runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2021-01-13:
Det er jo godt, at vi har forpligtet hinanden på det.
Spørgsmålet er jo selvfølgelig bare, hvornår der sker noget.
Vi er utålmodige folk i Dansk Folkeparti, så derfor vil jeg godt spørge ministeren, hvornår vi så kan regne med, at ministeren indkalder til et møde og får sat skub i den proces, for vi kan ikke blive ved med at tåle, at banderne skyder på åben gade.
Specielt borgerne bliver jo martret af de her skyderier og bliver bange for dem.
Og så vil jeg da godt spørge ministeren her til sidst, om ministeren vil fremlægge en reel bandepakke, altså hvor vi ser en opfølgning på bandepakke I, II og III.
Det er der brug for.
Nick Hækkerup (S), 2021-01-13:
Jamen det er jo præcis fordelen ved at være med i et forlig, som andre borgerlige partier har valgt at stå udenfor, nemlig at nu skal vi implementere alle de her aftaleelementer, og det vil sige, at vi i fællig skal gå videre frem i forhold til det her, men også alt det andet, som der ligger, og derfor kommer vi jo langt længere ned i den her dialog.
Jeg forestiller mig, uden at foregribe konklusionen, at vi skal finde værktøjer til at gå hårdere til banderne, end vi har gjort indtil videre, for jeg deler den præmis om, at det arbejde, der er gjort, har været godt, men at der skal mere til, hvis vi skal have styr på bandesituationen i Danmark.
Peter Skaarup (DF), 2021-01-13:
Jeg synes, det er en rigtig spændende diskussion.
Men man kan så sige: Det, vi er ude efter her, er egentlig ikke så meget at deltage i diskussioner.
Det er mere, at der sker noget, at der kommer handling til, at vi får hjemsendt de rumænske og andre landes statsborgere, der fylder op i danske fængsler.
Vil man rejse det i EU?
Vil man rejse det over for Rumænien?
Vil man kræve noget til gengæld, hvis man ikke deltager i det her arbejde fra Rumæniens side?
Hvad vil man gøre?
Man skal jo lægge det pres på dem, så de forstår, at vi mener det alvorligt.
Nick Hækkerup (S), 2021-01-13:
Jamen jeg tror egentlig, at ordudvekslingen før var meget illustrativ, for jeg er jo enig i, at der skal handling til.
Men når hr. Morten Messerschmidt, som efter min opfattelse i hvert fald er en af dem, som er mest kvalificeret at diskutere de her spørgsmål med, jo peger på et handlingsspor, som måske i virkeligheden ikke er funktionelt, så illustrerer det jo, hvor svært det her er, og at vi ikke knipse os til det.
Det skal ikke forhindre mig i at sige, at vi har en fælles opgave i at sikre, at udlændinge, der bliver dømt i Danmark, afsoner deres straf i hjemlandet i videst muligt omfang.
Og der er vi ikke endnu.
Liselott Blixt (DF), 2021-01-13:
Vi fortsætter lidt i et andet spor.
Mener ministeren, at der skal uddannes flere til arbejde i socialpsykiatrien, f.eks. som psykiatriske assistenter, så medarbejdere ikke risikerer at skulle håndtere en farlig beboer alene og derved udsætte sig selv for fare, for på den måde at undgå, at flere medarbejdere mister livet under deres arbejde i socialpsykiatrien?
Astrid Krag (S), 2021-01-13:
Jeg er meget enig med spørgeren i, at vi skal se på, om der er de rette kompetencer og de rette ressourcer på socialpsykiatriske botilbud, og det handler også om uddannelse, som er det, spørgeren spørger ind til nu her.
At arbejde med mennesker med svære psykiske problemer på et botilbud er ikke et rutinearbejde.
Det kræver en indgående forståelse for og indblik i den enkelte beboers situation og reaktionsmønstre, når de f.eks. oplever lidelse som følge af deres psykiske lidelse eller føler sig presset i hverdagen.
Der er tale om medarbejdere, der hver dag i går på arbejde for at give omsorg og gøre en forskel for mennesker med psykiske lidelser.
Det kræver vores anerkendelse, og det kræver vores støtte og opbakning.
For regeringen er det afgørende, at vi ikke laver lappeløsninger og f.eks. sætter en mindre pulje af til efteruddannelse, som vi så ofte har gjort det i de senere år.
Derfor har vi også igangsat en mere grundlæggende evaluering af hele det specialiserede socialområde, som jo er første skridt hen imod en egentlig specialeplan på socialområdet.
