runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Schnoor (ALT), 2017-12-14:
Grunden til, at jeg tager det op, er jo også, at den humanistiske forskning, synes jeg, tidligere ikke helt er blevet taget alvorligt i Folketingssalen i visse sammenhænge, hvor det ligesom er blevet banaliseret til at handle om nogle helt mikroskopiske udfordringer om, hvad skal man sige, meget små problemstillinger, som ikke har relevans i forhold til andet end det lillebitte forskningsområde, og det glæder mig bare, at jeg fornemmer, at ministeren anerkender, at den humanistiske forskning bliver mere og mere vigtig og den selvfølgelig har været det hele vejen igennem.
Det var også derfor, jeg nævnte det her med, at viden er magt.
For når man forsker i f.eks. magt, så er det jo humanistisk forskning, som man bruger til det, og sådan nogle relationer er jo enormt vigtige at forske i i fremtiden i forbindelse med det, som ministeren også taler om.
Søren Pind (V), 2017-12-14:
Det er ikke tilfældigt, at jeg har brugt ordet gavn og ikke ordet nytte.
Det er, fordi jeg ser det ansvar, vi har, som værende bredere end bare en nytteantagelse, og jeg er meget enig i det, som Liberal Alliances forskningsordfører, hr. Henrik Dahl, sagde, nemlig at profitkravene til henholdsvis forskning og innovation er forskellige.
Og nogle gange kan noget se mærkeligt ud, men det må vi leve med, fordi det i sidste ende er et gavnsspørgsmål og ikke et nyttespørgsmål.
Det er det utrolig klare svar.
Pelle Dragsted (EL), 2017-12-14:
Jamen min pointe er netop: Hvis renten i mellemtiden er gået op, og man sidder med et 30-årigt lån, hvor man har lave renteudgifter, og ens bidragssats pludselig bliver sat voldsomt op – har man så mulighed for frit bare at vælge et andet realkreditinstitut?
Det ville jo være betingelsen for at have en fri konkurrence.
Så siger jeg bare: Nej, på det område er der nogle andre omkostninger, der kan følge, fordi renten f.eks. kan ændre sig.
Det kan have betydning for, hvad den samlede udgift er, og derfor får vi ikke rigtig fri konkurrence på det her område.
For det er anderledes end andre områder, og det er derfor, vi mener, at der er brug for et tilsyn med, hvor langt branchen kan gå med hensyn til at gøre almindelige mennesker – herunder også små erhvervsdrivende – til økonomisk malkekvæg.
Eva Flyvholm (EL), 2017-12-14:
Altså, der er en relation til BNP, men er ordføreren ikke enig i, at når kurven går voldsomt ned fra 2015, skyldes det, at regeringen bevidst fjernede 1,4 mia. kr. fra forskningsområdet?
Er det rigtigt, eller er det forkert?
Mads Fuglede (V), 2017-12-14:
Det vil jo blive udlignet, når den generelle vækst i samfundet indhenter det knæk, der har været i procentsatsen – den øgede BNP i landet.
Christine Antorini (S), 2017-12-14:
Det er jo rigtigt, at alt efter hvordan BNP er, og vi har en 1-procentsmålsætning på forskning, vil der komme flere eller færre penge derfra.
Nu ved vi jo, hvad der er kommet af flere penge til forskning, fordi væksten heldigvis er ved at gå fremad i Danmark.
Men er det ikke korrekt, at på trods af at væksten er gået fremad, udligner den vækst, der kommer på grund af 1-procentsmålsætningen, ikke nedskæringen på 1,4 mia. kr.
Summa summarum er der stadig væk færre penge til forskning, også selv om væksten heldigvis er bedre i det danske samfund.
Mads Fuglede (V), 2017-12-14:
Så må det også være korrekt, derved at med de konjunkturer, vi har nu, vil vi med vækstudviklingen få indhentet det knæk, der har været i den nedsatte andel af BNP.
Eva Flyvholm (EL), 2017-12-14:
Jeg vil bare gerne høre ordføreren, om det ikke er lige lovlig friskt at konstatere, at når de fulde konsekvenser af nedskæringerne ikke har ramt endnu, kommer der heller ikke til at være nogen problemer.
