runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-13:
Men det er simpelt hen en forsimpling at påstå, at problemerne i ældreplejen i forhold til det stigende antal ældre kan klares, ved at vi administrerer dem væk.
Vi har i årevis haft et regime, hvor vi både har haft omprioriteringsbidrag, hvor vi har haft produktivitetskrav, og hvor man gradvis har forlangt, at der skulle leveres mere for de samme midler.
Det har Enhedslisten aldrig nogen sinde støttet – det har vi ikke – og det har vi også stemt imod hver gang, og vi har også rejst forespørgsler om det.
Jeg skal bare sige, at hvis man fortsætter med det regime, er det tydeligt at se, hvor det bringer os hen – det bringer os i en situation, hvor ældreplejen bliver presset, hvor vores sundhedsvæsen bliver presset, og hvor det går ud over ældreplejen, og hvor det går ud over patientsikkerhed og arbejdsmiljø.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-13:
En af fordelene ved, at jeg er kommet i Folketinget, er, at jeg nu kan komme efter kommunerne, ikke kun Aarhus, men alle steder i Danmark, og det nyder jeg.
Og faktum er nu engang faktum, og når man lader udgifterne stige fra 5.524 kr. til 5.805 kr., er det en markant stigning i udgifterne til centraladministration og ledelse.
Det er kommunens egne tal – det er jo ikke nogle, jeg finder på.
Og ja, så er det jo klart, fordi pengene kun kan bruges én gang, at så har man dem ikke til rengøring.
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-13:
Jeg kan jo sådan set kun opfordre hr. Lars Boje Mathiesen til at flytte ned til Assens og så stille op til kommunalvalget dernede, for hvis det er så indlysende let at løse den slags problemer, må vi da håbe, at der er nogle kloge folk i Assens, som stiller op til byrådet og dermed kan være med til at løse det så simpelt, som hr. Lars Boje Mathiesen lægger op til.
Virkeligheden kender jeg jo fra min egen kommune.
Jeg sidder ikke i byrådet, men jeg ved godt, hvordan prioriteringer foregår dér – der bliver også foretaget dumme prioriteringer, og det bliver der altså også nogle gange her i Folketinget.
Men den sandhed, vi ikke kan slippe væk fra, er, at når der kommer flere ældre, bliver der også et større pres på ældreplejen.
Når VIVE laver sådan en rapport her, som viser, hvordan udviklingen har været de seneste år inden for ældreplejen, også i forhold til de mest svækkede ældre, så er det udtryk for, at det er en udvikling, der sker ude i virkeligheden, og det er ikke kun, fordi der er dumme politikere.
Det er simpelt hen også, fordi der ikke er fulgt midler med til at ansætte personale til at tage sig af de svækkede ældre, der er.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-12-13:
Det er jo rigtigt.
Det er også derfor, at vi er endt i en situation, hvor vi synes, vi har været nødt til at kræve minimumsnormeringer, for det er jo også en prioritering af lokale forhold.
Så selvfølgelig vil der også være nogle politiske prioriteringer, hvor man siger, at det her vil vi simpelt hen rigtig gerne have.
Lad mig lige sige, at omprioriteringsbidraget jo i virkeligheden bare var sådan en karrusel, hvor man lod pengene flyve rundt i en centrifuge, uden at der rigtig var nogen, der faktisk formåede at gribe dem igen.
Det var noget af det mest bureaukratiske, jeg nogen sinde har set i forhold til budgetmæssige tiltag.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-13:
Det undrer mig bare, at Enhedslisten taler så varmt om, hvor mange ting man skal gøre på ældreområdet, når man ikke har prioriteret det mere i finansloven.
Og når man snakker om den her kommuneaftale – at den er så god, og at vi nu i hvert fald kan sikre, at man får en bedre ældrepleje – så kan jeg bare konstatere, at det jo ikke er det, der sker.
Altså, det, der sker, er jo, at man sparer på klippekortordningerne.
Det, der sker, er, at flere kommuner lige har lavet en række budgetaftaler.
Så hvordan kan det være, at det ikke er det, der sker i den her økonomiaftale, som alle praler rigtig meget af?
Altså, der sker ikke det, som jo var ønsket, da man lavede den her økonomiaftale.
Hvordan vil Enhedslisten sikre, at midlerne går til de ældre?
