runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Dahlin (V), 2020-01-29:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg må bare konstatere, at ministeren vel snart er den eneste tilbage, som synes, at det er realistisk.
Alle de andre aktører har sagt, at de ikke finder det realistisk.
Så mit spørgsmål er bare helt simpelt og basalt: Vil ministeren ikke bare bekræfte her i dag, at der ikke er ét eneste land – ikke ét eneste – der har meldt positivt tilbage til ministeren om, at de er klar til at huse sådan et modtagecenter?
Tak til ministeren for et jo i virkeligheden lidt afslørende svar.
For det, ministeren siger, er: Jeg tror.
Og ministeren har jo lov til at tro og håbe alt det, han vil, men det, ministeren ikke rigtig kommer ind på i sit svar, er jo, at der ikke findes ét eneste land, der har meldt positivt ud med hensyn til at huse det her modtagecenter, hvilket er hele omdrejningspunktet i Socialdemokratiets politik.
Ministeren ville ikke nævne noget konkret land før, men kan ministeren så ikke bare svare på, hvor mange lande ministeren har spurgt?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-29:
Vi er slet ikke der endnu.
Der er gået et halvt år siden folketingsvalget.
Vi er i gang med at blive klogere på, hvordan sådan noget rent praktisk og juridisk skal skrues sammen, og vi er i gang med at etablere et stærkere samarbejde med andre europæiske lande i et håb om at finde partnere.
Vi er i gang med at præge den europæiske proces – vi håber på, at der snart kommer et nyt asyludspil fra Kommissionen – og vi er i gang med at styrke samarbejdet og opbygge tillid i de transitlande, der ligger langs migrationsruterne.
Ud af alt det håber og tror vi – og vi mener, det er realistisk – at det vil blive muligt at kunne få flyttet asylsagsbehandlingen uden for Europas grænser.
Men det er slet ikke der, vi er nu.
Sophie Løhde (V), 2020-01-29:
Tak for det, formand.
Alt det, der før valget blev præsenteret af Socialdemokratiet som realistisk, er nu noget, der kræver tålmodighed.
Man skulle måske have sagt til danskerne: Kære venner, det bliver nok ikke rigtig lige til noget.
Det er ikke særlig realistisk, men vi lover at arbejde for det.
Men sådan er der jo så meget.
Man var fra Socialdemokratiets side villig til at sige hvad som helst for at kunne sætte sig på bagsædet af en ministerbil.
Når nu ikke et eneste land har meldt sig positivt, er det jo tankevækkende, at statsministeren og udlændinge- og integrationsministeren i sidste uge havde det, man må kalde for hver sin opfattelse af udsigten til at kunne etablere et modtagecenter uden for EU.
Og derfor vil jeg egentlig bare høre: Var det udlændinge- og integrationsministeren, der havde ret, eller var det statsministeren, der havde ret?
Det var to meget forskellige udlægninger.
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-29:
Vi har ikke på noget tidspunkt lagt skjul på, at det her er svært, og når vi appellerer til tålmodighed, vil jeg godt i samme ombæring også appellere til lidt opbakning til, at den udenrigspolitik, regeringen fører i ambitionerne om at etablere et modtagecenter, får bred opbakning i Folketingssalen.
Så er der i øvrigt ikke nogen forskel på det, som statsministeren har sagt, og det, som jeg har sagt.
Vi arbejder benhårdt på at etablere et modtagecenter.
Det har vi sagt, lige siden vi fremlagde vores udspil i februar 2018, og det arbejder vi på nu.
Sophie Løhde (V), 2020-01-29:
Så ministeren mener, at det, som udlændinge- og integrationsministeren var citeret for i Berlingske i den artikel, jeg godt tror ministeren kan genkalde sig, og det, som statsministeren så sagde fra Folketingets talerstol, ikke strittede i hver sin retning – at det var helt det samme?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-29:
Det, som er grundlaget for både det, statsministeren siger, og det, jeg siger, er, at vi arbejder på at etablere et modtagecenter, fordi vi mener, det ville være retfærdigt at få flyttet asylsagsbehandlingen ud af Europa.
Sådan kan vi hjælpe flere.
Sådan kan vi hjælpe mere.
Det er der ikke noget hokuspokus i.
Morten Dahlin (V), 2020-01-29:
Det, der kan undre her, er, at ministeren, som jeg jo egentlig opfatter som en ganske ærlig og sympatisk mand, for mindre end et år siden kunne stå og fremlægge et udlændingeudspil og endda have den frækhed at kalde det »retfærdigt og realistisk« og give danskerne den tro, at hvis man stemte på Socialdemokraterne, fik man et helt nyt og humant flygtninge- og asylsystem, hvor der ville blive oprettet et modtagecenter i et land uden for EU.
