runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-05-20:
Det er såre simpelt.
Der skal følges op på anbefalingerne.
Det er ikke godt nok, når mange kommuner ikke lever op til anbefalingerne, og det kommer vi selvfølgelig til at drøfte.
Jeg lytter mig til, at ministeren siger: Det er vi enige i; vi skal sørge for, at kommunerne løfter den her opgave.
Så er der jo forskellige greb, man kan tage fat i efterfølgende, hvis det viser sig, at noget, man som kommune rent faktisk er forpligtet til at leve op til, ikke bliver udført, og det må man jo så tage fat i efterfølgende.
Mon ikke også kommunerne lytter til forespørgselsdebatten her.
Jane Heitmann (V), 2021-05-20:
Tak for det.
Kunne vi gøre fælles front, SF?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-05-20:
Jeg synes, at det sagtens kunne være et godt tema at tage fat på efter sommerferien, og vi sagde: Hvordan går det på det her område?
Og vi kunne også få en status på den status, som jo ligger til grund for den her forespørgsel, og som jo netop viser, at det halter for kommunerne med at tilbyde omsorgstandpleje.
Så det kunne fint give mening at prøve at løfte den igen på et senere tidspunkt af året, gerne efter sommerferien.
Susan Kronborg (RV), 2021-05-20:
Tak, formand.
Jeg skulle hilse mange gange fra Stinus Lindgreen og sige, at i Radikale Venstre er vi glade for, at der sættes fokus på omsorgstandplejen.
Selv om vi lige nu mest tænker på corona, når vi snakker sundhed, er det vigtigt fortsat at have fokus på andre områder af sundhedsvæsenet.
Omsorgstandplejen er til for de mest udsatte medlemmer af samfundet.
Dem skal vi værne om.
Derfor håber jeg, at man ved en demensdiagnose også automatisk bliver visiteret til omsorgstandplejen.
Alt andet lige vil en demens indebære, at man ikke husker at komme til tandlæge og heller ikke kan finde derhen.
På sigt vil der ud fra denne betragtning kunne spares rigtig mange midler andre steder på sundhedsområdet, hvis vi foretager en prioritering eller en anderledes indretning af sammenhængen mellem visitering og betaling.
Mange tak til forespørgerne for at sætte emnet på dagsordenen, og tak for ordet.
Pernille Skipper (EL), 2021-05-20:
Jeg vil ikke gentage de mange gode ord om, hvorfor tandsundhed er vigtigt, og særlig hvordan manglende tandsundhed kan ramme ekstremt skævt.
Det er et rigtig vigtigt emne, så tak til forespørgerne for at tage det op.
Omsorgstandplejen er en rigtig god ordning og et eksempel på, hvordan vores offentlige sundhedsvæsen kan indrettes til at inkludere forskellige grupper, som har svært ved at benytte sig af tilbud, som vi andre har meget, meget bedre tilgængelighed til og nemmere ved at komme til.
Men der er ikke nogen tvivl om, at når man kigger på tallene, mangler det at blive ført hele vejen ud i virkeligheden, for der er rigtig, rigtig mange, som har et behov, og som ikke er visiteret.
Så vi skal have en mere opsøgende indsats, f.eks. et automatisk tilbud, når en borger flytter på plejehjem.
Der er også, som vi har kunnet læse om fra både Ældre Sagen og Tandlægeforeningen, et problem omkring ledsagelse og transport.
Vi mener, at man skal ligestille besøg hos omsorgstandplejen med et lægebesøg, altså sådan, at hvis man har et behov for ledsagelse og transport, kan man få det også.
Det er rigtig vigtigt for især borgere, som ikke har nogen pårørende.
Jeg får jo også lyst til at tage diskussionen her om, hvorfor vores tandpleje generelt ikke hører under sundhedssystemet.
Det burde det.
Det er lidt mærkeligt, at vi bliver ved med sådan at lave lappeordninger, når der er nogen, der har et særligt behov osv.
Det er bare nogle mystiske, mærkelige tilfælde, der gør, at tandsundhed ikke hører ind under det helt almindelige, tilgængelige skattebetalte sundhedssystem.
Det mener vi i Enhedslisten det burde være, for rigtig mange andre steder ser vi med alle dem, der burde være visiteret til omsorgstandplejen, hvordan dårlig tandsundhed rammer rigtig skævt.
Men lad det ligge; det kan vi diskutere igen en anden gang.
