runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-10-04:
Tak for det.
Tak for den i øvrigt, synes jeg, udmærkede ligesom gengivelse af sagens faktum og af, hvor alvorligt det er.
Jeg deler fuldstændig den der analyse.
Og ja, jeg overvejede også, om jeg skulle adressere det i min åbningstale, og jeg tænkte om det: Det giver så meget sig selv, hvad man skal sige om det, at det behøver jeg ikke at bruge en åbningstale til, hvor jeg skal sætte dagsordenen for vores folketingsår.
For det er jo bare evident, at det er skandaløst, hvad vi har set, og det er lige så evident, at den sag skal gøres færdig ved de respektive myndigheder, der nu arbejder med den, nemlig Finanstilsyn og Bagmandspolitiet. Og det er lige så oplagt, at det også må føre til, at vi overvejer: Er vores mekanismer stærke nok? Vi har vel – efter min hukommelse – fordoblet ressourcerne til Finanstilsynet i forhold til, hvordan situationen var, da vi ramte den finansielle krise, tilbage da jeg selv var finansminister, og har vel derfor også udvidet staben med noget, der ligner 70 pct. Men vi kommer jo altså til at se på: Skal mere gøres?
For mig, vil jeg sige, at det her vil være et meget tungt lod i den vægtskål, der snart skal veje ud; vi har allerede stillet den op og er ved at lave en analyse: Skal Danmark tiltræde bankunionen?
Det synes jeg ser mere åbenlyst ud, at vi nok skal, end det gjorde, før vi stod med den her skandale.
Så deler jeg i øvrigt den parentetiske bemærkning om, at erhvervsministeren håndterede det her meget fint og fornemt.
Regeringen er jo bygget op på den måde, at vi har et ressort, og at ressortet ligger der, og ministeren tegner regeringen.
Det har han gjort forbilledlig flot, og jeg føler mig dækket ind af alle de skridt, han har taget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-10-04:
Jeg er enig i meget af det, statsministeren siger, men jeg hører lidt, at statsministeren siger, at det her ikke er noget, som landets leder skal beskæftige sig med, fordi det hører under et ressortområde.
Men vi har et internationalt ratingbureau, Standard & Poor's – og så kan man mene, hvad man vil, om, at private firmaer kan fastsætte vores kreditværdighed – som har været ude at sige, at måske bliver Danmark sat ned fra den bedste kreditværdighed.
Hvis det sker, kommer det til at koste alle danskere, alle danske virksomheder penge, og det skader hele den danske finanssektor.
I sidste ende kan det gøre langvarig skade på dansk økonomi.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-10-04:
Ja, det kan jeg fuldstændig forstå, og når jeg smiler, er det bare, fordi jeg tænker: Tror fru Lisbeth Bech Poulsen ikke, at jeg ved det, eller hvad?
Det er mere det.
Jeg har ikke sagt, at jeg ikke skal beskæftige mig med det.
Jeg omtalte det ikke i min åbningstale.
For jeg er fuldstændig enig i den analyse, der er givet – fuldstændig enig.
For ja, det er en systemisk bank, og den er meget stor, og det er klart, at hvis der sker noget med den, har det også et gennemslag i realøkonomien.
Men man kunne måske også trække det så langt, som at jeg ser på det med så stor en alvor, at jeg heller ikke har lyst til at stå og holde meget, meget store taler om det og trække al mulig opmærksomhed ind omkring det her.
For vi har håndteret det og håndterer det med de spor, der er lagt ud, både i forbindelse med Finanstilsynet, i forbindelse med bagmandspolitiet, i forbindelse med det, jeg antydede før, om at se på, om Finanstilsynet fremadrettet har de kompetencer og de ressourcer, der skal til, og hvad det er for nogle overvejelser, man må gøre sig om den europæiske bankunion.
Men så er der bare den forbrugeroplysning, at jeg beskæftiger mig med andet end det, der kommer ud af min mund.
Jeg ved godt, at jeg snakker meget, men jeg beskæftiger mig med meget mere end det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-10-04:
Mange tak for kommentarerne.
