runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
Det er det, pengene er afsat til, og det er tydeligt markeret.
Det er jo de forhandlinger om det, der nu skal gå i gang hos børne- og undervisningsministeren.
Jeg er egentlig lidt optaget af, hvem der i KL har fortalt ordføreren, at de gerne vil bruge de penge på en række andre ting.
Dem, jeg har talt med i KL, var også ret optaget af de ting her, altså flere lærere.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-18:
Det var deres – hvad hedder det? – arbejdsordfører eller et eller andet.
Jeg skal nok give et link til, hvad han hedder, for det var ham, der udtalte det der med, at man ikke kunne garantere, at de her penge bliver brugt til flere lærere.
Og det er jo også det, der ligger i selvstyreordningen, altså at når man giver flere penge herindefra, kan man ikke garantere det, medmindre man sætter et krav på og øremærker de her penge til kun at kunne bruges til flere lærere.
Men det er jo ikke det, der står i finansloven.
Det er bare et løft af folkeskolen generelt, men pengene kan lige så godt være til flere ledere, det kan være til flere konsulenter, det kan være til alt muligt andet end flere lærere.
Men man skriver altså en overskrift, der heder flere lærere.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
Jeg tror, vi kommer til at blive ret tydelige på, at det er flere lærere, og at det er derfor, overskriften til afsnittet om det her i finansloven hedder det.
Det er netop for at understøtte den nye start, som folkeskolen skal have, og den helt altoverskyggende udfordring i folkeskolen er, at vi mangler lærere, og at vi mangler lærere, der har nok tid.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-18:
Mange virksomheder beretter, at de har svært ved at finde arbejdskraft til ledige stillinger.
Det er et problem, der har stået på i nogen tid, og det er også et problem, der formentlig kommer til at stå på i nogen tid endnu.
Svaret i den her finanslov er tofoldigt: Det ene er, at man på sigt vil sænke antallet af mennesker i Danmark, der udbyder deres arbejdskraft, med 900 personer, altså næsten 1.000; det andet
er, at man vil øge beskæftigelsen i den offentlige sektor med 5.000 personer.
Det vil sige, at der er ca. 6.000 personer færre til rådighed som følge af finansloven for beskæftigelse i private virksomheder, der allerede i dag står og mangler nye ansatte.
Er det en succeshistorie for Det Radikale Venstre?
Nu er erhvervslivet jo en bred sag.
Der findes erhvervsliv i alle afkroge af Danmark, og hvert sted er der også nogle personer, som er en del af det erhvervsliv.
Erhvervslivet har også problematiseret, at Det Radikale Venstre og de øvrige røde partier i en tid, hvor virksomheden har svært ved at finde arbejdskraft, vælger at øge den offentlige beskæftigelse med 5.000 personer, altså 5.000 personer, som så ikke er til rådighed for ansættelse i private virksomheder.
Er det virkelig det, der skal til, nu i en tid, hvor vi fortsat har en meget, meget stor offentlig sektor i Danmark, men hvor der altså også er mangel på arbejdskraft i den private sektor, altså at den offentlige sektor sætter sig på mere af den arbejdskraft, der er til rådighed, og at den arbejdskraft i øvrigt bliver mindre på grund af den her finanslov?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
Det er klart, at det jo også øger den offentlige sektor.
Vi skal investere i uddannelse.
Det er en kæmpe gevinst for danske virksomheder, at vi gør det.
Så det er vi rigtig glade for; der var rigtig meget, der skulle rettes op.
Vi har også brug for flere pædagoger, for vi går jo på arbejde, så vi kan sende vores børn hen og have det ordentligt, og så vi er trygge ved, at de trives.
Det er det, folk er blevet usikre på, fordi der er alt for få.
Så de her ting hænger sammen.
Og nej, vi skal sikre, at der også i fremtiden er arbejdskraft nok, og det kommer vi også til at gøre.
Morten Dahlin (V), 2019-12-18:
Jeg vil gerne starte med at rose ordføreren for en, synes jeg, flot og optimistisk tale og også rose ordføreren for, i hvert fald i den offentlige debat, altid at have fokus på begge sider, når man diskuterer økonomi.