En tragisk sag som den her viser jo med al tydelighed, hvorfor vi har brug for at sikre, at der er de rigtige kompetencer derude, at der er de rigtige ressourcer til de rigtige borgere med den kompleksitet, de nu måtte have.
Er man svært psykisk syg, skal man ikke være på et botilbud, hvor der ikke er den rigtige faglige viden eller de rigtige ressourcer, altså antal af medarbejdere til stede; det giver et farligt arbejdsmiljø, og det giver heller ikke den rette pleje for medarbejderne.
Derfor skal vi kigge på fagligheden.
Men vi bliver nødt til at vende det den vej rundt, at vi sikrer, at der er de rigtige tilbud samlet set, og at vi som samfund har de tilbud, der skal til, for at matche de borgergrupper, vi har, der har brug for hjælp.
Derfor er det her noget, vi skal kigge på, når vi både laver 10-årsplan for psykiatrien, men også når vi skal forholde os til evalueringen af det specialiserede socialområde og den grundlæggende strukturelle forandring, der skal være på det her område.
Der er ikke nogen, der skal på arbejde med frygt for at stå alene med en udadreagerende beboer uden at kunne få hjælp.
Det skal være en selvfølge i vores socialpsykiatri.
Liselott Blixt (DF), 2021-01-13:
I Dansk Folkeparti ønsker vi en ny uddannelse som psykiatriassistent.
Det nytter ikke noget, at vi bliver ved med at vente.
Vi tog det op med den forrige regering, vi fik det med i vores sundhedsreform.
Jeg havde samtaler med FOA og Socialpædagogisk Landsforbund for at se, hvordan vi kunne prøve at lave en uddannelse, så man ikke skulle igennem en social- og sundhedsuddannelse først og dermed på plejehjem og alle mulige andre steder, og for at sikre, at vi f.eks. kunne tiltrække nogle flere mænd, specielt i forhold til dem, der har en mere udadreagerende adfærd.
Derfor havde jeg da håbet på, at man havde grebet nogle af de ting, som vi har arbejdet med.
Det er efterhånden nogle år siden, og skal vi arbejde på en 10-årsplan, før vi igen begynder at tale om det?
Det er nu, der er momentum.
Vi har masser af mennesker, der er blevet ledige på grund af virksomheder, der er gået ned, fly, der ikke flyver mere, og hvad der ellers kan være.
Det kunne jo være, at det var her, vi kunne være med til at begynde at arbejde på, hvordan vi kunne sikre den her uddannelse, så vi kunne tiltrække flere personaler.
Det drejer sig ikke kun om at omskole nogle af dem, der allerede er der, for de er for få hænder, og får vi ikke flere hænder, holder de også op, og så er det en ond cirkel, og det er den, vi har set.
Så det er den uddannelse, jeg håber man vil tage op.
Astrid Krag (S), 2021-01-13:
Jamen, altså, der er ikke nogen tvivl om, at de faglige kompetencer betyder noget.
I den konkrete sag var det to faglærte, der var på arbejde, en socialpædagog og en social- og sundhedsassistent
, hvis jeg har forstået det rigtigt ud fra omtalen af sagen – men det er jo noget af det, vi kan få nogle svar på.
Det er i hvert fald helt rigtigt, at det betyder noget, at der ikke f.eks. på et botilbud med svært syge borgere er mange uden nogen faglig baggrund, uden nogen uddannelse, der er på arbejde, eller at man har et højt sygefravær, og at den vikardækning, der så kommer ind, er medarbejdere, der ikke er fagligt kvalificeret.
Det er jo noget af den kvalitet, der skal være på plads, og som socialtilsynet også holder øje med.
Liselott Blixt (DF), 2021-01-13:
Det er jo ikke det, vi taler om.
Vi taler om, at der mangler hænder i psykiatrien, både i socialpsykiatrien og i behandlingspsykiatrien.
Det er der, vi skal have flere mennesker, og hvor vi skal lave den gode spiral for, at man gerne vil arbejde i psykiatrien.
Derfor er det vigtigt, at vi får lavet en indgang for nogle af dem, der måske har svært ved at se sig selv i de uddannelser, der ligger nu, men gerne vil arbejde med de her mennesker.
Vi har brug for flere mennesker, så de kan være mere end en på arbejde.
