runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Vind (S), 2021-03-02:
Tak for ordet.
Jeg har glædet mig rigtig meget til i dag, for vi skal førstebehandle lovforslaget om videreførelsen af Styrelsen for Patientsikkerheds Ældretilsyn samt indførelse af obligatorisk opfølgnings- og læringsforløb efter påbud fra tilsynet.
Det er en lovgivning, der har en enorm betydning for udvikling af ældreplejen.
Men vi har også alle her i salen fået brændt ydmygende billeder og beretninger fra ældreplejen fast i vores hukommelse.
Vi har alle været vidne til, at der på nogle plejecentre kan indsnige sig en forrået og umenneskelig kultur, der ikke hører til i vores fælles offentlige ældrepleje.
Der er ikke noget, der undskylder en dårlig kultur, hvor der sker uværdig behandling af ældre, og det skal selvfølgelig stoppes.
Samtidig ved vi også, at der i den offentlige sektor nogle steder har indsneget sig en håbløshed.
Mange medarbejdere har i mange år oplevet, at deres faglighed er blevet tilsidesat til fordel for pakker og ydelser på minutter og sekunder.
Vi ved alle, at når den offentlige pleje bliver dårlig, kan det ende i en ond spiral.
Ansatte i ældreplejen fortæller mig, at de nogle gange undgår at svare, når folk spørger, hvad de arbejder med, for det er, som om de så skal stå til ansvar for alle de dårlige sager, man hører om ældreplejen.
Kommuner oplever også, at det er sværere at rekruttere, og at arbejdsglæden og motivationen forsvinder hos medarbejderne, når de dårlige historier rammer avisernes forsider.
Derfor hilser jeg også videreførelsen af Styrelsen for Patientsikkerheds tilsyn meget, meget velkommen, herunder ikke mindst de obligatoriske opfølgnings- og læringsforløb.
For når der sker fejl et sted, skal der selvfølgelig tages hånd om problemet der, hvor problemerne er, og den måde at arbejde på, altså at bruge fejlene til at blive klogere, bruge dem til at øge den faglige bevidsthed og stolthed, er den rigtige vej at gå.
Vi ved også, at offentligt ansatte motiveres af at gøre en forskel og af at opleve, at deres faglighed reelt sættes i spil, og at deres viden har værdi.
Det skaber arbejdsglæde og stolthed.
Med de obligatoriske lærings- og opfølgningsforløb er der mulighed for, at både ledere og medarbejdere og kulturen sættes i spil på en helt ny måde de steder, hvor det er påkrævet.
Det skylder vi de ældre, det skylder vi hinanden, og det skylder vi ikke mindst alle de dedikerede medarbejdere.
I aftalen om udmøntningen af reserven til foranstaltninger på social- og sundheds- og arbejdsmarkedsområdet for 2021-2024 ligger også aftalen om, at Styrelsen for Patientsikkerhed skal iværksætte en informationsindsats i forhold til muligheden for at indgive en bekymringsskrivelse til styrelsen.
Det hilser jeg meget, meget velkommen.
I flere af de sager, vi har set i medierne, har styrelsen simpelt hen ikke været kontaktet, men med dette lovforslag vil der blive gjort en indsats for, at borgere og pårørende kender til muligheden for at kontakte Styrelsen for Patientsikkerhed.
Som sagt er det bare en rigtig god dag i dag.
Dette lovforslag er et lille skridt på vejen til en styrket offentlig ældrepleje.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Tak for ordet.
Astrid Krag (S), 2021-03-02:
Det er jo helt rigtigt, at vi forhåbentlig med det her lovforslag sikrer, at huslejetilskud til udslusningsboliger til borgere med særlige sociale problemer, der bl.a. har haft ophold på herberg, finder en bredere anvendelse end i dag, fordi vi får rettet op på, at der ikke er den nødvendige lovhjemmel, der skulle til for at indfri de oprindelige intentioner med overhovedet at indføre det her huslejetilskud, samtidig med at man etablerede muligheden for udslusningsboliger.
Så tak for det.
