runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz (IA), 2023-11-07:
Mange tak, og tak for ordet.
Under åbningsdebatten gav statsministeren udtryk for, at hun gerne vil gøre op med det her ulige magtforhold, der er mellem Grønland og Danmark.
I regeringsgrundlaget fremgår det også, at alle forhandlinger om Grønland skal indbefatte Grønlands deltagelse – intet om Grønland uden Grønland.
I de mere end 8 år, hvor jeg har repræsenteret Grønland i Folketinget, har jeg heldigvis også kunnet se en klar forbedring i inddragelsen af Grønland.
Vi sidder med i forhandlinger, som handler om os, og selv om vi ofte bliver inddraget lidt for sent og måske lidt for lidt, er det vigtigt, at det grønlandske perspektiv altid bliver husket.
Vi er på ingen måder i mål, men vi er på vej.
Derfor er det positivt, at statsministeren anerkender, at der er et ulige magtforhold, for det er der.
Alt for mange beslutninger om vores land træffes med alt for lidt kendskab til Grønland.
Indimellem lever vi politikere i vores egen boble; vi glemmer lidt den virkelighed, der findes derude.
Rigtig mange grønlændere holdes uden for arbejdsmarkedet i Danmark; mange studerende bliver diskrimineret på uddannelsesstederne rundtomkring i Danmark.
Og der er en grund til, at vi siger: Intet om Grønland uden Grønland.
Hvordan kan vi skabe et mere lige magtforhold, når borgerne oplever at blive ekskluderet fra fællesskabet?
Og hvordan bygger vi bro mellem vores velmenende politiske målsætninger og det omgivende samfund, så det ikke bare er noget, der foregår herinde, men også er noget, der foregår ude i virkeligheden?
Derfor vil jeg spørge statsministeren: Hvilke eksempler kan statsministeren komme med på et ulige magtforhold mellem Grønland og Danmark, når statsministeren henviser til det i åbningsdebatten?
Og hvordan vil statsministeren gøre op med det ulige magtforhold, der er?
Mette Frederiksen (S), 2023-11-07:
Man kan sige, at der historisk selvfølgelig har været et ulige magtforhold.
Altså, det er et gammel koloniforhold, og det er af natur meget, meget skævt.
Jeg har det jo grundlæggende sådan, at jeg godt forstår ønsket om selvstændighed.
Hvornår det ønske så måtte materialisere sig, er for mig at se et grønlandsk anliggende, men jeg forstår det godt
Jeg har det faktisk sådan, at hvis man prøvede at forestille sig et land med en befolkning, der ikke har et ønske om selvstændighed, så ville jeg selv synes, det var mere mærkeligt, end hvis man havde ønsket.
Sådan er mit værdimæssige udgangspunkt, og derfor har jeg relativt let ved at gå ind i en dialog om, hvordan vi så sikrer den ligeværdighed.
Det er jo både en institutionel og en kulturel og en politisk lighed, vi taler om.
Jeg synes, vi er kommet rigtig, rigtig godt på vej med det politiske.
Vi har et meget, meget tættere samarbejde; vi kender hinanden bedre, og vi bruger mere tid sammen.
Og det giver jo en anden form for respekt og ligeværdighed.
Vi har jo haft lejlighed til at diskutere det før, men jeg tror, vi har nogle udfordringer i den danske kultur omkring grønlændere.
Der er jo rigtig, rigtig mange med grønlandske rødder, der bor i Danmark enten i dele af deres liv eller det meste af deres liv, og rigtig mange mennesker har gode oplevelser med at være i Danmark.
Der er adgang til uddannelse, man får et arbejde, og man lever sit liv her.
Men der er også diskrimination og fordomme, og der bliver sagt ting, som ikke er rigtige.
Selv hos vores unge generation hører man ord, som jeg ikke en gang har lyst til at gengive her i Folketingssalen, og det er et fælles ansvar at gøre op med det og gå op imod det.
Det er en kultur.
Det kan vi ikke lovgive os ud af.
Det er et kulturelt valg, vi skal træffe, om, hvordan vi møder hinanden.
Så når jeg har været meget optaget af at gøre vores samarbejde tættere mellem de tre hovedstæder og de tre regeringer og jo selv taler om tre lande og tre folk, så er det forhåbentlig også et bidrag fra min side til at få skabt et mere ligeværdigt forhold.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-11-07:
Tak for svaret.
