runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-10:
Men hvis man i det her lovforslag f.eks. lægger op til at kunne låse handicappede inde i mange timer – jeg mener endda, at det er op til 10 timer ad gangen – er det så noget, ordføreren med den faglighed og indsigt i området, du trods alt også har, mener er godt for relationsarbejdet? Eller mener ordføreren måske, at det i virkeligheden handler lidt mere om økonomi og dermed ikke taler ind i, at regeringen ønsker at sætte borgeren før systemet?
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-10:
Jeg synes bestemt, at relationsarbejdet skal sættes først, også i forhold til når man tager stilling til, om man skal udføre en magtanvendelse eller ej.
Der skal først og fremmest ske en eller anden form for en pædagogisk tilgang, hvor man taler og kommunikerer og motiverer en borger til at handle på en bestemt måde til gavn for borgeren selv.
I forhold til regeringens forslag omkring magtanvendelser vil jeg sige: Jeg har ikke læst forslaget, men jeg har bemærket, at der er et meget rungende nej fra mange handicaporganisationer i forhold til forslaget, og det tager jeg selvfølgelig ad notam, altså at det her er noget, som handicaporganisationerne ikke har været en del af.
Jeg bemærker også, at regeringen fuldstændig har negligeret at indkalde Folketingets partier til forhandlinger om det her område.
Jeg tror, vi kunne have fundet en meget bedre løsning, hvis det var, at regeringen rent faktisk indkaldte os til forhandlinger, så vi kunne have lavet et samlet resultat, som vi alle sammen kunne stå på mål for.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-10:
Jeg ved, at ordføreren er optaget af relationsarbejde og sikring af kvalitet, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren sætte lidt ord på det, vi har hørt fra ordførerne for regeringspartierne her i dag i forhold til det her med, at de ønsker at sætte borgeren før systemet.
Samtidig har vi set dem implementere en hel del Tranæsanbefalinger, og der er nu også sendt et lovforslag omkring revidering af magtanvendelser i høring, hvor man øger magtanvendelser og endda foreslår, at man skal kunne låse handicappede mennesker inde.
Hvordan lyder det i ordførerens ører i forhold til at sætte mennesket først og relationsarbejdet?
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-10:
Jeg tror i bund og grund, at medarbejderne rigtig gerne vil det her.
For man er jo ikke uddannet for at arbejde for et system, men man bliver først og fremmest uddannet til at arbejde med relationerne, og jeg oplever jo også, at vi herinde politisk kan tage det ansvar.
Vi er i øjeblikket i gang med nogle ældreforhandlinger, hvor man lige præcis også er i gang med den omstilling, som jeg sådan set også her slår til lyd for at vi skal foretage på andre områder.
Det handler også om, at vi her fra Christiansborg har tillid til medarbejderne og deres faglighed, og at vi på den måde kan være med til at sikre nogle gode rammer for dem.
Rosa Eriksen (M), 2024-04-10:
Det er skønt at være tilbage på talerstolen, og tak for ordet.
Det er jeg overhovedet ikke uenig i, og jeg vil faktisk gerne lige komme med den observation, at jeg synes, debatten i dag er rigtig rar, og at vi taler om det her område på en rigtig, rigtig god måde.
Det synes jeg er enormt vigtigt.
Vi ved i Moderaterne godt, at der er kæmpe udfordringer på området for mennesker med handicap.
I vores regeringsgrundlag har vi lovet, at vi vil lave en specialeplanlægning.
Vi skal simpelt hen have viden og kompetencer nogle steder, især i forhold til de højtspecialiserede tilbud, der kan møde de behov, mennesker med handicaps har.
Vi skal også kigge på, hvordan vi kan regelforenkle.
Vi har selv haft en kampagne med Thorkild med sin blindestok.
Der er rigtig meget at tage fat på, men specialeplanlægning er vigtig for os.
Vi går ind for en værdig behandling, men vi tror ikke på, at kun det at flytte et område fra ét sted til et andet løser det her problem.
Vi er åbne for at tale om det, men som Moderater kan vi selvfølgelig ikke sige, at vi gerne vil rykke det her område til regionerne.
Som sagt tror vi ikke, at det er løsningen.
Vi tror på, at vi skal dybere ned, og det starter med specialeplanlægning.
