runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2025-10-21:
Nej, jeg synes bestemt ikke, at der er nogen, der skal stå med hatten i hånden.
De stigende fødevarepriser på nogle områder er en trussel imod mange danskeres privatøkonomi.
Jeg også glad for, at vi har fået permanentgjort en forhøjelse af ældrechecken, som målrettet hjælper pensionister.
Nu foreslår vi at sætte betalingen ned for ældremad, det kommer også til at hjælpe, og vi foreslår at fjerne elafgiften, og det kommer i hvert fald til at hjælpe pensionister, fordi pensionister, i hvert fald for en dels vedkommende, måske er mere hjemme og har et større forbrug.
Jeg har ikke noget som helst politisk ønske om, at der er nogen, der skal gå ned og bede om mad.
Jeg er glad for det frivillige arbejde, der bliver lavet på alle mulige områder i Danmark, men selvfølgelig vil jeg gerne have nogle ydelser, der afspejler de leveomkostninger, som vi har.
Vi må se, hvad vi mere kan gøre.
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-21:
Tak for det.
I går besøgte jeg sådan en madbank ude i Taastrup, altså sådan et sted, hvor man kan komme og få mad, der har overskredet sidste salgsdato, hvis man ikke har råd til selv at købe sin mad.
De frivillige derude fortalte, at køen er blevet længere og længere gennem den seneste tid.
Jeg talte med nogle af de mennesker, der stod i køen - det var en folkepensonist, og det var en invalidepensionist, som havde fået en arbejdsskade og derfor var endt på offentlige ydelser.
De fortalte jo bare samstemmende, at de havde oplevet deres økonomi blive forringet, at priserne var stukket af nede i supermarkedet og huslejerne var steget.
Alt var steget undtagen deres ydelser, som ikke var steget i samme tempo.
Det er selvfølgelig rigtig dejligt, at der er de her frivillige fra Kirkens Korshær, som så deler mad ud til de her borgere.
Men som de frivillige selv sagde: Det burde jo ikke være nødvendigt, for vi lever i et af verdens rigeste lande.
Det her er jo det, man forbinder med amerikanske tilstande, altså at folk skal stå i kø med hatten i hånden for at bede om helt almindelige fødevarer.
Derfor vil jeg egentlig bare spørge statsministeren: Er det værdigt, at et af verdens rigeste lande, hvor store dele af befolkningen er meget, meget velstående, har f.eks. folkepensionister, altså de mennesker, der har bygget det her land, har betalt min uddannelse og har betalt statsministerens uddannelse, der nu skal stå i kø med hatten i hånden for at få mad, hvor sidste salgsdato-mærket er overskredet?
Er det værdigt?
Mette Frederiksen (S), 2025-10-21:
Nej, det er bestemt ikke meningen.
Vi forestiller os at fremlægge vores økonomiske plan i starten af det nye år.
Jeg har ikke planer om at udskrive valg inden da.
Men det er jo ikke sådan, at en økonomisk plan kan stå alene, og at det er den, der løser alle problemer.
For nu er vi i jantelovens land, men jeg vil da tillade mig at være lidt stolt af, hvor godt det går for dansk økonomi.
Vi har oplevet den højeste beskæftigelse nogen sinde, mens jeg har være statsminister, vi har en meget, meget lav arbejdsløshed, vi har en lav offentlig gæld, rigtig mange danske familier har det godt, vi har nogle meget, meget dygtige eksportvirksomheder, og vi har kunnet udbygge vores velfærdssamfund, samtidig med at vi har lavet en historisk oprustning.
Så det går godt for dansk økonomi.
Vi skal jo være meget opmærksomme på, hvad der sker i resten af verden, og der er jo også nogle af de markeder, vi er meget afhængige af, som har nogle helt andre og dårligere betingelser, end dansk økonomi har.
Men det er da ret fantastisk, hvor godt det går i dansk økonomi i forhold til mange andre.
Mona Juul (KF), 2025-10-21:
Ja, men man skal jo prøve at se, om man kan få statsministeren til at ændre bare lidt i ideologien der.
Men jeg har også en observation mere, nemlig at de økonomiske vismænd i dag præcis melder, at det der med råderummet ikke holder.
Regeringen har jo samtidig haft en del strøtanker om f.eks. pensionsalderen, og der tænker jeg jo så bare, at det med vismændenes melding i dag kræver en ny tanke.
