runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2024-05-15:
Tak til formanden for ordet, og tak til Alternativet for at fremsætte beslutningsforslag nr. B 162.
Det er et forslag, der pålægger regeringen inden udgangen af oktober 2024 at tage de fornødne initiativer til at sikre, at de lovbundne minimumsnormeringer for pædagogisk personale i daginstitutioner kommer til at gælde på institutionsniveau og med en minimumsandel af pædagoger og pædagogiske assistenter.
Lovkravet om minimumsnormeringer i daginstitutioner trådte i kraft den 1. januar i år.
Et lovkrav om minimumsnormeringer på institutionsniveau vil indskrænke kommunernes muligheder for lokalt at prioritere ressourcerne der, hvor det giver mening, f.eks. til et udsat boligområde eller et andet sted, hvor opgaverne er lidt større end på en gennemsnitsinstitution.
Jeg er meget enig i, at uddannet pædagogisk personale er centralt, når vi taler om kvalitet i dagtilbud.
Det handler om personale, som er uddannet til at kunne tage hånd om små børn på en professionel måde, så børn får en tryg hverdag, hvor de bliver støttet i at indgå i fællesskaber og i relationer med andre børn og voksne og i at løse konflikterne og blive nysgerrig på verden.
Vi har derfor i regeringen en klar ambition om, at vi skal have mere pædagogisk uddannet personale i dagtilbuddene.
Det er en problemstilling, som jeg ikke tror at mere lovgivning vil løse.
Hvis ikke der er nok unge voksne, der har lyst til at uddanne sig til pædagog eller pædagogisk assistent, hjælper det jo ikke at skrive i loven, at der skal være flere.
Regeringen er derfor optaget af, at flere får lyst til at uddanne sig til og arbejde som pædagog.
Der er mange faktorer, der er vigtige for at understøtte det.
Det handler både om løn, om at styrke pædagoguddannelsen og om at få opkvalificeret mere ufaglært pædagogisk personale.
Særlig det sidste er jeg optaget af.
Når vi taler om løn, har regeringen indgået en historisk aftale med arbejdsmarkedets parter, som prioriterer et lønløft til en lang række offentligt ansatte, bl.a. pædagogerne.
Der er afsat 1,6 mia. kr. i 2026 og frem til at forbedre rekruttering og fastholdelse af dygtige medarbejdere på børneområdet.
Regeringen er også optaget af, hvordan pædagoguddannelsen kan gøres mere attraktiv, og hvordan det faglige niveau kan løftes.
Det er min kollega uddannelses- og forskningsministeren ved at se nærmere på som en del af en samlet reform af de professions- og erhvervsrettede uddannelser.
Det kan både være amu-forløb, opkvalificering til pædagogisk assistent eller pædagog eller videreuddannelse til folk, der allerede er uddannet pædagog.
Det er med alt det i baghovedet, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Astrid Carøe (SF), 2024-05-15:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren kunne forestille sig en model på skoleområdet, hvor man havde et klasseloft, som var et gennemsnit hen over kommunen, sådan at man i socialt udsatte boligområder kunne have et lavere antal elever i hver klasse, i modsætning til at man så andre steder i kommunen på skoler med ressourcestærke elever kunne have mange flere i klassen – altså at man kunne have et fleksibelt klasseloft i stedet for at det skal være et fast klasseloft for alle klasser i hele kommunen.
Mattias Tesfaye (S), 2024-05-15:
Nej, det synes jeg ikke er en god idé.
Jeg er også glad for, at selv om klasseloftet er på 28 på de fleste klassetrin, er den gennemsnitlige klassekvotient i Danmark 21 eller 22, og derfor er der også lidt luft op til loftet, som bl.a. giver mulighed for at flytte lidt rundt på ressourcerne.
Derudover ved jeg også, at der er mange kommuner, der bruger flere penge pr. elev i udsatte boligområder end pr. elev på skoler, der ligger i skoledistrikter, hvor indtægterne er lidt højere.
Så de samme muligheder, der er på skoleområdet, er der også på daginstitutionsområdet.
Astrid Carøe (SF), 2024-05-15:
Jeg kan ikke forstå, at ministeren kan have så meget imod at gøre det samme på daginstitutionsområdet, for det, vi taler om her, er jo at lave et minimum for, hvad der skal være af voksne pr. barn i daginstitutionerne, på præcis samme måde, som vi gør det med klasseloftet.
