runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-14:
Jeg vil faktisk gerne starte med at anerkende, at ordføreren har været meget aktiv på den her dagsorden, og det ved jeg, fordi vi har mødtes med de samme mennesker, så derfor har vi haft en stor fælles interesse i det her.
Jeg vil egentlig også gerne anerkende, at der ligger et udspil med mange fine takter, men det, jeg ikke forstår, er – og det kan ordføreren måske gøre mig klog på – hvad det forkerte ville være i at indkalde til forhandlinger om det her.
Er der ikke en sandsynlighed for, at udspillet kunne blive endnu bedre, hvis vi nu var en flerhed af partier, som ligesom kunne byde ind med, hvad der skulle være i sådan et udspil?
Så hvad er egentlig den store modstand imod, at vi tager den fælles drøftelse af det?
Peder Hvelplund (EL), 2025-01-14:
Jo, men det er jo ikke nogen ny problematik.
Det er jo sådan set ret velkendt, at der har været forskellige tilgang i forskellige kommuner.
Jeg er helt med på, at de initiativer, der er sat i værk her, skal ud og virke, men det behøver ikke blive noget, som vi skal gå og vente på, før vi tager de næste skridt.
Vi ved, der ligger en problemstilling her, som både handler om at have nogle ensartede standarder, men også at sikre, at de tilstrækkelige midler kommer ud til kommunerne.
Er ordføreren ikke enig i, at det her er en problemstilling, der er velkendt, og som vi burde tage hånd om allerede nu?
Maria Durhuus (S), 2025-01-14:
Jeg mener stadig væk, at vi har brug for, at det her kommer ud, og at vi starter en implementering hurtigst muligt; sundhedsministeren er i gang.
Med hensyn til ude i kommunerne vil jeg sige, at jeg egentlig også tænker – efter at have rejst rundt i lang tid og haft mange drøftelser med Moderaternes ordfører, Nanna W. Gotfredsen – at der måske er noget, hvor vi skal have en lidt anden snak, for der er også rigtig mange kommuner, der ikke ønsker at prioritere det her.
Der er rigtig mange kommuner, der hvert år fastsætter fuldstændig det samme beløb til døgnbehandling, uanfægtet hvad tallene er og hvor meget stiger.
Jeg vil også sige, at hvis man ikke laver beregning for, hvor meget det koster at have folk i behandling hver dag, kontra medicingivning én gang om måneden og alle mulige andre ting; der er mange ting.
Vi bliver nødt til kigge ind i det her.
Og det er ikke løst ved, om jeg vil støtte, at vi indkalder til en forhandling eller ej.
Jeg er mest interesseret i at ft her ud at leve ret hurtigt, og at det allerede er i gang.
Peder Hvelplund (EL), 2025-01-14:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen og for engagementet.
Ordføreren er selv inde på den problemstilling, der ligger, i forhold til at det er meget forskelligartet, hvilken indsats man får i forskellige kommuner.
Jeg tror også, at ordføreren måske vil give mig ret i, at det jo ikke er noget af det, der sådan i stor stil bliver adresseret i regeringens udspil, altså der bliver afsat nogle midler til kampagner og også til, at kommunerne får en øget forpligtelse til det.
Men vi ved jo godt, at der er mange kommuner, som af økonomiske årsager ikke er i stand til at tilbyde en tilstrækkelig god misbrugsbehandling, heller ikke når det omhandler opioider.
Så det bliver jo et af de områder, som vi uanset de initiativer, der ligger i regeringens udspil, kommer til at arbejde med fremover.
Så jeg vil egentlig bare gerne høre ordføreren, om Socialdemokratiet ikke vil bakke op om, at vi får indkaldt til nogle brede forhandlinger, som netop også kan tage sigte på de ting, som ikke bliver løst i regeringens udspil, fordi der åbenlyst er nogle ting, som ikke fuldt ud bliver løst her, men hvor der er behov for at have en mere helhedsorienteret indsats.
Maria Durhuus (S), 2025-01-14:
Jeg er helt sikker på, at den her vigtige dagsorden ikke får lov til at løbe ud i sandet, med alle os, som sidder rundtom i den her sal i dag.
