runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-04-04:
Der er måder, som man kan lytte med på uden at stå lige her.
Skal vi fortsætte produktionen, når vi har fortrængt det i Danmark – altså, skal vi så fortsætte?
Mener man på det principielle plan, at vi bare skal blive ved, fordi vi så kan eksportere det, fordi vi er så meget bedre, eller hvad det er, man plejer at sige?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-04:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen og svar på spørgsmål.
Jeg tror, at alle i Folketingssalen er enige med ordføreren i det med at fortrænge.
Jeg tror også, at alle er enige i, at vi skal mindske efterspørgslen, og at det måske er nødt til at komme i den rækkefølge.
Så hvordan er det, Danmarks Liberale Parti vil sørge for, at den her fortrængning sker og efterspørgslen faktisk bliver mindsket?
Carsten Bach (LA), 2019-04-04:
Det forekommer mig faktisk i virkeligheden temmelig bizart, at Alternativets ordfører, hr. Christian Poll, ikke kan forstå, at Liberal Alliance indgår i aftaler, hvor der bliver givet skatterabatter.
Jeg må sige, at det forekommer mig en lille smule bizart.
Men Alternativet vil jo gerne betragte politik på en lidt anden måde end alle os andre, og det må det så nok være et udtryk for.
Hvad angår spørgsmålet om det frie marked og det her med, om vi importerer eller eksporterer, og hvad vi gør, og at der er et frit flow af kulbrinteprodukter frem og tilbage, så vil jeg sige, at jeg nu nok tror, at hovedparten af det danske forbrug af forsyning rent faktisk stammer fra produktionen fra Nordsøen.
Men det er rigtigt, at vi importerer noget.
Vi importerer fra – jeg tror det er blevet nævnt tidligere i debatten i dag – både Norge og Rusland, og som jeg også selv nævnte i min tale, har vi bestemt ikke nogen interesse i at gøre os mere afhængige af Rusland, end vi allerede er i forvejen.
Derudover mener jeg faktisk også, at et land som Nigeria er et sted, vi rent faktisk importerer olieprodukter fra, og jeg ved ikke, om det er bedre at øge importen af olieprodukter fra Nigeria, end det er selv at indvinde dem i Nordsøen.
Det er et retorisk spørgsmål, og jeg tror ikke, at jeg vil svare på det, andet end at jeg vil gå ud fra, at man, hvis man er i Folketingssalen, vil kunne forstå, hvad jeg mener.
Hvad Alternativet mener, skal jeg ikke kunne gøre mig klog på.
Ida Auken (RV), 2019-04-04:
Jeg kan forstå, at Alternativet har givet deres eget bud på, hvor meget det er, og der ligger vi jo et godt stykke over 50 mia. kr.
Og det er ikke nogen ligegyldig ting, det er ikke bare et lille beløb.
Og jeg bliver bare nødt til at sige, at der ikke er noget pengetræ, og hvis man vil den grønne omstilling, skal man jo gøre det, der virker.
Og det er rigtigt, at jeg er en lille smule sur, men det er, fordi der går symbolpolitik i den, i stedet for at man spørger: Hvad er det, vi kan gøre her i Danmark for virkelig at ændre tingene?
Og der synes jeg at man har galt fat med det her symbolpolitik, hvor man skal stå og sige, at vi andre er forkert på den, i stedet for at sige, hvad det er, vi kan gøre sammen i energikredsaftalen.
Vi kunne have haft en fornuftig snak inde ved det bord, som Alternativet også var blevet inviteret med ind til, om energiaftalen og om, om vi skulle overveje at sige, at vi ikke giver nogen koncessioner efter 2046, som er der, hvor vi har givet dem til.
Det ville vi godt have været med til, hvis det var blevet gjort på en ordentlig måde og en respektfuld måde i den forligskreds, der er.
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Det lyder lidt, som om ordføreren tror, at vi i Alternativet tror, at vi er lidt af en ø, altså, at Danmark er lidt af en ø, i Parisaftalen og det eneste land, der vil arbejde for den omstilling, der er nødvendig.
Den centrale omstilling handler selvfølgelig om at nedbringe emissionerne af klimagasser, men det hænger nøje sammen med, hvad det er, man brænder af, og det er jo altovervejende kul, olie og gas, man brænder af.