Så hvornår er det, regeringen kommer med en økonomisk plan?
Jeg håber da ikke, det først er efter et valg regeringen vælger at komme med en plan for Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2025-10-21:
Det er måske lige i overkanten at sige, at lad os lægge ideologien væk, og så bede mig om at svare på det.
Jeg er ikke bange for at tage skatteinstrumentet i brug.
Jeg er under alle omstændigheder smerteligt bevidst om, at danskerne arbejder meget, vi betaler også meget i skat, og det er jo årsagen til, at vi kan have et stærkt velfærdssamfund, og samtidig lave den oprustning af vores forsvar, som er helt afgørende.
Men jeg tror ikke, at vores ideologiske udgangspunkt er helt ens.
For mig at se er der jo selvfølgelig også noget med ret og rimelighed i forhold til, hvordan man vælger at lave skattelettelserne og til hvilke grupper.
Jeg vil ikke lægge skjul på, at noget af det, jeg er glad for at vi har gennemført, er det her forhøjede beskæftigelsesfradrag til enlige forsørgere, fordi jeg jo selvfølgelig godt ved, at hvis man er alene med sine børn, kan det godt være svært at få økonomien til at hænge sammen.
Jeg er socialdemokrat, jeg går op i, at folk har et arbejde, og at de kan forsørge deres familier, så jeg er ikke bange for skattelettelser, men jeg synes, det skal være rimeligt, og jeg synes selvfølgelig, at det skal være i en balance med de andre hensyn, vi har som samfund, den grønne omstilling, den markante oprustning af vores forsvar og selvfølgelig også nogle velfærdsprioriteter.
Alex Vanopslagh (LA), 2025-10-21:
Tak for det.
Jeg ved, at statsministeren formentlig ikke er meget for det, men jeg vil gerne følge op på den diskussion, vi havde under åbningsdebatten omkring de slettede sms'er.
Det blev jo op til åbningsdebatten afdækket i medierne, at der var medarbejdere i FE, der mente, at man kunne gøre mere for at genskabe sms'erne, men at ledelsen i FE forsøgte at lægge et låg på den sag for at beskytte regeringen politisk.
Jeg er egentlig efterhånden ikke så optaget af, hvad der stod i de sms'er – fred nu være med det – men det, der i sandhed er bekymrende, er jo, hvis det forholder sig sådan, at regeringen enten indirekte eller direkte er skyld i en politisering af embedsværket, og den bekymring er jo ikke en, som vi står sådan alene med i oppositionen.
I Weekendavisen blev bekymringen for få dage siden også luftet af andre, herunder Jacob Kaarsbo, tidligere chefanalytiker i FE, og nu citerer jeg, hvad han siger: »Det virker, som om ledelserne i FE og PET er kommet for tæt på regeringen.
Enten er det bestillingsarbejde fra regeringens side, eller også forsøger ledelsen i efterretningstjenesterne selv at gøre det, regeringen vil have.
I flere tilfælde er det beslutninger, der er truffet ud fra politiske hensyn og ikke ud fra et fagligt grundlag i efterretningstjenesterne.
Det bør undersøges, hvor nogle af de her beslutninger er truffet, for de har sikkerhedsmæssige konsekvenser for Danmark.«
Professor Lasse Lund Madsen fra Aarhus Universitet deler også bekymringen og udtaler noget i samme retning med et ønske om at undersøge, hvorfor det er, at man ser de eksempler på det her.
Igen vil jeg sige, at det ikke er mine ord; det er jo eksperters og tidligere medarbejderes ord for det.
Derfor synes jeg også, det er lidt frækt, når Socialdemokratiet fremturer lidt med nogle anklager om, at det er os i oppositionen, der dyrker konspirationsteorier.
Men det, jeg vil spørge statsministeren om, er, om statsministeren er enig med de førnævnte eksperter og professorer i, at det ville styrke tilliden til myndighederne, hvis man undersøgte baggrunden for den her proces.
Mona Juul (KF), 2025-10-21:
Det lyder rigtig godt, for der er ikke nogen tvivl om, at dem, der ikke kan, heller ikke skal.
Det er jeg enig i.
Men vores fokus er meget på den del frem for på dem, der kan og vil og har lyst.
Jeg har også en anden observation.
Det er ikke en luftobservation, som jeg nu har valgt at kalde det med dronerne.
Det er bare en observation.
De virker, i forhold til at flere vil arbejde mere, end hvis de ikke fik pengene.
