runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Jamen så prøver jeg at spørge videre, for jeg synes lidt, at retorikken fortsætter her.
Vi kigger ind i en grøn omstilling; vi kigger ind i en omstilling af hele vores energisektor til grøn og vedvarende energi.
Det er i min optik – sammen med omstilling af hele fødevareerhvervet – en kæmpe udviklingsmulighed, vi står med dér og kigger ind i.
Griber vi det rigtigt an, kan vi få rigtig mange arbejdspladser.
Jeg tror, det er vigtigt, at Danmark også har en stærk hovedstad.
Men vil ordføreren ikke give mig ret i, at hvis vi griber den grønne omstilling rigtigt an, kan det virkelig være en vækstdriver ude i den del af Danmark, der ligger langt væk fra de store byer?
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-09-07:
Jeg er med på, at man ikke skal tale tingene ned, og det mener jeg bestemt heller ikke at vi gør i Danmarksdemokraterne.
Jeg tror, at næsten stort set alle os, der er valgt fra Danmarksdemokraterne, bor derude, fordi vi godt kan lide at være der, og fordi det er et dejligt sted at være.
Men man er også bare nødt til at kigge på de politiske realiteter, og det er jo dem, vi prøver at rette op på for at skabe en bedre balance.
Altså, som jeg nævnte som ét eksempel, er der fra 2015 til 2022 kommet 10.000 ekstra statslige arbejdspladser i København.
Og jeg flyttede ikke ud af København, fordi jeg synes, at København er grim og det er et dårligt sted.
Men det går rigtig godt i vores hovedstad, og det er supergodt, men kunne det ikke godt være med til at skabe en lidt bedre balance i landet, hvis nogle af dem f.eks. kom til spørgerens hjemkommune, Tønder Kommune, eller til Nordjylland eller andre steder, hvor der kunne være lidt mere brug for dem?
For det er jo ikke, fordi vi står og mangler statslige arbejdspladser i København, men alligevel er der kommet 10.000 ekstra.
Så jeg synes, det er afgørende, at vi får en bedre balance.
Altså, i forhold til f.eks. at rulle internet ud bor man så tæt i Herning, hvor jeg bor, at der er det en rimelig god businesscase for virksomhederne at rulle internet ud, men der er altså mange andre steder, hvor der er så langt imellem husene, at det ikke giver mening.
Derfor har vi en bredbåndspulje, men regeringen har valgt at skære ned på den.
Det synes vi da er ærgerligt; vi vil gerne have, at der er lige vilkår, lige meget hvor man bor henne i landet, og det kan vi godt politisk være med til at understøtte.
Henrik Frandsen (M), 2023-09-07:
Mange tak for ordet, og tak for en rigtig god ordførertale.
Der er så dejligt ude på landet – jeg tror, det er H.C. Andersen, der indleder »Den grimme ælling« på den måde; jeg er ikke hundrede procent sikker, men det mener jeg det er.
Og det kan jeg i hvert fald skrive under på.
Jeg bor selv derude, i et landområde.
Nogle kalder det Udkantsdanmark.
Det, jeg vil spørge ordføreren om, er, om han ikke er bekymret for den italesættelse, der hele tiden er af landområderne og landdistrikterne i Danmark, af, at de hele tiden bliver snydt, at der hele tiden bliver taget noget fra dem, og at de hele tiden er i en offerrolle, og om ordføreren ikke tror, at det måske er med til at forstærke den udvikling, der nogle steder er i landområderne med affolkning osv.
Tror ordføreren ikke, at hvis vi vendte retorikken om og begyndte at fremhæve de gode ting, alle de fantastiske ting, der foregår ude i landdistrikterne, som jeg selv er med til at tage del i, altså det liv, der er derude, at så fik vi måske også skabt en positiv spiral?
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-09-07:
Som jeg forstår det, prøver man at lave skattesystemet om som en del af det.
Det er jeg faktisk ikke den store tilhænger af.
Uanset om man vælger at køre på cykel eller elcykel eller scooter eller knallert eller i bil eller bruger kollektiv transport, så synes jeg egentlig, at kørselsfradraget skal være det samme for at motivere folk til at være mere villige til at transportere sig for at komme på arbejde.
Jeg synes ikke, at det er en god idé, at vi på den måde giver forskellige fradrag i forhold til transportmiddel, mest af alt fordi det næsten er umuligt at tjekke; det er jo ikke noget, der på nogen måde kan kontrolleres, om man eksempelvis i januar sidste år har taget bussen eller cyklen.