Så har der også været noget debat om de dele af lovforslaget, som er udskudt, bl.a. diskussionen om kvindekrisecentre, og det får vi jo lejlighed til at diskutere, når de elementer bliver genfremsat, og det forestiller jeg mig de gør, i forlængelse af at vi skal have en bredere diskussion partierne imellem om bekæmpelse af hjemløshed – det har vi i hvert fald aftalt vi skal have, så det har jeg også tænkt mig at følge op på – og der vil vi også få lejlighed til at drøfte nogle af de elementer nærmere.
Det er altså ikke en del af lovforslaget her, og de elementer skal selvfølgelig nok blive sendt i fornyet høring osv. på ryggen af de politiske forhandlinger, der vil være om det.
Så tak for den positive modtagelse af lovforslaget.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-02:
Det her lovforslag er jo en justering.
Man skaffer en hjemmel til noget, som ikke blev lavet med lovgivningen fra 2005, så vidt jeg husker, og det er jo efterhånden mange år siden, kan man sige.
Jeg synes, der er rigtig, rigtig mange gode tiltag og initiativer i hele idéen bag det her.
Vi ser grundlæggende meget positivt på det og har bare et par spørgsmål, vi skal have svar på i løbet af udvalgsbehandlingen.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-03-02:
Formålet med lovforslaget her er at sikre det nødvendige lovgrundlag for, at huslejetilskud til en udslusningsbolig ikke modregnes i borgerens forsørgelsesydelse eller andre indkomstafhængige offentlige ydelser.
Lovforslaget indeholder en justering af huslejetilskuddet til udslusningsboliger, så det bliver, som det var tiltænkt i den oprindelige aftale, nemlig at borgeren ikke skal modregnes i ydelser vedrørende huslejetilskud.
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Pernille Skipper (EL), 2021-03-02:
Tak, skal De have, formand.
Jeg er med på, hvilket lovforslag det er, men tak ellers.
Enhedslisten kan støtte forslaget.
Det giver selvfølgelig ikke nogen mening, at hvis vi gerne vil have mennesker i hjemløshed, som jo er på offentlige ydelser, ud i en udslusningsbolig, skal de modregnes i deres ydelser, for så kommer det jo ikke til at virke.
Det har ikke været intentionen, men en hjemmel, der har manglet.
Nu skaber vi den hjemmel, og det støtter vi selvfølgelig.
Henrik Vinther (RV), 2021-03-02:
Tak for ordet.
Lovforslaget har undervejs fået en anden titel.
Det skyldes, at en bid af forslaget er taget ud efter høringsfasen.
Den del, der er tilbage, og som vi drøfter her, støtter vi.
Det giver mening at sikre, at man ikke bliver straffet, hvis man flytter i udslusningsbolig; det er jo helt i modstrid med intentionen om at få flere til at komme i egen bolig.
Til gengæld har jeg også hæftet mig ved, at der var en del kritiske bemærkninger om den del, der er taget ud.
Trine Torp (SF), 2021-03-02:
Tak for det.
Tak til ministeren for at sætte fokus på den manglende lovhjemmel, som skal sikre, at huslejetilskuddet til en udslusningsbolig ikke fradrages borgerens forsørgelsesydelser eller andre indkomstafhængige offentlige ydelser.
Det er godt, da det jo har vist sig, at usikkerheden om lovgrundlaget har medført, at kommunerne har undladt at bruge ordningen.
Ordningen bruges lige nu ikke på den måde, som det var tiltænkt med indførelsen af muligheden for huslejetilskud efter servicelovens § 163 a til en udslusningsbolig.
Det er en skam, for udslusningsboliger er et rigtig godt tilbud til sårbare borgere om at bo for sig selv, men med et trygt sikkerhedsnet.
Det giver borgeren en mulighed for at skabe sin egen hverdag og bo i sin egen bolig.
Udslusningsboligerne sikrer en skånsom overgang fra ophold i midlertidige boformer til at bo på almindelige vilkår.
Her skal netop huslejetilskuddet være med til at sikre, at de personer får mulighed for at komme i egen bolig.
Organisationernes høringssvar sætter fokus på den efterfølgende hjælp, altså efterforsorgen, til borgere med særlige sociale problemer, der har haft ophold på en midlertidig boform.
SF ser frem til fremtidige drøftelser af, hvordan vi kan forbedre hjemløseområdet, og er positive over for, at Social- og Ældreministeriet lægger op til at tage det op senere.