Så vores forudsætning for det her forslag er, at det er over en 10-årig periode, og det er jo netop i den periode, hvor man vil skifte fossil olie ud med det, som ordføreren var ude at se – det var vist i går – hvordan laves, nemlig biomasse, som man presser til syntetisk olie f.eks., samtidig med at man indfører alle de andre teknologier.
Så giver det ikke meget god mening, at hånd i hånd med at vi nedbringer emissionerne, nedbringer vi også det, der skaber emissionerne, så det er i sync med det, som klimavidenskaben siger?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-04-04:
Jeg tror egentlig, vi vil det samme – Alternativet og SF – men jeg tror, at vejen derhen nok er lidt forskellig.
Jeg tror på, at det er efterspørgsel, der kommer til at slå olien og gassen ihjel.
Jeg synes jo, det er interessant at høre, når man selv snakker med de store investeringsfirmaer, at de ikke investerer i olie og gas, de investerer i klimavenlig teknologi.
De har flyttet sig, fordi de godt ved, at det ikke er fremtiden.
Det mener jeg sådan set er vejen frem, og jeg tror faktisk, man kan nå målet.
Jeg tror ikke, at jeg på noget tidspunkt sagde, at Alternativet siger, at Danmark er en ø i verden.
Jeg ved ikke, hvorfra ordføreren har det.
Jeg siger blot, at noget af det, vi eksporterer, nemlig vores naturgas – som jo ikke er CO 2 -neutral, det er den ikke, biogassen er bedre, og i virkeligheden har vi noget, der er endnu bedre – da klart er bedre at bruge end kul, som de bruger i Polen og Tyskland, og jeg forventer da, at ordføreren er enig med mig i, at det da er langt bedre, at de bruger naturgas der.
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Ja, det er fuldstændig rigtigt.
Jeg forstår bare ikke, at når nu alle erhvervsvirksomheder osv., som ordføreren nævner, skifter til at investere i vedvarende energiteknologier, hvorfor har ordførerens parti og en række andre partier, et flertal her i salen, så valgt at sige, at den danske stat fortsat skal investere frem til næsten 2050 i de her teknologier?
Hvorfor ikke tage den samme konsekvens og gå foran og sige: Det her med olie og gas er vi færdige med i Danmark over en 10-årig, måske 15-årig periode?
Og så sørge for, at det sker.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-04-04:
Nu investerer den danske stat jo ikke i olie og gas som sådan.
Vi har lavet en skattefritagelse i nogle få år.
Derefter skal både dem, der har en del af Tyrafeltet, men også de andre betale skat til staten af det, som er vores fælles eje, og som de henter op af undergrunden – penge, som vi vælger at finansiere den grønne omstilling med.
Jeg må sige, at SF jo har været et parti, der har kæmpet med det her i 40 år; helt tilbage fra halvfjerdserne har vi jo kæmpet kampen for at sørge for, at vi fik et fossilfrit samfund.
Og jeg har set, at det har flyttet sig.
Altså, jeg har set, at den diskurs faktisk har flyttet sig, sådan at virksomhederne nu er med, at en del af Folketinget heldigvis også er med, og nu bliver vi nødt til at blive ved med at skubbe på.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-04-04:
Tak til ordføreren for en rigtig fin tale.
Ja, der er netop forskellige måder at nå et mål på, det er jeg fuldstændig klar over, men det er jo også det, vi diskuterer.
Anerkender ordføreren ikke, at det kan være en idé både at skrue på den knap, der hedder efterspørgsel, og den knap, der hedder udbud, på én gang?
Og det er jo netop også det, man gør ved at sige: Nu stopper vi, og vi laver en vild udfasningsplan.
Så kan vi gå til de andre lande og sige: Burde vi ikke lige få styr på de her udfasningplaner for den fossile produktion i alle lande, så vi lever op til videnskaben, der siger, at 80 pct. af kendte ressourcer skal blive i undergrunden?
Så til noget andet, jeg er lidt nysgerrig omkring, og det er det med de her penge fra Nordsøaftalen, som man lavede.
Jeg erindrer, at jeg var i Debatten med ordføreren lige efter, at den her aftale blev lavet.
Og der stod ordføreren og sagde: Det her skal bruges på grøn omstilling.
Så stod der en anden politiker fra aftalekredsen og sagde: Det her skal bruges på velfærd.
Og så stod den sidste, som var ministeren, og sagde: Det her skal bruges på skattelettelser.
