runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2021-01-20:
Det er det der med at lave en kausalitet, der bare handler om, at fordi der er en aftale og en forventning om fremtiden, så afspejler det sig direkte i et marked, i aktiekurserne.
Der er mange forhold, der spiller ind på aktiekurser.
Når der bliver ført en ekspansiv pengepolitik – renterne er ekstremt lave – så ser vi jo investorer gå over i aktier, det tror jeg også hr. Morten Messerschmidt ved; og det er det, vi ser overalt, ikke bare i Storbritannien, men også her på kontinentet og i USA og andre steder.
Det er lidt paradoksalt, når vi ser på den situation, vi er i økonomisk, altså at aktiemarkederne boomer.
Men der er stadig væk store økonomiske udfordringer, også som følge af brexit.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-20:
Men det er paradoksalt, som udenrigsministeren helt lukker øjnene for de fantastiske muligheder, briterne får nu.
Altså, ud over at have det, vi kan kalde verdenssproget som modersmål, der gør det muligt at kunne tale helt umiddelbart med forretningsforbindelser rundtomkring i de lande, jeg nævnte før, så har briterne jo også taget kompetence hjem til nu at forhandle aftaler på plads.
Kan udenrigsministeren slet ikke se et perspektiv i, at Storbritannien som Commonwealthførende nation, i hvert fald indtil Hendes Majestæt Dronningen ikke måtte være længere, har mulighed for at indgå frihandelsaftaler med Canada, USA, Brasilien, Indien osv. osv., en mulighed, som vi ikke har?
Kunne det ikke være det, der var fremtiden, i stedet for at være bastet og bundet til Bruxelles?
Jeppe Kofod (S), 2021-01-20:
Jeg ser en stor mulighed i, at vi i Europa fortsætter med at være frihandelskontinent nr. 1, og ved, at vi står sammen i EU og det indre marked, verdens største indre marked.
Så kan vi indgå frihandelsaftaler, som er langt bedre, end hvis vi havde stået hver for sig, ikke mindst et lille land som Danmark.
Det er svaret på det spørgsmål.
Så siger hr. Morten Messerschmidt, at det her ikke har nogen betydning.
Den finansielle sektor, Bank of England, estimerer, at London har tabt – hold fast – 5.000-7.000 job inden for den finansielle sektor på grund af brexit.
Det stod i Financial Times her den 6. januar.
Så det har jo konsekvenser for mennesker og deres arbejde.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-01-20:
Jeg er selvfølgelig godt vidende om, at regeringen presser på, men det fører jo bare ikke til meget.
Der er blevet lettet lidt, men vi kan jo stadig væk se, at den svenske ageren rammer danskere, og den rammer bornholmere.
Den rammer familier på vej til begravelse, den rammer den bornholmske turisme, det bornholmske erhvervsliv og de bornholmske pendlere.
Derudover er der heller ikke klarhed om reglerne.
Jeg kunne godt savne, at udenrigsministeren virkelig satte sig igennem her, og netop fordi udenrigsministeren jo har et helt særligt kendskab, ved udenrigsministeren også, hvor meget den forbindelse betyder for Bornholm, og hvor meget man faktisk afskærer Bornholm fra at kunne gennemføre, når der ikke er klarhed om transitreglerne.
Vil ministeren nu igen tage kontakt til de svenske myndigheder for at sikre, at der kommer klarhed om reglerne, og at det svenske personale er instrueret således, at man ikke har indtrykket af, at det er den enkelte svenske tolder eller politibetjent, som egenhændigt skal administrere og fortolke de regler, der ligger?
Der er brug for klare regler.
Vil udenrigsministeren være med til at sikre, at det kommer der?
Jeppe Kofod (S), 2021-01-20:
Jeg kan betrygge hr. Peter Juel-Jensen i, at det er noget, som optager mig personligt og regeringen i særdeleshed.
Derfor har jeg selv rejst det over for min kollega, men det har også de relevante ministre, for i Sverige er det jo ikke udenrigsministeren, der sidder med indrejserestriktionerne.
Det er Justitiedepartementet – på deres side er det Mikael Damberg – der sidder med det, og det svarer til, hvordan det er i Danmark.
Vi har tæt kontakt med svenskerne.
Det, man bare må sige, er, at uanset hvor meget vi presser på, er det jo i sidste ende en svensk afgørelse.
