runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2021-05-04:
Jeg tror ikke, jeg kan komme i tanke om noget dyr, vi holder i Danmark, som ikke er et redskab til et eller andet – et redskab til hygge i sofahjørnet, et redskab til at producere noget mælk, et redskab til hvad ved jeg.
Det, der faktisk er meningen med de her dyr, er, at de jo ikke bare skal være redskaber.
Det er jo et ædelt formål, som indebærer, at de ikke bare skal være redskaber.
Nu smuttede det andet spørgsmål lige for mig.
Vi har faktisk gjort en hel del for at diskutere det og ramme ind, hvordan man kan gøre det her.
Det, det handler om, er, at man jo allerede i efteråret skal vurdere, hvad der egentlig er fødegrundlag til, og så må man regulere bestanden, hvis man vurderer, at der ikke er føde nok.
Så kan der selvfølgelig komme akutte situationer – akut frost eller akut tørke – som kan reducere fødemængden, og så må man jo også gå ind og regulere.
Men meningen er faktisk, at man med godt landmandskab nogenlunde kan vurdere, hvordan situationen vil være, og om dyrene får nok at spise.
De skal ikke tilskudsfodres, og det er der to grunde til: For det første skal vi ikke have mere næring ud i de her arealer – det er der ikke brug for ret mange steder i Danmark, for vi ødelægger den balance, der er – og for det andet gør vi dyrene vant til mennesker, og vi har ikke brug for, at de kommer vadende og skal have mad fra alle mulige publikummer hele tiden; de må gerne have en naturlig adfærd.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-05-04:
Jeg er selvfølgelig glad for, at ordføreren siger en masse om, at vi skal have god dyrevelfærd, at dyrevelfærden skal være i top – det er det, jeg hører – men jeg er lidt i tvivl om, om ordføreren mener, at dyrene skal fodres og vandes, eller om de udelukkende selv skal kunne finde føde, og hvis de ikke kan det, skal de tages ud, for så er der for mange.
Det kan ordføreren måske gøre mig lidt klogere på.
Mette Gjerskov (S), 2021-05-04:
Nu gør vi det på statens arealer, fordi det er det hurtigste, og vi vil gerne i gang hurtigst muligt.
Så må vi se på lovgivningen om det andet senere.
Hvad angår størrelsen, så er det, vi har forventet, omkring 1.700 ha pr. naturnationalpark, men det kan jo variere meget.
Så jeg tror ikke, man kan sige helt præcist, hvor mange hektarer det bliver, men det er i den størrelsesorden.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-05-04:
Tak for det meget klare svar.
Dyrene skal ikke tilskudsfodres, så dyrene skal mere bruges som et redskab til at regulere naturen frem for alt mulig andet.
Så dyrene bliver nu til statens redskaber – sådan må jeg forstå det.
Den anden ting er, at når vi så går ind og vurderer dem ikke individuelt, men i flok, hvordan vil man så vurdere, om huldkvaliteten er i orden på hvert enkelt dyr?
Det er jeg meget i tvivl om.
Mette Gjerskov (S), 2021-05-04:
Jeg kan ikke forestille mig andet, men det bliver ikke nødvendigvis i hele skoven.
Altså, jeg går ud fra, at det vil blive sådan, at der i nationalparkerne vil være nogle særlige områder.
Der kan f.eks. være – sådan er det jo også i dag – særlige orkideer og naturtyper, man virkelig skal passe godt på.
Det er jo så ikke de områder, man fræser igennem, og hvor der er brede stier og adgang til alt muligt.
Men der vil jo være forskellige steder i naturnationalparkerne, hvor man kan forskelligt, ligesom det er i dag.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-04:
Nu har jeg et par gange spurgt ordførerne om, om man kan lade kommuner og fonde ansøge om at etablere en naturnationalpark, og der tænker jeg, at der implicit i det er, at de også selv vil finansiere både arbejdet og gennemførelsen.
Svaret har været, at det kommer til at tage for lang tid.
Hvis ministeren er enig i det, vil ministeren så ikke forklare mig, hvad det er, der gør, at det tager længere tid end at etablere en naturnationalpark på statens arealer?
Lea Wermelin (S), 2021-05-04:
Jeg tror, at man skal passe på, at man ikke, fordi man stiller nogle spørgsmål, på den måde lægger an til at anklage regeringen eller de andre partier, som gerne vil have naturnationalparker i Danmark, for, at der er tale om at fifle med reglerne.
