runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-15:
Jeg har ikke specifikt udtalt mig positivt om gatet communities.
Jeg husker, at jeg i et opslag på Facebook for noget tid siden sagde, at de første gatede communities kom på de tidspunkt, hvor man i opgangene indførte en dørtelefon.
Altså det, at man ved hjælp af en dørtelefon gater sin opgang for andre, så ingen kan komme ind i opgangen uden at få tilladelse af dem, der bor i opgangen, er jo det første klokkeklare eksempel på et gatet community i Danmark.
Og jeg synes, at folk faktisk skal have lov til at have deres opgang for sig selv.
Det er bare ligesom for at sætte lidt perspektiv på den ophidselse, der var, over, at der var nogle, der gerne ville have en port ved indgangen til deres villaområde.
Det bør man ikke hidse sig op over, i hvert fald ikke, hvis man selv har en dørtelefon i sin opgang.
Julie Skovsby (S), 2017-03-15:
Tak for det.
Mener ministeren, at der af hensyn til de berørte borgere og virksomheder og det forhold, at staten opkøber unødig mange huse, er brug for en hurtig afklaring af, hvor den kommende vestfynske jernbane skal anlægges?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-15:
Tak for spørgsmålet.
VVM-undersøgelsen vedrørende Vestfynbanen er besluttet i den politiske aftale om Togfonden DK.
Regeringen er som bekendt ikke en del af Togfonden DK.
Borgere, der f.eks. bliver berørt at togfondsprojekterne, har et retskrav på at blive forlods overtaget, hvis en række konkrete forhold er opfyldt.
Der skal bl.a. foreligge særlige personlige grunde, f.eks. sygdom eller lignende, og anlægsprojektet skal berøre den konkrete ejendom særlig indgribende.
Muligheden for forlods overtagelse er en beskyttelse af de berørte borgere, som sidder i en særlig situation, og som gerne skulle undgå at blive stavnsbundet til deres ejendom, fordi der er et statsligt infrastrukturprojekt under planlægning.
Den tanke har jeg grundlæggende sympati for.
Ulempen er, at forlods overtagelser koster staten penge, også unødig mange penge, så længe der ikke er valgt én linjeføring.
Som det fremgår af aftalen om finansloven for 2017, vil regeringen her i foråret invitere forligskredsen bag Togfonden DK til en tilbundsgående drøftelse af økonomien i de projekter, forligskredsen prioriterer i den såkaldte fase 1.
Det ser jeg frem til.
I fase 1 indgår også banen over Vestfyn, så når jeg mødes med forligspartierne, vil jeg også drøfte problemet med de mange forlods overtagelser.
Julie Skovsby (S), 2017-03-15:
Tak for ministerens svar.
Jeg tænker, at det her er et spørgsmål, man kun kan svare ja til.
Ministeren har jo oplyst i et svar til mig, til spørgsmål nr. S 402 fra december 2016, at spørgsmålet om valg af linjeføring skal drøftes på et møde i foråret 2017, hvor ministeren indkalder forligskredsen bag togfondsprojekterne.
Og nu er det jo forår, og solen skinner, og forårsmånederne er marts, april og maj, så derfor vil jeg spørge helt konkret, om ministeren har fundet en mødedato for det her møde, som lige straks skal afholdes, og om ministeren er gået i gang med at indkalde partierne bag Togfonden DK.
For Togfonden DK er jo en fantastisk idé, synes jeg som socialdemokrat.
Den vil styrke den kollektive transport, give bedre togforbindelser mellem de større byer og altså også styrke en række regionale togstrækninger, herunder den vestfynske jernbane.
Det er jo sådan, at situationen er den i dag, at der er store kapacitetsproblemer, som transportministeren også ved, på den vestfynske jernbane.
Så Togfonden DK giver altså med andre ord mulighed for at bevare de små og mellemstore togstationer på Vestfyn – og ikke bare det, men også for med tiden at udbygge de små og mellemstore togstationer på Vestfyn.