Man kan sige: Ja, der er et fælles ansvar i forhold til at italesætte det, men det er meget klart, at det jo er statens ansvar at ændre den strukturelle forskelsbehandling, der er.
For nylig udkom Institut for Menneskerettigheder med en rapport om grønlandske studerende i Danmark, som viser, at 73 pct. af de grønlandske studerende møder fordomme.
Hver femte oplever negativ forskelsbehandling, når de skal deltage i gruppearbejde, og når de søger praktik eller job.
Og ILO's konvention 169 forpligter den danske stat til at udligne de uddannelsesmæssige barrierer, som grønlændere i Danmark oplever.
I dialogen med ministrene i statsministerens regering oplever jeg, at ansvaret og forpligtelserne affejes med allerede igangværende initiativer, som enten ikke har vist sig effektive, eller som har været meget lang tid undervejs.
Et eksempel er trivselskommission, et andet er den nationale handlingsplan mod racisme, og vi har stadig væk til gode at se et målrettet initiativ, som retter sig direkte mod at fjerne diskrimination mod grønlændere i Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2023-11-07:
Jeg tror ikke helt, jeg deler det billede af, at der ikke er en europæisk interesse.
Som jeg sagde det før, kan jeg ikke – og slet ikke på stående fod – redegøre for alle tekniske detaljer på fiskeriområdet.
Nogle gange kan der jo være konkrete modsatrettede interesser på fiskeriområdet.
Det er jo også noget, Færøerne selv er meget, meget optaget af.
Men jeg oplever ikke en generel modvilje.
Tværtimod oplever jeg en stigende europæisk bevidsthed om, at det at tænke Europa som ét – og det gælder jo også lande, der måtte have forladt det europæiske samarbejde eller aldrig har været en del af det direkte – er vigtigt af mange årsager og ikke mindst sikkerhedspolitisk.
Men det er nok en ressortminister, der er bedre til at redegøre for nogle af de konkrete detaljer.
Men på det sådan overordnede politiske plan oplever jeg en stor lydhørhed.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-11-07:
Det er jeg meget glad for.
Det handler nemlig om det overordnede politiske.
Altså, problemet er, at man har fokuseret på det økonomiske og ikke haft blik for, at det altså også drejer sig om noget overordnet strategisk politisk.
Det er nok lande i Afrika og Østeuropa, man tænker på i den tekst, som regeringen udgav for nogle dage siden, men tror statsministeren, at det også kan gøre sig gældende i Nordatlanten, og at Rusland har samme strategi over for lande i Nordatlanten?
Det kunne f.eks. være Færøerne.
Mette Frederiksen (S), 2023-11-07:
Jeg er ikke bekendt med det her i alle detaljer og kan derfor heller ikke svare på, hvilke skridt der skal tages, men jeg foragter alt omkring barnebrude – alt! – og det er grænseoverskridende for mig, at man kommer hertil udefra og tager skikke med sig til Danmark, som slet ikke hører hjemme her.
Og det er sådan set ligegyldigt, om man står og demonstrerer for Hamas i Københavns gader, hvad jeg ikke synes man skal kunne, opfordrer til terror og billiger terror, om det er barnebrude, om det er etablering af kunstig mødom, om det er kønsopdelt svømmeundervisning, eller hvad det er, som folk udefra, der ikke er demokrater, ikke tror på frihed og ikke tror på de danske værdier, bringer ind i vores samfund.
Jeg vil gøre alt, hvad jeg kan, for at stå fast på, at når man er i Danmark, så overholder man danske spilleregler, og at man bliver nødt til at eje – ikke kun i en ceremoni eller på skrift, men i hjertet – hvad det vil sige at være demokrat.
Og der skal mindreårige piger selvfølgelig ikke giftes væk til voksne mænd.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-11-07:
Der er så meget i FE-skandalen, som er svært at forstå.
Det er svært at forstå, hvordan man kunne nå frem til at træffe, hvad der lader til at være utrolig dårlige beslutninger.
Det starter med selve hjemsendelsen af FE-ledelsen tilbage i 2020, som også fremstår som en overilet reaktion, for hele FE-ledelsen blev jo pure frikendt siden hen.
Det viste sig, at det blot handlede om det kabelsamarbejde, som regeringen i forvejen kendte til, og det førte jo naturligt nok til, at både den tidligere departementschef og den tidligere statsminister var ude med en hård kritik af regeringen for at have kastet FE ud i en unødvendig krise.
