runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-04:
Det er jo, som om regeringen kun vil tage meget, meget små skridt.
I 2019 vedtog vi en målsætning om, at forbruget af antibiotika skulle falde med 2 pct. om året frem mod 2022, og hvad var det så, der skete?
Ja, i stedet for at man skulle have en nedgang på 8 pct., fik man så kun et fald på 1,6 pct. Så har man udfaset zinken, og så er antibiotikaforbruget steget igen.
Så man har ikke opnået det, der var hensigterne, og jeg synes, at det er meget beskæmmende at se på det her.
For vi har jo en bekendtgørelse om dyrevelfærdsmæssige mindstekrav til hold af grise, hvor der står, at alle grise skal have adgang til foder, der passer til deres alder, vægt og adfærdsmæssige og fysiologiske behov af hensyn til deres velfærd og sundhed.
Og det kan man altså ikke opnå, når man fravænner en gris efter 3 uger og sætter den på fast kost.
Så den får ikke sit naturlige foder, og det er jo derfor, vi ender ud i, at der dør 10 millioner smågrise om året.
Kan ministeren ikke se, at man ikke lever op til den bekendtgørelse om dyrevelfærdsmæssige mindstekrav til hold af grise?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-04:
Hvis der er nogen partier, som i dag har valgt at sende deres sundhedsordfører i stedet for deres dyrevelfærdsordfører, så er det fuldt ud forståeligt, fordi det her beslutningsforslag både vedrører folkesundheden dyrevelfærden.
Det, som Enhedslisten foreslår, er jo at pålægge regeringen inden udgangen af 2025 at gennemføre et forbud mod fravænning af grise tidligere end 7 uger efter fødslen for at reducere antibiotikaforbruget og resistensudviklingen og forbedre dyrevelfærden i den danske svineproduktion.
Det står i § 16 i bekendtgørelsen om dyrevelfærdsmæssige mindstekrav til hold af grise, og det stemmer meget dårligt overens med, at man i den konventionelle svineproduktion i Danmark konsekvent fjerner grise fra soens mælk og sætter dem på fast foder, når de er 3-4 uger gamle, mens deres tarmsystem stadig er umodent, og altså længe før de er klar til fast kost.
De små grise bliver syge af den systematisk forkerte fodring, og der bruges enorme mængder af antibiotika for at undgå, at de dør.
Det kan man næppe kalde god dyrevelfærd, og det er svært for mig at se, at den behandling af de små grise i det konventionelle svinelandbrug i Danmark er i overensstemmelse med loven.
Det er imidlertid ikke kun et problem for grisene, der så tidligt bliver fjernet fra soen, at de bliver syge og skal have antibiotika, men det er et problem for os alle sammen.
For der er et galoperende antibiotikaforbrug til grisene, som udgør en alvorlig sundhedsrisiko for mennesker.
Med et overforbrug af antibiotika følger nemlig desværre resistens.
Vi kigger ind i en fremtid, hvor der i 2050 vil være flere mennesker, der dør af antibiotikaresistens, end der dør af kræft.
Vi håber på en god behandling af forslaget.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-02-04:
Tak for ordet, og tak til Enhedslisten for at rejse debatten her.
Det er en debat, der både handler om dyrevelfærd, men også om danskernes sundhed, som ordføreren også var inde på i sin motivering.
Jeg vil gerne starte med at understrege, at det er afgørende, at vi er meget opmærksomme i forhold til brugen af antibiotika og den resistens, som det medfører.
Det vil jeg vende tilbage til.
I Socialdemokratiet er vi meget optaget af dyrevelfærden.
Når vi snakker grise, handler det eksempelvis om dyretransporter og halekupering.
Grundlæggende handler det om, hvordan vi som mennesker behandler de dyr, som vi har i vores varetægt.
Det skal vi gøre ordentligt, og vi skal skride ind over for dem, der ikke kan finde ud af det.
Fravænning, som vi diskuterer i dag, handler også om dyrevelfærd.
I forhold til dyrevelfærd for grisene i de danske svinestalde er det godt, at der i aftalen »Sammen om Dyrene« er aftalt flere initiativer, ligesom jeg vil henvise til fødevare- og veterinæraftalens ord om, at Fødevarestyrelsen skal fortsætte og udvikle aktiviteter, der skal understøtte ambitionen om at nedbringe brugen af antibiotika.