Og så kan kommunerne jo vælge selv, ligesom ministeren er rigtig glad for at de gør på skoleområdet, og sige: I de socialt udsatte boligområder kan vi have lidt færre elever i klassen, og de steder, hvor der ikke bor så mange mennesker, kan vi have lidt færre elever i klassen for at fastholde skoletilbuddet.
Det kan man da også sagtens gøre på daginstitutionsområdet, selv om man laver et minimum for hver eneste institution.
Anni Matthiesen (V), 2024-05-15:
Jeg ved godt, at vi bevæger os over i en lidt anden debat nu, men jeg synes modsat, at den er lidt vigtig at få taget, for vi har jo tilført flere milliarder, og vi har tilført flere penge til folkeskolen også inden for de seneste år.
Vi gør det igen med den her folkeskoleaftale, vi lige har indgået.
Jeg er bare af den overbevisning, at hvis man så ikke også ændrer på nogle ting, bl.a. det med nu at få kigget på fagbeskrivelserne osv., så løser vi ikke problemerne.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-15:
Jeg havde lige så travlt med at lytte.
Jeg har bare lige et enkelt opfølgende spørgsmål til det.
For hænger de to ting ikke sammen?
Det er jo ikke, fordi Enhedslisten siger, at vi aldrig nogen sinde skal gøre noget nyt, og at vi bare skal køre videre, som vi plejer, men med flere penge.
Jeg tror bare, der er nogle lærere, pædagoger og alle mulige andre velfærdsarbejdere, der tit synes, at der fra Christiansborg bliver åbnet for en masse nye muligheder og nok også nogle højere forventninger til, hvad man så skal kunne, uden at der følger tid og penge nok med, til at man faktisk kan løfte hele den opgave.
Jeg ved jo godt, at det handler om, at der er frihed, og at kommunerne selv må vælge, hvilke tiltag i folkeskoleaftalen, de vil følge, men jeg synes bare, at man måske skulle have haft en bedre økonomi i den, hvis man vil sige, at det er grunden til, at man ikke skal have ret til akut hjælp fra PPR.
Anni Matthiesen (V), 2024-05-15:
Jeg tror aldrig nogen sinde, jeg kommer til at blive enig med Enhedslisten, i forhold til hvornår der er nok penge.
For igen fokuserer Enhedslisten på, at der bare skal flere penge til.
Men jeg må være ærlig at sige, at jeg ikke altid tror – og det har jeg også sagt tidligere i salen her i aften – at det bare løses med at fylde flere penge på.
Vi har tilført flere penge i forbindelse med den aftale, vi har indgået, og det håber jeg også ordføreren anerkender.
Så må jeg igen sige til det med at blive ved med bare at sige, at der skal tilføres flere og flere penge, at hvis man ikke laver noget om, hjælper det jo ikke noget bare at tilføre flere penge, og det er egentlig det med at lave noget om, vi nu har taget fat på.
Det synes jeg er den rette vej at gå.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-15:
Tak for ordet.
Jeg er egentlig enig med ordføreren i, at det ville være bedst, hvis der var færrest mulige børn og unge, der fik brug for akut hjælp, og at man godt kunne sætte endnu mere forebyggende ind end bare med akuthjælp fra PPR.
Men man kommer nok ikke udenom, at der altid vil være nogle børn, der kunne have brug for akut hjælp for ikke at komme i virkelig meget mistrivsel og måske ryge ud af fællesskabet på en sådan måde, at det er svært at få dem ind igen, eller hvor de i ventetiden ender med at få brug for et meget længere forløb, end de ville have haft, hvis man havde sat ind tidligere.
Altså, der er jo ikke penge til meget mere end at kompensere sfo'erne for den længere åbningstid, de får, når man korter skoledagene ned.
Der er allerede mange steder, hvor man har gjort det, og hvis man så skal gøre alt muligt andet for de samme penge og ikke særlig mange nye penge, så er der jo nogle steder, hvor de ikke engang får råd til at have den tovoksenordning, de ellers har kørt med i undervisningen.