Allerførst vil jeg sige god bedring – jeg kan godt høre, at statsministeren ikke er helt rask – og i øvrigt også god tur til Færøerne i morgen.
Det er jo sådan, at statsministeren er minister for rigsfællesskabet, og jeg vil egentlig gerne gøre statsministeren opmærksom på en sag, som jeg synes er dybt bekymrende.
Vi har en god dialog med beskæftigelsesministeren, men vi ser jo gerne, at der er langt flere grønlændere, der er i arbejde, end hvad tilfældet er i dag, og det prøver vi at presse på for i forhold til satspuljeforhandlingerne.
Vi er jo ikke selv inviteret med, så vi er rundt at snakke med de forskellige socialordførere, som er forhandlere for de enkelte partier.
Og vi har fået nogle nye tal, som viser, at det er omkring en tredjedel af alle grønlændere mellem 25 og 50 år, som er i arbejde i Danmark, mens det generelt er mere end 75 pct. af danskere, som er i arbejde.
Den gode nyhed er så, at næsten alle, nemlig 90 pct., af de grønlændere, som har en lang uddannelse, er i arbejde.
Det er faktisk mere end akademiske danskere generelt.
Men jeg synes, det er dybt bekymrende, at der er så stor forskel på, hvor mange der er i arbejde.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om statsministeren har en kommentar til det.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-10-04:
Jeg er glad for, at man kan høre, at jeg ikke er rask, og at man ikke ligesom kan se det eller på anden vis bare fornemme det, eller hvad man ellers kunne stille af diagnoser.
Så tak for det.
Jeg er helt enig i, at der er en udfordring her.
Jeg må sige, at jeg godt vidste, tallet var lavt, men jeg vidste ikke, det var en tredjedel.
Altså, det indgår ikke i min almindelige paratviden.
Jeg vidste godt, det var lavt, men det er chokerende lavt.
Det er jo faktisk på niveau med det, vi adresserer i forhold til det, vi talte om tidligere i debatten her i dag, altså nytilkomne flygtninge og familiesammenførte, som efter 3 år lå med en erhvervsdeltagelse på noget, der ligner 20 pct., for 3 år siden, altså i 2015, som nu er løftet til omkring det dobbelte og dermed altså nogenlunde ligger på niveau med de tal, der bliver nævnt her.
Så det skal man tage meget alvorligt.
Jeg kan bare sige, at der jo er historiske grunde til, at fru Aaja Chemnitz Larsens parti ikke er med i satspuljen, fordi det ligesom er danske satser, men jeg er da sikker på, at både beskæftigelsesministeren og kollegaerne her vil lytte med stor interesse, hvis man har konkrete ideer til, hvordan man kan arbejde med den her målgruppe.
For det burde jo være sådan, at grønlændere i Danmark havde den samme erhvervsfrekvens, som danskerne har.
Vi har jo tidligere mødtes og samledes om og samarbejdet om andre projekter, der ligesom arbejder med grønlændere på kanten af det danske samfund, så det kan jeg jo ikke bare stå og give tilsagn om.
Men jeg er da helt sikker på, at vi vil se på det med stor interesse, og det håber jeg da også at man vil gøre bredt.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-10-04:
Tak for kommentarerne.
Omkring 50 pct. af grønlænderne bor i de fem største byer, inklusive Esbjerg, og der, hvor der også er grønlandske huse, i de fire største byer, i Danmark.
Det kunne jo være interessant at lave en målrettet indsats bl.a. der.
Men man kunne også godt sige, at der jo i KL-aftalen tit er fokus på flygtninge, og statsministeren nævner selv, at tallene er sammenlignelige med tallene for flygtninge, og det er jo ikke en sammenligning, vi ellers er glade for.
Er det ved satspuljeforhandlingerne?
Er det eventuelt også i forhold til en KL-aftale?
Det synes jeg i hvert fald bør være en overvejelse værd.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-10-04:
Klokken er 22.13.
Er det på akutsygehusene, eller er det også på de eliktive klinikker, eller hvordan skal det gøres op?
Ja, statsministeren går op i tal, men altså, prøv lige at høre her: Nu har vi haft et kæmpe show kørende hele dagen i dag, hvor twitterholdet derovre med reference til Finansministeriets svar på fire sider af 28. september cykler rundt og siger, at der skal fyres 1.000 sygeplejersker.