Jeg vil også henvise til, at vi jo, hvilket er blevet kritiseret af mange, har lagt op til det her nye kompetencecenter, som skal etableres for ligesom at følge det her område rigtig, rigtig tæt, og som jo lige netop skal bestå af mennesker, der også kan gå ind at kigge på, hvad man anbefaler af de her receptudskrivelser, og hvad man anbefaler inden for de her områder.
Så derfor hilser jeg også kompetencecenteret meget velkommen.
Mai Mercado (KF), 2025-01-14:
Det er måske i virkeligheden her, hvor jeg godt kan blive lidt bekymret, for nu sagde sundhedsministeren sådan lidt friskt, at det allerede er i gang, og at nu kører det.
Men der er jo rigtig mange af de initiativer, som er beskrevet, og som er noget, man skal undersøge, og noget, man skal analysere.
Derfor kan jeg være lidt bekymret for, ligesom nogle af de andre ordførere, som også har beskæftiget sig med det her i årevis, at det bare sådan ender i ingenting, altså at der er for mange af de her initiativer, som ikke er præciseret, og som simpelt hen løber ud i sandet, fordi der ikke er nogen forligskreds til at følge op.
Derfor skal mit spørgsmål i virkeligheden være, om ikke ordføreren godt kan være bekymret for det samme, for ordføreren var lidt inde på det i sin tale.
Maria Durhuus (S), 2025-01-14:
Jeg vil jo sige, at vi har debatten her i dag, og vi har jo haft den der meget, meget gode høring, som jeg fik lov til at være med til at planlægge.
Jeg er også bekendt med de her receptudskrivelser, og der står jo i et af de 24 initiativer i vores udspil, at vi vil kigge ind i det her med, om apotekerne kan få den ret til nogle gange at nægte at udlevere de her store pakninger.
På den måde skal vi jo også ind at tale om det, og jeg ved, at overlæge Eske Kvanner Aasvang er i gang med at undersøge, hvorfor det er, vi ikke kan ompakke piller til det antal, der er brug for.
Der er jo nogle gange, må man sige, hvor man har brug for syv piller, og så får man 100 udskrevet.
Så det handler jo også om, at vi rammer et sted lige midt imellem, hvor dem, der har brug for smertestillende, kan få det, og tilsvarende i forhold til dem, der ikke skal have så meget.
Det mener jeg jo ikke er en forhandling, men noget, vi skal snakke om løbende.
Mai Mercado (KF), 2025-01-14:
Jeg vil heller ikke undlade også at anerkende ordføreren for arbejdet og også for den viden om emnet, hun har.
Det samme gælder i øvrigt Moderaternes fru Nanna W. Gotfredsen.
På et tidspunkt fik jeg en henvendelse fra en borger, som undrede sig.
Han var blevet opereret og skulle have smertestillende til en håndfuld dage, men kunne kun få en udskrivning af opioidpiller på 100 stk., og det er jo meget, når man kun har behov for ganske, ganske få.
Den fortælling er en type af fortællinger, som vi alle sammen møder, og som jo er det, der former vores politik og giver os politiske forslag, som vi så bl.a. omsætter til regler herinde, og det er jo i virkeligheden et meget godt eksempel på, at det kunne være ganske gavnligt for regeringen ikke at lukke sig om sig selv, men egentlig lade sig selv høre, hvad de andre partier kommer med.
Så derfor håber jeg, at Socialdemokratiet egentlig har et ønske om at åbne den her debat op og få de ekstra gode forslag, som er der, med ind.
Maria Durhuus (S), 2025-01-14:
Altså, jeg mener bestemt ikke, der er puttet nogen steder.
Jeg vil også sige, at når vi afsætter midler for at styrke behandlingen ude i kommunerne og vi lige nu venter på de nyeste anbefalinger inden for det her område, er det jo i gang, kan man sige, og vi skal kigge på, hvad de anbefalinger er, når de kommer.
Men arbejdet er jo i gang derude, og der er, som jeg sagde tidligere, også afsat, jeg tror de fleste midler, jeg har set i min 20-årige karriere inden for det her område, til at styrke behandlingen af lige netop det her problem ude i kommunerne.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-14:
Undskyld, det er igen det med forespørgselsdebatterne.
Tusind tak for svaret.
Jeg tænker mere, at det i hvert fald var en af de ret lavthængende frugter i forhold til det her at lave nogle grundlæggende standarder for den her misbrugsbehandling.
Derfor undrede det mig egentlig også, at det ikke var kommet med.
