runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-09-28:
Tak for det.
Den socialdemokratiske ordfører havde jo ret i, at der er risiko for en vis gentagelse, hvis vi slavisk går lovforslaget igennem, for det her er egentlig bare et spejlbillede på den diskussion, vi havde under det foregående lovforslag.
Når vi nu laver de her indefrysningsordninger og giver en håndsrækning til borgere, til virksomheder, til foreninger og til kulturliv, skal vi sørge for, at den likviditet, som de pågældende energiselskaber stiller til rådighed, går vi selvfølgelig ind og tilvejebringer.
Jeg tror ikke, der er nogen af os, der har nogen som helst forestilling om, at de op imod 45 mia. kr., som man forventer kan indefryses, er penge, der ligger ude i kasserne.
Man kan jo bare slå op i regnskaberne og se, at det ikke kan lade sig gøre.
Derfor er det sådan, at når vi politisk beslutter, at borgere og virksomheder skal have en rettighed over for deres energiselskab, må vi selvfølgelig også dække af på den anden side, og derfor har vi lovforslaget her, som sikrer et statsligt likviditetslån til energivirksomhederne, så de kan gennemføre det, vi drøftede under det foregående lovforslag, og også en statslig garantiordning, når der sker overtagelse af de indefrosne krav.
Også i forbindelse med den ordning, der er til de energiintensive virksomheder, er der et statsligt likviditetslån på vej med det her lovforslag.
Endelig er der også med det her lovforslag tilskud til de boligforeninger, som skal håndtere den situation, som jo adskiller sig fra de kundeforhold, der gælder, hvis man bor i eget hus, altså hvor man som forbruger har et individuelt kundeforhold til sit energiselskab.
Som sagt er det et spejlbillede på det lovforslag, vi havde før, og det støtter vi naturligvis fra Venstres side.
Malte Larsen (S), 2022-09-28:
Jeg møder også virksomheder derude, som i den grad er presset på, hvad de nu gør i den her givne situation.
Skal man gå tilbage til olie, kul, eller skal man gå over til fast brændsel, fordi det er det, man har til rådighed, i stedet for naturgas.
Man leder efter den rigtige løsning, fordi man er så presset, som man er i øjeblikket.
Der er ingen tvivl om, at vi alle sammen ønsker en langsigtet omstilling til fossilfri energi, og at det her problem er midlertidigt.
Jeg har ikke mandat til at gå ud ad det spor, som ordføreren her giver gode idéer i forhold til, så det må jo så tages med i forhandlingslokalerne.
René Christensen (DF), 2022-09-28:
Tak for det.
Jeg prøvede tidligere at spørge ministeren.
Vi står jo i en situation nu, hvor der også er mangel på energi, og derfor er der en hel del decentrale værker og andet, som fyrer med gas, som skifter over til olie, og det er vi sådan set glade for i den her situation, fordi det giver noget mere kapacitet derude.
Men samtidig har vi jo også en afgiftsforhøjelse på fossil procesenergi, der gælder fra 1. januar, og den er på 6 kr. pr. kilojoule, og det gør jo, at virksomhederne bliver ramt endnu hårdere.
Det blev gjort for at sætte prisen op, fordi virksomhederne skulle komme i gang med den grønne omstilling.
Mener ordføreren ikke, at vi står i en situation nu, hvor der ikke er behov for at øge prisen på energi i øjeblikket?
Så hvis ordføreren kan eller vil svare på det, var det så ikke en idé enten at fjerne den her afgiftsforhøjelse på fossil procesenergi eller i hvert fald udskyde den, så vi ikke presser virksomhederne yderligere i den her situation?
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-28:
Det er noget, som jeg synes er kendetegnende for ordføreren, nemlig at være konkret og konstruktiv.
Det er jo bare dejligt.
I forlængelse af det og også det tidligere samarbejde om coronahjælpepakkerne vil jeg bare høre, om ordføreren i udvalgsarbejdet vil være med til at se på nogle ting i forhold til udmøntningen af den her aftale, f.eks. sagsbehandlingstiderne.
Det er noget af det, som jeg i hvert fald godt kan være bekymret for, altså at nogle af dem, der kan komme i klemme, kommer yderligere i klemme, fordi der er en lang sagsbehandling.
René Christensen (DF), 2022-09-28:
Tak for det.
Lovforslagene går lidt ind over hinanden, og her drejer det sig også om likviditetslån.
