runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-16:
Ja, det vil være fint, og det er jeg meget tilhænger af.
Jeg synes bare, det er fuldstændig fair, fordi det er sådan et ganske klassisk forvaltningsretligt spørgsmål, om det lever op til de procedurer, som vi har i forvejen.
Så det vil være fint lige at få et svar på det.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-16:
De forskellige dele af de høringssvar, der er kommet ind, er selvfølgelig adresseret, men vi kan også godt svare opfølgende på det skriftligt og få det sendt ekstra ud, så spørgeren kan se det.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-16:
Det er bare lige en kort bemærkning i forhold til det der.
Det kan jo være, og jeg tænker bare lige højt, at det netop kan digitaliseres, og at det, når det så er blevet kørt ind under sin profil på sundhed.dk, er tilgængeligt der, hvor der måske også er en læge, der skal have det.
Så det kan godt være, at man rent digitaliseringsmæssigt automatisk kan overføre det, og at det jo så ligger der.
Med hensyn til spørgsmålet bliver der i et af høringssvarene fra DA rejst en lille bekymring, så jeg vil bare lige høre, om det er adresseret, eller hvad der er ministerens kommentar til det, og hvis man ikke kan svare på det mundtligt, så er det fuldstændig fair.
Men det er det, der handler om § 77, hvor DA opfordrer til, at der bliver fundet en løsning, så klager over strakspåbud, hvor det ikke er nødvendigt at handle straks, får opsættende virkning.
Der kan jeg, når jeg læser det igennem, ikke rigtig se, om det er indbefattet i det, man der har lavet, eller hvad der er ministerens holdning til det.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-16:
Tak for i virkeligheden både tilkendegivelsen af, at vi her også har et kollektivt ansvar, at der er et arbejdsgiveransvar, og hvordan vi egentlig også fra politisk side kan forsøge at skabe nogle bedre rammer for de mennesker, der arbejder med det her i løbet af deres arbejdsliv.
Det er jo helt præcis sådan, at det kan gøres inden for trygge og sikre rammer, men det er bare ikke altid, det sker, og der har vi et ansvar for, at vi kommer ind og får slået ring om mennesker.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-16:
Der er jeg jo ikke uenig med ministeren, og jeg ved også, at formanden selv er håndværker.
Altså, håndværkere, der arbejder med asbest, har også en interesse i det, og derfor sætter man sig meget ind i det, og vi er heldigvis også blevet bedre til at håndtere det, og som aalborgenser vil jeg også sige, at vi i Aalborg udmærket er klar over, hvad asbest og asbestose kan føre til, qua at vi har haft eternitfabrikken deroppe, der har brugt det.
Men for at vende tilbage til det her tror jeg måske bare, at vi på den lidt længere bane skal have arbejdsgiverparterne ind og så sige, hvordan de som arbejdsgivere egentlig kan levere de her oplysninger, hver gang de har en sag, så en medarbejder efterfølgende, såfremt man får asbestose, har en mulighed for at dokumentere det.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-16:
Det synes jeg er en helt relevant problemstilling, altså at vi nu får givet mennesker adgang til deres egen historik på det her område.
Det er et vigtigt skridt, men det skal så selvfølgelig også følges op med, at det reelt bliver noget, man har adgang til, når man får brug for det.
Så jeg synes, det er en vigtig problemstilling at få kigget ned i.
Så er jeg i øvrigt enig i, at vores viden om asbest godt kunne være større.
Altså, min viden om asbest er, efter at jeg er blevet beskæftigelsesminister, blevet markant større.
Det er bare for at sige, at jeg ikke tror, det er alle danskere, der hver dag går rundt med en viden om, hvor farligt et materiale det kan være.
Jeg tror så til gengæld også, at de af os, der arbejder med det, har et ansvar for, at vi får skabt nogle rammer, så det ikke er det, det står og falder med, og det vil sige autorisationsordningsdiskussionen, det at få taget de rigtige prøver og det at få uddannet folk til, hvordan man gør det, så det ikke er farligt.
Alle de her tiltag er jo lige præcis noget, der gerne skulle sikre den enkelte mod at være i de der farlige situationer.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-16:
Der så jeg jo hellere, at man, når man tog på arbejde og man gik ud og arbejdede med asbest, vidste det, altså at man havde en viden om, at man arbejdede med asbest, inden man blev sat til tingene, og det tror jeg er virkeligheden i langt de fleste brancher.
