runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2018-11-21:
Det afhænger af, hvilken teknologisk udvikling vi ser i de kommende år.
Det afhænger af, hvad udviklingen er i medicinpriserne.
Det, vi har kunnet se, er, at igennem de år, hvor vi har bedt sygehusene om at have en 2-procentsstigning i produktiviteten, har de ikke bare klaret en 2-procentsstigning, de har faktisk overgået den.
Gennemsnittet har været på 2,3 pct. over en årrække, og det betyder, at man har ligget over det, vi egentlig har bedt om.
Det forventer jeg naturligvis også at man arbejder med at gøre fremadrettet, og når vi kigger på, hvad der er behov for, er det derfor lige præcis nu svært at sige, at vi ved, hvad der skal bruges i 2025.
Derfor er vores tilgang, at vi skal bruge det, der er nødvendigt, for at levere det sundhedsvæsen, vi gerne vil have.
Hvad det så præcist er, udmønter man år for år enten i økonomiaftalerne med Danske Regioner eller i finanslovsaftalerne, og dem sidder vi altså og forhandler om lige nu.
Det, vi kan se, er, at vi siden 2015 har øget regionernes mulighed for at bruge penge med 4 mia. kr. – med 4 mia. kr. ekstra har vi givet mulighed for, at man kan levere god sundhed til danskerne.
Det er et større beløb end det beløb, der blev løftet, mens Socialdemokratiet sad ved regeringsmagten, og da det er et større beløb, er der dermed større mulighed for, at man kan levere god service, god kvalitet.
Samtidig med det kan vi se, at fordi vi har sat gang i byggerierne af nye supersygehuse, får man faktisk også effektivitet.
Danske Regioner siger jo, at de nye sygehuse faktisk giver en produktivitetsforbedring, de frigør ressourcer, sådan at værdien af de penge, man bruger, er endnu større end bare det, man lægger oveni.
Der bliver nemlig frigjort ressourcer til at levere bedre service inden for den samme ramme.
Det ville klæde spørgeren, hvis man ville nøjes med at citere mig korrekt.
Jeg sagde, at det er uklart, hvor mange flere midler der skulle tilføres, fordi det tager vi stilling til fra år til år.
Så det at komme med en påstand om, at jeg nu skulle have sagt, at det skulle være færre midler, synes jeg er stærkt uklædeligt i debatten herinde.
Jeg synes også, det ville klæde spørgeren at have lidt mere klarhed over økonomien på sundhedsområdet.
For når jeg nævner et løft på 4 mia. kr., er det et løft, der vedrører, hvad Danske Regioner har fået at administrere ud fra, og dermed ikke et spørgsmål om, hvad der er til at understøtte lægehuse rundtomkring i landet.
Jeg har ingen respekt for en plan, der er fuldstændig ufinansieret og på et uopdateret grundlag, sådan som Socialdemokratiets er.
Når jeg har tillid til, at man ude decentralt har valgt den rigtige model, må jeg bare sige, at det så er min tillid.
Jeg kunne forstå, at Socialdemokratiet ikke har tillid til regionsrådspolitikerne.
Socialdemokratiet har ikke tillid til, at dem, der sidder i vores regionsråd, beslutter, hvilken udvikling der skal være.
De har fået tilført flere midler, flere penge, og så har Socialdemokratiet ikke tillid til, at de kan træffe det rigtige valg.
Det noterer jeg mig efter første runde af debatten her.
Astrid Krag (S), 2018-11-21:
Det, der står tilbage efter den første runde med finansministeren her, er jo bekymrende, må man sige.
Finansministeren siger: Nej vi vil ikke lægge nogen plan frem for, hvad vi vil løfte vores sundhedsvæsen med i årene fremover.
Det kan være, det skal være mere, det kan være, det skal være mindre.
Og så mener finansministeren i øvrigt ikke, at det er et problem, at i en årrække, hvor der er kommet over 50.000 flere patienter på vores sygehuse, er der kommet færre sygeplejersker.
