at det kan være vanskeligt at udmønte en aftale, man har lavet, i lovgivning, og det er også noget af det, der bekymrer os i forbindelse med det her lovforslag.
Og vi deler nogle af de bekymringer, eller faktisk alle de bekymringer, som også Enhedslistens ordfører har skitseret før.
Vi anerkender den baggrund, der er for lovforslaget, nemlig at sundhedspersoner i kommunerne og i regionerne og i almen praksis bruger unødvendig tid og unødvendige ressourcer på at indhente oplysninger, og at der kan mangle sammenhæng i forløb, hvilket kan opleves af patienter og pårørende som problematisk.
f.eks. Vi har også et ønske om at have et effektivt sundhedsvæsen, hvor viden og oplysninger er nemme at tilgå på tværs af sundhedspersonale, men vi har altså nogle forbehold og bekymringer i tråd med dem, som Enhedslistens ordfører også har skitseret.
Jeg har også set på Dansk Selskab for Almen Medicins høringssvar, hvor de jo har et synspunkt om det.
Det handler f.eks. om tavshedspligten, og de siger f.eks.: »Ønsker vi et sundhedsvæsen, der bygger på autonomi og selvbestemmelse, med tavshedspligt og ret til fortrolighed?
Eller ønsker vi et sundhedsvæsen, hvor fokus er på central datamaksimering og stram statslig kontrol og detailstyring af patientbehandling via beslutningsstøtte og algoritmer?« Så vi har kigget på nogle af de her høringssvar, og det bekymrer også os, at der kan være nogle problemer i det her lovforslag.
Det Etiske Råd har også nogle bekymringer om, at vi får det her supersundhedsarkiv, som man ikke må være blind for kan misbruges – ikke nødvendigvis nu, men senere kan man bruge det til nogle formål, der er uacceptable.
Vi mener selvfølgelig stadig væk, som vi gjorde, da vi indgik aftalen, at det er godt at få styrket den sammenhæng og de informationer, der er, og at det er afgørende, at der er tillid til, at man har de informationer, man skal have, i sundhedsvæsenet, men at det ikke må ske på bekostning af, som Dansk Sygeplejeråd siger, tillidsforholdet mellem borgere og sundhedsprofessionelle.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-01-10:
Tak for det.
Deling af data er utrolig vigtigt for vores overlevelse og helbredelse, men det er til gengæld også enormt vigtigt, at vi har tillid til, at data bliver behandlet forsvarligt og fortroligt.
I dag kan data deles via Fælles Medicinkort, patientjournaler eller endda telefonisk, uden at man kan følge, hvilke data der er blevet delt.
Og det er egentlig ikke så sikkert, som det godt kan blive, og det er heller ikke så formålstjenligt og hensigtsmæssigt, som det godt kan blive.
Der er meget bureaukrati omkring det, sådan som systemet er i dag.
Derfor vil det her forslag samle den måde, man deler data på, i en digital infrastruktur.
Det betyder samtidig, at det vil blive mindre bureaukratisk, og at det vil blive nemmere at dele dataene, sådan at læger kan bruge andet sundhedspersonale til at samle de her data og videregive dem; det kan være sundhedsplejersker, sygeplejersker eller lægesekretærer.
Det er en hensigtsmæssig arbejdsfordeling med mindre bureaukrati, som gør det hele enklere.
Det, vi hele tiden skal huske, er, at det stadig væk er ulovligt, hvis sundhedspersonale uden at have lovhjemmel til det kigger på dataene.
Og det, som også er vigtigt, er, at der stadig væk skal være tryghed og faste rammer omkring samtykke, og at man kan frabede sig, at ens data bliver videregivet.
Ydermere bliver der mulighed for, at patienter selv kan se med i journalerne.
Man kan se, når andre er gået ind og har kigget i journalen: Hvem har set i min journal?
Hvorfor?
Var der nogen grund til det, eller er det noget, jeg kan reagere på, anke eller klage over?
Samtidig er det vigtigt, at børn får de anbefalede vacciner på de anbefalede tidspunkter, og derfor bliver der også med det her lovforslag skærpede muligheder for, at der bliver sendt påmindelser ud til alle forældre om børnevaccinerne.
Det giver alt sammen rigtig god mening og er i vores alle sammens interesse, og Liberal Alliance støtter forslaget.
Jane Heitmann (V), 2019-01-10:
Jamen så vil jeg bare sige tak for et klart svar.
Fra Venstres side glæder vi os også til det fortsatte udvalgsarbejde.
Peder Hvelplund (EL), 2019-01-10:
Det er klart, at vi står bag den aftale, vi har indgået.
Vi løber ikke fra en aftale, vi har indgået, men det ændrer ikke ved, at når vi skal implementere en aftale i konkret lovgivning, skal vi jo sikre os, at det, der er hensigten i den aftale, vi har indgået, også bliver udmøntet i det konkrete lovforslag.
Og det er i forhold til det, at vi har en række bekymringspunkter, som vi i hvert fald gerne vil have drøftet i udvalgsbehandlingen og set om vi kan få klare svar på og få indhegnet.
Men selvfølgelig støtter vi op om den aftale, vi har indgået.
Jane Heitmann (V), 2019-01-10:
Tak til Enhedslistens ordfører.
Nu stod jeg jo selv på talerstolen for et øjeblik siden og glædede mig over, at alle Folketingets partier bakkede op om den aftale, som vi har indgået.
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-01-10:
Tak, i lige måde.
For mig som patient er det utrolig væsentligt, at de oplysninger, der er om mig og min person og min sygdom, er
til stede, hvis jeg bliver syg.
Det er afgørende, at det kan samles fra alle hjørner af sundhedsvæsenet, så man får et samlet billede af, hvad det er, der gør sig gældende omkring mig og min sygdom.