Nu er ministeren så blevet minister, og så er det hele meget, meget svært.
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-29:
Det er ikke muligt at sætte dato på, for det er jo noget, der skal indgås en aftale med et andet land om.
Det giver jo ingen mening at sætte dato på, hvornår sådan noget kan ske, for der skal jo to til en tango.
Vi arbejder på, at det skal realiseres, og hvis du spørger mig, er det bedre i dag end i morgen.
Men så let er det jo ikke.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-01-29:
Jamen ministeren sagde jo også tidligere her i dag til hr. Morten Dahlin, at ministeren er meget og vistnok endda endnu mere optimistisk nu.
Men når EU's flygtningekommissær har sagt det, kommissæren har sagt, hvad er det så lige nøjagtig, der giver ministeren anledning til at tro, at der er noget at komme efter i forhold til at få EU med på ideen om et modtagecenter uden for Europa?
Sophie Løhde (V), 2020-01-29:
Okay – det ved ministeren ikke.
Kan ministeren så ikke bare nævne tre konkrete initiativer, som er gennemført på ministerens eget ressortområde, her et halvt år efter valget, og som indgik i det udspil?
Det må være simpelt, det vedrører ikke alle de andre ministre.
Tre konkrete eksempler på ministerens eget område, som indgik i udspillet.
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-29:
Jamen vi går ikke og venter på, at der er et andet spor, der kollapser.
Vi arbejder med alt, hvad vi har.
Jeg må også bare konstatere, at selv om der i mange år har været talt om at etablere asylsagsbehandling uden for Europas grænser, så var det også sådan, at da vi rykkede ind i kontorerne og åbnede skuffer og skabe, lå der ikke noget så banalt som en juridisk vurdering af, hvordan det skulle kunne lade sig gøre.
Det får vi så foretaget nu; det er jo første skridt: Hvad er egentlig juraen i det her?
Og allerede dér er vi jo længere end nogen anden regering, som har snakket meget om det her, men som ikke har handlet på det.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-01-29:
Mener ministeren fortsat, at det er realistisk at etablere et modtagecenter uden for Europa sammen med EU, når EU’s egen flygtningekommissær, Ylva Johansson, så sent som i december måned sagde, at »Jeg synes, det er en urealistisk idé.
Der udestår en masse spørgsmål og juridiske implikationer, som jeg ikke kan se en praktisk løsning på i dag«
, efter netop et møde med ministeren om muligheden for et modtagecenter uden for Europa?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-29:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil godt starte med at understrege, at vi arbejder med det her, fordi vi mener, at det kan realiseres.
Regeringen så helst, at modtagecenterordningen blev etableret i et samarbejde med andre EU-lande, men det har aldrig været en forudsætning for, at vi ville forfølge ambitionen, at vi havde ensidig opbakning fra samtlige andre EU-lande.
Det kommer til at tage et stykke tid, før Sverige og Ungarn f.eks. er enige i alle detaljer af asylpolitikken.
I december fik jeg som bekendt lejlighed til at tale med den nye EU-kommissærer for migrationsområdet, som hedder Ylva Johansson, da hun var på besøg i København som en del af en hovedstadsturné i EU-landene.
Kommissæren gav på mødet udtryk for, at etablering af et modtagecenter uden for Europa ikke er et af de elementer, Kommissionen vil se på i forbindelse med EU's kommende asyl- og migrationspagt.
Alligevel blev jeg efterladt med indtrykket af, at vi i bund og grund vil det samme som Kommissionen, nemlig have kontrol med migrationen til Europa.
Jeg tror ikke, at Europa-Kommissionen vil realisere alle de tanker, som vi fremlagde i Socialdemokratiets udlændingeudspil, men jeg tror på, at vi igennem EU-samarbejdet kan realisere nogle af komponenterne i regeringens tanker om et nyt asylsystem.
Det er jeg faktisk ret overbevist om, for både mine samtaler med kommissæren og med andre ministerkolleger på de rådsmøder, jeg har deltaget i, har efterhånden efterladt mig med et indtryk af, at der er en vilje til, at der skal ske noget på asyldagsordenen.
Det betyder måske ikke, at der fra EU's og alle medlemslandenes side er en vilje til lige præcis at etablere et modtagecenter, men mit klare indtryk er, at der er vilje til at se på mange af de andre komponenter, som også er i regeringens politik.
Og så må vi sammen med ligesindede lande og igennem et styrket samarbejde med tredjelande arbejde for at etablere asylsagsbehandling uden for EU's grænser.
