runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-20:
Tusind tak for det.
Jeg står her som substitut for fru Pia Kjærsgaard, men har dog fået en tale med, som jeg har lovet at læse op.
Nogle tilsidesætter fuldstændig de her hensyn og handler ulovligt, og det er selvfølgelig ikke i orden.
En ting er, hvad angår importen af sjældne og ulovlige kulturgenstande, og en anden er eksporten eller udleveringen af sjældne genstande. Senest har det handlet om en brasiliansk fjerkappe, som er kommet til Danmark og har været her i over 300 år.
Den skal nu tilbage til Brasilien, hvor lov og orden jo ikke just hersker, og her mener vi altså, at vi bør handle med samme årvågenhed og agtpågivenhed.
Her skal vi selvfølgelig lade fortid være fortid.
Vi skal heller ikke udlevere kulturelle genstande, som er kommet til Danmark for 100, 200 eller 300 år siden.
Det mener vi simpelt hen er forkert.
Vi mener heller ikke, at vi skal glemme, hvilken forfatning de her genstande kunne have været i, hvis de var blevet i deres oprindelige lande.
For hvordan behandler de egentlig deres kulturarv i eksempelvis Irak, hvor den oldgamle assyriske by Nimrud er blevet bulldozet, eller i Syrien, hvor terrorister sprængte Palmyra i luften?
Derfor er vi heller ikke så kede af, at der er blevet bragt kulturgenstande til Vesten – nogle gange desværre på ulovlig vis eller i en tid, hvor der ikke var love på plads.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2025-02-20:
Tak for det.
Vi støtter også forslaget og er jo glade for at høre den brede opbakning.
For det er måske ikke så meget os, der er i risiko for at miste vores kulturarv lige nu, men jeg synes jo, at det her initiativ i virkeligheden også er en håndsrækning til de lande og regioner i verden, som står i en usikker situation, og som jo kan tabe på mere end én måde – også ved at situationen bliver udnyttet til ulovligt at eksportere kulturarvsgenstande fra de lande.
Så jeg ser mest den her forordning og nu vores nationale implementering som en håndsrækning til de her lande og regioner i respekt.
Så med de ord er der fuld opbakning til forslaget.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-02-20:
Ja, den liste vil vi meget gerne være med til at give, hvis ministeren får indkaldt til forhandlinger, så vi kan få ændret på de her regler.
Men det er jo nemt for ministeren at stå og sige, at det er rigtigt, hvad Danmarksdemokraterne siger, og at man er med på strategien, men man gør jo ikke noget.
Er ministeren enig i, at det her giver en skævvridning af land og by, og at det giver god mening, at man får det op på tagene, at vi i Danmark faktisk kan dække vores behov for strøm fra solpaneler, hvis vi får det op på tagene, i stedet for at bruge god landbrugsjord?
Så er det jo også lidt spøjst, for hvis man er enig i den strategi, hvorfor indkalder man så ikke partierne til forhandlinger, så vi kan rykke i den retning?
Der er jo masser ting, vi kan gøre for at gøre det lettere at få det op på tagene.
Lars Aagaard (M), 2025-02-20:
Prøv at nævne en ting.
Vi har en udbredelse af vedvarende energi på land i Danmark, hvor hovedprincippet er, at det er markedsdrevet.
Der skal være nogle, der kan få dækket omkostningerne, og der skal være nogle, der stiller pladsen til rådighed.
For markanlæggnes vedkommende er det kommunerne, der afgør, om pladsen skal stilles til rådighed, og det er markedet, der afgør, om der er økonomi i det.
På tagene er der i min optik ikke væsentlige barrierer for det, men jeg lytter gerne, hvis man har fundet nogle, som jeg ikke kender til, og nogle af dem kan være relevante.
Men jeg vil gerne se listen, før jeg indkalder Danmarksdemokraterne til et møde for at se, om der er gode idéer.
Jeg udelukker ikke, at Danmarksdemokraterne kan få en god idé; jeg vil bare godt have lov at se den, før jeg tager stilling til den.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-20:
Vi kan jo nemt få en spøjs debat her, for det, som er det gode ved at få nogle flere solceller op ude på landet, er jo, at der så er nogle arealer, hvor der ikke længere skal være pesticiddyrkning for at lave ekstra svinefoder.
