runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Monberg (S), 2024-10-10:
Tak, formand.
Kære formand og kære kollegaer,
i dag står vi over for et paradoks.
Vi smider rigtig mange nye produkter ud, som aldrig har været i brug.
Det er produkter, vi har brugt klodens begrænsede ressourcer på at fremstille.
Det giver ingen mening, at helt ubrugte varer ender som affald, når de kunne have gjort gavn andre steder.
Det er et vigtigt skridt mod en mere ansvarlig og bæredygtig håndtering af vores ressourcer.
Det er desværre ikke altid tilfældet i dag.
Samtidig er der store forskelle i affaldstilsynet fra kommune til kommune.
De store forskelle i tilsynet betyder, at mange virksomheder ikke bliver kontrolleret tilstrækkeligt, og at for meget affald, der kunne have været genanvendt, går op i røg.
Dette skaber ikke kun en miljømæssig udfordring; det skaber også ulige konkurrencevilkår mellem disse virksomheder.
Når tilsyn og klassificeringspraksis varierer på tværs af kommunerne, risikerer vi, at de virksomheder, der gør en indsats for at sortere korrekt, ender med at betale prisen, mens dem, der ikke gør, kan slippe billigere.
Det er hverken rimeligt eller bæredygtigt.
Derfor fremlægger vi i dag et forslag, der skal sikre ensartethed i både affaldsklassificering og tilsynet med affaldshåndtering på tværs af kommunegrænserne.
Lovforslaget vil give miljøministeren beføjelser til at fastsætte klare regler for affaldsbehandlingsanlæg, så der ikke længere er tvivl om, hvad der skal ske, når affaldet egnet til materialenyttiggørelse modtages.
Et af de centrale elementer i lovforslaget er, at affaldsbehandlingsanlæggene fremover vil få pligt til at afvise affald, som kan genanvendes.
Hvis det er egnet til det, skal det ikke ende i ovnen.
Det er også vigtigt, at vi styrker samarbejdet mellem affaldsbehandlingsanlæggene og tilsynsmyndighederne.
Hvis affald, der burde genanvendes, alligevel slipper igennem, skal det indberettes til Miljøstyrelsen, så vi kan få en samlet overvågning og bedre kontrol.
På den måde kan vi sikre, at reglerne bliver fulgt i praksis.
Lovforslaget bygger på den brede politiske aftale om klimaplanen for en grøn affaldssektor og cirkulær økonomi.
Det er et vigtigt skridt mod en cirkulær økonomi.
Vi håber, I vil støtte op om forslaget, så vi sammen kan tage ansvar for en grønnere fremtid for Danmark.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-10:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Ordføreren siger i sin tale, at man giver affaldsforbrændingsanlæg muligheden for at forhindre, at ting bliver brændt af, hvis de kan genanvendes.
Men er påstanden så fra ordføreren, at man på affaldsforbrændingsanlæg ikke allerede nu kan afvise folk, der kommer kørende og vil tippe deres affald ned i forbrændingssiloen?
Skal man forstå det sådan, at et affaldsforbrændingsanlæg ikke allerede nu kan afvise enhver, der kommer ind og vil have brændt sit affald?
Er det ikke fuldstændig korrekt?
I ordførerens tale siger ordføreren, at det, som den her lov gør, er, at den giver forbrændingsanlæg muligheden for at afvise læs, hvor der er ting i – hvor der overvejende er ting i, står der faktisk – som kan genbruges.
Men er det ikke fuldstændig korrekt, at ethvert forbrændingsanlæg, sådan som det er nu, kan afvise enhver, der kommer ind og vil have ting forbrændt, altså at de allerede nu kan afvise ethvert læs, der kommer ind ad porten?
Thomas Monberg (S), 2024-10-10:
Jeg er ikke helt skarp på den del af lovgivningen, indrømmer jeg blankt.
Sådan som jeg mener at være orienteret, kan man godt afvise at modtage det affald, der kommer.
Men der er jo ikke lovhjemmel til, at det skal tjekkes og godkendes på den måde, som vi lægger op til her.
Her er det jo en øget overvågning af det affald, der kommer ind.
Så derfor er der jo en ændring i praksis her, også på de her affaldsanlæg.
Alexander Ryle (LA), 2024-10-10:
Vi prøver jo at få mest muligt af vores politik igennem, og det er derfor, vi er med i nogle aftaler.