For det handler jo også om, at det er et prioriteringsspørgsmål i kommunerne.
Man kan stadig væk konstatere, at Enhedslisten ikke gik til valg på ekstra penge øremærket ældreområdet på finanslovsaftalen.
Det, der sker i øjeblikket, er jo, at der sker besparelser trods en økonomiaftale, hvor alle her fra regeringens side praler af, at man nu har styr på en værdig ældrepleje – nu sker der virkelig noget – men fakta er, at det kan man sådan set ikke mærke.
Jeg vil bare sige, at Dansk Folkeparti har kæmpet for ældreområdet hvert eneste år på finansloven.
Hvad havde Enhedslisten med til ældreområdet på finansloven den her gang?
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-13:
Jeg tror bare, man bliver nødt til at anerkende, at når vi står med så væsentligt et område som ældreområdet, handler det ikke kun om, at man kommer med et beløb på finansloven hver gang.
Det handler også om, at man sikrer det grundlæggende rugbrødsarbejde, og det er at sikre, at der er økonomi ude i kommunerne til at tage sig af området.
Det er det, vi har prioriteret den her gang.
Det er derfor, vi har kæmpet benhårdt for i forståelsespapiret at få skrevet ind, at udgifterne til velfærden skal følge det demografiske træk, for vi kan ikke blive ved med at udhule den kommunale velfærd, og det gør vi, hvis ikke pengene følger med demografien.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-13:
Der er ingen tvivl om, at jeg elsker tal, og nu bringer ordføreren selv det op om rengøring hver tredje eller femte uge, og jeg går ud fra, at det er Assens Kommune, man henviser til.
I Assens Kommune har man et samlet budget på 2,7 mia. kr., og det vil sige, at man skulle finde 0,1 pct.
Så kan man sige, at det kan man ikke finde.
Men jeg var inde at kigge på Assens Kommunes regnskab, og det viser sig, at i den periode, fra 2016 til 2018, har man hævet udgifterne til centraladministration og ledelse med, hvad der samlet set svarer til 282 kr. pr. indbygger.
Det giver 11,5 mio. kr., som man har hævet udgifterne til centraladministration og ledelse med.
Det vil sige, at hvis man bare havde halveret det og havde haft en halvt så stor stigning i udgifterne til centraladministration og ledelse i bare de sidste 2 år, kunne man fint have fundet pengene til den her rengøring.
Men det ville man ikke i Assens Kommune – nej, man ville hellere bruge pengene på centraladministration og ledelse, og ja, så manglede pengene til rengøring.
Så hvis man havde brugt mindre på centraladministration og ledelse, havde pengene altså været der.
Så man skal passe på med den her fortælling om, at det bare handler om flere penge, for det gjorde det ikke i Assens Kommunes tilfælde.
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-13:
Altså, jeg vil gerne sige, at jeg ikke praler af den her økonomiaftale.
Jeg konstaterer, at den her økonomiaftale præcis dækker det demografiske træk.
Vi har på ingen måde sikret, at alle problemer er løst med den her økonomiaftale, men for første gang i adskillige år – i hvert fald så lang tid tilbage, jeg kan huske – laver vi en økonomiaftale, som reelt dækker det demografiske træk og altså reelt anerkender, at kommunerne står i en situation, hvor der kommer flere ældre og der kommer flere børn, og hvor man anerkender, at midlerne selvfølgelig skal følge med, så der er det samme beløb per ældre.
Når den ligger der, kan vi gradvis begynde at bygge ovenpå, og det er det, der er Enhedslistens opgave fremover, nemlig at sikre, at vi kommer til at gøre det.
Per Larsen (KF), 2019-12-13:
Tak for det.
Jeg kan sådan set erklære mig enig med ordføreren i, at vi også har et udligningsproblem, som gør, at der er nogle udfordringer, som er helt uoverskuelige for nogle kommuner rundtomkring i landet, og som jo presser på velfærden hele vejen rundt.
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-13:
Ja, og derfor ser jeg også frem til, at vi skal have lavet en ny aftale om udligning, for det er jo fuldstændig rigtigt, som ordføreren også påpeger, at det medfører en skævvridning, hvor der er kommuner, som oplever det, at de faktisk bliver nødt til at sætte skatten op, samtidig med at velfærden falder.