Det er godt nok sagligt, ikke?
Når man læser det samme svar, kan man med den samme grad af manglende saglighed se, at hvis man fører Socialdemokratiets økonomiske politik, kommer der 0 flere sygeplejersker – 0 flere sygeplejersker!
Tilsvarende giver et forløb med en offentlig forbrugsvækst svarende til det demografiske træk beregningsteknisk anledning til et tilnærmelsesvis uændret antal sygeplejersker.
Det er det, der hedder 0.
Det er så det, der fører til, at man siger: Stem på mig, så får I 1.000.
Helt ærligt, det er, og nu siger jeg det, som jeg føler det, så plat og så lavt og usagligt, at jeg håber, at danskerne kan gennemskue det.
Jeg ved godt, at der er problemer i sundhedsvæsenet, og det vidste jeg også, da jeg blev sundhedsminister.
Det var sådan set derfor, vi lavede sundhedsvæsenet om.
Socialdemokratiet var imod, men jeg kan så forstå, at det, vi opfandt dengang, er så genialt, at der ikke skal pilles ved det.
Der ramte vi den godt nok rigtigt.
Det tog nogle år, før man kunne se det.
Nu siger vi så, at vi nok bliver nødt til at justere nogle ting igen, for der er problemer.
Der er problemer med nærhed, der er problemer med sammenhæng, der er problemer med, at vi også kommer til at bruge for mange ressourcer, fordi patienterne bliver kastebolde.
Jeg ved da godt, at der er problemer, men tænk at stå og tegne et billede af, at jeg ikke ved, hvad for et sundhedsvæsen, vi har.
Anyday stiller jeg op i en konkurrence om, hvem der ved mest om det – anyday.
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Og jeg glæder mig da over, at det så alligevel var muligt at få statsministeren tilbage på sporet omkring det, som er den centrale udfordring.
Jeg synes også, det er interessant at diskutere prioriteringerne.
Nu nåede statsministeren vist lige inden for taletiden at nævne de 20 mia. kr. til skattelettelser osv., og der har jo været skabt et råderum, og der har været mulighed for at gøre forskellige ting.
Det efterlader bare mig med et andet, synes jeg, påtrængende spørgsmål, og det er: Hvorfor skal der så ikke investeres i uddannelse?
Altså, hvorfor skal der så år efter år skæres ned på uddannelse?
Videregående uddannelser blev ikke nævnt med et ord i statsministerens åbningstale.
For mig handler det om at give næste generation bedre muligheder, end man selv har haft.
Men for statsministeren og for regeringen handler videregående uddannelser lige nu om at fiske penge op af en brønd og bruge dem på noget andet, og så handler det om at begrænse universiteternes mulighed for at tiltrække udenlandske studerende.
Det er ikke at gå fremad, men tilbage, vil jeg sige til statsministeren, og det skulle man tage at lave om.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-10-04:
Nu synes jeg, at hr. Nicolai Wammen gør det lidt igen: at et synspunkt er et synspunkt, og er det rigtigt, og er det rigtigt?
Mon ikke tingene er lidt mere nuancerede?
Da hr. Nicolai Wammen sidst var minister, var det 9.000 offentligt ansattes stillinger, man skar – hvis man skulle bruge Socialdemokratiets terminologi, ville man sige, at man fyrede dem.
Jeg ved ikke, om de blev fyret.
Men der var en 9.000 færre offentligt ansatte, hvis man sammenligner dengang, hr. Nicolai Wammen var minister, med dengang, da han holdt op igen.
Det står lidt i kontrast til de flere offentligt ansatte, vi har ansat på vores vagt.
Men selv med 9.000 færre offentligt ansatte var det vel ikke sådan, at det hele bare var en katastrofe.
Jeg har da meget godt sige om Danmark mellem 2011 og 2015.
Jeg ikke bare tror, men jeg ved, at når man taler med personalet og med patienterne og går ud og ser på virkeligheden, er den fyldt med nuancer.
Og ja, der er også problemer, bl.a. med færdigbehandlede ældre medicinske patienter, som der ikke er kapacitet til på sygehusene.