Det er både den del, der handler om at bruge penge, og den del, der handler om at tjene penge – de skal jo tjenes, før de kan bruges.
Den del er måske ikke kommet så meget med i finanslovsaftalen.
Det Radikale Venstre har jo indgået en finanslovsaftale med de øvrige røde partier, som svækker beskæftigelsen med helt op til 900 mennesker i overslagsårene.
Ordføreren svarer så i dag, at det vil ordføreren følge tæt, og at Det Radikale Venstre vil holde området under observation.
Kunne vi få en deadline for, hvornår Det Radikale Venstre mener der skal tages initiativer, som styrker beskæftigelsen, for at opveje den nedbringelse i beskæftigelsen, som Radikale Venstre har været med til at skabe med indgåelsen af finanslovsaftalen?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
Det er, fordi vi også har brug for et erhvervsliv og mennesker, der tør løbe en risiko, og det er det, den her konto handler om.
Det er jo rigtigt, at det er dem med flest penge, der har flest muligheder for at investere.
Nu vil vi gerne brede det ud, sådan at man faktisk får en større gevinst, hvis man løber en risiko.
Og det gør jo, at virksomhederne kan vokse og selv kan løbe nogle risici og investere i ny teknologi, nye muligheder, måske endda i forskning, der gør, at vi kan løse nogle af de udfordringer, vi som samfund står med, og som gør, at der bliver skabt nye job.
Det er den balance, vi i Radikale Venstre ønsker at finde.
Det er rigtigt, at svaret i den her finanslov er tofoldigt.
Det er at uddanne; det er langt bedre at investere i uddannelser i stedet for at skære massivt ned.
Det er at få flere pædagoger og lærere til vores børn, så de klarer sig bedre.
Det er rigtig godt, også for virksomhederne
senere hen.
Og så er det at holde fast i – jeg er nemlig enig med ordføreren – at vi har brug for arbejdskraft.
Derfor har vi fået sikret bl.a. en ordning om faglært arbejdskraft; om, at virksomhederne kan beholde dem, der mister deres beskyttelsesgrundlag, men er i arbejde i virksomhederne, for virksomhederne har investeret i dem og skal ikke pludselig stå og mangle dem og miste alle de midler, de har investeret; om, at studerende – også dem, der kommer fra udlandet – kan blive her længere og tidligere og derved blive en gevinst, hvilket også er det, virksomhederne har efterspurgt.
Alt sammen har i øvrigt fået stor ros fra netop erhvervslivet.
Så jeg synes, vi balancerer meget godt med de tiltag, der netop skal til – jeg er helt enig med ordføreren – for at sikre mere arbejdskraft.
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Vi glæder os altid over, at den politik, vi har ført, og de sager, vi har fået igennem, bliver bakket op af andre partier.
Sådan tror jeg alle partier har det.
Men vi kan kigge på det.
Jeg startede faktisk også med at nævne nogle tal.
Vi har jo en gruppe, som er kraftigt stigende, og det er de ældre over 80 år, og de er faktisk også demografisk skævt fordelt i Danmark.
Der er ingen tvivl om, at vi jo i det nye år også skal tale om kommunal udligning, og der ville det undre mig, hvis kommunerne ikke kommer og siger, at dét omkring ældreområdet skal fylde noget i den kommunale udligning, for der er altså steder i Danmark, hvor man har store udfordringer med at levere den ældrepleje, som jeg mener og Dansk Folkeparti mener borgerne faktisk godt kan efterspørge.
Vi har flere ældre, som lever længere, og det glæder vi os over, men det giver altså også flere udgifter.
Så ros for, at man har ført Dansk Folkepartis politik videre, men vi ville jo gerne have set, hvad også Socialdemokratiet mente om det.
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Nu siger fru Sofie Carsten Nielsen så, at det skal være for helt almindelige mennesker, der investerer i aktier.
Men når man ser på, hvem det er, der i kroner og øre får mest ud af den her ordning, er der jo ingen tvivl om, at det er de 10 pct. rigeste i vores samfund.
Det er en meget, meget skæv ordning.
Så er det bare, jeg siger: Jamen hvorfor kunne vi så ikke bruge de penge på en masse gode ting?
