runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dan Jørgensen (S), 2020-05-27:
Jeg er ikke i stand til i dag at give en dato, men det, jeg kan sige, er, at det vil vi gøre i efteråret, i forbindelse med at vi skal forhandle henholdsvis klimahandlingsplanen og klimaprogrammet, som vi jo heldigvis er forpligtet til med den nye klimalov, vi er i gang med at vedtage her i Folketinget.
Det er et enormt vigtigt emne.
Det er desværre – og det kan spørgeren ikke gøre for, for hun var ikke medlem af Folketinget på det tidspunkt – et emne, som blev totalt negligeret af den forrige regering, hvilket jo gjorde, at vi sidste år var i en meget uheldig situation, hvor vi måtte træffe nogle midlertidige beslutninger, som ingen af os, tror jeg, er særlig tilfredse med.
Derfor har spørgeren helt ret i det, jeg fornemmer er intentionen bag spørgsmålet, nemlig at vi skal finde en meget mere langsigtet løsning.
Det glæder jeg mig til at se om vi kan finde i fællesskab.
Marie Bjerre (V), 2020-05-27:
Tak for svaret, og også tak for at være så klar i, at ministeren vil indkalde til forhandlinger i efteråret, og man skal huske at kvittere for det, når man får et klart svar her i salen.
Jeg tør godt sige, at vi havde et ret uskønt forløb i forbindelse med forhandlingerne om forhøjelsen af iblandingskravet i efteråret, hvor vi forhøjede det fra 5,75 til 7,6 i 2020.
Problemet er bare, at den forhøjelse kun gælder for 2020, og en måned før vidste brændstofleverandørerne reelt ikke, hvad kravet skulle være til dem i 2020.
Nu ender vi så i samme situation i det her efterår, hvor vi igen kort tid før ikke aner, hvad der gælder fra 2021.
Det er meget problematisk for brændstofleverandørerne.
Derfor opfordrede vi også i Venstre til, at vi sideløbende med de forhandlinger havde en drøftelse om de langsigtede planer og en langsigtet strategi for, hvad der skal ske med alternative brændstoffer.
Dan Jørgensen (S), 2020-05-27:
Vi står midt i en kæmpe sundhedskrise, som i sagens natur tager broderparten af regeringens opmærksomhed.
Det betyder ikke, at vi ikke også skal håndtere andre problemer, og det betyder ikke, at vi ikke også skal føre politik, der ikke lige konkret har at gøre med corona.
Men det betyder selvfølgelig, at vi skal prioritere, og derfor er der ting, der er blevet prioriteret før det.
Vi er nu gået i gang med klimaforhandlingerne.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-27:
Jamen allerede på fredag vil vi komme med en plan for en kontrolleret og gradvis genåbning af sommerturismen.
Et af de elementer, som er en del af sommerturismen i Danmark, er jo de bådferierende.
Dermed ikke sagt, hvad vores oplæg vil være eller noget, men jeg vil bare sige, at regeringen ikke har glemt bådturismen i Danmark.
Dan Jørgensen (S), 2020-05-27:
Spørgerens parti undlod at gøre noget ved det i 4 år.
Vi nåede så at lave en midlertidig løsning i de måneder, vi havde til det, efter vi fik magten sidste år.
Vi kommer også til at lave en løsning på lang sigt, men det er klart, at skal det være en varig løsning, skal det selvfølgelig være en løsning, der skal tænkes sammen med vores indsats for at fortrænge CO 2 generelt på transportområdet.
Der har vi altså prioriteret, at det, vi starter med her i foråret, er det udspil til en del af en klimahandleplan, som vi kom med i sidste uge, som bl.a. inkluderer havvindmølleøer og andet.
Marie Bjerre (V), 2020-05-27:
Jeg er ærlig talt
noget overrasket over, at vi ikke kan nå at drøfte, hvad der skal gælde for alternative drivmidler efter 2020, på den her side af sommerferien, og over, at ministeren ikke kan indkalde til et møde til afklaring af det her.
For vi risikerer jo netop at stå i samme situation i dette efterår, hvor brændstofleverandørerne ikke aner, hvad der skal ske efter årsskiftet, før kort tid før.
Dan Jørgensen (S), 2020-05-27:
Jamen vi har jo fremlagt det, vi mener er de første ting, der skal diskuteres i forbindelse med klimahandlingsplanen.