Derfor stemmer vi imod beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Runa Friis Hansen (EL), 2024-04-10:
Jeg kører lige pulten ned, så I kan se mig.
Enhedslisten bakker op om forslaget.
Tak til Dansk Folkeparti for at tage behovet for en egentlig reform af strukturen på handicapområdet op.
Og tak til #enmillionstemmer, som stillede forslaget som et borgerforslag, som blev drøftet her i Folketingssalen i 2021.
Dengang stemte Enhedslisten også for forslaget, og vores position er den samme i dag.
Der er brug for grundlæggende forandringer på handicapområdet.
Alt for mange borgere med handicap får i dag ikke den hjælp, de har behov for.
Og ikke nok med det, mange får heller ikke den hjælp, de har krav på efter lovgivningen.
Det er helt utilstedeligt, at der er fejl i så mange sager på både børnehandicapområdet og voksenhandicapområdet.
Vi ved fra Ankestyrelsens praksisundersøgelser, at der også er tårnhøje fejlprocenter i de sager, som ikke påklages.
Det kan derfor næppe undre nogen med bare et rimeligt kendskab til handicapområdet, at kritikken af kommunernes indsats er hård og har været det i en årrække.
Kommunerne gør det simpelt hen ikke godt nok.
Antallet af protester er vokset og vokset de seneste år, så vi siger tak til alle jer, der kæmper for at ændre tingene og fastholde vores politiske fokus.
Det er ikke småjusteringer, der er brug for, det er helt gennemgribende forandringer, som bl.a. må indebære, at kommunernes rolle ændres.
For kommunerne magter åbenlyst ikke at leve op til den højt specialiserede indsats, der skal til.
Men løsningen på problemerne på handicapområdet er ikke blot at flytte opgaverne fra en offentlig myndighed til en anden.
Der er brug for et langt mere omfattende ændringsarbejde.
Vi ønsker en helt ny finansieringsmodel, hvor det fulde finansieringsansvar fjernes fra kommunerne.
Derudover har vi jo i Enhedslisten fremlagt ni konkrete forslag til forbedringer af retssikkerheden for mennesker med handicap.
Afsluttende vil jeg bare sige tak for forslaget.
Tak for, at vi er flere, der ønsker grundlæggende ændringer i kommunens rolle og opgaver i forhold til handicapområdet.
Det er grunden til, at vi støtter vi forslaget og stemmer for.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-04-10:
Jamen det er jeg sådan set meget enig med Dansk Folkeparti i.
Og vi har jo sådan set også de sidste 2 år ventet på, at vi ligesom skulle gå i dybden med det her og se på, hvordan vi kunne skrue det sammen på en bedre måde for de her mennesker.
Jeg sidder også selv i en kommunalbestyrelse og følger også meget, meget tæt de her årlige opgørelser over omgørelsesprocenterne i kommunerne, og jeg må bare ærligt indrømme, at man bliver utrolig ked af det, når man ser, hvordan det står til.
Så der er i hvert fald virkelig grund til, at vi får kigget på det her og får gjort det bedre.
Peter Kofod (DF), 2024-04-10:
Jamen det er jeg glad for, for så er økonomi ikke længere en faktor.
Så har vi ligesom i hvert fald fjernet det argument.
Det er sådan, jeg hører ordførerens besvarelse.
Så er det jo fair nok, at man kan have sine egne løsninger eller have nogle andre løsninger end Dansk Folkeparti.
Vi kan bare konstatere, at den ordning, der er nu, jo i hvert fald i meget høj grad giver nogle dårlige løsninger for borgerne og skaber en situation, hvor næsten halvdelen af de børnehandicapsager, der behandles i Ankestyrelsen, omgøres.
Det synes vi er en utilfredsstillende måde at gøre det på, og det er også derfor, vi siger til regeringen og til Folketingets partier, at vi er nødt til at finde en ny model.
Så kan det være, at der er noget, der kan ligge lokalt, hvor det vil give god mening.
Det kan også være, der er noget, der skal ligge i staten.
Det kan også være, regionen er en mulighed.
Men det er i hvert fald noget, vi er nødt til at få gearet på en helt anden måde end den måde, det fungerer på i dag.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-04-10:
Nu synes jeg jo lidt, at ordføreren faktisk glemmer det første argument, jeg kom med.
Det var faktisk, at det her er meget ukonkret.