Der er stor usikkerhed om, hvad de her måskepenge skal bruges på, også fordi det skal være en ret høj oliepris, man skal have ind, for at få de her penge hjem.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-04-04:
Først omkring det med efterspørgsel og udbud: Altså, jeg er ikke i tvivl om, at efterspørgslen betyder, at udbuddet falder.
Det kan vi se på andre områder, nemlig at hvis efterspørgslen stiger voldsomt, f.eks. inden for økologien, så følger det jo med.
Og det er jo præcis det samme, vi vil have med olien – bare den anden vej.
Jeg er sådan set ikke uenig i, at der står i Parisaftalen, at man skal beholde 80 pct. af ressourcerne i undergrunden.
Jeg synes, at det, at Danmark skulle gå enegang – vi er jo et meget lille olieproducerende land – sådan set ikke ville give mening ud fra bl.a. den klimaeffekt, som jeg nævnte tidligere, som ville være negativ.
Men jeg synes jo i den grad, at vi godt kunne gå sammen med de andre lande og have diskussionen.
Jeg vil sådan set
gerne sende ministeren afsted for at diskutere med de andre lande om, hvad det så måtte have af konsekvenser for de fremtidige olieressourcer.
Med hensyn til den anden del, nemlig hvad pengene skal bruges til, har Alternativet jo hjulpet SF, fordi Alternativet og Enhedslisten er en del af energiaftalen, og i energiaftalen står der jo, at det bl.a. skal finansieres af nordsøolien.
Det er jeg jo glad for, fordi det betyder, at vi sådan set har været med til at dirigere nogle af pengene i den rigtige retning i stedet for.
I Nordsøaftalen stod der: grøn omstilling og velfærd.
Der stod faktisk ikke skattelettelser, så det kan man faktisk ikke helt bruge pengene til.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-04-04:
Men det er rigtigt, som ordføreren påpeger, at det er nogle af pengene, for det er ikke alle penge, vi får ind fra Nordsøen, vi bruger på grøn omstilling.
Det er bare for at få det bekræftet.
Så er der det her med enegang.
Jeg synes jo, at jeg senest i Katowice ved COP24 i efteråret oplevede, at når man står og snakker med andre landes ngo'ere og politikere om de her udfasningsplaner, så siger de: Men når rige lande som jeres også bliver ved med at pumpe olie op og giver skatterabatter for at få endnu mere olie og gas op, hvorfor skal vi så holde op med det?
Det er fattigere lande, som måske har et andet behov, end vi har i vores økonomi.
De her milliarder, der bliver kastet rundt med, er ikke så stort et beløb.
Over 16 år er det omkring eller lige over de her 50-60 mia. kr.
Og det er altså over 16 år, ikke om året, som jeg tror det fejlagtigt er blevet forstået nogle steder.
Så er man ikke også foregangsland, når man går enegang?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-04-04:
Først vil jeg omkring det her med pengene sige, at som jeg forstår det efter at have læst Alternativets forslag, står der 16 år, og hvis man regner pengene sammen, er det 64 mia. kr.
Det er 64 mia. kr., som kommer ind, og som man kan vælge at bruge til f.eks. mere velfærd, hvis man har lyst til det.
Jeg vil f.eks. rigtig gerne have flere pædagoger derude, det skal der ikke være nogen tvivl om, for jeg synes, det er godt for vores børn, at der er flere pædagoger.
Jeg havde sådan set også gerne set en bedre folkeskole, og jeg vil også gerne bruge nogle af pengene på en grøn omstilling.
Det er jo korrekt, at det ikke er alle pengene, der nødvendigvis skal gå til den grønne omstilling, men de skal gå til statskassen.
Og så håber jeg da, at der efter et folketingsvalg kunne være et flertal, der vil noget mere fornuftigt med de penge end det nuværende flertal, der bruger det på håbløse skattelettelser.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-04-04:
Nej, det betyder nemlig, hvis vi følger et olieprisscenarie, som er kompatibelt med Parisaftalen, med FN's verdensmål, at der bare kommer meget færre penge ind; vi pumper stadig væk olien op, men på grund af de aftaler, der er lavet blandt et flertal af partier, får vi bare færre penge ind.
Så det store problem, som ordføreren synes vi har, er lige pludselig meget, meget lille.
Så jeg synes egentlig, det ville være værd at forholde sig til de olieprisscenarier, vi har diskuteret her i salen en række gange, i stedet for bare at kaste om sig med tal på den måde.