Det må man bare sige tegner et noget skræmmende billede i forhold til fremtiden.
Så finansministerens manglende tilkendegivelse af, hvad man vil bruge af penge, synes jeg sådan set taler sit eget meget tydelige sprog.
Kristian Jensen (V), 2018-11-21:
Man kan ikke konkludere, at bare fordi jeg ikke afviser tallene, så har jeg bekræftet dem.
Altså, sådan kan man ikke konkludere.
Jeg kan se, at hvis man tager tallene fra år til år, er der stort set det samme antal patienter ved udgangen af andet kvartal 2018, som der var ved udgangen af 2015.
Sagen er jo, at vi har tilført nogle flere midler til regionerne.
Hvordan regionerne så vælger at bruge de midler, er jo et spørgsmål om det decentrale demokrati, hvor man region for region skal tage valget om, hvordan man vil prioritere.
Det, vi kan se, er, at når man kigger på personalet samlet set, når man kigger på især lægerne, så er der kommet flere læger i sundhedsvæsenet siden 2015.
Erik Christensen (S), 2018-11-21:
For det har finansministeren sådan set ikke benægtet i forhold til det spørgsmål, jeg stillede.
Og så er det vel stadig væk sådan, at det, vi hører fra vores sygehusvæsen, er, at sygeplejerskerne løber stærkere og stærkere, og at flere og flere sygeplejersker går ned med stress.
Så det er fint nok, at der er ansat nogle folk ude i det decentrale led, men det hjælper jo sådan set ikke på opgaven, der er på sygehusene.
Kristian Jensen (V), 2018-11-21:
Man kunne jo tage og lytte efter, så kunne man få de rigtige svar.
Vi har helt klart sagt, at vi er villige til at afsætte de midler, der skal til, for at have et godt og dækkende sundhedsvæsen.
Men det er en fantasiforestilling at tro, at man i 2018 kan stå og vide, præcis hvad der er behov for i 2025.
Derfor har vi år for år lavet en vurdering og en aftale med Danske Regioner: Hvad skal løftet være?
Hvad er den teknologiske udvikling?
Hvad er presset på medicinpriser?
Hvad er der af mulighed for at skabe effektiviseringer eller forenklinger, der gør, at man kan udnytte de midler, der i forvejen, endnu bedre?
Derfor er det, vi har sagt: Vi har skabt rum i økonomien, til at der kan være den vækst, der skal til, for at vores sundhedsvæsen er stærkt nok.
Astrid Krag (S), 2018-11-21:
Tak, formand.
Hvor mange penge mener regeringen at der skal bruges mere på sundhedsvæsenet frem mod 2025?
Erik Christensen (S), 2018-11-21:
Det er jo fint nok, at man kan sige fra år til år, men hvis man skal planlægge et sundhedsvæsen fornuftigt, anerkender ministeren vel, at man er nødt til at have en lidt længere tidshorisont, for at man også ude i regionerne kan planlægge et fornuftigt sundhedsvæsen.
Så anerkender ministeren ikke, at det er problematisk, hvis regionerne kun ved fra år til år, hvor mange penge der er at gøre godt med i sundhedsvæsenet?
Kristian Jensen (V), 2018-11-21:
Jeg har svaret helt klart på alle tre spørgsmål, at jeg mener, at der skal tilføres flere ressourcer.
Jeg har sagt, at vi er klar til at tilføre flere ressourcer, og at vi tager stilling fra år til år til, hvor mange flere ressourcer der skal tilføres, ligesom vi i år løftede regionernes ramme for 2019 med 1 mia. kr., altså 1 mia. kr. oven i det, de fik, for netop at sikre, at de kan følge med, for at sikre, at der både er til de flere patienter, der måtte være, men jo også til den dyre medicin, der måtte være rundtomkring.
Men så forventer vi selvfølgelig også, at regionerne arbejder, ikke kun med den ekstra milliard, men også med de foregående milliarder, de har fået, på at bruge dem bedst muligt.