Det er bare at åbne for noget, der er svært at kontrollere, og noget, der kan snydes med.
Så jeg synes faktisk, det er en god idé, at det er det samme fradrag, men hvad fradraget så skal være, er vi med på at skrue på.
Nej, og tak for det spørgsmål.
Nu har jeg jo selv gravet ned i bare reserverne alene.
Det er også derfor, at jeg ikke køber ind på, at man bare skal komme og sige: Vi vil bare have en højere forhandlingsreserve.
Så jeg tror godt, at vi kan få det til at lykkes, hvis regeringen trods alt er villig til, at vi også i forhandlingerne kan få indflydelse på de penge, der er sat af i forslaget til finanslov.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
Tak for det tilsagn om, at den økonomiske ramme sådan set er rigtig.
Derfor vil jeg så også bare advare mod at tro, som nogle har været inde på, og jeg tror også, at Danmarksdemokraterne har været inde på det, at man eksempelvis kan flytte penge fra oprustningen af udenrigstjenesten og så bruge dem på indenlandske udgifter.
For så kommer der flere penge i omløb, og så risikerer man at puste til inflationen.
Og jeg håber bare, at nu er advarslen givet, og at jeg kan få et tilsagn om, at det kommer Danmarksdemokraterne ikke til at levere i deres finanslovsforslag.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-10-03:
Deres Majestæt og Kongelige Højheder.
Folketingets åbning er jo en af demokratiets festdage.
I dag er alle blikke rettet mod vort folkestyre, og det kan vi med rette være stolte af.
Der er gået knap et år siden folketingsvalget, og jeg håber særlig, at alle nye folketingsmedlemmer har fundet sig godt til rette her i huset, som er et dejligt sted at være med den enormt gode hjælp, der er fra Folketingets mange dygtige ansatte.
Mange har nok opdaget, at det at være folkevalgt politiker er grundlæggende anderledes end alt andet arbejde.
De fleste ved, at arbejdsgangene og arbejdspresset er anderledes end andre steder.
Det kan være stressende, og der kan ryge finker af panden, som man siger, men kedeligt er det aldrig.
Det er ikke et 8-16-job at være folketingsmedlem.
Det er noget, man er døgnet rundt alle årets 365 dage, men det er også et privilegeret liv!
Det største privilegium af alle er at være valgt af den danske befolkning.
Jeg anså det for at være en stor ære at være formand for Folketinget og være med til at præge rammerne for vores folkestyre, men folketingsformanden er jo valgt herinde.
Det er ligeledes en stor ære at være minister og en del af en regering, men hertil er man jo udpeget af regeringens leder.
Som folketingsmedlem er man derimod valgt direkte af befolkningen.
Det er en stor tillidserklæring.
Det er et stort ansvar.
Det stiller krav til personlig integritet, moral og flid.
Det stiller krav til evnen til at søge de løsninger, som er bedst, i samarbejde med andre – regeringen og Folketingets partier.
I dag er det så mig – som det længst siddende og det ældste medlem af Folketinget – der skal åbne Folketinget på denne første tirsdag i oktober for at opfylde grundlovens krav.
Ifølge grundloven skal vi mødes på denne dag og høre statsministerens redegørelse for rigets almindelige stilling og de af regeringen påtænkte foranstaltninger.
Ifølge Folketingets forretningsorden skal jeg åbne Tinget og få det sat, dvs. lede valget af Præsidium og tingsekretærer.
Til formand har samtlige partier indstillet hr. Søren Gade.
Hvis ingen begærer afstemning, vil jeg betragte indstillingen som vedtaget.
Den er vedtaget.
Tinget er herefter sat, og jeg skal bede formanden om at indtage formandspladsen.
Tillykke.
Til første næstformand har Socialdemokratiets gruppe udpeget hr. Leif Lahn Jensen.
Da Moderaterne og Socialistisk Folkeparti har lige mange medlemmer, har der fundet lodtrækning sted mellem de to grupper, hvorefter Moderaternes gruppe til anden næstformand har udpeget hr. Jeppe Søe og Socialistisk Folkepartis gruppe til tredje næstformand har udpeget hr. Karsten Hønge.
Efter fælles forståelse mellem Danmarksdemokraterne og Liberal Alliance, som har lige mange medlemmer, er udpegningen af fjerde næstformand sket uden lodtrækning.