De virker, i forhold til at dygtige folk deler ud af deres erfaring i længere tid.
De virker simpelt hen, og større skattelettelser virker endnu mere – på arbejdsudbud, på vækst og på at holde på ekspertise.
Jeg synes bare, at diskussionen om skattelettelser eller velfærd er for unuanceret.
Hvis man nu lige lægger ideologien lidt på hylden i et kort øjeblik, kan man se, hvad der virker.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig, at statsministeren var med til at bekræfte, at skattelettelser bare virker supergodt – ikke bare godt, men supergodt – i forhold til at belønne og holde på god, dansk arbejdskraft, og at større lettelser virker endnu bedre på det.
Mette Frederiksen (S), 2025-10-21:
Nåh, det var derfor, vi skulle starte med radaren; det hele går op i en højere enhed.
Det her tror jeg ikke at vi behøver at være uenige om.
Jeg synes jo kun, at det er godt, og jeg er meget, meget taknemlig over de seniorer, der vælger at blive ved med at arbejde i vores land.
Det gælder, hvad enten man er offentligt ansat eller privat ansat eller man er selvstændig.
Der er stadig flere seniorer, der arbejder, og jeg tror nok, at der egentlig er to grunde.
Den ene er, at det går godt i dansk økonomi, og at der nok også er nogle arbejdsgivere, der måske er lidt bedre til at holde på deres seniorer og tilrettelægge en lidt mere fleksibel arbejdsuge.
Jeg tror også, at det er, fordi vi har fjernet nogle af de barrierer eller modregningsregler, der var.
Hvorom alting er, er det en meget, meget skattet arbejdskraft.
Altså, en pædagog, der har 42 års erfaring, elsker de fleste børnefamilier jo at aflevere deres barn til.
Og nu bliver der nævnt en privat virksomhed her, som i øvrigt gør det rigtig godt.
Så hvad vi kan finde på sammen, der gør, at det er lettere,
vil jeg meget, meget gerne være med til at diskutere.
Jeg synes så også, at det er vigtigt, at hvis man er nedslidt og virkelig ikke kan arbejde mere, har man også muligheden for at kunne trække sig tilbage.
Det er en anden diskussion.
Men at gøre det bedre for landets seniorer at blive på arbejdsmarkedet vil jeg gerne være med til at diskutere.
Mona Juul (KF), 2025-10-21:
Tak for det.
Jeg sad og tænkte på noget.
Jeg er jo ikke ligefrem uddannet journalist, så jeg kan stille spørgsmål, ligesom Kåre Quist er, men jeg har et dronerelateret spørgsmål, måske ikke på den måde, statsministeren forventer.
Jeg hører også, at det nu omtales som en luftobservation.
Jeg kunne faktisk rigtig godt tænke mig at få det helt ned på jorden.
I Allerød ligger der en virksomhed, der hedder Weibel, og Weibel har i en årrække lavet radarer, bl.a. så man kan opdage droner.
Det kræver en hel del ekspertise; det er der ikke nogen tvivl om.
Det så jeg selv, da jeg besøgte dem for år tilbage.
Det er også en ekspertise, der tager tid at opbygge.
Ingeniører med 10 års erfaring med komplicerede radarer er ikke noget, der bare lige hænger på træerne.
Heldigvis har jeg observeret, at Weibel er ret dygtige.
De ansætter gladelig folk med erfaring, og de tilpasser fleksible ordninger til den enkelte medarbejder, og de ved også, at det er vigtigt, når man skal arbejde med noget, man er passioneret om.
De sætter pris på deres seniorer.
Det synes jeg vi bakker alt for lidt op om herinde på Christiansborg.
Vi har gjort noget, og der er noget mere på vej, men faktum er, at kun 30 pct. af danskerne stadig væk arbejder, når de når deres pensionsalder.
Vi gør alt for lidt for dem, der arbejder sent i livet.
Det er let at forestille sig, hvor meget erfaring der går ud ad døren, når seniorer går på pension, om det er en virksomhed som Weibel, i forsvarsindustrien, inden for it, i det offentlige sundhedsvæsen, eller hvad det nu kunne være.
I dag fortæller de økonomiske vismænd så, at råderummet slet ikke er så stort, som regeringen siger – hele 32 mia. kr. mindre frem mod 2030, end Finansministeriet har regnet med.
Så vi har brug for de seniorer, og vi har brug for at gøre meget mere her i Folketinget.