Jeg vil dog benytte lejligheden til at sige, at vi synes, det er ærgerligt, at man ikke har kigget på nogle af de udfordringer, som ligger foran os.
Jeg prøvede at stille et par spørgsmål før til regeringens ordfører, og det drejer sig jo om, at man med den ene hånd giver nogle likviditetslån og udskyder nogle regninger, og det kan sådan set være ret fornuftigt, også i forhold til virksomhederne, men samtidig er det jo besluttet, at man skal have en afgiftsforhøjelse på procesenergi, og det er på 6 kr. pr. kilojoule for virksomheder fremadrettet, og i 2025 kommer det faktisk også for gartnerier og landbrug.
Og der skal det være vores opfordring, at man går ind og kigger på, om der er behov for det nu.
Grunden til, at det er besluttet, er selvfølgelig, at man gerne vil lægge en øget pris ned over det, således at man får skubbet lidt mere til den grønne omstilling.
Det kan man jo have nogle meninger om, men man må bare sige, at med de energipriser, vi har lige nu, er det nok ikke det, der er behov for for at få sat gang i den grønne omstilling og få virksomhederne til at tænke i en anden retning.
Så det synes vi skulle have været med.
Så vil jeg også lige i forhold til privatkunderne sige, at jeg tror, at rigtig mange har oplevet, at de i går eller i forgårs fik et brev, hvor der står, at Forsyningstilsynet har givet mulighed for, at priserne for transport af strøm kan afhænge af, hvornår på døgnet du bruger den.
De har fået lov til det, fordi det, i takt med at vores samfund bliver mere elektrificeret og flere af os får elbiler og varmepumper, er nødvendigt, at vi udnytter elnettet mere optimalt.
Det var det brev, danskerne netop har fået.
Det, de så kan opleve fra 1. januar af nogle steder, er, at de får en transportpris nu på – og nu må man falde helt ned af stolen – 1 kr. og 83 øre pr. kilowatt-time.
Så det er en ret voldsom prisstigning, der kommer på transport af strøm.
Derfor kan man sige, at mange af de her gode intentioner, som ligger i den her aftale, nærmest bliver spist op, inden de er udmøntet, for samtidig med at man lægger øgede afgifter på procesenergi, og samtidig med at borgerne vil opleve, at de får en øget udgift til transport af deres strøm, er det også fra 1. januar, at den her aftale vil blive implementeret.
Derfor synes vi selvfølgelig i Dansk Folkeparti, at der kan være nogle fornuftige takter i det, men det har jo intet at gøre med, at man hjælper virksomhederne.
Det afbøder en lillebitte smule, men det er nok ikke det her, der får virksomhederne til at overleve på den lange bane.
Derfor er aftalen for lille, og den indeholder for lidt.
Mona Juul (KF), 2022-09-28:
Det vil jeg i allerhøjeste grad være med til at se på.
Vi havde også en teknisk gennemgang i går, hvor jeg bl.a. spurgte ind til det her med, om man, når man f.eks. som virksomhed har fået et lån, bliver pisket rundt i manegen efterfølgende, når man skal betale det tilbage.
Vi så jo med coronalånene, at der var nogle udfordringer, fordi man bare røg til gældsafvikling allerede dag et, uden at man havde fået en advarsel.
Der kunne jeg forstå, at man her kører med to rykkere, inden det kører videre med almindelig procedure.
Så der er nogle ting, vi kan gøre bedre den her gang.
Det håber jeg også at vi kan gøre i udvalgsarbejdet den her gang.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-09-28:
Erhvervsministeren har jo markedsføringsloven under sig, og der er vel næppe nogen tvivl om, at hvis Elgiganten markedsførte et salg af et fjernsyn som et prisloft, fordi man kunne tage et kviklån til at betale hovedparten af prisen, ville det være ulovlig vildledning af forbrugerne.
Hvordan har erhvervsministeren det så med, at statsministeren sælger det her lån som et loft over prisen?
Hvordan har ministeren det med, at regeringen gør noget, som ville være ulovligt, hvis det var Elgiganten, der gjorde det?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-09-28:
Når der sker ting i samfundet, så borgerne rammes af økonomisk uheld og modgang, især hvis det er mange borgere og virksomheder, der bliver ramt af det, breder der sig naturligt her på Christiansborg en lyst til at gøre noget.