Så kan man sige, at vi har de her anbefalinger fra 2016, og at det i virkeligheden er mange år siden, der burde være blevet gjort noget – meget lidt af det er sket.
Man får lidt lyst til at gå tilbage at kigge på, hvem der var sundhedsminister i de forgangne år, men heldigvis har Venstre bakket op her ved at indkalde til den her forespørgsel.
Nu kan vi så sikre, at der bliver fulgt op på de anbefalinger, som Sundhedsstyrelsen kom med, og det er jeg glad for ministeren også med det samme har erklæret sig villig til.
Forhåbentlig kan vi nu i anledning af forespørgselsdebatten her få gjort noget ved et problem inden for omsorgstandplejen.
Jeg håber også, at vi senere får os en ordentlig snak om, hvordan vi udvider vores offentlige velfærdssystem og vores sundhedssystem til også generelt at gælde tandplejen, sådan at ingen skal lade det være deres pengepung, der afgør, om de kan komme til tandlægen, når de har brug for det.
Jane Heitmann (V), 2021-05-20:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg er sådan set overraskende enig med Enhedslisten i, at tandsundhed har en negativ social gradient.
Vi er fuldstændig enige, og når man kigger på sundhed i almindelighed, kan man se, at lige præcis tandsundhed er et sted, hvor det virkelig boner ud, hvis man har små penge.
Der er jo muligheder for, at man kan søge tilskud, og hvis jeg ikke husker helt skævt, har vi omkring ni forskellige tilskudsordninger.
Så jeg vil bare spørge: Er Enhedslisten af den opfattelse – det er vi i Venstre, vil jeg gerne melde klart ud – at vi simpelt hen har for mange tilskudsordninger, at det er for uoverskueligt for tandlægerne, og at vi ligesom bør snævre tragten lidt ind, så det bliver nemmere for tandlægerne at søge tilskud til dem, der har behov for det?
Er Enhedslisten enig i det, altså at det simpelt hen er en jungle for tandlægerne at finde rundt i, og at det er en af grundene til, at man ikke får søgt det tilskud, som vi ved nogle borgere har brug for og kunne have glæde af?
Pernille Skipper (EL), 2021-05-20:
Det kan meget vel være.
Enhedslistens opfattelse er, at der ikke burde være nogen, der skulle betale for at gå til tandlægen.
Det betyder, at vi synes, den kommunale tandpleje skal udvides til ikke kun at gælde de 0-18-årige, men til at gælde os alle sammen, så der er fuldstændig gratis, skattefinansieret, betalt tandpleje til alle hos offentligt ansatte tandplejere, sådan at du kan få behandling for en knækket tand fuldstændig som med en knækket arm, for at blive i et lidt fortærsket billede.
Det er vores grundlæggende opfattelse.
Jeg kan på stående fod selv kun komme på de første fire tilskudsordninger, så hvis der er ni, vidner det nok om, at man måske godt kunne få ryddet op i det.
Liselott Blixt (DF), 2021-05-20:
Jeg tror, at det gælder flere steder end på sundhedsområdet.
Men jeg hørte godt, at min kollega sagde, at der ikke er noget, der er gratis, og det er der heller ikke.
Men man kan jo se på, hvor mange penge der ligger i kasserne ude hos kommunerne, og så kan man sige: Er det, fordi der ikke er penge nok?
Men er det servicerammen, der gør sig gældende?
Jeg kunne godt tænke mig, at servicerammen blev løftet, men det er faktisk ikke så meget til omsorgstandplejen, for der mener jeg at pengene er der, men det kunne være for at hjælpe de psykisk syge til at kunne få noget bedre hjælp ude i kommunen.
For det mangler.
Nu er det omsorgstandplejen, vi taler om, og det skal de ældre visiteres til, hvis de har brug for det.
Jane Heitmann (V), 2021-05-20:
Jeg lægger mig fladt ned, hr. Jens Rohde, og jeg skal bare lige sige, at det skal aldrig ske mere, at jeg overser Kristendemokraterne.
Jeg lægger mig fladt ned og beklager, og jeg håber, at Kristendemokraterne kan tilslutte sig den vedtagelsestekst, som alle de andre blå borgerlige partier er enige om.
Det ville glæde mig meget.
Og så kan jeg jo godt afsløre her, hr. Jens Rohde, at ud over at dele en fortid i Venstre, så deler vi også en fortid som kommunalpolitikere.