Vi er således i Socialdemokratiet glade for fødevare- og veterinæraftalen, hvor en bred kreds af partier i Folketinget sætter ord og handling på, i forhold til hvordan vi skal arbejde med at nedbringe brugen af antibiotika.
Der er en klar målsætning om at nedbringe forbruget med 8 pct., og ministeren har redegjort for de indsatser, der ligeledes er aftalt.
Når vi er optaget af det her, skyldes det bl.a. spørgsmålet om resistens.
Det er et spørgsmål, der i sidste ende handler om vores modstandsdygtighed i forhold til sygdomme.
Derfor ønsker vi at følge udviklingen, og vi følger nøje med i de tal, der kommer ind, men vi mener ikke, at forslaget her er den rigtige løsning.
Vi er meget enige i intentionen om at nedbringe forbruget af antibiotika samt at få en bedre dyrevelfærd for vores grise.
Men i forhold til at opnå de mål skal vi bl.a. være opmærksomme på, at der også er andre faktorer end fravænning, der spiller ind.
Det handler bl.a. om foder, smittebeskyttelse og mange andre ting.
Vi ønsker derfor at arbejde videre med det helhedsperspektiv, der ligger i de aftaler, som jeg har refereret til tidligere i min tale.
Derudover vil der også være nogle udfordringer for erhvervet ved at gennemføre det beslutningsforslag, der ligger over for os i dag.
Vi kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
I stedet ønsker vi at sætte fart under de ting, som vi har aftalt.
Samtidig ønsker vi også at sætte hårdt ind over for dem, der ikke behandler dyrene ordentligt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-04:
Det vil sige, at Danmarksdemokraterne er utilfredse med den aftale, som de angiveligt er med i, og som indebærer, at der skal tages mange små skridt for at opnå lidt bedre dyrevelfærd?
Det er da interessant, for det er jo lidt ærgerligt, hvis man laver brede forlig, der ikke virker.
Så er det jo bedre at lave nogle lidt smallere forlig, som virker.
Det er i hvert fald min tilgang til det, at det ikke altid er en fordel at have bredest mulige forlig, hvor en minister skal blive enig med flest mulige.
Det er bl.a. derfor, at Enhedslisten ikke er med i den der aftale om at tage små skridt for at få bedre dyrevelfærd.
Men tror ordføreren vitterlig, at de ting, der står i den aftale, er nok til, at vi kommer i mål med, at man ikke længere har et så højt antibiotikaforbrug i den danske konventionelle svineproduktion?
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-04:
Tak for ordet.
I Danmarksdemokraterne mener vi ikke, at det her forslag er den rigtige vej at gå, da det, der burde være vigtigt, var, at sørge for, at alle de tiltag, der allerede er vedtaget, bliver implementeret, og at vi får fulgt op på dem og sætter skub i det, og gør man det på den måde, som er foreslået her, så får det jo altså også bare nogle alvorlige konsekvenser for erhvervet.
Det kan potentielt også få dyrevelfærdsmæssige konsekvenser for soen, medmindre man så går hele vejen, som jeg forestiller mig at Enhedslisten gerne vil, og siger, at vi slet ikke vil have indendørs svineproduktion.
Men ellers kan det få negative konsekvenser for soen, hvis man skal gå den her vej.
Så i Danmarksdemokraterne kan vi ikke støtte forslaget, men vi mener absolut, vi skal følge op på de tiltag, der allerede er vedtaget, og få sat mere skub i dem, så de bliver implementeret hurtigere.
Erling Bonnesen (V), 2025-02-04:
Nu bringer ordføreren selv det globale perspektiv ind i det, og det synes jeg er godt at gøre.
For hvis man sammenligner med andre lande, kan vi også se nogle sydeuropæiske lande, hvor de har et langt højere forbrug, end hvad vi anvender her i Danmark.
Så der synes jeg da, at hvis vi kunne få andre lande til at komme ned på det samme lave nye niveau, som vi har her i Danmark, så tror jeg, at der ville være rigtig meget vundet i forhold til resistensproblematikken.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-04:
Men vi har altså en voksende antibiotikaresistens, som skyldes, at vi har så mange husdyr i Danmark.