Så får man i stedet for et solcelleanlæg, og med tiden får man også nogle beplantningsbælter, som vokser op.
Jeg tror også, en del af problemet her er, at man opsætter solcellerne først.
Så går der 5 år, og så har man et beplantningsbælte uden om, som sådan set er en del af planlægningen, og som gør, at man ikke kan se de her solcelleanlæg i så høj grad.
Jeg kunne godt tænke mig at høre klart fra ministeren, om han vedkender sig, at vi har aftaler omkring en firdobling af vedvarende energi på land.
For der var et interview for nylig, hvor man godt kunne læse det, som om ministeren slet ikke troede på, at vi fik den firdobling, og jeg har det sådan, at hvis ministeren ikke tror, at den firdobling kommer til at ske, så skal vi jo justere på vores eksisterende aftaler.
Jeg har egentlig et indtryk af, at vi er kommet godt i gang.
Så vil ministeren bekræfte, at vi stadig væk skal forfølge at få den firdobling af vedvarende energi på land?
Lars Aagaard (M), 2025-02-20:
Jeg er sådan set enig med hr. Søren Egge Rasmussen i, at der er en række fordele ved at have lokal produktion af strøm.
Ud over nogle af de effekter, som hr. Søren Egge Rasmussen nævner, er der jo også muligheder for, at der kan opstå noget erhvervsmæssig aktivitet i tilknytning til solcellerne.
Vi har en aftale om en firdobling af energi fra sol og vind på land, som er markedsdrevet, og der er to forudsætninger, der skal være på plads, for at det kan realiseres – ej, der er lidt flere, men sådan lidt simpelt er der to.
Den ene er, at der skal være en efterspørgsel, og så er der den anden, som er, at der skal være plads.
I den politiske aftale, der er lavet, er der ikke sat penge af til at give støtte til sol og vind, og som tallene er lige nu, har efterspørgslen ikke udviklet sig sådan, som man forventede det, dengang hr. Søren Egge Rasmussen var med til at indgå aftalen.
Det vil sige, at med den viden, vi har lige nu, ser det svært ud, at markedet kan drive en firdobling.
Vi er i gang med at lave de opdaterede tal.
Det kommer i klimafremskrivningen, og der vil jeg selvfølgelig med forligskredsen, når vi har de endelige tal og en ny fremskrivning af, hvordan det ser ud i forhold til VE, have en snak om, hvordan vi så skal justere politikken i det omfang, man vil det, og herunder hører jeg det selvfølgelig også gerne, hvis Enhedslisten f.eks. vil give tilskud til VE på land, altså sende penge til Kina til solceller.
Svaret er lidt det samme som til Danmarksdemokraterne: Kom endelig med de konkrete forslag.
Vi har haft en proces med at lave solcellestrategien, hvor vi har haft mange aktører fra den branche inde og pege på, hvad de konkrete snubletråde, som de oplever, er.
Vi har adresseret en del af dem, herunder det omkring leasing, og der er noget, der handler om godkendelse af anlæggene osv., og at elnetvirksomhederne skal være hurtigere og mere præcise osv.
Så kom gerne med relevante barrierer, som vi ikke allerede har adresseret.
Nu er det sådan, at der jo er forskel på Danmark og Sverige, herunder er der forskellige afgiftssystemer og forskellig styring af den kommunale økonomi.
Jeg er jo ikke minister i Sverige, så jeg skal ikke svare på, hvorfor man gør det på den måde, som man gør det der, men det grundlæggende princip om, at man har en adskillelse mellem velfærdsøkonomi og kommerciel økonomi på det kommunale område, mener jeg er fornuftigt.
Det var man fra Enhedslisten i øvrigt selv med i en aftale om i 2020, hvor man fastholdt, at der skulle ske en selskabsudskillelse.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-02-20:
Der er noget, jeg er nødt til at spørge ministeren om.
Det handler jo nogle gange om den planlægning af opstilling af solceller, der er, og så anden planlægning i forhold til at forskønne områder.
Jeg bor selv i Helsingør Kommune, og der er man på vej med en solcellepark ude i Skibstrup ved Ålsgårde.
Samme sted har man – det sker på landsplan, og tak for det – besluttet sig for, at nogle af de her grimme luftledninger skal graves ned i jorden.