Til fjerde næstformand har Danmarksdemokraterne således indstillet fru Karina Adsbøl.
Camilla Fabricius (S), 2023-10-05:
Tak for det.
Jeg vil gerne lige skifte spor og sætte fokus på en aftale, vi startede med at lave sammen, nemlig aftalen om »Børnene Først«, hvor jeg havde en klar oplevelse af, at vi havde et rigtig godt samarbejde med Dansk Folkeparti, og derfor ærgrede det mig også meget, at man trådte ud af aftalen.
Og noget af det, som var ret væsentligt for både Dansk Folkeparti og for Socialdemokratiet, var også den indsats, som vi kan se i flere af de udsatte boligområder, hvor man har familier med anden baggrund end dansk, og hvor der er oplevet mere vold og dårligere trivsel.
Vi kan se, at sagsbehandlerne reagerer langsommere på børn med anden baggrund end dansk, og det var jo noget af det, vi ønskede at gøre op med.
Vi ønskede, at børn, uanset hvor de var født henne, skulle have en reel chance.
Derfor ærgrer det mig også, at man er trådt ud af aftalen, og det kunne jeg godt tænke mig at få nogle ord på her i dag.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-10-05:
Der vil jeg jo være fuldstændig ærlig – og det er ikke, fordi jeg ikke altid er det – men jeg vil være så ærlig at sige, at det vil jeg gerne undersøge, for det tror jeg ligger før min tid som formand.
Altså, mit slogan er jo »danskerne først«, så hvorfor ikke også børnene, hvis det også er de danske børn, ikke?
Det var noget med nogle ghettoer og sådan, men lad os tale om det.
Så i stedet for at stå og her og give et eller andet sådan overfladisk paradesvar, hvor jeg egentlig ikke rigtig er inde i sagerne, så vil jeg meget hellere undersøge det og så vende tilbage til fru Camilla Fabricius.
Nej, det behøver jeg slet ikke, for det synes jeg er en god idé.
Jeg vil bare håbe, at fru Camilla Fabricius' parti den her gang gider at tale med de gamle venner i fagbevægelsen.
Jeg tror, der er nogle sår, der skal slikkes, siden man afskaffede store bededag.
Camilla Fabricius (S), 2023-10-05:
Tusind tak for det.
Så kan vi parkere den, og så kan jeg jo næsten håbe, at jeg kan få et lige så positivt svar til det næste spørgsmål, som drejer sig om hele ønsket om, at vores velfærdsmedarbejdere kan få et løft af lønnen, altså om Dansk Folkeparti så også vil gå hjem og tænke over det.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-10-05:
Det er vi heller ikke, det kan jeg love.
Det er undertegnede, der har stået fadder til vindmølleloftet i Danmark, som gør, at landet slet ikke er blevet plastret til af møller i det omfang, som venstrefløjen har ønsket det.
Det var undertegnede i min første periode i Folketinget, der egenhændigt fik forhandlet den her kompensationsordning for vindmølleramte hjem.
Så var jeg i Bruxelles i 10 år og kommer så tilbage, og så er det afskaffet.
Så jeg kan bare sige, at hr. Kim Edberg Andersens opfattelse af Dansk Folkeparti i forhold til vindmøller og de gener, som det skaber for borgerne, er fuldstændig rigtig.
Det er et kæmpeproblem, og vi skal have højere erstatninger og strammere regler.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-10-05:
Tak for det.
Det næste spørgsmål er vedrørende de her testcentre.
Jeg ved, at Dansk Folkeparti er med i den her screeningsproces, som så er blevet til, at vi skal have en halv kilometer høje vindmøller i enten Jammerbugt, Tønder eller Esbjerg.
Og det er jo noget overraskende for mig som politiker med en fortid i Dansk Folkeparti, at man lige pludselig er blevet så forhippet på at have så store vindmøller, som er så meget til gene for mennesker på grund af omkredsen på land, så kan ordføreren forklare, hvad der gik galt?
Hvorfor blev man lige pludselig kæmpe tilhængere af kæmpe vindmøller i Dansk Folkeparti?
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-10-05:
Tak for talen.
Jeg ved ikke, om jeg synes, den var god.
Der var måske lige rigelig polemik til mig.
Det er sådan set også okay.
Det kan jeg egentlig godt sortere fra, for jeg synes faktisk, at hr. Morten Messerschmidt har nogle gode pointer på nogle områder.