Og vi kigger ind i noget, hvor sundhedsorganisationer påpeger, at i fremtiden vil der være flere mennesker på kloden, der dør af antibiotikaresistens, fordi man måske ikke kan behandle en blodforgiftning eller deslige, og der vil være flere mennesker, der dør, fordi man ikke kan behandle dem i modsætning til dem, som får kræft og modtager en vis behandling.
Men der vil sådan set være flere, der dør på grund af den her antibiotikaresistens.
Kan ordføreren ikke se, er det et kæmpeproblem, der er overset?
Erling Bonnesen (V), 2025-02-04:
Lige præcis i forhold til antibiotika tager vi jo også de spørgsmål, som andre gode samarbejdspartnere og andre gode partier stiller, meget seriøst.
Vi kan jo henvise, som det allerede er blevet gjort, til gult kort-ordningen og de differentierede ordninger i forbindelse med det, sammenholdt med at vi jo har et lavt forbrug af antibiotika i Danmark se i forhold til produktionens størrelse.
Så det tager vi alvorligt.
Og de andre spørgsmål, som ordføreren rejste, har jo også løbende været dagsordensat i forskellige sammenhænge hos fødevareministeren og i de møder, drøftelser og forhandlinger, der har været.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-04:
Den der bemærkning om, at vi sådan en gang om året fremsætter det her forslag, er jo ikke korrekt.
Men vi forsøger sådan set at sætte fokus på nogle negative sider af den industrielle svineproduktion i Danmark.
Det er derfor, vi har stillet forslag om at gå videre med det og forbyde den systematiske halekupering, der er ulovlig.
Vi har sat fokus på den høje sodødelighed.
Vi har jo taget andre emner op i forhold til at mindske de lange dyretransporter.
Så det er helt korrekt, at vi forsøger at være grisenes talerør i Folketinget og forsøger at tage vare på dyrevelfærden.
I stedet for de 30 millioner grise, der er i Danmark, og som ikke har stemmeret, er det sådan set min og SF's stemme, man kan høre herinde.
Jeg synes, at ordføreren forholder sig meget overfladisk til, at vi har et kæmpeproblem med antibiotikaresistens, som følge af at man bruger så meget antibiotika i den danske konventionelle svineproduktion.
Kan ordføreren ikke se, at vi har et problem her, vi skal gøre noget mere ved?
Erling Bonnesen (V), 2025-02-04:
Det er jo et velkendt emne, som Enhedslisten bringer på dagsordenen med passende jævne mellemrum – en gang om året, eller hvor tit det nu er.
Det er jo også blevet gennemgået grundigt af ministeren og af den foregående ordfører, herunder også de initiativer, der er taget.
Så jeg synes da også, det er værd at fastslå, at vi i Danmark har et relativt lavt forbrug af antibiotika, også sammenlignet med andre lande.
Så kan jeg jo henvise til de argumentationer og de bilag, der ligger som en del af sagen, og også til de initiativer, der er taget, og på grundlag heraf afviser Venstre også beslutningsforslaget.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-02-04:
Det tror jeg på vil være med til at rykke det, og derfor er det godt, vi har lavet den brede dyrevelfærdsaftale med flere partier i Folketinget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-04:
Altså, vi har en griseproduktion i Danmark, hvor der næsten dør 30.000 smågrise om dagen.
Der er sådan set en så høj dødelighed, at en fjerdedel af de grise, der bliver født, dør tidligt.
Det er da ikke dyrevelfærd.
Ordføreren må indse, at der altså er noget helt ravruskende galt.
Det er fint, at ordføreren nævner halekupering og dyretransporter; jamen der er så mange dilemmaer i det her, at det er helt vildt.
Det er pinligt.
Kan ordføreren ikke se, at der er nogle ting, vi kunne gøre, som virkelig rykkede, i stedet for alle de der bittebittesmå hensigter om små skridt?
Kris Jensen Skriver (S), 2025-02-04:
Tak for det.
Som jeg også var omkring i min indledning, er der ingen tvivl om, at fravænning betyder noget, men der er også mange andre ting, som betyder noget.
Som udgangspunkt er det i dag 4 uger, og så er der mulighed for 3 uger, som jeg forstår det derude i dag i hvert fald.