For det er altså ikke i forbindelse med den korrekte afmontering af et asbesttag, som foretages af en håndværker, den store problemstilling er, og så er der også asbestfibre i krydsene i København fra gammel tid.
Men for at vende tilbage til det, der er det essentielle for mig, er det det med protokollen.
Er ministeren uenig i, at vi måske har et offentligt ansvar for at sørge for, at man senere har en adgang til det?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-16:
Tak for begge spørgsmål.
Jeg har som minister i det hele taget en interesse i, at vi fra ministeriets side, når vi laver nye regler, så også sørger for at følge konsekvenserne af dem, sådan at jeg også kan melde tilbage politisk, hvis vi ikke rammer den rigtigt.
Og hvis der også er brug for at få løftet det ind i forligskredsen, synes jeg, vi skal drøfte det, når vi alligevel har aftalt at mødes om det.
Jeg synes så afgjort, vi har et kollektivt ansvar i forhold til asbest.
Det er så farligt, og det kan være meget svært at regne det ud, og det er jo også derfor, at vi i dag både har stramme regler, men at vi også ser ind i, at der kommer nogle endnu strammere regler.
Det er derfor, vi diskuterer grænseværdier, og det er derfor, vi diskuterer en autorisationsordning, og det er også derfor, at vi går ret hårdt til dem fra Arbejdstilsynets side.
Victoria Velasquez (EL), 2023-11-16:
Tak til ministeren for talen.
Jeg vil gerne følge op på de ting med påbuddet og den kritik, som der også har været i høringssvarene.
Vi skal jo drøfte dem her ved udgangen af året, og der ville jeg bare høre, om vi ikke skal skrive ind, at vi, ligesom vi i forhold til de skærpede bødestraffe laver en opfølgning på det til næste år, så også aftaler, at vi i forligskredsen konkret laver en opfølgning i forhold til påbuddene.
Så er der den anden ting.
Der vil jeg bare give ministeren en mulighed for at gå ind i debatten om, hvorvidt det ikke at blive udsat for asbest er et individuelt ansvar, eller om ministeren mener, at vi som Folketing, der laver lovene, og hvor det er beskæftigelsesministeren, der har Arbejdstilsynet under sig, selvfølgelig også har et ansvar for kollektivt at sørge for at beskytte de arbejdere, som risikerer at blive udsat for det, men også at skabe de allerbedste forudsætninger for, at de faktisk også har en mulighed for at kunne sige fra over for det.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-16:
Tak for det.
Det er absolut ikke alt i den overordnede aftale, som jeg er enig i.
Men det her element er et godt element.
Vi får nogle forenklinger.
Der er faktisk også lidt administrationsbesparelser for erhvervslivet, selv om det talt i millioner ikke er noget, som banker på i forhold til nationalbudgettet og heller ikke generelt set for virksomhederne.
Men det er dog en besparelse, og det tager jeg absolut med.
Der er nogle forenklinger og forbedringer for Arbejdstilsynet, så alt i alt er det her et godt delelement i den overordnede aftale, så det kan jeg selvfølgelig godt støtte.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-16:
Men hvordan løser det at lave flere regler, at man ikke overholder de regler, der er?
Det giver jo heller ingen mening.
Det giver simpelt hen ingen mening.
Det, man skal gøre, er, at man skal sørge for, at vores håndværkere gør som de håndværkere, jeg har haft ansvaret for.
De skal være uddannet.
Det er alle, der arbejder med asbest.
Og så skal man jo også tage et personligt ansvar, så hvis ham, man arbejder for, mener, at man skal udsætte sig for en fare, så skal man finde et andet sted at arbejde.
Det gør de heldigvis nu, fordi vi er i en situation med næsten fuld beskæftigelse.
Jens Joel (S), 2023-11-16:
Det er rigtigt, at det her lovforslag udspringer af reglerne i EU's arbejdstidsdirektiv og den EU-dom, der for nogle år siden blevet afsagt, om implementeringen og anvendelsen af det.
Det lovforslag, vi i dag skal behandle, er et resultat, en udmøntning, af en partsaftale.