Men det var jo en af de ting, som kunne være kommet med, hvis man ligesom havde inviteret bredt og lyttet til, hvad de forskellige ordførere havde haft af gode idéer.
Jeg tror sådan set, vi alle sammen kunne blive klogere, og at det kunne være et endnu bedre udspil, hvis man gjorde det.
Maria Durhuus (S), 2025-01-14:
Tak for roserne, og jeg vil også anerkende fru Mette Thiesen.
Vi har jo været på besøg sammen – det første besøg, der blev foretaget på den her rejse – hos Omega i greve sammen med ordføreren for Moderaterne, Nanna W. Gotfredsen, og fru Brigitte Klintskov Jerkel fra Konservative.
Det var et rigtig godt besøg og en god dag.
Jeg er fuldstændig enig i, at det skal være ligegyldigt, om du møder ind i Vorbasse eller i København, altså at så skal du have tilbudt en behandling.
Jeg er også meget stor fortaler for, at der bliver lavet nogle nationale retningslinjer uden muligheder for fortolkning, hvis det er det, vi skal se på.
Men altså, vi har jo endnu ikke engang en kortlægning af, hvor forskellene er henne, og hvad forskellene på, hvad man bruger til behandling derude, er.
Lige nu er der afsat en række midler for at sikre, at kommunerne har midlerne til at igangsætte behandling, men det er jo en ny bane, vi skal gå sammen lige nu, og vi bliver nødt til at følge det, der sker derude, og se på, også når vi får spildevandsanalyserne, hvor problemerne er mest massive henne, og hvor vi skal sætte mest massivt ind.
Jeg ser frem til, at vi får noget mere at træffe nogle beslutninger ud fra.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-14:
Tusind tak.
Så vil jeg tilslutte mig koret af ordførere, som roser ordføreren for ordførerens meget store indsats på det her område.
Jeg har også mødt ordføreren forskellige steder med de samme mennesker og haft et virkelig godt samarbejde.
Så bare tak for det.
Ordføreren siger jo fuldstændig rigtigt, at der er nogle ting, der kommer nu her osv., og jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre, hvorfor der ikke er kommet nogen forhandlinger.
Vi sidder alle sammen her og vil rigtig gerne komme med nogle gode idéer, og derfor undrer det mig også meget, at man kommer med et udspil og ikke indkalder til forhandlinger.
For der er ikke nogen herinde, tror jeg, som siger, at det er noget, der skal trækkes ud i langdrag, som der blev nævnt tidligere i debatten.
Det her er et spørgsmål om, at vi sagtens kommer til en målrettet indsats, og at så bliver vi alle sammen klogere, kan man sige, på det.
Som det fuldstændig rigtigt er blevet sagt i forhold til misbrugsbehandlingen, er det jo ekstremt vigtigt, at vi har nogle ens standarder over hele landet, så man ved, at man får den samme indsats, uanset om man kommer til i Lemvig eller i Køge.
Er ordføreren ikke enig i det?
Maria Durhuus (S), 2025-01-14:
Det er desværre meget forskelligt, hvilken behandling man tilbydes ude i kommunerne, og derfor er det jo også meget positivt, at der i regeringens udspil faktisk er afsat midler, der skal ud i kommunerne for at sikre en bedre behandling.
For at vende tilbage til spørgsmålet om forhandling eller ikke forhandling: Jeg mener ikke, jeg har kompetencen eller magten til at kunne bestemme, om der skal være en forhandling eller ej.
Men jeg vil blot gentage, at jeg er rigtig, rigtig glad for det udspil, der ligger, og at jeg også ser frem til, når vi skal forhandle om det her i salen.
Men vigtigst af det hele er jo, at det kommer ud og leve derude nu, fordi vi har travlt på det her område.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-14:
Jeg tænker sådan set ikke, at der er nogen her i salen, som vil forhindre regeringen i at gå videre med det udspil, man allerede har lavet.
Det, vi bare beder om, er, om vi ikke kunne få lov til at blive inddraget i den videre proces.
Så kunne vi bygge oven på udspillet, alt imens man går i gang med at implementere det.
Jeg tænker, at vi hver især har mange gode ønsker og idéer til, hvordan vi kunne komme videre.
Ikke mindst er jeg meget optaget af misbrugsbehandlingen, som jeg også godt ved at ordføreren er optaget af.