Astrid Krag (S), 2021-01-13:
Jeg tror helt klart, at rammerne omkring alenearbejde har noget at sige, ikke bare her, men i det hele taget, når vi taler om, at det her er en af de brancher, hvor der er det farligste arbejdsmiljø, når det kommer til risiko for vold.
Og så tror jeg, at vi også skal være ærlige over for hinanden og sige, at det her er meget, meget komplekst.
Det vil sige, at det ikke er noget, hvor det kan være en kvalifikation i sig selv, at man er stor og stærk; der er brug for en faglighed.
Derfor vil jeg ikke stå her og afvise, at der kan være brug for specialuddannelse eller moduler, man kan bygge ovenpå, eller andet, men alene slå fast, at det her altså er et område med en høj kompleksitet, og derfor skal der også være en stærk faglighed og nogle gode uddannelser.
Liselott Blixt (DF), 2021-01-13:
Jeg er lidt ked af, at det er det, man kommer til, hver gang man spørger en minister, og det vil så sige, at det er flere forskellige regeringer, man har spurgt.
Så er det sådan noget med, at man lige skal have undersøgt det, man skal lige have nedsat et udvalg, og så skal man nedsætte noget andet – og så går det ene år, det andet år og det tredje år, og så glemmer folk det, indtil det næste mord sker.
Det er jo det, der sker.
Astrid Krag (S), 2021-01-13:
Jamen jeg vil ikke afvise noget som helst.
Jeg synes, at det er nogle gode forslag, der er kommet fra FOA og fra Socialpædagogerne.
Jeg har bedt om en redegørelse fra socialtilsynet for at finde ud af, hvad der er i den konkrete sag, som kan give anledning til ændringer – og tilsvarende med den viden, der er fra Arbejdstilsynet.
Jeg vil ikke stå her og lade, som om nogen – det tror jeg heller ikke at spørgeren kan – kan pege på én quickfixløsning, der gør, at vi får gjort op med det alt for farlige arbejdsmiljø, der er på nogle af vores botilbud.
Liselott Blixt (DF), 2021-01-13:
Mange tak.
Det kunne være, vi skulle fjerne hele bordet; det ville være meget nemmere end at tørre det af hele tiden.
Først og fremmest godt nytår til jer alle sammen og godt nytår til ministeren.
Jeg vil gerne spørge: Er ministeren enig i, at der i lyset af drabet på en 29-årig socialpædagog, der blev dræbt på sin arbejdsplads på et bosted, er behov for at udarbejde en akutpakke på det socialpsykiatriske område, så vi kan sikre, at det igen kan blive trygt at gå på arbejde i socialpsykiatrien?
Astrid Krag (S), 2021-01-13:
Tak, både for nytårshilsenen og for spørgsmålet, som jeg meget gerne vil svare på.
Der er jo tale om en meget, meget tragisk sag.
Det berører mig dybt, ligesom jeg er sikker på det også gør for spørgeren, at vi igen har oplevet en medarbejder på et socialpsykiatrisk botilbud miste livet under udførelse af sit arbejde, og det smerter mig, at der er forældre, der skal miste deres søn på så tragisk en baggrund.
Det er jo det sjette drab siden 2012, og det er seks drab for mange.
Der er ikke nogen, der skal miste livet ved at gå på arbejde, og der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at det er et område, jeg har stort fokus på.
Jeg har som det første bedt socialtilsynet om en redegørelse i den konkrete sag.
Jeg kan også konstatere, at Arbejdstilsynet har givet botilbuddet to strakspåbud om at sikre, at ingen medarbejder arbejder alene, hvor det ikke er forsvarligt, og at botilbuddets knive er opbevaret sikkert.
Til trods for at der de senere år er iværksat flere nye tiltag, som skal forhindre voldsepisoder på botilbud, som f.eks. de 150 særlige pladser, er sagen jo desværre den, at det samlede psykiatriområde mangler ressourcer.
Som sundhedsminister igangsatte jeg tilbage i 2012 en kortlægning af indsatsen og udfordringerne i psykiatrien, som jo blev trædesten til den første ambitiøse psykiatriplan, som blev gennemført af Thorningregeringen, og som gav et milliardløft til psykiatrien og var et vigtigt skridt i retning af at sidestille psykiatrien med det somatiske sundhedsvæsen.
Det siger mig også, at der ikke er nogen snuptagsløsninger.
Der har faktisk været forhandlet også ganske mange tiltag på baggrund af de tragiske voldsepisoder, man har set, men vi har brug for nogle mere grundlæggende, langsigtede løsninger her.