Som det meget ofte er tilfældet på det danske arbejdsmarked, er det parterne, der knækker nødderne, og det gælder også i den her situation, hvor parterne har lavet en aftale om, hvordan man kunne løse nogle af de udfordringer, vi har stået med, og det har vi politisk valgt at lytte til og implementere, oversætte, i det lovforslag, som vi behandler i dag.
Grundlæggende består lovforslaget af to store dele.
Den første handler om, at man fra kravet om maks. 48 timers arbejdstid gennemsnitligt om ugen i en periode over 4 måneder kan lave en undtagelse i særlige situationer, hvor man f.eks. har at gøre med kritiske funktioner i samfundet som f.eks ambulancevagter, brandmænd eller andet, og man kan gøre det, hvis de ud over at have en kritisk funktion også som en del af deres vagter har rådighedsvagter, og så kan man i øvrigt gøre det, hvis det er hjemlet og altså funderet i en overenskomst mellem de dominerende parter på området.
Så man kan altså sige, at vi her gør det, som vi skal ifølge EU-retten, men gør det så nemt og i så lille omfang som muligt, altså det, man her i landet ofte vil kalde minimumsimplementering.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Men lige præcis det der er jo faktisk resultatet af en politisk kamp, som bl.a. min partikollega Henrik Dam Kristensen førte, da han var ordfører på sagen i Bruxelles tilbage i 2004-05 omkring servicedirektivet og det, at det er modtagerlandsprincippet, der bestemmer, hvad for nogle arbejdsvilkår man arbejder under.
Så ja, det er et udtryk for, at der har siddet nogle socialdemokrater og sagt: Det er det land, man kommer til, hvis regler gælder.
Og det har ikke været givet, at det var alle, der syntes, at det var sådan, det skulle være, men det er jeg glad for at det er.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-16:
Altså, argumentet om vandrende arbejdstagere forstår jeg simpelt hen ikke, for det må være sådan, at hvis du er en tysker, der tager arbejde i Danmark, så arbejder du under de arbejdsvilkår og de regler, der er i Danmark, og det er du jo vidende om, når du træder ind på det danske arbejdsmarked.
Det er det samme, som at jeg, hvis jeg tager til Frankrig, så kommer ind under de arbejdsregler, som er på det franske arbejdsmarked.
Og hvis de så ikke er de samme som de danske, må det være sådan; det ved jeg jo, når jeg tager derned for at tage et arbejde.
Så fordelen ved at have hver sine arbejdstidsregler er jo netop den fleksibilitet, som der kan være, på grund af at landene har forskellige erhverv, som er styrende, og derfor også forskellige forventninger til, hvordan folk skal arbejde, og hvornår de skal arbejde.
Jens Joel (S), 2023-11-16:
Men det ændrer jo ikke på, at vi også har et europæisk arbejdsmarked, at vi også har beskyttelse af lønmodtagere på tværs af grænser, at vi også har nogle regler for, hvad virksomheder og lønmodtagere må og kan og skal og har ret til.
Jeg tror sådan set, det er fornuftigt i virkelighedens verden, hvor arbejdstagerne jo flytter sig over grænser, at vi både har en diskussion om fælles regler og beskyttelse, og at vi så siger, at der selvfølgelig også er ting, vi kan gøre selv.
Og ja, det her er jo en konsekvens af en dom, der er faldet; det er nogle fælles EU-regler, hvor vi så har sagt til arbejdsmarkedets parter: Hvordan implementerer vi bedst det her i Danmark, så det betyder, om man så må sige, mindst muligt i forhold til bøvl, uden at vi ikke lever op til de regler, som selvfølgelig også gælder for os?
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-16:
Jeg har snakket lidt om, hvilke regler det er, EU skal blande sig i, og jeg synes jo, det smukke ved det danske arbejdsmarked netop er, at arbejdsmarkedets parter i årtier har fundet ud af det her.
Og nu bliver det så dikteret nede fra Bruxelles, at det skal harmoniseres med alle mulige andre europæiske lande, som har en anden arbejdskultur og har en anden historik og en anden kultur omkring arbejdsmarkedet.
Så ud fra et rent fagligt synspunkt og et sådan fagpolitisk synspunkt i forhold til arbejdsgivere og arbejdstagere er Socialdemokratiet ikke også lidt ærgerlige over, at det bliver dikteret dernedefra, i stedet for at vi omfavner den model, vi nu har i Danmark, og som har fungeret fremragende?