Anni Matthiesen (V), 2024-05-15:
Det der med at begynde at skrive, at det er noget, man har ret til, er jeg faktisk ikke meget for.
Jeg synes stadig væk, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at lave forebyggende indsatser, så vi undgår, at der er så mange, der har akut behov.
Og det er egentlig det, jeg synes vi gør med de aftaler og for den sags skyld også det, vi allerede har fået på plads.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-15:
Selvfølgelig har jeg læst aftalen, og der er noget, der er rigtig godt, og der er noget, der godt kunne blive meget bedre.
Men det er jo sådan, det er, når andre laver en aftale.
Men for at komme tilbage på sporet igen, så løser det jo bare ikke den her problematik, når der kommer børn, der lige pludselig får det rigtig dårligt.
Kunne man ikke lave en hurtig indsats og sige, at nu giver vi den her ret til de her børn og unge, fordi de har krav på at få det godt, og fordi vi også ved, at det er det rigtige at gøre?
Anni Matthiesen (V), 2024-05-15:
Jeg håber rigtig meget, at SF's ordfører har læst den gode aftale, vi netop har indgået på folkeskoleområdet.
Jeg tror faktisk, der ligger noget gemt i den aftale i forhold til også at få givet mere plads til eleverne selv og at få skabt bedre undervisning og for den sags skyld også mere praksisfaglighed osv., som kan være medvirkende til, at der er færre, der kommer til at mistrives.
Så jeg tror, man også er nødt til at skrue på andre knapper, og derfor er jeg ikke enig i, at hvis vi gennemfører det her beslutningsforslag, er alt i den skønneste orden.
Jeg tror faktisk, at nogle af de ting, som vi netop har fat på nu, både i forhold til de aftaler, som jeg før nævnte at vi har indgået, og som inden for kort tid bliver sat i værk, og i forhold til det, som vi har fået aftalt på folkeskoleområdet, alt i alt kan være medvirkende til, at vi får rykket det i en bedre retning.
Kris Jensen Skriver (S), 2024-05-15:
Jeg skal forsøge at overholde taletiden, hr. formand.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at forebyggelse er vigtigt.
Det er også mit indtryk, at der foregår forebyggelse rundtomkring i kommunerne i dag.
Et lovsikret krav kan jeg være sådan lidt usikker på hvordan man skal skrue sammen, men jeg er fuldstændig enig i, at forebyggelse er vigtigt.
Jeg er også helt overbevist om, at der er forskel på kommunerne, og derfor vil det være noget forskelligt, der skal bruges.
Nu har jeg 4 sekunder tilbage, så jeg må hellere afslutte min besvarelse.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Jeg tror, at ordførerens intentioner kommer det rigtige sted fra, men jeg bliver bare nødt til at sige, at forslagsstillerne jo også har ret i det her.
Jeg hører jo også ordføreren sige, at nu kommer den her psykiatriplan, og jeg vil sige, at jeg også sidder ude i regionerne, og det behøver jo ikke at være et enten-eller.
Det kan faktisk også være et både-og-forslag.
Jeg synes, det er en virkelig god psykiatriplan.
Det er et skridt på vejen, men der er bare nogle gode intentioner i det her forslag, hvor det havde været rart, hvis regeringen havde sagt: Lad os lave en beretning, lad os gøre et eller andet, for vi ved godt, at det her ene skridt i den rigtige retning ikke er nok, vi skal tage flere skridt.
Det må ordføreren indrømme.
Jeg ved godt, at det selvfølgelig er svært som ordfører for et stort parti nu at stå lige og ændre det, men jeg ved, at ordføreren ved, at jeg har ret, når jeg siger, at Socialdemokraterne også for at kunne se sig selv i spejlet i morgen burde sige: Det er dæleme et godt forslag; vi sætter os ned og laver en beretning.
Så kan I naturligvis i regeringen få lov til at sætte et L i stedet for B'et, for vi ved godt, at det er det primære problem med det.
Men det er et godt forslag, og jeg er lidt skuffet over, at Socialdemokraterne ikke bare indrømmer, at det er et godt forslag, og så siger, at det er et både-og i stedet for et enten-eller.
Kris Jensen Skriver (S), 2024-05-15:
Tak til ordføreren, der jo forsøger at lægge ord i munden på mig.