Jeg mindes ikke, at Venstre på det møde eller i øvrigt i offentligheden har sagt, at det, de insisterer på skal være de første beslutninger, der træffes på klimafronten, handler om netop det problem her.
Det betyder ikke, at jeg ikke godt ved, at Venstre synes, det er vigtigt.
Det synes vi også.
Men spørgerens parti har altså ikke fremhævet det her som det absolut vigtigste.
Hvis man gør det, og det står jo en frit for, skal man nok også til gengæld have et forslag til, hvad det så er vi skal skubbe, for vi er lige nu ganske presset på tid.
Det tror jeg at de fleste har forståelse for.
Marie Bjerre (V), 2020-05-27:
Tak for det.
Vi bliver ved samme emne, og jeg læser spørgsmålet op: Hvordan mener ministeren at kravene for iblanding af biobrændstoffer, herunder det avancerede iblandingskrav, skal se ud efter 2020?
Dan Jørgensen (S), 2020-05-27:
Det skal i hvert fald ses i sammenhæng med en generel strategi for, hvordan vi fortrænger CO 2 fra sektoren.
Det vil sige, at man ikke kan se det isoleret fra de andre initiativer, vi tager.
Foreløbig har vi nu i forbindelse med det udspil, vi er kommet med til en klimahandleplan, introduceret en stor satsning på power-to-x.
Det har selvfølgelig også betydning.
Det tror jeg spørgeren vil være enig i.
Vi har også i det foregående spørgsmål været inde på de her ting.
Så vi har ikke fået løst det problem.
Den forrige regering fik overhovedet ikke kigget på det på 4 år; vi har så heller ikke nået at få det løst endeligt endnu, men vi har til gengæld sagt ganske tydeligt, at det kommer til at være en del af vores forhandlinger her i efteråret.
Marie Bjerre (V), 2020-05-27:
Jeg hører, at ministeren og regeringen ser problemstillingen mere bredt, hvor man også kigger på et fortrængningskrav, man kigger på noget power-to-x og man kigger på alternative muligheder for at få en mere grøn transportsektor.
Men vi kommer jo nok ikke udenom, at det er de flydende biobrændstoffer og biogas, der på kort sigt er det, der kan give en grøn transportsektor, og derfor spørger jeg også ind til, hvad det så er iblandingskravet skal være for 2021 og fremadrettet.
For det tror jeg faktisk der er rigtig mange brændstofleverandører, der er meget interesserede i at vide.
Den forhøjelse, vi vedtog, og som er gældende for i år, gælder jo netop kun for i år, så gør vi ikke noget – gør ministeren ikke noget – ryger kravet tilbage på 5,75 i 2021.
Forventer ministeren, at vi skal tilbage på det niveau, og er det acceptabelt for ministeren?
Skal jeg forstå det sådan, at den sundhedskrise, landet har været i og er i, betyder, at vi ikke kan drøfte, hvad der skal gælde for alternative drivmidler, og at vi ikke kan nå det inden sommerferien?
Hvorfor kan ministeren ikke indkalde til forhandlinger om, hvad der skal ske, så vi ikke ender ud i samme situation?
Ellers står vi jo præcis det samme sted i dette efterår, som vi gjorde sidste efterår.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-27:
Nej, jeg er ikke enig med spørgeren i, at det er mangel på respekt, at vi, da vi traf beslutningen om at lukke Danmark, lavede en rimelig robust lukning.
Jeg synes faktisk, at det er den relevante måde at gøre det på – også for dem, som bor i grænseområdet – med henblik på at beskytte Danmark.
Tyskerne gjorde i øvrigt det samme med henblik på at beskytte tyskerne, ligesom tyskerne jo, sådan som jeg er informeret, stadig væk har en rejseanbefaling om at lade være med at rejse til Danmark.
Altså, en ikkenødvendig rejse vil være et turistophold i Danmark, så hvis man er tysker, skal man helst blive hjemme.
Det er, så vidt jeg ved, stadig den tyske anbefaling i forhold til at rejse til Danmark.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-05-27:
Det må jo være mangel på forståelse og kendskab til livet i grænselandet, at man kan fremhæve det som nogle store sejre, at man nu har åbnet op for, at børnebørn må besøge deres bedsteforældre, selv om de bor på hver sin side af grænsen, eller at kærester, der bor på hver sin side af grænsen, nu må besøge hinanden.