Der er jo ikke nogen model for, hvordan Dansk Folkeparti så ser at det skulle sammensættes, hvis det var, at hele området skulle flyttes væk fra kommunerne – men hvorhen?
Det står der ikke.
Der står heller ikke, hvordan det så ligesom skulle skrues sammen.
Det er jo meget svært at forholde sig til det, når der ikke står noget konkret.
Det var faktisk det første argument, jeg gav.
Peter Kofod (DF), 2024-04-10:
Tak for det.
Det, ordføreren sagde om økonomi, kan jeg simpelt hen ikke forstå.
For jeg går ud fra, at De Konservatives socialordfører mener, at kommunerne selvfølgelig skal overholde loven, og det betyder også, at borgerne skal have den hjælp, de har krav på, og ikke slides op i alle mulige klagesager, der ender i Ankestyrelsen, og som ofte bliver hjemvist til kommunerne.
Det er jo de tal, der også indgår i beslutningsforslaget her.
Så jeg kan simpelt hen ikke forstå, at økonomi er et element i det.
Der må jo være en åben drøftelse om, hvor niveauet skal være, og hvad der er det rimelige, og så fortsætter man ligesom med det.
Men det her med at sige, at økonomi er en faktor i at stemme imod beslutningsforslaget, synes jeg er helt skævt.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-10:
Det synes jeg også lyder rigtig godt.
Men det er bare ligesom to modsatrettede ting, der bliver sagt nu, for vi har ikke gennemsigtighed i økonomien.
Moderaterne har været med til at implementere nogle anbefalinger fra Tranæsudvalget, som gør det stik modsatte, nemlig udbygger det kommunale monopol med 1,5 mia. kr. til kommunale bosteder.
Hvordan i alverden kan Moderaterne være med til det, når vi lige har hørt Moderaternes politik?
Det svar er jeg virkelig skuffet over, for det er jo kun i anbringelsessagerne, at man hjælper dér.
De handicappede står faktisk dårligere med barnets lov, i og med at man ikke længere har krav på en børnefaglig undersøgelse.
Man har ikke længere krav på, at tingene skal undersøges og afdækkes ordentligt, så der sættes ind med den rette indsats.
Altså, det, ordføreren foreslår her, som svaret på, hvordan man øger retssikkerheden, er jo sådan set noget, der gør det stik modsatte.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-04-10:
Noget af det ligger jo faktisk i aftalen omkring barnets lov.
Der tog vi fat om noget af det i forhold til netop det her med, at der skal være to sagsbehandlere på de meget svære sager.
Det skulle gerne være med til at styrke retssikkerheden.
Der er også opkvalificering af medarbejdere, og vi har også som en del af aftalen jo aftalt, at der skal kigges på socialrådgiveruddannelsen, og at den ligesom skal gøres bedre til at ruste sagsbehandlerne til de her svære sager på børne- og familieområdet.
Det skulle gerne være med til at højne retssikkerheden for borgerne.
Det er jo en aftale, som først lige nu er kommet i gang og er blevet implementeret.
Jeg går ud fra, at alle kommuner er med på, at den blev implementeret den 1. januar.
Men vi har jo ikke set effekten af det på nuværende tidspunkt, og det er da i hvert fald noget af det, vi vil følge meget tæt, altså hvordan det kommer til at gå ude i kommunerne nu med den aftale, der er blevet lavet.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-10:
Jeg er glad for, at Konservative også går op i det her stigende, som det jo er, antal opgørelser, som vi er vidne til.
Jeg er også glad for, at I går op i retssikkerhed; det gør vi også i Liberal Alliance.
Vi har jo sammen med DF også fremsat forslag om en bodsordning, som Konservative stemte imod.
Så hvis ikke det er de her to ting, som kunne være med til at sikre eller i hvert fald forbedre retssikkerheden for borgerne, hvad foreslår De Konservative så konkret vi gør for at få formindsket antallet af omgørelser og sikret retssikkerhed for borgerne?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-04-10:
Mange tak, formand, og også tak til Dansk Folkeparti for at rejse den her vigtige debat.
Fra Konservatives side er vi meget optaget af, at vi får nedbragt sagsbehandlingstiderne i kommunerne, så borgere med handicap ikke skal vente meget længe på at få bevilget den hjælp og støtte, som de har brug for.
