runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2020-05-28:
Det betyder jo, at med den her udligningsreform – og ordføreren ved det også godt – bliver der en øget statslig finansiering af kommunerne med 6,5 mia. kr. næste år og 5,5 mia. kr. varigt.
Det betyder da noget for kommunekasserne og for kommunernes mulighed for at kunne levere ordentlig velfærd og også at kunne have en tryghed og en planlægning, der går længere frem end sådan, som systemet har været hidtil, hvor man år for år har forhandlet finansieringstilskud på plads – i øvrigt i erkendelse af at det udligningssystem, vi havde, ikke fungerede og ikke var tilstrækkeligt.
Formanden har simpelt hen sådan en skræmmende teknik, hvor han begynder at sidde og banke i bordet, når man ikke må sige noget længere!
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-28:
Jeg tror, det er plexiglasset deroppe, der gør det.
Det er der, hunden ligger begravet, hr. kære formand.
Lad os prøve at blive lidt mere konkrete så, og lad os ikke tematisere idrætshaller og alt muligt andet.
Lad os tage det at drive en kommune, og lad os være meget konkrete: Hjørring Kommune får 59 mio. kr. Men Hjørring Kommune bliver drevet dyrere end de omliggende kommuner – altså ikke kommuner et helt andet sted i landet, men nogle, som har de samme mennesker, der bor der, og nogenlunde samme indtægtsgrundlag osv.
Men den bliver, med sammenlignelige tal, drevet 100 mio. kr. dyrere end Jammerbugt Kommune, som ligger ved siden af, og 75 mio. kr. dyrere end Brønderslev Kommune.
Det er ret mange penge og mere, end hvad man får i udligning.
Tilmed bruger de 25 mio. kr. mere på kulturområdet end de omliggende kommuner.
Og så kan man godt sige: Det er fair nok, det skal de selv bestemme, der er kommunalt selvstyre, og de må godt selv bestemme, om de vil drive deres kommune dyrere, og om de vil bruge flere penge på kultur.
Men er det så rimeligt, at de skal have endnu flere penge i en udligningsreform, når de nu ikke er villige til at sænke driftsomkostningerne?
Astrid Krag (S), 2020-05-28:
Tak for det.
Først vil jeg gerne kvittere Nye Borgerliges ordfører for de pæne ord om forhandlingsforløbet.
Jeg har oplevet det fuldstændig tilsvarende og har sat meget pris på de drøftelser og diskussioner, der har været, og jeg oplevede en meget konstruktiv og reel tilgang til tingene.
Derfor vil jeg også sige, at det ikke er overraskende for mig, at det er det her, der fylder i diskussionen for Nye Borgerlige.
Og jeg ved ikke, om jeg decideret kan sige, at Nye Borgerlige løber en åben dør ind.
Men jo, et stykke hen ad vejen vil det glæde Nye Borgerlige, at noget af det, vi sidder og diskuterer med kommunerne lige nu, bl.a. handler om administration og om brugen af eksterne konsulenter.
Og det tror jeg egentlig også hr. Lars Boje Mathiesen ved fra vores drøftelser derovre.
Det er også noget, vi er optaget af som regering: Kan vi frigøre ressourcer til kernevelfærd, som bliver brugt på eksterne konsulenter, på rekrutteringskonsulenter, på hvad der nu er af eksempler derude?
Jeg vil ikke stå her og liste dem op, det bliver hurtigt sådan en latterliggørelse, for der er selvfølgelig også penge, der bliver anvendt godt og nødvendigt på it-systemer og andet.
Men vi mener bestemt, at det er det værd, og kommunerne har vist i forlængelse af den økonomiaftale, vi lavede sidste år, at de kan levere på det, skabe altså en nedgang i administrationsomkostningerne.
Og det sidder vi og drøfter med dem igen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-28:
Ja, for det går jo faktisk den forkerte vej med udgifterne til eksterne konsulenter, selv om man gerne vil have dem ned, er de faktisk steget.
Og jeg er glad, hvis man nu tager skeen i den anden hånd og siger, at det her ikke sker af sig selv, men at vi simpelt hen bliver nødt til at sætte nogle helt konkrete procentkrav.