Det skulle der jo aldrig have været lukket for, hvis man havde udvist respekt for livet i grænselandet.
Men mit spørgsmål til ministeren er, om regeringen på fredag vil melde en dato ud for, hvornår tyske turister må komme til Danmark.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-27:
Det er jeg glad for at ministeren siger, for det er jo ikke noget fuldstændig ukontroversielt synspunkt i Bruxelles og omegn.
Jeg går ud fra, at også udenrigsministeren er bekendt med de gange, hvor den danske Højesteret har slået fra sig, f.eks. Ajosdommen for et par år tilbage.
Det er virkelig noget, der giver rynkede bryn blandt de faste i troen nede i Bruxelles og omegn.
Derfor glæder jeg mig sådan set over, hvis vi har en regering, der for en gangs skyld er på de nationale myndigheders side, også når det gælder valget mellem EU-systemet og det danske.
Jeppe Kofod (S), 2020-05-27:
Altså, først og fremmest er det vigtigt, at vi har en EU-Domstol, der kan være med til at fortolke EU-retten, så den er gældende på ens vis i hele Europa, ellers ville vi jo ikke have et indre marked, der fungerede effektivt.
Når det er sagt, fører regeringen løbende dialog med EU-Domstolen ved at afgive både skriftlige og mundtlige indlæg, og i de sager, hvor det er relevant, argumenterer regeringen for en mindre vidtgående fortolkning af EU-retten, og det vil regeringen jo fortsat gøre.
Regeringen vil desuden arbejde for, at det mindretal af dommerne ved EU-Domstolen, der måtte være uenige i flertallets afgørelse, får mulighed for at give deres synspunkter til kende.
Peter Skaarup (DF), 2020-05-27:
Tak, og jeg læser op: Hvad er ministerens holdning til, og hvordan vil ministeren sætte ind over for, bandemedlemmer, der i denne coronatid i stor stil kører over den dansk-svenske grænse uden at have et såkaldt anerkendelsesværdigt formål?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-27:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo beskæmmende, at nogle bandemedlemmer tilsyneladende blæser på alle de almindelige danskere, som har måttet acceptere betydelige indgreb i deres hverdag for at dæmme op for smittespredningen.
Myndighedernes anbefalinger er klare, men jeg vil også samtidig sige, at det måske ikke kommer som en overraskelse, at bandemedlemmerne ikke følger det samme moralske kompas som os andre.
Det har vi jo set i alle mulige andre situationer.
Vi kan selvsagt ikke bestemme hvem, der efter de svenske regler har ret til indrejse i Sverige.
Det er selvfølgelig noget, svenskerne må afgøre.
Vi kan heller ikke forhindre, at en dansk borger, der er rejst ud, vender tilbage til Danmark.
Når det er sagt, forventer jeg naturligvis, at politiet i forbindelse med grænsekontrollen har den nødvendige opmærksomhed på, om de pågældende har foretaget sig noget kriminelt.
Det er noget, som regeringen har stor fokus på, og det er jo også derfor, vi har oprettet det nye Grænsecenter Øresund for politisamarbejde og kriminalitetsbekæmpelse i Øresundsregionen.
Grænsecentret skal netop styrke samarbejdet med svensk politi om de kriminelle, som krydser frem og tilbage mellem vores lande.
Det er politiets forventning, at arbejdet med monitorering og analyser af kriminalitetsbilledet i Øresundsregionen vil blive væsentlig styrket med det nye grænsecenter.
Peter Skaarup (DF), 2020-05-27:
Tak for svaret.
Det er jo en sag, som jeg blev meget oprørt over, da jeg første gang hørte, at bandemedlemmer her under coronakrisen har været fuldstændig ligeglade med de regler, som vi jo har indført for at sikre os imod coronasmitte, specielt vores ældre og vores kroniske syge i Danmark.
Det siger sig selv, at hvis man er så ligeglad, som bandemedlemmerne åbenbart er her, og tager på fitnesstur eller cafébesøg, eller hvad man nu gør, på den anden side af Øresund, så er man også ligeglad med alt muligt andet.