Mikkel Dencker (DF), 2019-04-04:
Ja, vi har et åbent marked, men vi har stadig væk igennem mange år været nettoproducent, dvs. at vi har produceret mere, end vi forbrugte.
Den balance er måske ved at tippe over nu, og det kommer den nok til at gøre i længere tid fremover.
Men gør man, som Alternativet foreslår, så bliver Danmark hundrede procent importør og intet andet – og så forsvinder pengene bare ud af landet.
Carsten Bach (LA), 2019-04-04:
Igen er der jo meget stor forskel på Alternativets og Liberal Alliances syn på dansk politik.
Jeg kan forstå, at Alternativet mener, at hvis vi giver skattelettelser til danskerne og de danske virksomheder, så skal det betragtes som tilskud.
Jeg må bare sige, at der er jeg meget, meget uenig med Alternativet.
Der er ikke tale om en tilskudsmodel her.
Ida Auken (RV), 2019-04-04:
Klimaforandringerne er vor tids største udfordring; det er den største krise, vi står i, og over for de kommende generationer har vi et ansvar for at tage de rigtige beslutninger.
Og når man ved, at problemet er kul og olie og gas, kan man jo godt have lyst til at synes, at den rigtige vej at gå er, at Danmark skal holde op med at udvinde olie.
Jeg forstår helt umiddelbart virkelig godt det ønske og den stillingtagen, man kan have i den retning.
Det, der er svært i politik, er, at der også altid er en bagside af ens beslutninger, og man må altid opveje fordele og ulemper ved en beslutning.
Og det er altid så rart, når man stiller et forslag, at tale rigtig meget om fordelene, men man taler måske lidt for lidt om ulemperne.
For hvis Danmark vælger at gøre, som Alternativet foreslår nu, hvad er det så, der sker?
For det første vil verden få mere CO 2 – op mod 1 mio. t CO 2 mere – fordi den her produktion med det samme vil flytte et andet sted hen, nemlig til nogle, der ikke er lige så effektive.
Det er så mange penge for det her land, at vi simpelt hen mangler en forklaring fra Alternativet på, hvor det pengetræ står.
Hvor er det, at pengene skal findes til den grønne omstilling?
For hvorfor var det, at kul knækkede nakken?
Var det, fordi nogle holdt op med at hive kul op af jorden?
Nej, det var, fordi vindmøller og solceller blev billigere end kul.
Det var det, der knækkede nakken på kul.
Hvordan kan vi så klare at knække nakken på olie?
Jamen det kan vi ved at få lavet efterspørgslen om.
Det kan vi gøre ved at få vores bilpark stillet om til elbiler.
Det kan vi gøre ved at komme ud af den afhængighed, vores samfund har af olie.
Mange tak.
Så selv om vi forstår intentionen, mener vi ikke – og det gør os altså hverken mere eller mindre grønne end de andre partier – at det er den rigtige vej at gå ned ad lige nu, dels vil det være voldsomt dyrt at komme ud af de aftaler, der er lavet, dels vil der mangle et kæmpebeløb i statskassen, som lige nu finansierer den grønne omstilling, dels vil der være mere CO 2 -udledning.
Så hvad er så den rigtige vej at gå?
Det er at få lavet efterspørgslen om.
Jeg tror faktisk ikke, at der bliver behov for nye koncessioner efter 2046,
fordi der har vi knækket nakken på olien.
Så skulle vi ikke prøve at koncentrere os herinde på Christiansborg om det, der flytter ting ude i virkelighedens verden i stedet for at stå i en eller anden – skulle jeg til at sige – målingskonkurrence om, hvem der lige kan finde på flest forslag, der virker godt.
Vi har en energiaftalekreds, hvor vi kan tage de her diskussioner.
Så skulle vi ikke gøre det der, hvor vi kan rykke tingene, i stedet for lige inden en valgkamp at stå og sige, at man er meget, meget bedre end alle de andre?
Så vi kan ikke støtte det her forslag.
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Tak for det.
Man giver sektoren et tilskud til at kunne producere ved at give den her skatterabat – det er jo det, der ligger i det.
Det er rigtigt, at vi har den her samhandel med hele verden og importerer og eksporterer.
Det er jo det, der gælder for markedet, som det er nu.
Jeg tænker bare: Hvad er ordførerens plan for at afvikle, sådan at vi kun henter 20 pct. af de kendte reserver op og ikke 100 pct.?
Ja, overraskende, ikke?