Og det er jo sådan med alle større infrastrukturprojekter, at der er borgere og virksomheder, som bliver berørt, som ministeren også var inde på.
Det kan næppe være meget anderledes, men politisk kan vi jo sikre, at de berørte borgere hurtigst muligt får besked.
Så derfor vil jeg spørge: Er ministeren lige nu ved at indkalde til møde?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-15:
Jeg har ikke indkaldt til mødet endnu, men der vil ikke gå lang tid, for jeg gør det.
Julie Skovsby (S), 2017-03-15:
Det lyder jo rigtig godt.
Så synes jeg måske, at det kunne være rigtig fint at få på plads, hvilken af forårsmånederne vi så taler om, altså om det allerede er i marts måned eller i april eller maj måned, for det er virkelig vigtigt, at der træffes en hurtig beslutning i det her spørgsmål.
Så lad mig bare spørge direkte: Er det allerede i den her måned, eller er det i april eller maj måned?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-15:
Det beklager jeg at jeg ikke kan svare på.
Jeg kan endnu ikke give den præcise dato for, hvornår jeg indkalder til dette møde.
Det afhænger af flere ting.
I det skriftlige spørgsmål står der: Hvordan mener ministeren at afvisningen af Roskilde kommunes frikommuneforsøg osv. osv. forholder sig til regeringens ønske om flere små og billige boliger?
Det har jeg svaret på, og når jeg så har svaret på det, bliver jeg spurgt, hvad det konkret er i ansøgningen, som gør, at man har taget det ud til yderligere drøftelse med kommunen.
Det spørgsmål har jeg jo ikke fået, før jeg står her i salen i dag, så det har jeg ikke kunnet forberede mig på.
Kaare Dybvad (S), 2017-03-15:
Jamen det er jeg helt enig i.
Det gode ved at stille mundtlige spørgsmål er jo, at man har mulighed for, hvis man får et ringe svar, at følge op på det svar og selv stille et spørgsmål mere.
Jeg må bare sige, at jeg spørger meget konkret.
Sidste gang jeg var her med det spørgsmål,
fik jeg at vide, at det var for generelt.
Nu har spurgt helt konkret til, hvad ministeren mener om afvisningen af Roskilde Kommunes frikommuneansøgning om at bygge billige småboliger.
Altså, det er en helt konkret ansøgning.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-15:
Jeg mener heller ikke, at vi har sådan et samfund.
Jeg kan ikke se behovet for at gate sit community i Danmark, og jeg ville ikke selv søge hen mod et gatet community.
Det er en stor og god ting i Danmark, at vi har så meget tillid til hinanden, at vi ikke behøver at afskærme os fra vores naboer og folk i andre kvarterer, på samme måde som man føler behov for at gøre i andre lande.
Og det håber jeg er et gode, vi kan bevare.
Kaare Dybvad (S), 2017-03-15:
Hvordan mener ministeren at afvisningen af Roskilde Kommunes frikommuneansøgning om at bygge billige småboliger ved at se bort fra krav om bl.a. elevatorer, parkeringspladser og kørestoleadgang stemmer overens med regeringsgrundlaget, hvori der står, at der fortsat er behov for billiggørelse af de almene boliger, og at regeringen vil tilvejebringe flere små billige boliger?
Tak, formand.
Hvordan mener ministeren at afvisningen af Roskilde Kommunes frikommuneansøgning om at bygge billige småboliger ved at se bort fra krav om bl.a. elevatorer, parkeringspladser og kørestoleadgang stemmer overens med regeringsgrundlaget, hvori der står, at der fortsat er behov for billiggørelse af de almene boliger, og at regeringen vil tilvejebringe flere små, billige boliger?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-15:
Tak for spørgsmålet, som hr. Kaare Dybvad også varslede forrige uge, da vi senest talte om frikommuneforsøg og regeringens mål om at tilvejebringe flere billige boliger.
Som jeg også forklarede dengang, er jeg en stor tilhænger af frikommuneforsøg.
Både jeg og resten af regeringen ser gerne, at kommunerne i vidt omfang får mulighed for at lave frikommuneforsøg og afprøve nye ting.