Og det skal vi så gøre noget ved.
En af bevæggrundene til, at regeringen har anmeldt, at vi kommer med en sundhedsreform i løbet af nogle uger eller senere i efteråret, er jo præcis det forhold, at vi skal skabe et langt tættere og mere forpligtende samarbejde mellem det, der sker på sygehusene, ude i almen praksis og hjemme i kommunerne.
Og der er steder, hvor det ikke fungerer.
Det handler ikke kun om – det gør det selvfølgelig også – hvor mange hænder der er.
Altså, jeg tegner ikke noget drømmebillede.
Jeg ved, at vi har et langt bedre sundhedsvæsen, end vi har haft – det ved jeg – målt på det, det handler om, nemlig patienterne.
Jeg ved, at der er masser af udfordringer.
Jeg ved også, hvis vi skal være ærlige over for hinanden, at de ikke alene bliver løst ved en eller en konkurrence om, hvorvidt det er 50 flere, 100 flere eller 200 flere sygeplejersker, der skal til, for det skal også løses i den virkelighed, vi står i lige nu og her, hvor der mig bekendt er 250 arbejdsløse sygeplejersker, der har været arbejdsløse i mere end 12 uger.
Det skal løses i den virkelighed.
Det er måske et for sagligt svar, men så undskylder jeg, men jeg er jo slet ikke gået i valgkamp endnu, det er kun nogle andre, der er det.
Nicolai Wammen (S), 2018-10-04:
Tak for det, og også fra min side vil jeg ønske statsministeren god bedring og en god rejse til Færøerne, hvor jeg kan forstå, at statsministeren skal spille hovedrollen i den lokale udgave af »The Silence of the Lambs«.
En stor del af debatten her i dag har handlet om: Hvad er det, der sker ude i virkeligheden?
Man har med både navne og eksempler prøvet at give indtryk af, at det har man helt styr på.
Derfor er et øjeblik, som jeg i hvert fald vil tage med mig, da Venstres politiske ordfører, fru Britt Bager, svarede på et spørgsmål fra fru Pernille Skipper, for i en debat om, hvad det egentlig er for et sundhedsvæsen, vi har i dag, hvor der er rigtig meget, der er godt, blev der også spurgt til, hvor der er noget, der er skidt, og der kom en kritik.
Der svarede fru Britt Bager til det billede, som fru Pernille Skipper prøvede at tegne, med patienter, der ligger på gangene, og et personale, der ikke kan følge med:
Lidt mere.
Det er ikke det sundhedsvæsen, jeg færdes i.
Jeg tror, at det er det sundhedsvæsen, som rigtig mange ansatte færdes i.
Og jeg tror også, at det er det sundhedsvæsen, som rigtig mange danskere oplever.
Derfor er mit spørgsmål til statsministeren sådan set meget enkelt: Er statsministeren enig med sin politiske ordfører i, at der ikke ligger mennesker på gangene på hospitalerne i Danmark, og at der er personale, der ikke længere kan følge med?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-10-04:
Det er noteret som nogle konkrete bud på, hvordan man kunne arbejde videre med den sag, som jeg gerne vil give sådan et overordnet tilsagn om at vi gerne vil gøre, og som jeg også gerne på kanten vil engagere mig i.
Nicolai Wammen (S), 2018-10-04:
Jeg er ikke i tvivl om, at statsministeren var optaget af sit svar, men det var ikke et sagligt svar på det spørgsmål, jeg stillede.
Spørgsmålet var sådan set utrolig enkelt, nemlig om statsministeren er enig med sin politiske ordfører i, at der ude i virkeligheden ikke er folk, der ligger på gangene på vores hospitaler, og at der ikke er nogen steder, hvor personalet ikke kan følge med.
Det er det, det handler om, ikke at der er ting, der fungerer godt i sundhedsvæsenet, for det er der heldigvis, men hvorvidt det virkelig er Venstres leders holdning, som man så afspejlet hos den politiske ordfører fra Venstre.
Det er ikke bare et spørgsmål om politikere, der skal stå og rive hinanden noget i næsen.