Det var faktisk det, som Nye Borgerlige kom med forslag om, da vi snakkede finanslov; nemlig at det krav skulle man altså sætte til både regionerne og kommunerne og også de forskellige områder i staten: et budget, en procentvis nedgang.
Det må de så levere på, og hvis de ikke gør det, så skal der selvfølgelig være en konsekvens.
Og det er jeg glad for, hvis det er tilfældet.
Så kan man bare sige, at når Tønder Kommune kan bruge 250.000 kr. på et slogan og Aarhus Kommune bruger 1 mio. kr. på en golfturnering osv., så er der også nogle områder, hvor man må sige: Måske skulle kommunerne også kigge indad og så fokusere på de grundlæggende kernevelfærdsopgaver i stedet for alt muligt, som er nice to have i stedet for need to have.
Astrid Krag (S), 2020-05-28:
Man kan næsten ikke være bekendt på den måde at omtale et slogan uden så at nævne, hvad det er.
Det bliver nødt til at være det første, jeg googler, når jeg kommer ned fra talerstolen.
Altså, som Venstres ordfører, i øvrigt meget rigtigt og dygtigt, synes jeg, har været med til at fremhæve i debatten her før, så er jeg meget glad for, at vi har et kommunalt selvstyre.
Ja, man kan pege enkelte udgifter ud, der kan se skøre ud, og jeg synes egentlig, at vi normalt plejer at være gode til, at diskussionerne herinde også bliver mere principielle.
Og jeg tror, det har en meget stor værdi, at vi har det kommunale selvstyre, at vi har nogle lokale politikere, der jo også kender meget nøje til de særlige udfordringer og problemstillinger – og styrker.
Det kan jo være, kulturen er en force og en styrke og noget, der trækker både arbejdspladser og indtægter til.
Men det kan netop være en del af det, vi får ud af at have det stærke kommunale selvstyre, vi har.
Så det er jo sådan set et både-og til det, Nye Borgerliges ordfører siger
På den ene side er jeg meget enig.
Vi har jo også stillet krav, skrappe krav, til os selv i staten om brugen af eksterne konsulenter, og det skal vi også forvente at kommunerne tilsvarende gør i forhold til administrationsomkostningerne.
På den anden side har jeg også meget stor respekt for og tror på, at vi får en ganske stor værdi ud af at have et kommunalt selvstyre.
Nu må jeg hellere holde op, ellers kaster formanden decideret den der i hovedet på mig.
Orla Østerby (KF), 2020-05-28:
Tak for det.
Jeg kan forstå på Socialdemokratiets ordfører, at man måske allerede er i gang med at forhandle om, om servicerammen skal hæves.
Og så vil jeg høre ministeren, om det var sådan, at regeringen og Venstre var enige om det i forhandlingerne, altså at servicerammen skulle hæves.
Som sagt står vi midt i en historisk krise, den værste siden anden verdenskrig.
Er regeringen og Venstre enige om, at vi sagtens har råd til at hæve servicerammen og bruge nogle flere penge i den offentlige sektor, fordi vi har penge nok i en tid, hvor vores private erhvervsliv styrtbløder?
Er regeringen da parat til at sige: Vi hæver bare serviceloftet?
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-28:
Tak for det.
Det er jo sådan set ret enkelt.
Demokrati handler om, at flertallet bestemmer.
Viktor Orbán har sendt parlamentet hjem og bestemmer nu selv uden om parlamentet.
Det er ikke demokratisk.
Demokrati handler også om at beskytte minoriteter, og i 2020 er det altså også en beskyttelse af seksuelle minoriteter, herunder transpersoner.
Så spørgsmålet er: Synes hr. Morten Messerschmidt og Dansk Folkeparti, at det, der sker i Ungarn, er i orden, at det er i orden, at personer, der har fået en kønsskifteoperation og har skiftet køn, ikke kan få lov til at blive betragtet som det, de er blevet, nemlig en person, der tilhører det andet køn end det, de er født som?
Det er jo sådan set det, det hele handler om.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-28:
I forhold til at parlamentet er sendt hjem, kan jeg forstå, at man netop nu har valgt at ophæve nødretsloven.
