runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2024-12-10:
Jeg anerkender, at ministeren som folketingsmedlem for Moderaterne ikke har noget ansvar for det her, men ministeren har lavet den her aftale med et flertal, som har lavet en aftale, en stemmeaftale, hvor det klart fremgår, at det skal være den sidste mulighed, at man laver en anlægslov.
Det er selvfølgelig relativt sørgeligt, at politiske aftaler, der udmønter sig i en lovgivning, der bliver vedtaget enstemmigt i det her Folketing, har så lidt værdi.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-12-10:
Det ville jo være rigtigt, hvis man efterfølgende havde lavet en aftale om så at anvende anlægslovgivning for Nyborg Slot, men sagen er jo, at aftalen om at færdiggøre Nyborg Slot med en anlægslovgivning blev indgået mellem den daværende socialdemokratiske regering, Venstre, Konservative og en række andre partier netop før den nye aftale.
Derfor anser jeg det som både bindende og som udtryk for, at en række partier i Folketinget har besluttet anderledes, når det kommer til det her konkrete projekt.
Som altid er det en fornøjelse at diskutere med hr. Søren Søndergaard.
Mette Frederiksen (S), 2024-12-10:
Men med det, der lægges op til, vinder vi hverken slaget, krigen eller freden, og det er det, jeg opponerer imod.
For jeg kommer aldrig nogen sinde til at anbefale Danmark og Europa at gøre noget, der ikke sikrer os i fremtiden.
Hvis man hovedkulds nu kaster sig ind i en påstået fredsøvelse, givet fordi nogle er blevet trætte af krigen – hvad jeg i øvrigt ikke forstår at man kan være, når man ikke er en del af den, for det er jo ukrainerne, der kæmper den konkrete krig – så taber man slaget, krigen og freden.
For Rusland ønsker ikke fred.
Jeg er enig i den første del af analysen om, at når Rusland kan rykke frem og Ukraine er presset, så er det, fordi vi andre ikke gør nok.
Jeg er enig.
Det er derfor, at Danmark hele tiden har ligget i front.
Men at Danmark skulle forlade den position, hvor vi alt andet lige også har været med til at presse på for flere donationer, f.eks. med vores F-16-fly, og hvor vi fra starten har sagt, at vi gør det, der skal gøres – og igennem efterhånden nu et langt stykke tid har sagt: Væk med de røde linjer; giv nu ukrainerne de langtrækkende missiler, der skal til, for at de kan presse Rusland tilbage – og begynde at gå baglæns på det, kan jeg simpelt hen ikke se skulle hjælpe Ukraine.
Jeg anbefaler den modsatte strategi, nemlig at et samlet Europa og en samlet NATO-alliance gør det, der skal gøres, for at det er Vesten, der vinder, og ikke Rusland.
Martin Lidegaard (RV), 2024-12-10:
Jeg vil egentlig gerne i direkte forlængelse af den debat, vi lige har haft her og hørt, stille statsministeren det enkle spørgsmål, hvornår hun agter at gøre Danmark fri for Putins gas.
For det er jo sådan, at da vi lavede det nationale kompromis for 2½ år siden, aftalte vi to ting.
Vi aftalte, at vi skulle øge vores forsvarsbudget, og så aftalte vi, at vi yderligere skulle udfase naturgassen for ikke at støtte Putins krig indirekte igennem vores gasimport.
Hvis vi nu kigger på, hvordan det faktisk er gået, så fik vi en nedgang umiddelbart efter, men i 2023 importerede EU, herunder Danmark med 15 pct. af vores gasforbrug, faktisk for 2 mia. euro russisk gas fra Putin hver måned.
Hvis vi så kigger på, hvordan det er gået i år, ser vi, at det faktisk går den forkerte vej.
EU har de første 9 måneder af 2024 importeret mere russisk gas og LNG, og hvis vi kigger på det danske naturgasforbrug, er det også stigende, ikke faldende.
Det betyder, at mens vi hører alle de her flotte taler – og jeg deler statsministerens opfattelse af, at vi skal støtte Ukraine – så pumper vi milliarder af kroner og euro direkte ind i Putins krigsmaskine.
Jeg spørger selvfølgelig også nu for at følge op på det, som hr. Alex Vanopslagh var inde på.
Vi har lige tabt tre havvindmølleparker på 3 GW havvind.
Den her regering har ikke sat vedvarende energi op.