Derfor synes jeg også bare, det var ærgerligt, at det blev sådan lidt mere et show.
Hvis der er én ting, vi ikke skal acceptere på vores arbejdsmarked – der har hr. Morten Messerschmidt jo fuldstændig ret – så er det diskrimination og da især diskrimination af ældre dygtige medarbejdere, der igennem et helt liv har bidraget til arbejdsmarkedet og endda givet deres viden videre for så at blive valgt fra til sidst i arbejdslivet.
Det synes jeg er en fuldstændig rigtig pointe.
Gid, den havde fået lov til at stå noget mere klart.
Men så må jeg jo spørge for at høre lidt mere: Hvad kan hr. Morten Messerschmidt forestille sig vi skal gøre ved det?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-10-05:
Jeg er fuldstændig enig, og jeg glæder mig til, at vi, Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti, kan arbejde tæt sammen også på det område.
Der er jo rigtig meget ved kommunalreformen, som har slået fuldstændig fejl.
Der er rigtig meget ved centraliseringen, hvor mange borgere, tror jeg, føler sig distanceret og nærmest ikke ved, hvem der sidder i deres byråd, og hvor kommunekontoret og sådan nogle ting ligger, fordi det er blevet så stort.
Men på den anden side er der også nogle områder, hvor kommunerne er for små, det må vi se i øjnene, og der er handicapområdet virkelig et af dem.
For som hr. Kim Edberg Andersen siger, er der nogle handicap, hvad enten de er medfødte eller erhvervet senere, der er så specielle, at man måske i en kommune kun har én med det specifikke behov.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-10-05:
Denne gang var det rigtigt, hr. formand.
Jeg reagerer på, at det blev italesat, som om hr. Morten Messerschmidt ikke kerer sig om handicappede, og jeg ved personligt, at man har skudt langt forbi målet, hvis man tror det.
Så det første spørgsmål, jeg har til hr. Morten Messerschmidt, er dybest set i forhold til de her handicapråd.
I Nye Borgerlige kan vi godt være noget bekymret for, at det for nogle små handicap – ikke, hvordan man bliver ramt, men hvor mange der bliver ramt af det – gælder, at de kommuner, vi har, ikke har ekspertisen, ikke har ressourcerne, altså at de simpelt hen ikke har midlerne til det.
Er Dansk Folkeparti interesseret i at gøre som Nye Borgerlige og sige, at vi bliver nødt til at flytte handicapområdet ud af kommunerne, for de har simpelt hen ikke ressourcerne til det, og på den måde arbejde videre, når vi skal tale om handicapområdet her til efteråret, så vi får en løsning på det her, hvor vi fjerner det her med kassetænkningen, og så vi igen bare har fokus på, at de mennesker, der har behov for hjælp, selvfølgelig får det?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-10-05:
Jeg er fuldstændig enig.
Det er en fuldstændig uoverkommelig opgave at skulle styre efter 4.000 forskellige mål.
Men det handler så også om, hvad vi vil med folkeskolen, og al den der snak om at skabe helstøbte mennesker og fuldt oplyste demokrater, og man kan jo nærmest se, at der i skarp parentes står »medlem af Radikale Venstre«, skal vi væk fra, og så skal vi tilbage til det, folkeskolen handlede om, nemlig at skabe unge danske drenge og piger, som med åbent sind og veloplyst kan gå ud og gøre noget godt for Danmark og for verden.
Lotte Rod (RV), 2023-10-05:
Ud over at jeg måske er lidt uenig med hensyn til pædagogikken og didaktikken, tænker jeg på, om jeg hørte hr. Morten Messerschmidt være enig i, at det vil være godt faktisk at få afskaffet den målstyring, der er i fagene, og i stedet for få formåls- og indholdsbeskrivelser, sådan at der netop bliver tid til, at man faktisk kan læse værkerne, at man kan fordybe sig i dem, og at man kan snakke om dem.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-10-05:
Det vil nok ikke komme som en overraskelse for hverken hr. Søren Egge Rasmussen eller den danske befolkning, at i forhold til klimapolitikken ligger Dansk Folkeparti og Enhedslisten nok lidt fra hinanden.
Altså, vi har sådan grundlæggende to formålsparagraffer inden for klima- og energipolitik, hvor i hvert fald den ene skal være opfyldt og helst begge to.
Den ene er: Kan vi tjene penge på det?