Denne tilgang til frikommuneforsøgene understreges også af, at regeringen har sagt helt eller delvis ja til 17 forsøg og er positivt stemt over for yderligere 11 forsøg.
De 11 forsøg skal sammen med kommunerne beskrives lidt nærmere.
Kun fem forsøg afvises.
Vi har modtaget fem ansøgninger om billige boliger, hvoraf tre imødekommes delvis, mens to afklares nærmere.
Ansøgningen om billigt nybyggeri fra Roskilde Kommune og Københavns Kommune er et af de frikommuneforsøg, der skal afklares nærmere.
Det fremgår af ansøgningen, at kommunerne ønsker at drøfte med ministeriet, om der kan dispenseres fra dele af bygningsreglementet med henblik på at bygge mindre og billigere boliger, f.eks. i forhold til elevatorer, ventilation og parkering, og det vil vi selvfølgelig meget gerne drøfte med kommunerne.
Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen har allerede afholdt et møde med ansøgerne og skal holde et møde med ansøgerne igen i dag, hvor rammerne for ansøgningen skal drøftes nærmere.
Men vurderingen er, at ansøgningen ikke var tilstrækkelig konkret til, at den kunne imødekommes uden nærmere afklaring, og nybyggeri er irreversibelt og kan derfor ikke uden videre ændres eller omgøres efterfølgende, hvis altså forsøget viser sig ikke at virke efter hensigten.
Derfor skal der selvfølgelig være klare rammer for frikommuneforsøget, for at det kan imødekommes.
Jeg vil også bemærke, at tilgængelighed for personer med handicap er vigtig at holde sig for øje i forhold til dispensation fra krav i bygningsreglementet, og også på det punkt skal vi have klarhed over rammerne for ansøgningen.
Men hensigten i ansøgningen er helt i tråd med regeringens hensigt om at tilvejebringe flere billige boliger, og jeg er allerede i gang med at forenkle bygningsreglementet for at gøre det lettere og billigere at bygge i Danmark.
Bygningsreglementet skal gøres mere smidigt og overskueligt, og vi skal skære unødvendigt bureaukrati fra.
Kaare Dybvad (S), 2017-03-15:
Tak for svaret.
Jeg er jo, siden jeg stillede spørgsmålet i sidste uge, blevet gjort opmærksom på, at der er blevet indkaldt til et møde, efter at jeg, som ministeren rigtigt nok sagde, i forrige uge nævnte den her sag fra Roskilde.
Det er dejligt, at der bliver rykket på det, det kan jeg jo kun være glad for, men jeg bliver næsten nødt til at vide, hvad det er, som man ikke mener er blevet opfyldt.
Jeg synes, det lyder lige præcis som noget af det, regeringen faktisk har efterspurgt, og at det er helt i tråd med den ambition, som regeringen har, om at bygge små billige boliger.
Så for god ordens skyld kunne det egentlig være meget rart at finde ud af, hvad det er, den her sag er blevet afvist på, for jeg synes ikke helt, at det er forklaring nok at sige, at ansøgningen ikke har været tilfredsstillende.
Der må være et eller andet, som det er faldet på, altså et eller andet, som man mener i det indledende ikke har været godt nok.
Lige meget hvordan man vender og drejer det, er en af de muligheder, vi jo har her i forhold til § 20-spørgsmål, at vi kan forholde os til, hvad det er på ministerens område, som vi synes på en eller anden måde ikke stemmer overens med den politik, som regeringen ellers spiller ud med.
Jeg har som repræsentant for Sjællands Storkreds en ambition om at sikre, at man kan få bygget nogle billige boliger i Roskilde, og hvis ministeren ikke har hundrede procent fod på det, er det jo fair nok.
Men jeg må også bare sige, at den her grund står til at blive overtaget den 1. april, og med det bureaukrati og den proces og alle de ting, som er kommet ind over nu, så er det åbenlyst, at man ikke kan starte med at grave den 1. april, og så går der i hvert fald lang tid.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-15:
Altså, fordelen ved at stille sine spørgsmål skriftligt til mundtlig besvarelse her er jo, at man kommer herned i salen og får mulighed for at udveksle synspunkter med ministeren om det første spørgsmål, man har stillet.