Jeg ved jo, at ordføreren selv færdes inden for forskerkredse, og er det ikke korrekt, at vi mange steder bliver advaret om, at konsekvenserne af de nedskæringer, som er kommet her de seneste år, altså vil få en meget længere bane, kan man sige, så vi først rigtig vil mærke nogle af de problemer i de kommende år, og at man ikke bare kan aflæse dem direkte fra år til år?
Henrik Dahl (LA), 2017-12-14:
Selvfølgelig vil de med særinteresser altid varetage deres interesser for at få tilført flere midler.
Det har de altid gjort, og det vil de formentlig blive ved med, men det tager jeg koldt og roligt, fordi der som sagt ikke er nogen sammenhæng mellem pris og kvalitet generelt i den danske offentlige sektor.
Eva Flyvholm (EL), 2017-12-14:
Så ordføreren mener faktisk, at vi sagtens kunne skære forskningen ned til f.eks. ½ pct., og at det så stadig væk vil kunne give et højt niveau inden for forskningen, eller hvordan skal det forstås?
Henrik Dahl (LA), 2017-12-14:
Det skal forstås sådan, at hvis vi er det land i OECD, der bruger den største procentdel af sit BNP på offentlig service af den ene eller anden slags, så burde vi jo rent logisk være nummer et på alle områder.
Det er vi ikke.
Ergo er der ikke nogen nødvendig sammenhæng mellem pris og kvalitet.
Christine Antorini (S), 2017-12-14:
Jeg har lært et meget nyttigt begreb, nemlig at man kan lave en såkaldt stråmandsargumentation.
Jeg har oven i købet lært det af den ærede ordfører, der er på talerstolen.
Det går ud på, at man opbygger en heroisk argumentation mod noget, man ikke bryder sig om, og så kommer man til at diskutere det, som man i virkeligheden ikke skal diskutere.
Og jeg kom til at tænke på det, fordi det var en meget heroisk diskussion, der var, om, at venstrefløjen jo overhovedet ikke kunne diskutere forandringer i den offentlige sektor, og at pris åbenbart nødvendigvis skulle være det samme som kvalitet.
Se, det, vi snakker om her, er faktisk, hvad der sker i forhold til forskning og innovation.
Jeg anerkender nemlig, at pris og kvalitet ikke nødvendigvis behøver at være lig med hinanden, men her har vi tal på bordet.
Så derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, om ordføreren kan bekræfte, at det, der bliver dokumenteret her, er, at de investeringer, der er sket siden globaliseringspuljen og frem, direkte kan aflæses i det, at vi er blevet dygtigere og dygtigere, målt på de indikatorer, man måler Danmark på internationalt, når man snakker forskning og innovation.
Henrik Dahl (LA), 2017-12-14:
Det er klart, at vi har udvidet aktiviteterne, og det er også klart, at de her meget dygtige forskere, som har haft gavn af, at vi har udvidet aktiviteterne, så har kunnet publicere.
Derfor må man selvfølgelig også have en diskussion om det; man kan ikke blive ved med at tilføre flere midler, sådan som det egentlig lå i globaliseringsaftalen.
Som ordføreren selv gjorde opmærksom på, er dansk forskning langt hen ad vejen fremragende, og det vil den selvfølgelig også blive ved med at være, når vi allokerer 1 pct. af et BNP, der i øvrigt vokser.
Christine Antorini (S), 2017-12-14:
Det vil sige, at ordføreren så dog alligevel kan bekræfte, at det her ikke er en diskussion om »mere«, men om »bedre«.
Jo, der er kommet flere penge, men det afspejler sig også i et markant løft.
Vi er blevet bedre; vi er simpelt hen kommet op i den internationale topliga på udvalgte forskningsområder, hvilket er nødvendigt for et lille land som Danmark.
Vi kan ikke være alle steder.
Vil ordføreren så også bekræfte, at de tal slutter med tal fra 2014 – herefter er det faktisk gået den modsatte vej – og at det ikke har nogen effekt, åbenbart, ifølge ordførerens argumentation?
Henrik Dahl (LA), 2017-12-14:
Vores forskning havde et stort set lige så højt niveau før globaliseringsaftalen, men der er blevet flere forskere, der har et højt niveau.
Og det kan man selvfølgelig se.
Thomas Jensen (S), 2017-12-14:
Jeg er interesseret i, at vi har en sund sektor, som kan yde lån til danskerne, og i det omfang man kan yde de her lån til danskerne, hvor man jo skal ud og hente pengene et sted og finansiere dem på et kapitalmarked, så kræver det også, at vi har en fri prisdannelse på markedet.
