Søren Søndergaard (EL), 2024-05-07:
Jeg var ikke til stede, så jeg kan ikke sige, at jeg har hørt det.
Men jeg kan sige, at jeg har læst det efterfølgende, for der var ganske rigtigt mange, også medlemmer af Enhedslisten, til stede, da det blev sagt.
Men som sagt var jeg ikke til stede, så jeg kan ikke på den måde bekræfte det.
Jeg vil godt starte med at prøve at få afklaret, hvad det her forslag ikke handler om.
Jeg har i hvert fald noteret mig, at forslagsstillerne skriver i bemærkningerne til forslaget: »Man kan være for eller imod dansk medlemskab af EU, men vi antager, at alle er enige om, at medlemskabet skal hvile på et grundlag, der er foreneligt med grundloven.«
Man kan være for, eller man kan være imod.
Så diskussionen handler ikke om, om man er for eller imod, eller om, hvor meget man er for, altså om man er 150 pct. for, eller om man kun er 99 pct. for.
Det er sådan set ikke det, diskussionen handler om.
Den handler om, hvorvidt tiden er kommet til, at man prøver at lave en undersøgelse af, om der i forbindelse med de stadig flere og voldsomme udvidelser, der har været af EU-retten, er opstået sager, hvor man kan rejse tvivl om, hvorvidt en retsakt er i overensstemmelse med grundloven, og om den danske tiltrædelseslov dermed overholdes.
Det er sådan set det, der er forslaget.
Og det kan man jo godt argumentere med, hvis man stiller sig op og siger: Det er helt sikkert; der er ikke sådan nogle eksempler.
Når man ser på, hvad EU betyder for dansk lovgivning, og hvad vores relation til EU betyder, må jeg indrømme, at jeg faktisk synes, det er ret vigtigt, at vi får det undersøgt med jævne mellemrum – med jævne mellemrum.
Skal det så lige være nu, eller skal det være om 4 år?
Nu ligger forslaget der, og det er det, jeg tager stilling til, og i den forbindelse har jeg ikke noget som helst ønske om at eksaminere nogen i noget som helst.
Jeg har bare et ønske om at få sagt, at det spørgsmål afklarer man altså ikke ved at gå herop og sige, at det har danskerne taget stilling til, og at der har været en folkeafstemning og har været en redegørelse for mange år siden, for det løser ikke problemet.
Jeg synes, at det er et rimeligt forslag.
I forhold til nogle af de eksempler, der bliver nævnt, synes jeg godt, jeg kan fornemme en ganske bestemt bias hos Dansk Folkeparti, altså at der er nogle eksempler, man lægger meget vægt på.
Det er nogle, hvor der er meget kritik af indvandrere og flygtninge – det er ikke Enhedslistens holdning – men der er også en række andre, hvor det handler om lønmodtagerforhold, og hvor det handler om lønmodtagerrettigheder.
Det synes vi måske er et større problem.
Men det er jo sådan set ligegyldigt, for loven skal jo gælde for alle, retten skal gælde for alle, og man kan jo ikke ligesom gøre forskel og sige: Det der kan vi ikke lide, så der behøver tingene ikke være i orden, og det der kan vi godt lide, så der skal de være i orden eller omvendt.
Så udgangspunktet er altså, at vi faktisk er tilfredse med det her forslag om, at vi nedsætter en kommission på den måde, der er foreslået.
Kan der komme andre forslag i udvalgsbehandlingen til en anden måde, vi kan gøre det på?
Det ser vi gerne frem til.
Det er vi helt åbne for, hvis der er nogen, der har nogle andre forslag til, hvordan vi gør det.
Det er fint.
Men det principielle tilsagn om opbakning til det forslag vi vil godt komme med.