runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2019-03-26:
Tak for det.
Udgangspunktet for os i Radikale Venstre er, at kriminelle udlændinge skal udvises, og at vi skal bruge den teknologi, der nu er udviklet til at gøre ting smartere.
Men samtidig tænker jeg altså også nogle af de samme ting, som Enhedslistens ordfører var inde på.
Der bliver jo rejst nogle bekymringer ved det her lovforslag.
For det første er der selve bekymringen for det retssikkerhedsmæssige i, at man ikke er til stede, og for det andet er der både det rent tekniske og sikkerhedsmæssige, der kan være i at bruge video, men også det forsvarlige i, om det er den rigtige metode at bruge.
Og jeg synes egentlig, at Justitsministeriet på den del har gjort sig umage med at svare på høringssvarene; vi hørte også i et svar fra Venstres ordfører her i dag, at man gør meget ud af at holde fast i, at det jo er en beslutning hos domstolene, om man mener, at det er forsvarligt at gøre det eller ej.
Det er i hvert fald meget vigtigt for os i Radikale Venstre.
Så måske kan I godt overbevise os om, at vi skal være med til det her lovforslag.
René Gade (ALT), 2019-03-26:
Der er to væsentlige elementer i lovforslaget.
Det ene er vi meget skeptiske over for i Alternativet, og det andet er vi mere imødekommende over for.
Der er det i forhold til brugen af video.
Video er jo sådan lidt et bedaget udtryk efterhånden, altså der er jo alle mulige former.
Og nu skal man ikke blive nervøs, når jeg begynder at nævne virtual reality og det at tage briller på og så sidde et helt andet sted og faktisk være i dialog med hinanden, hvor man godt kan mærke hinanden i rummet, men det er jo faktisk det, der sker lige nu.
Der kommer til at være så fantastiske muligheder for at have en dialog med hinanden og have en rummelighed og autenticitet i det videorum, så mon ikke vi skal til at kigge i en retning, hvor vi så i det mindste kan sikre, at sådan en løsning vil være i orden.
Det er vi bare ikke helt sikre på at det er, netop på grund af de høringssvar, som Enhedslistens ordfører også fremførte.
Så lad os se på, om der er ret og rimelighed i det.
Der er allerede kommet nogle svar fra ministeriet vedrørende det her, så lad os se på, om det er en ordentlig løsning.
Jeg vil dog sige fra Alternativets side, at vi er positive over for at finde en løsning på det område fremadrettet, for det, man kan levere på området i dag, er utilfredsstillende i forhold til det, dommerne mener er i orden.
Så der er vi relativt positive.
I forhold til det andet med udeblivelser og at kunne afsige dom, uden at vedkommende er til stede, bliver vi først nødt til at anerkende, at det er fuldstændig utilstedeligt, at man ikke møder op.
Altså, det kan vi jo ikke leve med, og derfor kan vi også godt forstå, at man ønsker at gøre noget ved det.
Omvendt er det et voldsomt skred, tænker vi i Alternativet, at man skal acceptere, at der bliver fældet dom, uden at personen er til stede.
Så hvad gør vi der?
Der synes jeg netop, det er relevant med spørgsmålet om, hvor mange det rent faktisk er, det drejer sig om.
Det er lidt den omvendte tale af det, jeg sagde før.
Altså, sker det en enkelt gang eller to, at nogle misbruger systemet?
Det må vi se på.
Men vi er i hvert fald kritiske over for det element.
Naser Khader (KF), 2019-03-26:
Der er nogenlunde bred politisk enighed om, at kriminelle udlændinge skal udvises.
Denne regering har gennemført en række stramninger, som har øget antallet af udvisninger, og det er meget positivt.
Noget af udfordringen handler også om at få de her sager behandlet mere effektivt.
Lige nu skal en sag udskydes, hvis tiltalte ikke møder op personligt, hvis der er nedlagt påstand om udvisning.
Det betyder, at nogle kan forsøge at forhale sagerne bevidst, og at fraværsprocenten er høj.
Derfor vil vi med dette lovforslag gøre det nemmere for domstolene at træffe afgørelse, uden at tiltalte er til stede.
Vi foreslår, at det gøres nemmere at bruge moderne videokommunikationsteknologi.
Dermed kan dommen afsiges på afstand.