Men vi er klar til, og vi har leveret, flere penge til sundhedsvæsenet.
Erik Christensen (S), 2018-11-21:
Det er sådan, at vi jo ikke aner, hvad ministeren vil svare, derfor er det vores ret at sende de spørgsmål over, som vi gerne vil have svar på, og selv om ministeren synes, at vi nu har kredset omkring det samme, i hvert fald i tre spørgsmål nu, så synes vi jo i hvert fald ikke som spørgere, at vi har fået noget særlig klart svar.
Vi spurgte blot, om det var sådan, at regeringen havde en samlet plan for, hvor mange penge den vil bruge, og det svar, vi får, er sådan set, at regeringen blot vil se tiden an, og der kan ske effektiviseringer, der kan ske en teknologisk udvikling.
Jeg anerkender fuldt ud, at der er en teknologisk løsning, der er nogle effektiviseringsmuligheder, men jeg anerkender ikke det, finansministeren sådan set giver udtryk for, nemlig at der er ressourcer nok i sundhedsvæsenet, for det, vi jo hører, er, at det personale, der skal tage sig af patienterne, rent faktisk ikke har tid nok, og det, til trods for at vi nu har haft rigtig mange år med en 2-procentseffektivisering på sygehusene.
Som en tidligere spørger sagde, er det sådan, at de lavthængende frugter er plukket, så vi er jo i en situation, hvor finansministeren vel også må anerkende, at der rent faktisk mangler ressourcer, for at vores sundhedsvæsen igen kan komme på rette spor og levere den service til patienterne, som de har krav på.
Kristian Jensen (V), 2018-11-21:
Hvis der er nogen, der lytter med og synes, at det her er sådan lidt deja-vu, er det nok, fordi spørgsmålet er stillet, inden man egentlig lyttede til, hvad de øvrige svar ville være.
Jeg har sådan set
svaret på spørgsmålet om, hvorvidt vi vil fremlægge en samlet plan, men lad mig bare gentage det, hvis nogen først skulle lytte med herfra.
Regeringen mener ikke, det er relevant at fremlægge én samlet plan, hvor man lægger sundhedsvæsenet fast i rammer med et bestemt beløb.
Det, vi gerne vil, er at lave et bedre sundhedsvæsen, og det skal vi gøre ad to veje.
Som punkt 1 skal vi tilføre nogle flere midler, og vi har også skabt et råderum til, at vi kan tilføre sundhedsvæsenet flere midler.
Som punkt 2 skal vi også kigge på, hvordan vi bruger de midler, vi har i sundhedsvæsenet, endnu bedre.
Der er det sådan i dag, at vi i det danske sundhedsvæsen bruger 114,5 mia. kr., altså i 2019.
Det er den serviceramme, der er afsat til de danske regioner, altså som de kan bruge på sundhedsudgifter.
Ved siden af det er der selvfølgelig alle de andre ting, der ligger i kommuner og andre steder.
Men hvis vi nu bare tager det, der er afsat til de danske regioner, kan vi se, at det er 114,5 mia. kr. i nettoserviceudgifter, og det er faktisk rigtig mange penge.
Men ikke alle de penge bruges i mine øjne helt optimalt, og derfor ser jeg gerne, at vi gør det endnu bedre og målretter det endnu mere, hvordan vi bruger midlerne fremadrettet.
Det betyder, at vi skal kigge på, hvad vi kan gøre: en ny sundhedsreform, hvor vi får rettet strukturerne op; hvor vi får sikret, at serviceniveauet er mere ensartet i hele Danmark; hvor vi får sikret, at de gode ideer spreder sig hurtigere fra sygehus til sygehus; og hvor vi får skabt mere sammenhæng mellem det, der sker fra kommune over privatpraktiserende læge til sygehus.
Samtidig med det skal vi have skubbet nogle opgaver mere decentralt – ikke operationer, for det er simpelt hen ikke rimeligt at sige, at operationer skal foregå et sted, hvor de ikke har rutinen til det.