Det er jo på ingen måde tilfældet – på ingen måde.
Det er også derfor, jeg siger så klart, som jeg overhovedet kan: Vi kommer ikke til at gå på kompromis med dyrevelfærden.
Og jeg vil meget gerne være med til at svare på alle de spørgsmål, som Venstre har i det her, men jeg tror faktisk godt, vi kan finde hinanden.
Erling Bonnesen (V), 2021-05-04:
Det kan virkelig undre, at ministeren ikke kan bekræfte, at man vil overholde den generelle dyrevelfærdslovgivning i Danmark.
Det må jeg sige.
Det kan virkelig undre.
Så lægger man op til kreativt at sige: Vi skal ikke vurdere det enkelte dyr, vi vurderer det i flok derude.
Det er jo en af de der kreative måder, man forsøger at omgå det her på.
Hvad så nu i en naturnationalpark, hvor man har en flok, og så er der et af dyrene i flokken, som bliver sygt, og som man normalt også ville være forpligtet til at behandle.
Det får man så ikke set, på grund af at man lemper og skærer hjørner og fifler med reglerne.
Eller det kan være et dyr, der brækker benet: Hvad skal der ske med det?
Skal det bare have lov til at ligge og lide?
Det vil normalt være en overtrædelse.
Lea Wermelin (S), 2021-05-04:
Jeg vil gerne starte med at sige, at vi ikke kommer til – hverken med den nuværende regulering eller med den regulering, vi lægger op til i forhold til naturnationalparkerne – at gå på kompromis med dyrevelfærden.
Det er ikke til diskussion.
Derfor mener vi også, at det lovgrundlag, der ligger her, er fuldt ud med til at sikre, at vi kan passe godt på dyrevelfærden.
Det er også vigtigt, synes jeg, at betrygge de ordførere, der har spurgt ind til det her, og sige, at man altså ikke kan dispensere fra den § 2, der ligger i dyrevelfærdsloven, om forsvarlig behandling af dyr.
Det kan ikke lade sig gøre.
Erling Bonnesen (V), 2021-05-04:
Tak for det.
Men det er jo godt, når der er nogle, der vil gøre noget godt for naturen.
Det gjorde vi også i den tidligere blå regerings tid, og det forsøger man også på nu, og det er jo godt.
Men så har vi også vores dyrevelfærdslovgivning, og ministeren har jo helt ret i, at vi har forsøgt at få sat fokus på det her nu i den her debat, og det vil jeg også gøre igen i min bemærkning til ministeren.
Det må jo være helt oplagt, at man selvfølgelig i enhver situation, når man har dyr i sin varetægt, har en forpligtelse til at sørge for, at de har det godt – og det hører jeg også ministeren sige de skal have.
Så kan det vel ikke være så svært – og det er så mit spørgsmål – for ministeren at bekræfte, at selvfølgelig skal den generelle dyrevelfærdslovgivningen i alle situationer, hvor man har dyr i sin varetægt, overholdes til punkt og prikke, uanset om det er i en naturnationalpark, i et afgræsningsprojekt eller et hvilket som helst andet sted, helt over til hamsteren og kattekillingen derhjemme.
Lea Wermelin (S), 2021-05-04:
Det er rigtigt, at vi simpelt hen er grebet af en uendelig utålmodighed efter at komme i gang med at gøre noget godt for Danmarks natur, for vi har både set i rapport efter rapport, at det går den forkerte vej, og vi kan jo også se derude, at der er tusindvis af dyre- og plantearter i Danmark, der har det for dårligt.
Det er derfor, vi siger: Lad os nu komme i gang.
Vi har statens arealer – lad os stoppe skovdriften der, hvor det giver mening; lad os give plads i de her nye naturnationalparker.
Så vi starter på statens arealer, men vi har også meget klart tilkendegivet, at næste skridt bliver at kigge på de private arealer, på de fondsejede arealer og i virkeligheden også på at give mulighed for, at kommunerne kan være med.
Så det er bestemt noget, vi gerne vil, men det kræver så også et decideret lovgivningsmæssigt arbejde på det område, som er mere komplekst, når det ikke handler om statens arealer, og som derfor også vil tage mere tid.
Christian Juhl (EL), 2021-05-05:
Nej, det er jeg ikke.
Jeg er bare i tvivl om, om de sidder i de israelske fængsler.