Normalt er det jo altid dejligt at få hjælp, men lige her tror jeg ikke, at vi sådan er helt på linje.
Vi har et lovforslag, der formentlig bliver stemt igennem i næste uge, og der er et tilbud, der skal starte den 1. juli.
Jeg tror på, at det kommer til at hjælpe, og jeg synes, det ville være forhastet at gå efter beslutningsforslaget i dag, når vi har noget, der starter lige om lidt, og når vi også på andre baner har nogle spændende ting i gang i forhold til det her.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-05-15:
Tak for det, og tak til SF for at sætte fokus på PPR og børn, der har det svært.
Vi kan sagtens blive enige om, at PPR langtfra er godt nok, og at en ventetid på flere måneder er uacceptabel.
Unge med ondt i livet er noget, der optager os meget i LA.
For Liberale Alliance var det centralt under forhandlingerne, at vi prioriterer at forebygge mistrivsel hos børn, så de forhåbentlig ikke når ud, hvor de får brug for PPR.
Vi er glade for, at der blev afsat midler til en undersøgelse af børn med langvarigt skolefravær.
Vi mangler simpelt hen viden om forebyggelse og om, hvordan vi kan få børnene hurtigere tilbage i klassefællesskabet.
Derudover mangler der også en national definition.
Desuden er det vigtigt at nævne, at vi også har taget et skridt for at mindske presset på PPR med den 10-årige plan for bedre psykiatri, som træder i kraft den 1. juli 2024.
I Liberal Alliance er vi af den opfattelse, at vi skal lade de her initiativer træde i kraft først, og hvis det viser sig ikke at være nok, vil vi meget gerne indgå i en dialog sammen med SF om, hvordan vi kan forbedre PPR, for det er slet ikke godt nok, som det er nu.
Men som forslaget er lige nu, kan vi desværre ikke støtte det i den her omgang.
Tak for ordet.
Kris Jensen Skriver (S), 2024-05-15:
Jeg kan godt genkende den her sammenhæng mellem, at der skal være en diagnose, for ellers får man ikke hjælp, og der er ingen tvivl om, at der er en problemstilling dér.
Det er jeg nu ikke sikker på vi løser med lige præcis det her beslutningsforslag.
Jeg er i øvrigt glad for, at ordførerne roser det lovforslag, der er på vej, og jeg glæder mig over, at ordføreren også har været aktivt deltagende og har været med i den aftale.
Jeg ser frem til, at ordføreren også er med fremadrettet, så vi sammen kan løse de udfordringer, der er, for det handler om vores børn og unge, og det er vigtigt.
Anni Matthiesen (V), 2024-05-15:
Det var jeg; jeg var klar ved tasterne her.
Tak til SF for at fremsætte beslutningsforslaget, som vi behandler nu her i aften med fokus på PPR.
Jeg kan hvert fald starte med sige, at vi er i Venstre helt, helt enige i forhold til den udfordring, der er, i forhold til også at få løst mistrivselskrisen, og i forhold til at det er meget bekymrende, at så mange unge i dag mistrives.
Jeg synes også, det er bekymrende, når der er lange ventelister.
Jeg ved, hvordan det rent ud sagt også kan påvirke en hel familie, hvis det er sådan, at man rent ud sagt må vente i månedsvis eller for den sags skyld også i flere år.
De ting vil jeg gerne sige jeg helt klart også deler med SF.
Samtidig vil jeg også gerne sige, at heldigvis er der så flere ting, som vi jo har besluttet nu og her, som bliver sat i værk inden for kort tid, uanset om vi siger kvalitetsprogram for folkeskolen, hvor vi jo netop har aftalt, at der også skal ske en styrkelse af PPR, og at der dér skal gives mulighed for at ansætte flere, og den økonomiske ramme er også blevet løftet til den del.
Det er også 10-årsplanen for psykiatrien, som forhåbentlig også vil være med til, at det her nu kommer i en væsentlig bedre og god retning.
Det skal også knyttes sammen med, at det er derfor, at vi også kommer til at stemme nej til det her beslutningsforslag.
For nu skruer vi op, og nu gør vi nogle ting, og jeg synes egentlig også, at det fortjener, at vi nu får set efter, hvordan det også positivt kommer til at virke, inden vi begynder hovedkulds at lave flere nye tiltag.