For vi når langt i finansloven, men vi kunne jo være nået endnu længere, altså både i forhold til velfærd, uddannelse, grøn omstilling.
Så hvorfor skal der gives penge til sådan nogle skæve, asociale ordninger, når man kunne have brugt dem på f.eks. de humanistiske og samfundsvidenskabelige uddannelser?
Det er simpelt hen bare det, jeg ikke helt har fået et godt argument for.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Tak for det, og tak for talen til den radikale ordfører.
Hvordan og hvorledes ser Det Radikale Venstre på det isoleret, men ikke mindst på, om der skal laves nogle kompenserende foranstaltninger, og i så fald hvornår skal de laves?
For Det Radikale Venstre har i hvert fald tidligere stået vagt om en ansvarlig økonomisk politik, der ikke skulle svække arbejdsudbuddet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
Det er rigtigt, og det er vi dybt optaget af, og det kommer vi også til at være fremover.
Det er jo bl.a. derfor, at der er den række tiltag, som man jo så ikke kan regne på i en udbudssammenhæng, fordi det er efterspørgselsdrevne ordninger, altså at vi faktisk får lavet en positivliste, hvor man kan hente faglært arbejdskraft ind – noget, jeg ved spørgeren kæmpede hårdt for, men ikke fik gennemført i den tidligere regeringsperiode.
Det bliver nu muligt.
Det bliver muligt for folk at blive arbejde, i stedet for at de bliver trukket ud af virksomhederne.
Det bliver også muligt for udenlandske studerende at arbejde tidligere og blive her længere.
Så der er en reserve af mennesker der, hvilket forhåbentlig vil betyde, at vi kan tiltrække mange flere.
Det er klart, at det kommer vi til at følge meget, meget tæt.
Det er også rigtigt, at der er et negativt arbejdsudbud – 200 næste år, lidt flere ud i årene – jo bl.a. som følge af at vi afskaffer uddannelsesloftet.
Det er et tiltag, vi har kæmpet hårdt for, men det betyder selvfølgelig ikke, at der ikke skal korrigeres for det.
Vi har jo brug for mennesker.
Det har jeg stået heroppe og sagt utrolig mange gange.
Det lykkedes ikke rigtig at tiltrække nogen i den tidligere regeringsperiode.
Nu håber jeg, at vi kan få det gennemført, og jeg håber da meget, at spørgerens parti er med på de tiltag, som vi har fået med i den her finanslov.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Ja, det får vi i hvert fald rig lejlighed til at diskutere, når vi skal forholde os til de konkrete forslag.
Jeg tror, at det i forhold til positivlisten, sådan som jeg husker det, jo er udliciteret til bl.a. arbejdsmarkedets parter, som skal definere den, og den skal så træde i kraft i andet halvår af 2020.
Så det er nok svært at få en ret stor effekt af den.
Men er det i den radikale optik næste finanslov, hvor man så skal gøre regnebrættet op, i forhold til hvordan udviklingen så er gået i forhold til arbejdsudbuddet?
Er det der, man ligesom sætter to streger under og siger, at nu skal vi være i plus?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
Men jeg håber stadig, at ordførerens parti vil bakke varmt op – som jeg hørte ordførerens parti i foregående periode var det netop et af de tiltag, som var vigtige, så det håber jeg meget.
Det skal træde i kraft til juli.
Og ja, Radikale Venstre vil følge det her tæt frem mod hver eneste finanslov og derfor også den næste, for den ordning skal virke.
Vi har brug for arbejdskraft, og vi skal følge beskæftigelsen meget tæt.
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Politik er jo smukt, og før stod jeg og sagde, at Dansk Folkeparti var enige med Radikale Venstre i folkeskolepolitikken.
Nu vil jeg spørge ind til udlændingepolitikken, og der er vi nok absolut ikke enige.
Men sådan er det jo.
Jeg vil gerne spørge om: Hvorfor er det så vigtigt at gøre op med hjemsendelsespolitikken?
Det er sådan, at der er nogle mennesker, der er kommet til Danmark.
De har fået ophold på grund af deres asylsag.
Det betyder, at de har krav på ophold og beskyttelse.