Derfor har vi af nogle omgange over for regeringen jo bedt om, at der blev strammet op på det forhold, at politibetjentene – indtil et vist tidspunkt i hvert fald – bare skulle se til, at de her bandemedlemmer kører over.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan justitsministeren mener det går med at få strammet op på de her ting.
Vi har jo fået at vide, at det er 53 bandebiler, der har været ovre, og som man i særlig grad har kunnet registrere i forbindelse med det scanningsudstyr, der er.
Så det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål, som jeg godt kunne tænke mig at høre justitsministerens svar på, er: Vil man i forbindelse med de drøftelser, der nu er med Sverige og de forskellige lande om genåbningen af grænserne, tage det her spørgsmål op, altså omkring bandemedlemmer, der kører over på den anden side af Øresund?
For de betragter Øresundsregionen som et område, hvor de bare kan færdes frit, og det er sådan set et fedt, hvis man er herboende, at befinde sig på den anden side af Øresund.
Det er jo ikke et anerkendelsesværdigt formål at tage til Sverige på fitnesstur eller cafébesøg – tværtimod.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-27:
Hvis vi bare går 1 år tilbage, var der ingen grænsekontrol til Sverige.
Det er der så nu.
Det har den her regering etableret, først i forbindelse med bombesprængninger osv., indført i november 2019, og efterfølgende jo i forbindelse med coronalukningen.
Jeg synes stadig væk, at noget af det centrale i den sammenhæng er det her nye grænsecenter, som jeg tror og politiet forventer vil være af betydelig væsentlighed for at kunne bekæmpe den grænseoverskridende kriminalitet.
Peter Skaarup (DF), 2020-05-27:
Nu taler jeg sådan set ikke om den grænsekontrol, som vi også i Dansk Folkeparti mener at vi skal have mod Sverige, ligesom vi har mod Tyskland.
Jeg taler om den her coronakrise, hvor vi har set, at bandemedlemmer i et stort tal kører over til Sverige, samtidig med at der er udbredt smitte på den anden side.
Sådan må vi jo se de dødstal, som de har på den svenske side, sådan som de er i øjeblikket.
Der er det så, jeg spørger justitsministeren: Kan det virkelig være rigtigt, at bandemedlemmer bare en masse kan køre til Sverige, uden at myndighederne gør noget?
Og kan det være rigtigt, at regeringen ikke har fået en aftale med Sverige om, at man sikrer, at det kun er ved anerkendelsesværdige formål, at man kan køre ind?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-27:
Der skal vi bare lige holde fast i rækkefølgen.
For det med de anerkendelsesværdige formål for, hvem der kan komme ind i Danmark, gælder selvsagt ikke danske statsborgere, al den stund at danske statsborgere jo har ret til at komme ind i Danmark.
Det vil sige, at selv hvis vi sagde, at vi regulerer de anerkendelsesværdige formål – hvad vi jo gør, når vi her senest den 25. maj, altså i mandags, har udvidet det med nye anerkendelsesværdige formål for folk fra de nordiske lande og Tyskland, som kan rejse ind i Danmark – så vil det ikke ændre på danske statsborgeres ret til at komme til tilbage til Danmark, hvis de er rejst ud.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-27:
Tak for det.
Jeg vil gerne følge op på det, som min kollega, hr. Peter Skaarup, spørger om.
Man kan jo høre, at Rigspolitiet om det automatiske nummerpladesystem, ANPG, som findes ved Øresundsbroen, meddeler, at der siden den 1. januar har været 60 køretøjer, som er anført som relateret til bandemedlemmer, der har passeret.
Men når man specifikt kan se på de her scannere, at det altså er folk, der har relation til bandemiljøet, kunne politiet og grænsekontrollen så måske ikke blive lidt mere effektive til at sætte ind og få standset de her biler og standset de her overfarter, både for selvfølgelig at begrænse smitterisikoen her i coronatiden, men også helt generelt for at få dem sat ind bag lås og slå, når de ikke overholder reglerne?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-27:
Til det der med, hvordan vi bedst får ram på bandemedlemmerne: En ting er den indsats, der foregår på grænsen, på stregen, og der er jeg i øvrigt enig i, at et af de gode midler, som vi har taget i brug, er den automatiske nummerpladegenkendelse, som vi jo har etableret forskellige steder, sådan at vi kan lave de registreringer, som der bliver refereret til.