Ud over det vil jeg egentlig også gerne i min ordførertale fremhæve noget.
Nu kan jeg sige så meget, at faktisk her i formiddag var både fru Lotte Rod og fru Astrid Krag og jeg i debat på Nationalmuseet, hvor vi havde en god debat om, hvordan man også får mere motiverende undervisning i vores folkeskole, og hvordan man får flere børn med til faktisk at synes, at det er sjovt at gå i skole.
Det var i hvert fald det, vi oplevede flere eksempler på her sidst på formiddagen i dag.
Så alt i alt vil jeg sige, at jeg er glad for, at også Venstres sundhedsminister for nylig har fået aftalt bedre muligheder i forhold til hele psykiatridelen, og at det formentlig også kan være med til at understøtte, at vi får løst problemet.
Jeg må desværre runde af med at sige, at vi ikke kan stemme for beslutningsforslaget.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-15:
Tak for ordførertalen.
Jeg er sådan set meget enig med ordføreren i, at de ting, der er blevet besluttet og er på vej, er nogle vigtige ting, og at det er de rigtige ting, som kan gøre meget i den store sammenhæng.
Det her forslag går ud på, at de børn, der lige pludselig akut får det markant dårligt, skal have ret til hurtig hjælp, gerne inden for meget kort tid.
Det er i virkeligheden det, vi adresserer.
Det er ikke noget, der bliver imødekommet i nogen af de andre initiativer, og i virkeligheden er det sådan, at selvom alle – lærerne, pædagogerne, psykologerne og endda også byrådsmedlemmerne – har gode intentioner, har vi et system, der er fyldt med propper, og som gang på gang efterlader børn i ingenting og i en venteposition, og så får de det rigtig dårligt.
Der kan vi faktisk forhindre og måske forebygge, at børn får det så dårligt, at de udvikler diagnoser.
Kan ordføreren anerkende, at der mangler et initiativ til netop at sikre, at børn og unge får den hurtige hjælp?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Jeg bliver bare nødt til at sige råt for usødet, at ja, det er en rigtig god plan, og jeg var med til at forhandle den hjem.
Men virkeligheden derude i regionerne er, at vi kan se, at de kommer hurtigere ind, end vi kan nå at få rettet op på dem.
Der er også en anden problemstilling, for hvis ikke vi sørger for sådan noget som det her, er det sådan, at hvis du har et barn, der har behov for hjælp, risikerer du altså, at man opfinder en diagnose eller sørger for at få børn, som ellers ikke fejler noget, undersøgt.
For hvis ikke de har en diagnose, ender det med, at de i hvert fald slet ikke får hjælp.
På den måde tror jeg, at vi sygeliggør nogen, som vi, hvis vi tog vores ansvar lidt mere alvorligt, kunne sikre på en anden måde.
Så det er både-og i stedet for enten-eller.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-15:
Det er ikke, fordi det ikke lyder, som om ordføreren tager det her problem alvorligt, men en måde at tage det alvorligt på kan jo også være at sikre, at der er økonomi til, at kommunerne kan løfte den opgave, som er deres ansvar, og at det ikke kun er frihed fra en masse regler og lovgivning og styring fra Christiansborg, men at der også skulle være nogle mere frie økonomiske rammer til faktisk at kunne løfte opgaverne derude.
For mig er der bare et eller andet omkring det her med at blande psykiatri, behandling og forebyggelse sammen, og det kunne jo være, at man havde mindre behov for behandlingstilbuddene, hvis man satte tidligere ind og sørgede for, at det var en ret at få hjælp, mens det handlede om forebyggelse.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-15:
Mange tak for det, og også tak for at dele det.
Jeg tror, vi er rigtig mange, der faktisk, når vi tænker os en lille smule om, kender mange af de her familier og deres børn og ser, hvor ulykkelige de er.
Vi kender dem, for vi så dem, da de kom til verden, og hvordan deres muligheder så ud til at være lige så vide som alle vores andres, men hvordan deres muligheder dag for dag blev taget og indskrænket, fordi de ikke bliver set og hørt i et system, der har alt for travlt med at diskutere med sig selv, hvem der egentlig skal give hjælpen, og hvor vi nogle gange snakker om propper, budgetter og alt muligt andet i stedet for bare at løse problemet.