Men vi foreslår også simpelt hen at gøre det muligt at afsige dom, selv om tiltalte er udeblevet fuldstændig fra retssagen.
Det er simpelt hen ikke fair, at vores domstole skal bruge så mange unødvendige ressourcer på at køre sager og retsmøder, hvor tiltalte ikke dukker op.
Det skal vi ikke finde os i sker.
Derfor ændrer vi på rammerne.
Vi i Konservative bakker op om forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2019-03-26:
Det er klart provokerende, når sigtede ikke møder op til deres retssag.
Jeg tænker på den årrække, jeg selv var domsmand, hvor det kunne være utrolig provokerende, når hele koret sad klar, og vi kun manglede den tiltalte.
Så måtte det gå om igen, og så måtte man se, om man kunne få samlet folkene sammen igen.
Der er også nogle tiltalte, der lejer julelege for at udskyde en dom, siger formanden for Dommerforeningen, Mikael Sjöberg.
Så det kunne jo være fristende at gøre kort proces i sådan nogle situationer.
Når SF alligevel ikke kan støtte lovforslaget, skyldes det en række indsigelser fra foreninger og personer med tilknytning til netop retssystemet.
Vi kan også læse, at Landsforeningen af Forsvarsadvokater skriver, at lovforslaget ikke forholder sig til manglende vurdering af udlændingens personlige forhold.
Vi kan også se her, at Landsforeningen af Forsvarsadvokater igen skriver, at de undrer sig over, at lovforslaget efter Justitsministeriets opfattelse ikke er forbundet med retssikkerhedsmæssige betænkeligheder.
Jeg må sige, at jeg synes, at Retspolitisk Forening har flere gode indvendinger.
De skriver, at udeblivelsesdomme i udgangspunktet er i strid med princippet om en retfærdig rettergang, og at deres anvendelse derfor skal have undtagelsens karakter og være velbegrundet.
Og noget af det sidste, de skriver i Retspolitisk Forenings høringssvar, handler om, hvad omfanget af det her er.
De skriver nemlig, at den foreslåede udvidelse af adgangen til at anvende udeblivelsesdomme hviler på en udokumenteret påstand om, at der spildes mange ressourcer, ved at retsmøder må aflyses og udsættes, fordi en tiltalt udlænding, der påstås udvist, ikke møder op.
Retspolitisk Forening henstiller, at der inden fremsættelsen af lovforslaget eller i det mindste under Folketingets behandling sættes tal på, hvor ofte den slags retsmøder aflyses, og på de udgifter, der vil kunne spares ved den foreslåede ordning.
De ting skal vejes op mod hinanden, og i SF's regnskab fører det til, at vi ikke kan støtte lovforslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2019-03-26:
Måske to.
Jeg vil bare gerne stille justitsministeren et spørgsmål.
Nu siger justitsministeren også, at det er et vigtigt skridt, og det må jo så betyde, at det er et stort omfang.
For hvis vi snakker om kriminelle, hvor der er tale om mere alvorlige forbrydelser end dem, vi snakker om her, så kommer de jo formentlig med to betjente, en på hver side, og bliver transporteret hen til domsafsigelsen.
Så det er folk, der har været ude inden.
Og hvis vi så fraregner dem, som frivilligt har givet tilsagn om, at man kan køre sagen uden deres tilstedeværelse, hvad er det så for tal, vi snakker om?
Det er mere for at få et indtryk af det.
Det er jo lidt svært, når man ikke rigtig har noget talmateriale, der ligesom kan belyse, hvor stort det her problem egentlig er.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-03-27:
Tak for spørgsmålet.
Medicin er ikke førstevalg ved behandling af børn og unge med søvnbesvær.
Det fremgår klart af Sundhedsstyrelsens nationale vejledning på området, og det fremgår også, at gode rutiner og regelmæssighed omkring barnets indsovning skal være på plads inden eventuel behandling med sovemedicin.
Vurderingen af, om et barn har behov for medicinsk behandling, skal foretages af en børne- og ungdomspsykiatrisk speciallæge, og den vurdering skal selvfølgelig også støtte sig op ad de nationale vejledninger og retningslinjer om, at man ligesom skal have prøvet alt andet.
Det vil sige, at i de tilfælde, hvor en kugledyne eller andre tiltag ikke er tilstrækkeligt til at hjælpe barnet, er det op til en speciallæge at vurdere, om der er behov for behandling med lægemidler.