Det er afgørende for behandlingen, for plejen af den enkelte patient.
Hvis jeg nu var ansat som medarbejder i sundhedsvæsenet, ville det for mig som medarbejder være helt afgørende, at jeg ved alt omkring patienten, at jeg kan danne mig et helhedsbillede, at jeg har detaljerne med, for at jeg kan planlægge behandling og pleje så godt og så rigtigt for den enkelte patient som overhovedet muligt.
Det er i og for sig det, det her lovforslag drejer sig om.
Vi har politisk arbejdet meget lang tid med det her lovforslag.
Man kunne måske sige, at vi har arbejdet for længe med det, men der vil jeg ikke gå til, for det her har været et utrolig vigtigt emne med hensyn til at være omhyggelige og være detaljerede og få hørt alle parter rundt omkring patienten, borgeren, de sundhedsprofessionelle, eksperterne på it-sikkerhed og andre.
Jeg er meget tilfreds med det lovforslag, der ligger her, det er vi i Socialdemokratiet, og jeg synes, at der er grund til også at sige, at det ikke har været let.
Der har også været barrierer undervejs.
Det er så vigtigt, at vi tager udgangspunkt i den enkelte borger, den enkelte patient, og derfor indledte jeg også min ordførertale med at tage udgangspunkt i mig selv, for vi kan alle sammen sætte os i det sted, at man bliver syg, og man håber og har tillid til, at sundhedsvæsenet er der og kan gøre det allerbedste.
Vi hører også ret hyppigt patienter sige: Jamen er der nu styr på sikkerheden?
Kan vi være sikre på, at når det hele ligesom bliver samlet og samkørt, at der så er taget den fornødne grad af ansvar og omhyggelighed i forhold til sikkerheden?
Det, der er hovedindholdet i lovforslaget, er, at man får lavet den her integrering for at skabe overblikket omkring patientens behandlingsforløb.
Det er også et spørgsmål om, at man får forenklet muligheden for at indhente oplysningerne, og så er det, som jeg nævnte, også et spørgsmål om at gøre det muligt for patienten på en let måde at frabede sig, at man indhenter oplysningerne.
Sikkerheden skal være til stede og meget højt vægtet.
Kvalitetsarbejde i vores sundhedsvæsen skal også have lettere vilkår ved at gøre træk på sundhedsdata.
Vi skal sørge for, og det gør lovforslaget her, at de data, de får samlet i almen praksis og speciallægepraksis, også bliver indberettet på en ordentlig måde, så man kan gøre brug af dem i hele sundhedsvæsenet.
Så er der lige en lille krølle her, jeg skal fortælle om de sidste 16 sekunder af min ordførertale, og det er, at der også sker forbedringer i forhold til den måde, hvorpå man kan tage kontakt til forældre, der enten har glemt eller af anden årsag ikke ligesom har fået sikret at få deres børn vaccineret.
Det åbnes der også mulighed for.
Samlet set synes vi, det her er et godt lovforslag.
Lotte Rod (RV), 2019-01-10:
Vi har en stor styrke i Danmark i, at vi har så gode sundhedsdata, og det er vigtigt, at systemerne kan tale sammen, at vi kan dele oplysningerne, men også, at der er styr på dem.
Derfor er det jo også en grotesk situation, som Dansk Folkepartis ordfører også var inde på, når man som patient oplever, at man får at vide: Jeg kan ikke se, hvad der er sket det andet sted, fordi det står i et andet system, som jeg ikke kan gå ind og kigge i.
Og et eller andet sted er det jo lidt vildt, at det stadig er virkeligheden her i 2019, og derfor er vi i Radikale Venstre også glade for, at vi har været med til at lave den aftale, som det her lovforslag er en udmøntning af, og som skal gøre, at det bliver nemmere at dele data.
Derfor er vi i Radikale Venstre også helt med på de principper, som ligger i det her lovforslag.
Samtidig er det jo også meget teknisk, og jeg er ikke hjulpet af, at jeg selv var på barsel, mens I andre forhandlede ned i detaljerne, så der er to ting, som jeg godt kunne tænke mig at blive lidt klogere på i udvalgsbehandlingen.
Det ene er til selve det tekniske i det, fordi jeg jo synes, når man kigger ud over nogle af de it-systemer, vi har, og når man ser, hvordan Sundhedsplatformen f.eks. har givet meget alvorlige problemer for medarbejderne, at man må spørge, hvad det så er for en læring, man har gjort i ministeriet, og hvad det er, vi gør for at sikre, at vi nu ikke finder på et system, som ser meget fint ud på papiret, men ikke virker i virkeligheden.
Det er den ene del.
Den anden del er: Hvad koster det?
Jeg er med på, som Enhedslistens ordfører også var inde på, at regeringen forudsætter, at det her sådan set ikke bliver særlig dyrt, men det hænger jo også sammen med, hvordan hele det tekniske bliver udformet.
Der betyder det selvfølgelig noget, når man sætter sådan noget i gang, at vi så også har styr på, at det ikke bliver en byrde for de medarbejdere, som skal arbejde med det.
Så de to ting håber jeg at vi kan blive lidt klogere på i løbet af udvalgsbehandlingen.
I forhold til den anden del af lovforslaget, som handler om påmindelser til børnevaccinationer, vil jeg bare sige som mor: Hvor er det godt.
Jeg er selv en af dem, som lige nu har stående på min to do-liste, at jeg skal have bestilt den der 15-månedersvaccine, og jeg tror godt, at jeg kan sige på alle andre forældres vegne, at det faktisk ville være meget rart, at man lige får en besked, så man får det gjort i tide.