Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2019-05-03:
Mange tak.
Med det beslutningsforslag, vi nu skal behandle, vil forslagsstillerne pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag om etablering af et center for demokratiudvikling og borgerinddragelse.
Baggrunden for forslaget er ifølge forslagsstillerne, at vores demokrati trods en høj valgdeltagelse er under pres.
Jeg er faktisk ikke sikker på, at jeg er enig i, at vores demokrati som sådan er under pres.
Vi har, som forslagsstillerne også nævner, en tradition for en meget høj valgdeltagelse sammenlignet med andre lande.
Det gælder både valg til Folketinget, men faktisk også valg til både kommunalbestyrelser og regionsråd.
I 2016 blev Danmark verdensmester i valg, da Danmark i en international undersøgelse lå øverst på listen over lande, der er gode til at afholde valg.
Undersøgelsen omfattede 180 præsident- og parlamentsvalg afholdt i 139 lande i perioden 2012-2015.
Det synes jeg faktisk vi kan være stolte af.
Når det er sagt, er det selvfølgelig vigtigt, at vi bliver ved med at have fokus på at udvikle vores demokrati.
Det er også et vigtigt redskab til at involvere og engagere borgerne, at vi bliver ved med at afsøge nye muligheder for borgerinddragelse dér, hvor det giver mening.
Det tror jeg ikke der er nogen der er uenig i.
Jeg tror heller ikke, der er mange, der er uenige i, at udfordringen i dag er at skabe nogle rammer, som i højere grad inviterer borgerne til også at engagere sig politisk.
Det gælder ikke mindst de unge, som traditionelt stemmer mindre end resten af befolkningen.
Derfor er jeg såmænd også enig med forslagsstillerne i, at det er vigtigt, at vi i Danmark vedbliver at forske i og eksperimentere med nye modeller for demokratiudvikling og borgerinddragelse.
Når regeringen alligevel ikke kan støtte beslutningsforslaget, som det ligger, hænger det bl.a. sammen med, at der allerede i dag er de muligheder for at forske i og udvikle nye muligheder for demokratiet, herunder nye muligheder for borgerinddragelse, som der er behov for.
Det er også regeringens opfattelse, at demokratiudvikling og borgerinddragelse bedst udvikles i lokalt samspil med borgerne, hvor behovet er.
Selv om regeringen er enig med forslagsstillerne i, at demokrati og borgerinddragelse er et vigtigt fokusområde, finder regeringen derfor ikke, at der er behov for et centralt placeret center, der bl.a. skal fungere som en forskningsinstitution.
Som et andet eksempel kan jeg oplyse, at vi i ministeriet har anmodet VIVE om at gennemføre en undersøgelse af kommunernes udvalgsstyre.
Undersøgelsen skal bl.a. give et overblik over eksisterende viden om udvalgsstyret og andre styreformer.
Undersøgelsen skal belyse styreformernes varetagelse af forskellige hensyn som f.eks. politisk lederskab og entydig ansvarsplacering.
Undersøgelsen vil også omfatte en spørgeskemaundersøgelse og interviews i 12 af landets kommuner for at afdække erfaringer med netop udvalgsstyret.
Der pågår således allerede demokratiforskning på de danske forskningsinstitutioner, og universiteterne kan som uafhængige institutioner frit vælge at prioritere yderligere, hvis de skønner, at der er et behov.
Også fra kommunernes side er der allerede i dag stort fokus på borgerinddragelse og udvikling af demokratiet.
Mange kommuner gentænker i disse år hele borgerinddragelsesdagsordenen og betræder nye veje for at skabe politik i samarbejde med borgerne.
Således er det i ganske mange kommuner inden for de seneste år blevet muligt at få borgerdrevne forslag på byrådets dagsorden, f.eks. i Allerød Kommune, hvor et sådant forslag er blevet vedtaget, samt i Frederikshavn, Esbjerg, Næstved og Middelfart for blot at nævne nogle stykker.
I Odder Kommune, hvor der er tale om en 2-årig forsøgsordning, kan man endda stille borgerforslag og skrive under på sådanne, allerede når man er 15 år gammel, fordi kommunen herved ønsker at engagere de unge.
I efteråret 2018 satte Aalborg Kommune i et samarbejde med Teknologirådet gang i et visionsprojekt, hvor kommunen spurgte borgerne, hvordan de så Aalborg i dag og i fremtiden.
I projektet indgik bl.a. en række workshops med nogle af de borgergrupper, der ikke så tit kommer til orde.
Det var bl.a. borgere, der holdt til på væresteder, nytilkomne, som gik på sprogcenter, travle familier med børn i daginstitutioner, ældre borgere på aktivitetscentre og unge i studenterhuset.