SF støtter forslaget om at sikre lovhjemmel til, at huslejetilskud til udslusningsboliger ikke fradrages borgerens forsørgelsesydelser.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-02:
Tak for det.
Jeg skal gøre det meget kort.
Vi i Dansk Folkeparti støtter det her lovforslag, som sikrer den lovhjemmel, der mangler til at sikre, at huslejetilskuddet til udslusningsboliger ikke fradrages borgerens eventuelle forsørgelsesydelser.
Der blev ved indførelsen af udslusningsboliger og muligheden for huslejetilskud ifølge ministeriet ikke skabt den nødvendige lovhjemmel, der skulle sikre, at der ikke blev modregnet.
Det har jo stor betydning for dem, det handler om, nemlig nogle af de mest sårbare personer i vores samfund.
Så Dansk Folkeparti bakker op om forslaget.
Birgitte Vind (S), 2021-03-02:
Tak for spørgsmålet.
Det har ordføreren og jeg jo talt om før.
Og det er min klare opfattelse, at det er kommunernes ansvar at ansætte folk og også at føre tilsyn.
Og det har vi jo en helt klart forventning om kommunerne gør.
Så er det jo rigtigt, at det ikke er sket alle steder, og det skal man selvfølgelig komme til livs ved intensivere i forhold til ansættelsesprocedurer og også simpelt hen i forhold til at skabe mere nærhed mellem ansatte og ledelse.
Det er jo en af de store fejl og mangler, der er lige nu: Der er simpelt hen for stor afstand mellem ledelse og medarbejdere.
Og det er jo noget af det, vi i Socialdemokratiet er meget optaget af: at skabe mere nærhed, så lederne kan være tættere på medarbejderne.
Astrid Krag (S), 2021-03-02:
Men jeg mener fortsat, at der er betryggende værn.
Altså, først og fremmest vil jeg i forhold til det, som ordføreren beskriver med creaming og indstilling af temaer fra fonden, sige: Det har fonden kunnet, også i de seneste 3 år, og så har vi politisk forholdt os til i aftalekredsen, hvad vi mener politisk der er det rigtige.
Så vil jeg også sige, at det med forslaget er et klokkeklart krav til fonden, at de, så vidt de overhovedet kan, skal sikre, at der er eksterne investorer inden for alle de politisk besluttede temaer, og deri ligger også, at sker der en jagt efter bestemte temaer, kan fonden også afvise investeringer.
Så jeg synes, der stadig er værn.
Jeg synes også, det er ganske fornuftigt, som SF efterspurgte, at vi, ud over vi skal diskutere den samlede evaluering, når den kommer ved udgangen af året, forpligter hinanden på at kigge nærmere på den her specifikke bekymring.
For politisk er jeg jo helt enig i det, Enhedslisten rejser af kritik, som jo også er blevet rejst af en enkelt høringspart, og vi har derfor også politisk fastslået i høringsnotatet, at vi sådan set er helt enige i den politiske ambition om, at der ikke skal være creaming og cherrypicking.
Henrik Vinther (RV), 2021-03-02:
Ikke, som jeg ser det.
Foreløbig har det været vanskeligt at få private investorer til at investere i det omfang, som man måske havde håbet på.
Og det, at man løfter et område, muliggør jo, at der er ressourcer til rådighed andre steder.
Så samlet set gør det kagen større.
Pernille Skipper (EL), 2021-03-02:
Det tror jeg er fuldstændig rigtigt, og det er primært fonde, som lige nu er interesserede.
Men hvis man kigger på, hvordan den her form for arbejde er blevet brugt i andre lande, så har det været en mulighed for også at profitere på socialt arbejde, altså at man som privat investor går ind og investerer i nogle bestemte sociale områder.
Hvis man kan gøre det mere effektivt eller billigere, eller hvis man er i stand til at levere en bestemt forbedring, så får man et vist afkast, som ryger direkte ud af de offentlige kasser.
Er vi et skridt tættere på den situation med det her lovforslag?
Henrik Vinther (RV), 2021-03-02:
Det gør kagen større, ikke mindre.