Og den, der måske var skarpest i sin kritik af statsministeren, var den tidligere forsvarsminister Claus Hjort Frederiksen, som i sin politiske kritik af regeringen kommer ind på sagens substans, altså kabelsamarbejdet.
Og af en eller anden grund får det så regeringen til at beslutte, at det ansvarlige, sunde, gode, proportionelle modsvar til Claus Hjort Frederiksens politiske kritik er at retsforfølge ham for landsskadelig virksomhed.
Jeg synes, det er helt uforståeligt, at man kan nå frem til så drastiske konklusioner.
På samme måde er det også uforståeligt, på hvilket grundlag og hvorfor man igangsatte en totalovervågning af Lars Findsen for bl.a. åbenbart at orientere folketingspolitikere om hans sexliv.
Der er mange ting, vi ikke ved hvorfor er sket, men det, vi i dag ved efter Højesterets kendelse, er, at de anklager, som man havde imod Claus Hjort Frederiksen og Lars Findsen, var så tynde, at man ikke engang kunne gennemføre retssagen.
Der er ikke meget i den her samlede skandale, der sådan ligefrem emmer af, at der har været god dømmekraft.
Og hvis man skal tro på de eksperter, der udtaler sig i medierne, siger de, at det er helt utænkeligt, at statsministeren ikke enten har været med til at træffe beslutningerne eller har været stærkt involveret i den her sag.
Og det er dér, jeg tænker vi skal starte.
Kan statsministeren klart og utvetydigt afvise, at statsministeren på nogen måde har været involveret i de afgørende beslutninger i FE-skandalen?
Mette Frederiksen (S), 2023-11-07:
Ligegyldigt hvad der måtte blive sagt i dag i spørgetimen, kan man ikke tolke mine ord, som at jeg af- eller bekræfter noget.
Jeg er generelt meget tilbageholdende med at diskutere efterretningstjenesternes arbejde i Folketingssalen.
Jeg er ligesom mange andre underlagt en tavshedspligt, fordi det drejer sig om Danmarks sikkerhed.
Den vil jeg opfordre alle til at leve op til.
Folketinget har selv besluttet, at der er et udvalg omkring efterretningernes arbejde, Kontroludvalget, og jeg synes, at det er der, diskussionerne hører til.
Der er masser af spørgsmål omkring efterretningstjenesterne, som jeg aldrig kommer til at mene at vi skal tale om i Folketingssalen.
Det har i øvrigt altid været et ønske fra nogle få partier at gøre det modsatte, men det kan jeg ikke på nogen måde bifalde.
Der har ikke været taget nogen usaglige hensyn i den konkrete sag.
Det har de myndigheder, der er ansvarlige, altså Rigsadvokaten og PET-chefen, meget klart sagt, og derfor kan jeg selvfølgelig også afvise, at der skulle være taget nogen form for usaglige hensyn, herunder politisk indblanding.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-11-07:
Jeg spurgte ikke ind til efterretningstjenesternes arbejde.
Jeg spurgte ind til statsministerens arbejde og beslutningen om, at man skulle retsforfølge en oppositionspolitiker for at være kommet med en politisk kritik af regeringen og herunder omtalt kabelsamarbejdet, som regeringen jo siden hen – i parentes bemærket – har lavet et meget effektivt reklamefremstød for ved sin håndtering af hele FE-sagen.
Jeg er med på, at regeringen og statsministeren hele tiden henviser til, at der er en kommissionsundersøgelse, og at der ikke er taget nogen usaglige hensyn.
Der må man jo også hæfte sig ved den kritik, der har været fra en række eksperter, senest i Berlingske, som har vurderet, at når regeringen lægger op til en snæver kommission, der alene skal undersøge, om der er taget usaglige hensyn, er det netop for at beskytte statsministeren og Statsministeriet eller regeringen imod det, der er relevant at undersøge, nemlig det samlede sagsforløb: Hvem har besluttet hvad hvornår og på hvilket grundlag, og hvilke retlige fejl er der begået undervejs?
Så hvorfor er det, at regeringen og statsministeren ikke lægger op til, at der skal være en fuld kommissionsundersøgelse af hele forløbet, hvis man har så rent mel i posen?