Om der så konkret skal udskrives melatonin eller andet som en del af behandlingen, er så baseret på en lægefaglig vurdering.
Men jeg kan bekræfte det, som jeg egentlig hører spørgeren spørger til i spørgsmålet.
Jeg tror, at det er vigtigt at holde fast i det, jeg svarede indledningsvis, fordi man kan godt gøre den her sag meget kompliceret, og det er der jo så nogle, der også forsøger at gøre netop i sagsbehandlingen derude – det oplever jeg sådan set også, som spørgeren siger – og som tolker alle mulige detaljer i svar i stedet for egentlig at forholde sig til det, som er blevet slået fast ikke bare i de svar, jeg har givet til Folketinget, men også af min forgænger på posten som sundhedsminister: At medicin ikke er førstevalget, og at man skal have afprøvet andre ting først.
I den sammenhæng er en kugledyne en rigtig god ikkemedicinsk mulighed.
Det kan udleveres som et behandlingsredskab både permanent, men også for en midlertidig periode, men det kan også være et hjælpemiddel, og dermed er vi ovre i servicelovens regler.
Men jeg synes egentlig, at det, der er vigtigt at få slået fast igen i dag, er, at man ikke bare kan udskrive sovemedicin eller kræve sovemedicin udskrevet som første valg.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-03-27:
Tak for det.
Jeg er glad for, at ministeren endnu en gang understreger, at medicin ikke er første valg.
Således svarer ministeren jo netop selv i et spørgsmål, at hvis en kugledyne anvendes for at opnå yderligere forbedring af behandlingsresultatet eller for at forhindre forringelse af behandlingsresultatet, er dynen et behandlingsredskab, altså noget andet skal komme først.
Og videre, at hvis kugledynen kan bevilges efter serviceloven som et hjælpemiddel, kan man gøre det, hvis der ikke er yderligere mulighed for behandling af borgerens lidelse og de søvnvanskeligheder, som følger af lidelsen.
Der skal også i forhold til serviceloven ske noget andet, før man kan forsøge sig med eksempelvis en kugledyne.
Men hvorfor er diagnosen egentlig så vigtig, hvis problemet kan aflastes netop ved midlertidig eller varig brug af f.eks. en kugledyne?
Ville det ikke netop giver god mening, at den praktiserende læge eksempelvis kunne afhjælpe symptomerne ved at ordinere en ikkemedicinsk behandling først?
Og hvis det virker, har vi så i virkeligheden ikke også aflastet en overophedet psykiatri?
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Kan ministeren forsikre, at medicinsk behandling ikke er en forudsætning, før man prioriterer ikkemedicinsk behandling i form af f.eks. kugledyner i behandlingen af børn og unge med søvnløshed som følge af eksempelvis adhd?
Karin Nødgaard (DF), 2019-03-27:
Så må vi jo håbe, at det også ender sådan, at netop fagligheden vil være helt i top, og at man går ind og kigger på, at der her faktisk er et mangelfuldt grundlag at træffe en beslutning på, og at man derfor vil skrinlægge det her projekt.
Nu er det, der netop også bekymrer mig meget, det med dyrelivet og de udfordringer og faktisk også de store konsekvenser, der vil være på både kort og lang sigt for bestemte dyrearter.
Har ministeren haft en dialog med sin kollega miljøministeren om det her område, med henblik på hvordan man kan sikre – og måske endda sige det med en lidt stærkere stemme – at det her projekt bliver skrinlagt?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-27:
Først og fremmest er det vigtigt at understrege, at projektudvikleren her har søgt på fuldstændig lovligt grundlag.
Det er således, at hvis vvm-redegørelsen viser, at der ikke er nogen udfordringer, altså hvis man kommer dertil, så er jeg forpligtet til i henhold til lovgivningen også at give en tilladelse.
Derfor har jeg sendt et klart signal – og det har jeg gjort i forbindelse med et møde, jeg havde – om at få kigget på det her så grundigt som overhovedet muligt: Kig nu på, hvilke muligheder der er; hvordan ser I det her?
Som spørgeren så rigtigt påpeger, har Sverige jo peget på, at der er nogle udfordringer for fuglelivet.
Vi skal have det hele undersøgt.