Jeg siger, at der måske er folk i de israelske fængsler, som kan betegnes som terrorister.
Jeg ved det ikke, for de har aldrig været for en dommer, så vi ved ikke, hvad dommen ville have været, hvis de var kommet for en dommer.
Nogle af dem har måske været tæt på at komme for en militærdomstol, men jeg ved ikke aktuelt, om der sidder terrorister i de israelske fængsler.
Jeg ved, at der sidder modstandsfolk, og at der sidder politiske modstandere, som aldrig nogen sinde har fået lov til at komme for en dommer.
Søren Espersen (DF), 2021-05-05:
Altså, det her er jo en sofistikeret diskussion om budgetstøtte.
Jeg vil egentlig gerne høre, om ordføreren vil acceptere, at vi giver penge – som i klingende mønt – til FN-systemet, til EU-systemet, til Verdensbanksystemet, som så uddeler pengene.
Altså, det er jo sådan, det foregår.
Så kan vi jo altid stå og vaske hænder og sige: Vi giver ikke budgetstøtte.
Jo, vi gør.
Vi lader bare nogle andre kanaler sluse det videre, og igennem alle mulige finurligheder ender pengene hos terrorister og deres familier.
Sådan er det.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-05-05:
Det her er jo ikke en ny diskussion her i salen, diskussionen er også blevet taget før min tid, kunne jeg læse mig til her, for den forhenværende udenrigsminister Anders Samuelsen sagde bl.a. i 2018, og jeg citerer: »...vil jeg gerne understrege en central pointe, nemlig at den finansielle støtte til de palæstinensiske fanger og deres familier ikke finansieres af danske bistandskroner eller af EU-midler.
Danmark yder ikke budgetstøtte til selvstyret; danske bistandsmidler til Palæstina går primært via multilaterale organisationer eller fælles donorarrangementer, hvor der er indbygget kontrolfunktioner.
Bistandsmidlerne er således øremærket til specifikke indsatser som statsopbygning, økonomisk udvikling og menneskerettigheder.«
Nu har vi så i dag et forslag fra Nye Borgerlige.
Der vil jeg så også gå tilbage i historien og sige, at vi jo har ydet bistand til Palæstina siden Osloaftalerne i 1990'erne, og målsætningen er jo at opbygge en palæstinensisk stat som led i en tostatsløsning og dermed også understøtte en fredsløsning mellem israelerne og palæstinenserne.
Meget af den indsats, vi gør i Palæstina, går faktisk også på to ben, og således støtter vi også et israelsk center for menneskerettigheder i de besatte områder.
Der er også forskellige dialoger på tværs, som også understøttes, der er også ungdomsprogrammer.
Vi støtter jo også primært gennem FN's organisation UNRWA, som flere af os havde fornøjelsen af at møde her tidligere på året, og som jo kører skoler, sundhed m.m. i Palæstina; hvis de ikke var der, var der ikke nogen lærere, så var der ingen uddannelse.
Så derfor vil vi fastholde støtten til Palæstina, som den foregår i dag, men selvfølgelig skal vi også sikre, at der ikke sker svindel med bistandsmidler.
Det er jo generelt, at vi altid skal sikre, at vores midler går til der, hvor de skal gøre gavn, og hvor de har en effekt, og til de rette grupper.
Så Det Konservative Folkeparti støtter ikke forslaget.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-05-05:
Okay, det skal jeg gøre så.
Ordføreren siger, at der måske er civile, der er blevet slået ihjel.
Er ordføreren i tvivl om, hvorvidt der er civile, der er døde i terrorangreb i Israel?
Christian Juhl (EL), 2021-05-05:
For det første har jeg ikke hørt PA opfordre til terrorisme.
Hvis Søren Espersen generaliserer og siger, at alle, der sidder i de israelske fængsler, er terrorister, kan vi jo ikke snakke sammen, for det er lodret usandt.
De er bare interneret, og det viser jo også israelernes holdning, og hvordan de behandler palæstinensere: Ind i kachotten, og bliv siddende der i rigtig, rigtig mange år.
Og kald dem så terrorister, for så kan sådan en som Søren Espersen jo rejse rundt og bruge det udtryk.
Søren Espersen (DF), 2021-05-05:
Men de danske frihedskæmpere begik ikke terrorisme, for de gik aldrig efter civile mål.