Derfor er jeg også nødt til at spørge statsministeren, hvorfor regeringen ikke har seniorers potentiale lidt mere på radaren.
Mette Frederiksen (S), 2025-10-21:
Nu ved jeg godt, at spørgeren ikke har flere runder, men jeg er lidt interesseret i at høre, hvad jeg har sagt på et pressemøde, der ikke er sandt, for hvis vi er tilbage i mink, tager jeg meget gerne den diskussion igen.
Det er klart, at når landet står midt i en pandemi og folk dør i Nordjylland og det hænger sammen med mink, så er det da den eneste rigtige beslutning, at de mink ikke skal overleve.
Det kommer da aldrig nogen sinde til at ske, at jeg prioriterer nogle mink over gamle mennesker i Hjørring, og det er jo det, den her diskussion hele tiden har handlet om.
Virkeligheden er jo, at der var nogle – en del også her i salen – der mente, at vi gik for langt for at redde for mange menneskeliv under coronapandemien, og den diskussion tager jeg gerne.
Alex Vanopslagh (LA), 2025-10-21:
Det minder mig jo lidt om dengang, hvor statsministeren holdt et pressemøde, og hvor der blev sagt: Stol på mig, jeg er landets statsminister.
Det viste sig så faktisk, at det, der blevet sagt på det pressemøde, ikke var sandt.
Det, der er kritikken her fra både eksperter, tidligere ansatte, nuværende ansatte, og jeg tror, jeg blev benævnt som oppositionens leder, og det tager jeg gerne på mig, men om ikke andet så lederen af Liberal Alliance, er jo, at der har været en række eksempler på, at det grangiveligt ser ud, som om regeringen virkelig har en hård politisk styring af myndighederne.
Nu vil jeg bare gerne gengælde en opfordring og så opfordre statsministeren til at overveje at se lidt indad og se på, om den kritik måske har noget på sig, og at der måske er en tendens til bredt set under statsministerens tid som statsminister at have en for høj grad af centralisering i Statsministeriet og en alt for høj grad af overstyring og overkontrol, og at det både kan føre til store fejl og til, at man de facto imod hensigten svækker myndighederne i Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2025-10-21:
Det findes jo ikke, at man kan gå i Folketingssalen som leder af en opposition og gengive nogle andres kritikpunkter og sige: Det er ikke mig, der har de kritikpunkter.
Så må man jo tage ansvaret for de kritikpunkter, der bliver rejst.
Heldigvis er det heller ikke sådan, at omverdenen ser på det på samme måde, som Liberal Alliance gør, for hvis man gjorde det, ville Danmark stå et uhyre farligt sted.
Og jeg kan her afsløre, at der er et ualmindelig godt samarbejde mellem efterretningstjenesterne i Danmark og så de internationale partnere, og det er vi jo meget, meget afhængige af.
Her er der så også, tror jeg, en politisk uenighed, for jeg mener godt, man kan stole på de danske myndigheder.
Det mener jeg.
Det gælder også for andre myndigheder.
Pas på med at ødelægge det, for det er en meget, meget væsentlig del af vores demokratiske samfund.
Der sker ikke en politisering af efterretningstjenesterne, og mit budskab til danskerne er, at uagtet hvad der måtte blive sagt og skrevet, kan I stole på de danske myndigheder.
Alex Vanopslagh (LA), 2025-10-21:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi i det her land er afhængige af dygtige efterretningstjenester og efterretningstjenester, der ikke bliver politiseret.
I den førnævnte artikel i Weekendavisen blev der fremhævet flere eksempler, ikke bare de her slettede sms'er, men også sagen om syriensbørnene og koranloven, og man kan lægge dertil, at statsministeren jo ofte, når der er noget kritik af de her sager, siger: Vi skal bare stole på myndighederne.
Stol på myndighederne.
Stol på myndighederne, når de siger, at alle mink skal aflives, selv om det ikke var myndighedernes anbefaling.
Stol på myndighederne, når de siger, at vi skal anlægge en hemmelig retssag mod Claus Hjort Frederiksen, selv om det sker på baggrund af Rigsadvokatens indstilling, som selv har sagt, at han altid vil følge regeringens indstilling.
Der er jo bare en række eksempler på sager, hvor det ser ud, som om statsministeren, når der skal træffes svære beslutninger eller ubehagelige politiske beslutninger, camouflerer det, som om det er faglige beslutninger fra myndighederne.