Det vil sige, at i Ungarn er nødretstilstanden ophævet og parlamentet fungerer fuldt ud.
Det betyder jo også, at hvis der ikke er flertal i det ungarske parlament bag den lov i forhold til køn, som hr. Jan E. Jørgensen nævner, så står det dem nu frit for at ophæve den igen.
Det bliver jo så spændende at se, om hr. Jan E. Jørgensen og hans synspunkter har flertal i det ungarske parlament, eller om det ikke har.
Jeg tror egentlig, jeg er enig med hr. Jan E. Jørgensen her, men jeg er ikke så enig, at jeg er villig til at sige, at hr. Jan E. Jørgensens og mit synspunkt er vigtigere, end hvad det ungarske folk måtte mene.
Jeg deler det nemlig op i det, som vi lærte på jurastudiet – det vil hr. Jan E. Jørgensen erindre – positive og negative rettigheder.
Det er sådan, at uanset hvem man går i seng med osv. – det er selvfølgelig med billigelse fra begge parter eller alle parter for den sags skyld – så har man lov til det, uanset hvordan man bor osv.
Men det betyder ikke, at man har positivt krav på at definere standarder for resten af samfundet.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-28:
Tak for det.
Det var meget formfuldendt udenomssnak.
Det må jeg erkende, men det var udenomssnak.
Ja, ja, men nu er man jo altså også medlem af en klub, som har et sæt vedtægter, som det ungarske parlament eller den ungarske præsident – det er lige meget, hvem der træffer beslutningen – har overtrådt, nemlig transpersoners ret til at få et juridisk kønsskifte, sådan at deres juridiske køn matcher det køn, de har fået.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-28:
Først vil jeg gerne have mig frabedt at blive beskyldt for at svare udenom, for jeg ved udmærket godt, hvornår jeg svarer udenom, og det gjorde jeg ikke her.
Jeg svarede faktisk så præcist, at hr. Jan E. Jørgensen nærmest ikke behøvede at stille sit andet spørgsmål.
Det, der var sagen, er, at hvis Ungarn krænker et EU-direktiv med den lov, der er vedtaget nu, så er det jo meget enkelt.
Så skal den her forhandling i Folketinget bare standse nu, og så skal hr. Jan E. Jørgensen foranlediget af regeringen indbringe det for EU-Domstolen, hvorefter Domstolen vil dømme og Ungarn vil rette loven tilbage.
Sådan er det jo.
Der er jo ingen grund til, at vi har sådan en parlamentarisk skueproces her, hvis det er så enkelt, hr. Jan E. Jørgensen.
Så er det jo bare – jeg er sikker på, at udenrigsministeren vil klare det i en håndevending – at få bragt det ind for Domstolen, og så er der ingen, der kan så tvivl om, hvilke motiver der ligger bag dommen.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-05-28:
Men så vil jeg gerne spørge, om holdningen i Dansk Folkeparti har ændret sig.
Sidst der var valg var Dansk Folkeparti jo ude at rose Ungarn.
Hr. Kenneth Kristensen Berth, der var ordfører på det tidspunkt, sagde, at Viktor Orbán viste vejen for Europa, og Søren Espersen var ude at sige, at man ikke var spor bekymret over udviklingen i Ungarn.
Jeg er med på, at vi kan have en forskellig holdning til køn, men er der nogen ting i Ungarn, som også bekymrer Dansk Folkeparti, og hvor man mener at det ikke mere er Orbán, der viser vejen?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-28:
Jeg tror, at det, som både de ærede medlemmer og ordføreren henviser til, og som jeg selv vil stå på mål for at vi har udtalt os om, jo især er den gode måde, Orbán har beskyttet Europa i forbindelse med grænsesituationen.
Man kan sige, at der var Orbán jo en smule avantgarde og gik foran ved rent faktisk at beskytte den ydre grænse, selv om kritikken jo haglede ned over ham –
det synes jeg i den grad fortjener al ære.
Altså, med hensyn til hele migrationspolitikken og måden at håndtere folkevandringen mod Europa på har Orbán jo været en foregangsmand, ja.