Det er jo den, som man reelt vil gribe ind i med det her beslutningsforslag, og det har Socialdemokratiet ingen interesse i at gøre.
Vi vil hellere sikre, at hvis det er sådan, at der er nogle realkreditinstitutter, der vil hæve bidragssatserne, så skal de forklare hvorfor, og hvis de ikke kan forklare sig godt nok, kan bidragsstigningerne ikke træde i kraft.
Og i de tilfælde, hvor der er nogle kunder, som er blevet forklaret rigtigt om stigningerne, og som tænker hov, her vil de ikke længere have deres boligfinansiering, så har vi med den seneste lovgivning jo gjort det billigere at skifte til et andet realkreditinstitut.
Så på den måde synes jeg rent faktisk, at vi har imødekommet en stor del af den kritik, der har været, og jeg tror også, at vi, når lovgivningen for alvor få lov til at virke, så vil kunne se, at den forhåbentlig virker efter hensigten.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-14:
Tak for det.
Forslag om standsning af sagens behandling
Pelle Dragsted (EL), 2017-12-14:
Tusind tak.
Det her er jo en ganske alvorlig sag, som handler om, at mange danske boligejere har oplevet nogle meget voldsomme stigninger i deres løbende udgifter, som har haft en voldsom påvirkning på deres økonomiske råderum gennem de seneste år.
Jeg ved jo, at ministeren, når det kommer til skat, har været meget optaget af at holde boligejernes udgifter i ro, fordi det er vigtigt for en familie at vide, at man kan sidde i det hus, man nu engang har sat sig i.
Det er vi i Enhedslisten ganske enige i.
Problemet er bare, at det kan den her familie ikke være sikker på med den eksplosion, vi har set i gebyr- og bidragssatserne, og det er jo derfor, vi fremsætter det her forslag.
Vi kan desværre se, at den her stigning fortsætter.
Derfor vil jeg egentlig gerne høre ministeren, hvordan regeringen stiller sig til de andre forslag.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-12-14:
Det er rigtigt, at Konkurrencerådet er kommet med en stribe anbefalinger.
Jeg synes, der er rigtig mange gode anbefalinger blandt dem, og vi kigger på, også i den finansielle forligskreds, hvilke af dem vi vil gennemføre.
Vi er i forligskredsen enige om at gennemføre de fleste af dem.
Vi ser inden for rammerne af EU-reguleringen, hvilke af dem der kan implementeres, og hvis de kan det, er jeg meget positiv over for det.
For jo mere – og der er jeg fuldstændig enig med spørgeren – vi kan sikre gennemsigtighed og transparens, og jo mere vi kan sikre forbrugerne, dvs. kunderne i det her tilfælde, jo mere skal vi gøre det.
Derfor har vi tænkt os at følge op på Konkurrencerådets anbefalinger.
Pelle Dragsted (EL), 2017-12-14:
For det ser altså ud til, at den her konkurrence ikke fungerer, og at danske boligejere i alt for høj grad er økonomisk malkekvæg for bankerne på det her område.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-12-14:
Der er jo gennemført en stribe tiltag, som har haft til formål at øge gennemsigtigheden og mere konkurrence på området.
Jeg tror grundlæggende på, at gennemsigtighed og konkurrence er med til at sikre, at man som boligejer nemmere kan skifte lån, nemmere kan få lån, men også at man ved, at der er prisforskelle.
For der er jo reelt prisforskelle i dag.
For man kan spare rigtig mange penge, hvis man går ind og sammenligner de forskellige produkter og bidragssatser.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-14:
Jamen jeg har aldrig opfattet Liberal Alliance som sådan et erhvervsparti.
Vi er et liberalt parti.
Og det betyder, at vi går ind for personlig frihed, herunder også aftalefrihed.
Og de aftaler, som man laver med f.eks. et realkreditinstitut, er jo frie aftaler.
Nu siger ordføreren, at det er et problem, hvis renten skulle stige.
Altså, der er mange mennesker, som i de her år tager nogle meget, meget billige 30-årige boliglån med helt ned til nu 2 pct.s rente.
Det har de jo nogle store fordele ved.