Det er vi jo, fordi vi mener, at der er mere godt i en aftale, end der er dårligt, men det betyder ikke, at der ikke er noget dårligt.
Derfor kan man jo godt stille spørgsmål, og man kan også godt ytre kritik, når der er behov for det.
Men vi har jo vurderet, at der er mere godt, end der er dårligt, og i det her tilfælde kommer vi til at stille nogle spørgsmål, og så må vi se, om vi kan gøre det endnu bedre end det, der er lagt op til i forvejen.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-10:
Vi deler jo tit netop kritikken af sådan nogle bureaukratiske forslag, hvor der skal føres en hel masse papirer rundt i systemet mellem forskellige myndigheder, uden at det har den effekt, som der egentlig står i overskriften det skal have.
Det er også det, jeg hører ordføreren sige nu her er problemet med det her lovforslag.
Men deler vi også den her anden bekymring om, at det jo også er en bemyndigelseslovgivning, og at det vil sige, at det, vi sidder og diskuterer her, faktisk er meget uklart?
Det var også det, som den tidligere ordfører for Socialdemokratiet sagde: Vi bemyndiger ministeren til at lave klar lovgivning.
Hvad med at vi gjorde det allerede her, netop havde det rigtige grundlag at træffe beslutninger på og så lavede noget, der var klart, og noget, der virkede?
Og det ved jeg ikke hvor mange der har politiske kræfter til at forfølge med alle de bekendtgørelser, som Miljøministeriet kommer til at spytte ud.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-10:
Hvis man nu gjorde det på en anden måde og rent faktisk lod være med at bemyndige ministeren, men bad ministerierne komme med de ting, som Folketinget skulle forholde sig til, slap vi også her for en gang imellem at få skældud af fru Theresa Scavenius fra talerstolen, når fru Theresa Scavenius nogle gange med fuldstændig hold i billetten siger: Vi kortslutter systemet.
For det her er jo at kortslutte systemet.
At give ministre og ministerier carte blanche, især når man er en flertalsregering, er jo at sætte den her demokratiske kontrol, som hele oppositionen skal stå for, ud af kraft.
Så ud over at det er dårligt for erhvervet, kan jeg ikke se, det kan få nogen som helst effekt for miljøet, for det er ligesom med det sidste, at der ingen dokumentation er for det.
Og så er virkeligheden jo bare, at reglerne allerede findes.
Så ud over at give ministeren carte blanche til at lave en liste, som vi måske ikke får lov til at se eller ikke kan nå at følge med i osv. – for politiske partier har ikke de muskler, ministerier har – så vælger man igen at gøre det på den måde.
Og om et år eller to kan vi så alle sammen sidde og kigge ud og sige: Hvad skete der dér?
Ja, der skete det, at vi lavede en lov uden indhold, og så bemyndigede vi en minister til at fylde indhold i den efterfølgende.
Jamen jeg er sikker på, at SF, i hvert fald når de skal fortælle, hvem de selv er, så siger, at de fører miljøpolitik, ud fra hvad der virker.
Det gør det her lovforslag bare ikke – fakta!
Det her lovforslag gør i sig selv kun én ting, og det er, at det giver ministeren ret til efterfølgende at sætte en liste op med, hvad der skal genbruges.
For i forhold til hvor meget der bliver brændt af, bliver jeg nødt til at give den tidligere ordfører ret i, at der ingen forskel er.
Er det ikke fuldstændig korrekt, at det er det, der står i lovforslaget?
Serdal Benli (SF), 2024-10-10:
Som jeg også sagde i min ordførertale, ser vi det her konkrete lovforslag som et lillebitte skridt i den rigtige retning, og vi er ret sikre på, at der er mere at gøre på det her område.
Som jeg også sagde – og jeg refererede til en rapport fra Rådet for Grøn Omstilling, som for nylig udkom – halter vi langt bagefter Holland og mange andre lande i forhold til alt det her med cirkulation, både i forhold til affald, men også cirkulær økonomi osv. osv.
Så jeg er ret sikker på, at det her ikke er et udtømmende svar på de udfordringer, vi står over for, men det er et skridt i den rigtige retning.
Alexander Ryle (LA), 2024-10-10:
Vi i Liberal Alliance er jo en del af affaldsaftalen, og derfor kommer vi også til at stemme ja til det her lovforslag, som bl.a. skal styrke tilsynet på affaldsområdet.