Så jeg ser altså ikke sådan på det, at det enten er EU-sporet eller et ikke-EU-spor.
Det handler f.eks. også om at få flere EU-lande til at afvise grundløse asyl-ansøgninger på grænsen, i stedet for at flygtninge skal ind og have normal asylsagsbehandling.
Det handler også om at få udsendelsesarbejdet til at fungere bedre.
Her tror jeg at EU-landene kan samarbejde, f.eks. på visumområdet med at nægte at udstede visum til folk fra lande, der ikke vil tage imod deres egne statsborgere.
Jeg tror også, det handler om at få styrket de frontlinjestater, som tager det største tryk, og få styrket deres asylmyndigheder og få styrket asylmyndighederne i de lande, der grænser op til Europa, at få bekæmpet menneskesmuglernes infrastruktur i de lande, der grænser op til Europa osv. osv.
Og mange af de elementer vil Europa-Kommissionen gerne arbejde for.
Det kommer vi da til at støtte 110 pct., også selv om de ikke er enige med os i det, der handler om modtagecenteret.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-01-29:
Men nu er det jo netop et modtagecenter, der spørges til i dag, og ministeren må da medgive, at når EU's egen kommissær på området ikke mener, at ideen om et modtagecenter uden for EU er gangbart, så er det ikke realistisk.
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-29:
Derfor sagde vi også i februar 2018 – det er 2 år siden – at vi ikke ville forpligte os til, at det skal ske igennem Bruxelles.
Vi sagde, at vi gerne ville have det til at ske i samarbejde med andre EU-lande, men at det ikke var et krav, og det er fuldstændig den samme position, vi har nu.
Vi arbejder ad de spor, der er mulige.
Alt det, vi kan realisere på EU-plan, skal vi selvfølgelig gøre – jeg nævnte nogle af tingene før – men vi skal ikke forpligte os til at begrave ideen om et modtagecenter, alene fordi Kommissionen ikke kan bakke op om det.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-01-29:
Jamen når nu EU-sporet så er dødt, fordi flygtningekommissæren jo kalder det fuldstændig urealistisk, så er det vel på tide med den bebudede enegang, som regeringen har lagt op til, og som jeg også hører fra ministeren i dag.
Hvornår kan vi så forvente, at regeringen går i gang med det?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-29:
Jeg vil sige, at jeg ikke betragter EU-sporet som dødt i det omfang, at det handler om at få omlagt asylpolitikken.
Det er på ingen måde dødt, men det er rigtigt, at vi ikke kan tilrettelægge vores strategier efter, at der i Kommissionens nye asyl- og migrationspakke kunne komme til at være et forslag om et modtagecenter, for budskabet var et andet, da jeg holdt møde med kommissæren.
Det er også derfor, vi gør, hvad vi kan for at styrke samarbejdet med andre EU-lande, selvfølgelig i et håb om, at vi kan være flere EU-lande, der samarbejder omkring de her ting.
Sophie Løhde (V), 2020-01-29:
Altså, man bruger en hel del af sin tid som minister på at holde møder, og de fleste af dem, man holder møder med, er positive.
Tro mig, det har jeg også prøvet.
Det taler vist for sig selv.
Jeg vil så bare høre regeringen, i forhold til at man før valget også var parat til at gå enegang: Hvornår sker det så?
Hvornår går regeringen enegang på det her område, når der nu øjensynligt ikke er sket et eneste fremskridt?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-29:
Jeg vil gentage, at hvis Venstre ønsker en optælling af, hvor mange ting i det udspil der er gennemført, så er partiet meget velkommen til at stille et spørgsmål, og så skal vi nok svare på det.
Men når vi f.eks. i vores udlændingeudspil mener, at der skal være hårdere bødestraffe for at have illegal arbejdskraft ansat, så ja: Det står i vores forståelsespapir, det er blevet en del af finansloven, der er et lovforslag på vej, og vi håber også, at Venstre kan bakke op om den lovændring.
Det er en konkret ting, der står i udlændingeudspillet, og som nu bliver gennemført.
Sophie Løhde (V), 2020-01-29:
Tak for det, formand.
Jeg læser det op: Når statsministeren nu har sagt, at Socialdemokratiet er villig til at gå dansk enegang med hensyn til etablering af et modtagelsescenter uden for Europa, mener ministeren så ikke, at regeringen straks bør gå i gang med bilaterale drøftelser med lande uden for EU, uanset de drøftelser, regeringen måtte have sideløbende med EU-lande?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-29:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil starte med at sige, at jeg er fuldstændig enig i, at arbejdet med at realisere en modtagecenterordning i et tredjeland kræver, at vi arbejder i to spor.