Det er jo en supergod idé, og det handler om at forskønne området.
Samtidig beslutter kommunen så at opstille en kæmpe jernmark på 60 ha.
Det giver jo ikke mening.
Er der ikke noget her, man fra statens og kommunal side kunne tale lidt bedre sammen om, i stedet for at lave sådan noget makværk med at stille en jernmark op?
Lars Aagaard (M), 2025-02-20:
Nu er vi der igen.
Det er okay, at I vil centralisere og københavnergøre den beslutning, gøre det til en folketingsbeslutning og sige til den kommune, hvor et flertal, der er demokratisk valgt, gerne vil have et VE-anlæg: Det må I ikke, fordi vi her i Folketinget har en anden holdning.
Det er fair nok at være centralist – det er fair nok – men det er det, I siger.
Det er jeg ikke.
Så er det en ærlig politisk diskussion i kommunerne, der skal være levende, om, hvad det er for nogle typer anlæg, man vil have der.
Men den type af centralisme, som du er på vej til at tale dig ind i, er jeg imod.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-20:
Jamen vi har det da ikke som vores udgangspunkt at sende penge til hverken Putin eller Kina.
Vi er sådan set interesseret i at få de bedste rammevilkår, så at tingene sker, og vi har selv fremsat et beslutningsforslag, som kommer på den 3. april; der får vi en solcelledebat igen her i Folketingssalen.
Jeg synes, det er lidt beskæmmende, når man ligesom kan se, at man i Sverige f.eks. siger: Vi vil gerne have flere solceller op på kommunale bygninger, men vi skal ikke gøre det ligesom i Danmark.
Man skal ikke gøre det så bøvlet, for så kommer det ikke til at ske.
Jeg tror sådan set, der er nogle steder, hvor vi kan justere på vores nuværende regler og få mere sol og vind op.
Lars Aagaard (M), 2025-02-20:
Sidste gang vi havde den her debat, bad jeg Danmarksdemokraterne sende mig en liste over, hvad det er for nogle bureaukratiske forhindringer, man gerne vil have fjernet, og den liste har jeg ikke modtaget endnu.
Please, send den, så kan vi forholde os til det, og så kan vi tage en snak om det.
Regeringen vil gerne have solceller på tage – under ordnede forhold, selvfølgelig – og min forventning er i øvrigt, hvis man kigger på tallene, at det faktisk nu begynder at gå ret stærkt på tagene, fordi prisen på solceller er kommet ned, og nogle steder er prisen på batterier også kommet ned, og det vil sige, at alle de fordele, som jeg er enig med hr. Dennis Flydtkjær om der er, nemlig lokal produktion, lokal anvendelse og mindre omkostninger til elnettet, kan høstes.
Vi har i øvrigt også ændret tariferingsreglerne, sådan at de gevinster kan komme dem, der investerer, til gode, sådan at man ikke skal betale for omkostninger i elnettet, som man ikke bidrager til.
Så strategien er jeg jo sådan set med på.
Jeg mangler så bare stadig væk at høre fra Danmarksdemokraterne, hvad det konkret er for nogle barrierer man mener der er, som skal fjernes.
Nogle barrierer er der jo og af en god grund, f.eks. at vi skal adskille kommunal erhvervsmæssig aktivitet fra kommunal velfærdsøkonomi.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-02-20:
Når der bliver sat store vedvarende energianlæg op, bl.a. med solceller, så er det jo noget, der er med til at skævvride forholdet mellem land og by, forstået på den måde, at det typiske er folk, der bor på landet, der kommer til at døje med generne af det, og det medfører stor lokal modstand mod det.
Strømmen skal jo så til gengæld bruges i byerne, hvor man egentlig er dem, der skal have forbruget af det, men hvor man jo ikke i stor grad tager del i opsætningen af vedvarende energi.
Så jeg vil egentlig bare høre ministeren, om det ikke ligger lige for med løsningen, altså at man i større grad skal sætte det op på tagene, og om ministeren så ikke er med på, at vi skal have fjernet nogle af de hindringer, der er, så det faktisk er mere attraktivt.
For man undgår jo så, at strømmen skal transporteres ret langt, folk, der bor i byerne, kan være med til at tage en stor del af ansvaret, og man bruger ikke god landbrugsjord på det.
