Jacob Mark (SF), 2017-01-17:
Tak for det.
I SF bakker vi op om det her forslag, fordi vi tror, at det vil have en positiv betydning for de børn, der har brug for særlig støtte tidligt i livet og måske også senere hen, for de børn, der er bagud, når det gælder almen sprogforståelse, og de børn, der har et mindre ordforråd allerede i vuggestuen og børnehaven, er bagud på point resten af deres liv.
Der er nogle, der har sagt, at de er bagud med 1½ år i forhold til andre børn, når de starter i folkeskolen.
Jeg ved ikke helt, om det passer, men det er i hvert fald ret åbenlyst at se i de undersøgelser, der ligger, at når børn allerede har det svært, når de starter i skolen, har de det typisk svært op igennem skolen, i deres ungdomsuddannelse og typisk også fagligt på de videregående uddannelser.
Derudover har de det jo også socialt svært, fordi sprog og ord er med til at danne vores verden og vores forståelse af verden og er med til at hjælpe os med at aflæse koder.
Så når børn ikke kan det, har det altså både faglige og sociale konsekvenser for dem. Der er også undersøgelser – jeg har taget en med, hvis der skulle være nogen, der er interesseret, og den er fra rapporten om børns tidlige udvikling og læring – der viser, at især ikkevestlige børn er bagud på point, når det kommer til både ordforråd og almen sprogforståelse.
Så jeg vil bare anbefale, at man ikke negligerer det problem.
Det er rigtigt, at vi er lykkedes med at hjælpe flere, men der er altså stadig flere børn med ikkevestlig baggrund, der har det svært, når det kommer til sproget.
Jeg mener, at vi også har et ansvar for herindefra at sikre, at vi får løst den opgave i fremtiden.
Det er der flere greb til og også flere greb end dem, man tager fat i i det her lovforslag.
Jeg synes først og fremmest, at det er rigtig godt, at man har mulighed for at sprogteste børn.
Jeg er sådan set enig med Alternativets ordfører, når Alternativets ordfører siger, at det meget sjældent giver mening at sprogteste dem allerede i 2-årsalderen, men jeg er egentlig ret glad for, at man har udviklet det her lovforslag til at handle om, at det er en mulighed, som de har rundtomkring, og ikke er noget, de skal.
Jeg synes netop, at det, der er rigtig godt ved det her lovforslag kontra den KL-melding, der er kommet i dag, er, at det er de enkelte pædagoger og de enkelte fageksperter, der kan vurdere, hvornår børnene har brug for at blive testet, og at der ikke er en eller anden forpligtelse til det, fordi vi politikere siger, at det skal de gøre.
Og når de nu bliver testet – de børn, som pædagogerne vurderer har brug for det – og det så viser sig, at der er brug for en ekstra indsats, så mener jeg, at det er en rigtig god idé, at man giver dem sprogstimulering, at man siger til forældrene til de her børn, at deres barn altså skal gå i et dagtilbud.
Det skal barnet jo ikke for sjov.
Det skal det jo, fordi børn i et dagtilbud får sociale relationer, og i et dagtilbud – og det fik vi skrevet ind i lovforslaget – har børn omgang med personer, der er uddannet i at sprogstimulere børnene og give dem en sproglig forståelse.
Så jeg tror, at vi vil se, når vi i fremtiden kigger tilbage på den her dag, at det her lovforslag var med til at løfte børnenes sproglige kompetencer.
Det er det vigtigste for mig.
Så indebærer lovforslaget også, at der stilles krav til private pasningsordninger om, at dansk skal være hovedsprog, og at de forældre, der modtager tilskud til pasning af egne børn, skal kunne tale dansk på et tilstrækkelig højt niveau.
Det er mere end fornuftigt.
Det skal selvfølgelig være sådan, at man, hvis man passer sit eget barn i Danmark, sikrer, at barnet har alle forudsætninger for at lære det danske sprog, ellers mener jeg ikke, at man skal have tilskud af den danske stat til at passe sit barn.
Så vil jeg også gerne sige, at der også er nogle ting, som vi gerne havde set var anderledes i det her.
Det har aldrig været SF's kop te – eller hvad man nu kalder det – at man skal bruge truslen om at tage børnepengene for at sikre, at børnene kommer i daginstitution.
Jeg tror, at det i langt de fleste tilfælde vil være sådan, at hvis man siger til forældrene, at barnet altså har brug for komme i daginstitution for at lære det danske sprog, vil forældrene vælge det – især fordi der ligger i sprogstimuleringen, at de får betalt dagtilbuddet og får betalt for sprogstimuleringen.
Det kan jo netop være med til at give mulighed for at modtage den.
Så det havde jeg gerne undværet, men det ligger allerede tilbage fra den tidligere lovgivning, der er på området.
Derudover mener jeg også, at der er nogle ting, der ikke står i lovforslaget, som burde have været med.
Der er især to ting.
Der er den helt tidlige indsats, nemlig den, hvor sundhedsplejersker, socialrådgivere, forældre og pædagoger arbejder sammen i et tæt samarbejde for at finde ud af, hvad der er bedst for børnene, men også nogle gange for at hjælpe forældrene på vej, for det her med børn kan være svært for mange forældre, og jeg tror, at hvis vi lod nogle af vores dygtigste mennesker på det område hjælpe forældrene, kommer det hele af sig selv.
Det mangler vi også, men det er jeg sikker på at vi får lov til at diskutere med ministeren ved senere lejligheder.
Men alt i alt opvejer det gode det dårlige ved det her lovforslag, og derfor står vi bag det.
Tak for den melding.
Det var et dejlig klart svar.