Det må også være en konklusion, der står tilbage.
Derfor afsatte regeringen sammen med finanslovspartierne 600 mio. kr. til et markant løft af behandlingspsykiatrien, vi har løftet den kommunale og regionale økonomi med 3 mia. kr., og vi vil blive ved med at prioritere økonomien bag velfærden.
Og så vil jeg gerne uddybe, når jeg får ordet igen.
Liselott Blixt (DF), 2021-01-13:
Jamen ministeren svarer jo ikke på det.
Ministeren svarer, som om man har kigget bagud på psykiatrien de sidste 10 år og sådan noget.
Det er jo ikke det, det handler om.
Det handler om en akutpakke her og nu.
Vi har jo alle sammen, alle partierne, været sammen om at prøve at gøre nogle ting i den her psykiatri.
Vi er alle sammen enige om, at vi skal lave en langsigtet plan, men det er ikke det, vi taler om.
Det, vi taler om nu, er, om ministeren vil sikre en akutpakke, som socialpædagogerne faktisk er gået ud og har givet nogle deciderede forslag til: at man laver en garanti for rette faglighed, at man garanterer kompetenceudvikling og supervision, og at man laver en garanti for tilstrækkeligt personale samt en garanti for rette tilbud og match.
Det er noget, man kan gøre nu, i stedet for at vente på en 10-årsplan.
Astrid Krag (S), 2021-01-13:
Men spørgeren hører ikke mig stå her og sige, at alt skal afvente en 10-årig plan.
Den 10-årige plan for grundlæggende at få løftet psykiatrien og få ligestillet psykiatrien med det somatiske sundhedsvæsen er afgørende, og det tror jeg faktisk også spørgeren mener.
Ligesom den evaluering af det specialiserede socialområde, der skal sikre, at vi har de rette tilbud, de rette kompetencer og det rigtige match til de borgere, der er derude, er afgørende.
Vi skal jo ikke have borgere, der er svært syge, og som er for svært syge til at være på et konkret botilbud, i forhold til hvad man har af kompetencer dér, og det er altså et mere grundlæggende strukturelt problem, og derfor er det også vigtigt med den evaluering af det specialiserede socialområde, som regeringen har sat gang i, hvis vi skal løse det her.
Og så har jeg noteret mig de gode forslag fra socialpædagogerne.
Jeg synes også, at FOA har været på banen med nogle gode forslag, og jeg vil sige noget mere om det, næste gang jeg får ordet.
Liselott Blixt (DF), 2021-01-13:
Uh, det ville være så rart , hvis ministeren startede med at svare på det spørgsmål, man stillede, og som Socialpædagogerne har foreslået, nemlig dette: Vil man sikre en akutpakke her og nu?
For så kan vi begynde at diskutere de særlige pladser, som vi alle sammen mere eller mindre var enige om, og som netop skulle tage sig af nogle af de her ting, men som bare ikke fungerer.
Er det noget, man også vil se på, eller skal man vente på den evaluering, der er undervejs?
Altså, vi venter , og vi venter , og næste gang er der endnu en, der dør.
Astrid Krag (S), 2021-01-13:
Men det er jo et svar på, hvad der skal til for at sikre, at vi ikke stå her igen om 8 år.
Nu har der været seks drab siden 2012, hvor der jo har været skiftende regeringer siden og en lang række af initiativer og tiltag, der har været aftalt bredt i Folketinget, og som vi har troet på og håbet på – det går jeg ud fra, når man har været med i aftalen omkring det – ville gøre en forskel her.
Og det viser jo, at hvis der var én snuptagsløsning, som man kunne implementere over et døgn eller en uge eller måned, så ville jeg gribe den.
Men der skal jo flere forskellige ting til, og det er sådan set også det, som Socialpædagogerne selv peger på.
Og en væsentlig del af de løsninger ligger i det arbejde, vi har gang i, og det er altså inden for en overskuelig horisont, at det afsluttes.
Liselott Blixt (DF), 2021-01-13:
Vil ministeren sikre, at der kommer en akutpakke nu i den nærmeste fremtid?
Nick Hækkerup (S), 2021-01-13:
For det første synes jeg da, at vi i fællig kan glæde os over, at dommen ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol faldt ud, som den gjorde.
Jeg er en af dem – og det ved spørgeren og spørgerens medspørger – som har været kritisk over for den dynamiske fortolkningsstil, som Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol har lagt for dagen.