Det er korrekt, at de angreb en besættende magt, og det mener jeg ikke engang der er tale om i forhold i Israel-Palæstina-konflikten, for det er en anden historie, en juridisk historie, som vi to også har drøftet mange gange.
Men at der skulle være en forbindelse, at det overhovedet skulle nævnes i den sammenhæng på en 5. maj, synes jeg er forargeligt.
Er det okay, at vi bliver ved med at give støtte til et system, som på den måde udklækker terrorister og opfordrer til og driver terrorisme?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-05-05:
Det er jo så en analyse eller betragtning, som Søren Espersen har, i forhold til hvad man så definerer som budgetstøtte.
Når man kanaliserer midler over i et multilateralt system, som står for at udbetale lønninger til lærere, så kan man kalde det budgetstøtte eller ej, men det er jo netop i stedet for, at det går til en stat, hvor man så gør det med en blankocheck.
Sådan gør man det jo ikke.
Det går jo direkte igennem UNRWA, som har det mandat, de har, og det handler bl.a. også om at sørge for skolegang og bøger, og hvad de ellers indkøber.
Christian Juhl (EL), 2021-05-05:
Jeg siger, at der muligvis er terrorister i de israelske fængsler, der måske har bombet civile.
Det er jo en ret, de har ifølge internationale regler.
Hvis man er et besat land, har man ret til at gøre aktiv modstand mod den overmagt, der er der – det betyder politi og militær.
Det er der ikke noget nyt i.
Det håber jeg da heller ikke at hr. Søren Espersen mener.
Det var det, der skete fra 1940-1945 i Danmark – nja, et stykke inde i 1940, måske i 1941, vil jeg sige – da dele af den danske befolkning gik aktivt til modstand mod den tyske besættelsesmagt.
Søren Espersen (DF), 2021-05-05:
Vi fik en gennemgang af ordførerens holdning til det her, men det havde ikke rigtig noget at gøre med det beslutningsforslag, der ligger, nemlig om Danmark fortsat skal betale til et system, hvor pengene ender hos terrorister og terroristernes pårørende, og som på alle måder støtter terrorisme, eller om vi skal holde op med det.
Det er det, der er udgangspunktet for det her beslutningsforslag.
Den tror jeg nok vi alle sammen er klar over.
Ordføreren spørger, hvad alternativet er.
Altså, alternativet til at støtte terror er ikke at støtte terror.
Det er egentlig meget simpelt.
Det er en meget simpel måde at sige det på.
Der er masser af ting, man kunne støtte palæstinenserne med, men man tøver med det fra mange sider.
Jeg nævnte Norge i min tale som en af dem, der ikke vil være med mere.
Så jeg vil simpelt hen bare gerne koncentrere mig om den ene ting: Er det i orden, at vores pæne danske skattekroner går til noget så usselt som terrorisme?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-05:
Men spørgsmålet er jo så bare, hvad alternativet er.
Hvad er løsningen?
Jeg mener netop, at vi skal ind og styrke civilsamfundsorganisationer.
Det hænger sammen med, at balancen overhovedet ikke eksisterer i den her konflikt.
Vi har en højteknologisk moderne stat over for palæstinensere, som ikke har de samme rettigheder.
Vi har kampklædte soldater over for børn med sten.
Det er ikke lige.
Selvfølgelig – det var også derfor, jeg før svarede fuldstændig klart og tydeligt – foregår der også forkerte ting på den anden side.
Men det er forkert at sige, at vi her har at gøre med to parter, der er ligeværdige.
Det passer ikke, og indtil vi som samfund – både som land, men også internationalt – anerkender det, kan vi ikke bidrage til at løse konflikten.
Det er derfor, at jeg sætter fokus på den rapport, der kom i sidste uge, nemlig at der er apartheidlignende tilstande i Israel.
Søren Espersen (DF), 2021-05-05:
Men det her handler jo ikke om løn til lærere eller om skolebøger, selv om de er nok så forfærdelige.
Jeg har set dem, også de engelske udgaver af dem.
Men det er én ting.
Noget andet er, at jeg bare synes, det er vigtigt, at ordføreren erkender noget.
Hvis jeg giver penge til ordføreren, som så giver dem videre til en anden, så har jeg ikke givet den anden nogen penge, altså, det er jo egentlig det, ordføreren siger, og det var også den logik, der lå i den tidligere udenrigsminister Anders Samuelsens måde at se på det på.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-05:
Det kan der svares meget enkelt på: Jo.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-05-05:
Hvis ordføreren ved lidt om, hvad jeg tidligere har været ude at sige om Israel-Palæstina-konflikten, vil ordføreren også vide, at jeg på ingen måde støtter alt, hvad især Netanyahuregeringen gør og har gjort.