Vi skal lægge alt på bordet.
Vi presser på, og vi synes, det er rimeligt, at der bliver lavet en generel transitordning for folk til og fra Bornholm.
Det er vores synspunkt.
Karina Adsbøl (DF), 2021-01-20:
Men så må jeg forstå ministerens besvarelse af mit spørgsmål sådan, at ministeren ikke ønsker at foretage yderligere i forhold til den her problemstilling.
For det kan godt være, at en medarbejder kan bortvises fra en arbejdsplads, men den medarbejder kan i den mellemliggende periode, altså indtil der er afsagt dom, i hvert fald så arbejde andre steder med andre beboere.
Og der er jo ikke noget krav om, at man skal indhente oplysninger fra andre steder – det er en mulighed, at man kan gøre det.
Desuden er det sådan i forhold til straffeattester, at det også er en »kan«-bestemmelse; det er ikke en »skal«-bestemmelse.
Astrid Krag (S), 2021-01-20:
Og jeg mener sådan set også, det er helt almindelig god ledelse på botilbud, hvor vi har at gøre med sårbare borgere, at man undersøger de medarbejdere, man ansætter, i forhold til om der er en historik; altså, hvis der er en dom, så kan man se det på straffeattesten.
Men hvis der har været anden uhensigtsmæssig adfærd hos tidligere arbejdsgivere, skal man selvfølgelig interessere sig for det, inden man ansætter en medarbejder.
Ulla Tørnæs (V), 2021-01-20:
Mange tak.
Hvad er ministerens holdning til, at naboer til de kommende højspændingsmaster må vente helt til 2023 på afklaring om ekspropriation og erstatning
, jf. artiklen »Naboer til højspændingsmaster må vente i årevis på erstatning« bragt på TV SYDs hjemmeside den 21. december 2020?
Dan Jørgensen (S), 2021-01-20:
Tak for spørgsmålet.
Men jeg kan også omvendt sige, at der bliver arbejdet så hurtigt som muligt på, at en afklaring kan finde sted.
Ulla Tørnæs (V), 2021-01-20:
Jamen jeg er faktisk rigtig glad for, at ministeren udviser forståelse for, at det bare er – hvis jeg nu må bruge et godt gammelt jysk udtryk – rigtig, rigtig træls, for det er træls, og det har været en træls proces omkring placeringen af højspændingsmasterne og dermed også ledningerne.
Det betyder faktisk, at en række borgere føler sig stavnsbundet.
De kan ikke fraflytte; de ved ikke, om de er købt eller solgt; de kan ikke lave boligrenovering, som der ellers burde være behov for – udskiftning af vinduer er nævnt som et eksempel – og sådan kunne man blive ved.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig godt, at ministeren beklager, men hvad har ministeren tænkt sig at gøre ved det?
Dan Jørgensen (S), 2021-01-20:
Det her er ikke for at skyde på nogen overhovedet, men jeg tror bare, at vi alle sammen er enige om, at vi fremadrettet skal blive bedre til at håndtere de her processer med mere borgerinddragelse og med at få gjort tingene, selvfølgelig, med en hastighed, som på den ene side tager hensyn til, at vi gør tingene grundigt og ordentligt, og på den anden side tager hensyn til, at det jo er mennesker, der har reelle bekymringer, der bor i de her områder
Ulla Tørnæs (V), 2021-01-20:
Det var ikke så frygtelig meget konkret, ministeren havde på tapetet, men så kan jeg måske benytte lejligheden til at fortælle ministeren, at vi i Venstres folketingsgruppe faktisk har lavet et beslutningsforslag, som også rummer andre dele, der vedrører borgere, der bliver udsat for eventuel ekspropriation eller gene fra det offentlige.
Og noget af det, som vi lægger vægt på i det beslutningsforslag, er lige præcis, at processen skal gå hurtigere.
Det er simpelt hen ikke i orden, at borgere udsættes for det, som er tilfældet med højspændingsmasterne.
Jeg kunne også nævne et andet konkret eksempel, nemlig hærvejsmotorvejen – nu så jeg lige, at transportministeren trådte ind i salen – og der er der en tilsvarende diskussion.
Dan Jørgensen (S), 2021-01-20:
Noget af det, der går forud her, er jo, at der først skulle laves undersøgelser om kabellægningen og derefter træffes beslutning om kabellægningen.