Det kan jo både have karakter af, at man har en reel optagethed af det, men det kan også have den karakter, at man bare gerne vil bilde folk ind, at man redder dem fra noget, der er truende.
Det har vi hørt i fjernsynet og læst i SoMe-opslag osv.
Statsministeren har forklaret på tv, at der er tale om en eller anden form for prisloft, selv om det er usandt.
Priserne får jo lov til at stige, som de nu engang gør i en tid, hvor der er mangel på gas og derfor også mangel på elektricitet, for der er ikke et loft over prisen.
Men regeringen tilbyder en låneordning, og det er så det, man kan gøre, når man gerne vil gøre noget.
Man går altså ind og overtager noget, som vi har udmærkede private aktører til at gøre, hvis folk har brug for at låne nogle penge.
Vi har jo en velfungerende finansiel sektor i Danmark, som lever af at formidle lån til folk, der har brug for at låne, og det gælder både private og virksomheder.
Det kunne man bare lade fungere.
Det gør private; de låner ud.
Den slags vil vi i Liberal Alliance aldrig være med til.
Vi vil ikke være med til at bilde folk ind, at der laves et loft over prisen, når det ikke er sandt, vi vil ikke være med til, at politikere skal blande sig i ting, som fungerer udmærket privat, og vi vil ikke være med til at bilde borgerne ind, at de er afhængige af politikernes velvilje for at få et lån til deres forbrug, og derfor stemmer vi imod den her ordning.
Det gør vi, når den tilbydes private, såvel som vi også gør det, når den tilbydes virksomheder som i det her aktuelle lovforslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-09-28:
Det er tre forskellige forslag, som hænger sammen, og jeg tror, jeg i forbindelse med det her vil knytte et par kommentarer til selve lovprocessen, som jeg synes er kritisabel.
Vi står i en situation med stigende priser og inflation, men det er ikke en ny problematik, for inflationen har været stigende siden sidste efterår, men alligevel bliver de her ting hastet igennem.
Og de bliver hastet igennem så meget, at når man kigger i lovforslaget under punktet om økonomiske omkostninger for erhvervslivet, så står der ikke noget; der står heller ikke noget under administrative omkostninger for erhvervslivet.
Man har simpelt hen ikke kunnet kvalificere, hvad det har af udgifter for erhvervslivet økonomisk og administrativt, inden man skal stemme det her igennem i Folketinget
Mange af de her ting skal jo træde i kraft, kan man sige, fra 1. januar, og jeg ville ønske, at man havde taget sig tid til at kvalificere det her, så man vidste, hvad det er for en regning, man lægger over på erhvervslivet.
Det synes jeg ville være rimeligt, og jeg synes, det havde været fair, at man havde gjort det.
Der ligger også stadig nogle udfordringer med EU og statsstøtteretten.
Når vi vedtager det her, ved vi reelt set ikke, om det kan lykkes.
Uanset hvilken holdning man så end har til EU, håber jeg da, at det, man vedtager her i Folketinget, går igennem EU's støttelovgivning, men det ved man reelt set ikke.
Det skal være det, jeg adresserer her, og så vil jeg i min næste ordførertale – vi har jo tre – gå lidt mere ind på indholdet i alle tre lovforslag.
Dennis Flydtkjær (DD), 2022-09-28:
Tak for det.
Det her lovforslag kommer jo i direkte forlængelse af det første lovforslag, som vi behandlede for lidt siden.
Det her omhandler, at man også skal give Erhvervsstyrelsen mulighed for at kunne håndtere den her låneordning, ved at man bl.a. kan give lån til el-, gas- og fjernvarmeselskaber, som gør, at man kan yde den likviditet til selskaberne, så de faktisk igen kan sende pengene videre – eller i hvert fald kan sige til danskerne, at de ikke skal betale deres regning lige nu.
Men alt i alt kommer det som sagt i forlængelse af det andet lovforslag.
Derfor kan Danmarksdemokraterne godt støtte lovforslaget.
Mona Juul (KF), 2022-09-28:
Vi er helt enige.
Lige på det punkt er Enhedslisten og Konservative fuldstændig enige.
Alt det der, som ordføreren tidligere kom med om overnormal profit og sådan noget, tager vi lige en anden dag.
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-28:
Det synes jeg lyder supergodt, og jeg er meget enig.
Jeg tænker også, det er vigtigt, at vi følger det tæt.