Pernille Skipper (EL), 2021-03-02:
Jeg vil stille ordføreren præcis det samme spørgsmål, som jeg har stillet de øvrige ordførere.
Bekymrer det ikke Radikale Venstre, at det med det her lovforslag gøres muligt for investorer at cherrypicke de projekter, de mener kan give det størst mulige afkast?
Jeg siger ikke, at det er det, de vil.
Måske er der nogle, der vil investere for deres blå øjnes skyld, og det er jo rigtig dejligt, men det gør det muligt for investorer at vælge der, hvor det kan give det bedste økonomiske afkast og så lade øvrige udsatte grupper sejle deres egen sø, altså at man får en bedre indsats, hvis det kan betale sig, og ikke, fordi vi grundlæggende som velfærdssamfund giver alle den samme indsats.
Som jeg husker det, var det også noget af det, som Radikale Venstre lagde vægt på, nemlig at man skulle investere i den samlede portefølje og ikke kunne vælge enkelte temaer ud.
Er det ikke bekymrende for Radikale Venstre, at det er det, der bliver åbnet for nu?
Henrik Vinther (RV), 2021-03-02:
Tak for ordet.
Forslaget handler primært om praktiske tilpasninger, der tydeliggør organisering, kompetencer og anden afgrænsning, som sikrer, at der er et solidt grundlag at administrere Den Sociale Investeringsfond på, herunder armslængdeprincippet, og at valg af nye temaer naturligvis ikke påvirker eksisterende projekter.
Det er godt med et 10.000-kilometerseftersyn af grundlaget, men som Dansk Folkepartis ordfører også var inde på, er det et teknisk forslag, og derfor kunne det være godt med en gennemgang i udvalget.
Samtidig understreger lovforslaget, at der er brug for at arbejde med at få private fonde m.v. til at investere i udvikling og afprøvning af sociale indsatser; det har haltet, og det tager forslaget livtag med.
Samtidig er det vigtigt, at vi holder øje med kvaliteten og udbredelsen af fondens projekter.
De skal være virksomme; det er det, der er meningen.
Vi er positive over for forslaget og har en række konkrete spørgsmål, som vi glæder os til at drøfte i udvalget.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-03-02:
Jo, og jeg forstår også fru Pernille Skippers bekymring her, den deler vi til dels også, og det er noget, vi vil følge, men det er jo ikke ensbetydende med, at det udelukkende er det, der bør ske.
Det er jo også der, hvor vi skal prøve at være i en eller anden form for dialog og følge det her til dørs, og det vil nok være det nærmeste, jeg vil kunne komme det, i forhold til at give et kvalificeret svar til ordføreren.
Pernille Skipper (EL), 2021-03-02:
Det er selvfølgelig fair nok, man kunne næsten ikke bede om at bytte plads, men alligevel.
Altså, jeg forstår det godt.
Det er fair nok, sådan med praksis og alt muligt andet.
Altså, den ene vigtige ændring, som sker med det her lovforslag, er jo, at investorerne kan vælge, cherrypicke, enkelte temaer.
Det betyder vel, at de kan vælge efter økonomiske interesser, gør det ikke?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-03-02:
Tak for det.
Jamen det er klart, at det selvfølgelig også er noget, vi vil være opmærksomme på og se frem til i forhold til den evaluering, som jeg også nævnte i den tale, jeg lige fremførte.
Men jeg er også sikker på, at den fungerende ordfører vil uddybe det nærmere under udvalgsarbejdet i forhold til måske at finde nogle bedre løsninger, netop med henblik på at få det afskærmet sådan, at det ikke skal være de økonomiske interesser, der skal styre lige præcis de initiativer, som Den Sociale Investeringsfond skal stå for.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-02:
Mennesker med handicap kan jo godt blive bedre, hvis de får de rette hjælpemidler, men jeg forstår godt Enhedslistens pointe i det, Enhedslistens ordfører siger.
Men der er noget, jeg egentlig blev i tvivl om.
Jeg kan jo godt huske, hvordan den socialdemokratiske ordfører faktisk kæmpede for Den Sociale Investeringsfond, også i forhold til, hvordan Socialdemokratiet syntes, at den skulle se ud.