Der var stor diskussion om, hvad der egentlig var teknisk muligt og ikke teknisk muligt.
Man kan sige, at vi forhåbentlig har lagt den form for diskussioner bag os.
Der var også en masse misinformation.
Der var diskussioner, hvor man må sige, at der burde det egentlig fra starten have stået fuldstændig klart for folk, hvad der var af muligheder og ikke muligheder; men ikke desto mindre har der altså også været et politisk spil, som man må sige, at den til enhver tid siddende minister, min forgænger og også jeg, jo har lidt svært ved selv at gøre noget ved, for det kræver jo også, at der politisk er viljen til det.
Men alt det, vi kan gøre politisk her, gør vi selvfølgelig.
Ulla Tørnæs (V), 2021-01-20:
Det er jo alt sammen meget fint, men det, der er sagen her, er, at linjeføringen jo er besluttet.
Og det er, efter at man har truffet beslutning om linjeføringen, at man har valgt at udskyde erstatningen – eller den erstatning, som folk har krav på, altså selve ekspropriationen.
Og det er det, jeg synes er virkelig problematisk, nemlig at man efterlader folk i et, hvad kan man sige, uvist tomrum.
De ved, de skal eksproprieres, de ved, de har krav på erstatning, men det sker ikke her og nu.
Det synes jeg simpelt hen er for dårligt, og det bør vi kunne gøre bedre.
Astrid Krag (S), 2021-01-20:
Nu henviser spørgeren jo til en ordning, hvor man f.eks. kan fratage en sygeplejerske hendes autorisation – det er jo et konkret greb, der hører til i forlængelse af det at have autoriserede sygeplejersker og andre personalegrupper.
På det her område mener jeg at det er meget, meget tydeligt, og der er en klar forventning om, at man som leder har et ansvar for, at man, når man ansætter nye – selvfølgelig er der kravet om straffeattester i forbindelse med ansættelse – undersøger historikken hos de medarbejdere, man ansætter, for at se, om de har gode anbefalinger i ryggen eller det modsatte.
Karina Adsbøl (DF), 2021-01-20:
Jeg synes, det er ærgerligt, at ministeren ikke vil tage det skridt og gå videre, så man har mulighed for midlertidigt at suspendere den medarbejder, der har udøvet vold mod en, som man skulle passe på; som man skulle drage omsorg over for.
Altså, hvorfor er det, at ministeren ikke mener, at de beboere har samme beskyttelsesret, som man har i sundhedsvæsenet i forhold til sundhedspersonalet?
Peter Juel-Jensen (V), 2021-01-20:
Jeg har jo et sidste skud i bøssen, og det vil jeg bruge til at spørge om fremtiden – jeg kan forstå, at den her regering ikke rigtig har formået at løfte det her – så vi kan få det afklaret hurtigst muligt.
Er ministeren og ministerens ministerium begyndt at tage hul på en bindende juridisk aftale mellem Danmark og Sverige om en transportkorridor?
Jeppe Kofod (S), 2021-01-20:
Jeg må her henvise til min kollega i regeringen, som sidder med transport- og indrejserestriktioner.
Men jeg kan sige, at generelt set vil vi hellere have en løsning i dag end i morgen, for så vidt angår transit til og fra Bornholm.
Vi synes ikke, det er rimeligt, at man ikke kan rejse mellem landsdelene via Sverige.
Der er så andre muligheder med færgen via Køge, og der er fly med ekstra kapacitet, men vi skal have transitten via Sverige op at stå igen.
Det er vores synspunkt, og det arbejder vi benhårdt for.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-01-20:
Så tager jeg også det sidste spørgsmål.
Jeg kan jo forstå, at jeg måske ikke helt har fat i den rigtige minister.
Men jeg synes også, at jeg har hørt statsministeren sige mere end en gang, at det med en siloopbygning i en regering ikke findes i den her regering, og at man skal blive bedre til at tale på tværs af ministerierne.
Når nu udenrigsministeren har så stor viden om Bornholm og de bornholmske forhold, håber jeg da, at udenrigsministeren vil kaste sig helhjertet ind i den her kamp og få sikret, at vi får den der transportkorridor gennem Sverige.
Er ministeren begyndt at komme med input til resten af regeringen om, hvordan sådan en skal opbygges?