Men de ting, der ikke er komplicerede; de ting, der er mere dagligdags eller måske rutineprægede, kan i høj grad godt ske tættere på den enkelte dansker, tættere på ens hjem, og derfor blive flyttet ud i nogle sundhedsfællesskaber, hvor man sørger for, at det bliver tættere på borgeren.
Erik Christensen (S), 2018-11-21:
Tak for det.
Og jeg læser spørgsmålet op: Vil regeringen fremlægge en samlet plan for, hvor mange penge den vil bruge på sundhedsvæsenet frem mod 2025?
Nu håber jeg, at jeg kan citere ministeren rigtigt, ellers må jeg jo blive rettet.
Men jeg hørte ministeren sige, at regeringen vil sætte de midler af, der er nødvendige for at have det sundhedsvæsen, som vi ønsker.
Så er mit spørgsmål: Synes finansministeren, at vi har det sundhedsvæsen i dag, som vi ønsker?
Kristian Jensen (V), 2018-11-21:
Jeg er helt enig i, at spørgeren ikke kan være matematisk student, eftersom at aftalen i 2011 var på 107,5 mia. kr. og aftalen i 2015 var på 110,5 mia. kr., og forskellen på 110,5 og 107,5 er altså ikke over 5 milliarder; den er 3 milliarder.
Så det, man aftalte, var 3 mia. kr.
Det, den nuværende regering har aftalt, er 4 mia. kr. ekstra.
Så det kræver ikke en matematisk studentereksamen at regne det ud.
Det, jeg bare nævnte om Socialdemokratiets tre løfter, var, at foreningen Yngre Læger har sagt, at det at flytte operationer ud på små hospitaler uden rutine er en dum idé, at Bent Hansen, som jeg håber spørgeren kender, har sagt, at forslaget om en lægeværnepligt er en dum idé, og at man selv har måttet trække løftet om 1.000 flere sygeplejersker tilbage.
Astrid Krag (S), 2018-11-21:
Jeg synes slet ikke, der er nogen grund til, at finansministeren skal være helt så vredladen.
Altså, først skal vi have gennemgået, hvorfor Socialdemokratiets sundhedsudspil er en dårlig idé; hvorfor nærhospitaler er en dårlig idé; hvorfor det er en dårlig idé at kræve, at færdiguddannede læger skal være med til at løfte deres del af ansvaret for, at alle danskere får en praktiserende læge; hvorfor det er en dårlig idé at ansætte flere sygeplejersker – og så får man skældud for, hvor mange penge man brugte.
Jeg kan sige, at vi under vores regering brugte 5,4 mia. kr. mere i regionale sundhedsudgifter, og nu er jeg ikke matematisk student, men det er dog lidt over de 4 mia. kr., som finansministeren står her og fremhæver i dag.
Kristian Jensen (V), 2018-11-21:
Jeg kan i hvert fald konstatere, at der fra region til region er stor forskel på, hvordan man bruger pengene.
De problemer, vi ser i Region Hovedstaden i øjeblikket, med store afskedigelser og overforbrug, ser vi f.eks. slet ikke i Region Syddanmark.
Og de problemer, der er nogle steder, med de elektroniske patientjournaler, ser man ikke i andre regioner, der har valgt andre systemer, der fungerer langt bedre.
Derfor må jeg bare sige, at der for mig at se er en meget uensartet praksis fra region til region, der er uensartede måder at løse opgaverne på, på trods af at vi er et lille land.
Derfor håber jeg på, vi kan få en hurtigere implementering af de gode ideer og et mere ensartet serviceniveau, højt serviceniveau, for danskerne i hele Danmark.
Erik Christensen (S), 2018-11-21:
Jeg må bare igen sige: Det kan godt være, at der er kommet flere læger, men der er kommet 1.400 færre sygeplejersker, og de af os, der har frekventeret et sygehus, ved jo, at det er oftere, vi er i kontakt med en sygeplejerske, end vi er i kontakt med en læge.