Spørgsmålet er jo så bare, hvorfor man ikke får indkaldt til de forhandlinger, så vi kan få fjernet nogle af de bureaukratiske ting, der forhindrer, at man får det op på tagene i stedet for at bruge god landbrugsjord.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-02-20:
Tak for det, formand.
Tak til alle ordførere for jeres bemærkninger.
Blot vil jeg sige, at det udspringer af forordning om indførsel og import af kulturgenstande, som indeholder et forbud mod indførsel i EU af kulturgenstande, der er ulovligt indført fra tredjelande.
Lige nu oplever man i flere borgerkrige og også i Ukraine, hvordan både russiske tropper, men også deciderede bander og folk plyndrer ukrainske kulturgenstande, udfører dem af Ukraine og derefter sælger dem på det sorte marked.
Det er meget indbringende.
Det er organiseret kriminalitet, der runder et meget højt millionbeløb og somme tider milliardbeløb.
Jeg er glad for, at vi siger nej og gør det på en ordentlig måde og fastlægger et meget fornuftigt sæt regler for, hvordan man ind- og udfører kulturgenstande, og sørger for den nødvendige strafferamme for eventuelle elementer, der ikke ønsker at overholde de regler.
Derfor glæder det mig også, at samtlige af Folketingets partier – indtil videre – støtter lovforslaget.
Jeg skal bare med de ord sige tak for opbakningen og håbe på en favorabel udvalgsbehandling.
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-20:
Tusind tak for det.
Dansk Folkeparti har jo igennem mange år været rigtig kede af, hvordan vores landdistrikter rigtig mange steder er blevet fuldstændig forvandlet til nogle store solcelleparker.
Og vi har undret os over, at når der er så mange offentlige tage og der er masser af kommuner, der egentlig rigtig godt kunne tænke sig i stedet for at rykke nogle af de solcelleparker, som jo ødelægger mange af vores landdistrikter, at få dem op på tagene, men ganske simpelt ikke kan få lov til det på grund af nogle administrative byrder.
Derfor har vi i virkeligheden fremsat det her forslag, hvor vi netop vil åbne op for nogle af de administrative byrder og give både kommuner og regioner og stat lov til at opsætte solceller på deres tage.
Så vi glæder os rigtig meget til debatten i dag og håber selvfølgelig på opbakning.
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-20:
Jeg mener sådan set ikke, at det er noget københavneri at beskytte de mennesker, der står magtesløse tilbage.
Man skal jo huske på, at i rigtig mange landdistrikter kæmper man i forvejen med rigtig mange andre ting.
Der er skolelukninger, købmanden er lukket, og nu har man sådan set kun, hvad kan man sige, et lille landdistrikt tilbage, hvor det er naturen, der så er i førersædet i stedet for.
Når man så får en besked om, at man i stedet for ønsker at opsætte en eller anden kæmpe solcellepark lige ved siden af, kan det jo også have omkostninger, eksempelvis i forhold til huspriserne, ude lokalt.
Har regeringen overhovedet ingen intention om at hjælpe de danskere, der måske, på grund af at deres nabogrund bliver forvandlet til en meget, meget stor solcellepark, mister noget værdi på deres hus og bare står efterladt tilbage på perronen?
Lars Aagaard (M), 2025-02-20:
Jamen der findes ordninger, der skal tage hånd om erstatninger til boligejere, der kan dokumentere, at de lider et tab.
Vi har taksationskommissioner , som fastsætter det.
Så der er ordninger, der tager hånd om det.
Men Dansk Folkeparti, det nytter ikke noget at prøve at krybe uden om det principielle spørgsmål: Enten er det kommunerne, der har planopgaven og demokratisk lokalt bestemmer, hvad der må bygges hvor, eller også ligger det i staten.
Det er de to muligheder, der er – vælg selv!
Jeg vælger kommunerne.
Jeg kan godt høre, hvor Dansk Folkeparti er på vej hen, nemlig at de synes, det skal være i salonerne i København, at det skal besluttes.
Det er jeg imod, men det er jo bare, fordi vi ser lidt anderledes på, hvilken styrke det lokale demokratiske niveau skal have i det her land, åbenbart.
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-20:
Tusind tak for det, og tusind tak for talen i øvrigt.
