Jane Heitmann (V), 2019-03-12:
Tak, formand.
Kan du høre, hvad jeg siger?
Langt de fleste af os vil svare ja, men omkring 900.000 danskere vil enten ikke svare, fordi de ikke har hørt spørgsmålet, eller også vil de sige: Hvadbehager?
Af de 900.000, der som anslået har udfordringer med hørelsen, vil hovedparten være mænd, og ca. 50 pct. af alle danskere over 75 år vil have nedsat hørelse.
Hvis vi ser lidt i krystalkuglen, vil vi i 2030 have 230.000 flere ældre, og en stor del af disse vil have udfordringer med hørelsen.
Vi lever i dag i en frygtelig larm med høj musik og gadestøj og lyd fra radio-tv og støj fra arbejdspladsen og meget mere, og det udfordrer vores hørelse.
En ting er, at nedsat hørelse udfordrer den enkeltes hverdag og sociale liv, en anden ting er, at der er umådelig lange ventetider på høreapparatbehandling.
I november 2018 var ventetiden mellem 15 og 115 uger på offentlig hørebehandling.
115 uger – det er altså mere end 2 år.
Og det er en helt igennem uacceptabelt lang ventetid, og derfor er der brug for handling nu.
Vi er i Venstre utrolig glade for den finanslovsaftale, som vi har indgået med Dansk Folkeparti.
Med 25 mio. kr. årligt fra 2019 tager vi nu et stort og vigtigt skridt for sammen at give danske hørepatienter bedre muligheder for at få hjælp til deres høretab.
I dag er det næsten umuligt for patienterne at navigere mellem de offentlige og private tilbud.
Samtidig er det ikke muligt for patienterne at vide, hvilke private økonomiske interesser en læge har på området.
Og det går simpelt hen ikke, at man som patient i det danske sundhedsvæsen ikke kan være sikker på, at det udelukkende er en sundhedsfaglig vurdering, der afgør lægens anvisninger.
Der vil blive indført nye nationale kvalitetskrav, som gælder for både offentlig og privat høreapparatbehandling.
Og der bliver indført krav om brug af faglig vejledning ved visitationen, og det betyder ens kriterier for vurdering af høretab, uanset om man som patient har valgt et offentligt eller privat tilskud.
Med en ny informationspjece, som øre-næse-hals-lægerne skal udlevere, sikrer vi, at alle patienter med et ikkekompliceret høretab får en reel mulighed for at vælge mellem de forskellige tilbud på et oplyst grundlag.
Så skal vi have mere viden om området, og det får vi, fordi øre-næse-hals-læger på offentlige og private klinikker i fremtiden skal indberette patientdata om f.eks. ventetid og kvalitet.
Endelig strammer vi reglerne for lægernes tilknytning til detailsalg af medicinsk udstyr, og det gør vi for at sikre, at det er en lægefaglig vurdering og ikke økonomiske interesser, som styrer lægens afgørelse.
Det duer simpelt hen ikke, at danske patienter skal leve med den risiko, at det er økonomiske interesser frem for en lægefaglig vurdering, der ligger til grund for valget af medicinsk udstyr eller i det her tilfælde et høreapparat.
Med skærpet oplysningspligt for læger, der både arbejder i klinikken og samtidig har en tilknytning til detailbranchen, og med et fremtidigt forbud mod at øre-næse-hals-læger samtidig kan have medejerskab af en virksomhed med detailsalg, styrker vi nu habiliteten.
Sidst, men ikke mindst, giver det mening, at vi på sigt får et mere ensartet tilsyn.
Der bør, ligesom på alle andre områder af vores sundhedsvæsen, tilstræbes mere ensartethed i behandlingen.
Det må ikke være det rene postnummerlotteri, når et høretab skal behandles.