Jeppe Kofod (S), 2021-01-20:
Jeg tror, at jeg for tredje gang kan gentage mit synspunkt, som er helt klart.
Jeg ønsker en generel transitordning til og fra Bornholm for bornholmere, der skal over til resten af Danmark, og for danskere, der skal til Bornholm.
Det er vores synspunkt, og det har jeg også kommunikeret klart over for min kollega, den svenske udenrigsminister, og det er taget videre til de relevante ressortministre i Sverige.
Det er jo ikke udenrigsministeren i Sverige, der bestemmer det her, ligesom det heller ikke er mig, der bestemmer over indrejserestriktioner i Danmark.
Men vi koordinerer det her tæt i regeringen, og både ministeren for nordisk samarbejde, transportministeren og ikke mindst justitsministeren er på den her sag.
Det kan hr. Peter Juel-Jensen være forvisset om.
Astrid Krag (S), 2021-01-20:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig starte med at sige meget klart, at det jo er ganske forfærdeligt og slet ikke i orden, at en person, som er ansat til at tage vare på og give støtte og omsorg til vores mest udsatte borgere, skulle finde på at udøve vold mod netop de borgere.
Det er et stort svigt i omsorgen, og det er ødelæggende for tilliden mellem de mennesker, der har allermest brug for fællesskabets hjælp, og de medarbejdere, som er så vigtige for de her menneskers tryghed og trivsel.
Jeg går ud fra, at fru Karina Adsbøl stiller spørgsmålet i forlængelse af sagen fra et botilbud, hvor en ansat nu er politianmeldt for at have udøvet vold mod en beboer.
I den konkrete sag har Social- og Indenrigsministeriet indhentet oplysninger om sagen fra den ansvarlige kommune.
Oplysningerne viste, at der er taget de nødvendige skridt i sagen i forhold til både borgeren, ledelsen og tilbuddets fremadrettede arbejde med at sikre, at det ikke sker igen.
Således er den pågældende medarbejder politianmeldt.
Jeg er glad for at se, at der i den pågældende sag er blevet rettet op, for jeg er helt enig i præmissen for spørgsmålet, nemlig at man som beboer på et socialt botilbud skal kunne føle sig tryg og sikker i sit hjem, og at vi ikke skal acceptere vold eller trusler eller truende eller nedværdigende adfærd over for beboerne og da slet ikke fra de medarbejdere, der er betroet opgaven med at hjælpe og passe på dem.
Sager som de her må aldrig ske.
Hvis de så alligevel sker, er det vigtigt, at der bliver grebet ind.
Noget af det første, man som ledelse kan og efter min mening bør gøre, er selvfølgelig at bortvise medarbejderen fra arbejdspladsen, så ansættelsesforholdet ophører straks, og så vedkommende ikke mere har kontakt med beboerne.
Jeg er enig med spørgeren i, at medarbejdere, der har været voldelige over for beboerne, ikke har noget at gøre i forhold til at arbejde på sociale tilbud.
Først og fremmest er det i forbindelse med ansættelse den lokale ledelse, der skal sikre sig, at man ikke ansætter brodne kar, f.eks. ved at indhente anbefalinger og udtalelser fra den pågældendes tidligere arbejdsplads.
Det mener jeg at ledelsen har en klar interesse i at gøre.
Karina Adsbøl (DF), 2021-01-20:
Tak for det.
Ja, det er jo netop det, jeg som socialordfører og vi undrer os over fra Dansk Folkepartis side, altså at man ikke har mulighed for at suspendere midlertidigt.
For på sundhedsområdet er det jo muligt at fratage, kan man sige, sundhedspersoner deres autorisation, hvis der er begrundet mistanke om, at sundhedspersonen er til fare for patientsikkerheden.
Socialt udsatte og sårbare borgere og mennesker har jo et lige så stort behov for beskyttelse, som patienter i sundhedsvæsenet har.
Derfor vil jeg godt høre, om ministeren ikke tænker, at det er på tide, at socialt udsatte og sårbare får samme beskyttelse, som patienter har.
I den her konkrete sag snakker vi om en medarbejder, der har slået en udviklingshæmmet beboer.
Og det, man faktisk ikke ved, er, om den her medarbejder fortsætter med at arbejde.