Jeg synes, det her er et eksempel på, hvad det viser at skubbe den anden vej, og jeg er glad for, at vi har kunnet træffe den beslutning, som vi har kunnet gøre.
Ja, så er taletiden gået.
Peter Skaarup (DF), 2021-01-13:
Nu så vi f.eks. i går, at der var en afgørelse hos Menneskerettighedsdomstolen, og det er sådan set fint nok, at vi åbenbart allernådigst har lov til at udvise centrale bandemedlemmer, som kommer fra Loyal To Familia, LTF.
Men jeg synes, at der står det tilbage efter den blåstempling af den danske udvisning af pågældende, at vi jo egentlig kun har udvist pågældende til og med 2024.
Hvad vil justitsministeren gøre for, at vi udviser bandemedlemmer permanent?
For han skal jo ikke tilbage igen.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-13:
Jamen det er jo ikke bare forslagene, der er blevet afvist, vil jeg sige til statsministeren – det er jo også bare dialogen.
Altså, det er jo hele det Hal Kochske, der er blevet afvist.
Når en sundhedsminister siger, at det partout er det mest begavede, at alle mennesker forlader en restaurant på samme tid, bevæger sig ned i metroen på samme tid, ind i busserne på samme tid, i stedet for at lytte til det, vi siger, nemlig at det kunne give mening, at man sagde, at det kunne ske over en halv times periode, så der var et mere blødt flow, så man på den måde sikrede, at folk ikke sad skulder ved skulder i metroen hjem, så er det jo ikke særlig Hal Kochsk, når man siger nej til det.
Derfor er det relevant at spørge som hr. Kristian Thulesen Dahl
: Agter regeringen at lytte mere til Hal Koch i det år, vi går ind i, end man har gjort i det forgangne år?
Mette Frederiksen (S), 2021-01-13:
Det er jo iøjnefaldende, at vi i dag skal stå og diskutere, om restauranterne skal lukke kl. 22.00 eller kl. 22.30 eller kl. 23.00, i og med at de er lukket.
Vi står midt i en buldrende global pandemi.
Jeg må være ærlig at sige: Jeg synes, det er iøjnefaldende, at det er den diskussion, Dansk Folkeparti ønsker at have i dag, altså om restauranterne kan lukke en halv time senere – de er lukket.
Restauranterne er lukket på grund af den globale pandemi.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-13:
Det der er jo en afsporing.
For det her handler om, at statsministeren i sin nytårstale har reklameret med Hal Koch, altså gjort sig til talsmand for, at Hal Kochs form for demokrati er det, hun tager til sig og synes er det rigtige.
Vi bliver indkaldt til møder og får at vide, hvad regeringen har besluttet, og det er jo ikke til reel diskussion.
Da vi som partiledere en eftermiddag fik at vide, at regeringen havde besluttet, at alle mink skulle slås ned, var det ikke til diskussion.
Da vi spørger, om der er mulighed for at lave en second opinion, får vi at vide, at det er der ikke tid til.
Det er ikke Hal Kochsk, det er det modsatte af Hal Koch.
Det er bare derfor, vi prøver at finde ud af, hvad det så er, der gør, at Hal Koch skal fremhæves i nytårstalen.
Hvad er det, statsministeren er nået frem til, der er så fantastisk ved det, han lige præcis sagde efter anden verdenskrig omkring demokrati, der gør, at nu har statsministeren fået en åbenbaring – og hvad vil det afstedkomme af ændringer?
Og det, vi har fået at vide i dag, er: ikke nogen.
Mette Frederiksen (S), 2021-01-13:
Jeg tror ikke, at der er nogen, der har en sand løsning på en global pandemi.
Vi står stadig væk på uberørt land, og derfor har vi heller ikke fra regeringens side på noget tidspunkt påstået, at vi har vidst, hvad der har været det rigtige at gøre.
Men jeg kan bekræfte, at der har været nogle uenigheder mellem Dansk Folkeparti og regeringen undervejs; som regel jo med det substantielle indhold, at Dansk Folkeparti har ønsket at lempe nogle restriktioner, hvor regeringen har været mere tilbageholdende.
For vi ved, at hvis ikke vi holder pandemien under kontrol, har det meget, meget store konsekvenser for sygdom, potentielt jo desværre også for tab af menneskeliv, men også for samfundsøkonomien.
Så det er rigtigt, at vi nogle gange har afvist forslag om lempelser af restriktionerne, og det står jeg jo på mål for, og det gør jeg fortsat.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-13:
Tak, formand.