Jens Joel (S), 2023-11-16:
Den generelle beskyttelse i forhold til arbejdstid synes jeg sådan set er fornuftig at have.
Det er rigtigt nok, at en del af det her lovforslag – faktisk en meget vigtig del – handler om, hvordan man kan lave en optout, altså hvordan man kan omgå det i særlige situationer, hvor det ikke sker på bekostning af hverken lønmodtagere eller arbejdsgivere, i forhold til hvordan man ellers indgår aftaler.
Så vil jeg bare sige, at det jo er rigtigt, som hr. Kim Edberg Andersen siger, at man godt kunne vælge at melde sig ud af EU.
Det har man gjort i Storbritannien, men jeg vil ikke anbefale, at det er det, man gør.
Hvis man er medlem af et politisk fællesskab, er man selvfølgelig også nødt til at rette sig efter de regler, som vi har aftalt.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-16:
Vi har selvfølgelig lavet nogle aftaler om, at vi gerne vil følge nogle domme fra fremmede domstole, men skal vi ikke blive enige om, at vi kun er forpligtede til at følge domme fra danske domstole?
Vi kan så teknisk set blive smidt ud af det fine selskab på grund af de aftaler, men det er vel dybest set ikke retsstaten, man skal bruge i den forbindelse.
Der var en anden ting, jeg lige bed mærke i, og det var det her med, at Socialdemokraterne får det til at lyde, som om vi udnytter og undertrykker arbejdstagerne, hvis ikke vi sikrer en øvre arbejdstid.
Men der kan jo være danskere, der egentlig godt kunne tænke sig at arbejde 49 timer hele deres arbejdsliv, og hvorfor skal de ikke have lov til det?
Jens Joel (S), 2023-11-16:
Med forbehold for at jeg ikke nødvendigvis har deltaget i diskussionen omkring maksimal arbejdstid helt fra starten, kan man sige, at ja, det er rigtigt nok, og det er også en beskyttelse af danske lønmodtagere, at der er en maksimal arbejdstid for, hvor meget man må arbejde.
Det har jo også noget at gøre med, hvor slidt man bliver af sit arbejde, altså hvor meget rovdrift der bliver drevet på medarbejderne.
Så det er klart, at diskussionen om øvre arbejdstid synes jeg sådan set er fornuftig.
Når vi implementerer det her, er det jo rigtigt, som hr. Kim Edberg Andersen siger, at det er en konsekvens af, at der har været en dom.
Vi har så sagt, at det ønsker vi at gøre på den bedst mulige måde set med parternes briller, og det er derfor, vi har sagt til parterne: Hvordan kan I hjælpe med at oversætte det her på den måde, der passer bedst på det danske arbejdsmarked?
Og ja, det kan man godt kalde en bunden opgave, og det tror jeg også parterne vil opfatte det som, men ikke desto mindre er det parterne, der ligesom har skåret det til og sagt, at det er sådan her, vi bedst kan gøre det.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-16:
Tak for det, og tak for den gode tale.
Jeg bliver nødt til at pinde det lidt ud, altså det her med, at der er nogle ting, vi lige pludselig får lyst til at implementere som et minimum.
Men når jeg læser det, læser jeg det på den måde, at der har været nogle regler, vi ikke har overholdt, og så er der kommet en dom, og så har vi ventet i 5 år, og så har vi alligevel følt, at nu bliver vi nødt til at implementere det.
Og så bliver jeg nødt til at sige: Hvad er forskellen på arbejdsmarkedets parter?
For det kan jo godt minde lidt om, at arbejdsmarkedets parter har fået en tvungen opgave om nu at blive enige, for nu er der kommet en dom, så nu skal I.
Og der kunne det jo være klædeligt for regeringen i forhold til mindsteløn at lave et annullationssøgsmål, men her implementerer vi noget.
Er det, fordi vi her implementerer noget, som man et eller andet sted fra Socialdemokratiets side føler er noget, man kan sælge som en forbedring for arbejdstagerne?
Jeg har i hvert fald hørt retorikken omkring, at det, når man snakker mindsteløn, teknisk set ville være en ulempe for arbejdstagerne eller fagforeningerne?
Jens Joel (S), 2023-11-16:
Det er rigtigt, at det her formodentlig vil få en betydning, og at der også kan være omkostninger forbundet med det.