Fordelen ved at stille sine spørgsmål skriftligt og konkret er, at man kan få lige så hurtigt svar – stort set – på det konkrete spørgsmål, man har.
Og det spørgsmål, som hr. Kaare Dybvad nu beder mig om at tage stilling til, nemlig hvad det præcis er, der ikke er afklaret i ansøgningen om frikommuneforsøg fra Københavns og Roskilde Kommuner, har jeg jo ikke modtaget, før jeg står her i salen i dag, og kan derfor ikke svare på det.
For jeg har fået et andet spørgsmål, som jeg skulle forberede mig på.
Så den bedste måde at anvende den tid og det redskab på, som hedder skriftlige spørgsmål med konkrete angivelser af, hvad det er, man gerne vil vide, er måske, at man bruger hver ting til sin tid.
Kaare Dybvad (S), 2017-03-15:
Det var ikke meningen.
Men jeg vil alligevel gerne høre, hvad ministeren mener om den her type af gatede communities, som man har i Storbritannien og i USA og andre steder, og som man jo så har forsøgt, dog med begrænset held, at opbygge i Solrød Kommune.
Mener ministeren, det er en fornuftig boligpolitik at lave de her aflukkede lokalsamfund?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-15:
Jamen jeg har allerede besluttet, at på det næste møde i den grønne forligskreds skal vi snakke om ITS-systemer, og så vil det jo vise sig, om der er nogen, der er villige til at nedprioritere nogle andre udgifter til fordel for at opprioritere udgifterne til ITS-systemer.
Men der er ikke to meninger om, hvorvidt der er penge tilovers i den grønne forligskreds.
Det er der kun en mening om, og den er, at de penge ikke er der.
For hvis der var penge tilovers, så havde vi sandelig allerede kunnet finde ud af at bruge dem på ting, som vi synes der mangler.
Det er ikke, fordi der er et overskud af midler og mangel på projekter, vi gerne vil anvende dem på.
Der er tværtimod et underskud af midler og et overskud af projekter, vi gerne vil anvende dem på.
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-15:
Jo, jo.
Jeg kan så forstå, at der er mindst to holdninger til, om der er penge i den grønne forligskreds.
Men selv om man så lagde ministerens holdning til grund, altså at kassen er tømt i den grønne forligskreds, så er det vel regeringens ansvar at sørge for, at der er et ordentligt beslutningsgrundlag, og hvis det er sådan, at der ikke er penge til noget, der helt åbenlyst er godt, altså hvis der ikke er penge til de her tavler, hvis pengene er udløbet, så må man vel indkalde ordførerne og sige: Helt ærligt, er det virkelig meningen, at vi skal ud og pille dem her ned for så senere, når vi finder pengene, at skulle ud og sætte dem op igen?
Det virker jo helt molboagtigt.
Altså: Er det ikke sådan manglende rettidig omhu?
Og kunne man måske forestille sig, at regeringen nu indkaldte den grønne forligskreds og fik en diskussion om at prioritere de penge – 30 mio. kr. om året, så vidt jeg kan se fra dagspressen – det vil kræve at få dem op at hænge igen, så vi kan få trafiksikkerhed, og så vi kan sørge for at få udnyttet vejkapaciteten ordentligt?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-15:
Min tanke var også mere, at vi jo har beskæftiget os rigtig meget med andre områder.
Vi har beskæftiget os meget med at hæve straffene for voldtægt og for incest.
Vi har gjort rigtig meget på det her område og jo også i forhold til stalking, hvor der har været et fokus.
Men lige præcis grooming har der måske ikke været det samme fokus på, og der kunne det måske være godt, hvis vi som supplement til alt det, som regeringen, både den nuværende og den tidligere rene Venstreregering, har gjort, bl.a. sammen med Dansk Folkeparti, tog det her emne op og fik set på, om vi var kommet hele vejen mod målet på det her område.