Så blot for at slå det fast.
Men så vil jeg bare sige, at det, finansministeren jo rent faktisk siger, er, at der sådan set er midler nok.
Det er bare regionspolitikerne, der ikke kan finde ud af at prioritere dem rigtigt derude.
Kristian Jensen (V), 2018-11-21:
Nej, ikke alle steder.
Altså, jeg er f.eks. stærkt utilfreds med sundhedsvæsenet i Region Hovedstaden.
Jeg synes, at mange af de prioriteringer, de har foretaget, er fuldstændig tossede.
Jeg synes heller ikke, vi har et sundhedsvæsen, der i tilstrækkelig høj grad er gode til at få ensartethed hurtigt ud.
Dér, hvor vi kan se at der er nogle, der har gode ideer eller er hurtige til at implementere ny viden, smitter det alt for sjældent til de andre regioner.
Jeg synes ikke, at vi i tilstrækkelig grad kan være tilfredse med, hvad det er for en kvalitet, vi tilbyder, når det handler om at få sundhedsvæsenet tæt på den enkelte.
Vi havde et ønske om, da vi lavede de nye akutsygehuse, at man skulle flytte de specialiserede opgaver på akutsygehusene, men at det, der ikke var specialiseret, i højere grad skulle være tæt på den enkelte borger.
Det synes jeg ikke vi har fået i dag.
Så derfor er der selvfølgelig noget at arbejde med.
Men har vi fået et bedre sundhedsvæsen i de sidste 4 år?
Ja, det har vi.
Vi har fået et sundhedsvæsen, hvor der er ansat flere læger.
Vi har fået et sundhedsvæsen, hvor der er korte ventelister.
Vi har fået et sundhedsvæsen, hvor vi har en højere overlevelsesrate på en lang række områder.
Derfor har vi fået et bedre sundhedsvæsen, men vi er ikke i mål i forhold til mine ambitioner, vi er ikke mål i forhold til regeringens ambitioner.
Derfor har vi også sagt, at vi senere på året vil præsentere et udspil til en ny sundhedsreform.
Hvis man tager antallet af læger, er der kommet markant flere læger i den periode.
I takt med at vi har fået flere og flere store sygehuse centralt placerede, har vi jo arbejdet med, at de opgaver, der ikke skal løses på sygehusene, men kan løses af de lokale lægehuse, kommer tættere på borgerne.
Så hvis man skal kigge på, hvad der rent faktisk er sket, skal man kigge på, hvad borgerne får tilbudt, og ikke om de bliver tilbudt det på de nye supersygehuse, og kigge på, om de bliver tilbudt det i en kvalitet, der gør, at de får den behandling, de skal have.
Så hvis man flytter opgaven tættere på, skal man naturligvis også flytte ressourcerne og medarbejderne tættere på den enkelte borger.
Det er derfor, at vi har afsat midler til at støtte oprettelsen af flere lægehuse.
Vi har fået skabt nogle flere lægehuse, og det betyder, at de opgaver inden for sundhedsvæsenet, der ikke er højt specialiserede, er kommet tættere på borgerne.
Det anser jeg for at være et kvalitetsløft og en serviceforbedring for den enkelte patient.
Erik Christensen (S), 2018-11-21:
Tak for det.
Nu var ministeren jo selv inde på, at regeringen vil tilføre de midler, der er nødvendige, for at hæve kvaliteten i vores sundhedsvæsen.
Så vil jeg bare nævne nogle ganske få tal, for i perioden 2011 til 2015 kom der faktisk 1.400 flere sygeplejersker på sygehusene, mens der i perioden fra anden kvartal 2015 til anden kvartal 2018, hvor det jo rent faktisk er den her regering, der har siddet, er blevet 100 færre sygeplejersker, og der er samtidig kommet 54.000 flere patienter.
Er det det, finansministeren mener med at hæve kvaliteten?