Nu vil man finde ud af, hvorfor folk ikke byder, men det har de jo fortalt os inden.
Det har de jo sagt.
Alle de selskaber, der kunne byde, har ligesom Radikale Venstre tigget og bedt regeringen om ikke at sætte snubletråde op for dem, der skulle byde på vedvarende energi.
Så desværre kommer det ikke hundrede procent bag på mig, og deraf spørgsmålet: Hvornår bliver Danmark fri for russisk gas?
Mette Frederiksen (S), 2024-12-10:
Hvis vi lige går tilbage til starten, har vi fra starten af den her krig, i første omgang Socialdemokratiet og efterfølgende den her regering, været enige med Radikale Venstre i, at vi skal være fri af de fossile brændstoffer fra Rusland.
Der er en del, der er gået godt i den sammenhæng.
Vi importerer mindre.
Jeg synes, vi skal i nul.
Det kræver selvfølgelig, at vi så importerer fra nogle andre, for vi har ikke ren energi nok selv endnu til at kunne forsyne os selv i Europa.
Jeg har allerede sagt, hvad jeg mener om Nordsøen.
Vi har fået åbnet til den norske gas.
Vi importerer som europæere mere LNG fra f.eks. amerikanerne og også fra nogle i Mellemøsten og Nordafrika.
Det vil jeg hellere, end jeg vil købe det fra Rusland.
I de her år bliver vi nødt til at lave en kombi af at få udvidet brugen af den vedvarende energi og samtidig importere fra andre end Rusland.
Vi skal have sat gang i det i Nordsøen.
Den mener jeg vi skal fortsætte med at bakke op om.
Det, der sker nu, får ikke mig som statsminister til at sige, at så må vi skrinlægge det og gøre noget helt andet eller lade være med at gøre noget.
Man kan sige, at det lykkedes EU at få reduceret, også pænt, men vi er ikke i mål endnu, og det skal vi selvfølgelig.
Martin Lidegaard (RV), 2024-12-10:
Rusland er nummer to, når det kommer til import af LNG i EU.
Det går faktisk den forkerte vej.
En ting er det med havvinden, som nu står helt stille, og fra regeringens side har man jo ønsket ikke at lave et brintrør.
Selv om Tyskland har truffet beslutning om 9.000 km brintrør, herunder op til den danske grænse, i 2028, har regeringen udskudt brintrøret.
Eller hvad med at kigge på fjernvarme?
Man har jo ikke fra regeringens side ønsket at sige: Lad os sætte en slutdato for gasfyr i Danmark og for, hvornår vi lukker distributionsnettet ned for naturgas.
Vi har sådan set planlagt vedvarende energi på land, hvis regeringen ville handle på de beslutninger, vi har truffet.
Jeg synes, at vi skylder ukrainerne et svar, og derfor kommer jeg til at spørge igen: Hvornår sætter Danmark en slutdato for import af russisk gas, ligesom man har gjort i Polen og andre steder?
Mette Frederiksen (S), 2024-12-10:
Sagen er jo den, at vi er en del af et energinet, hvor der kommer noget ind fra forskellige flere forskellige sider, så jeg er ikke sikker på, at man ville kunne træffe den der beslutning bilateralt.
For vi er jo en del af et samlet europæisk energisystem, hvor tingene i øvrigt flyder sammen.
Så det må handle om at få bragt importen til EU ned på et nul, og det er jo bl.a. også i det lys, man skal se, at vi nu har en dansk energikommissær.
Det er jo, fordi vi fra den danske regerings side synes, det er vigtigt.
Ellers havde jeg jo ikke ønsket at få det område til Danmark.
Det er klimapolitik, men det er i allerhøjeste grad også sikkerhedspolitik.
Jeg synes, at alt det, der er sket, er godt.
Jeg ved, at Kommissionen har brugt rigtig mange kræfter på at få åbnet hanerne for LNG-gas fra andre steder.
Det synes jeg har været det rigtige at gøre, men vi skal selvsagt i mål.
Jeg har ikke en konkret dato, men jeg mener sådan set, at det er en relevant problemstilling at bringe op, og det kommer vi også til at gøre på europæisk plan.
Martin Lidegaard (RV), 2024-12-10:
Jeg er glad for, at statsministeren har et europæisk perspektiv, og jeg deler det, om mere havvindenergi i Nordsøen, i Østersøen og med Bornholmforbindelsen.
Jeg er med på det hele.
