Morten Bødskov (S), 2021-05-03:
Tak for det, formand, tak for ordet.
Venstre har fremsat det her beslutningsforslag, B 260, om forhøjelse af loftet over aktiesparekontoen og det såkaldte investorfradrag.
Regeringen har, som det også var fremme før, en klar ambition om at sikre danske arbejdspladser og skabe gode vilkår for dansk erhvervsliv.
Derfor ønsker vi jo særlig, som det også har været fremme tidligere i den her sal for nylig, at støtte virksomhederne i den grønne omstilling med en grøn skattereform, som letter erhvervslivets skatter og afgifter med samlet ca. 6 mia. kr. frem mod 2025.
Regeringen mener dog, at det mest fornuftige er at fokusere på de generelle vilkår for dansk erhvervsliv frem for at lempe beskatningen for et lille antal investorer igennem et øget investorfradrag.
Investorfradraget giver med det gældende loft på 400.000 kr. allerede mulighed for en skattebesparelse på op til 60.000 kr. om året for direkte investeringer og jo altså også yderligere knap 19.000 kr. for investeringer gennem det, der også hedder investorfradragsfonde.
giver en kraftig økonomisk tilskyndelse til at investere i virksomheder, som er omfattet af investorfradraget, uden at vi altså skal øge loftet
Skatteværdien af investorfradraget medfører et afkast på den tilhørende den investering, uanset om investeringen i sig selv giver et positivt afkast.
Med investorfradraget kan altså selv en tabsgivende investering give et positivt afkast efter skat.
Derfor kan man også være bekymret for, at investorer kan blive fristet til at kaste sig ud i, om man vil, mindre fornuftige investeringer, blot fordi de er berettigede til fradraget og dermed får et højere afkast efter skat.
Det vil være dårligt for samfundsøkonomien, og det vil ikke mindst være dårligt for statskassen, og det vil også være dårligt for de virksomheder, som går glip af investeringer, fordi de ikke giver adgang til investorfradraget.
Angående aktiesparekontoen kan jeg sige, at jeg har noteret mig, at mange danskere i 2020 foretog deres første investering i aktier, og at der ifølge bankerne er åbnet 80.000 nye aktiesparekonti.
Der kom også 14 nye selskaber på børsen, generelt med store overtegninger.
Så der kom altså godt skub i den danske aktiekultur her i 2020, og det er jo grundlæggende en positiv udvikling.
Med aktiesparekontoen, som den er, opnås der så et lempeligere afkast på noterede aktier, og det giver naturligvis danskerne en tilskyndelse til at øge deres investeringer i børsselskaber.
Men mon ikke de fleste af de investeringer, som bliver foretaget via aktiesparekonti, alligevel ville være foretaget – det tror jeg.
selv om det ikke er tilfældet, skal man huske, at pengene jo ikke kan bruges to gange.
Hvis de ikke var investeret via en aktiesparekonto, ville de måske i stedet være gået til pensionsopsparing eller investeringer i en mindre virksomhed, som ikke er på børsen.
Det er også vigtigt at understrege, at investeringer gennem aktiesparekontoen ikke er øremærket til danske selskaber, om man vil.
Der er derfor ingen garanti for, at investeringerne ender i Danmark.
De kan jo altså lige såvel gå til oliegiganten Exxon eller til at sende Gamestopaktien mod månen, om man vil.
Modsat hvad forslagsstillerne måske tænker, er der altså ikke meget, der taler for, at aktiesparekontoen i væsentligt omfang øger adgangen til kapital for mindre danske selskaber.
Skatteministeriet skønner, at en fordobling af loftet over aktiesparekontoen og investorfradraget vil medføre et årligt mindreprovenu på 190 mio. kr.
Investeringer for beløb, som ligger over de nuværende lofter for aktiesparekontoen og investorfradraget, er jo altså primært forbeholdt – det ved vi fra de beregninger, vi har foretaget – personer, som ligger højt i formuefordelingen, som man plejer at kalde det.
De 190 mio. kr. vil derfor i overvejende grad være en skattelettelse for de mere velhavende danskere.
Jeg håber ikke, det er nogen hemmelighed, at jeg så selvfølgelig også i den forbindelse mener, at pengene godt kan bruges bedre.
Det er regeringens holdning, at vi ikke kan støtte forslaget.
Vi har jo så sent som i oktober sammen med Dansk Folkeparti, SF og Enhedslisten besluttet at gøre det modsatte af, hvad Venstre nu foreslår, nemlig aflyse de planlagte forhøjelser af lofterne over aktiesparekontoen og investorfradraget.
Det mente regeringen var fornuftigt dengang, det mener vi stadig, og derfor kan regeringen ikke støtte forslaget.