Det er klart, at det er noget, vi bliver nødt til at få kigget på – også i forbindelse med en udligningsreform.
Per Larsen (KF), 2019-12-13:
Det er jo godt for de ældre, hvis det er sådan, at man har løftet.
Mit ræsonnement går på en avisartikel, jeg så for et par måneder siden, dengang man lavede budget, om, at man simpelt hen skulle igennem en spareøvelse, sådan at man fik budgettet i balance.
Der konstaterede jeg i hvert fald, at der var besparelser for et større millionbeløb, som man reducerede med.
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-13:
Nu var det bare, fordi ordføreren nævnte det her i talen, og vi havde også lidt en debat om det tidligere.
Nu har jeg lige været inde for at se på budgettet for Hjørring Kommune, og der er faktisk ikke besparelser på sundheds- eller handicapområdet i år.
Tværtimod dækker man præcis de stigende udgifter, og så kan jeg så oplyse ordføreren om – og det kan jo være, det glæder nogle af kollegaerne fra Nye Borgerlige og Liberal Alliance – at det eneste sted, der er besparelser på budgettet i Hjørring Kommune i år, faktisk er på administration, hvor man er inde for at se, om man kan finde 15 mio. kr. på besparelser og effektiviseringer.
Per Larsen (KF), 2019-12-13:
Nej, jeg går bestemt ind for – og det gør Det Konservative Folkeparti – en høj grad af kommunalt selvstyre.
Så der er ikke lagt op til, at der skal strammes der.
Og der har vi jo det lokale demokrati med kommunalpolitikere, som kan træffe den slags afgørelser.
Så det er der bestemt ikke lagt op til.
Birgitte Vind (S), 2019-12-13:
Jeg vil også gerne lige høre ordføreren, om det er ordførerens intention ligesom at stille skrappere krav til det kommunale selvstyre.
Altså, skal vi stramme det kommunale selvstyre, så kommunerne bestemmer mindre?
Er det det, ordføreren ligesom lægger op til?
Per Larsen (KF), 2019-12-13:
For som jeg også tidligere sagde, er det jo et spørgsmål om, hvordan man har prioriteret ude i kommunerne.
Der er jo masser af udfordringer i kommunerne, alt efter hvordan de nu er organiseret.
Vi ser jo, at der er kommuner, som rent faktisk laver budgetter med store overskud, og vi har altså også kommuner, som virkelig, virkelig har store problemer med at få økonomien til at hænge sammen.
Jeg nævnte selv her til start Læsø Kommune, som nu har fået en dispensation til at låne et stort millionbeløb, sådan at de kan få deres drift til at hænge sammen, og det er jo uholdbart på den lange bane.
Birgitte Vind (S), 2019-12-13:
Tak for det, og jeg vil meget gerne sige tak for ordførertalen.
Jeg kan mærke, at der brænder et varmt konservativt hjerte for de ældre helt oppe i Hjørring, og det er rigtig dejligt at mærke.
Det er bare så godt at vide.
Så jeg vil bare lige høre, om ordføreren kan bekræfte, at de 1,7 mia. kr., som den nuværende regering med støttepartierne nu har afsat, vil være et reelt løft af kommunernes mulighed for at løfte ældreplejen.
Per Larsen (KF), 2019-12-13:
Som sagt har jeg ikke lige været inde og tjekke, og det kunne jo godt være, at jeg skulle det.
Men det korte af det lange er bare, at jeg synes, det vil være hensigtsmæssigt, hvis det er sådan, at man selv har mulighed for at gøre det, inden man bliver ældre og måske bliver dement og ikke kan tage vare på sig selv i samme omfang, som man kan, når man er sund og frisk og rask.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-13:
Mit spørgsmål til ordføreren går på, om ordføreren mener, at der i dag er barrierer for at kunne opnå det, ordføreren ønsker, nemlig at man selv skal kunne sige, at man gerne vil have et armbånd, hvis man bliver dement eller andet.
Mener ordføreren, at der er barrierer for, at man kan det i dag, eller hvordan?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-12-13:
Tak for det.
Altså, ud over at jeg kan høre, at ordføreren er enig i, at det kan være svært at fylde op på det efterslæb, der er på både sygehusene og i ældreplejen i kommunerne, så bliver jeg alligevel i tvivl om, hvad ordføreren selv tænker i forhold til ældrepleje som sådan.