Hvad angår finansieringen af den grønne omstilling, er vi så enige om, at de penge, der kommer ind fra Nordsøen, ryger ind i det store finanslovsregnskab, så der selvfølgelig er nogle penge, der kan bruges til det, og nogle penge, der kan bruges til noget andet?
For os er det meget unaturligt, at man finansierer den grønne omstilling med sort energi.
Det er jo der, der er en sammenhæng.
Og det er slet ikke noget valgfikumdik, det her, det er et gammelt forslag, vi har haft i flere år, og som vi har arbejdet med i lang, lang tid.
Det var derfor, jeg startede med at spørge ministeren om, hvorvidt der er aftaler med andre lande om, at hvis vi skal hive mere end 20 pct. op, så skal de andre stoppe tidligere og hente mindre end 20 pct. op.
Vi vil jo ikke lave ændringen med det samme.
Det er en 10-årsafvikling.
Til den tid er der jo meget mere power i vedvarende energi.
Det er lige præcis det, vi er i gang med med energiaftalen som et minimumsfundament, som vi kan bygge oven på, så vi kan få nedbragt alle vores udledninger af klimagasser.
Det er jeg fuldstændig enig i.
For os er det bare vigtigt, at man også gør det andet.
For den olie og gas og det kul, man pumper og graver op, bliver jo brændt af.
Hvis vi ikke skal gå foran på det område også, hvem skal så gå foran?
Jeg kan ikke se særlig mange andre.
Så det er jo relevant.
Ida Auken (RV), 2019-04-04:
Det, der er relevant, er, hvordan man bedst bruger 106 mia. kr., hvis man vil gøre noget godt for klimaet og verden og miljøet.
Alternativet er ikke kommet med et eneste bud på, hvor de penge så skal findes.
Det er 106 mia. kr.!
Jeg ved ikke, om man overhovedet gør sig begreb om, hvor mange penge det er, der er tale om.
Derfor synes jeg, at det er Alternativet, der i dag skylder et bud på, hvordan vi skal knække nakken på det marked, hvis vi ikke kan investere i elbiler, hvis ikke vi kan investere i den grønne omstilling.
Det synes jeg er det, vi mangler et svar på, i stedet for den her konkurrence, hvor vi skal have at vide, at vi er forkerte, fordi vi mener, der er klogere veje at gå end den vej, der er foreslået i dag.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-04-04:
Jeg forstår simpelt hen ikke ordførerens harceleren over, at vi fremsætter et forslag, som vi sådan set har talt for rigtig, rigtig længe.
Jeg synes egentlig, det er en lidt ærgerlig tilgang at have til det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til de her 106 mia. kr., som ordføreren står og kaster om sig.
Ministeren var også inde på dem tidligere.
Det er 106 mia. kr. fra 2030 til 2046, sagde han.
Tror vi virkelig på, at det er 106 mia. kr. fra 2030 til 2046?
Eller er det kun, hvis vi ikke kommer i mål med Parisaftalen?
Og dermed er det et olieprisscenarie, som er helt ude af trit med den virkelighed, vi burde være i.
Så hvordan forholder ordføreren sig til, at det sådan er et gammelt olieprisscenarie, ministeriet har brugt til de 106 mia. kr., og at det jo er betydelig lavere, hvis man bruger et olieprisscenarie, der er kompatibelt med Parisaftalen?
Ida Auken (RV), 2019-04-04:
Jamen jeg er ked af, hvis det går ud over spørgeren, at partiet har en formand, der i dag i Altinget skal bryste sig af, at vi andre ikke mener det rigtige, hvis det er, at vi ikke mener det samme som Alternativet.
Til ordførerens spørgsmål vil jeg sige, at hvis det viser sig, at oliepriserne falder så meget, som ordføreren siger, er der slet ikke behov for at have den her diskussion, for så bliver Danmark ikke det land, der kommer til at trække den her olie op – så kommer man til at droppe det.
Så det her spørgsmål falder tilbage på ordføreren selv.
Vi respekterer fuldt ud videnskabens bud på, at 80 pct. skal blive i jorden.
Vi er bare ikke enige med Alternativet i, hvordan vi får det til at blive jorden.
Vi tror ikke på, at den lille del, Danmark henter op, er det, der afgør, om Saudi-Arabien og Kuwait og andre lande bliver ved med at hive olien op.