Så tak for på den her måde at komme ind i debatten, og lad os samarbejde videre om det.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-15:
Jeg trykkede mig bare ind, da ordføreren var færdig, for jeg skulle jo lige høre talen færdig.
Men grunden til, at jeg trykkede mig ind, var egentlig bare for at kvittere for en rigtig, rigtig god tale, og jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at vi her har et stort problem.
Det er en ret lang ventetid med et barn, som ikke trives i skolen.
Så det er virkelig vigtigt, at der bliver kastet lys på det her problem og generelt på hele området omkring børns trivsel, både de små og de lidt større børns, og det er jeg glad for at SF har fokus på, og at vi i Alternativet kan samarbejde med SF om.
Tak for en god tale.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-15:
Mange tak.
Alt for mange børn og unge mistrives i deres dagligdag.
Flere og flere kæmper med mentale helbredsproblemer som angst og adhd eller depression.
Og som forslagsstillerne fremhæver, er det en udvikling, som desværre bliver ved med at gå i den forkerte retning.
Vi bliver nødt til at tage ansvar for vores børn og unge og lave en helhedsorienteret målrettet indsats, der kan komme børnenes mistrivsel til livs.
I Alternativet er vi enige i, at børn skal have ret til akut og gratis hjælp fra PPR ved alvorlig mistrivsel, f.eks. ved skolevægring eller angst.
Og børn skal ikke gå rundt og vente i flere uger eller flere måneder på at få tilbudt hjælp.
Som forslagsstillerne fremhæver, kan ubehandlet psykisk mistrivsel og sygdom som f.eks. angst have fatale konsekvenser både for et godt børneliv og for barnets mentale trivsel og muligheder senere hen i voksenlivet.
Derfor er det altafgørende, at der hurtigt sættes ind for at hjælpe børn og unge, som har det svært.
Vi ønsker dog at fremhæve, at der samtidig er brug for forebyggende indsatser i PPR og andre steder i skolen, således at barnet ikke først får tilbudt hjælp, når mistrivslen er alvorlig.
Forebyggende indsatser giver også mulighed for tidligt at opdage og håndtere potentielle problemer tidligt i forløbet, hvilket kan forhindre udviklingen af mere alvorlige psykiske problemer og akut behandling senere i livet.
Det handler ikke kun om at reagere på akutte behov, men også om at skabe et trygt og sundt miljø ude i klasselokalerne, hvor mentale udfordringer kan forebygges og adresseres, uden at de eskalerer.
Gode forebyggende indsatser og effektive tilgængelige behandlingstilbud skal være en del af en samlet løsning, hvor vi skal bekæmpe den mistrivsel, der spreder sig blandt børn og unge.
Alternativet støtter forslaget fra SF og takker for, at SF har fremsat det.
Lotte Rod (RV), 2024-05-15:
Så vil jeg måske bare gå tilbage til min tale, for mit vigtigste argument er egentlig ikke det med pengene.
Det tror jeg er en konsekvens af SF's forslag, men det er egentlig ikke det, der er mit hovedargument.
Svarer vi børnene med PPR og dermed det system, der er, den tænkning, der er i psykologien og psykiatrien, eller svarer vi dem med pædagogik?
Jeg synes, vi har brug for at kigge hinanden i øjnene.
Når der er så mange børn, som reagerer på rammerne i skolen, tror jeg på, det er den almene pædagogik, vi har brug for at lave om, og at det ikke nødvendigvis er det enkelte barn, den er gal med.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-15:
Jeg er igen helt enig med ordføreren i, at der ikke må gå flere penge fra den almindelige undervisning.
Det er også ærgerligt, at der ikke er god nok finansiering af folkeskoleaftalen til, at man ikke nogle steder faktisk risikerer, at man ender med at bruge færre penge på den almindelige undervisning, fordi man skal alt muligt nyt, og hvis man også vil kompensere for den længere åbningstid.
Men det handler om, hvad vi som samfund gerne vil prioritere penge.
Jeg tænker ikke, der er en modsætning imellem, at Bente kunne være fremskudt fra PPR, og at der også kunne være hjælp tæt på.