Og det er 30-årige lån, så man kan sagtens forestille sig, at renten om 10-15-20 år er oppe på 4 pct.
Det er så ikke den forventning, der er i markedet, men det kan godt ske.
Den sikkerhed, man så har for, at man i 30 år kender renten på sit boliglån, kender afdragene på sit boliglån, har jo så den omkostning, at bidragssatserne kan ændre sig.
Det er jo en aftale, man har indgået.
Det var man bekendt med, da man indgik den.
Og det er til syvende og sidst også til boligejernes fordel.
Christian Juhl (EL), 2017-12-14:
Først skal jeg undskylde over for det høje Ting, at jeg lovede noget, jeg ikke holdt, nemlig at give besked om, hvorfor vi var i tvivl om det her forslag ved andenbehandlingen.
Det fik jeg ikke gjort, men nu har regeringen skabt os den fine situation, at vi har rigtig, rigtig meget god tid her inden jul med masser af timer i salen, hvor vi kan diskutere politik, og tak for det.
Jeg vil sige, at vi havde et problem for et års tid siden, hvad angår den her kronesmileyordning i Arbejdstilsynet, en ordning, som gjorde, at vi troede, at vi havde udpeget eliten i dansk arbejdsmiljø, nemlig ca. 4.000 virksomheder, som havde certificering, og som fik kronesmileyen.
Uret tikker ikke herovre, formand.
Jeg ved ikke, hvad der er galt, så jeg ved ikke, hvordan tiden går, men så snakker jeg, indtil jeg bliver stoppet.
Det har vist sig, at eliten svigter.
De 4.000 virksomheder har ikke i gennemsnit bedre arbejdsmiljø end de virksomheder, der ikke har certificeringen.
Ministeren siger, at jeg skal lade være med at sige, at de har ringere, for det ved vi nemlig ingenting om.
Den er sandsynligvis ringere, fordi vi har haft en illusion om, at Arbejdstilsynet skulle køre forbi elitevirksomhederne, som havde kronesmileyordning.
Egentlig burde vi jo så skrotte kronesmileyordningen, da den giver illusioner, men det har vi ikke kunnet blive enige om.
Til gengæld har ministeren sammen med et flertal sminket på ordningen, sådan at den får nogle forbedringer, men vi fortsætter med en ordning, der ikke løser problemet.
Det er det, der har gjort, at jeg som gammel arbejdsmiljøaktivist, men også som professionel arbejdende med arbejdsmiljø igennem mere end 25 år synes, at det her arbejde er et enormt dårligt arbejde.
Vi har skrevet i vores bemærkninger til forslaget, at der findes forbedringer i forslaget, men vi bevarer illusionen.
Så kan jeg så sige til ministeren: Vores princip er, at hvis der er forværring i det, leder vi med lys og lygte, og hvis der er forbedringer, selv den mindste forbedring, stemmer vi for.
Så hvis nogen tror, at nu har de været med til at løse problemet, så tror de forkert. Vi har rent faktisk et stort problem foran os stadig væk, og jeg regner med, at vi kan få lavet en mulighed for at evaluere den her ordning, fordi certificeringsystemet og elitesmileyordningen er en ordning, hvor vi har en stor risiko.
Grunden til, at vi endelig sagde okay til det, er, at 500 af de her virksomheder er blevet udtaget til et særligt tilsyn af Arbejdstilsynet, altså 500 ud af de 4.000.
Egentlig skulle de alle sammen kigges grundigt efter, for det er de ikke blevet i mange år.
Jeg synes, at det er en fordel at kigge dem efter, og så må vi se, hvad de 500 rapporter giver af viden, og så må vi til den tid se, om vi kan tage lidt hårdere fat i ministeren.
Det er i hvert fald ikke lykkedes at flytte ham nok i den her sammenhæng, men vi stemmer for de små forbedringer, der er i forslaget.
Tak for ordet.
Pelle Dragsted (EL), 2017-12-14:
Det her er en meget sjov debat, fordi den også siger noget om, hvordan et parti som Venstre har udviklet sig gennem det sidste århundrede i virkeligheden.
For Venstre er jo om noget født ud af andelsbevægelsen, andelstanken – ideen om, at man sådan set kunne frigøre sig fra nogle fordyrende, man kunne også kalde dem parasitære lag, ved selv at eje ting i fællesskab, netop fordi der så ikke var nogen udefra kommende, der skulle tjene penge på det og man dermed kunne holde priserne nede for almindelige mennesker, i Venstres tilfælde primært landbefolkningen.