Det er et spørgsmål, hr. statsminister, om, hvorvidt landets øverste politiske leder er klar over, hvad der foregår, og der må jeg bare sige, at når man ser en masse fine annoncer om, hvor godt det hele går, og man så hører den politiske ordfører sige, at der ikke ligger nogen på gangene, og at der søreme ikke er nogen, der løber for hurtigt, så må man sige, at så er I meget, meget langt fra den virkelighed, som mange danskere oplever.
Når nu statsministeren er så glad for at kaste om sig med tal, vil statsministeren så ikke i aften svare på et enkelt spørgsmål om et konkret tal: Hvor mange danskere ligger der på gangene på de danske sygehuse netop nu?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-10-04:
I virkeligheden er der vel to spørgsmål i det, når der bliver spurgt, om det er min holdning og mit ønske, at danskerne skal arbejde længere.
Og så bliver det ført videre til, om pensionsalderen skal øges.
I forhold til det første er det bestemt mit ønske, at danskerne skal arbejde længere.
Og det kan jeg jo se er et ønske, som befolkningen også har.
Og jeg glæder mig jo over, at en stor del af den beskæftigelsesfremgang, vi har i de her år, jo sådan set dækker over, at de +60-årige er mere på arbejdsmarkedet, end de var før.
Der er sådan set et engagement hos mange seniorer, som gerne vil arbejde.
Det er også derfor, jeg glæder mig til, at man om lidt i finanslovsforhandlingerne – jeg glæder mig så på distance, for det er jo finansministeren, der fører dem – skal lave anden halvleg af den diskussion og den aftale, vi havde med Dansk Folkeparti i foråret, om, hvordan vi skaber en yderligere tilskyndelse til, at seniorerne bliver på arbejdsmarkedet.
Vi er jo nået et stykke vej ved at tage hånd om samspilsproblemerne.
Så i forhold til ønsket: Ja, jeg ønsker, at folk skal have en mulighed for at blive på arbejdsmarkedet, hvis de vil. Til den anden del af spørgsmålet om, om jeg vil tvinge en højere pensionsalder hjem: Nej.
Og det har jeg sådan set ikke nogen ambition om.
Jeg vedstår jo fuldstændig, at jeg i den helhedsplan, jeg lagde frem i 2016, og også i tilløb, som den nuværende regering har lavet, har haft det synspunkt, som jo primært gik på at fremrykke det, som vi med meget stor bredde i Folketinget allerede har besluttet.
Og man kan jo kun fremrykke ting en gang.
Og derfor havde vi det synspunkt, at man måske med fordel kunne fremrykke noget.
Det var der ikke appetit på, og derfor er det faldet bort.
Og når det ikke kan fremrykkes, kan det ikke fremrykkes.
Så hvis man skal oversætte det her til dansk, så det ikke kan misforstås, så har jeg ingen planer om at foreslå yderligere stramninger af pensionsalderen.
Mette Frederiksen (S), 2018-10-04:
Det er helt korrekt, at der ikke var appetit på det, og selvfølgelig var der ikke det hos hverken os eller andre, og det er ganske enkelt, fordi vi synes, det er urimeligt, at nogle af dem, der har de hårdeste job, skulle have den besked, at de skulle arbejde endnu længere tid.
Vi har forhindret senere tilbagetrækning, og hvad er det så for en forøgelse af arbejdsudbuddet, som regeringen ønsker?
Er det forringelser af SU'en, er det forringelser af overførselsindkomster?
Hvad er det, der ligger og venter?
Det synes jeg sådan set danskerne fortjener et svar på allerede nu.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2018-10-04:
Tak til statsministeren for replikken her for et øjeblik siden.
Jeg synes faktisk, det var velgørende at høre, at statsministeren tog så stærkt et ejerskab til spørgsmålet om en aktiv hjemsendelsespolitik og en ændring af den flygtningepolitik, der har været ført i årtier.
Det var også godt at få belyst illustrativt med nogle tal, hvad det her jo faktisk handler om, altså at ni ud af ti, der kommer til Danmark via asylsystemet, familiesammenføringssystemet, ender med at blive i det danske samfund.