Det er selvfølgelig et vigtigt element i den grønne omstilling af affaldssektoren, at vi sikrer den maksimale og korrekte genanvendelse.
I den her forbindelse er spørgsmålet, hvorvidt kontrollen sker det rigtige sted.
Det bliver også nævnt flere gange i høringssvarene, hvor der bl.a. bliver rejst en bekymring om, hvorvidt det giver mening at foretage kontrol ude på forbrændingsanlægget, når affaldet kommer fra et sorteringsanlæg, eller når affaldet allerede er neddelt, hvor det kan være svært at foretage en visuel inspektion.
Det kommer vi til at bede om svar på, men vi støtter naturligvis, at man vil styrke tilsynet på området.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-10:
Ordføreren siger, at LA kommer til at stemme for det her forslag, på grund af at I er med i aftalekredsen.
Hvad betyder det i forhold til at lytte til den kritik, som kommer fra rigtig mange steder?
Jeg er faktisk overrasket over, at et sådan sidemæssigt relativt lille lovforslag havde virkelig mange siders høringssvar.
Det betyder, at der faktisk er virkelig mange, der har mange kritikpunkter.
Så hvad gør vi ved den her problemstilling, at vi har et parti, som er medlem af en aftalekreds, og som har lovet at stemme for noget, og så har vi et lovforslag, som har så mange problemer i sig, at der er så mange mennesker, der føler sig kaldet til at gennemkritisere det og sige, at i praksis kommer det ikke til at have nogen betydning?
I værste fald betyder det netop, at vi kommer til at eksportere mere affald, hvilket så betyder, at vi skal importere mere affald.
Så hvad gør vi med den problemstilling, at ordføreren siger, at han skal stemme for, så derfor kan han ikke lytte til den kritik, der er?
Alexander Ryle (LA), 2024-10-10:
Det, jeg sluttede af med at sige, var, at vi kommer til at stille nogle spørgsmål.
For det er klart, at en del af lovbehandlingen også er at stille spørgsmål og få svar og så prøve at se, om man kan rette det til de steder, hvor der måske er behov.
Jeg studsede også over, at høringsnotatet faktisk var tykkere end lovforslaget.
Så der er helt klart rigtig mange, der har en holdning til det her, og noget af det, som vi jo har studset over, er bl.a. høringssvaret fra Dansk Erhverv, der opfordrer til, at der indføres kontrol ved anlæg for neddeling, fordi vurdering af indholdet af et affaldslæs efter neddeling ved visuel kontrol stort set er umulig, og ligeledes høringssvaret fra Forbrugerrådet Tænk, der er bekymrede for, at affaldsbehandlingsanlæg har incitament til at modtage affald, som burde afvises.
Ligeledes er der mange andre høringssvar, og det er jo noget, vi så vil prøve at arbejde videre med i den videre lovbehandling.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-10:
Det synes jeg lyder rigtig positivt i forhold til måske også at stille nogle ændringsforslag, som så kunne rydde op i nogle af de værste problemer i det her lovforslag.
Men er det noget, man må inden for sådan en forligskreds?
Er det sådan noget, regeringen bliver sur over?
Det er i hvert fald noget af det, jeg hører.
Nu er det jo også lige blevet ændret til, at mange ændringsforslag slet ikke kommer til afstemning.
Så hvad betyder den her lovgivningsproces for jer?
Kan det komme til at ende med, at I faktisk bliver nødt til at trække jer, fordi I siger, at der er for meget kritik af lige præcis det her lovforslag?
Alexander Ryle (LA), 2024-10-10:
Jeg tror altid, det har en effekt at stille spørgsmål og prøve at engagere sig, så meget man nu kan.
Om det kommer til at ændre på noget, ved jeg ikke.
Men mit indtryk fra tidligere aftaleforligskredse er, at der jo bliver lyttet, hvis der kommer gode kritikpunkter.
Så prøver man at finde en løsning.
Men jeg skal så også sige, at jeg jo er her i dag som vikar og derfor ikke har siddet med til meget af det foregående.
Så derfor vil jeg lade det være op til min ordførerkollega at stille ændringsforslag, hvis der er behov for det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-10:
Tak for det, og tak til ordføreren for Liberal Alliance.