Sådan virkede det danske realkreditsystem i 150, næsten 200 år – indtil for ganske få år siden.
Og det virker til dels stadig sådan, fordi vi stadig væk har et enkelt institut, nemlig Nykredit, som har den ejerstruktur.
Derfor undrer det mig lidt, at man er så nonchalant fra Venstres side, når man nu snakker om værdier, man hylder.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-14:
Ja, naturligvis er det det.
Det ville jo være besynderligt at påstå andet som Venstremand.
Men jeg forholder mig bare til det forslag, der ligger.
Og så er der altså det virkelige forhold, at det kan risikere at sætte sig i priserne på obligationer og dermed en stigende rente til ugunst for boligejerne.
Og vores svar er, at vi styrker konkurrencen, og det er jeg rigtig glad for at et meget bredt flertal i Folketinget har indgået en aftale om tidligere i år.
Pelle Dragsted (EL), 2017-12-14:
Det, der har skabt usikkerhed for danske boligejere, er desværre den ændrede ejerstruktur, der har betydet, at vi har set en enorm, en markant stigning, som vismændene også kalder det, i bidragssatserne, som har betydet, at der er familier, der har svært ved at blive boende i den bolig, de har købt, oven i købet med et fastforrentet lån.
Det er det, der skaber usikkerhed for boligejerne, og det er sådan set den usikkerhed, vi prøver at gribe ind over for her.
Jeg vil bare afslutningsvis spørge: Hvad mener ordføreren, når vismændene, som jo er sat til at rådgive bl.a. os, i deres seneste rapport taler om, at det er meget muligt, at der kan være brug for at gribe ind i prisdannelsen ved at sætte et loft over en række af de gebyrer, som findes på realkreditområdet?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-14:
Jeg synes, det bedste svar, ikke bare i den her diskussion, men i rigtig mange diskussioner, er, at der påhviler os et stort ansvar herinde med at sørge for, at konkurrencen er så skarp som overhovedet muligt, for det er det bedste værn mod, at noget bliver for dyrt.
For hvis konkurrencen er stærk, er der ikke nogen virksomheder, der kan tjene for meget – så vil man blive udfordret, og konkurrenterne vil skærpe priserne.
Det er sådan set derfor, jeg er meget optaget af, at vi styrker konkurrencen, og det har været hele grundtanken bag den aftale, vi har lavet.
Det er også derfor, at vi i den finansielle forligskreds sidder med de anbefalinger, som Konkurrencerådet er kommet med, og som bl.a. også har det formål.
Og det synes jeg sådan set er et bevis på, at vi er optaget af at styrke konkurrencen, for det er det bedste svar for forbrugerne.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-14:
Jeg synes, der er mindst to diskussioner i den her debat.
Den ene er, hvordan man ønskede realkredit ville være, og det tror jeg både Enhedslisten og jeg er enige om, nemlig at man ønskede, at det var som før 1989, altså at man så på risiko og lod det afspejle sig i omkostninger og renter, men ellers var det et fælles projekt, der egentlig ikke skulle give profit til andre.
Det andet er det her med fair konkurrence og tillid.
Hr. Torsten Schack Pedersen sagde netop, at der er tillid til realkreditten, men jeg synes, at hele den her debat, vi har haft det sidste halvandet år, jo afspejler, at der ikke er tillid hos befolkningen, for man har fire mastodonter, og der er ikke særlig god konkurrence, og man ser bidragssatserne stige uden grund, og de kan ikke se, hvad grunden er, for det er ikke til at polstre sig.
Hoveddelen af det ryger jo videre til moderselskabet og kommer ud som udbytter osv.
Så mener hr. Torsten Schack, at der for det første er tillid, og mener han for det andet, at de tiltag, der har været, vil give den fornødne konkurrence?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-14:
Det er jo netop, fordi der var en voldsom bidragssatsstigning tidligere, at vi tog en række initiativer.
Der blev nedsat en ekspertgruppe, som kom med en række anbefalinger, som vi har ageret på.
Jeg forstår godt, at man som boligejer var frustreret, da der kom de varslede bidragsstigninger, for man fik ikke en ordentlig forklaring, men det har vi lavet regler om, så man får en bedre forklaring, end man gjorde tidligere.