Der er et europæisk perspektiv.
Men jeg er ikke enig i, at Danmark ikke kan træffe en selvstændig beslutning.
Det kan vi sagtens gøre, og vi kunne sagtens beslutte os for, at det skulle være i 2030, at vi ikke importerede naturgas til Danmark.
Det er egentlig den dato, jeg bare spørger efter.
Hvornår er statsministeren klar til at sige lige så resolut, som når hun vil give støtte til Ukraine militært og alt muligt: Nu stopper vi støtten til Putin i Danmark ved at udfase vores brug af naturgas?
Der er intet til hinder for, at vi træffer den beslutning i dag.
I øvrigt har vi lige hørt fra vismændene i dag, at det også er klogt klimamæssigt at træffe de her beslutninger gennem planlægning.
Der skal ikke være nogen hovsaløsninger, men god tid til planlægning.
Også derfor spørger jeg: Hvornår bliver vi fri for russisk gas i Danmark – i 2030 eller 2028?
Jeg håber, at det bliver snarest muligt.
Mette Frederiksen (S), 2024-12-10:
Okay, så taler vi om det samme.
Det tror jeg altså ikke man kan, for gassen flyder imellem EU-landene, men det tror jeg så vi er enige om.
Jeg vil selvfølgelig også gerne af med naturgassen, al den stund at den vedvarende energi er renere.
Vi er i gang med udfasningen, men i den sikkerhedspolitiske situation, vi er i, må det afgørende være, at vi kan forsyne os selv som europæere og være fri af Putin.
Det synes jeg sådan set er det allerallervigtigste, og det arbejder vi på, også på europæisk plan.
Nu kommer jeg til at gentage mig selv, men jeg er ikke glad for den import, der er.
Jeg er i det hele taget ikke glad for, at den russiske økonomi, selv om sanktionerne for nogles vedkommende virker, jo kører videre, om end den er presset.
Vores holdning til den israelske regering er, som den har været igennem hele den her konflikt, at Israel er forpligtet til at overholde de internationale regler, der er, og det gælder hele vejen rundt.
Vi har i øvrigt et internationalt retssystem, der håndterer spørgsmål af den her karakter.
Så er jeg i øvrigt enig i, at vi ikke skal stigmatisere, og at vi ikke skal generalisere.
Rigtig mange, der er kommet hertil udefra, lever jo gode, fredelige liv i vores samfund, de går på arbejde og betaler skat, de er ledere nede i den lokale spejderklub, og de træner deres børn i fodbold, og de har valgt at være en del af det danske samfund.
Men det ændrer ikke ved, at der er kommet for mange hertil, der ikke opfører sig ordentligt, og der kunne jeg bare godt tænke mig at se noget indignation og noget forargelse, også fra venstrefløjens side, på ofrenes vegne.
Jeg synes, hvis jeg skal være helt ærlig, at vi mangler det.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-12-10:
Jeg er helt enig med statsministeren i, at alle former for social kontrol og kriminalitet skal vi absolut gøre alt, hvad vi kan, for at modarbejde.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Spørgsmålet handler om den stigmatisering af alle de mennesker, som ikke er kriminelle, og som ikke er en del af den statistik, statsministeren peger på.
Alle dem ryger med i den stigmatisering, når man netop ikke sætter ind for at løfte for dem, og det er det, jeg spørger statsministeren om, men som jeg så ikke rigtig hører et svar på.
Mit tredje spørgsmål kommer som sædvanlig udefra og den her gang fra Lene, som har sendt spørgsmålet via mine sociale medier.
Lene vil gerne høre statsministerens syn på Amnestys nylige rapport om folkemordet i Gaza.
For Amnestys rapport er knap 2 uger gammel, og i rapporten argumenterer ngo'er, jurister og menneskerettighedseksperter for, at Israels regering har begået og fortsat begår folkedrab mod palæstinenserne, at Israels regering har udført handlinger med en specifik hensigt om at udrydde palæstinenserne i Gaza – handlinger, som er forbudt under FN's folkedrabskonvention.
Kommer den her rapport fra Amnesty til at gøre en forskel for regeringens syn på den israelske regering?
Jeg vil gerne tale lidt om sunde danske demokratiske værdier, for i sidste uge blev der afholdt en ny slags samtaler i Folketingets Indfødsretsudvalg med tre personer, som ansøger om statsborgerskab.