Og jeg er sådan set helt enig i, at der også kan være noget økonomitænkning fra kommunernes side.
Det kan man slet ikke afvise, og derfor var det jo en prioritet, da vi havde regeringsansvaret i VLAK-regeringen, bl.a. at hæve servicerammen, så kommunerne havde bedre muligheder for også at prioritere ældreplejen.
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
Hvad siger Venstre til det?
Jane Heitmann (V), 2021-05-20:
Altså, jeg må bare sige: Venstre er og bliver et frihedselskende parti, og det er jo bl.a. derfor, at vi er kommet med et forslag om, at man skulle lave frikommuneforsøg i 98 kommuner på en lang række områder.
Så Venstre siger ja tak til frihed, vi siger ja tak til mange flere frikommuneforsøg, som rækker ud på rigtig, rigtig mange områder.
Så hvis hr. Jens Rohde og Kristendemokraterne vil være med til det, siger jeg bare velkommen om bord.
Birgitte Vind (S), 2021-05-20:
Tak for ordet, og ikke mindst tak til Venstre for at rejse det her spørgsmål.
Vi har nemlig en forespørgselsdebat om, hvad regeringen kan oplyse om omsorgstandplejen, set i lyset af at der ikke er så mange ældre, der modtager omsorgstandpleje, som der måske burde være.
Jeg vil først og fremmest gerne takke ministeren for den gode gennemgang af den situation, som vi rent faktisk står i.
Jeg tror ikke, at der er nogen her, der underkender, at det er vigtigt for ens sundhed og livskvalitet, at man får plejet og passet sine tænder.
Det kan være både dyrt og smertefuldt, hvis det ikke bliver gjort ordentligt.
Derfor er det også vigtigt, at vi her i Folketinget er opmærksomme på, om tilbuddet til omsorgstandplejen bliver udnyttet af de borgere, der har brug for det.
Omsorgstandplejen er jo tiltænkt borgere, der på grund af nedsat førlighed eller vidtgående fysisk eller psykisk handicap har svært ved at udnytte de almindelige tandplejetilbud.
Der er mange svækkede ældre, der på grund af svækket egenomsorg og nedsat funktionsevne falder ind under visitationskravene.
For at blive visiteret til omsorgstandpleje skal man f.eks. igennem personalet på plejehjemmet, eller hvor man bor, eller henvende sig til hjemmeplejen, hvis man modtager hjemmepleje.
Det er altså en kommunal opgave at sikre, at de berettigede bliver visiteret til at modtage omsorgstandpleje.
Det fremgår også af det vedlagte materiale til sagen, at det ikke er, fordi der er nogle ældre, der oplever, at de bliver nægtet hjælp.
Spørgsmålet er måske nærmere, om der er for lidt kendskab til tilbuddet om omsorgstandpleje.
I kølvandet på det serviceeftersyn, der skete i 2016, er der kommet anbefalinger til at imødegå, at der er ældre, der ikke får den behandling, som de kunne få.
Anbefalingen går på, at kommunerne skal være mere opsøgende i at udbrede kendskabet til tilbuddet, at kommunerne skal udarbejde bedre retningslinjer for henvisning til visitation, samt at kommunerne løbende skal evaluere deres visitationspraksis.
For os at se i Socialdemokratiet er det grundlæggende problem stadig, at kendskabet til tilbud om omsorgstandpleje kan være for lille.
Det betyder også, at vi ser Sundhedsstyrelsens anbefalinger som vejen til, hvordan vi løser problemet, og dermed ligger løsningen jo også lige foran os.
»Folketinget anerkender, at regeringen sikrer, at der følges op på Sundhedsstyrelsens anbefalinger til modernisering af omsorgstandplejen fra 2016, herunder om anbefalingerne, for så vidt angår visitation, er blevet fulgt i kommunerne.
Folketinget mener, at det er afgørende, at kommunerne sikrer, at alle borgere, som er i målgruppen for at modtage omsorgstandpleje, og som ønsker det, tilbydes behandlingen.«
Tak for ordet.
Jane Heitmann (V), 2021-05-20:
Tak for det, og tak for ordførerens tale.
Jeg synes, det er bekymrende, at der er i hvert fald 25.000 borgere derude, der ikke er visiteret til omsorgstandplejen, som de burde.
Og jeg vil sådan set bare spørge Socialdemokraterne, om man ikke anerkender, at det er en kæmpe udfordring.