Er ordføreren ikke enig i, at de 1,7 mia. kr., som er afsat til kommunerne, i det mindste dækker det demografiske træk, så man har mulighed for i kommunerne i det mindste at følge med udviklingen, i takt med at flere og flere ældre får brug for ældrepleje?
Per Larsen (KF), 2019-12-13:
Nu er prioriteringerne jo lagt ud til kommunerne, og det betyder, at kommunerne skal udmønte de midler, der er afsat til hele området, hele den kommunale sektor.
Og der foregår jo forskellige prioriteringer, og det er jo ikke sådan, at man kan være sikker på, at lige nøjagtig det demografiske pres, der er på ældreområdet, også bliver dækket ind.
For det er jo et kommunalt ansvar.
Så i nogle kommuner vil der måske nok være mulighed for at dække det ind og vilje til det.
Men andre steder er det måske mere så som så, fordi man måske har andre områder, som presser sig mere på.
Igen er det jo sådan, at de aftaler, der er lavet gennem årene, er udmøntet ude i kommunerne, og nogle kommuner vil givetvis have dækket det af, sådan at de har haft det samme niveau.
Andre steder vil de have haft andre udfordringer, som man måske har brugt nogle af midlerne til, og derfor har man så ikke dækket det af.
Derfor ser vi også forskelligheder i den ældrepleje, man ser rundtomkring i kommunerne.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-13:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Det, jeg lige studsede over, var det, ordføreren sagde, om, at man selv skulle vælge teknologi, og hvordan man gerne ville behandles, når man blev ældre.
Jeg tænker, at vi også snakker om magt her, magtanvendelse, når ordføreren snakker om teknologier.
Men der vil jeg bare sige, at vi jo har vedtaget det, at man som borger i dag kan lave et behandlingstestamente, så man kan frasige sig livsforlængende behandling, og man kan også skrive sine ønsker ned i forhold til magt, eller hvis man bliver dement eller andet.
Men tænker ordføreren – for ordføreren nævnte det i sin tale – at det ikke er nok med det behandlingstestamente og livstestamente, som man i dag kan gå ind på sundhed.dk og lave?
Per Larsen (KF), 2019-12-13:
Nu har jeg ikke selv været inde og se, hvordan det lige nøjagtig er udformet.
Men jeg har det bare sådan, at magt jo dækker bredt, og i min optik er det ikke magt, hvis det er sådan, at man beder om at få en form for elektronisk overvågning, hvis man bliver dement.
Det vil jeg ikke selv betragte det som, hvorimod der kan være andre ting, som vil blive betragtet som en form for magtanvendelse, og som så også skal registreres som sådan.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-12-13:
Er ordføreren enig i, at i de sidste 4 år har man ikke haft budgetter i kommunerne, som sikrede, at man kunne følge med i det demografiske træk?
Det er der trods alt rettet op på med den her finanslov.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-13:
Åh, der har jo været mange bud på det, også fra Socialdemokratiets side, altså i forhold til hvad den skulle ligge på, om den skulle ligge på 0,6 pct., om den skulle på 0,8 pct., eller om den skulle ligge på 0,3 pct.
Altså, den diskussion om, hvad den skulle ligge på, har jo kørt rigtig mange gange.
Det er et bud herfra, netop i forhold til det her: at pengene selvfølgelig skal være der, men det handler også om, hvordan man bruger de penge, der er, hvordan man prioriterer ude i kommunerne.
Og der siger vi bare, at hvis kommunerne ikke helt kan finde ud af de der prioriteringer, så vil vi rigtig gerne hjælpe dem; så vil vi rigtig gerne hjælpe dem med at prioritere ældreområdet, at prioritere klippekortsordningen, at prioritere omsorgen.
Nu har vi bare en regering, der ikke vil indskrive klippekortsordningen i lovgivningen og heller ikke vil indskrive omsorg i lovgivningen.
Nils Sjøberg (RV), 2019-12-13:
Jeg vil gerne vide, på hvilke områder det lykkedes for den tidligere regering at øremærke penge til ældreområdet.
Birgitte Vind (S), 2019-12-13:
Tak for det.
Og tak for ordførerens tale.
Det, jeg så lige bider mærke i, er talen om, hvor mange penge vi alle sammen vil finde til det her område.