Mette Frederiksen (S), 2023-11-07:
Landets justitsminister har allerede tilkendegivet over for Folketinget, at justitsministeren ønsker at gå i dialog med Folketingets partier omkring en undersøgelse, og jeg vil foreslå, at man har den dialog i Justitsministeriet.
Der bliver lejlighed til at drøfte det her spørgsmål, og det synes jeg selvfølgelig Folketingets partier skal gå ind i.
Så er jeg så gammeldags, at jeg synes, at næsten alt, hvad der vedrører vores efterretningstjenester, ikke egner sig til det offentlige rum.
Det er jo også derfor, Folketinget selv for lang tid siden har defineret, at der er et særligt udvalg.
Det kunne man jo dengang have lagt her i Folketingssalen.
Det gjorde man selvfølgelig ikke, for når det drejer sig om Danmarks sikkerhed, drejer det sig om Danmarks sikkerhed, og det bør alle respektere.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-11-07:
Tak for det.
Djævlen ligger i detaljen, også når det handler om undersøgelseskommissioner.
Et enkelt lille ord kan være forskellen på, om en kommission reelt har armene bundet på ryggen eller den har frie hænder til at komme til bunds.
Regeringen siger, og jeg har hørt, at statsministeren allerede flere gange i dag har brugt det ord, at kommissionen skal undersøge, om der er »varetaget usaglige hensyn«.
Det lyder jo i princippet fint, men ifølge en juraprofessor er det juridiske ord usagligt reelt ensbetydende med bundne arme, fordi usaglige hensyn er et juridisk begreb, som er meget indsnævret og meget svært at bevise.
Man kunne få den tanke, at regeringen gerne vil have en undersøgelse, så længe den ikke giver et træls resultat for regeringen.
Juraprofessor Michael Gøtze foreslår i stedet, at man beder undersøgelseskommissionen om at vurdere, om der er begået fejl.
Så nu kan statsministeren jo allerede i dag få muligheden for at tilkendegive, om hun vil være med til at binde de bundne arme op og ændre i kommissoriet, så kommissionen skal undersøge, om der er begået fejl, og ikke blot, om der har været usaglige hensyn.
Mette Frederiksen (S), 2023-11-07:
Ja, der er jo en vis risiko for gentagelse.
Justitsministeren har allerede tilkendegivet, at regeringen vil drøfte det her spørgsmål med Folketingets partier, og det antager jeg også at De Konservative går ind i.
Sådan plejer det at være.
Jeg antager også, at det er det, der gælder i dag.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-11-07:
Fuldstændig tillid!
Det, vi diskuterer, er en kommissionsundersøgelse, der nu skal udvides, hvor det skal undersøges, om man har begået fejl.
Jeg har det jo sådan, at findes der noget menneske – det gør der i hvert fald ikke her i salen – der tror på, at den kan justitsministeren bare køre, uden at statsministeren blander sig i det ...
Jeg går ud fra, at justitsministeren agerer under ordre eller retning fra statsministeren om, hvordan den her kommission skal føres ud i livet.
Og det handler ikke om efterretningstjenester; det handler ikke om noget som helst i den retning; det handler om regeringens ageren i det her og ikke noget som helst andet, men om statsministerens ageren, om embedsfolks ageren.
Så hvis statsministeren synes, at der ikke er noget at skjule og vi ser spøgelser alle sammen, så kan hun jo bare i dag sige: Selvfølgelig kommer der en kommissionsundersøgelse, der skal undersøge det hele, hvor også statsministeren skal svare på spørgsmål.
Inger Støjberg (DD), 2023-11-07:
Ja, det er jo det, der er spørgsmålet.
Men nu til noget andet: I weekenden kunne Berlingske afsløre, at omfanget af barnebrude i Danmark har været langt større, end det var fremme i min sag.
Mere end 1.200 mindreårige ikkevestlige piger er blevet viet bort via kongebreve i Danmark fra 1980'erne og op til 2017, og nogle af dem har været under den seksuelle lavalder.
Det er klart, at det er en sag, der fylder meget for mig, for jeg fik jo som bekendt 60 dages ubetinget fængsel for at beskytte de her piger, men jeg håber sådan set også, at statsministeren, børnenes statsminister, nu bliver interesseret i den her sag.