Og når man i vedtagelsesteksten, sådan som jeg hørte det, blot tilkendegiver, at man vil følge op, men ikke ligesom, hvad skal man sige, sætter en lidt klarere ramme om, hvornår man vil følge op, så synes jeg, at det måske er en lille smule løst i forhold til de mennesker, som vi ved går rundt derude og har en reel udfordring.
Så jeg vil bare spørge Socialdemokraterne, og jeg spurgte også ministeren om det samme: Hvornår sker der noget?
Jeg synes, det er flot, at man tilkendegiver, at man vil gøre noget ved det.
Men hvis vi skal behandle det her med en lille smule respekt, synes jeg faktisk, det ville klæde Socialdemokraterne at sige: Ja, inden vi når udgangen af august, har vi sikret, at alle visiteres.
Birgitte Vind (S), 2021-05-20:
Tak for det.
Det er jo med stor glæde, at jeg kan gentage fra den her talerstol, at vi er en regering – og at vi har en regering nu – som i den grad har sikret sig, at vi kan holde hånden under velfærden.
Og det betyder også, at vi ude i kommunerne rent faktisk har fået mulighed for at yde en indsats for vores ældre og for også at imødekomme f.eks. det her behov.
Jane Heitmann (V), 2021-05-20:
Altså, nu vil jeg meget nødig beskylde Socialdemokraternes ordfører for at spille en plade, som vi har hørt før.
Virkeligheden er jo, at lige om lidt har regeringen siddet 2 år i regeringskontorerne.
Hvad er der sket i de her 2 år?
Altså, vi har hørt Socialdemokraterne sige det igen og igen, nemlig at man lægger en bund under velfærden og man holder en hånd under det.
Men virkeligheden er jo bare, at der er 25.000 derude, der har ondt i tænderne, har dårlig tandstatus og mangler tandpleje.
Hvornår sker der noget?
Birgitte Vind (S), 2021-05-20:
Den opgave ligger ude i kommunerne.
Og jeg var lige så glad, som Venstres ordfører var, for at høre ministeren udtale, at det har regeringen også sat sig for at følge op på kommer til at ske.
Så det er jeg helt tryg ved kommer til at ske.
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
Nu har jeg jo så kun fået de her forslag til vedtagelse læst op, og måske er det min hjernekapacitet, der ikke er stor nok til at forstå, hvad den egentlige substantielle forskel på de to forslag til vedtagelse.
Birgitte Vind (S), 2021-05-20:
Det spørgsmål kan man måske også stille sig selv.
Jeg kunne heller ikke høre den helt store forskel.
Så det burde vi måske have gjort, og det kan vi måske tage til efterretning.
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
Ja, og det er det, der undrer mig igen og igen, og som jeg synes er mærkeligt.
Hvis der er noget, man godt ved vi sådan ville kunne enes om i Folketinget, hvorfor skal den ene blok så lave noget for sig selv, som man så kan pudse møbler med ovre på den anden side?
Altså, det sker igen og igen, at der kommer et beslutningsforslag, og at regeringen synes, det er en fremragende idé, og en minister bruger 10 minutter på at argumentere for, hvorfor det er fantastiske tanker, og så konkluderer man: Vi kan alligevel ikke støtte forslaget.
Sådan går det vice versa.
Skulle vi ikke prøve på en anden måde?
Birgitte Vind (S), 2021-05-20:
Jeg tror, vi er mange, der synes, at de 200 ekstra beslutningsforslag, der har været i den her folketingssamling, har været lige i overkanten, så så langt kan jeg følge ordføreren.
Samtidig håber jeg også, at ordføreren for Kristendemokraterne vil glæde sig over, at lige præcis de her to vedtagelsestekster ligner hinanden så meget, at vi ikke står og råber og skriger ad hinanden fra hver sin side af salen, men at vi faktisk kan mødes.
Så det er jo ret glædeligt.
Jens Rohde (KD), 2021-05-20:
Jeg står ikke og siger, at det alene handler om penge, men hvis fru Liselott Blixt havde været her tidligere i formiddag, ville hun have hørt sin partikollega Hans Kristian Skibby sige, at intet er gratis – intet er gratis – og det er jo fuldstændig rigtigt.
Der er jo ikke nogen gratisydelser i det her samfund.