Det er vigtigt for mig, at når man har et stykke arbejde, så får man vendt hver en sten.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-03-27:
Men der er jo ingen tvivl om, at der også er en diskussion om, om det er kommuner eller det er regioner, der skal betale for en kugledyne, uagtet at medicin og behandling i børnepsykiatrien også er dyrt.
Men når det nu ikke fungerer – for det gør det jo vitterlig ikke, det viser rigtig mange eksempler – er løsningen så ikke netop at beslutte, at de kliniske retningslinjer skal sikre, at f.eks. den praktiserende læge har mulighed for at ordinere kugledyne, før der iværksættes yderligere udredning eller behandling?
Og hvis en anden del af løsningen er at beslutte, hvem der skal betale, vil ministeren så ikke tage initiativ til at få løst det problem en gang for alle, og i givet fald hvornår?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-03-27:
Tak for spørgsmålet.
Nu er det jo ikke korrekt, hvad spørgeren siger om, at det først er efter statsministerens interview i Mandag Morgen, som udkom den 17. marts, at han er begyndt at holde § 20-spørgsmål hernede hver onsdag om bil for bil, sygehus for sygehus at bede om garantier for dem.
Så at det skulle være det interview, der ligesom er anledningen til det, tror jeg spørgeren skal revidere sin opfattelse af.
Der er i hvert fald mange onsdage, vi har brugt på det før.
Derfor kan jeg svare, som jeg også har svaret her i salen tidligere, og jeg kan jo egentlig også bare vælge at læse op af aftalen: Med sundhedsreformen ændres der ikke på den fastlagte sygehusstruktur, hverken for de 21 akutsygehuse eller de øvrige sygehuse.
Sundhedsfællesskaberne organiseres om de 21 akutsygehuses naturlige optageområder.
Og det vil sige, at af det fine kort, der er på side 33 i den aftale, vi har indgået med Dansk Folkeparti, vil man kunne se, at Vejle Sygehus, som spørgeren konkret spørger til, fortsat er et sygehus, og det bliver ikke lukket med den sundhedsreform, som vi har aftalt med Dansk Folkeparti.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-03-27:
Det er jo helt åbenlyst, at det ville være useriøst, hvis jeg onsdag efter onsdag mødte op i Folketinget og spurgte tilfældige ministre, om de ville give en garanti for dette eller hint, men det er jo bare heller ikke det, der er tilfældet – selvfølgelig er det ikke det.
Det er jo statsministeren, der i et langt interview i Mandag Morgen giver en håndfast garanti mod lukning af 21 specifikke sygehuse.
Statsministeren bliver spurgt og svarer så, at der ikke er nogen af de 21 akutsygehuse, der nu kan lukkes.
Og så siger intervieweren fra Mandag Morgen: Når du siger cementerer, lyder det jo nærmest som en Løkkegaranti imod sygehuslukninger.
Og det skal forstås som en overskrift, altså: Løkkegaranti mod sygehuslukninger.
Og han spørger så, om det er rigtigt, hvortil statsministeren svarer: Ja, det er jo evident.
Så det her med at begynde at kaste om sig med garantier er jo ikke noget, jeg har fundet på.
Det er noget, statsministeren har fundet på.
Og det er klart, at når statsministeren giver en håndfast, evident, cementeret garanti for 21 akutsygehuse, bliver vi, der er glade for de sygehuse, der er mindre, de 30 sygehuse, som er mindre, selvfølgelig nervøse, for hvorfor nævner statsministeren ikke de specifikke 30 sygehuse?
Og derfor synes jeg jo, det er politisk relevant at spørge helt kort, og jeg accepterer også et kort svar: Vil sundhedsministeren udstrække den evidente og cementerede garanti mod sygehuslukninger, som statsministeren giver til 21 akutsygehuse?
Vil sundhedsministeren udstrække den til at gælde de andre 30 – eller bare mere specifikt Vejle Sygehus?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-03-27:
Eller tænker ministeren også ligesom jeg, at det problem kan løses enkelt en gang for alle, hvis man træffer beslutningen om, hvordan det skal løses, og hvem der skal betale?
Og er det egentlig ikke svigt af børn, at det ikke allerede er sket?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-03-27:
Tak for det.