Der blev jo faktisk også den gang lyttet meget til den socialdemokratiske ordfører i de forhandlinger.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at høre, var i forhold til de temaer, som vi jo skal beslutte i kredsen.
Nu blev jeg bare lidt i tvivl, for det her er jo en satspuljeaftale.
Er Enhedslisten så med til at beslutte temaerne, når partierne mødes, altså vil Enhedslisten støtte temaerne eller udvælgelsen, afhængigt af hvad vi jo politisk beslutter skal være de overordnede temaer, eller er Enhedslisten ikke med til det?
Pernille Skipper (EL), 2021-03-02:
Jeg forstår det sådan, at ordføreren spørger sådan helt faktuelt.
Altså, Enhedslisten var jo ikke med i satspuljeaftalen, der afsatte midler til at oprette Den Sociale Investeringsfond, fordi vi ikke syntes, at man skulle finde de penge der – penge, der på det tidspunkt blev taget fra mennesker på kontanthjælp eller fra folkepensionister eller andre – til at finansiere sociale indsatser, gode såvel som dårlige sociale indsatser.
Derudover var vi jo heller ikke med, for vi stemte imod lovforslaget.
Det har jeg sådan set redegjort for, tror jeg, ad et par omgange nu, altså hvorfor vi ikke støttede lovforslaget dengang.
Derfor har vi selvfølgelig heller ikke nogen som helst berettigelse til at bestemme noget i den kreds.
Jeg ved, at vi nogle gange har fået lov til at lytte med på, hvad der foregår, og give vores input, men nej, det er ikke noget, Enhedslisten bestemmer, og vi har ikke nogen formel stemme i den afgørelse.
Jamen det kan man jo ikke rigtig vide.
Det i sig selv er jo ikke problematisk.
Det er jo strukturen omkring det her, der er problematisk, hvis det sker over en længere årrække.
Så det, at man evaluerer efter 3 år, er jo ikke et værn mod, at det sker.
Det er jo bare en evaluering af, hvor mange gange det så er sket de næste 3 år.
Astrid Krag (S), 2021-03-02:
Først og fremmest er jeg fuldstændig enig med Enhedslistens ordfører i, at det brede ansvar for, at der i vores velfærdssamfund er de indsatser, der skal til, også for de mest udsatte, også for de ikkerentable borgere, hvad vi nu skal kalde dem – dem, man ikke kan tjene penge på, dem, der er svære, dyre, komplekse, multifacetterede osv. – jo er et politisk ansvar, og det er vores.
Det er det jo bredt i forhold til den måde, vi prioriterer vores velfærdssamfund på, og det har vi jo ikke valgt bredt over en blok at kaste ind i den sociale investeringstankegang i det hele taget.
Vi har jo stadig vores skattefinansierede solidariske velfærdsmodel, som vi heldigvis er ganske mange, der står vagt om.
Men hvis vi så zoomer ind på den lille mikroverden, vi har åbnet i regi af Den Sociale Investeringsfond, så har vi jo også stadig det brede politiske ansvar for, hvad det er for nogle temaer, der er.
Altså, det har bare ikke været formaliseret i lovgivningen, og så har vi politisk forholdt os til, om vi syntes, de temaer var de rigtige.
Så den der bekymring for creaming, som Enhedslistens ordfører har, ville jo i så fald have manifesteret sig allerede, og det mener jeg ikke at der er grundlag for at sige, og det fornemmer jeg heller ikke hos mine politiske kolleger.
Undskyld, det blev lidt for langt.
Pernille Skipper (EL), 2021-03-02:
Jeg tror, det var mig, der startede med at tale engelsk.
Det beklager jeg, formand.
Jeg ved godt, at vi ikke må tale engelsk i salen.
Altså, udtrykket creaming dækker jo over, at man ikke forbereder alle de her ting og de sociale indsatser efter, hvad der er vigtigt socialt set, men efter, hvad der er økonomisk opportunt.
Det er det, man kalder creaming.
Og det, man kalder cherrypicking, dækker over, at de økonomiske investorer kan plukke de flotteste bær, altså dem, som giver mest profit.
De to bekymringer var jo voldsomme, eller det var i hvert fald voldsomme bekymringer for os, da lovforslaget blev vedtaget tilbage i 2018.