Betyder det, at jeg er tilhænger af al Orbáns politik?
I modsætning til hr. Lars Aslan Rasmussen hverken taler jeg ungarsk eller er ekspert i ungarske forhold og er derfor slet ikke i stand til at vurdere alt det, der foregår i Ungarn.
De to ting, der interesserer mig mest ved Ungarn, er årstallene 1683 og 1956.
Det er der, hvor Ungarn står i min historiske bevidsthed.
Men alle de detaljer af lovgivningen, som hr. Lars Aslan Rasmussen er inde i, der kan jeg slet ikke være med.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-05-28:
Mener hr. Morten Messerschmidt, at det er detaljer, når jødiske organisationer fortæller om antisemitisme i Ungarn, eller er det også noget, man skal tage alvorligt?
Det sker også andre steder – det er jeg med på – men derfor er det vel stadig væk ikke detaljer.
Det er heller ikke i detaljer, når man kan se, at pressefriheden er væsentlig truet.
Det er vel ret alvorlige ting.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-28:
Jeg er helt enig.
Jeg mener, at hr. Lars Aslan Rasmussen kan langt flere detaljer, end jeg kan.
Og jeg vil bare håbe på, at alle de der sager bliver indbragt for domstolene, for det, der er problemet for hr. Lars Aslan Rasmussen, er jo, at han sådan set gør Orbán en tjeneste, ved at Orbán, hvis det er hr. Lars Aslan Rasmussen og hans politiske kollegaer, der skal dømme ham, jo så kan svare tilbage, at det bare er en politisk dom.
Det er meget bedre at få det indbragt for domstolene, så de kan vurdere det uafhængigt.
Det er derfor, vi burde afbryde den her forhandling – det er én stor håndsrækning til Orbán.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-05-28:
Tak til hr. Morten Messerschmidt for den farverige tale.
Jeg kunne tænke mig at høre, om hr. Morten Messerschmidt ikke mener, at man kan diskutere i et parlament, når en del af det fællesskab, man er i, går ind og sætter ytringsfriheden under pres, som man har gjort nu i Ungarn: Er det ikke en politisk diskussion?
For normalt kender jeg hr. Morten Messerschmidt som en, der gerne diskuterer meget bredt, også om demokrati og om, hvad man har lov til og ikke lov til, og om, hvad andre mennesker må tænke og gøre.
Så hvorfor er det, at hr. Morten Messerschmidt mener, at det er for galt, at vi tager en grundig debat af den udvikling, vi ser i et land, som er en nær allieret og en del af EU, som jo er en klub, vi er med i, og som vi har mange fælles regler med, når der sker den slags pres på fundamentale rettigheder?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-28:
Altså, der er flere indvendinger.
For det første synes jeg, det er underligt, at Folketinget som institution skal have en detaljeret holdning til, hvad der foregår af indre forhold i alle de andre EU-lande.
Jeg synes, det må være sådan, at man behandler sagerne en for en, altså at jeg anklager hr. Nordqvist for et eller andet, og så kan hr. Nordqvist forsvare det.
Og det kan jo godt være, at der er 10 eller 20 ting, man skal anklage, men det er jo den måde, det normalt foregår på i en retsstat, og ikke at man bare sådan slynger nogle påstande ud – og i øvrigt ikke inviterer nogen ind for at forsvare sig – og derefter afsiger en dom, og det er så noget med, at nu skal Danmark straffe Ungarn.
Hvis Ungarn skal straffes for noget, man politisk har gennemført, fordi det strider mod EU-retten, synes jeg bare ikke, at det er et parlament, som er det bedste sted at gennemføre den eksercits.
For som jeg nævnte over for hr. Aslan Rasmussen tidligere, giver det jo altså den, man gerne vil straffe et fantastisk argument, nemlig at sige, at det bare er en politisk dom.
Så det er jo meget bedre at indbringe det for domstolene, og mig bekendt har Ungarn sådan set rettet ind, hver gang der er blevet afsagt en dom ved EU-Domstolen.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-05-28:
Men jeg bliver bare nødt til at spørge hr. Morten Messerschmidt: Hvor er det, den dom bliver afsagt?