Så jeg vil bare gerne lige høre ordføreren til det.
For det er jo sådan, at den borgerlige regering, som ordførerens parti jo støttede, ville øge det offentlige forbrug med 0,7 pct., og vi har sagt, at vi vil hæve det med 1,3 pct.
Og jeg kan ikke rigtig få det til at passe med den her milliard kroner, som Dansk Folkeparti vil øge det med, så hvordan forestiller Dansk Folkeparti sig egentlig at det skulle kunne finde sted?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-12-13:
Tak til spørgeren.
Med hensyn til det første, nemlig arbejdskraften, må jeg sige, at jeg kan huske første gang, jeg hørte om problematikken med, at man ikke kunne få speciallæger ude på landet, men i dag er det jo sådan, at der er steder i landdistrikterne, hvor man ikke kan få ganske almindelige eksperter på helt banale områder.
Og den problemstilling prøver vi selvfølgelig at holde fast i at adressere med alle til rådighed værende midler, når vi snakker om præcis den dagsorden.
Med hensyn til det andet kan jeg bare bekræfte, at vi anerkender, at når vi skal have lokale uddannelsesinstitutioner, må vi også acceptere, at det faktisk koster mere pr. elev end en stor central institution, og det skal vi tage højde for, når vi laver økonomien for de her institutioner.
Peter Juel-Jensen (V), 2019-12-13:
Tak, og tak til ordføreren for en fin ordførertale.
Når jeg rejser mig op, er det, fordi jeg også gerne vil rose ikke kun ordføreren, men også ordførerens parti for at holde fast i den dagsorden om, at vi altså hele tiden tvinges til at sikre, at vi har arbejdskraft nok.
For de første områder i Danmark, der mærker, at man ikke har arbejdskraft nok, når arbejdskraften bliver knap, er landdistrikterne, fordi mange bliver draget mod de store byer.
Så det er godt, at ordføreren og ordførerens parti holder den dagsorden højt alle de steder, hvor man har muligheden for det.
Tak for det.
Så har jeg lige et tillægsspørgsmål.
Vi kan godt blive enige om, at vi er glade for, at omprioriteringsbidraget kom væk – det lå også i vores udspil til finanslov – men det gør det ikke alene.
For ude i landdistrikterne har uddannelsesinstitutionerne også behov for at skulle betale til skyggeelever osv. Er det nogle tanker, hvor man på den måde går ud og belønner skråstreg tager hensyn til, at man har nogle andre udfordringer ude i landdistrikterne, som ordførerens parti vil bringe ind, når og hvis vi skal til at snakke om en taxameterreform på ungdomsuddannelserne,
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-12-13:
Vi vil jo fra radikal side meget gerne hjælpe med at fremme udviklingen i landdistrikterne.
Det vil vi jo gerne – og nødvendigvis – gøre i tæt dialog med landdistrikterne.
Men vi vil ikke, som forslaget lægger op til, være med til at oprette tiltagszoner med særlige skatteregler eller afskrivningsregler eller andet, der så gælder for en geografisk lokalitet.
Norge er nævnt som eksempel.
Norge er umådelig stort, Norge er umådelig velhavende.
Jeg er for længst holdt op med at sammenligne Danmark med Norge, når der kommer forskellige debatter op – kunne vi ikke gøre som Norge? – fordi vilkårene er så grundforskellige.
Jeg anerkender imidlertid den grundtænkning, der er i både Sverige og Norge i deres udkantsområder, hvor man siger, at det gerne må koste mere at fastholde aktivitet i et område, der ligger umådelig langt væk.
Man har ikke noget imod, at det koster mere at drive en folkeskole i en by langt væk end inde i en by, for det gør det.
Og kan man lade være med at have en skole derude?
Det kan man selvfølgelig ikke.
Det er meget illustrativt for de håndtag, som jeg gerne vil have fat i, når det gælder landdistrikterne.
Det drejer sig om uddannelse.
Jeg synes, vi skal forhindre flere uddannelseslukninger som den, vi så i Rudkøbing tidligere i år – en lukning, som jo skete efter DF's støtte til den tidligere regerings omprioriteringsbidrag.
Ville man i Rudkøbing hellere have beholdt sin hf og sit vuc, eller ville man hellere have en tiltagszone?