Jeg har bare svært ved at forstå, at vi endnu ikke efter 3-4 år, hvor jeg har spurgt til det, har fået opdateret substitutionsvejledningen, for det betyder, at det er meget forskelligt, hvilken behandling man får i kommunerne.
Og det synes jeg er ærgerligt for dem, der er berørt.
Maria Durhuus (S), 2025-01-14:
Jeg vil også starte med at anerkende ordføreren fra SF for hendes store arbejde og for den sparring, vi jo også har haft undervejs.
Jeg vil sige, at jeg egentlig ser, at vigtigheden i at få det her ud over rampen er ret stor lige nu, og jeg mener også, vi nu har lanceret et udspil, der er kommet ud.
Og som jeg også sagde i min ordførertale, er det her jo et område, vi skal følge meget, meget nøje.
Vi skal indhente data og andre ting.
Jeg vil sige, at jeg ikke kan stå og svare på, hvorfor der ikke er indkaldt til forhandlinger.
Men jeg hilser det velkommen, at vi får det her ud og virke, og at der er en række initiativer, der allerede er sat i gang fra både sundhedsministerens og justitsministerens og andres side, og at de ting, der vil komme som lovændringer og andre ting, vil komme her i salen.
Så jeg mener faktisk, det er vigtigt at få det ud over rampen, og så vil der jo altid være en forhandling og en debat her i salen om udspillet.
Steffen Larsen (LA), 2025-01-14:
Vi har ikke sat noget konkret tal på.
Normalt har vi ikke et regeringsapparatet til at beregne tingene for os.
Det må vi jo lade Socialdemokraterne og Venstre og Moderaterne om at have lige nu.
Men realiteten er, at vi jo gerne ser, at der sker en øget indsats her.
Og så kan man sige: Skulle vi så komme med et finanslovsforslag, der tog højde for lige netop den her ting?
Jeg vil måske sige, at vi nok hellere skulle komme med et beslutningsforslag eller en lignende ting, hvor vi så kunne komme med et forslag til, hvordan vi kan finansiere det.
Altså, man kunne jo starte med at tage og bare pege på nogle steder, man kunne finansiere det fra.
Og så vil vi sige, at i Digitaliseringsministeriet har man nedsat et råd, der koster 23 mio. kr., til at finde ud af, hvilke sundhedsapps der skal bruges.
Der kunne man måske tage de 23 mio. kr. og bruge på forebyggende behandling i stedet for at bruge dem på at godkende sundhedsapps fra statens side i App Store.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-14:
Som jeg tidligere varslede i mit spørgsmål til justitsministeren, bakker vi ikke det her forslag op.
Det er ikke, fordi vi ikke anerkender, at der kan være en problemstilling her, og trusler er jo alvorlige og skal ikke accepteres, uanset hvem de rammer.
Og når truslerne rammer advokater, underminerer det jo også, kan man sige, udøvelsen af de regler og love, som vi i Danmark er blevet enige om skal gælde for alle.
Der gælder det for forsvars- og familieretsadvokater, at de ligesom mange andre faggrupper er i en udsat position.
De varetager jo interesserne for den ene part i tvister, som kan være præget af et meget højt konfliktniveau.
Trusler og affektreaktioner i f.eks. samværssager eller højt profilerede straffesager med omfattende mediedækning kan sagtens være et problem.
Derfor har jeg også stor sympati for intentionen bag det her forslag, og jeg er egentlig også meget fristet til at sige ja.
Men når det bliver et nej, handler det om, at vi risikerer at udvande paragraffen.
Der er jo først og fremmest et hensyn til, at offentlige myndigheder skal kunne udøve deres myndighedsopgaver, og jeg har med tiden erfaret, at der er flere grupper, f.eks. butiksansatte og andre, som også godt kunne tænke sig at være omfattet af det her.
For der er selvfølgelig nogle erhverv, som bliver hårdere ramt end andre, når det handler om trusler, chikane og vold.
Men det kan jo heller ikke nytte noget, at beskyttelsen omfatter nærmest alle erhverv, for så kommer man i hvert fald til at udvande det, der oprindelig var tanken med det.
Og det er ikke, fordi jeg ikke har forståelse for forsvars- og familieretsadvokater, men jeg forestiller mig bare, at der bliver en glidebane her.