Og at det står i stærk kontrast til den sunde fornuft, der jo ligger i, at man får hjælp i en midlertidig periode, og så har man selvfølgelig både moralsk, men også retligt, en forpligtelse til at vende tilbage og være med til at genopbygge sit land, når det er muligt.
Og jeg har selvfølgelig den forventning, at med det engagement, statsministeren lægger for dagen i sit svar på det her, så kan vi nå nogle resultater i de forhandlinger, der skal være her i efteråret om det her emne.
Jeg vil sige, at jeg synes, det er rigtig godt set i forhold til, at da vi tog det her op for godt et års tid siden i de forhandlinger, vi havde der, var det nok en lidt træg start, vi havde på det.
Men nu skal vi nå i mål.
Og dermed også være sagt, at hvis vi når det her med, at man skal sendes hjem og man rent faktisk bliver det, så er det jo lige præcis rigtigt – som statsministeren siger – at vores engagement jo ikke handler om, at man ikke må lave noget, mens man er her.
Det er ikke det, det handler om.
Men når vi har koblet de her ting sammen, er det jo, fordi vi har fået at vide, at hvis man fortsat har den politik, man har i Danmark i dag i forhold til integrationen, så får vi sværere ved at få folk hjemsendt igen efterfølgende.
Og det er derfor, vi har linket de her to ting sammen.
Så vi ser frem til, at statsministeren og andre kan berige os med, hvilke muligheder der er for at løse det, som statsministeren kalder den gordiske knude, få hugget den over, så vi kan få en aktiv hjemsendelsespolitik i gang.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-10-04:
Tak for det.
Det vil jeg meget gerne kvittere for, altså at det bliver så tydeliggjort, at spørgsmålet om folks erhvervsdeltagelse, deres selvforsørgelse, sådan set ikke hviler på noget principielt om, at det er skidt, men sådan set logisk snarere det modsatte.
Altså at det er bedst, at folk tjener deres egne penge, hvis ikke det forhold, at man tjener sine egne penge, umuliggør det, der er ambitionen, nemlig at midlertidigt er midlertidigt.
Det er meget, meget positivt.
For det er jo rigtigt, at antagelsen i hvert fald har været – hvad er det, de siger i »Tirsdagsanalysen«; perception is reality« – at det forhold, at man lærer dansk, at man arbejder, forstærker ens mulighed for at blive. Nu har vi analyseret på det for at forberede de her drøftelser, og det ligger ikke på den flade hånd.
Men vi kommer til at dykke ned i, hvordan vi kan afskære det, sådan at vi både kan stille et krav om, at man forsørger sig selv, og at man ikke af den grund oparbejder retten til at blive her permanent.
Det glæder jeg mig til forhandlingerne om.
Man skal bare ikke bilde sig ind – og det er ikke sagt til hr. Kristian Thulesen Dahl; det er nok snarere sagt til os alle sammen – at det her bliver let.
For det er jo klart, at hvis man har det synspunkt – og det har jeg – at husly er midlertidigt, og at man skal rejse væk, når forholdene er der, så betyder det jo også, at den syriske familie, der så har været i Danmark i en årrække og tjent sine egne penge og sådan set klaret sig godt, så skal rejse hjem, hvis omstændighederne er til at rejse hjem.
Også når hele landsbyen hejser flag og går i fakkeloptog og vinker.
Og det er jo dér, det skal stå sin prøve, og det er vi nødt til at være ærlige om over for hinanden.
For det er jo sådan, det må være.
Så har vi så en arbejdsmarkedspolitik, der gør, at man så i øvrigt kan søge ind som arbejdskraft, når man er rejst hjem igen, hvis man opfylder kvalifikationerne.
Og der vil der jo så være en forskellig appetit på at sige, hvor mange penge man skal tjene for at komme ind igen.
Og der ligger nok nogle skismaer her.
For jeg forudser, at nogle af dem, der vil begræde mest, at folk skal rejse ud, vil være de samme, der vil kæmpe mest imod, at folk skal have en mulighed for at komme igen, hvis ikke de allerede havde været her.
Så der ligger mange ting under overfladen her.
Men altså først og fremmest en kvittering for den her konstruktive tilgang.