Derfor er det vigtigt, at vi følger det løbende og ser, om der er nogle nye ting, der kræver vores opmærksomhed.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-09-28:
Ja, det er fint, og alle sammen håber jo, at det glider let igennem, men det er ikke altid, det gør det ved EU.
Og jeg spørger bare: Hvad har man gjort sig af tanker om, hvordan man ellers vil finansiere det her, hvis man får et nej?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-28:
Det er altid et problem, når vi har sådan nogle hastelovbehandlinger og vi skal klare det hele på, ja, for kort tid, må man sige.
Jeg synes, vi har et lille dilemma omkring, om ikke der skal indføres en bagatelgrænse.
Og så skal de forskellige energiselskaber håndtere en eller anden meget lille gæld, og der kunne det måske give mening, at man giver de selskaber kompetence til, at de kan sige: Håndteringen af den lille gæld er så omfattende i administration, at vi hellere vil sløjfe gælden end at inddrive den.
Og der synes jeg, at det skal afklares i udvalgsbehandlingen, om ikke det giver mening, altså for ikke at lave for meget bureaukrati.
Har ministeren en holdning til det?
Malte Larsen (S), 2022-09-28:
Jeg forventer selvfølgelig, at det, der er fremsat her, får den nødvendige godkendelse i EU, og at det er det spor, der forfølges.
Om der skal ske tilrettelser, forventer jeg også, at det fungerer.
Der er sædvanligvis et ganske glimrende samarbejde mellem den danske stat og EU.
Christian Juhl (EL), 2022-09-28:
Nu prøver vi i første omgang at se, om ikke EU kan finde ud af, at man i hvert fald skal anbefale skat på overnormale profitter.
Det er en del af det.
Men den anden del af det er den reguleringsmekanisme, som er i EU.
Den er fuldstændig meningsløs.
Man siger, at hvis gassen er den dyreste form, tager man udgangspunkt i priserne for gas på alle energiformer, selv om nogle af dem er billigere.
Og det går jo ikke.
Så jeg er enig i, at vi skal prøve at forklare nede i Bryssel, at der er noget galt med det her system.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-09-28:
Det er ikke et område, jeg er særlig meget inde i, men hvis hr. Christian Juhl mener det – vi plejer jo at kunne forenes i en kritisk tilgang til EU-spørgsmålet – så er det noget, jeg meget gerne vil undersøge nøjere.
Det med EU er jo altid så bøvlet, fordi regeringen plejer at sige ja til en hel masse ting, som man så kommer hjem med, og så fortæller man om, hvor fantastiske de er, og så er det ret ofte, at det viser sig at være knap så fantastisk i virkeligheden.
Så hvis Enhedslisten og Dansk Folkeparti i deres EU-modstand kan forenes om at få lavere elafgifter ad den vej, er der ingen modstand herfra.
Christian Juhl (EL), 2022-09-28:
»Jeg håber, at de ærede medlemmer skammer sig«.
Jeg synes, at ordføreren glemmer en ting, måske endda den væsentligste årsag til, at det er så skørt, som det er, med de her høje priser.
Det er EU's fuldstændig vanvittige prissystem på energi, som gør, at man regulerer efter den dyreste energiform på markedet i EU.
Sådan nogle ting skal man vel have lavet om.
Vi kunne måske endda have halveret energipriserne i Danmark, hvis ikke vi var bundet til sådan nogle aftaler.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-09-28:
Tak, formand.
Jeg har fulgt debatten både i salen og lidt på afstand, og jeg synes, der er et spørgsmål, som står tilbage relativt ubesvaret, nemlig det forhold, at der ikke er nogen ordførere, overhovedet, der har reflekteret over, hvad baggrunden for de voldsomme priser, vi oplever for tiden, er, hvad angår både varme og el.
Det siger sig selv, at krigen i Ukraine, de ulykkelige omstændigheder, der sker uden for landets grænser,
Allerede det finanslovsforslag, som regeringen har fremsat, budgetterer med et overskud på momsen på 19 mia. kr. – 19 mia. kr.!