Men som jeg jo også havde en dialog med justitsministeren om, og som vi kan forsøge at få udboret,
kan man ikke afvise, at forsvars- og familieretsadvokater måske kan være omfattet af lovgivningen, for der står faktisk i den: Men andre personer, der handler i medfør af offentlig tjeneste eller erhverv, kan endvidere være omfattet af bestemmelsen.
Således var der faktisk en buschauffør i et privat selskab, som kørte for det offentlige, som var omfattet af beskyttelsen, og der var også en privatpraktiserende læge, der var det.
Så det er måske heller ikke helt udelukket, at en beskikket forsvarer vil kunne være det i nogle situationer.
Så med de ord vil jeg sige, at vi ikke bakker det her forslag op, om end vi har stor sympati for problemstillingen.
Og så vil jeg sige, at det jo heller ikke altid bare er gjort med, at vi har straffelovgivningen i orden.
Vi har sådan set mange regler i Danmark.
Jeg tror efterhånden mere, at vi har brug for en retshåndhævelsesreform, hvor politiet rent faktisk efterforsker de sager, der opstår.
Og jeg synes, vi ser lidt for mange tilfælde af, at de ender i en blindgyde, og så får vi at vide, at der er sket en fejl.
Jeg tror mere, vi har brug for mere politi til at tage sig af de opgaver, som der rent faktisk er på det område.
Tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-01-14:
Tak for det.
I dag behandler vi beslutningsforslag nr. B 54, hvor forslagsstillere fra De Konservative ønsker at sikre, at beskikkede forsvars- og familieretsadvokater fremover bliver omfattet af straffelovens § 119, og dermed give dem en særlig beskyttelse mod vold og trusler på lige fod med dommere, anklagere og andre offentligt ansatte i retsvæsenet.
I Danmarksdemokraterne anerkender vi, at familieretsadvokater og forsvarsadvokater er centrale aktører i vores retssystem.
De løfter en vigtig opgave ved at sikre, at alle borgere, uanset deres økonomiske situation, har adgang til juridisk repræsentation og en retfærdig rettergang.
Det undrer os i Danmarksdemokraterne, at anklagere og dommere er omfattet af personkredsen i straffelovens § 119, mens de beskikkede familieretsadvokater og forsvarsadvokater ikke er, særlig når forslagsstillerne kan pointere, at forsvars- og familieretsadvokater er særlig udsat for vold, trusler og chikane.
Som, tror jeg, også fru Mai Mercado nævnte, er en undersøgelse foretaget af Advokatsamfundet i 2020.
Den viser nemlig, at mere end hver tredje familierets- og forsvarsadvokat har været udsat for trusler inden for de sidste 3 år.
Vi synes jo så derfor også, at det kun er rimeligt, at vi tager ansvar, og at vi ligestiller de beskikkede forsvars- og familieretsadvokater med deres kollegaer i retsvæsenet, som allerede nyder godt af straffelovens § 119.
For ligesom dommere og anklagere varetager de ikke blot en privat opgave; de varetager faktisk en offentlig og en samfundskritisk funktion.
Så i Danmarksdemokraterne støtter vi op om, at de beskikkede familieretsadvokater og forsvarsadvokater naturligvis skal omfattes af personkredsen i straffelovens § 119 for at sikre dem den samme særlige beskyttelse som deres offentligt ansatte kollegaer i resten af retsvæsenet.
I Danmarksdemokraterne stemmer vi for det gode forslag.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-01-14:
Man skal høre meget, før ørerne falder af, vil jeg sige.
Jeg ved ikke, hvad for et syndrom fru Mai Mercado er underlagt.
Men jeg kender ikke noget stockholmsyndrom.
Jeg synes, jeg har forholdt mig til det her rimelig fagligt og rimelig konkret og nogenlunde objektivt.
Det er da ikke, fordi jeg skal stå og støtte justitsministeren.
Det gjorde jeg jo faktisk heller ikke i den sidste bemærkning, der kom.
Jeg mener ikke, der er behov for det her, og så er den historie sådan set ikke længere.
Mai Mercado (KF), 2025-01-14:
Men hvis man anerkender, at en beskikket forsvarer både er bestilt af det offentlige og betalt af det offentlige, så er det mærkeligt, at man ikke vil stemme for.
Jeg kan ikke lade være med at spekulere på, om det er sådan et udslag af et stockholmsyndrom, vi er vidne til her, altså at man simpelt hen er fanget ind af den her meget mærkelige regering og er nødt til at være loyal over for den.