Der er desværre eksempler på, at nogle borgere må vente over 1 år på f.eks. at få bevilget en handicapbil, og det er bare ikke godt nok.
Derudover er det også vigtigt for os at sikre borgernes retssikkerhed.
Noget af det tog vi fat i i aftalen om barnets lov med bl.a. to sagsbehandlere på de svære sager og opkvalificering af medarbejdere og bedre socialrådgiveruddannelse inden for børne- og familieområdet.
Men vi anerkender også fuldt ud, at der er kommuner, som har alt for høje omgørelsesprocenter.
Det er ikke godt nok, og det går ud over borgerne, som skal kæmpe mod systemet, hvis de da overhovedet har overskuddet og ressourcerne til det.
I beslutningsforslaget her kommer forslagsstillerne ikke med noget konkret bud på en alternativ model til den måde, som området er sammensat på i dag.
Forslagsstillerne skriver heller ikke noget om økonomien, og derfor er det svært at tage stilling til, hvad tankerne helt præcis er.
Fra konservativ side vil vi meget gerne være med til at ændre på forholdene for mennesker med handicap.
For snart 2 år siden kom den meget store rapport om det specialiserede socialområde, og allerede der var vi klar, og det er vi stadig væk.
Vi venter bare på, at vi kommer i gang med at komme i dybden med det her område og få kigget på, hvordan vi kan gøre det her bedre for mennesker med handicap.
Men som nævnt synes vi, at beslutningsforslaget her er noget ukonkret uden et eller andet forslag til en model, man kunne forholde sig til, og som ligesom ville vise, at så blev det bedre.
Der er heller ikke noget om, hvilke tanker der er om noget økonomi i forhold til en eller anden given model.
Derfor synes vi, det her beslutningsforslag er ret svært at forholde os til, så derfor kommer vi ikke til at støtte det.
Rosa Eriksen (M), 2024-04-10:
Jeg går ud fra, at du mener de tidligere anbefalinger og ikke de anbefalinger, der nu ligger fra Tranæsudvalget, for de er jo immer væk kommet i sidste uge og overhovedet ikke implementeret.
Det handler jo om at gøre det, der er bedst for området, og jeg kan sige, at det ikke er et ønske fra Moderaterne at have en mindre eller en større privat sektor.
Det, der er vigtigt for os, er, at dem, der er bedst til at arbejde med de her mennesker med handicap, også er dem, der skal gøre det.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-04-10:
I forhold til handicapområdet kom der jo hele den her store rapport – kæmpe telefonbøger – for 2 år siden.
Jeg har egentlig i 2 år bare ventet på, at vi skulle forhandle det her område netop for at lave en indsats, der kan skabe forbedring på det her område.
Noget af det, jeg i hvert fald er åben for at kigge på, er jo netop det her med, at det kan godt være, at ikke alt skal ligge i kommunerne.
F.eks. er der jo borgere, der har diagnoser, som der er meget få mennesker der har, og det gør det jo rigtig svært for nogle kommuner at kunne stille den rette hjælp til rådighed, fordi man ikke har ret mange sager med mennesker med en eller anden given diagnose.
Hvis man nu f.eks. kunne samle det i nogle klynger, hvor vi forpligtede kommunerne til at samarbejde, så kunne det måske i hvert fald være en løsning på at opnå en bedre viden og et bedre grundlag for at yde borgerne den støtte og hjælp, som de har brug for.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-10:
Jeg synes, det er utroligt vigtigt.
For i min verden handler det om at få indsatsen bragt væk fra det her excelarktyranni, hvor man sætter en masse flueben, fordi man har spurgt om alle de rigtige ting.
Man glemmer bare ligesom at lytte til svaret.
Relationen opstår dér, synes jeg, hvor man lytter til svaret og går i dialog med den enkelte, og det kræver selvfølgelig også dygtige medarbejdere, og det kræver mange andre ting.
Hvordan tror ordføreren at vi kan skabe bedre rammer for den relationelle velfærd?
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-10:
Det, som det i bund og grund handler om, er, at man som faguddannet, at man som fagprofessionel sætter relationen med det enkelte menneske, som man møder i sin dagligdag, i centrum, så det ikke er systemet, der er styrende.