Og den anden er: Gør det verden grønnere?
Altså, tag f.eks. den her vejafgift.
Gør det Danmark rigere?
Nej, det gør det ikke.
Det gør sådan set kun, at der er ekstra omsætning i de østeuropæiske vognmænds kasser.
Gør det verden grønnere?
Nej, det gør det heller ikke.
For det eneste, det betyder, er, at vi får mere cabotage og ja, at der er nogle andre, der kører rundt med tingene med måske også løndumping osv. Det samme kan jo siges i forhold til en CO 2 -afgift på landbruget.
Det gør bare, at vi flytter produktion ud af landet.
Gør det verden grønnere?
For vi kommer til at spise flere bøffer fra Østeuropa.
Det synes jeg lyder som en smuk og ovenikøbet velformuleret
hensigtserklæring
Lad os fjerne folkeskolelovens § 1 og vende tilbage til tiden før den blå betænkning, altså inden der var alt den rundkredspædagogik og sovsesnak om verdensborgere og verdensmål, og hvad ved jeg, og lad os vende tilbage til det, det egentlig handler om, nemlig at unge mennesker i folkeskolen skal lære at sidde ned, at lytte til læreren, at læreren har respekt – det har ældre mennesker i øvrigt tit – at de skal lære at tale dansk, at de skal lære at skrive dansk, at de skal lære at regne, og så skal de lære noget dansk litteratur.
Og når vi kommer op i de højere klasser, kan vi også tage lidt engelsk og tysk litteratur med.
Ja tak!
Det er vi i høj grad.
Og jeg er i virkeligheden ked af, at der er kommet den her modsætning mellem de store byer og større byer og så resten af landet.
Altså, vi er nødt til at sikre, at uanset hvor i landet man bor, er der bredbåndsforbindelse, er der muligheder for transport, og er der alle de grundlæggende forudsætninger for, at man både kan leve et godt liv og starte en virksomhed, og at vi på den måde kan få tingene til at gro igennem hele Danmark.
Det er ekstremt vigtigt; jeg er glad for, hvis vi også kan samarbejde med SF om det.
Sofie Lippert (SF), 2023-10-05:
Det er rigtigt, at der tydeligvis er mangler penge nogle steder i det her system, men jeg kan høre på ordføreren til sidst, at der måske også skal følge nogle penge med.
Så vil jeg gerne høre: Er Dansk Folkeparti enig med os i SF om, at det er nødvendigt faktisk at prioritere fra nationalt hold og ikke lade det være op til kommuner og regioner, men altså prioritere fra nationalt hold, at vi har busdrift i hele Danmark og ikke kun i de større byer?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-10-05:
Ja, og hvis man så lige må tilføje, at det jo ikke er, fordi der tilsyneladende mangler penge i systemet, for det ene gyldne håndtryk efter det andet på flere millioner kroner bliver jo delt ud til tidligere medarbejdere.
Altså, der er flere løsninger.
På de områder, hvor der er grundlag for en konkurrenceudsættelse, skal man gøre det, sådan at der kan komme flere bydere på banen.
Det har vi bl.a. set i forhold til togdriften, altså at det er det, der skaber billigere priser og nogle gange også bedre vilkår.
Og på andre områder, f.eks. i sådan tyndtbefolkede udkantsområder, er det et spørgsmål om penge, og det skulle jo gerne gå hånd i hånd.
Sofie Lippert (SF), 2023-10-05:
Tak for ordet.
I sidste uge modtog jeg en borgerhenvendelse til: Sofie Lippert, transportordfører for DF.
Det var en lidt underlig oplevelse for mig, men jeg tror, det skyldtes, at jeg og ordførerens kollega hr. Nick Zimmermann har sagt noget, der er meget lig hinanden, den seneste uge, nemlig at det er alt for dårligt, at priserne på den kollektive transport stiger, og at busser i især landdistrikterne lukker ned, så børn, unge, ældre og generelt folk, der ikke ejer en bil, får dårligere mulighed for at transportere sig rundt i vores land.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren om, hvad man så gør, for der er ingen tvivl om, at Dansk Folkeparti og Socialistisk Folkeparti er enige om, at det er for dårligt.
Så jeg vil gerne høre ordføreren: Hvad er Dansk Folkepartis plan for at redde den kollektive transport?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-10-05:
Politik bliver jo desværre nok mere og mere showbizz, men jeg skal til gengæld prøve at give spørgeren et sagligt svar.