Det forstår jeg jo godt.
Men så har jeg også det håb, at på den anden side, hr. Preben Bang Henriksen, når man ikke længere er en del af en meget mærkelig regering, så kunne det være, at både Venstre og Konservative sammen i fællesskab igen kunne kæmpe for retsstaten.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-01-14:
Fru Mai Mercado fremstiller det, som om man slet ikke er beskyttet.
Der er jo straffe for almindelig vold.
Det er vel en beskyttelse.
Jeg ved ikke, hvor meget der så bliver anderledes, fordi der lægges nogle procenter oveni, fordi det er § 119, vi taler om.
Men på et område vil jeg godt give fru Mai Mercado ret; det er jo, når man taler om beskikkede advokater.
Hvem arbejder man for?
Det gør dommeren.
Hvem godkender regningen?
Det gør dommeren.
Hvem betaler regningen?
Det gør det offentlige.
Jeg kan sagtens følge den del af tankegangen, det vil jeg skynde mig at sige.
Spørgsmålet er så, hvad der er op og ned i den her sag.
Det kan man få et responsum på på universitetet, eller man kan få det i Justitsministeriet.
Jeg tror nok, at det sidste er det hurtigste og det nemmeste, og det synes jeg fru Mai Mercado skal gå videre med.
Jeg ser ikke det samme behov, som fru Mai Mercado gør, det skal ikke være nogen hemmelighed.
Mai Mercado (KF), 2025-01-14:
Jeg tror, man skal passe på med at negligere problemet og negligere problemets omfang, bare fordi man selv som advokat ikke har kolleger, som har oplevet det.
For den undersøgelse, som Advokatsamfundet har lavet, viser jo, at det er 40 pct., som oplever det her som et stigende problem.
Det synes jeg trods alt man må tage ad notam.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren, om Venstre kunne se for sig at få undersøgt rækkevidden af § 119, men egentlig også, om man ligesom anerkender, at i et retslokale er både anklageren beskyttet, og dommeren er beskyttet, og om der ikke også godt kan være situationer, hvor der er behov for at beskytte forsvareren, og om det ikke er et problem, hvis vi ender med et retssamfund, hvor der simpelt hen er mennesker, som ikke kan få en advokat, fordi man kan true med repressalier.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-01-14:
Nej, det er jeg ikke enig i forstået på den måde, at med den argumentation fra ordføreren er der jo mange andre faggrupper, man også kunne beskytte, og i virkeligheden tænker jeg også, at der kunne være mange andre faggrupper, der deler den samme uddannelsesbaggrund som de her mennesker – advokater, der varetager udadvendte opgaver på det offentliges vegne på en anden måde, og som heller ikke er beskyttet, men det gør de, fordi de får et salær for at gøre det.
Det kan f.eks. være advokater for fogedretten, som er udkørende, og som gør det samme, og som heller ikke er beskyttet af den her ordning.
Derfor kan man sige, at så skulle det jo være, fordi ordføreren mener, at alle de faggrupper, der på en eller anden måde løser en opgave for det offentlige, skulle være dækket af den ordning, og den holdning tror jeg bare ikke vi deler.
Mai Mercado (KF), 2025-01-14:
Men spørgsmålet er også, om det er rimeligt i et retssamfund.
Altså, når 40 pct. i en undersøgelse lavet af Advokatsamfundet siger, at de er udsat for chikane, vold eller trusler, risikerer vi jo på sigt at have en trussel mod retsstaten.
For hvis man som borger i det her land ikke kan få en advokat til at tage eksempelvis en familieretssag eller få sig en forsvarer, ryger hele princippet om, at alle har ret til en forsvarer.
Er ordføreren ikke enig i det?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-01-14:
Jamen så vil jeg sige, som jeg sagde, og som jeg tror er meget vigtigt at gentage, at det jo er sådan, at der ikke er nogen, der ikke er beskyttet.
Det, der er diskussionen, er, hvordan man skal være beskyttet, når man agerer på den ene eller på den anden måde i vores samfund.
Den sondring forstår jeg sådan set godt, og jeg forstår så også, at ordføreren har et andet syn på det.
Men det er jo, fordi de her mennesker løser en vigtig opgave, men at de ikke løfter opgaven på det offentliges vegne.