Danmark har så givet dem ophold og beskyttelse.
Når det, de så er flygtet fra, ophører, hvorfor i alverden er det så, at det er så vigtigt for Radikale Venstre, at de borgere, de mennesker, ikke skal sendes hjem og være med til at genopbygge det land, som de er kommet fra?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
[Lydudfald]
... kan få en radikal tilgang næste gang til ordføreren for Enhedslisten, og det har der også været den her gang, og jeg kvitterer også for, at vi sammen fik en rigtig god, synes jeg, finanslov.
Ordføreren ved også udmærket godt, at hvis ikke vi havde været villige til også at indgå lidt kompromiser undervejs, var de humanistiske og samfundsvidenskabelige uddannelser ikke engang blevet finansieret i de år, de er blevet det.
Og vi kunne godt have prioriteret – det tror jeg ordførerens parti og mit eget havde gjort – en permanentgørelse af de humanistiske og samfundsvidenskabelige uddannelser på det niveau.
Det må vi jo så tage op næste år.
Når vi ikke ville afskaffe eller lægge loft over den aftale, vi har lavet i en tidligere aftale om netop at hæve aktiesparekontoen, er det jo – og det er noget af det, der også har været fremme tidligere i debatten i dag – fordi vi har brug for begge dele.
Vi har brug for, at der er mennesker, også her, helt almindelige lønmodtagere, der tør risikere noget, der tør investere i aktier, også i de virksomheder, de er i, sådan at de virksomheder har mulighed for at investere mere og netop skabe nye job, ny vækst og nye muligheder, også for at investere i velfærd.
Der er nok en grundlæggende forskel på, hvordan vi ser på mennesker, der søger beskyttelse.
Det er grundlæggende det, det handler om.
Det er ikke særlig nemt at få beskyttelse i Danmark eller nogen som helst andre steder.
Når man får beskyttelse som flygtning i Danmark, er det, fordi man bliver vurderet til at have grund til at flygte, ikke fordi man gerne vil have et rarere liv et andet sted.
Så opnår man ikke beskyttelsesstatus i Danmark.
For det er jo det, der er forskellen på, om man så skal leve med sine børn i fattigdom, mens man er her.
Vi mener, at det på meget længere sigt skader vores samfund så massivt, hvis børn skal leve i fattigdom.
Det er jo langt senere i forløbet, at man kan overgå til det.
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Det kommer nok ikke som nogen overraskelse, at Dansk Folkeparti selvfølgelig er dybt uenige i det.
Det, jeg så vil spørge om, er konsekvenserne af, at man på mange områder lemper udlændingepolitikken.
Så kan man kalde det erhvervspolitik, eller hvad man vil kalde det, men det bliver nemmere at blive i Danmark.
Man har også ændret på bl.a. ydelsesniveauerne, man får altså et større rådighedsbeløb, hvis man kommer til Danmark fra tredjeverdenslande.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
Tak for det, som jeg betragter som et oprigtigt og ordentligt spørgsmål.
Nogle gange er der sådan lidt polemik mellem spørgerens parti og mit eget.
Jeg er virkelig glad – helt oprigtigt – for den fine dialog, som jeg har med hr. René Christensen, også på det her område, for det skal vi nemlig kunne diskutere ordentligt.
Og det, der er essensen af det her for os, og hvor det nok skiller, er, at der er virksomheder, den offentlige sektor, alle andre, der har investeret massivt i de her mennesker.
Der skal være incitamenter for integrationen.
Det skal virkelig kunne betale sig at gøre en indsats, uddanne sig og arbejde, når man har været her en årrække og haft beskyttelse i en årrække, for det er jo tilfældet for de her mennesker.
Det er jo ikke asylansøgere, som vi hørte tidligere.
De har jo opnået ophold og beskyttelse, og den bortfalder så i øvrigt som følge af det paradigmeskifte, altså selve beskyttelsesstatussen.
Men nu overgår man til en erhvervsordning, og det synes vi faktisk er rigtig, rigtig godt tænkt, hvis vi selv skal sige det, sådan at mennesker, som virksomhederne jo har investeret i, har behov for og ikke vil af med, ikke skal smides ud igen, så længe de arbejder.