Hvis der sidder et enkelt menneske og kigger nu og kigger på Liberal Alliance og spørger, hvorfor man stemmer for det her, så er det jo, fordi man nogle gange bare er med i en aftale, og så kommer der ting under en aftale, som andre – hvis vi kigger på, hvad Liberal Alliance ellers står for – jo nok ville gå ud fra afspejlede en anden holdning.
Hvis og såfremt Liberal Alliance ikke havde været med i den her aftale, er Liberal Alliance så enig med Danmarksdemokraterne i, at der er nogle problemstillinger i at komme med et lovforslag om noget, som allerede er muligt nu; et lovforslag, som er så ugennemarbejdet, at vi har fået så mange høringssvar, at det er unormalt i forhold til størrelsen af lovforslaget?
Og når man nu laver et lovforslag, som kun giver bemyndigelse til, at en minister så laver en liste, ville Liberal Alliance så ikke normalt være nogle af dem, der tog kampen deroppe sammen med Danmarksdemokraterne og sagde: Skal vi ikke vende tingene om og lade ministeren fortælle, hvordan lovforslaget skal udmøntes til sin tid, og så lave det på den anden måde?
Hvis man nu ikke var med i den aftale, der kræver, at man bliver nødt til at stemme for, ville man så ikke sige: Lad os nu se, hvad det her indeholder, og så lave en beslutning om en færdig lov i stedet for at lave en rammelov og så bemyndigelse til en minister?
Serdal Benli (SF), 2024-10-10:
Det er ikke min opfattelse, og jeg vil sige, at vi ikke laver miljøpolitik på en mavefornemmelse.
Vi laver det her, fordi vi mener, at vi skylder de kommende generationer, at de også får mulighed for at leve et lige så godt liv som os.
Så vil jeg også lige sige, at det her er en vigtig dagsorden.
Jeg var for nylig til en konference, hvor Rådet for Grøn Omstilling kom med en rapport.
Danmark halter langt bagefter f.eks. Holland i forhold til cirkulationsgraden.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-10:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg ved, at ordføreren bare er vikar på området, så jeg vil ikke spørge ind til teknikken i det, men jeg vil måske stille sådan et helt generelt spørgsmål.
Jeg har siddet som teknik- og miljøformand i Rebild Kommune, og i Rebild Kommune indførte vi lige netop det her med at have de her containere, man kunne komme og stille sine ting i, og man kunne bytte ting osv., og det var jo ikke gratis.
Det var simpelt hen ikke gratis.
Al den miljøpolitik, vi har set fra regeringens side, bygger jo på sådan en mavefornemmelse: Man tror nok, og man synes nok, og man giver et administrativt billede.
Jeg køber ikke præmissen, men det er jo essensen af lovforslaget.
Er SF ikke lidt bekymret for, vi faktisk risikerer at skyde os selv i foden?
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-10:
Jeg er bare rigtig glad for, at vi deler den her kritik, for der er virkelig behov for, at vi er mange kræfter her i Folketinget, som kræver, at vi får lavet en anden lovgivning og bl.a. netop laver klar og god lovgivning baseret på noget reelt indhold, så vi ved, at effekt og resultat hænger sammen med formålet med loven så at sige.
Så det er jeg bare rigtig tilfreds med.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-10:
I Danmarksdemokraterne er vi altid behjælpelige med at gøre vores kollegaer tilfredse, også for den sags skyld folk i ministerierne.
Det er vi.
Men vi skal tage det seriøst, når vi laver lovgivning herinde, for det kommer til at ramme helt almindelige mennesker.
Når Dansk Erhverv siger, at det her er en problemstilling, der kommer til at koste, er det jo, fordi det er sådan.
Det kan jo ikke være meningen, at vi indfører en lov, så vi risikerer, at vi eksporterer vores affald, hvorefter vi så importerer affald til at brænde af, sådan at vi kan få varme i radiatoren i København.
Nogle gange skal man også tage tænkehatten på i stedet for bare at lade al miljølovgivning og klimalovgivning lave efter mavefornemmelser.
Vi skal have fakta på bordet, sådan at vi har en mulighed for at lave parlamentarisk kontrol, og så er jeg sikker på, at Folketinget nok skal følge positivt op på det.
Serdal Benli (SF), 2024-10-10:
Tak for det.