Men jeg undrer mig bare over en ting, for ministeren nævner jo, at hvis kommunerne ønsker at opsætte solcelleanlæg, skal de have lov til det, hvis det er sådan, at borgerne ønsker det.
Og der kan jeg i hvert fald garantere ministeren, at de virkelig er kede af, at de bliver opsat.
Så hvad er tankerne i forhold til de borgere, der står tilbage og føler sig fuldstændig magtesløse, når det er, at de har udsigt til, at deres nabogrund måske bliver forvandlet til et solcelleanlæg?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-02-20:
Det falder måske lidt uden for beslutningsforslaget, men jeg har jo bemærket, at regeringen siger, at alt skal foregå markedsdrevet, og at man er imod atomkraft, fordi det så måske vil kræve massiv offentlig støtte.
Men samtidig siger regeringen nu, at de gerne vil give massiv offentlig støtte til havmølleparker.
Så har ordføreren ikke bare en refleksion over, at det måske er et lidt mærkeligt standpunkt at have, at man er imod atomkraft på grund af støtte, men at man samtidig gerne vil støtte al anden energiproduktion med offentlige kroner, altså at der er en eller anden diskrepans i den måde at anse det på?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-02-20:
Hvis det er ordførerens opfattelse af, hvad der står i § 12, forstår jeg godt, at det forvirrer.
For § 12 handler kun om ægceller.
Det handler ikke om sædceller.
§ 12 er i kapitel 3, som kun handler om æg.
Går du videre til kapitel 4, handler det om sæd.
Der er ikke tilsvarende regler.
Så hvorfor er det nødvendigt at have en paragraf kun til æg, når man ikke har det til sæd, og når det er de samme internationale forpligtigelser, man skal følge?
Hvorfor er der den her særbehandling?
Rosa Eriksen (M), 2025-02-20:
Nu tror jeg, at jeg ved, hvorfor det er, debatten kører af sporet.
Det er, fordi ordføreren ikke er korrekt oplyst.
§ 12 gælder for både æg og sædceller.
Per Larsen (KF), 2025-02-20:
Tak for det, formand.
Desværre er jeg blevet lidt ramt af et eller andet, der generer min stemme, men det er der også andre der har, kan jeg høre.
Jeg vil gerne starte med at sige, at i Det Konservative Folkeparti elsker vi børn; vi kan næsten ikke få nok af dem.
Sådan er der heldigvis rigtig mange der også har det.
De vil gerne have et barn, og derfor har vi også, som flere har været inde på, jo lavet aftaler i forhold til at sikre, at det kan lykkes for flere, bl.a. i forhold til det andet barn.
Vi synes selvfølgelig også, at det er ganske uhensigtsmæssigt, at når man som kvinde har fået udtaget nogle æg, der er i overskud, er det måske endt med – det er det jo tidligere endt med – at de æg så gik til spilde.
Det er hensigtsmæssigt, at der er mulighed for, at man kan donere de overskydende æg, sådan at man kan sikre nogle flere børn.
Den vej skal vi, og derfor har vi også tilsluttet os den aftale, som regeringen har lagt op til.
For den dækker de ønsker og behov, som vi i Det Konservative Folkeparti også har, for at sikre, at der kort og godt bliver født nogle flere børn.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2025-02-20:
Der er lavet en aftale blandt en stribe partier i Folketinget, der gerne skulle sørge for, at æg, der allerede er udtaget, men som man ikke umiddelbart kan bruge til det, de i første omgang var bestemt til, vil kunne anvendes til andre eller doneres væk.
For situationen er jo den, at når man udtager æg, kan det være en meget stor, meget ressourcekrævende og meget hård proces, som kvinder skal igennem.
Det er en længere proces, som kvinder skal igennem.
Derfor giver det god mening, at hvis der er æg tilovers fra den proces, kan man gemme dem eller donere dem væk; man kan i hvert fald sørge for, at de ikke bare umiddelbart går til spilde, så man så få gange som overhovedet muligt skal udsætte kvinder for den belastning, det er at få udtaget æg.
Derfor kan vi også tilslutte os den aftale, som jeg tror vel nærmest alle Folketingets partier er en del af, i hvert fald de fleste.
Den kan vi i hvert fald tilslutte os, fordi vi synes, at det er ret fornuftigt.
Liberal Alliances forslag her går jo så et skridt videre – et skridt videre, der betyder, at man kan have penge involveret i ægdonationer.