Men jeg må indrømme, at jeg godt nok synes, at der er en voldsom ubalance i det, vi nu hører hr. Sikandar Siddique sige, for der var ikke ét ord om, at palæstinenserne også bærer et hovedansvar – eller et medansvar for den sags skyld.
De bærer åbenbart intet ansvar; det er alene israelerne, der er skyld i, at der er civile, der dør.
Så er det bare, at mit spørgsmål til ordføreren er meget enkelt: Anerkender hr. Sikandar Siddique ikke, at f.eks. det, at Hamas decideret dræber civile, og at Hamas har en erklæret målsætning om, at Israel skal fjernes fra verdenskortet, er med til at destabilisere situationen?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-05:
Tak, formand.
Så sent som i sidste uge konstaterede den internationale og bredt anerkendte menneskerettighedsorganisation Human Rights Watch, at palæstinenserne lever under apartheidlignende tilstande, og at deres besættere, altså den israelske stat, gør sig skyldig i forbrydelser mod menneskeheden.
Det føles helt, helt forkert, og det er et bevis på, at Nye Borgerlige har en uovertruffen træfsikkerhed, når det kommer til at stille sig på den forkerte side af historien.
Det lykkes altid at stille sig på den forkerte side – i denne sag står de på besætternes side; på apartheidens side; på samme side som dem, der begår forbrydelser mod menneskeheden.
Derfor kan Frie Grønne naturligvis under ingen omstændigheder støtte forslaget.
Danmark burde i stedet for støtte palæstinenserne langt mere.
Regeringen burde tage klart og utvetydigt afstand fra de forbrydelser, som den israelske stat og de ulovlige bosættelser gør sig skyldig i.
Vi burde insistere på, at palæstinenserne selvfølgelig skal have præcis de samme rettigheder som israelerne, uanset om løsningen bliver en enstats- eller en tostatsløsning.
FN har ved flere lejligheder advaret om, at civilsamfundsstøtten er under voldsomt pres, da Israel forsøger at delegitimere civilsamfundsorganisationer, der er kritiske over for bl.a. israelske bosættelser.
Palæstinensernes kamp for frihed, lige rettigheder og ret til selvbestemmelse ligger Frie Grønne meget på sinde, ikke specielt fordi de er palæstinensere, men fordi de er borgere på den her planet, der ligesom alle os andre skal have mulighed for at praktisere de menneskerettigheder, der burde gælde os alle.
For menneskerettighederne får først for alvor værdi, når de gælder alle, også palæstinenserne.
Det, jeg prøver at sige, er, at vi alt for længe har set passivt til, mens Israel har udøvet statsterrorisme.
Alt for længe har vi set passivt til, mens børn, ældre og gamle bliver fængslet.
Alt for længe har vi set til, mens palæstinensernes menneskerettigheder bliver krænket.
Og alt for længe har vi set til, mens en hel palæstinensisk befolkning er lukket inde i et åbent fængsel.
Tiden er til at stå op for det palæstinensiske folk.
Tusind tak for ordet.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-05-05:
Det gør man jo ikke, hvis man støtter gennem det multilaterale, for så ville al multilateral bistand jo være budgetstøtte.
Er det sådan, jeg skal forstå Søren Espersens ræsonnement?
Det er vel det.
Hvis det fra dansk side var rent bilateralt, ville vi ikke selv have den komparative styrke, hvorfor vi får mere for vores penge ved at give dem til en specialiseret organisation, som netop forstår at arbejde dér og gøre det neutralt.
Så er det i vores optik mere effektivt.
Vi har jo også haft et repræsentationskontor dernede, men det mener jeg faktisk er lukket.
Der var man selv med fra dansk side.
Men der er indbygget kontrolfunktioner, og vi skal selvfølgelig sikre, at der ikke er svind, og derfor var chefen for UNRWA bl.a. i Danmark, selvfølgelig også for at få en drøftelse af, hvad status er, og hvad der foregår.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-05-05:
Det betyder jo så, at jeg må spørge: Hvorfor blev der så ikke sagt et eneste ord om det i talen?