Måske man kan kalde dem for danskhedseksamener eller sindelagssamtaler.
De tre ansøgere lever nemlig op til de formelle krav om at få statsborgerskab, men et flertal i udvalget mente alligevel, at de skulle have testet deres holdninger, at deres danskhed skulle under lup.
Jeg må ærlig talt
sige, at vi i Alternativet var temmelig rystede.
Vi er rystede over, at man fuldstændig overhørte de menneskerettighedseksperter og Folketingets egne jurister, som alle sagde, at den her form for samtaler kan være i strid med menneskerettighederne.
Og så er vi rystet over, at man virkelig mener, at der er en rigtig danskhed, som man kan testes i, og at man ikke skulle være rigtig dansk, hvis ikke man lever op til hr. Anders Kronborgs eller hr. Mikkel Bjørns danskhedsdefinitioner.
Med mine egne holdninger til mangfoldighed og frisind skulle jeg nødig til sindelagssamtaler hos de to herrer.
Det leder mig frem til mit spørgsmål: Synes statsministeren, at den her type danskhedseksamener er et udtryk for sunde danske demokratiske værdier?
Mette Frederiksen (S), 2024-12-10:
Lad mig gøre det helt klart: Jeg kan ikke fordrage racisme!
Det synes jeg folk skal lade være med at udøve, og det gælder i øvrigt, ligegyldigt hvilken vej det er.
Men jeg forstår ikke, og jeg tillader mig at være lidt direkte, den der form for værdirelativisme, og den har jeg ikke forstået igennem meget, meget lang tid.
Hvorfor er det, at venstrefløjen i Danmark ikke er mere oprørt over f.eks. den sociale kontrol af piger og kvinder?
Undskyld mig, men hvorfor er man ikke mere oprørt over den vold og den kriminalitet, som er en følge af en forkert udlændingepolitik?
Der er jo så kraftig overrepræsentation af folk med ikkevestlig baggrund i f.eks. voldsstatistikkerne.
Hvornår stiller man sig på ofrenes side?
Hvornår stiller man sig på samfundets side?
Hver eneste gang en gruppe drenge med ikkedansk baggrund overfalder nogen i nattelivet, er det med til at gøre Danmark til et dårligere sted at leve.
Og det her rammer socialt skævt.
Hvornår er man oprørt over det, hvornår stiller man sig på ofrenes side?
Det gør jeg sådan set i alle henseender, og derfor vil jeg, hvis der er nogen, der bliver diskrimineret på baggrund af f.eks. hudfarve eller religion, altid gå op imod det, men folk, der er kommet hertil udefra, og det er ligegyldigt, om det er første, anden eller tredje generation, skal da opføre sig ordentligt, og de skal lade være med at ødelægge vores vand, undskyld, vores land.
Vores vand skal vi alle sammen lade være med at ødelægge.
Men man skal lade være med at komme hertil og ødelægge vores land.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-12-10:
Apropos polarisering er polarisering jo en trussel, og jeg mener, at vi som politikere har en særlig opgave med at bidrage til et rummeligt fællesskab, hvor der er plads til forskelligheder, og det handler jo bl.a. også om at nedbryde og modarbejde de barrierer, der står i vejen for det fællesskab.
Her taler jeg om strukturel racisme.
For vi lever i et land, der er gennemsyret af strukturel racisme, hvor mennesker med rødder i ikkevestlige lande stigmatiseres konstant.
Og forskningen er ret klar.
Det er langt sværere for Muhammed end for Mads at få job, at få en bolig, at undgå diskrimination og had i det offentlige rum.
Det her skriger på opmærksomhed og handling, men vi venter nu på tredje år på at få en handleplan imod racisme.
Så hvorfor er det, vi ikke hører statsministeren kere sig om den her strukturelle racisme, rigtig mange danskere med anden etnisk baggrund lever med?
Mette Frederiksen (S), 2024-12-10:
Nu er det her jo faktisk et anliggende for Folketinget og ikke for regeringen.
Det er sådan, vores grundlov er defineret.
Og hvordan man varetager det ansvar som Folketing, er faktisk et anliggende for Folketinget.
Jeg er ikke enig i, at vi ikke skal kunne diskutere værdier i forhold til statsborgerskab, og jeg betragter egentlig også mig selv som et relativt rummeligt menneske, men min rummelighed har selvfølgelig også en grænse.
Så kan man jo have et statsborgerskab i et andet land.