Jeg læser spørgsmålet op: Vil ministeren udstede en garanti for, at Vejle Sygehus ikke vil blive lukket som følge af sundhedsreformen, ligesom statsministeren har udstedt en garanti for landets 21 akutsygehuse?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-27:
Tak for det.
Som lovgivningen er skruet sammen, kan jeg ikke blande mig i det arbejde, der foregår i forbindelse med vvm-godkendelsen.
Det er et fagligt stykke arbejde, der foregår i et tæt samarbejde mellem Miljøstyrelsen og Energistyrelsen.
Jeg kan sende nogle klare signaler – det er den mulighed, jeg har – om, at man undersøger det hele og gør det så grundigt, man overhovedet er i stand til, og at der er en sikkerhed for, at fagligheden i det arbejde, der foretages, er helt i top, og det har jeg også tillid til at den er.
Karin Nødgaard (DF), 2019-03-27:
Ministeren har på et samråd udtalt, at havvindmøller hører til langt ude på havet, og at hvis Danmark skal nå i mål med den grønne omstilling, skal der være bred opbakning fra befolkningen, men hvordan harmonerer det med, at der er planer om opsætning af op til 60 havvindmøller i Jammerland Bugt, få kilometer fra kysten, et projekt, der med en mangelfuld vvm-redegørelse møder massiv modstand fra beboere, grønne foreninger og Kalundborg Kommune?
Jeg sætter stor pris på, at ministeren har appelleret til det, og også at hver en sten bliver vendt i sådan en sag her, for det er jo det, der er utrolig vigtigt, når man kan se, at der er så mange interessegrupper på det her område, som faktisk er bekymrede.
Og det er ikke kun, fordi man er bekymret på egne vegne, men man er faktisk også bekymret for vores natur og hele vores dyreliv osv.
Det er utrolig vigtigt, at man har fokus på det.
Jeg mangler lidt at høre ministeren sige – for det er jo en vigtig post, han sidder på – om ministeren ikke mener, at nu har man faktisk en pligt til at tage en mere intensiv dialog med de parter, der har, hvad skal vi sige, beslutningsretten, sådan at man kan sikre, at det her faktisk ikke bliver besluttet, når det er et så mangelfuldt fundament, man skal træffe en beslutning på.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-03-27:
Jamen jeg kan nu forsikre ministeren om, at mit spørgsmål skyldes den artikel i Mandag Morgen.
Og da jeg tidligere har spurgt ministeren om akutlægedækning, så skyldes det jo en anden garanti, som sundhedsministeren har givet et andet sted i landet.
Så det der med at give garantier er jo noget, som ministeren og regeringen betjener sig af.
Derfor er det selvfølgelig relevant at spørge, om den garanti kan udstrækkes.
Det synes jeg ikke ministeren svarede helt klart på, så jeg vil egentlig gerne høre, om garantien i forhold til de 21 sygehuse kan udstrækkes til Vejle.
Det synes jeg ikke der blev svaret konkret på.
Jeg vil gerne spørge, om der er den garanti for Vejle Sygehus.
Og så vil jeg måske også, hvis jeg kan nå det, spørge, hvad det egentlig er for et organ, der i den nye aftale, centraliseringsreformen, beslutter sygehuslukninger.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-03-27:
Men tilbage til det, regeringen og regeringens plan jo egentlig gør.
Langt størstedelen af de reduktioner, der er i den i forhold til landbruget, er jo de her kvoter, og det er at lave de her LULUCF-kreditter osv.
Og der er ikke reelle klimagasreducerende ændringer i produktionen.
Så hvad er det, regeringen reelt vil foretage sig fra nu for at få lavet den forandring, der skal til?
Er det bare at se på, hvad branchen selv gør, eller vil man komme med mål og midler fra regeringens side?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-27:
Når først vi er blevet klogere – og det er jo derfor, at vi afsætter 90 mio. kr. til formålet – så vil jeg ikke afvise andet, end at vi i god dialog med fødevareerhvervet også vil tage en diskussion af, hvilke tiltag der yderligere er brug for.
Alternativet og andre har jo peget på mulighederne for at udtage bl.a. lavbundsjord, og det har landbrugssektoren også selv gjort.
Nu har vi jo lavet en bred energiaftale , som også Alternativet er en del af.
Det er noget af det, som jeg mener vi bredt her i Folketinget bør kigge på, i forhold til hvad muligheder der er for det.