Mai Mercado (KF), 2018-11-21:
Jamen det vil faktisk kræve en lovhjemmel, altså en lovændring, hvis kommunerne skal kunne afholde udgifter, herunder hvis de skal tilbagebetale den egenbetaling, de har opkrævet.
Så den hjemmel har kommunerne ikke, og derfor kan jeg heller ikke opfordre dem til det.
Og en sådan opfordring vil i sig selv kunne udløse et krav om økonomisk kompensation fra kommunerne, og der er jeg ikke sikker på, at jeg skal sådan betræde den sti.
Men altså, nu har vi jo aftalt at afskaffe muligheden for, at kommunerne kan opkræve den her egenbetaling fremadrettet, og midlerne til det har vi sammen fundet i satspuljen.
Og som vi også har aftalt i satspuljen, er det først gældende fra den 1. juli, hvor den reviderede betalingsbekendtgørelse altså træder i kraft.
Karin Nødgaard (DF), 2018-11-21:
Vil ministeren opfordre kommunerne til at tilbagebetale det beløb, som anbragte børn og unge er blevet opkrævet som egenbetaling for deres anbringelse?
Mai Mercado (KF), 2018-11-21:
Jeg har ikke set de pågældende udtalelser.
Altså, det må jeg sige; der skal man virkelig være kreativ for at kunne se, at der er et læringshensyn.
Jeg synes jo, at der har været en moralsk problematik i det her, og jeg synes ikke, at der med hensyn til de kommuner, som har været ude og sige, at de har følt sig forpligtet til at opkræve pengene, er helt hold i billetterne.
For det har jo været et fåtal af kommunerne, der har gjort det.
Hvis det her var noget, som rent faktisk stod til troende, ville det jo være samtlige kommuner, som havde opkrævet et beløb, og det må man bare konstatere ikke har været tilfældet.
Karin Nødgaard (DF), 2018-11-21:
Det er så der, jeg ikke er helt sikker på, om vi kender beløbene.
For det viser sig faktisk, at der er nogle kommuner, der egentlig har misforstået det spørgeskema, de har fået sendt ud, så spørgsmålet er, om det er de reelle beløb, men det kan man jo så forfølge efterfølgende.
Ministeren bedes bare lige kort kommentere nogle udtalelser, som jeg har hørt fra nogle kommuner.
En kommune siger, at den føler sig forpligtet til at opkræve beløbet på grund af lovgivningen; en anden kommune siger, at man har opkrævet det af to grunde, nemlig at anbragte ikke skal stilles bedre økonomisk end andre børn og unge, som ikke er anbragt, og at der er et læringshensyn.
Det er nogle kommentarer, jeg har fået på det seneste i forhold til det her.
Mai Mercado (KF), 2018-11-21:
Det er jo en helt almindelig procedure, at når der kommer et forslag, skal det være finansieret, og derfor var det jo vanskeligt at bakke op.
Men det, vi jo ligesom blev enige om, var så at få undersøgt, hvor mange kommuner der egentlig går ud og trækker det beløb, som unge tjener ved fritidsjob, og der fik vi jo syn for sagen ved at få lavet den her undersøgelse, som blev færdig til efteråret, og efterfølgende kunne vi jo så træffe en beslutning om at afskaffe de regler forlods.
Men det kræver jo stadig væk, at man kender beløbene, og det er jo så der, vi har fået syn for sagen nu, og det er jo også derfor, vi i fællesskab kan afskaffe det fra 1. juli.
Karin Nødgaard (DF), 2018-11-21:
Hvad angår, at det ikke er så mange, vil jeg gerne gentage, at DF's holdning er, at én sag er en sag for meget, og så er det ligemeget, om der var 1, 15, 30 eller helt op til de der 73 ud af 88 kommuner, tror jeg, der svarede, og så er der derudover 10, der slet ikke har ønsket at udfylde det spørgeskema.