Hvis man er kommet til Danmark og f.eks. er imod vores demokrati, ikke respekterer mig eller spørgeren, fordi vi er kvinder, har ekstremistiske, islamiske holdninger, synes jeg ikke, at man skal søge om statsborgerskab.
Det mener jeg helt grundlæggende.
Det bliver kun endnu værre af, at vi også har folk, som begår kriminalitet, og som, efter de så har begået alvorlig kriminalitet, synes, at de skal søge om statsborgerskab.
Derfor har vi ad mange runder strammet reglerne for statsborgerskab, og det er kun godt – det er kun godt, fordi det er så fin en ting at få, og den skal man virkelig ønske og ville, og man skal respektere os og vores land.
Men hvordan Folketinget tilrettelægger sit arbejde, er altså et folketingsanliggende, det er ikke et regeringsanliggende.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-11:
Jeg tror, at forklaringen er lidt mere kompliceret end kun det.
Det, vi har fået fortalt, er, at forsvarsministeren og dermed regeringen lægger skylden for de besparelser, der nu sker i forsvaret, på dårlig økonomistyring i Forsvarskommandoen.
Hvad det så helt præcis dækker over, er vi ikke dykket ned i i detaljer, så i hvor høj grad det handler om øvelser, der er blevet planlagt for mange af, eller om, at der er blevet ansat for mange folk, kan jeg ikke svare på i detaljer.
Men tilbage står i hvert fald, at forsvaret godt kunne bruge de penge.
De kunne have afholdt flere øvelser, og de kunne have ansat flere folk eller beholdt flere af deres ansatte, og det har vi brug for.
Det kan ikke gå for hurtigt.
Der kan ikke afholdes for mange øvelser lige nu, og der kan ikke ansættes for mange folk lige nu i det danske forsvar i en sikkerhedssituation, som er den mest alvorlige, vi har haft siden anden verdenskrig.
Det er dybt, dybt alvorligt, og det kan kun gå for langsomt med at styrke det danske forsvar.
I den situation er det helt idiotisk, at der nu skal foretages besparelser, og at forsvaret skal afskedige folk og aflyse øvelser.
Det synes vi regeringen burde tage mere alvorligt.
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-11:
Igen vil jeg sige, at jeg er helt enig i forhold til det sidste.
I forhold til spørgsmålet om kommunale udgifter og det samlede offentlige forbrug har jeg blot et lille opklarende spørgsmål: Er der en særlig årsag til, at de ændringsforslag, som Konservative står bag, ikke afspejler det ønske, der så er om et mindre offentligt forbrug?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-12-11:
Tak for det, og først tak for talen.
Jeg har det ligesom ordføreren.
Jeg er selvfølgelig ærgerlig over, at forsvaret er nødt til at aflyse øvelser.
Men er det ikke korrekt, at årsagen til, at forsvaret nu aflyser de øvelser her sidst på året, simpelt hen er, at man har planlagt flere øvelser, end der er budget til?
Først vil jeg lige korrigere.
Man kan jo ikke tale om besparelser, hvis det handler om, at et budget ikke rækker.
Så sparer man ikke.
Man kan ikke bruge nogle penge, der ikke er der.
Og så er vi jo enige om, at forsvaret har brug for en massiv indsprøjtning.
Til sidst vil jeg gerne spørge: Er det ikke korrekt, at forsvaret bliver tilført rigtig, rigtig mange midler i 2025?
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-11:
Det er fuldstændig korrekt, og jeg kan også godt gå med på den sproglige nuancering.
Vi kan godt kalde det noget andet.
Ja, hvad skal vi kalde det, hvis vi ikke skal kalde det besparelser?
Skal vi så f.eks. kalde det annullering af tiltag for at mindske overforbrug?
Det føles som besparelser ude i forsvaret, fordi man lige nu reelt set afskediger folk og man er nødt til at bruge færre penge her resten af året og i 2025, hvor vi kunne have reddet forsvaret fra den situation ved at tilføre nogle flere penge.
Det synes vi burde være vigtigere end at statuere et eksempel over for Forsvarets dårlige økonomistyring.
Benny Engelbrecht (S), 2024-12-11:
Hr. Rasmus Jarlov og jeg har jo fra tid til anden haft nogle gode og konstruktive debatter, hvor vi ikke altid har været enige.