Det kan godt være, at medarbejderen er bortvist fra den arbejdsplads, men medarbejderen har jo mulighed for at søge arbejde andre steder, mens sagen pågår.
Og i den her sag er der klokkeklare beviser.
Der er simpelt hen videooptagelser af den her medarbejder.
Og hvis jeg var mor eller far til den beboer, der har været udsat for det her, ville jeg gå og bekymre mig over, hvad den ansatte nu laver.
Kan den ansatte stadig væk fortsætte med at arbejde og udøve vold mod andre beboere i den her omsorgssektor?
Så jeg ønsker egentlig, vi kan få noget handling på det her område og finde en løsning.
Tak for det.
Mener ministeren, at det skal være muligt midlertidigt at suspendere en pædagogs ret til at arbejde på socialområdet, indtil der falder dom i en sag, hvis vedkommende vurderes at være til fare for beboerne, idet vedkommende er mistænkt for at have udøvet vold mod en forsvarsløs beboer?
Astrid Krag (S), 2021-01-20:
Tak for det.
Jeg er jo meget enig med spørgeren i det dybt, dybt tragiske i sådan nogle sager.
Man får jo helt ondt i maven af at tænke på de her borgere, som jo er nogle af dem, der er prisgivet og afhængige af fællesskabets hjælp og derfor også skal kunne være trygge og have tillid til de medarbejdere, der plejer omsorg for dem.
Der er jo forskellige værn allerede, hvor jeg mener, at man opnår det samme som ved en suspendering, altså væsentligst af alt, at man kan bortvise medarbejderen, men jo også, at man som ledelse har et ansvar for at undersøge historikken hos dem, man ansætter, f.eks. hos tidligere arbejdsgivere.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-21:
Men vi forventer jo til tid og evighed, så langt øjet rækker, at elbiler vil være dyrere i anskaffelse end benzin- og dieselbiler, og til gengæld er de billigere i drift.
Hvad betyder det, at man lægger 80 pct. af verdens højeste registreringsafgift på anskaffelsessummen af en elbil, når vi ved, at elbiler der har en ulempe?
Hvad betyder det for udbredelsen af elbiler, at man der, hvor de er dyrere, lægger en meget høj skat på omkostningen, mens der ikke er nogen tilsvarende høj skat på driften af bilerne?
Kathrine Olldag (RV), 2021-01-21:
Men det nytter ikke noget, hvis ordføreren bare gentager sit spørgsmål, og at jeg bliver ved med at forsøge at svare på det, som jeg tror ordføreren spørger til.
Man kan bare selv gå ind på Bilbasen og kigge.
Desuden er der jo også allerede en hel del brugte elbiler, så jeg har meget svært ved at se, hvad det egentlig er ordføreren mener.
Jeg beklager meget.
Louise Schack Elholm (V), 2021-01-21:
Jeg vil også takke for samarbejdet.
Jeg synes, at vi havde et fortrinligt samarbejde i forbindelse med aftalen om grøn vejtransport.
Men jeg tror nu alligevel, at ordføreren har misforstået noget, for vi gik ikke.
Regeringen holdt op med at indkalde os, og det er jo lidt en forskel.
, men selvfølgelig på en måde, hvor vi også kunne se os selv i det; hvor vi kunne overholde det skattestop, som ordføreren rigtigt nok siger Venstre har haft som politik siden Anders Fogh Rasmussens tid, for det er jo ikke noget nyt skattestop.
Og vi var også åbne over for en agilitet – det tror jeg også ordføreren ved fra de forhandlinger, vi har haft.
Jeg havde faktisk ikke markeret for et spørgsmål mere, men jeg kan sagtens finde på noget.
Jamen sådan vil det jo nok altid være i forhold til historieskrivningen.
Jeg håber da i hvert fald, at det her ikke er et punktum for samarbejde hen over midten, for vi ønsker jo at samarbejde hen over midten.
Men jeg håber så også på en forståelse for, at vi har nogle ting, der er vigtige for Venstre, og som vi selvfølgelig altid gerne vil have også bliver respekteret i aftalerne; så vil vi også gerne indgå i nogle brede aftaler.
Det håber jeg også man kan se af den måde, vi generelt laver vores politik på.
Kathrine Olldag (RV), 2021-01-21:
Det tror jeg bare vi har to meget forskellige oplevelser af, fru Louise Schack Elholm, altså med hensyn til hvem det egentlig var, der til sidst opgav hvem.