Men jeg tror, at noget af det, som kommer til at blive afgørende i den her situation, er det her grænsecenter Øresund, som ikke bare er på grænsen, men som simpelt hen er en ny politienhed, som vil kunne følge op på, monitorere og sikre, at vi bliver mere effektive i vores kriminalitetsbekæmpelse – ikke mindst over for banderne.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-27:
Håbet er jo et fromt, og samarbejde er jo godt.
Men konsekvens er nu også ganske godt.
Det er, som om mange af de her bandemedlemmer ikke nærer nogen som helst respekt for hverken politiet eller for de regler, vi vedtager her i Folketinget.
Så der skal måske også et større fokus på at få rykket ud – når man altså på nummerpladescannerne kan konstatere, at de her biler kører over – og få beslaglagt køretøjerne og bruge alle de andre midler, man har mulighed for at benytte.
Altså simpelt hen tage værktøjet op af værktøjskassen.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-27:
Noget af det, som de her nummerpladeregistreringer bliver brugt til, er jo bl.a. at følge med i, hvilke bevægelser der er.
Deraf kan også de læses ind i de efterforskningsskridt, som bliver taget i en retsforfølgning, og i den almindelige observation af bandemedlemmerne – ikke bare, når de krydser grænsen, men også for at få det billede af deres færden, som vi har brug for for at få ram på dem.
Men jeg er lige så forarget som spørgeren og medspørgeren over, at der tilsyneladende er bandemedlemmer, som – sådan som jeg hører det på rygtebørsen – tager til Sverige for f.eks. at træne i fitnesscentre og tager hjem igen og risikerer at bringe smittekæder med tilbage til Danmark.
Jeppe Kofod (S), 2020-05-27:
Altså, det, som dommen jo går ud på, er, at den alene kritiserer den manglende proportionalitetsvurdering forud for beslutningen om at etablere programmet den 4. marts 2015.
Det vil sige, at ECB ikke tilstrækkeligt begrunder nødvendigheden af opkøbsprogrammet.
Det må vi jo så se, om ECB gør nu.
I øvrigt er det også vigtigt at understrege, at den tyske forfatningsdomstols afgørelse kun er juridisk bindende for de tyske myndigheder, så jeg synes, vi kan komme tilbage, når der ligger flere vurderinger i den her sag.
Men altså, at vi er bundet sammen, og at nationale forfatningsdomstole og EU-Domstolen har deres roller, tror jeg vi er enige om.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-27:
Altså, jeg mener jo ikke, at der er nogen større solidaritet end at sige til de sydeuropæiske lande, der ulykkeligvis har ladet sig overtale af noget bragesnak og er gået med i en valutaunion med Tyskland, at nu skal vi hjælpe jer med at komme ud igen.
Altså i stedet for at blive ved med at sende den ene hovedløse hjælpepakke af sted efter den anden.
Nu ser vi i dag, hvordan der er kommet endnu flere nuller på hjælpepakkerne, som jo de sidste 20 år ikke har bidraget med at få løftet de her lande ud af den gældsfælde, de befinder sig i, hverken Italien eller Grækenland.
Så jeg vil bare spørge: Er ministeren optimistisk positiv eller skeptisk negativ over dommen fra Karlsruhe?
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-27:
Jeg vil gerne først og fremmest sige tusind tak til ministeren for gennemgangen, og jeg vil også sige tak for det løfte, der er, om, at vi faktisk skal se på at få fjernet det her loft over de engelsksprogede uddannelser, for den måde, det bliver forvaltet på nu, er jo meget ufleksibelt og ikke særlig hensigtsmæssigt for mange af uddannelserne.
Så det er jeg rigtig glad for.
Jeg kunne også godt tænke mig at bore lidt mere i noget andet.
En del af problemets kerne her er jo, at der er nogle EU-regler, der faktisk forhindrer, at vi kan lave en mere fleksibel regulering af, hvem det er, der så rent faktisk modtager su, og for mig at se er det i virkeligheden sagens kerne.
Jeg ved godt, det er svært, men det kunne være rigtig interessant at diskutere, om vi kunne gøre noget ved det.