Den eneste måde at få de 80 pct. til at blive i jorden på, og det ved ordføreren også godt, er ved at knække nakken på markedet, som vi har gjort med kul.
Det er simpelt hen ved at lave et billigere og bedre alternativ.
Det er derfor, vi skal have elbilerne ind, og det er derfor, vi simpelt hen skal have efterspørgslen til at falde.
Og der tror vi, at 106 mia. kr. ville være bedre brugt på at øge efterspørgslen end på at gøre noget, der har en symbolpolitisk betydning.
Man kunne sige, at hvis vi kunne gå ud i verden med den beslutning og forhandle med de andre og overbevise dem om at lade det blive dernede, ville jeg være villig til at diskutere det, for så kunne vi reelt flytte noget.
Men det tror jeg ikke at Danmark kan med den beslutning.
Jeg tror, vi kan knække nakken på markedet, som vi har gjort det med vindmøllerne.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-04-05:
Nogle gange tænker jeg på, om det egentlig kan svare sig at læse sin ordførertale op, eller om man ikke bare kan sende den rundt, for det er, som om der bare ikke bliver lyttet til det, man står heroppe og siger.
For jeg stod jo sådan set og sagde her fra talerstolen, at vi gerne så langt bedre ressourceforløb og ordentlige arbejdsprøvninger, dvs. på en måde, så de her mennesker føler, at de bliver behandlet ordentligt.
Og jeg sagde også, at vi skal sikre, at dem, der skal have førtidspension, også får førtidspension.
Så det undrer mig lidt, at hr. Finn Sørensen ikke har lyttet til det, men nu har jeg så gentaget det.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-05:
Det var vel ikke det, man sådan kunne betegne som et klart ja eller nej-svar på mit spørgsmål.
Jeg tror ellers, at der er mange derude, der gerne vil vide, om det er sådan nogle ting, Socialdemokratiet vil slås for.
Nu nævnte ordføreren, at det også var nødvendigt at kigge på muligheden for at få førtidspension og på, om det er for svært, sådan som det er i dag.
Sådan opfattede jeg det.
Når jeg hører det forslag til vedtagelse, der blev fremsat sammen med resten af forligspartierne, så står der ikke noget om det.
Hvis det nu er sådan, at Socialdemokratiet ikke kan komme igennem med det synspunkt eller andre synspunkter, er Socialdemokratiet så klar til at tage imod det tilbud, som Dansk Folkeparti, Enhedslisten og Alternativet kommer med her i dag, om, at vi sætter os sammen og laver en aftale inden folketingsvalget, som tilgodeser vores fælles ønske om at forbedre den her reform på en helt anden måde end det, man kan komme igennem med sammen med forligspartierne?
Tak, og tak til ordføreren
, også for i sin tale, synes jeg, at adressere nogle af de problemer i reformen, som Enhedslisten også ser.
Tak for det.
Mette Frederiksen har jo, for et par år siden er det vel, sagt, at det skal være slut med sengepraktik.
Er det et forslag, som ordføreren vil stille i forhandlingerne, altså at der skal laves nogle lovændringer, som forhindrer kommunerne i at sende folk i arbejdsprøvning i deres medbragte seng?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-04-05:
En ting er i hvert fald sikker.
Arbejdsprøvninger skal altid give mening, og hvis ikke de giver mening, skal man ikke have de arbejdsprøvninger.
Det er noget, der ligger helt klart, og den diskussion skal vi også tage i forhandlingerne.
Bent Bøgsted (DF), 2019-04-05:
Nu kender jeg udmærket godt hr. Leif Lahn Jensen og ved, at hr. Leif Lahn Jensen er en mand med stor tålmodighed og står med glæde på talerstolen, uanset hvilke spørgsmål der bliver stillet til ordføreren.
Hr. Leif Lahn Jensen er også en mand af stor tålmodighed over for ministeren, for det har godt nok været en langstrakt proces med at få en afklaring efter evalueringen.
Hvordan kan det så være det afsluttende møde?
Har hr. Leif Lahn Jensen tiltro til, at den 25. april så er det afsluttende møde, og så har man en løsning på det hele?
Så er spørgsmålet bare, hvem det er, der synes, at det giver mening, altså, om det er borgeren eller det er jobcenteret, der synes, at det giver mening med den indsats.
Det er jo så noget af det, som jeg kan forstå vil blive taget op i en revurdering af lovgivningen.
Men tror hr. Leif Lahn Jensen på, at den 25. april er det afsluttende møde?