Hvis vi skal have et bæredygtigt samfund, hvor kommende generationer har mulighed for at leve lige så gode liv som os, er der behov for, at vi bliver langt mere ambitiøse i forhold til cirkulær økonomi og genanvendelse.
Ellers løber vi simpelt hen tør for naturressourcer og råstoffer.
Ifølge EU's affaldsrammedirektiv skal vi genbruge og genanvende i langt højere grad.
Det mener vi også i SF at vi skal.
Som et led i at opnå en cirkulær økonomi på affaldsområdet er det vigtigt, at vi sigter efter at opfylde affaldsrammedirektivets mål om 60 pct. genanvendelse i 2030 og 25 pct. i 2035.
For at nå dertil er det konkrete lovforslag her et lillebitte skridt i den rigtige retning – men det er i den rigtige retning.
Lovforslaget giver nemlig ministeren mulighed for at udstede regler, som pålægger affaldsselskaberne at føre kontrol med, om det affald, de modtager, er usolgte forbrugerprodukter, der kan og bør genanvendes, eller affald, der er egnet til materialenyttiggørelse.
Idéen er, som vi forstår det, at give affaldsselskaberne mulighed for fysisk eller administrativt at afvise at modtage affald, som bør genanvendes eller genbruges, så det ikke bare ryger i forbrændingskedlen.
Det ser SF isoleret set som et positivt skridt, og derfor bakker vi op om forslaget.
Men derudover ser vi også frem til at have en dialog med regeringen om, hvordan det her skal udmøntes i praksis.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-10:
Jeg tror, at det allerede i de tidligere ordførertaler er blevet ret klart, at det her med en administrativ afvisning ikke betyder, at der bliver brændt mindre genanvendeligt materiale af.
Det er det, der er problemet.
Men det er ikke det, der er mit spørgsmål.
Mit spørgsmål går på den anden del af lovforslaget, som der har været mindre fokus på lige nu her i debatten, og som handler om kommunernes mulighed for at drive genbrugspladser.
Nu siger ordføreren, at SF går rigtig meget ind for cirkulær økonomi, og at alle de her målsætninger er rigtig vigtige.
Hvordan kan partiet så være med til at fjerne kommunernes mulighed for at gebyrfinansiere de her genbrugspladser, hvilket, som Københavns Kommune siger, er det, der muliggør det arbejde?
Det vil i praksis betyde, at vores kommuner fremadrettet med den her lov vil give forringede muligheder for, at borgerne kan komme hen og få genanvendt både deres affald, men også forskellige produkter.
Serdal Benli (SF), 2024-10-10:
Som jeg også sagde, er jeg her på vegne af vores ordfører på området, og jeg er ikke helt inde i den tekniske del af lovforslaget her.
Men som jeg også sagde i min ordførertale, er jeg ret sikker på, at det her er et godt initiativ i den rigtige retning, og hvis der er nogle problemstillinger, der er knyttet til den konkrete udmøntning i praksis, så må vi se på det.
Det er også derfor, at jeg i min afslutning sagde, at vi glæder os til at have den videre dialog med regeringen om, hvordan det her skal udmøntes i praksis.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-10-10:
Jeg er altså ked af at sige, at det ikke er godt nok.
Det her er ikke en teknisk detalje.
Det er en ret stor del af hele lovforslaget, at man præcis og målrettet går ind og siger, at kommunerne skal have forringede muligheder for at drive genbrugspladser.
Helt ærligt, det er ikke en teknisk detalje, og SF bør have en holdning til det.
Serdal Benli (SF), 2024-10-10:
Jeg vil stadig væk holde fast i, at vi glæder os til den dialog, som vi skal have med regeringen om, hvordan det her skal udmøntes i praksis, således at vi kan nå de mål, der også ligger i affaldsrammedirektivet.
Anders Kronborg (S), 2024-10-10:
Hvis man kan stille nogle forslag, der gør intentionen i aftalen mere tydelig, har vi ikke nogen udfordringer med det.
Vi skal selvfølgelig drøfte det i aftalekredsen, men det er kun fint, hvis intentionen kan blive endnu mere tydelig med endnu tydeligere og skarpere formuleringer.
Jeg er ikke selv faldet over noget, jeg synes var utydeligt, men det er jo også derfor, vi har tre behandlinger i Folketinget, altså så vi kan gøre lovforslag endnu mere kvalificerede op til tredjebehandlingen.