Så er det jo også helt tydeligt i ordførerens indlæg og for den sags skyld i motiveringen, at der her bare er en politisk forskel, for i Socialdemokratiet ønsker vi at gøre noget ved dyrevelfærden.
Jeg tror på, at de vil få en effekt, også for dyrevelfærden ude i staldene.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-04:
Tak for ordførertalen og de pæne hensigter, altså at Socialdemokratiet er optaget af dyrevelfærd.
Jeg synes da, det kunne være interessant, hvis man så kunne udleve det, for det, der foregår, er jo systematisk dyremishandling.
At tage smågrisene fra deres so, når de kun er 3 uger, er altså ikke god dyrevelfærd.
Kunne man så gøre det bedre?
Man kan godt sige, at det, Enhedslisten foreslår, er vidtgående, altså at det tidligst må ske ved 7-ugersalderen.
Det er sådan set det, der er kravet i den økologiske produktion.
Så vi har jo en økologisk produktion, vi kan kigge ind i og så spørge, hvordan økologerne gør det.
Der har grisene det bedre.
Skulle man så tage et skridt ad gangen, kunne man jo gå fra 3 til 4 ugers fravænning, så man kun tog 1 uge, altså gav grisene 1 uge mere med soen.
Det er helt korrekt, at man slet ikke kan sammenligne de to lande: Man snakker svensk i Sverige og dansk i Danmark, og det er jo helt forskelligt, ikke?
Jeg står her med et skema, som jeg har fået fra nogle forskere.
De kan på de fleste parametre godt finde ud af at sammenligne pris og produktion i henholdsvis Danmark og Sverige.
Så kan man så se, at der er nogle ting, hvor tallene virkelig slår ud.
Det er jo bl.a., at de fravænner deres grise en uge senere end i Danmark, og så har man et langt, langt lavere antibiotikaforbrug, og hvad så med økonomien?
Ja, det er dyrere.
Mener ordføreren, at det er økonomien, der sådan set styrer, hvad det er for en dyrevelfærd, vi har i Danmark?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-04:
Tak for det.
Man kan sige, at fra 2018 til 2026 har man i hvert fald heller ikke skyndt sig.
Efter det, der skete i går over for jomfruhummerfiskerne, håber jeg da bestemt ikke, at den her regering endnu en gang ikke lige tænker tingene igennem.
Så det skal ministeren anerkendes for, altså at man her i hvert fald tager sig god tid til at løse en meget, meget simpel problematik, der handler om, om Peter kan få en licens fra sin far.
Alt det andet snakker man sådan lidt rundt om, men vi lever med, at ministeren virker, som om han har tænkt sig at bruge rigtig lang tid på at gøre det her rigtigt.
Der bliver jeg bare nødt til at sige, at det, vi oplever fra regeringen i forhold til fiskeriet, og som jeg ikke helt sikkert kan sige om kommer fra Venstre – jeg er ikke helt sikker på, det kommer fra Venstre – er stærkt bekymrende.
Og jeg er rigtig bange for, at ministeren nu gør det her ved ålefiskeren, som han gjorde ved jomfruhummerfiskeren i går, nemlig simpelt hen at ødelægge det.
Vil ministeren stille Danmarksdemokraterne en garanti for, at der også er ålefiskere i samme mængde i fremtiden, som der er i dag, og at det, man egentlig mangler, dybest set bare lige er nogle små kommaer, i forhold til hvordan man får sin tilladelse?
Jacob Jensen (V), 2025-02-04:
Jeg synes altid, det er positivt, at vi kan finde og se på erfaringer.
Nu er det så Holland, der bliver refereret til her, og det vil jeg meget gerne også være med til at dykke ned i, når vi tager de her snakke i forhandlingerne.
Det, jeg blot siger, er, at jeg synes, at ålefiskeriet har mange forskellige facetter i sig, og derfor er der mange udfordringer.
Det er derfor, jeg synes, det er vigtigt, at vi får kigget på ålens samlede cyklus og dermed også de barrierer og andet, som er årsagen til, at ålen kan være udfordret.
Det er derfor, jeg ser det her som en samlet handlingsplan, vi skal have fat i, herunder også det, der bliver refereret til omkring generationsskifteproblematikken.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-04:
Det skal gerne gå meget hurtigt, så de kan komme i gang med det her.