Jeg ved i hvert fald, at vi forsøgte til sidste minut at lokke jer med på det her, og derfor ærgrer det mig utrolig meget, at I valgte et dogmatisk skattestop frem for af almindelig sund snusfornuft at gå med i den her aftale.
Lige nu friholder vi jo op til 600.000, sådan som jeg husker det, plus/minus, i den omegn, jeg kan ikke lige huske det præcist.
Hvis det er, at ordføreren taler om luksusbilerne, må jeg jo sige, at vi er gået ind i det her med fuldstændig åbne øjne, og at vi egentlig, hvad angår en elbil i luksusmodel, en Porsche, intet problem har med en højere afgift, fordi vi også mener, at det segment er betalingsvilligt.
Der var mange spørgsmål undervejs, og jeg forsøger lige at kredse det ind.
Selvfølgelig gik vi ind i det her med nøjagtig de samme grønne ambitioner, som hr. Torsten Gejl også gjorde, og det ved ordføreren også godt.
Og jeg synes faktisk, at man, når man så rammer sådan et forhandlingsbord og de beregninger, der kommer fra Klimaministeriet og fra Skatteministeriet, jo så også bliver nødt til at lande den et sted.
F.eks. er vi enormt tilfredse med, at vi, da vi talte fortrængningskrav, så rent faktisk fik omdannet og masseret nogle krav ind omkring anden generations ILUC osv.
Så der er vi rigtig godt tilfredse.
Vi ville selvfølgelig gerne have været videre, og jeg tror også, at danskerne et langt stykke hen ad vejen er mere klar til den grønne omstilling, end regeringen måske også nødvendigvis tror.
Vi har set siden september, at det grønne bilsalg for nyregistrerede biler har ligget ret stabilt på 30 pct., så jeg tror også, at vi fremover kommer til at se, når vi genbesøger aftalen og laver vores pitstop i 2025, at vi har et helt andet scenarie, hvor bilparken i højere grad er grøn, og hvor vi i øvrigt har fået langt flere over i den kollektive transport.
For det er jo det næste hug, vi skal til at snakke om, når vi skal til at snakke om den kommende infrastrukturaftale.
Den skal også være så grøn som overhovedet muligt.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-21:
Fru Kathrine Olldag har helt styr på det her med, at der er forskel på anskaffelsespris og det at betale driften af en bil, og det er rigtig godt.
Hvad betyder det for udbredelsen af elbiler?
Kathrine Olldag (RV), 2021-01-21:
Antallet af biler vil blive reduceret af, at vi får bedre kollektiv transport, og det slås vi også for.
For asfalt er jo ikke i sig selv ondt, men det er det, der kører på asfalten, der kan være ondt for klimaet, hvis ikke vi gør noget, som vi har gjort her.
I øvrigt anerkender jeg ikke helt den der med produktionsomkostninger.
Det er rigtigt, at der tidligere har været problemer med litiumfremstilling osv., men der sker rigtig meget teknologisk i øjeblikket.
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-21:
Nu blev Alternativet ikke inviteret til de her forhandlinger, så vi kunne jo ikke komme med vores bud.
Aftalen tillader jo, at der i 2030 er 600.000 flere biler på gaderne, og meget af det CO 2 -forbrug, der er, går jo til produktionen af bilerne.
Hvad er grunden til, at f.eks. Radikale Venstre ikke har kæmpet for at reducere antallet af biler yderligere?
Det lyder næsten, som om Det Radikale Venstre er mere interesseret i at få Venstre med i aftalen end i at få en aftale, der lever op til de udfordringer, vi har i forhold til at nå vores reduktioner på 70 pct. CO 2 i 2030.
Gør det ikke indtryk på ordføreren, at flere af de grønne organisationer i den grad kritiserer aftalen for ikke at være stærk nok på den absolutte bundlinje, og det er jo CO 2 -udledningen, altså hvor den kun sparer 2,1 mio. t CO 2 ?
Ordføreren siger også, at det er godt, at Venstre er med til at gøre den her aftale hensynstagende og rund.
Er det ambitiøst nok, når vi skal nå et af verdens allerstørste og mest ambitiøse klimamål, altså en 70-procents-CO 2 -reduktion i 2030, at være hensynstagende og rund?