Man kan jo sige, at jeg nu kender det fra praksis, i forhold til at jeg er uddannet sygeplejerske, og når jeg skal ind og foretage en pleje- eller omsorgsopgave, møder jeg først og fremmest mennesket og finder ud af, hvad det er for et menneske, jeg står over for.
For det har meget at sige og meget at gøre med, hvordan jeg griber tingene an, og hvordan jeg rent faktisk sikrer mig, at den opgave, jeg skal løse, eller den behandling, som jeg skal foretage, har den ønskede virkning.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-10:
Jamen tak for det.
Et langt stykke hen ad vejen er jeg enig, men der er nok også nogle årsager til, at vi er placeret i forskellige politiske partier.
Det er ikke en analyse, når vi siger, at der mangler penge.
Det er en politisk prioritering, og det er jo det, vi i det mindste skylder borgerne at være ærlige om.
Når vi mener, at der mangler penge, handler det om, at kommunerne har stigende udgifter.
Det ved vi, det er helt faktuelt.
Vi ved også, at de på det specialiserede socialområde står med store overskridelser, og det er rigtig svært for dem at finde ud af, om de skal prioritere den borger, der er helt ude over kanten, eller om de skal prøve at forebygge, at problemerne bliver større.
Derudover kan man også rent faktisk se ud af Tranæsrapporten, at antallet af borgere procentvis er steget mere, end udgifterne er steget.
Derfor er vores analyse, at der også skal være en medfinansiering.
Det handler ikke kun om penge, men det handler også om penge, for trods alt koster en medarbejder også penge, når vi snakker om løn og specialiseret viden og faglighed.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-10:
Tak for det, og tak for et rigtig godt samarbejde.
Jeg synes, der er rigtig meget, som LA og SF faktisk er enige om.
Store dele af vores analysearbejde, i forhold til hvad der er galt på handicapområdet, er det faktisk mit indtryk at vi er enige om.
Man skal ikke prioritere økonomi over det at sætte ind med den nødvendige hjælp, som borgerne er berettiget til.
Men der, hvor enigheden ophører, er jo, at SF's svar altid er, at der skal flere penge til.
Hvordan kan SF konkludere, at der mangler penge, når hverken Tranæsudvalget eller ministeriet kan redegøre for, om der mangler penge, eller hvad de bliver brugt på?
Anni Matthiesen (V), 2024-04-10:
Jeg har ikke lavet et regnestykke eller for den sags skyld spurgt ind til, hvad det her vil koste.
Nu synes jeg, at vi skal tage et skridt ad gangen og finde ud af, hvad det i det hele taget er, vi taler om, og hvad det i det hele taget er for områder, man eventuelt bør flytte.
Så længe vi ikke har overblik over det, vil jeg ikke begynde at komme med nogen økonomiske kommentarer på, hvad jeg synes at der skal bruges af penge.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-10:
Det er jeg da glad for at høre.
Men jeg skal lige høre, om Venstre er interesseret i og villig til at investere i, at vi kan oprette sådan et system.
For det er ikke noget, man bare gør fra den ene dag til den anden.
Er Venstre klar på at investere i, at vi kan give det her løft til handicapområdet?
Eller vil man hellere følge Tranæsudvalgets tankegang om, at man skal reducere udgifterne?
Anni Matthiesen (V), 2024-04-10:
Jeg kan i hvert fald sige så meget, at vi i Venstre sagtens kan se, at som det er skruet sammen i dag, er der et problem, i forhold til at dem, der har helt specielle handicap, ikke får den rette hjælp.
Og det er jo egentlig helt naturligt, kan man sige, at man ikke kan have den samme kvalitet og for den sags skyld hjælpemuligheder i 98 forskellige kommuner.
Så det der med, at der jo kan være specialiserede handicapområder, som mere naturligt vil være placeret et andet sted, er i hvert fald noget af det, som vi fra Venstres side sagtens kan se os i, altså at man kan være nødt til at lave nogle regler her fra Christiansborgs side om, hvordan vi får placeret det bedre steder, så det er bedre for borgerne.
Så igen vil jeg sige: Borgeren frem for systemet.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-10:
Tak for ordførerens tale.
Jeg ved også, at ordføreren har ret stor indsigt i det her område og absolut også brænder for det.
Det, jeg er lidt mere nysgerrig på, er, hvad Venstres ambitioner på handicapområdet egentlig er.
Har man tænkt sig, at det hele bare skal blive i kommunerne?