Ministeren var ikke så meget inde på det, men hvad tænker ministeren om det forslag til at gøre det og håndtere det, som også er blevet skrevet i beslutningsforslaget her, og som er, at man netop tager den hollandske model og putter licenserne ind i en pulje, hvorfra man så kan styre det?
Det er så der, de unge fiskere så skal søge om deres licenser.
For det giver jo også mulighed for at sige, at når vi så får nye opdaterede data, kan vi regulere op eller ned i antallet af licenser.
Jacob Jensen (V), 2025-02-04:
Jeg tror, vi kan være enige om, at det skal være, så hurtigt som det kan lade sig gøre rent praktisk.
Man oplever ikke mig stå og sige, at vi nu skal skynde os langsomt, hvad det her angår.
Men det er klart nok, at der selvfølgelig er nogle rammer, og det skal godkendes, og der skal gøres en hel masse ting omkring det.
Først og fremmest skal vi jo være politisk enige, forhåbentlig, om det her spørgsmål, men også i forhold til en fiskeriaftale, som rummer en stribe andre initiativer, men hvor ålen – om end det er et begrænset fiskeri – har sin placering og sin betydning af de årsager, som vi jo begge har nævnt i vores indledninger.
Derfor er det min opfattelse, at hvis det her kan komme med ind i forhandlingerne og vi kan få landet en aftale inden for noget tid – hvornår det så bliver, men det bliver, så hurtigt som det nu kan lade sig gøre med respekt for alle de synspunkter, der selvfølgelig vil være en del af den forhandling – så skal det her kunne træde i kraft så hurtigt, som det kan lade sig gøre umiddelbart derefter, i forhold til den proces, der selvfølgelig foregår.
Men jeg kan jo ikke sætte en præcis dato på, al den stund at vi ikke har landet en politisk aftale endnu, men det er hurtigst muligt.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-04:
Tak for det.
Ministeren er selv inde på den plan, der blevet lagt i 2009 og så opdateret i 2018.
Der føler jeg mig bare et eller andet sted kaldet til netop at understrege, at det var rigtigt, at man i 2009 sagde, at nu skal man lave nationale forvaltningsplaner osv.
Grunden til, at man ændrede det i 2018, var faktisk, fordi vi lavede så ringe monitorering herhjemme, som vi gjorde.
Så på trods af at EU havde sagt, at de enkelte lande ikke kunne blive enige, og at de selv skulle finde en løsning og leve op til kravene, så blandede EU sig lige pludselig alligevel.
Derfor står vi også med de øgede lukkeområder og nogle ting på den måde.
Man kan selvfølgelig ikke sige, hvornår man er færdig med en fiskeriaftale, men når den er færdig, og det her forhåbentlig er med, hvad tænker ministeren så om, hvornår det træder i kraft, i forhold til at de unge fiskere kan se frem til at få deres egen licens i stedet for at gå i uvished og fiske på deres aldrende fars licens?
Tak for det, formand.
Når jeg har fremsat det her beslutningsforslag, er det, fordi jeg faktisk mener, at det er ekstremt vigtigt.
Ålefiskeriet har været udfordret i Danmark og er det stadig væk.
Når man går ind og ser på de historiske grafer over mængden af ål, kan man se, at der har været en nedgang i antallet af ål.
Den udvikling er heldigvis vendt.
Det er tydeligt at se på de tal, der viser, hvor mange ål der bliver registreret rundtomkring, at der er flere ål i de danske farvande og europæiske farvande.
Den udvikling skal vi selvfølgelig sørge for fortsætter, så der kommer endnu flere ål.
Men beslutningsforslaget her om generationsskifte for ålelicenserne handler rigtig meget om, at gennemsnitsalderen for de ålefiskere, som i dag har licenserne, ligger på 70+.
Som ung fisker, der gerne vil drive erhvervsmæssigt fiskeri efter ål, kan man ikke få en licens i dag.
Det betyder, at de unge fiskere, vi har i dag, fisker på deres fars licens.
Så hvis deres far går bort i morgen, har vi ikke den fisker længere.
Det synes jeg er rigtig, rigtig ærgerligt, for ålefiskeriet, der foregår med skånsomme fiskeredskaber, er simpelt hen kulturarv.