For det tror jeg ikke vi er.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-15:
Så det vil jeg gerne drøfte videre, hvis der er noget her.
Altså, grooming er jo kriminaliseret som et forsøg på at begå en overtrædelse af straffelovens bestemmelser om seksuelle overgreb mod et barn, men hvis der er uklarheder her, har vi jo, tænker jeg, kun en fælles interesse i at få boret ud, hvordan det er, og det medvirker jeg så sandelig gerne til.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-15:
Det er glædeligt.
Jeg tager imod kaffeinvitationen, og så håber jeg, at vi kan se på det der.
Så jeg har ikke yderligere til ministeren i den her omgang.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-03-15:
Er ministeren enig, når finansminister Kristian Jensen i Jyllands-Posten den 20. december 2016 foreslår at »lette de administrative byrder« for udlændinge, der vil komme til Danmark, for at gøre det nemmere for danske virksomheder at tiltrække udenlandsk arbejdskraft?
Er ministeren enig, når finansminister Kristian Jensen i Jyllands-Posten den 20. december 2016 foreslår at »lette de administrative byrder« for udlændinge, der vil komme til Danmark, for at gøre det nemmere for danske virksomheder at tiltrække udenlandsk arbejdskraft?
Inger Støjberg (V), 2017-03-15:
Ja, jeg er enig med finansministeren i den udtalelse.
Regeringen ønsker nemlig at styrke danske virksomheders adgang til relevant udenlandsk arbejdskraft.
Danmark skal være et åbent land over for dem, der er velkvalificerede, og som kan komme her og gøre en positiv forskel.
Det er regeringens mål at skabe vækst og udvikling i Danmark, og derfor skal det danske erhvervsliv også have konkurrencedygtige vilkår.
Regeringen ønsker, at reglerne for udenlandsk arbejdskraft skal være så lidt bureaukratiske som overhovedet muligt, og derfor kan jeg også lige så godt sige det, som det er: Det ærgrer mig, at Socialdemokratiet i disse år medvirker til at gøre det så besværligt som muligt for danske virksomheder at få selv højtbetalte udlændinge til Danmark.
Senest har vi jo kunnet se, at Socialdemokratiet sammen med Dansk Folkeparti og SF har fremsat et lovforslag om ændring af beløbsordningen, så f.eks. værdien af fri bil eller bolig ikke må indgå i aflønningen.
Det vil ganske enkelt besværliggøre mulighederne for virksomhederne for at få den her højt kvalificerede arbejdskraft, som jeg mener at en række virksomheder har gavn af at få.
Regeringen mener, at hovedvejen til Danmark skal være via arbejde og studie.
Det betyder så ikke, at der skal komme lige så mange arbejdstagere, som der i de seneste år er kommet flygtninge og familiesammenførte.
Der skal komme så mange hertil, at dansk erhvervsliv kan få den arbejdskraft, som de har brug for, og at det netop også er lige præcis den arbejdskraft, som der er brug for, der kommer hertil.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-03-15:
Tak for svaret, og tak for ministerens tid.
Jeg ved, at ministeren er travlt optaget af at spise strammerkage i øjeblikket.
Jeg vil egentlig gerne spørge, hvad det så er for nogle byrder, der skal lettes, for det synes jeg ikke rigtig fremgår af det her interview.
Altså, hvad er det for nogle byrder, regeringen tænker på?
Barsler man med et eller andet, som vil gøre det lettere?
Inger Støjberg (V), 2017-03-15:
Vi ønsker jo rent faktisk at sænke beløbet for, hvor meget man skal tjene, når man kommer hertil, fordi det afgørende jo må være, at når man kommer hertil, bidrager man fra dag et.
Derfor stemte vi imod, da netop Socialdemokratiet sammen med Dansk Folkeparti og også SF foreslog at hæve beløbsordningen.
Det syntes jeg var ærgerligt, så det er en af de ting, som jeg rigtig godt kunne tænke mig at lave om.