– og så laver man en hjælpepakke, som man kalder det, hvor man sender 4 mia. kr. tilbage, og det er ovenikøbet med en model, hvor man siger til de tusindvis af danskere, som i øjeblikket må frygte at gå fra hus og hjem og skal sidde og overveje, om det skal være elregningen eller madregningen, de betaler i den her måned: I kan få lov til at udskyde den vanvittig høje elregning, men I kan ikke få lov til at undgå at betale for elafgiften, for gasafgiften eller for momsen, for det skal i statskassen, og hvis ikke I betaler til tiden, skal der også renter på – 2 pct. for borgere, 4 pct. for virksomheder.
Er det en hjælpepakke, eller er det en boksehandske til et blåt øje?
Jeg er ikke i tvivl.
Og jeg er ikke tvivl om, at mange danskere vil reagere og vil protestere imod den hån, som Folketingets flertal i øjeblikket viser i forhold til den alvorlige situation, ganske, ganske mange befinder sig i.
Ja, så sænker I elafgiften med virkning fra nytår.
Jeg troede egentlig, den her regering havde sat sig for at være børnenes regering, men det kan man så være fra nytår, kan jeg forstå.
Jeg håber, I skammer jer.
Nå ja, jeg håber, at de ærede medlemmer skammer sig.
Det er modtaget.
Peter Seier Christensen (NB), 2022-09-28:
Vi står i en meget alvorlig situation: Varmeregningerne og elregningerne er eksploderet, og det betyder, at nogle private risikerer at skulle gå fra hus og hjem, og at butiksejere risikerer at skulle dreje nøglen om.
Derfor skal der gøres noget.
Jeg vil godt lige her indskyde, at jeg synes, det er vanvittigt, at vi i 2022 har en elproduktion, som afhænger af vejret, altså at vores forsyningssikkerhed afhænger af, om det blæser eller regner.
Krisen er blevet udløst af krigen i Ukraine og gasforsyningen, det er klart, men grundlaget for, at vi har problemerne, er jo, at vi har gjort os afhængige af energikilder, som vi ikke har kontrol over, uden at have en backup.
Det gør os skrøbelige, og hvis noget går galt, risikerer vi, at priserne stiger voldsomt, og hvis endnu mere går galt, risikerer vi et decideret blackout.
Nu har vi fået de høje priser, og vi må håbe, at det ikke bliver værre, så vi kommer ud i en egentlig forsyningskrise.
Så vil jeg godt kritisere hastebehandlingen her.
Nu står vi igen og skal behandle et lovforslag, den her gang i løbet af kun 2 dage, og jeg ved godt, at der er nogle, der forestiller sig, at der bliver udskrevet valg i næste uge, og gerne vil have det her igennem, men mig bekendt er der ikke udskrevet valg, og det her er jo ikke et problem, der er opstået inden for de sidste 14 dage; det har vi vidst i mange måneder.
Så derfor kunne man eventuelt have handlet tidligere, som vi ikke står på bagkant af situationen.
Hvad angår vinterpakken, er vi ikke med i aftalen, og det er vi ikke, fordi vi gerne havde set, at der var nogle permanente løsninger og ikke kun det her midlertidige, som indgår.
Det er fint nok, at man kan udskyde regningen i ½ år, men det løser jo ikke problemet, det udskyder det kun.
Men det er klart, at når vi står i den her meget alvorlige situation, vil vi, hvis vi kan gøre noget, som kan løse det på kort sigt, selvfølgelig gerne være med til det, og derfor kommer vi også til at stemme for det, så vi ikke risikerer, at folk skal gå fra hus og hjem i hvert fald nu.
Så vi støtter lovforslaget.
Vi havde gerne set, at det var bedre, men vi bakker op om det.
Dan Jørgensen (S), 2022-09-28:
Det er ikke et spørgsmål, vi har analyseret nærmere, men lad os se nærmere på det i udvalgsbehandlingen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-28:
Det lyder godt.
Så er der et større problem, som vi ikke kom i mål med under de her forhandlinger.
Og det er sådan set det, at kommunerne bliver belastet på deres økonomi, ved at der er en energiregning, der er større.
Der var altså ikke lydhørhed under forhandlingerne til at løse det problem nu.
Har regeringen en plan for, at vi kan få håndteret det rimelig hurtigt, sådan at vi ikke undergraver velfærden ude i kommunerne?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-09-28:
Jeg er her.
Jeg kunne godt tænke mig at høre om noget.
Der står direkte i lovforslaget, at det kræver en EU-godkendelse, fordi der kan være statsstøtte inde over det.
Hvad er plan B, hvis nu EU vender tommelfingeren nedad?