Men som jeg også tidligere har sagt, mener jeg ikke, at det er et enten-eller-spørgsmål, når vi taler om EU's europæiske asyldagsordenen eller det at forfølge det mere bilaterale spor med andre lande.
Derfor vil regeringen også parallelt hermed forfølge drøftelser med relevante tredjelande i arbejdet med at fremme ambitionen om etablering af et modtagecenter.
Vi skal se på alle de skridt og alle de relevante samarbejdspartnere, der kan føre os i den rigtige retning.
Det er ikke et arbejde, der kan færdiggøres fra den ene dag til den anden.
Det handler først og fremmest om at opbygge en kontakt til og et samarbejde med de relevante lande, og dernæst handler det om at påbegynde et konkret samarbejde, f.eks. om at indgå et samarbejde om at opbygge asylkapacitet eller grænsekapacitet af de pågældende landes myndigheder eller at samarbejde på andre konkrete områder, hvor vi har fælles interesser, der kan skabe grobund for et ligeværdigt partnerskab.
Særlig det sidste tror jeg er vigtigt og overset i debatten.
Ethvert af sådan nogle konkrete samarbejder, som indgås undervejs, er i mine øjne vigtige.
Men samlet set
er det en opgave, der kan og vil tage tid.
Det kræver tålmodighed, men det er en opgave, som vi vil gøre alt for at lykkes med.
Sophie Løhde (V), 2020-01-29:
Jeg tror, jeg forstod ministerens besvarelse på en sådan måde, at ministeren allerede var i gang.
Det er jo fint, men når alle har sagt nej og ingen tror, det er realistisk, og alle har vendt tommelfingeren nedad, hvad er det så for nogen fremskridt, ministeren konkret har opnået, hvis overhovedet nogen?
Prøv at nævne tre konkrete eksempler på fremskridt med lande uden for EU.
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-29:
Jeg er glad for, at det er blevet besluttet, at den fælles europæiske grænse skal bevogtes noget bedre.
Den beslutning er truffet.
Danmark kommer til at deltage i det, og vi kommer til med folk herfra og med materiel herfra at deltage i den bevogtning af grænsen.
Det er et konkret skridt.
Så er jeg glad for, at der er en fælles erkendelse i Europa af det pres, som der er på f.eks. Grækenland, med ophobning af migranter og asylansøgere på græske øer, og at danske myndigheder kan støtte græske myndigheder og EU's agentur i at håndtere det.
Så er vi også i dialog med tredjelande uden for Europa om muligheden for, at Danmark kan bruge økonomi, ressourcer, erfaringer herfra til at hjælpe dem med at bygge kapacitet op.
Og lige så snart de aftaler er indgået, vil jeg meget gerne fortælle om dem.
Måske kan de aftaler bringe os tættere på, at vi kan styrke samarbejdet yderligere.
Måske vil de aftaler kun handle om de konkrete og specifikke emner, som det vil handle om.
Det vil være forskelligt fra aftale til aftale.
Sophie Løhde (V), 2020-01-29:
Det er vist det, man må kalde for et ikkesvar.
Der var i hvert fald ikke et eneste eksempel, der handlede om modtagecentre.
Jeg spørger: Kan ministeren ikke bare nævne tre konkrete eksempler på fremskridt, konkrete fremskridt, som ministeren har gjort sig med lande uden for EU, som meget, meget hemmeligt skulle være positive over for at modtage et udrejsecenter, som alle har sagt nej til?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-29:
Jeg synes faktisk, det er den forkerte tilgang fra spørgerne, fordi hele forudsætningen for at få etableret et modtagecenter jo er, at der er et andet land, som også kan se en interesse i, at der kommer mere styr på og kontrol med migrationen.
Den interesse starter med, at de andre lande faktisk tænker, at vi her i Europa på vores side af Middelhavet ikke bare vil tørre problemerne af på dem, men at vi vil håndtere migration i et ligeværdigt samarbejde.
Det starter med, at man indleder helt konkrete projekter, som kan bygge tillid, og det er derfor, vi er i dialog med lande uden for Europas grænse om f.eks. at kapacitetsopbygge deres myndigheder.
Morten Dahlin (V), 2020-01-29:
Nu havde ministeren før svært ved at nævne tre ting, Socialdemokratiet har gennemført på udlændingeområdet.
Jeg kan godt hjælpe ministeren: Ministeren har lempet kravene til at få statsborgerskab.
Ministeren har gjort det lettere for flygtninge at blive i Danmark i stedet for at rejse hjem og hjælpe med at genopbygge deres hjemland.