Det kan spores helt tilbage til bronzealderen, at vi har fisket på den måde både i Danmark og i de nordiske lande; og jeg kan fortælle, at man i Sverige er meget, meget tæt på faktisk at få anerkendt, at ålefiskeriet er en del af UNESCO's immaterielle verdenskulturarv.
Det er vigtigt for mig lige at understrege, at det her ikke på nogen måde handler om, at man må fange flere mål, bruge flere redskaber, belaste klimaet mere.
Det handler om, at de unge fiskere, der er i erhvervet i dag, også kan blive ved med at være der, så vi bevarer kulturarven.
Jeg ser frem til debatten.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-04:
Nu har Enhedslisten ikke nogen officielle kostråd, men det har Danmark, og de er vedtaget under en tidligere fødevareminister.
Så vi har officielle kostråd.
Dem kan ordføreren jo tage hjem og slå op og så se, hvad det er for en kost, man anbefaler fra statens side.
Omkring smågrisedødeligheden vil jeg sige, at jeg synes, det ville være rigtig fedt, hvis der var opdaterede tal for økologien.
Hos nogle af de producenter, som jeg har besøgt, var det meget overbevisende, hvad de lavede.
Men det kan ikke nytte noget, at vi skændes her i Folketinget om 10 år gamle tal.
Altså, det er der ingen grund til.
Lad os få nogle nye tal.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-04:
Altså, nu var det, dengang man begyndte at putte klima ind i kostrådene, og der er jeg jo så gammeldags, at jeg tænker, at kostråd skal være det, der er sundest for mennesker, men fred være med det.
Nu er det politisk bestemt, at klima så skal være det, vi spiser efter – fair nok.
Men det er jo stadig væk, fordi man i Enhedslisten tænker, at vi alle sammen skal spise nogle bønner, det er meget bedre, vi får flere proteiner direkte ind, og at det er superfint.
Men ordføreren springer sådan rigtig let hen over det, som er fakta i det, ordføreren selv siger.
For ordføreren siger, at vi skal have økologi.
Virkeligheden er jo så bare, at fordi der dør flere smågrise i det økologiske, end der gør i det konventionelle, skal vi, hvis man skærer ned i antallet af grise, vi laver, stadig væk producere dem konventionelt, hvis det er smågrisenes dødelighed, man er interesseret i.
Er det ikke bare fuldstændig faktuelt beskrevet?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-04:
For vi vil omstille landbrugsproduktionen, så man har langt færre husdyr end nu.
Jeg synes, at 10 pct. af den animalske produktion i forhold til nu ville være et passende niveau.
Så det er ikke et spørgsmål om, at vi skal omstille hele vores landbrug til at producere lige så mange smågrise som nu.
Jeg synes, det er tankevækkende, når man i Klimarådets rapporter kan se, at vi importerer mere protein i foderet end det protein, der eksporteres fra Danmark.
Det vil sige, at vi har en produktion, der egentlig ikke er effektiv.
Det er et proteinspild, der foregår, og det er derfor, at vi skal fremme noget, som jo også er de nationale kostråd, nemlig at vi skal frem til at spise mindre kød, spise flere bælgfrugter og spise lidt mere fisk.
Hvis vi bare kom frem til det som normen i Danmark, ville det være rigtig fint.
Så det er ikke et spørgsmål om, at vi skal producere lige så mange smågrise som nu, overhovedet ikke.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-04:
Men det er jo der, jeg som danmarksdemokrat bliver stærkt bekymret over, hvad der også kommer til at ske ved det her fiskeri, når man begynder at sige, at vi jo ligesom skal tage det i en helhed, og at der kan komme andre ting ind.
For det, vi så der skete i går, var, at der kom andre ting ind.
Ministeren behøver ikke at garantere i forhold til cpr-nummer, hvem der får det.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-02-04:
Før jeg kom ind i Folketinget, var jeg skolelærer, så jeg har en vis pædagogisk erfaring, og jeg kan desværre konstatere, at mine pædagogiske evner i dag ikke har været gode nok i forhold til at forklare ordføreren sammenhængen mellem licenser og så bestanden.
Men det tænker jeg at vi får tid til at tage i udvalget eller på andre møder, for der tror jeg vi skal få en diskussion om det, for at få balancerne til at gå op.