Jeg går ud fra, at man har overvejet, hvordan man så vil finansiere det lovforslag, man ville have vedtaget tidligere, eller falder det så væk?
Dan Jørgensen (S), 2022-09-28:
Hvis det ikke havde været så alvorligt, ville man jo more sig lidt over den dobbeltmoral, der ligger i, at Dansk Folkeparti gerne vil udskyde nogle af udgifterne for erhvervslivet, men for de danskere, der kan være hårdt ramt, er det det værste, man kan gøre.
Jeg skal bare igen konstatere, at jeg synes, det er meget underligt, at Dansk Folkeparti i den grad taler ned til folk, og jeg kunne egentlig godt tænke mig et svar på spørgsmålet om – det får vi så ikke – om man vil anbefale danskerne at lade være med at tage imod den her ordning, og vil man sige til folk, der gør det, at det er dumt af dem, fordi det er ligesom at tisse i bukserne?
Det er jo det, der er konklusionen på det, ordføreren siger.
En del af aftalen er jo netop, at Energinet skal se på en tarifnedsættelse, og det foregår selvfølgelig efter de gængse procedurer, der er, hvor Forsyningstilsynet skal ind over det.
Mere generelt må jeg sige, at jeg godt vil tage afstand fra den der meget nedladende måde at omtale mennesker, der i det her land kan have behov for at tage lån, på.
Jeg har ikke selv betalt alting kontant i hele mit liv og kommer nok heller ikke til det i resten af mit liv.
Det er vel meget naturligt og meget godt, at man kan tage et lån, hvis man er i en hårdt trængt økonomisk situation – og at kalde det at tisse i bukserne og den slags ting, som ordføreren gør, synes jeg i virkeligheden er ret nedladende over for de mennesker, som her får mulighed for at få en hjælpende hånd.
Vil Dansk Folkeparti anbefale, at folk ikke gør det, fordi det bare er som at tisse i bukserne?
René Christensen (DF), 2022-09-28:
Tak for det.
Når man får lov til at udskyde betalingen af sin regning, skubber man problemet foran sig, men det er selvfølgelig, fordi folk har nogle betalingsvanskeligheder i den periode, der er nu, fordi priserne er blevet så høje.
De skriver bl.a. også, at det, i takt med at vores samfund bliver mere og mere elektrificeret og flere af os får elbiler og varmepumper, er nødvendigt, at vi udnytter elnettet optimalt, og derfor har Forsyningstilsynet givet mulighed for, at priserne for transport af strøm kan afhænge af, hvornår på døgnet man bruger den.
Det tror jeg at de fleste danskere har oplevet.
Nu kan man så se, at prisen stiger markant særlig der, hvor vi bruger meget strøm, altså mellem kl. 17.00 og kl. 20.00.
Der kommer prisen helt op på 1,83 kr. pr. kilowatt-time.
Mener ministeren ikke, at man politisk burde kigge på, om det er lige nu fra den 1. januar, at det skal træde i kraft?
Det er til de private husholdninger.
Så er det faktisk også sådan ...
Tiden er gået, jeg tager det i anden runde.
Dan Jørgensen (S), 2022-09-28:
Økonomiforhandlinger mellem stat og kommuner er jo ikke noget, der foregår i mit ministerie, og i særdeleshed ikke noget, der foregår i forbindelse med den her konkrete aftale.
Så det skal jeg nok ikke svare på her.
René Christensen (DF), 2022-09-28:
Man kan i hvert fald sige, at deres regning bliver større af at låne, for ministeren har jo sørget for, at det også er rentebelagt.
Ministeren svarer så ikke på det med, at når man nu sænker elafgiften, stiger transporten markant fra den 1. januar, nemlig til 1,83 kr. pr. kilowatt-time i tidsrummet fra kl. 17.00-20.00.
Det æder jo fuldstændig den besparelse, der
ligger
Det er for de private husholdninger.
Så det bliver altså endnu dyrere at bruge el fra den 1. januar, selv om man gør det, man gør her.
Så er det faktisk også sådan, at fra januar kommer der også en afgift på procesenergi på 6 kr. pr. kilojoule for erhvervslivet.
Det bliver også lagt oveni, og det er også en politisk aftale.
Vil ministeren kigge på, om det er noget, der kunne udskydes til senere?
Det har ikke noget med EU eller noget at gøre.
Det er jo en dansk aftale i forhold til erhvervslivet.