Tak for det til fru Karin Nødgaard.
Jeg har fuld forståelse for de borgere, som er bekymret over opførelsen af kystnære havvindmøller.
Derfor arbejder jeg for, at havvindmøller skal længere ud på havet, og for, at kommunerne får større medbestemmelse i de tilfælde, hvor der opstilles møller tæt på land.
Den kommunale indsigelsesret vil betyde, at et projekt som det i Jammerland Bugt højst sandsynligt ikke ville få en forundersøgelsestilladelse i dag.
Samlet set vil jeg gerne have møllerne i Jammerland Bugt længere ud på havet, men jeg er omvendt nødt til at acceptere, at projektudvikleren har ansøgt om projektet tilbage i 2012, hvor der på det tidspunkt ikke var en kommunal indsigelsesret mod projektet.
Jeg kan ikke uden videre stoppe projektet i Jammerland Bugt.
Jeg vil samtidig understrege, at projektet ikke er endeligt godkendt endnu.
Vurderingen af vvm-redegørelsen sker på baggrund af projektejers ansøgning, vvm-undersøgelsen selv og de indkomne høringssvar fra myndigheder og offentligheden.
Status er, at der nu er gennemført en offentlig høring af miljørapporten fra Jammerland Bugt havvindmøllepark, og at Energistyrelsen er ved at forholde sig til de indkomne høringssvar.
Karin Nødgaard (DF), 2019-03-27:
Den kommer nok heller ikke helt bag på mig.
Men det, jeg egentlig gerne vil have fokus på, er, hvad der er af muligheder i forhold til det projekt, der ligger der nu, når man kan se, at der er en mangelfuld vvm-redegørelse.
Jeg har stor respekt for nogle af dem, som måske er blevet hørt, men jeg tvivler jo lidt på, at man, hvis man ikke befinder sig som sejlklub i nærheden af Jammerland Bugt, så måske er den rette at spørge om nogle ting.
Så der er flere kritisable forhold, som gør sig gældende i forhold til den her vvm-redegørelse.
Man kan jo, når man står i en situation som den her, godt henholde sig til, at der er noget, der er en gammel ordning, og at man ikke kan gå ind og sige noget, men jeg mener jo alligevel, at en minister har nogle andre beføjelser.
Det skal vel være således, at man, når man både som borger, men også når vi som politikere agerer, kan sige, at her er der altså noget, som ikke danner et fagligt forsvarligt grundlag for at beslutte noget, og så må man kunne skride ind.
For da det her, som jeg har forstået det, jo egentlig i princippet er ude af statens hænder, fordi det nu er en anden udvikler, der skal stå for det, hvis det er, så er der faktisk nogle muligheder for, at man kan sige, at man så gennemfører det her projekt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-27:
Tak for det spørgsmål, fru Karin Nødgaard.
Vvm-redegørelsen og det faglige grundlag skal være i orden.
Det er der slet ikke nogen tvivl om.
Så er det afgørende jo, at jeg, da jeg bliver minister tilbage i 2015, også bare ret hurtigt bliver opmærksom på, at der er nogle udfordringer en række steder i Danmark, bl.a. det nævnte sted, Jammerland Bugt, og det er jo baggrunden for, at regeringen tager initiativ til at lave en lokal indsigelsesret, således at kommuner, der ligger op til de første 8 km ud i havet, har indsigelsesret, og med energiaftalen har vi nu udvidet det til 15 km.
Det gælder jo for alle nye projekter.
Så er der en række projekter, som ligger tilbage i tiden, og som på det tidspunkt er godkendt efter gældende regler.
Det har jeg ikke mulighed for at lave om på.
Karin Nødgaard (DF), 2019-03-27:
Jeg anerkender fuldt ud det, som ministeren har foretaget sig på det her område de seneste år.
Det er prisværdigt, at der er blevet strammet op i forhold til den her lovgivning.
Men jeg noterer mig også, at ministeren som indledning til sit andet svar her siger, at en vvm skal være i orden.
Der tænker jeg bare, at hvis ministeren nu er bekendt med, at der faktisk er en vvm – og jeg er sikker på, at ministeren også har læst, at den ikke er i orden – hvad gør det så i forhold til de initiativmuligheder, ministeren har at kunne skride til nu?