Den del af forslaget kan vi ikke støtte, og vi kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget, selv om vi egentlig synes, at det er rigtig fint, at Liberal Alliance jo også rejser et væsentligt tema, der forhåbentlig også kan være med til at sætte fokus på, at vi skal have nogle flere børn i Danmark.
Vi mangler børn.
Vi vil gerne have flere børn.
Børnetallet er alt for lavt til at opretholde vores samfund og til at holde liv i vores lokalsamfund og vores skoler.
Så den debat er sådan set god.
Den tager vi gerne.
Men vi kan ikke umiddelbart støtte beslutningsforslaget her.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-02-20:
Tak, formand.
Tak for ordet.
Tak til Liberal Alliance for at tage emnet op her i salen.
For det er nemlig en vigtig dagsorden, vi diskuterer her, og det er jo mærkværdigt, at vi i dag har en lovgivning i Danmark, der betyder, at ellers brugbare æg destrueres, selv om de i princippet kunne bruges til donation og derved hjælpe ufrivilligt barnløse.
Liberal Alliance peger meget fint i beslutningsforslaget på problemerne, nemlig at donoren ikke bare kan vælge, hvornår man nu skal donere, eftersom der skal være et match, og at resten af donationen skal destrueres, når først ægget har været brugt til den matchende partner.
Derfor er vi i Radikale Venstre også glade for at være med i den aftale, der har været nævnt et par gange, og som, sådan som jeg læser det, løser netop de to problemer, der peges på i beslutningsforslaget.
Det kommer til at gavne kvinder og familier, fordi det vil øge antallet af tilgængelige æg.
Så er jeg sådan set personligt ligeglad med, om aftalen kom på grund af beslutningsforslaget, eller om det har været længe undervejs.
Liberal Alliance skal have stor tak for at tage emnet op, og ministeren skal have tak for at lave en aftale, der løser problemet.
Vi kommer ikke til at stemme for beslutningsforslaget.
Vi mener, at de er blevet løst her.
Jeg noterer mig også, at ministeren påpeger, at det ville være i strid med vores internationale forpligtelser i forhold til håndteringen af biologisk væv og kropsdele.
Jeg er ikke jurist, men jeg ved dog nok om menneskelige kønsceller til også at sige, at der jo er forskel på, hvordan man udtager henholdsvis ægceller og sædceller.
Det kunne være en del af forklaringen.
Jeg ved det ikke.
Så har jeg lovet at hilse fra ordførerne fra Alternativet og Enhedslisten, der desværre ikke kunne være her, og sige, at de heller ikke stemmer for forslaget, men heldigvis også er med i aftalen.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2025-02-20:
Tak for det, og tak for beslutningsforslaget, og selvfølgelig har vi tid til at diskutere det her.
Så fru Sólbjørg Jakobsen og Liberal Alliance må endelig fremsætte nogle flere forslag, for det giver os jo lejlighed til at udveksle nogle holdninger.
Det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, handler om det svar, som ministeren gav i sin indledende tale, der jo handlede om internationale konventioner.
For ministeren gjorde det jo meget klart, at hvis man vedtager det her forslag, bryder man internationale konventioner, og så skal jeg da indrømme, at jeg et kort øjeblik sad og tænkte på, om vi så her skulle ændre vores stemme.
For der var da meget fristende på sådan en torsdag, hvis vi sammen med Liberal Alliance kunne få lov til at være med til at udfordre en konvention.
Så derfor vil jeg bare spørge ordføreren, som jo også er politisk ordfører, om vi kan se frem til, at Liberal Alliance på andre områder end på sundhedsområdet vil tage handskerne af og sige, at nu skal vi gøre noget for at udfordre nogle internationale konventioner, f.eks. på rets- og udlændingeområdet.
Rosa Eriksen (M), 2025-02-20:
Jeg må indrømme, at jeg synes, at den her debat er en lille smule forvirrende.
Jeg må med al respekt indrømme, at jeg lidt har problemer med at forstå, hvor det er, ordføreren vil hen.
For § 12 sikrer jo en imod, at man ikke kan få økonomisk vinding ved at sælge kropsdele, altså sælge de her celler.
Så kan ordføreren måske uddybe, hvad det er, ordføreren mener?