Én ting er jo, at jeg heldigvis er glad for det svar, men det var bare ikke det, der blev lagt frem i hr. Sikandar Siddiques tale om, hvad Frie Grønne vil og ikke vil.
Hele min pointe er, at hvis vi skal have sikret stabiliteten, så vi på den lange bane får to lande, der lever i sameksistens, bliver vi også nødsaget til at stille krav til begge parter.
Derfor efterlyser jeg bare, at Frie Grønne også siger til palæstinenserne: I har altså også et ansvar for at sikre stabiliteten; det er ikke kun Israel.
Søren Espersen (DF), 2021-05-05:
Jeg må indrømme, at jeg er rasende over, at hr. Christian Juhl den 5. maj står og sammenligner danske frihedskæmpere med Hamas og terrorister.
Jeg kan slet ikke forstå den sammenligning.
Alene det, at de danske modstandsfolk og frihedskæmpere aldrig nogen sinde gik efter civile mål, men altid efter militære mål, gør, at der er en verden til forskel.
Så jeg vil gerne have, at hr. Christian Juhl trækker den bemærkning tilbage, for den var upassende.
Karsten Hønge (SF), 2021-05-05:
Nej, men i forhold til den sætning, som hr. Søren Espersen siger, altså at det ene ikke udelukker det andet, vil jeg også sige, at det ene netop ikke udelukker det andet, ved at vi da skal fortsætte med støtten til et folk, der i den grad hver eneste dag må bide ydmygelser i sig, som oplever både fysisk nød, oplever materielle afsavn og oplever familier blive splittet.
Og det kan vi godt gøre, samtidig med at vi i øvrigt, når det er på sin plads at gøre det – og det er faktisk ret ofte på sin plads – kritiserer det palæstinensiske selvstyre, både i forhold til korruption, nepotisme og, synes jeg jo også, et meget tyndslidt demokrati.
Så det kan man godt gøre samtidig.
Christian Juhl (EL), 2021-05-05:
Tak for det, og tak til formanden for hjælpen – et kort øjeblik, mens jeg holder min ordførertale.
Danmark var et af de første lande, der anerkendte Israel som land.
Danmark bør være et af de første lande, der er med til at sikre, at Palæstina får deres eget land, hvor de kan udvikle demokrati og ordentlige vilkår for at leve i fred med deres naboer.
Når vi snakker om støtte til Palæstina, er det, fordi det er et besat land, og fordi de ikke har fået det land, som de har fået lovning på af det internationale samfund, også Danmark, i rigtig, rigtig mange år.
Israel er en besættelsesmagt.
De udøver statsterrorisme over for civile.
De laver ulovlige bosættelser osv. osv.
Palæstinenserne er i den her sammenhæng et besat folk med begrænset ret til at styre i deres eget område.
I israelske fængsler er der politiske fanger, og der er syge, der er ældre, der er børn.
De får en elendig behandling.
Der er muligvis terrorister, hvis terrorister er nogle, der har angrebet civile israelere.
Der er modstandsfolk, der aktivt er gået til modstand mod besættelsesmagten – noget, vi i Danmark i dag og i går har hædret, når det gælder nogle af de danskere, der gik aktivt til modstand, da vi var besat.
Dem kalder jeg ikke terrorister, dem kalder jeg folk, der kæmper for deres eget lands frihed.
Så er der politiske modstandere, der er sat i fængsel uden overhovedet at have været for en dommer.
Alle får de bistandshjælp, og det gør deres familier også, fordi de skal have noget at leve af, ligesom fængslede i Danmark får bistandshjælp, uanset hvad for en straf de har fået.
Hvad er alternativet?
Alternativet er, at vi gør meget mere aktivt for at tvinge besætteren til at acceptere, at palæstinenserne skal have deres eget land, og at de skal have ret til at leve i fred i deres eget område.
Hvis ikke vi gør det, fortsætter den ganske uholdbare situation, som der er i området i øjeblikket.
Der nytter det ikke at forherlige hverken israelere eller palæstinensere, for der er ikke noget at forherlige i den her konflikt.
Der er kun én ting, og det er, at nogen hjælper dem med at få løst den her konflikt, så begge folk får deres eget land og kan leve uden trusler i hverdagen.
Vi kan ikke støtte forslaget, da det er nødvendigt at støtte palæstinenserne, så længe de er et besat land, og så længe vi ikke har givet dem den ret, de har til at få deres eget land.