Eller kunne man forestille sig, at man faktisk også kunne løfte nogle af de her vigtige opgaver andre steder som f.eks. regionerne eller nationale steder?
De kunne være med til at løfte de her meget specialiserede opgaver, som mange kommuner har svært ved.
Kommunerne ved vi jo har rigtig store udfordringer.
Så kan Venstre se sig i det?
Og vil Venstre være med til at investere i, at vi kan starte det op?
Anni Matthiesen (V), 2024-04-10:
Jeg vil gerne sige, at jeg anerkender den fare for ulighed, for jeg ved om nogen også selv, hvor meget det kræver, hvis man f.eks. har et handicappet barn og man skal kæmpe med systemerne for at få nogle rettigheder.
Jeg håber egentlig, at vi i stedet kan få skabt et system, hvor det slet ikke skal være nødvendigt.
Det siger jo noget om, at det system og de regler, vi har fået skabt gennem mange år, trænger til et virkelig gennemgribende eftersyn.
Peter Kofod (DF), 2024-04-10:
Det synes jeg var et godt svar.
Så vil jeg spørge Venstres ordfører, om Venstres ordfører er enig i, at der også er en høj grad af ulighed i det her spørgsmål.
Altså, er man fra et ressourcestærkt hjem, vil der være nogle muligheder for, at der virkelig bare bliver klaget over noget, men er man ikke det, så er man en af dem, der strander i systemet og ikke får den hjælp, som man måske ville have krav på eller have ret til, hvis der blev klaget ordentligt, og hvis man fik den rygvind, der skulle til for at få medhold i systemet.
Mener Venstre ikke i lighed med Dansk Folkeparti, at det er et problem, hvis man anerkender den ulighed?
Anni Matthiesen (V), 2024-04-10:
Jeg er helt enig med Dansk Folkepartis ordfører i, at vi skal finde balancen, og det er egentlig også noget af det, jeg har et håb om at vi gør, for jeg er egentlig ked af, at vi bliver ved med at skulle fylde flere og flere milliarder i det her område, hvis man samtidig ikke kan se, at borgerne oplever en højere kvalitet eller for den sags skyld får et mere lykkeligt liv.
Derfor håber jeg også, at man på en eller anden måde kan få vendt det her rundt, så man forhåbentlig får noget økonomisk gennemsigtighed og man kan se, hvad det egentlig er, vi bruger pengene til.
Jeg har på fornemmelsen – nu nævnte ministeren også selv f.eks. merudgiftsydelserne – at der er steder, hvor der er alt for meget bureaukrati og administration, og som i sidste ende ikke ender ud i, at de handicappede faktisk får et bedre liv.
Det er det, jeg gerne vil være med til at lave om på.
Peter Kofod (DF), 2024-04-10:
Tak for det.
Jeg synes, det er en helt legitim betragtning, at man også diskuterer økonomi i det her spørgsmål, men jeg synes også, det er en væsentlig pointe, at kommunerne selvfølgelig skal overholde loven.
Kommunerne skal selvfølgelig give borgerne den hjælp, som borgerne må have krav på.
Og hvis det så er sådan, at budgetterne er for små og der skal mere til, jamen så må kommunerne jo gøre det gældende bl.a. over for os herinde eller i andre fora, og så må man jo lave en anden økonomisk fordeling.
Så kan Venstre – ja, det er et ledende spørgsmål – virkelig stille sig tilfreds med en situation, og jeg er helt med, at borgmestrene derude siger, at der er et eller andet her, der ikke helt balancerer, hvor man ser en så høj omgørelsesprocent i Ankestyrelsen, som jo også hænger sammen med, at der er nogle borgere, der føler de får for lidt.
Så klager de, og så får de medhold.
Det viser vel også en eller anden form for ubalance i et system, hvor det økonomiske pres er for stort, eller også er det ambitionerne, der er for høje, og så må man jo forsøge at tilpasse det, så vi ligesom kan få det til at fungere.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-10:
Men vi kan jo se, at pengene i alt for høj grad bliver brugt på det, der ikke så pænt bliver kaldt kolde hænder, frem for de varme hænder.
Skylder vi ikke også borgerne at bruge deres hårdt tjente skattekroner med respekt?
Hvorfor interesserer SF sig aldrig for, hvordan pengene bruges?