Jeg er ikke i tvivl.
Det er selvfølgelig den lokale adgang til uddannelse, der er et af fundamenterne i at kunne have en aktiv bosætning på landet.
Jeg vil, som ministeren også lagde op til, meget gerne være med til at skrue op for LAG-midlerne igen.
Det er nogle af de tiltag, man har haft i hånden, som man har valgt at se bort fra.
Det ville være langt bedre at genanvende dem end at begynde at få nye, innovative forslag som det her med tiltagszonerne.
Men der skal ske meget.
For der er ingen tvivl – jeg deler den analyse, som ministeren kom med, og som initiativtagerne også kom med – om, at der skal ske noget, og at vi har et Danmark, hvor der er store dele af landet, hvor aktiviteten er for ringe.
Jeg vil meget gerne også være med til at lytte til de gode eksempler – som sagt ikke den nordnorske model.
Omkring arbejdskraft må jeg sige, at vi har en yderst beskeden arbejdsløshed, som det ser ud i dag i Danmark, og der er tiltag i finansloven, der giver bedre muligheder for at rekruttere arbejdskraft i udlandet.
Det tror jeg personligt er det mest direkte bidrag, vi kan give, til den nuværende rekrutteringssituation for virksomhederne ude på landet.
Så mange af de håndtag, der skal bruges, er ikke omfattet af forslaget, såsom tiltagszoner.
Så jeg må sige, at vi siger nej til den specifikke ordlyd.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2019-12-13:
Vi har jo heldigvis for det meste indrettet det sådan i det her land, at den lovgivning, vi laver, gælder for hele landet.
Nu er det jo blevet nævnt, at vi skal have tiltagszoner, og jeg kan forstå, at spørgeren ligesom lægger op til her, at firmabiler skal være afgiftsfri eller noget i den stil.
Det kan da selvfølgelig være en god diskussion at have, men umiddelbart tænker jeg, at det nok er glimrende, at der gælder ens regler over det hele på det område.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-13:
Transport betyder noget, og offentlig transport er ikke en mulighed, når du bor lidt uden for de store byer.
Så når man straffer folk for at have en firmabil til at komme på arbejde – det er det, man gør, for man gør det dyrere, og jeg håber da også, at ordføreren erkender, at det er det, man har gjort i den her finanslov – så gør man det også dyrere at arbejde inden for et erhverv, hvor du har behov for en firmabil.
For du kommer til at køre flere kilometer i den, og derfor bliver leasingbilen potentielt dyrere, når du bor i landdistrikterne.
Derfor straffer man folk, der bor i landdistrikterne, og man straffer erhvervsdrivende og de mennesker, som har behov for en firmabil, ved at gøre dem dyrere, og det kommer til at skade landdistrikterne.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2019-12-13:
Det sidste tror jeg nok er det, der kan være afgørende, hvis ikke jeg tager meget fejl.
Nu kigger jeg ned på ministeren, for det er jeg ikke helt inde i detaljerne i.
Jeg har ikke hørt en eneste erhvervsdrivende i mit område, der har ringet til mig og sagt: Nu må vi lukke butikken; der er ikke noget, der kan fungere mere.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-13:
Jeg skulle bare spørge: Hvis man nu bekymrer sig om landdistrikterne, hvorfor laver man så en finanslov, som gør firmabiler dyrere?
Det er jo folk derude, som har behov for firmabiler til at kunne komme frem og tilbage og ud at besøge kunderne.
Hvis du skal bo lidt længere uden for byerne, har du brug for en bil, så du kan komme frem og tilbage.
Hvorfor gør man firmabiler dyrere?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2019-12-13:
Vi tager det selvfølgelig meget seriøst, hvis der er nogle problemstillinger.
Men de har i hvert fald ikke ringet til mig og sagt det.
Det er jo fair nok.
Med hensyn til det om, hvor man uddanner sig henne, og hvor man arbejder henne, er det faktisk noget af det, vi har undersøgt i Landdistriktsudvalget i den sidste periode.
Det er faktisk rigtig fint dokumenteret, at det forholder sig sådan, at der, hvor man uddanner sig, vil langt de fleste også bosætte sig og arbejde.
Vi taler om, at ca. 80 pct. af de mennesker, som uddanner sig et eller andet sted, også efterfølgende bosætter sig og arbejder der.