Men jeg vil gerne starte mit spørgsmål her med at anerkende og rose den meget klare markering, som hr. Rasmus Jarlov har tilkendegivet på Konservatives vegne i forhold til de meldinger, der er kommet fra Dansk Folkeparti i forhold til Ukraine.
Tusind tak for at stå fuldt og helt last og brast med det øvrige Folketing i den sag.
Det synes jeg er fremragende og en klar rød linje.
Når det er sagt, vil jeg bare komme med et lille tilbageblik til førstebehandlingen af finanslovsforslaget, for dengang sagde hr. Rasmus Jarlov om de ret generøse økonomiaftaler, der er lavet med kommunerne: »Vi ville nok have lavet en aftale med kommunerne, som betød en mindre vækst i deres økonomi ...«
Jeg kunne egentlig bare godt lige tænke mig at høre, om det stadig væk er Konservatives holdning, at i den optimale situation skulle kommunerne have haft færre penge i 2025.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-11:
Ja, det er det.
Så det må hr. Benny Engelbrecht gerne bringe videre til sit kommunale bagland.
Det vil sikkert vække jubel, at Socialdemokratiet vil give kommunerne flere penge.
Vi mener, at kommunerne skal have færre opgaver og færre penge, for vi er optaget af, at vi ikke får et samfund, hvor alt for mange er ansat i den offentlige sektor.
Vi skal også have nogle, der kan arbejde i det private og kan tjene nogle penge, og vi skal have nogle, der kan være soldater.
Så det går ikke, at de kommunale budgetter bliver øget, og vi synes, at en stigning på 3 pct. i det offentlige forbrug i år er meget voldsomt.
Tak for rosen om Ukraine.
Det vil jeg gerne kvittere for, og jeg vil også gerne returnere den ros og sige, at det er det punkt, hvor regeringen gør det godt.
Det er en god politik, der bliver ført over for Ukraine fra regeringens side.
Danmark er det land, der har givet mest pr. indbygger.
Det er vi stolte af, og det har vi også sagtens råd til.
Vi har givet 12.000-13.000 kr. pr. dansker, og de penge kunne ikke være brugt bedre.
Det er jo en udgift for staten, hvis der bliver brugt flere ressourcer på at indkræve beløb, end det giver i provenu, altså hvis man bruger flere dage, hvilket jo er mange tusinde kroner i arbejdskraft, plus at den arbejdskraft mangler andre steder i samfundet, hvor man måske kunne bruge den mere effektivt.
Så er det jo en molbohistorie at sidde og bruge alt for meget energi på beløb til få hundrede kroner.
Det er jo også en molbohistorie, at vi har en Gældsstyrelse, som sidder og sender breve ud til folk om, at de skylder 26 øre, hvorefter der bagefter skal være nogen, der skal sidde og svare på, hvorfor og hvordan.
Altså, den der meget nidkære tilgang til, at ethvert lille beløb skal opkræves, kunne vi godt tænke os et opgør med, og det håber jeg at Enhedslisten vil bakke op.
Altså, det ønsker Venstres ordfører at nævne, og det må man selvfølgelig gerne nævne.
Jeg kan ikke tallene lige i hovedet for, hvor meget det er fra det ene år til det andet år, men det er rigtigt, at der sker store forøgelser af forsvarsbudgettet, heldigvis, i de her år.
Så meget kan jeg bekræfte.
Hans Andersen (V), 2024-12-11:
Men virkeligheden er, at driftsrammen bliver øget fra 32 mia. kr. til 45 mia. kr. i 2025 sammenlignet med 2024.
Så har du anlægsrammen, der også bliver øget.
Men vi løfter faktisk næste år med 20 mia. kr., og det ønsker jeg bare lige at ordføreren vil bekræfte.
Jens Joel (S), 2024-12-11:
Tak til den konservative ordfører.
Jeg vil spørge lidt ind til ændringsforslagene.
Det er muligvis en lille smule nørdet, men det er, fordi der jo har været en samlet blå opposition som forhandlingspartnere.
Så er der også en række ændringsforslag med De Konservative som medunderskriver, som er fremsat sammen med Danmarksdemokraterne og DF, og de andre partier har også deres egne ændringsforslag.
Dels kan man jo spørge, hvor samlet den der opposition egentlig er, dels må man antage, at De Konservative har fået buddet og derved ikke kan støtte det, som de andre forslagsstillere har fremsat alene, eller hvordan skal man ligesom tolke det der med, at der er sprækker i enigheden?