Ministeren siger også, at det var i fællesskab, vi lavede den her praksisundersøgelse, men det er nok ikke helt sådan, jeg husker det.
Jeg husker det faktisk, som at det var regeringen, der ville have, at den skulle laves, og det viser sig efterfølgende også, at der måske ikke var blevet svaret korrekt i den undersøgelse; der var nogle ting i den, som var helt uklare, og det vil sige, at vi måske ikke har fået et helt retvisende billede.
Så jeg er ikke sikker på, at vi kan bruge den til det, vi egentlig gerne ville have kunnet bruge den til.
Det kunne ministeren måske lige kommentere, og hun kunne måske også komme med en kommentar, med hensyn til hvordan det med beløbsstørrelserne, som er skrevet ind i satspuljeaftalen, hænger sammen.
Mai Mercado (KF), 2018-11-21:
Det, vi jo har aftalt med hinanden, er at afskaffe de regler om egenbetaling og med virkning fra den 1. juli, og det betyder jo så, at man ændrer betalingsbekendtgørelsen på området.
Når vi ændrer den betalingsbekendtgørelse, kommer vi så også til at lave en orienteringsskrivelse, som vi sender ud til kommunerne efterfølgende, og hvor vi altså klart skriver, hvordan man skal forstå det.
Så vil jeg blot lige tilføje i forbindelse med den debat, vi havde om beslutningsforslaget, at det jo er rigtigt nok, at det var svært at bakke op om et beslutningsforslag, som er udgiftsdrivende, fordi man jo der selvfølgelig altid skal være ansvarlig, men jeg mener egentlig at kunne huske, at vi varmt bakkede op om indholdet og om intentionerne.
Det var også derfor, vi i fællesskab fik lavet den her undersøgelse, så vi kunne se, hvor mange kommuner som rent faktisk brugte den her praksis.
Der kan vi så se, at det heldigvis ikke er så mange, og derfor får vi nu altså ændringerne.
Og det er rigtig godt.
Mai Mercado (KF), 2018-11-21:
Jeg kan høre, at fru Karin Nødgaard lokker, og der er jo ingen tvivl om, at det her også er en sag, som har skabt store frustrationer hos os alle sammen.
Det har den hos fru Karin Nødgaard, og det har den hos mig.
Og det har den jo, fordi vi ved, at der er så mange positive gevinster forbundet med det at tage et fritidsjob.
Der lærer man jo lige præcis at styre sin økonomi – man lærer at tage ansvar, og man lærer at indgå i en rigtig, rigtig sund sammenhæng ved at være på en arbejdsplads, også når man er ung.
Men jeg må også bare sige, at jeg jo bliver ramt af begrænsningen af at være minister, og det er, at jeg ikke har lovhjemmel til at kunne opfordre kommunerne til at gøre andet med de opkrævede beløb end det, lovgivningen foreskriver.
Kristian Jensen (V), 2018-11-21:
Jeg udtaler mig som minister, så jeg udtaler mig ikke om, hvad Venstre vil.
Jeg udtaler mig om, hvad regeringen vil.
Og Venstre har ikke en plan, og regeringen har ikke en plan gående på at bruge et bestemt beløb.
Derfor kan det godt være, at vi vil bruge endnu mere end 53 mia. kr., og det kan være, at vi vil bruge mindre end 53 mia. kr.
Det, der er kendetegnende for os, er, at vi bruger det, der er nødvendigt, for at få det sundhedsvæsen, vi gerne vil have.
Vi bruger det beløb, der er nødvendigt, for at forbedre kvaliteten, sænke ventelisterne, øge overlevelsesraten, forbedre kvaliteten for patienterne – de ting, der rent faktisk er sket.
Og når vi kigger på, hvad der historisk set er sket, og ikke på de der fantasimilliarder, som spørgeren har med, men altså hvad der rent faktisk er sket, har den nuværende regering tilført sundhedsvæsenet flere penge over de sidste 4 år, end Socialdemokratiet gjorde i de 4 år, man sad med regeringsmagten.