Vi har taget initiativer til at styre konkurrencen, for folk følte ikke, de havde en reel mulighed for at flytte deres realkreditlån, hvis deres eget institut hævede priserne.
Det har vi jo taget til os, og derfor har vi handlet på baggrund af det, og det må jo trods alt også være en aftale, som SF mener har en effekt, for ellers havde SF vel ikke været en del af den.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-14:
Jamen jeg synes helt klart, at den aftale, der blev lavet, var nogle gode skridt fremad.
Det er jeg fuldstændig enig med hr. Torsten Schack Pedersen i, men jeg kan bare ikke se, at det i den grad får løsnet op for det konkurrenceproblem, der er, når det er så svært at komme ind som ny på markedet, og når markedet er domineret af fire store aktører.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-14:
Jeg synes, det er en rigtig god idé, at man følger op på de ændringer, vi laver herinde, så det også får de forventede effekter, som vi regner med.
Som jeg sagde, er der jo også et arbejde i gang, hvor også SF sidder med, i den finansielle forligskreds, hvor vi følger op på Konkurrencerådets anbefalinger.
Så selvfølgelig er det noget, vi følger tæt.
Vi har afsluttet en del af arbejdet, og vi er i gang med det næste, for vi er selvfølgelig optaget af, at konkurrencen er bedst mulig.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-14:
Tak for det.
Jeg faldt over, at ordføreren i sin tale sagde, at partierne bag beslutningsforslaget her var imod, at nogen skulle tjene penge.
Og for Alternativets vedkommende kan jeg sige, at det er vi i hvert fald ikke imod.
Men det er da interessant, at vi har at gøre med en institution, altså realkreditinstitutterne, som har ændret sig fra at være fuldstændig andelsbaserede – hvor realkreditinstitutter i virkeligheden bare var en mellemmand mellem udlåner og låner og dermed sikrede, at man kunne få så billige boliglån som overhovedet muligt – til, at det er de nu pludselig ikke mere.
Nu sidder der nogle aktionærer, som skal have overskuddet, og jeg vil egentlig gerne spørge ind til, om Venstres ordfører slet ikke bifalder andelstankegangen på realkreditinstitutområdet mere.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-14:
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at en diskussion, som vedrører folks økonomi lige nu og her skal føres tilbage til, om en beslutning fra engang i 1980'erne var rigtig, og om man bare kunne få den til at gå væk.
Det tror jeg helt seriøst ikke engang Alternativet forestiller sig bliver anderledes.
Jeg er stor tilhænger af andelstankegangen, og når et foreningsejet selskab siger, at nu er de nødt til at gøre noget andet, ville det da også være mærkeligt, hvis man så skulle sige, at det må de ikke.
Men der er altså en grund til, at jeg siger, at det er en modstand mod at tjene penge, der ligger bag.
Der står i beslutningsforslaget: »Et ønske om øget indtjening til ejerkredsen er således ikke en saglig begrundelse for at hæve bidragssatserne.«
Der må jeg bare sige, at det ikke er den tilgang, jeg har, altså at vi her fra Folketinget skal forbyde det, hvis der er nogle, der mener, at de kan hæve priserne på deres produkt for at tjene flere penge.
Vi skal sørge for, at konkurrencen er så skarp, at hvis nogle sætter prisen over det, som markedet kan bære, så flytter forbrugerne derover, og så står man tilbage med høje priser og ingen kunder.
Det er sådan set det allerbedste svar i stedet for noget så priskontrolagtigt som det, der ligger i forslaget her.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-14:
Jamen så afsværger ordføreren jo fuldstændig andelstankegangen.
For der er meningen jo lige præcis, at hvis der er et stort overskud, skal man kunne sætte bidragssatserne ned.
Og det, vi så siger i vores beslutningsforslag, er, at hvis der ikke er en saglig begrundelse for at hæve bidragssatserne, så skal man ikke gøre det.
Og hvis der er en saglig begrundelse for at hæve dem, skal man kunne sætte dem ned, når den saglige begrundelse ikke eksisterer mere.
For ordføreren står jo og siger, at hvis der er et overskud, er det fint nok, at det bare går til aktionærerne, og så må boligejerne sådan set sejle deres egen sø og bare skifte selskab.
Det er mere ment som en bemærkning.