Men jeg må også konstatere, at der næppe er et flertal i Folketinget for det lige nu, medmindre Socialdemokratiet har skiftet holdning, og det er der ikke noget der tyder på.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-15:
Jeg tror ikke, jeg kan svare tydeligere på det, end jeg gjorde i min indledning; altså det her med, at hvis man indleder et forhold til en pige på 13-14 år – også selv om overgrebet sker, når hun er 15 år – så er det kriminelt fra den tid, man indledte det.
Men det her er nok så komplekst, at det må give mig anledning til at sige, at hvis der er nogle konkrete sager eller spørgsmål omkring forståelsen, så tror jeg det vil være i både spørgerens og min interesse, at jeg måtte svare på det skriftligt, for det tror jeg ikke jeg kan konkretisere så tydeligt i forhold til et mundtligt spørgsmål.
Det er jo en frisk indstilling, at jeg her i et mundtligt spørgsmål skal have overblik over alle mulige tænkelige scenarier, der kunne være.
Men jeg er sådan set enig i udgangspunktet – at i forhold til politiet tager det 2 år at uddanne dem, og derefter skal de i beredskabet, og så skal man specialisere sig.
Det er der, vi står i dag.
Og så er der kadetordningen, som er en afgrænset ordning, som vi bl.a. har indført, fordi politiet er meget hængt op, bl.a. på grund af grænsekontrol, bevogtning og andet.
Så jeg ser sådan set, at det er de muligheder, vi har.
Og har spørgeren eller andre gode folk andre ideer, lytter vi til dem.
Men jeg tror, vi skal passe på med – hvis det er det, der ligger i spørgsmålet – at opfinde alt for mange forskellige grupper, der skal hjælpe i det her arbejde.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-15:
Det er jeg sådan set også fuldstændig enig i.
Jeg skulle bare høre, hvad regeringen anså for at være mulige scenarier, hvis det her kommer til at fortsætte.
Jeg vil gerne spørge ind til antallet af kadetter.
Jeg synes, det er godt, at ministeren var ude at besøge dem, der er startet på uddannelsen, men der er jo ikke nær så mange, som vi havde håbet på at der ville være i første runde.
Så hvad har regeringen af planer for antallet?
Altså, hvad er der af forventninger?
Kommer vi til at se en stigning i antallet af optagne politikadetter?
Giver det anledning til, at regeringen ændrer på nogle af de kriterier, der er for optagelse?
Det vil jeg stærkt advare imod at gøre; det synes jeg ville være en dårlig idé.
Men hvordan håndterer man det her spørgsmål?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-15:
Der skal ikke ændres på kriterierne.
Det er vigtigt, at det er de samme krav, man skal opfylde, for det er også en meritgivende uddannelse til betjentuddannelsen.
Der er stadig væk en tro på, at vi kan uddanne de 345 politikadetter inden den 1. september 2018.
Jeg tror også, det handler om, at det er en ny uddannelse, og den skal man måske lige ud og reklamere lidt mere for, og folk skal se det i aktion osv.
Så jeg tror også, det handler om nyheden i det – at folk lige skal vide, hvad det egentlig er for en uddannelse.
Og jeg ved, at der bliver gjort en række tiltag nu for at reklamere for det, så mange måske kunne se en mulighed den vej ind til kadet og måske senere i politiet som betjent.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-15:
Er det et nyt spørgsmål?
Mener ministeren, at lovgivningen bør skærpes, så det i højere grad end i dag bliver muligt at forfølge grooming på bl.a. sociale medier, hvor nogle børn og unge bliver utrygge over, at de kontaktes af voksne mennesker, de ikke kender, og som af forskellige årsager ønsker kontakt med børn og unge?
Mange tak, formand.
Mener ministeren, at lovgivningen bør skærpes, så det i højere grad end i dag bliver muligt at forfølge grooming på bl.a. sociale medier, hvor nogle børn og unge bliver utrygge over, at de kontaktes af voksne mennesker, de ikke kender, og som af forskellige årsager ønsker kontakt med børn og unge?