Socialdemokraterne lovede højt og helligt, at det var der værn omkring.
De værn er, hvis ikke forsvundet med det her lovforslag, så i hvert fald kraftigt udvandet.
Og så er det jo fint, at man følger op igen om 3 år, men hvis der så om 3 år har været et par forslag til temaer fra fonden, som i virkeligheden er creaming, altså noget, hvor man går efter der, hvor investorerne gerne vil hen, altså ikke politisk, hvad så?
Altså, dropper vi så konstruktionen?
Det er jo ikke et værn – altså, undskyld mig – for det her er jo ikke et spørgsmål om, at det ikke må ske én gang.
Det er jo et spørgsmål om at sikre, at vi ikke indretter et system, hvor det er økonomi, der afgør, hvilke sociale indsatser vi sætter i værk i Danmark.
Astrid Krag (S), 2021-03-02:
Tak for modtagelsen af lovforslaget og for den konstruktive debat, som vi har haft her i salen i dag.
En del af den har jo nok været et ekko af den debat, der var, da man oprettede fonden.
Og det er jo rigtigt, at Enhedslisten hverken var med i den satspuljeaftale, der oprettede fonden, eller det lovforslag, der etablerede den.
Det er godt og vel 3 år siden, og der var bred enighed, men som sagt er det jo rigtigt nok, at Nye Borgerlige ikke var i Folketinget og Enhedslisten ikke bakkede op om lovforslaget, ligesom de heller ikke var med i den aftale, der etablerede fonden.
Men nu har vi gjort os nogle erfaringer med det; der har været behov for at sikre nogle klare rammer og dermed også bedre rammer for fondens arbejde, at få ryddet ud i nogle af de uklarheder i lovgivningen, der har vist sig i forbindelse med de første års arbejde.
Jeg vil gerne allerede nu sige til dem, der efterlyste det, at vi altid gerne stiller op med en pædagogisk og efter bedste evne teknisk gennemgang af forslaget, meget gerne.
Det kan vi jo lige være i dialog med udvalget om hvorvidt vi skal indbyde til, eller om det skal være i regi af udvalget.
Så er der jo en større diskussion her.
Det siger Enhedslistens ordfører jo også, og det er jo en diskussion, der går helt tilbage, til da fonden blev etableret, og til nogle af de meget principielle diskussioner her.
Dels tænker jeg, at vi får en god lejlighed til at tage den helt store diskussion om fonden, når vi får den evaluering af Den Sociale Investeringsfond, der kommer ved udgangen af året, dels kan man også sige, hvis man ikke er faldet over det i papirerne til lovforslaget her – jeg mener, det er i høringsnotatet, det står – at der jo også efter ønske fra SF bliver en opfølgning helt eksplicit om 3 år på den bekymring, som jeg kan høre at Enhedslistens ordfører har.
Jeg vil gerne sige helt klart, og det står også i høringsnotatet, at det her ikke skal føre til creaming eller cherrypicking eller skævvridning af porteføljen.
Vi mener, at der fortsat er værn, der sikrer, at det ikke gør, men vi har efter ønske fra SF – og jeg synes, det giver rigtig god mening – også indsat, at der skal følges op på den del, altså mulighed for at investere i dele af fondens portefølje efter 3 år.
Det betyder, at hvis det viser sig, at der sker den skævvridning, som Enhedslisten frygter, så har vi mulighed for at handle på det.
Det er bare, så man ikke er i tvivl om, at vi er fuldstændig enige i den politiske pointe, at der hverken skal være creaming eller cherrypicking, eller hvad de forskellige udtryk for det er nu.
På den måde kan fonden bidrage aktivt til det politiske ønske, for det er nemlig et politisk ønske at undgå creaming og cherrypicking.
Og vi skulle se at få os nogle danske udtryk for det, for jeg tror ikke engang, man må stå og snakke engelsk på talerstolen, men det er åbenbart accepteret fra formandsstolen som noget, der er gledet ind i det danske sprog.
Men tusind tak for tilkendegivelserne her i dag.
Også tak til jer, der siger, at der kommer spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Det er jo ikke så ringe endda.
Det vil jeg se frem til.
Og lad det så være ordene indledningsvis.