Det kan godt være, at vi er mange om at betale dem, men der findes ikke gratisydelser, og derfor lander det hele altid i økonomien, og i kommunalbestyrelserne lander det jo altid på budgetbordet, uanset hvordan vi vender og drejer det.
Der appellerer jeg jo bare til, at vi begynder at turde diskutere frihedsgraderne for kommunerne til selv i højere grad end i dag at tilrettelægge deres økonomiske råderum, så de ikke bliver ramt af et serviceloft, når de skal implementere alle vores krav.
Mads Andersen (KF), 2021-05-20:
Så længe det er mig, der er ordfører, tænker jeg i hvert fald ikke, at der er noget problem i det.
Så vi må se, om jeg er så heldig, at jeg stadig væk er her på det tidspunkt.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Nu lykkedes det jo ordføreren ikke at blive provokeret af mit indlæg, men jeg blev alligevel lidt provokeret af ordførerens indlæg, så jeg faldt i fælden.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget.
Ordføreren siger, at det, som de her bandemedlemmer forstår, er konsekvens og hårde straffe.
Nu har jeg beskæftiget mig lidt med det som gadeplansmedarbejder, og jeg har siddet med projektet Gadefortællinger, og jeg har selv skrevet kroniker om det, bl.a. en alternativ ghettoplan for, hvordan man kunne løse de her konflikter.
Så hvis man kigger på fakta, vil man se, at der ikke er noget belæg for, at hårdere straffe giver mindre kriminalitet, tværtimod, og det viser al mulig forskning også.
Så jeg vil bare lige høre, hvad det er, ordføreren baserer det på, når han siger, at det, de forstår, er hårdere straffe.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-20:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Sikandar Siddique om noget.
Når nu man siger, at hårdere straffe er lig med mere bandekriminalitet, har man så i den undersøgelse, som hr. Sikandar Siddique har kigget på der, undersøgt, hvordan det ville have været, hvis ikke man havde forhøjet straffene 80 gange?
Jeg kan svare for hr. Sikandar Siddique, for jeg kan sige, at hvis det var sådan, at vi ikke havde gjort det, kunne det jo være, at det var gået meget værre; så kunne det være, at der havde været meget mere bandekriminalitet, altså hvis ikke man havde gjort det, som i hvert fald Dansk Folkeparti sikkert har stemt for alle de her 80 gange.
Med det vil jeg egentlig bare sige, at forholdet til bander skal man hele tiden være over, og kræver det 80 eller 160 stramninger, så er vi jo nødt til at gøre det, for vi skal jo ikke tage hensyn til bandemedlemmerne, hr. Sikandar Siddique, vi skal tage hensyn til de lovlydige borgere, der udsættes for kriminaliteten fra bandemedlemmernes side.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-20:
Det er lige præcis de her borgere, vi skal tage hensyn til, hvorfor jeg stiller jeg det her spørgsmål.
For 20 års hårdere straffe har jo ikke ført til mindre bandekriminalitet og heller ikke mindre forråelse, og derfor tror jeg, at tiden er til, at man går mindre mavefornemmelsesagtigt til spørgsmålet, til retspolitikken, men går mere faktabaseret og forskningsbaseret til det.
Nu har jeg 8 sekunder til at prøve at fyre et spørgsmål af.
Når man snakker om udvisning, når vi snakker om udlændinge, er der mange, der er født og opvokset i Danmark, så de er jo ikke udlændinge.
Er der ikke en forskel på, om man er kommet hertil, eller om man er født her?
Det var, hvad jeg kunne nå på 7 sekunder.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-20:
Jeg synes egentlig, at det her indlæg meget godt illustrerer, hvad der er forskellen på Frie Grønne, hr. Sikandar Siddique, og Dansk Folkepartis politik.
Jeg ved godt, at Frie Grønne vil have fri narko og fri hash og ingen straf og sådan noget, men kommer det til at hjælpe de lovlydige borgere, ofrene?
Det tror jeg ikke.
Jeppe Bruus (S), 2021-05-20:
Tak for det.
Når ingen andre vil rose justitsministeren, så vil jeg da gerne.
Du gør det virkelig godt, hr. justitsminister.
Jeg er simpelt hen så stolt over dig.
Du har formået at tage den her komplicerede sag og gøre den meget enkel.
Det er modtaget.
Hr. Justitsminister, hr. Nick Hækkerup gør det fantastisk fremragende.
Jeg er simpelt hen så stolt over at være din partifælle.