Kan statsministeren slet ikke se, at statsministerens ageren er med til at svække tilliden til myndighederne?
Mette Frederiksen (S), 2025-10-21:
Nu ved jeg ikke, hvad det er, man konkret ønsker at undersøge, men jeg kan fuldstændig afvise, at der skulle være en politisering af de danske efterretningstjenester, og jeg synes egentlig også, at det er en ret grov påstand.
Vi har to dygtige efterretningstjenester i Danmark; vi har Politiets Efterretningstjeneste, og vi har Forsvarets Efterretningstjeneste.
Og de er i øvrigt internationalt anerkendt
begge to
Det er dem, der beskytter danskerne, både mod det, der kan komme indefra, og det, der kan komme udefra.
Jeg har arbejdet tæt med et politikområde, hvor efterretningstjenesterne udfylder en meget, meget vigtig rolle, og jeg deler ikke kritikken af dem, heller ikke mistænkeliggørelsen.
Man må jo tilrettelægge sit politiske arbejde, som man vil, men i forhold til den der form for mistænkeliggørelse af Forsvarets Efterretningstjeneste og Politiets Efterretningstjeneste mener jeg ikke, det er rigtigt.
Jeg mener også, det er farligt at bidrag til det.
Vi er meget, meget afhængige af at have dygtige efterretningstjenester, og selvfølgelig sker der ikke en politisering af hverken den ene eller den anden tjeneste.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-21:
Tak for ordet.
Når vi i dag snakker om L 30, handler det jo tekniks set om tørre emner som pensioner, arbejdsskader og it-sikkerhed, men under overfladen handler det jo om noget langt større, nemlig hvordan vi som samfund balancerer mellem effektiv styring og demokratisk kontrol.
Der er mange gode takter i lovforslaget, men jeg vil primært fokusere på den lille del, der bekymrer os, for jeg kan jo godt sige, at vi støtter op om størstedelen af lovforslaget.
For med L 30 flytter regeringen en række beføjelser, retten til at udstede regler og bekendtgørelser, væk fra de bestyrelser, hvor arbejdsmarkedets parter sidder, og over til beskæftigelsesministeren.
Det kan måske gøre, at beslutningerne træffes hurtigere, men det risikerer at svække den danske trepartstradition og armslængden mellem staten og arbejdsmarkedets parter.
Når ministeren nu får beføjelser til at fastsætte regler direkte, selv om det er efter indstilling fra bestyrelsen, flytter vi fra fælles forvaltning til ministerielt ejerskab, og sådan en ændring synes vi er bekymrende.
Her er vi nok mere på linje med Dansk Folkeparti, for der er ingen tvivl om, at vi synes, at ministerierne allerede har for meget magt.
Det kan virke som en lille juridisk justering, men er det virkelig et skift i magtens retning, væk fra treparten og hen mod mere central kontrol?
Alternativet mener, at effektivitet aldrig må erstatte demokratisk ansvarlighed, så over for sådan nogle ændringer er vi altid på vagt.
Vi støtter naturligvis de dele af lovforslaget, der styrker sikkerheden og retter tekniske fejl, men vi kan ikke bare nikke til den magtforskydning, der styrker ministeren, så vi vil følge det fremadrettede arbejdet tæt og se, om man kan få rettet op på det, eller om ministeren kan bekræfte, at der ikke er nogen reel fare på færde ved den her magtforskydning.
Tak for ordet.
Samira Nawa (RV), 2025-10-21:
Mange tak.
Det her lovforslag, L 30, indeholder en række forskellige elementer, som flere af mine ordførerkollegaer har været inde på.
Jeg vil godt lige sige et par ord om den her statslige finansieringsgaranti, som jo handler om, at regeringen skal stille en finansieringsgaranti, i tilfælde af at ATP har afholdt nogle udgifter i forbindelse med implementering af et endnu ikke vedtaget lovforslag, som så ender med ikke at blive vedtaget.
Grundlæggende synes jeg jo, at vi skal starte med at vedtage lovforslag, og så kan man derefter begynde at implementere dem.
Men jeg kan også i lovforslaget fra beskæftigelsesministeren læse mig frem til, at der i dag er tale om, at man i en række tilfælde, hvor det her kommer på tale, har en dialog med Finansministeriet og på den baggrund så alligevel stiller en statslig garanti, som gør, at man finder en løsning, i tilfælde af at lovforslaget skulle bortfalde og ATP allerede har afholdt nogle udgifter.