Vi har en diskussion om nogle principper, som vores fællesskab, EU, bygger på.
I forslaget til vedtagelse ser jeg ikke nogen dom over nogen, jeg ser en kritik, og så ser jeg, at vi skal arbejde for, at der er nogle principper for, hvordan man agerer, når der sker brud på fundamentale rettigheder osv.
Det er da vel derfor, vi er i et parlament, det er vel for at diskutere politik, og det er jo det, det her handler om.
Det er da i den grad politik.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-28:
Jamen dommen er jo det, som hr. Jørgensen nævnte, nemlig at man vil straffe Ungarn på strukturfondene.
Det tror jeg også i hvert fald hr. Nordqvists nye parti har været ude på formandsniveau med en melding om, og det er jo det, der er sanktionen.
Der tror jeg bare, at man ville stå langt stærkere, hvis man fik en domstol til at afsige den dom.
Selvfølgelig kan vi diskutere alle mulige ting.
Altså, jeg kan jo indkalde til en forespørgselsdebat, når vi mødes igen efter sommerferien, hvor vi skal diskutere de indre forhold i 26 andre EU-lande.
Søren Søndergaard (EL), 2020-05-28:
Altså, det er helt fantastisk.
Det ungarske folk kan jo beslutte, præcis hvad de vil.
Den ungarske regering kan gøre, præcis hvad den vil.
For det er ikke en demokratisk rettighed at være medlem af EU.
Hvem der er medlem af EU, beslutter EU selv, og hvem der ikke er medlem af EU, beslutter landene selv, ikke?
Vi beslutter, at vi vil være medlem af EU, EU beslutter, om vi kan være medlem.
Og det gør man jo i henhold til artikel 7 i sidste instans.
Hvor står der noget om domstole i artikel 7?
Det er jo en ren politisk afvejning, der er i artikel 7, af, om et land lever op til nogle bestemte værdier, og ellers kan man efter en bestemt procedure udelukke landet.
Der står intet om domstole.
EU er en politisk forening, som træffer politiske beslutninger, præcis ligesom Dansk Folkeparti, når man indkalder Vistisen til samtale.
Det er en politisk organisation, og der er ikke brug for nogen domstole.
Hvorfor skal vi have den snak om domstole?
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-28:
Jeg er helt sikker på, at hr. Morten Messerschmidt kan få oplyst direktivnummer og - udstedelsesdato osv. ved at stille et skriftligt spørgsmål til udenrigsministeren.
Det, vi står her i dag og taler om, er grundlæggende rettigheder, og det er altså en menneskerettighed at kunne udleve sin seksualitet; det er en menneskerettighed at kunne skifte køn.
Så er den sådan set ikke så meget længere.
Jeppe Kofod (S), 2020-05-28:
Tak til hr. Rasmus Nordqvist.
Altså, for mig og regeringen er det selvfølgelig helt klart, at EU-midler ikke skal gå til medlemslande, der ikke overholder vores fælles værdier – det er vi jo enige om, og det kæmper vi også for fra den danske regerings side – og derfor er det også positivt, at der har været bred opbakning blandt medlemslandene til Kommissionens forslag om en retsstatsmekanisme, som hr. Rasmus Nordqvist også refererer til.
Jeg er glad for det mandat, jeg fik i Europaudvalget i efteråret sidste år vedrørende en retsstatsmekanisme.
Det er et mandat, der viser, hvor vigtig en sag det er, og det er det stadig væk, og regeringen kæmper altså benhårdt for en effektiv retsstatsmekanisme.
Det gælder også i de centrale MFF-forhandlinger.
Det er sådan, at mandatet for de centrale MFF-forhandlinger står oven på en lang række af de mandater, de enkelte sektorforslag, som Folketinget har givet deres ressortansvarlige ministre.
Så vi kæmper for den her sag, og jeg er enig i, at vi skal linke det her sammen, fordi vi er i et værdifællesskab i Europa.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-28:
Det er godt at høre, at ministeren i forskellige fora tager det op, når der foregår brud på retsstatsprincipper.