Er udenrigsministeren enig i, at aftalen mellem EU og Storbritannien sikrer et godt samarbejde med fri og fair konkurrence, der er så tæt som muligt i lyset af de stærke britiske ønsker om brexit, og således også giver et godt perspektiv for, at Danmark kan få en tilsvarende dexit-aftale?
Jeppe Kofod (S), 2021-01-13:
Lad mig slå en ting fast med det samme: Danmark har allerede den bedst mulige aftale, nemlig EU-medlemskab med alle de fordele og muligheder, det giver os.
Alle taber på brexit, uanset aftalen bliver samarbejdet med vores britiske venner fremover mindre tæt og meget mere besværligt.
Det kan jeg ikke se nogen som helst positiv ting i, og mit svar til spørgeren er så: Jeg kan hverken politisk eller økonomisk se noget argument for, at vi, altså Danmark, skulle forlade EU.
Det eneste positive ved brexit er vel, at det blotlægger de mange fordele ved det indre marked, som vi i Danmark er en del af, og som vi i mange år måske har taget for givet, fordele, som har været usynlige, og som vi har vænnet os til: At vi har kunnet handle over grænsen uden bureaukrati, certifikater og kontrol, fordi vi i det indre marked har ét sæt regler, ét sæt standarder for 27 forskellige lande i stedet for 27 forskellige landes standarder.
Vi har kunnet rejse, arbejde og studere frit i de 27 lande, og vi har kunnet udføre tjenesteydelser og tage arbejde på tværs af grænser uden bureaukrati, fordi vi har en fri bevægelighed.
Så har hr. Morten Messerschmidt og andre EU-modstandere altid været hurtige til at klage over EU-bureaukratiet, men virkeligheden er vel, at det indre marked repræsenterer fraværet af et bureaukrati, og at det, som britiske virksomheder oplever nu, er, hvor meget unødvendigt bøvl det giver, når man ikke har fælles regler og fælles standarder.
Det vil ikke være i Danmarks interesse at forringe vores virksomheders adgang til det indre marked.
Vi vil ikke gamble med op mod 600.000 danske arbejdspladser, som er knyttet an til eksporten til EU's indre marked.
Derfor er jeg enig med det store flertal af den danske befolkning, der ønsker fortsat dansk EU-medlemskab.
Mette Frederiksen (S), 2021-01-13:
Altså, jeg har allerede, og det har jeg jo gjort ved flere lejligheder, redegjort for, hvor utrolig mange politiske aftaler, der er indgået – det er jo på baggrund af samtaler – og hvor mange møder, der har været afholdt.
Jeg står jo normalt ikke og citerer fra fortrolige samtaler mellem partiledere, men jeg håber da, hvis nogle spørger hr. Kristian Thulesen Dahl, at hr. Kristian Thulesen Dahl vil bekræfte, at vi også har ført ganske mange samtaler undervejs af fortrolig karakter om mangt og meget – små ting, store ting, på kort sigt, på lang sigt.
Det bruger jeg ganske meget tid på med landets partiledere.
Så samtalen skal være der, og det har den været, og det skal den være fortsat.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-13:
Lad mig fortsætte, hvor hr. Kristian Thulesen Dahl slap, og så sige: Læser man Hal Koch, er det jo netop med en præmis om, at sandheden er noget, der opstår i samtalen, altså at der ikke er sådan et nærmest gudgivet eller på anden måde udefrakommende rigtig facit, men at det er noget, der opstår, når man afprøver hinandens argumenter, når man debatterer med hinanden osv.
Det er jo ikke kun os i Dansk Folkeparti, men, tror jeg, alle i den borgerlige opposition, som igennem nu snart et år har oplevet en enorm egenrådig regering, som ikke har lyttet, men som måske har taget partier ind til en form for orientering.
Jeg husker selv en debat, jeg havde med sundhedsministeren, hvor vi direkte spurgte til, om kl. 22.00-reglen f.eks. måske kunne have være gjort på en mere fleksibel måde.
Kunne man have gjort det sådan, at det kunne have været en periode fra kl. 22.00-23.00, man skulle ud osv., så man ikke risikerede, at folks stimlede sammen i metro og busser og sådan nogle ting?
Og svaret var, at det var den rigtige løsning, altså at det var den sande løsning.
Og det er da ikke særlig Hal Kochsk.
Eller er det kun statsministeren, der læser Hal Koch, og ikke sundhedsministeren?