Og ministeren har hævet ydelserne og målrettet dem til arbejdsløse indvandrere og flygtninge.
Det er selvfølgelig ikke ting, der står i Socialdemokratiets valgoplæg – der står faktisk nærmest det modsatte – men man har gennemført dem alligevel.
Nu bad fru Sophie Løhde om at få tre konkrete eksempler på, at ministeren har oplevet fremskridt i forhold til at etablere et modtagecenter.
Men samtidig har ministeren sagt i et samråd her i Folketinget, at der ikke er et eneste land, der har været positivt indstillet.
Jeg er ikke så hård som fru Sophie Løhde, så kunne ministeren ikke bare nævne ét konkret eksempel på et fremskridt i dialogen med et land uden for EU om at etablere et modtagecenter?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-29:
Jamen hvis vi skal begynde at lægge frem, hvad den her regering har gennemført af udlændingepolitik, kan jeg sige, at vi f.eks. har strammet op på landbrugsområdet, hvor jeg synes, der var for lempelige regler – i øvrigt en opstramning, som Venstre ikke kunne støtte.
Og så har vi strammet op over for fremmedkrigere, vi har skabt mulighed for, at vi administrativt kunne fratage dem deres statsborgerskab.
Men det er jo ikke det, spørgsmålet handler om – hverken det, jeg taler om, eller det, som spørgeren stiller spørgsmål om.
Morten Dahlin (V), 2020-01-29:
Ja, det er rigtigt, at den her regering har fremsat de lovforslag, som udmønter de politiske aftaler, den tidligere regering lavede om fremmedkrigere.
Det er også rigtigt, at den her regering har gjort alt, hvad den kan, for at holde arbejdende argentinere – på working holiday – ude af Danmark, men til gengæld har sagt ja tak til arbejdsløse afghanere.
Og sådan er der forskellige vinkler på det her.
Jeg spørger bare igen, for ministeren svarede ikke: Ministeren er ih, åh og uh så optimistisk, så kunne ministeren ikke give ét konkret eksempel på et fremskridt i dialogen med et land uden for EU om at etablere et modtagecenter?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-29:
Jeg kan berolige spørgeren med, at den dialog, vi har haft med lande uden for Europas grænser – lande, der ligger langs migrationsruterne – har været positiv; det har været positive møder.
Jeg håber, at det kan være skridt i retning af at styrke samarbejdet om at håndtere migrationen.
Og lige så snart det samarbejde også materialiserer sig i egentlige aftaler, egentlige politiske initiativer, så kan spørgeren være helt rolig for, at jeg ikke alene vil fortælle spørgeren det, men også resten af den danske offentlighed.
Det er korrekt: Jeg forestiller mig ikke, at der skal etableres et modtagecenter i Norge eller i Østrig.
For hele fidusen er, at asylsagsbehandling skal foregå uden for Europas grænser – ellers er vi ikke kommet et skridt nærmere det, jeg vil opfatte som en egentlig løsning på problemstillingen.
Jeg vil ikke nævne konkrete lande, men jeg kan sige, at vi er i dialog med lande uden for Europa, og jeg synes, det naturlige er at tage fat i de lande, der ligger langs migrationsruterne.
Men det vil ikke være gavnligt for processen med at komme nærmere et nyt asylsystem, hvis jeg står her i Folketingssalen og sætter navn på specifikke lande.
Men vores ambitioner er at kunne styrke samarbejdet om at håndtere migrationsstrømmene med nogle af de lande, der er transitlande, og som ligger langs ruterne.
Anni Matthiesen (V), 2020-01-29:
Jeg kunne godt tænke mig lige at spørge ind til, om ministeren mener, at det kan være problematisk, at der ikke også stilles krav til sagsbehandlerens indsigt i f.eks. blindes behov, når de på den her måde egentlig skal være med til at vurdere, om der er behov for støtte.
Jeg tænker igen, at der kan sidde en sagsbehandler, som måske ikke engang kender til, hvordan et blindt barn agerer i en daginstitution.
Og det er alligevel en sagsbehandler, som så skal tage stilling til, hvor meget støtte der skal gives.
Morten Dahlin (V), 2020-01-29:
Vi kan altså konstatere, at ministeren har haft positive møder med Østrig og Norge – lande, som ministeren vel ikke regner med skal huse de her modtagecentre.
Når ministeren nu er meget konkret, i forhold til hvilke lande i Europa han har haft positive møder med, kan ministeren så ikke nævne bare ét land – eller om der er et land – som ministeren har haft positive møder med i forhold til rent faktisk at huse det her modtagecenter?
Findes der sådan et land?