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Tak for det.
Vi har styrket folkeskolen, uddannelsesloftet ryger, vi fjerner omprioriteringsbidraget på kultur- og uddannelsesområdet.
Der er sket rigtig meget godt.
Men det, som jeg gerne vil nævne her, er, at vi sådan set kunne have gjort endnu mere.
Det kunne vi jo f.eks. have gjort, hvis ikke der var blevet hevet det finansieringsforslag ud, som jo indgik i det oprindelige finanslovsudspil fra regeringen, nemlig at der ikke skulle gives mulighed for at hæve loftet på aktiesparekontoen – en konto, hvor man, hvis man har mange penge, kan bruge sine penge til at investere i aktier og betale en meget lav skat af de investeringer og det afkast, man får på den.
Og det er jo en ordning, som er meget, meget skæv, og som vi burde have bremset ved at lægge et loft over og sige: Den ordning bliver ikke udvidet.
Det synes jeg er rigtig ærgerligt, fordi det som sagt er en meget, meget skæv ordning,
og pengene kunne f.eks. være brugt til at sikre, at vi i forhold til de humanistiske og samfundsvidenskabelige uddannelser kunne have fjernet skrænten på de områder permanent.
Så kan vi ikke få en lidt mere social tilgang fra De Radikale, når vi skal diskutere finansiering næste gang?
For så tror jeg faktisk, vi kan nå endnu længere.
Karsten Hønge (SF), 2019-12-19:
Jeg sætter jo i den grad pris på sådan et positivt og optimistisk sind, og da især her i juletiden, hvor vi håber det bedste for hinanden, men det er vel ikke nok.
Man kunne jo godt forestille sig, at tingene så noget anderledes ud på et andet tidspunkt, og hvorfor skulle man dog ikke sikre sig nu?
Og hvad er et bredt politisk flertal; er det ret meget bredere end en snæver vending?
Hvad er det for nogle begreber, vi har fat i her?
Jeppe Kofod (S), 2019-12-19:
Og så må vi også huske, at grundloven er klar, i forhold til hvordan Folketinget beslutter eller giver samtykke, hvilket jeg også tror at hr. Søren Espersen var inde på i sin ordførertale.
Sådan er det.
Men når det er sagt, synes jeg, det er vigtigt, at vi i fællesskab bestræber os på at få en bred opbakning til de ting, vi gør, og det er det, regeringen vil gøre.
Jeg håber, at partierne vil arbejde med os.
Når man kigger på de operationer, som vi har haft, synes jeg, at der har været enormt bred opbakning, nemlig 97 pct. opbakning til »MINUSMA« og 90 pct. opbakning til »Operation Barkhane« her i Folketinget.
Det er jeg rigtig glad for er lykkedes.
Eva Flyvholm (EL), 2019-12-19:
Jeg er bare nødt til at udfordre det og sige, at det simpelt hen ikke er det samme.
At man som stat tager et selvstændigt ansvar for at undersøge, om der har været tortur, og om man har et ansvar der og så vente på, at der er nogen, der lægger sag an mod en, er ikke det samme som det, der er sket nu.
Det er et helt andet spor, der kører i retten.
Det er nogen, der har lagt sag an mod den danske stat.
Hvis vi undersøgte der her ordentligt, ville vi selv tage det ansvar, som jeg mener man som stat har – også når der er tale om så alvorlige anklager som tortur.
Kan udenrigsministeren ikke godt se, at der er en forskel på, om man bare sidder og venter på at blive sagsøgt, eller om man rent faktisk er aktiv og selv går ind og forsøger at rydde op?
Tak til ministeren.
Jeg synes, det er godt, at vi får strammet, hvad skal man sige, forståelsen af, hvordan man gør tingene, i forhold til hvordan det har været tidligere.
Men det er jo stadig væk mit ønske, at vi kunne videreføre de dele af udredningen, som der er behov for, altså de dele man ikke har beskæftiget sig med i den historiske krigsudredning.