Og derfor vil jeg høre, om statsministeren vil bruge anledningen i dag til på vegne af den danske stat, som statsministeren jo har gjort det i andre sager, at sige undskyld for det enorme svigt, der er sket over for pigerne, og om regeringen vil nedsætte en kommission, så vi kan få ansvaret placeret for, at ikke færre end 1.200 piger med ikkevestlig baggrund er blevet giftet bort som barnebrude i Danmark.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-11-07:
Det her er jo en klassisk situation for statsministeren.
Så snart der er en penibel sag, henviser man til justitsministeren eller til de forskellige myndigheder, og skulle sagen på et tidspunkt gå hen og brænde på, ved vi også, at det er alle andre end statsministeren selv, uanset hvem der har truffet beslutningen, der skal tage ansvaret for den.
Jeg er ikke betrygget ved, at kommissionen, hvis den skulle finde det relevant, kan spørge statsministeren om noget.
Altså, vi kan jo se her i spørgetimen, hvor lidt det nytter at spørge statsministeren.
Jeg vil have, at statsministerens rolle skal undersøges, og jeg kan ikke forstå, hvorfor statsministeren ikke selv kan sætte ord på, hvorfor statsministerens rolle ikke skal undersøges, og hvorfor der skal henvises til justitsministeren.
Vi kan selvfølgelig godt gentage det en gang til, men jeg mener grundlæggende, at både danskerne og vi som Folketing med så alvorlig en sag fortjener bedre end en statsminister, der hele tiden beder andre om at skulle svare på sine vegne.
Mette Frederiksen (S), 2023-11-07:
Der kommer til at være en dialog hos justitsministeren om en undersøgelse på det her område, og det vil jeg jo opfordre alle Folketingets partier til at gå ind i.
Jeg vil sige helt generelt, at der er mange påstande i det offentlige rum.
Man kan have fuldstændig tillid i Danmark.
Det er ikke i alle lande, at det er sådan, men sådan er det i Danmark, og det er jo noget af det, der er det mest enestående ved vores land.
Man kan stole på myndighederne, man kan stole på vores retssystem, og det er der kun grund til at gøre.
Uagtet hvad der måtte blive sagt og skrevet, er Danmark et af verdens bedste demokratier, og heldigvis kan man have tillid til alle myndigheder.
Jeg har haft det sådan, siden krigen udbrød på Europas kontinent, at jeg ikke tror, at den krig, der udspiller sig lige nu, først og fremmest handler om Ukraine.
Selv om det jo helt klart er Ukraine, der betaler den højeste pris med deres unge mænd og kvinder, der dør på slagmarken, så handler det her om et Rusland, der ønsker at være et imperie, som ikke respekterer det internationale verdenssamfund og dets spilleregler, og som ønsker, at det er få stærke kræfter, der definerer verdens gang.
Det tror jeg gælder for Ruslands blik på alt, også det nordatlantiske område – desværre.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-11-07:
Der er meget, man kan forholde sig til i sådan en spørgetime.
Der er krigen i Ukraine, krigen mellem Israel og Hamas og alle de civile ofre i den forbindelse, og der er klimaforandringer.
Men også herhjemme er der FE-sagen, koranloven, forfølgelsen af de danske jøder, og jeg er glad for, statsministeren nævnte det, vores drikkevand og landbrugets CO 2 -udslip.
Der er masser, man kan snakke om.
Men jeg vælger altså at bruge min tid i dag på noget af det, mange danskere oplever i deres hverdag, når de afleverer deres børn i børnehaven og der ikke er nok pædagoger og børnene stuves sammen og er 36 børn i ét lokale med én pædagog og to ufaglærte; når de bliver indlagt på hospitalet og personalet – fordi der ikke er kollegaer nok – løber så hurtigt, at der er folk, der må vente med f.eks. at gå på toilettet; når deres børn med handicap får nej til særlige hjælpemidler eller undervisning, som de har brug for; og når den blinde mand selv må gøre rent, fordi der ikke er tid og ressourcer i ældreplejen til det.
Ude i det ganske land er forringelserne af vores velfærd mærkbare.
Nogle kalder det rutine, at man skal spare derude, og siger, at man også kan gøre tingene meget mere effektivt og stramt.
Men det, der sker, når man gør det igen og igen, er, at det kan mærkes i velfærden, og jeg tror, vi har brug for at tænke på en anden måde.
Jeg tror, vi har brug for at investere i vores velfærd, og Danmark har – det kan vi i dag se med regeringens 2030-plan – aldrig været så godt stillet økonomisk.
Så man kunne i virkeligheden godt vælge at investere.