Jeg synes f.eks., at staten skal gå forrest, sådan at man, når man har en medarbejder, som er 1 år eller ½ år fra at skulle træde tilbage, så i stedet for at have en samtale om, hvordan man tilrettelægger afskedsreceptionen, så har en samtale om, hvad der skal til for, at vedkommende bliver længere.
Handler det måske om mere fleksible arbejdsvilkår?
Jeg ved, at man i dag i hovedoverenskomsten for finanssektoren har ret til at gå ned på en 4-dages arbejdsuge, når man nærmer sig pensionsalderen.
Kunne det være noget, vi måske skulle tilbyde alle seniorer?
Så kunne det godt være, at man var lidt mindre nedslidt og lidt mindre stressramt, når man nærmede sig den tid, og at man faktisk havde lyst til at blive længere, i stedet for at det er som i dag, hvor rigtig mange sparer op til deres pensionstilværelse og trækker sig tilbage før pensionsalderen.
Så sådan nogle ting kunne det være.
Og der tror jeg altså, at staten, regionerne og kommunerne kan gå foran med et godt eksempel.
Ja, man kunne jo mere konsekvent fratage dem ydelserne, hvis de ikke tager en uddannelse.
Det ville jeg synes var helt rimeligt.
Man kunne også gøre noget af det, som regeringen jo snakker meget om – generelt snakker den jo ret meget, men når den gør noget, er det desværre som regel det forkerte – altså genindføre mesterlæren.
Selv om man måske bogligt ikke lige er den, der har fået topkarakterer, så kan det godt være, at man er god til at bruge hænderne, og hvis der er en, der viser en, hvordan man skal gøre det, så kan det være, at man har lettere ved at forstå det og lære det, end hvis man skal læse det i en bog.
Så der er masser af ting, vi kan gøre, hvis bare regeringen ville stoppe med alt det, den laver, altså at afskaffe helligdage, nedskære ytringsfriheden, og hvad ved jeg.
At fokusere på at løse problemerne ville være dejligt.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-10-05:
Jeg kunne godt tænke mig, at vi fik undersøgt lidt, om de der 30 mia. kr. stadig væk gælder med den beskæftigelsesgrad, vi har set senest, hvor det jo er gået meget frem.
Derudover tror jeg ikke rigtig, der er nogen partier herinde, der er uenige i det, som hr. Morten Messerschmidt siger, altså både det, at seniorer skal mere i arbejde og ikke mindst det med de her 40.000 unge uden uddannelse og arbejde.
Men hvad vil Dansk Folkeparti konkret gøre?
Så hvad vil DF konkret gøre for at få dem ind?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-10-05:
Det er altid dejligt med folk, der betaler skat, for det er det, der gør, at vi har en volumen, sådan at vi kan bygge et velfærdssamfund op og f.eks. forhindre de nedskæringer på ældreområdet, som Socialdemokratiet så ikke vil forhindre.
Men det, at der er nogle udlændinge, der arbejder, skal jo ikke gøre, at vi lukker øjnene for alle de udlændinge, der er en byrde.
Sagen er jo også, at der isoleret set i forhold til serviceydelser og overførselsindkomster i dag er et negativt resultat i forhold til tredjelandsborgere på 30 mia. kr.
Derudover kommer det ekstra træk på retsvæsenet, sundhedsvæsenet, handicappolitikken osv. osv., hvor de her folks udgiftstræk jo ikke er regnet ind.
Så der er rigtig meget, vi kunne spare ved simpelt hen at sørge for, at der var flere af dem, der kom ud.
Når jeg så er modstander af mere udenlandsk arbejdskraft, så er det, fordi vi i Dansk Folkeparti vil sætte danskerne først.
Vi vil hellere prioritere de seniorer, der i dag bliver holdt ude af arbejdsmarkedet på grund af aldersdiskriminering, vi vil hellere give en mulighed for de handicappede, der bliver holdt ude på grund af diskriminering.
Vi vil hellere sige til de 40.000 unge, som i dag hverken er i job eller i uddannelse, at de skal se at komme ud og få gang i deres liv og på den måde blive en del af arbejdsmarkedet eller uddannelsessektoren.
Jeg synes ærlig talt, det er en falliterklæring, når vi har så mange danskere, der gerne vil, at man så bare taler om, at nu skal vi have folk fra den anden side af jordkloden ind.