Tak for at skære den her komplicerede problemstilling ud meget enkelt og forståeligt, nemlig punkt 1, at den første del af beslutningsforslaget er dækket ind, og punkt 2, at vi jo egentlig har en drøftelse af, hvad det er for nogle sager, vi ønsker at prioritere i en straffesagskæde, som er under pres.
Der er vi jo på vanlig vis enige om, at det handler om grov personlig vold, voldtægt, våben og den slags sager, vvv-sagerne, som skal helt frem i første række, fordi det er der, det har allermest alvorlige konsekvenser.
Betyder det så, at der ikke er et problem her?
Nej, det gør det selvfølgelig ikke.
Og det kommer vi formentlig også til at drøfte løbende, om ikke andet jo også til efteråret.
Men ud fra den grundige og fremragende gennemgang, som justitsministeren har givet af sagen, og med de få supplerende bemærkninger, jeg her har givet, så kan Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-20:
Det, som justitsministeren sagde i sin indledning, var jo så provokerende, og det, at justitsministeren var så skuffet over ikke at få nogen bemærkninger, vil jeg så prøve at råde bod på over for hr. Jeppe Bruus.
Er det ikke okay?
Og det er ikke nødvendigvis en ros til ministeren, men det er egentlig bare en konstatering, som jeg vil høre om den socialdemokratiske ordfører er enig i.
For problemet er jo, at hvis man er indsat i danske fængsler og begår kriminalitet mod ansatte, altså begår kriminalitet, når man sidder inde, så har vi altså nogle ansatte, som synes, det er rigtig, rigtig skidt, at der ikke er en konsekvens over for de indsatte, der begår den pågældende kriminalitet.
Så det, som jeg vil sige, og der, hvor jeg syntes der manglede noget i justitsministerens ellers udmærkede logiske tænkninger – som det tit er – er jo, hr. Jeppe Bruus, med hensyn til de særlige omstændigheder, der faktisk er her, fordi vi har nogle ansatte, som der i øvrigt ikke er nok af, som vi skal beskytte mod angribende indsatte.
Forstår hr. Jeppe Bruus, hvad vi i Dansk Folkeparti her mener?
Jeppe Bruus (S), 2021-05-20:
Det er forstået, og jeg tager gerne kugler for justitsministeren – det er sådan set en del af jobbeskrivelsen – og også gerne spørgsmål, og jeg svarer så på egne vegne og ikke på hr. Nick Hækkerups vegne.
Og spøg til side.
Det var sådan set også det, jeg forsøgte at sige, hvis man sådan skal væk fra den muntre tone, altså at det her dækker over et helt reelt og et helt oprigtigt problem.
Derfor bruger vi også meget energi på at sørge for, at der bliver bedre rammer, både de fysiske, men selvfølgelig også i form af flere hænder, og derfor er det da helt fair og legitimt med det her beslutningsforslag.
Så mit svar her var bestemt ikke en underkendelse af det relevante, og der er bestemt også opbakning til, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at passe rigtig godt på vores ansatte i kriminalforsorgen.
Men det ændrer jo bare ikke ved de diskussioner, der har været omkring substansen i forslaget.
Peter Skaarup (DF), 2021-05-20:
Hvis vi er enige om, at vi skal passe godt på de ansatte, hvad er så logikken i, at en indsat, en fange, en fængslet, kan begå et overfald på en ansat, og at der så i øvrigt kan gå lang tid, før konsekvensen falder?
Er det særlig pædagogisk eller rigtigt over for den indsatte, som jo så tænker: Nåh, ja, men de mener måske ikke der med, at der er en straf for at overfalde en ansat, så alvorligt?
Er det særlig pædagogisk?
Jeppe Bruus (S), 2021-05-20:
Det er jo nærmest et ledende spørgsmål.
Altså, det er jo svært at svare ja til eller nej til, alt afhængigt af hvordan man nu forstår spørgsmålet.
Det er da et reelt problem, men vi har jo desværre et reelt problem med nogle ret lange sagsbehandlingstider, og derfor er det op til en drøftelse.
Vi har som målsætning at knække den kurve, og vi skal jo i fællesskab i gang med nogle forhandlinger til efteråret omkring kriminalforsorgen, hvor vi også skal kigge på, hvordan vi styrker de her forhold.
For vi har en forpligtelse til at passe rigtig godt på vores ansatte i kriminalforsorgen.