Det kan være, at ministeren, når han går på talerstolen, vil uddybe lidt, hvor ofte det gør sig gældende, at der ligger nogle udgifter i forbindelse med et lovforslag, som så ender med ikke at blive vedtaget.
Ellers skal jeg nok spørge ministeren.
Så er der en anden del af lovforslaget, som handler om it- og cybersikkerhed.
Der er det jo sådan, at på EU-niveau har vi en forordning om digital operationel modstandsdygtighed i den finansielle sektor, men det er så ikke en forordning, som ATP er omfattet af.
Det vil sige, at reglerne for it- og cybersikkerhed ikke gælder for ATP.
Det mener jeg ikke er holdbart, og derfor er det også godt, at Finanstilsynet nu får mulighed for at fastsætte krav, der minder om dem, der er i forordningen, så ATP også kan leve op til et vist niveau af it- og cybersikkerhed.
Alt i alt er vi i Radikale Venstre positive over for det her lovforslag.
Men som sagt har vi måske et par spørgsmål til ministeren enten her eller skriftligt i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Nick Zimmermann (DF), 2025-10-21:
Tak for det.
Vi må jo ikke glemme det helt store billede her, som er, at når man piller ved strukturerne og fjerner kontrol og flytter mere magt til staten, ændrer det også ligesom den måde, som systemets karakter er på.
Det kan godt være, det sker med små skridt, men retningen er jo selvfølgelig vigtig.
I Dansk Folkeparti vil vi gerne minde om, at både ATP og AES og LD jo ikke er statens egne projekter.
De er skabt til gavn for lønmodtagerne, og sådan skal det selvfølgelig blive ved med at være.
Så vi kommer selvfølgelig også til løbende at holde øje med det her forslag.
Tak for ordet.
Victoria Velasquez (EL), 2025-10-21:
Dette lovforslag er et af de lidt mere tekniske i sin karakter.
Begge af de dele, lovforslaget består af, giver rigtig god mening.
Det er et både teknisk, men også fornuftigt og nødvendigt forslag, som både moderniserer reglerne og sikrer, at vores fælles ordninger fortsat kommer til at fungere effektivt og ansvarligt.
Derudover indeholder lovforslaget også en rimelig løsning med en statslig finansieringsgaranti til ATP, hvilket også må siges at være rimeligt nok.
Enhedslisten støtter lovforslaget.
Dina Raabjerg (KF), 2025-10-21:
Når der har været eksperter ude at kritisere ATP, er det jo, fordi man samlet set ikke har fået den forrentning, man kunne have fået, hvis der var blevet investeret på en anden måde.
Jeg ved, at ordføreren jo her faktisk har arbejdet med finans og er superskarp på det her område, og det er måske derfor, at lige præcis Venstres ordfører kan få et tab til at lyde, som om man har fået en supergod forrentning.
Kim Valentin (V), 2025-10-21:
Det er jo lige præcis forrentningen, jeg taler om.
For hvad vil ordføreren helst have: 2 pct. af 1 mio. kr. eller 5 pct. af 800.000 kr.?
Ja, jeg ved godt, at jeg helst vil have 5 pct. af 800.000 kr. Det er jo det, som ATP laver med den øvelse, de laver i 2022; det er, at de sikrer en høj forrentning af deres penge til deres indbetalere.
Så derfor er det ligesom med æbler og pærer, altså som om ordføreren ikke helt har fået fat i det her.
Men mit spørgsmål går på: Vil ordføreren helst have 2 pct. af 1 mio. kr. eller 5 pct. af 800.000 kr.?
Karsten Hønge (SF), 2025-10-21:
Stort set alle borgere har jo en andel i ATP, og rigtig mange af os har det jo i LD, og det er jo vigtige søjler i samfundet, som skaber en del af fundamentet for en stabil økonomi, både for den enkelte og for samfundet.
I forhold til ATP synes vi også, det er på sin plads, at man her får en statsgaranti for finansieringen.
For at sikre den bedst mulige drift synes vi, det er godt både at modernisere og rationalisere fondenes arbejde.
Vi må sige, at AES i den grad har brug for at blive stærkere, så de meget lange sagsbehandlingskøer kan blive kortere.
Samlet set styrker lovforslaget borgernes tillid til systemerne, og derfor støtter SF lovforslaget.