Derfor har SF også foreslået et løft af vores velfærd for 2,4 mia. kr. for netop at lave et stop for besparelserne.
Det her er ikke lagkage og flødeskum.
Det her er bare et stop for besparelserne.
Så derfor er mit spørgsmål til statsministeren helt enkelt det her: Hvorfor uddeler vi skattelettelser i en tid, hvor vi har brug for at investere i vores fælles velfærd?
For vi risikerer, at borgerne mister tilliden til vores velfærd, og at tilbuddene forringes over hele landet.
Mette Frederiksen (S), 2023-11-07:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg ikke synes, at det billede, der bliver tegnet, kendetegner hele vores velfærdssamfund.
Jeg synes bestemt også, at der er steder i forhold til vores velfærd, hvor vi kan gøre tingene bedre.
Det gælder ikke mindst på ældreområdet.
Men der er også mange ting der fungerer, og jeg tror, det er vigtigt, at vi får begge dele med, så vi får et fuldstændigt billede af, hvad det er, der sker.
Jeg synes også og regeringen synes også, der skal bruges flere penge på velfærd, og derfor har vi jo også lagt en 2030-plan frem i dag, der giver det største løft i velfærden i 15 år, altså et større løft end det, også vi to har evnet i andre regeringskonstellationer at få lavet, og det er jeg rigtig, rigtig glad for.
For det er der brug for, og det gælder bredt.
Det gælder i psykiatrien, og det gælder på sundhedsområdet, som der blev nævnt her før – vi har i øvrigt i fællesskab indført minimumsnormeringer, fordi vi, både SF og Socialdemokratiet, er optaget af, hvad der sker på børneområdet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-11-07:
Hvad betyder det?
Det betyder, at man siger, at velfærden i dag er god nok, så vi kan lave lidt mere, men i virkeligheden kan vi ikke lave det, vi har brug for at lave derude.
Jeg er egentlig lidt nysgerrig på, hvad statsministeren vil sige til borgerne i Midtjylland, når man lige om lidt kommer til næsten at se en de facto-nedlukning af Silkeborg Sygehus.
Det er Danmarks bedste mindste hospital, og det er blevet kåret igen og igen.
Eller hvad vil statsministeren generelt sige til borgerne i Midtjylland?
For man har sagt, at der nu er ansættelsesstop.
Når der er folk, der bliver fyret, eller folk, der går på pension eller noget andet, så kan man ikke erstatte dem med en ny medarbejder.
Jeg anerkender bestemt vores dygtige velfærdsmedarbejdere, men det her er jo konsekvensen.
Og jeg er bare nysgerrig på, hvad statsministeren vil sige til de borgmestre og til de borgere, som de næste år kommer til at mærke forringelserne.
Hermed ikke sagt, at medarbejderne ikke gør det godt.
Mette Frederiksen (S), 2023-11-07:
Det er bare vigtigt at holde fast i, at det ikke er konsekvensen af skattelettelser, for vi giver ikke skattelettelser nu.
De skattelettelser, der er bebudet, i øvrigt primært til helt almindelige mennesker, der er i arbejde – og det er i øvrigt en mindre skæv skattereform, end SF selv foreslog, da SF var i regering – kommer jo først i de kommende år.
På det finanslovsforslag, som vi sidder og forhandler om sammen – og jeg håber i øvrigt på, vi kan lave en aftale – er der skattelettelser for cirka 100 mio. kr., og de går til befordringsfradraget.
Det er der rigtig mange mennesker der er glade for i provinsen.
Så skattelettelser har ikke at gøre med den aktuelle situation, som jo først og fremmest er defineret af inflationen.
For ganske kort tid siden havde vi en meget høj inflation i Danmark.
Den ødelagde rigtig mange danskeres privatøkonomi, ikke mindst vores pensionisters, så vi skulle have den inflation ned.
Det er jo lykkedes.
Vi har nu en af de laveste inflationsrater, men vi skal holde den nede, og derfor kan vi ikke gøre så meget på velfærdsområdet lige nu, som vi egentlig gerne ville.
Det skyldes først og fremmest, at vi ikke ønsker at udhule folkepensionen, og at vi ikke ønsker at fjerne det rådighedsbeløb, som helt almindelige danskere har.
Men det betyder så samtidig, at vi de kommende år igen kan begynde at investere mere i vores velfærdssamfund, og det håber jeg vi kommer til at gøre sammen.