Jeg kunne faktisk godt tænke mig at benytte anledningen til at spørge ministeren om alt det her, der handler om ansvaret for de fanger, der blev taget under Irak- og Afghanistankrigen – altså nogle af de mennesker, som blev udsat for tortur: Er det ikke stadig væk noget, vi skylder vores demokrati at få undersøgt ordentligt, i forhold til hvad det egentlig var, der skete der, og om den danske stat har et ansvar?
Det er jeg ret sikker på vi har.
Er det ikke noget, vi faktisk skylder os alle sammen at få undersøgt til bunds?
Det er jo ikke undersøgt i den historiske udredning.
Regeringen har et flertal; vi andre vil gerne være med.
Så hvad tænker udenrigsministeren?
Jeppe Kofod (S), 2019-12-19:
Det er jo vigtigt at understrege, at i forhold til fangerne og de tilbageholdte kører der et spor ved domstolene, og det tror jeg vi skal henholde os til og se, hvad domstolene kommer frem til i den her forbindelse.
Og ja, vi er selvfølgelig opmærksomme på alle de udfordringer, den her sag omkring fanger og tilbageholdelse har givet, men lad os afvente og se, hvad vores domstole og vores retssystem finder frem til her.
Karsten Hønge (SF), 2019-12-19:
Nu vil jeg altså virkelig udfordre udenrigsministeren: Er udenrigsministeren i stand til at forestille sig – sandsynligvis i en fjern fremtid, på en mørk og dyster dag, hvor Socialdemokraterne ikke er i regering, og hvor vi måske ovenikøbet har sådan en Foghsk militaristisk regering, der på sædvanlig ignorant vis ser bort fra andre synspunkter, hvis ellers udenrigsministeren er i stand til at forestille sig det – at det kunne være godt i sådan en situation, at man havde snor i regeringen ved at sige, at der skal være to tredjedeles flertal bag at sende danske soldater i krig?
Sjúrður Skaale (JF), 2019-12-19:
Tak for det.
Når det gælder Nordatlanten, når det gælder en sag, hvor Færøerne direkte er involveret, så foreligger der faktisk en erklæring fra 2005, hvor der står, at Færøerne skal medinddrages, og at Færøerne skal have direkte medindflydelse, når det drejer sig om Færøerne.
Sådan er det, når det gælder Nordatlanten, men selvfølgelig ikke, når det gælder Mellemøsten.
Værnepligten er en anden diskussion, der vil medføre en anden diskussion igen, som er langt større, og den kan vi godt tage på et andet tidspunkt; jeg er ikke bange for at tage den op.
Tak for spørgsmålet.
Jeg har selv ønsket at være stedfortræder.
Jeg har sådan en fortrinlig aftale med Socialdemokratiet om, at når der er en sag, som vedrører mig, bliver jeg indsuppleret hver eneste gang.
Jeg har aldrig fået et nej endnu, og derfor har vi også mødtes mange gange i Nævnet – så det fungerer fint.
Når man er ene medlem i en gruppe, altså i en gruppe på en – fuglene flyver i flok, når de er mange nok, og den her flok er på en – så er det svært at være alle steder.
Derfor vil jeg ikke have faste pladser i udvalgene, og derfor har jeg den her fine aftale med Socialdemokratiet om, at jeg bliver indsuppleret, hvor der er behov for det.
Det, jeg talte om, var ikke medinddragelse af folketingsmedlemmer, men af færøske myndigheder, for de demokratiske strukturer på Færøerne er således, at det er landsstyret, der er folkets repræsentanter.
Jeg blev valgt af 20 pct. af folket.
Jeg repræsenterer ikke et flertal.
Jeg tænkte på de færøske myndigheder på Færøerne.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-12-19:
Tak for det.
Hr. Sjúrður Skaale har jo en meget god pointe i, at nordatlantiske folketingsmedlemmer selvfølgelig skal inddrages så meget som overhovedet muligt.
Nu ved hr. Sjúrður Skaale jo godt, at der er tre nordatlantiske medlemmer, som har tilsluttet sig den røde valgblok, men der er jo en, nemlig hr. Edmund Joensen, som har tilsluttet sig den blå valggruppe, deriblandt Venstre.
Og der har vi jo fra Venstres side aftalt med hr. Edmund Joensen, at han tiltræder Det Udenrigspolitiske Nævn som et fuldgyldigt medlem.