Så vil jeg bare høre, om udenrigsministeren også har taget det op over for den socialdemokratiske slovakiske regering, at der har været nogle meget bekymrende drab på journalister, som i hvert fald i pressespekulationer har været kædet sammen med den socialdemokratiske regering.
Jeg kunne også tænke mig at spørge, om udenrigsministeren har stillet spørgsmål til den socialdemokratiske regering på Malta i forbindelse med bloggeren Daphne Caruana Galizia, som har afsløret premierministerens kones skjul af skattepenge i Panama.
Jeg vil også høre, om udenrigsministeren har rejst kritiske spørgsmål over for den socialdemokratiske regering i Rumænien, som jo har gennemført lovgivning, der effektivt blokerer for korruptionsbekæmpelse, eller måske over for den socialdemokratiske regering i Bulgarien, hvor korruptionen på et tidspunkt var så omfattende, at EU valgte at standse overførslen af penge.
Eller er det kun nationalkonservative regeringer, udenrigsministeren er bekymret over for?
Jeppe Kofod (S), 2020-05-28:
Det er fuldstændig irrelevant, hvilken regering der sidder ved magten i et givent EU-land.
Det her handler om noget så fundamentalt som retsstatsprincipper og grundlæggende værdier, og det tager Danmark op uanset hvad.
Nu ved hr. Morten Messerschmidt også godt, hvor meget jeg i min tidligere kapacitet også kæmpede sagen.
Jeg har eksempelvis mødtes med den maltesiske journalist, hr. Morten Messerschmidt refererer til, før hun blev likvideret af en bilbombe på Malta.
Det er noget, som vi skal tage meget alvorligt.
Det er jeg fuldstændig enig i, hvis det er det, der ligger i spørgsmålet.
Jeg har ikke, og det håber jeg heller ikke spørgeren har, noget ønske om, at man skal skele til, hvilken regering der sidder.
Det handler om noget meget mere fundamentalt, og jeg håber også, at hr. Morten Messerschmidt og Dansk Folkeparti bakker op om, at EU skal være et værdifællesskab – et fællesskab, der står på grundlæggende værdier og retsstatsprincipper, og at når nogen bryder dem, skal vi tage det op, uanset hvem det er.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-28:
Jeg skal bare i relation til det spørgsmål, hr. Rasmus Nordqvist rejser om den lov, der angiveligt er vedtaget i Ungarn om køn, spørge, om hr. Nordqvist finder, at man er antidemokratisk eller på kant med menneskerettighederne, hvis man ikke, som hr. Nordqvist antagelig gør, mener, at køn er noget, man alene selv må afgøre.
Som jeg forstår det, er der i de her minoritetsgrupper eller i hvert fald i visse af dem den opfattelse – hr. Nordqvist kan sikkert rette mig, hvis jeg tager fejl – at der findes, er det 22 køn.
Jeg vil bare spørge hr. Nordqvist: Er de lande, der måske ikke har en autoritativ anerkendelse af alle de 22 køn, ifølge hr. Nordqvist så udemokratiske eller agerende i strid med menneskerettighederne?
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-05-28:
Jeg startede med at tale om charteret for fundamentale rettigheder, som jo netop lægger vægt på, at vi hver især kan være dem, vi er, og leve frit, og en af de ting er jo netop også at få anerkendt ens køn.
Det, som man har gjort med den her lov, er at fratage nogen en rettighed, som de havde.
Det er også blevet stærkt kritiseret af en række internationale organisationer, netop fordi man går på kompromis med den enkeltes rettigheder og den enkeltes frihed.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-28:
Nu står jeg med charteret om grundlæggende rettigheder her foran mig, og jeg kan ikke finde det, hr. Rasmus Nordqvist nævner.
Måske han vil hjælpe mig og fortælle, hvad det er for en bestemmelse, der omtaler køn.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-05-28:
Der er ikke nogen bestemmelse, der omtaler køn.
Men der er friheden til at være den, man er, og det er jo netop det, som det her handler om.
Det er at kunne være den, man er, kunne leve frit som den, man er.
Det er de værdier, som EU bygger på, og som jeg synes er meget vigtige at stå op for.