Og hvis man har nogle bud på det, vil jeg bare sige, at så lytter jeg interesseret og vil forholde mig konstruktivt til det.
Jeg er lidt nysgerrig på sådan den generelle holdning fra Det Konservative Folkeparti, for nu har vi jo lavet en rigtig god aftale med hinanden, og jeg vil starte med at kvittere for det, anerkende det og anerkende det gode samarbejde, vi har haft.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-10-10:
Jeg kan forsikre ordføreren om, at vi selvfølgelig også ønsker skattelettelser på aktiebeskatningsdelen.
Det er også en del af det erhvervsudspil, vi er kommet med for nylig.
Vi ønsker, at der ikke skal være nogen progression, og vi ønsker i det hele taget, at der skal være en flad aktiebeskatning på 25 pct.
Vi er så også forstående over for – vi er jo borgerlige stemmer, der arbejder – at vi er i et Folketing, der er bredt besat, og vi indgår jo i en aftale, hvor der også er røde partier iblandt.
Så vi synes egentlig, det er en aftale, der rammer mange af de balancer, som jo er til stede med den mandatfordeling, vi ser i Folketinget i dag.
Så det er realpolitik, når det er godt, vil jeg mene.
Anders Kronborg (S), 2024-10-10:
Det havde jeg lidt på fornemmelsen, og jeg havde også på fornemmelsen, at ambitionerne var store i forhold til at lave massive skattelettelser med hensyn til aktieindkomstbeskatningen.
Det er jo også et af de områder, der virkelig, om man så må sige, koster boksen, og hvor der skal ud og findes rigtig mange milliarder, hvis man skal efterleve den her skattelettelse.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-10-10:
Det er en helt rimelig efterspørgsel fra ordføreren, og der kan jeg forsikre ordføreren om, at vi i vores erhvervsudspil har flere elementer om finansiering, bl.a. at vi skal lave en bindende bureaukratilov, som gør, at vi kommer tilbage til 2011-niveauet for statsligt ansatte, altså ansatte i administrationen.
Det vil skaffe 11,5 mia. kr.
Så vil vi jo også lempe reglerne for bl.a. beløbsgrænsen, således at det nemmere kan lade sig give sig at rekruttere arbejdskraft fra udlandet, og således at vi øger bnp med cirka 20 mia. kr.
Christina Olumeko (ALT), 2024-10-10:
Tak for ordet.
For Alternativet er det en mærkesag, at Danmark skal have en stærkere og mere samfundsnyttig iværksætterkultur.
Vi står over for en global klimakrise, som betyder, at alle sektorer af samfundet, herunder også erhvervslivet, skal omstille sig til en produktion og et forbrug, der passer på og genopretter både klimaet, naturen og miljøet.
Det kræver innovation og nye løsninger og produkter.
Alternativet har den klare holdning, når det kommer til skattepolitikken, at skatten på almindelig arbejdsindkomst skal sænkes, mens der skal højere skat på kapitalafkast og brugen af ressourcer.
Vi synes, at det er retfærdigt og hensigtsmæssigt at føre en skattepolitik, hvor vi belønner dem, der arbejder, uanset om det er frivilligt arbejde, lønarbejde eller arbejde i hjemmet, frem for dem, der foretager en passiv investering.
Når beskatningen af udbyttet fra f.eks. porteføljeaktier ophæves, favoriseres investorer og pengetankselskaber, og det synes vi er skævt.
Vi skal huske, at der er tale om investeringer med en ejerandel på under 10 pct.
Selv om vi i Alternativet er glade for de politiske forslag, der sådan generelt bliver gennemført i Folketinget for at forbedre vilkårene for iværksættere, så synes vi, at den her aftale og lovforslaget her har meget lidt at gøre med iværksætteri.
For selv om vi deler aftalepartiernes ønske om bedre rammevilkår for fremtidens virksomheder, er det bare ikke det, vi ser i aftalen.
F.eks. er vi positive over for de tiltag, der handler om at afskaffe fantomskatten.
Når det så er sagt, kan vi ud fra en samlet vurdering af alle elementerne, og særlig fordi lovforslaget gavner passiv kapitalanbringelse mere end egentligt iværksætteri,
desværre ikke støtte lovforslaget.
Tak for ordet.