I virkeligheden kan man sige, at det er grunden til, at jeg slutter min tale med at sige, at vi selvfølgelig skal følge de regler, der er.
Altså, det, vi skal gøre, følger af EU-retten, men vi gør det mindst muligt indgribende.
Det er det, der ligger i minimumsimplementeringen og i øvrigt i metodefriheden.
Man giver metodefriheden bl.a. for at tage mest muligt hensyn til, at virksomhederne er forskellige, og at der kan være forskellige måder at gøre det mindst indgribende og mest muligt effektivt på de forskellige steder.
Helle Bonnesen (KF), 2023-11-16:
Tak for talen.
Der er visse dele af høringssvarene, der peger på, at det her kan medføre øgede administrative byrder for virksomhederne, herunder især små og mellemstore virksomheder, der pludselig pålægges det.
Hvad er ordførerens svar til dem?
Jens Joel (S), 2023-11-16:
Det er rigtigt, at regeringen har været meget konsekvent i forhold til at kæmpe imod det mindstelønsdirektiv, som har været foreslået, og det er også rigtigt, at der kører et annullationssøgsmål.
Der er også en række andre ting, som regulerer arbejdsmarkedet, også hjemlet, kan man sige, eller hvor det starter i EU, og hvor vi oversætter det.
Og det er ikke sådan, at hver gang der er noget, hvor vi siger, at det kunne vi også godt løse, så fører vi et annullationssøgsmål.
Men jeg er enig, hvis jeg hører det, fru Sólbjørg Jakobsen sige, som at der er rigtig mange af nødderne, vi godt kan knække selv, og nogle gange er vi nødt til at spørge arbejdsmarkedets parter, hvordan vi kan få oversat det, som EU har besluttet, på den mindst mulige indgribende måde i Danmark, fordi vi egentlig har rimelig godt styr på tingene.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-11-16:
Det er jeg også fuldstændig enig i, og der kan være mange tilfælde, hvor EU-regulering kan give god mening, især med vandrende arbejdstagere.
Løn er noget, som arbejdsgiveren giver til medarbejderen, og til gengæld får arbejdsgiveren så tid og arbejdskraft.
Det er den udveksling, der er.
Hvorfor går regeringen ind for et annullationssøgsmål i forhold til mindstelønsdirektivet og ikke i forhold til det her?
Hvad er forskellen?
Jens Joel (S), 2023-11-16:
Det tror jeg ikke nødvendigvis EU er sådan helt generelt.
Faktisk vil jeg sige, at hvis du vil sige noget helt generelt, synes jeg, det er bedst, at man håndterer ting på det danske arbejdsmarked.
Men vi er også en del af et fællesskab, og vi har også arbejdstagere, der vandrer på tværs af grænserne, og der er nogle ting, hvor man ligesom må sige, at EU-samarbejdet har givet anledning til nogle beslutninger i Bruxelles, som kan være velbegrundede og politisk fornuftige, og som så spiller over i, hvad man gør i Danmark.
I andre tilfælde tager man det, som man har besluttet i EU, og får det oversat på en måde, hvor det passer, kan man sige, til den danske arbejdsmarkedsmodel.
Men der ligger dermed ikke i det, at jeg tror, at vi ikke havde kunnet finde ud af at beskytte lønmodtagerne mod for meget arbejde eller noget; behovet er nok opstået et andet sted end måske lige her.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-11-16:
Mange tak.
I Danmark har vi gode lønvilkår og gode arbejdsvilkår helt generelt.
Det er ikke, fordi vi har lyst til at betale mindre til vores arbejdere, vi mener bare ikke, det er nødvendigt, fordi det er arbejdsmarkedets parter, der aftaler det.
Jeg mener heller ikke, at vi skal have dårlige vilkår i forhold til arbejdstid i Danmark.
Men mener ordføreren, og mener Socialdemokratiet, at EU er bedre til at tilrettelægge tidsregistrering og arbejdstid helt generelt, end Danmark er?
Victoria Velasquez (EL), 2023-11-16:
Ordføreren siger, at man skal overholde reglerne, og ja, det skal man.
Men det er jo det, der er sagen her: 299 gange har de her arbejdsgivere ikke overholdt reglerne.
Så jeg ved ikke rigtig, hvad de arbejdere ude på arbejdspladsen skal bruge det til, at Nye Borgerlige så svarer, at man ikke skulle være endt i den situation i første omgang.