Det er ikke de engelsksprogede uddannelser, der er problemet, for det er jo godt, at vi har mulighed for også at have dem, men det er det her med, at vi ikke selv noget bedre kan regulere, hvem der skal have adgang til su.
Jeg vil egentlig gerne bare spørge ministeren om, om der kunne være nogen muligheder der.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-05-27:
Jeg er jo grundlæggende positivt indstillet over for vores EU-samarbejde, for jeg synes, det er en stor værdi for Danmark, at vi har et Europa, der er fælles, og jeg synes også, det er en gevinst – det er ikke det, vi ser lige i øjeblikket, men grundlæggende – med de åbne grænser, som både varer og mennesker kan krydse.
Men det er klart, at som socialdemokrat har jeg også holdninger til det EU-samarbejde, og her er jeg meget skarp på, at vi skal passe på med, at det meget fine system ikke samtidig ender med at underminere vores velfærdsydelser, og det er da en diskussion, som jeg gennem mange år har bidraget til.
Det gælder ikke kun på su-området, det gælder bredt set, og det gælder også, i forhold til hvad vandrende arbejdstagere gør ved social dumping og ved vores arbejdstagerrettigheder.
Det er ikke det samme, som at jeg synes, at vi skal ud af EU, eller at jeg grundlæggende er skeptisk over for, at vi er med,
Katrine Robsøe (RV), 2020-05-27:
Tak for det.
Jeg skal sådan set bare have ministeren til at bekræfte noget, for der blev sagt en del om det her med, at ministeren vil overveje, hvordan løsningerne skal være.
Så jeg skal bare have ministeren til at bekræfte, at man har tænkt sig at overholde det forståelsespapir, der er lavet, og som jo også er grundlaget for, at ministeren står her i dag og er minister, og at man har tænkt sig at afskaffe loftet over engelsksprogede uddannelser.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-27:
Det var jo et spændende spørgsmål og et spændende svar, vi lige fik.
Derfor, i lyset af ministerens tale, vil jeg egentlig gerne spørge, om ministeren kan bekræfte, at det ikke kan komme på tale at fjerne det nuværende loft over engelsksprogede uddannelser, førend man har en stabil løsning, der kan sikre, at vi får den samme reduktion i vandrende arbejdstagere, der kommer og får en betalt uddannelse her i landet.
Altså, kan vi være sikre på, at vi ikke fjerner et loft, der ser ud til at have en vis effekt, før vi har noget sikkert og stabilt andet at sætte i stedet?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-05-27:
Det vil jeg godt bekræfte, for det ligger jo i det at overholde forliget.
Det er ikke det samme, som at loftet ikke kan fjernes, hvis vi finder noget andet at sætte i stedet for, og det er et arbejde, jeg til gengæld meget gerne vil have en dialog om.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-27:
Som opfølgning på hr. Jens Henrik Thulesen Dahls spørgsmål vil jeg bare gerne spørge: Hvad er det så, ministeren forestiller sig skal i stedet for begrænsningen af engelsksprogede uddannelser?
Jeg ved ikke, om ministeren har rakt ud til omverdenen, men det er jo i hvert fald ikke noget, Folketinget er blevet inddraget i.
Vi har selv bedt om at få opgørelsen, og foranlediget af, at ministeren var nødsaget til at aflevere opgørelsen, var vi også til en kort snak i ministeriet, men under det møde kom ministeren jo ikke med noget som helst andet end en lovprisning af den begrænsning af engelsksprogede uddannelser, som den tidligere regering har indført.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-05-27:
Jeg har faktisk ikke på noget tidspunkt sagt, at jeg vil fjerne det uden at have noget alternativ.
Det vil jeg godt understrege ikke er regeringens politik – tværtimod.
Jeg synes, det er en vigtig øvelse lige nu, som jeg også sagde i min tale, at prøve at lære af, hvordan det loft er blevet implementeret, og hvordan det virker ude på institutionerne, derfor er dialogen med dem også rigtig vigtig.
Men derudover synes jeg også, jeg har sagt hele vejen igennem, at jeg er meget åben over for den dialog, og jeg er også meget åben over for forslag.
For det skal ikke være nogen hemmelighed, at der er ulemper ved det loft, vi har lige nu, og det ville da være dejligt, hvis vi kunne komme et bedre sted hen; det håber jeg vi kan.