Det kan man jo så være enig i, men det kan jeg ikke rigtig se hvordan skal skærme de arbejdere mod asbest.
Mener ordføreren slet ikke, at tilsynet har en rolle her?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-11-16:
Tak for det.
Tak for ordet.
Jeg vil starte med at sige, at vi jo mener, at Danmark har kæmpe fordele af, at vi er med i EU og det indre marked.
Derfor synes vi også grundlæggende, at det er fornuftigt, at man på nogenlunde ens vis opgør f.eks. arbejdstid på tværs af EU.
Det har været gjort relativt forskelligt indtil videre.
Nu er der så faldet en dom, i forhold til hvordan bl.a. de her rådighedsvagter skal tælle med i forbindelse med den 48-timersregel, som har virket og gjaldt på en fornuftig måde i rigtig, rigtig mange år, og den gør, at vi bliver nødt til at justere nogle ting.
Der rummer lovgivningen så også nogle muligheder for at undtage de brancher, der bliver ramt af det her.
Det er der fundet en løsning …
[Lydudfald].
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-16:
Man kunne jo være startet med at lade være med ulovligt at nedlægge minkfarmene.
Så havde de ikke skullet rives ned.
Det havde jo været en start.
Når man så står i det dilemma, at man har valgt at gøre det, så skal arbejdsgivere og arbejdstagere jo overholde asbestreglerne.
Men skal vi ikke også bare slå fast, at nogle overtrædelser af asbestreglerne er, hvis du ikke putter det i den rigtige type plastik.
Andre regler er mere alvorlige, i forhold til at der er meget støv på pladsen.
Jeg vil bare sige, at frigørelsen af asbestfibre ved nedtagelse af tagplader er det mindst bekymrende for mig.
Jeg er meget mere bekymret for de håndværkere, der går rundt og tager isolering, som er asbestholdigt, af inde i byerne, hvor vi ved at der faktuelt kommer rigtig, rigtig meget støv.
Skal man overholde asbestreglerne?
Ja, det skal man.
Arbejdstilsynet kommer aldrig nogen sinde til at have nok ansatte til, at de kan stå og kigge og holde øje med det.
Så igen er vi tilbage ved, at det her bliver løst ved, at vi har nogle dygtige håndværkere og nogle rigtig dygtige udbydere, som sammen sørger for, at man ikke gør hinanden syge.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-11-16:
Jeg synes jo netop, at det var det, vi gjorde med aftalen.
Der bliver tilført flere ressourcer, men der bliver også kigget på bureaukratiet.
F.eks. har vi haft rigtig mange eksempler med, at man automatisk skulle rykke ud som tilsyn, selv om man vidste, at der ikke ville være nogen hjemme, eller at det ikke var nødvendigt.
Så Arbejdstilsynet får bedre mulighed for selv at styre, hvordan de planlægger deres arbejde, med den her aftale, og de får også flere ressourcer.
Så jeg synes egentlig, at spørgeren giver nogle gode argumenter for, hvorfor det her er en god aftale – fordi vi jo netop forsøger at adressere nogle af de ting.
Når den nye aftale er implementeret, må vi jo selvfølgelig vurdere og løbende evaluere, om vi kommer i mål med de ting, som vi gerne vil med den aftale.
Men jeg synes jo rent faktisk, at den her aftale giver nogle svar på nogle af de ting, som ordføreren rejser, også i forhold til asbestområdet, hvor der også bliver gjort en større indsats med den her aftale.
Men det er jo ikke det hele, der ligger i de her lovændringer.
Det er også vigtigt at sige.
Der skal man ind at læse aftalen i sin helhed.
Victoria Velasquez (EL), 2023-11-16:
Jeg tror eksempelvis, at det her med certificering i forhold til asbest kan komme til at gøre rigtig meget – i forhold til hvad det er for en faglig ballast, der er der, hvor problemerne er.
Så jeg er enig i, at vi skal fokusere på, at det arbejde bliver lavet rigtigt.
Men jeg håber også, at vi er enige om, at vi lytter os frem, og at hvis ressourcerne så ikke følger med det omfang af opgaver, der er, er vi også klar til at prioritere, at vi selvfølgelig sikrer, at tilsynet har de ressourcer, der skal være.