runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-19:
Tak for det.
Det er jo en hyggelig fredag, hvor vi kan tale lidt om jyske dollars og andre spændende ting.
Radikale Venstre kan ikke støtte, at det gives helt frit at trykke penge.
Det skal være en myndighed som f.eks. Nationalbanken, der står for den slags.
Det vil have helt uoverskuelige konsekvenser for hele vores land, hvis vi gennemfører den her totale liberalisering af det her område.
Hvis man på Djursland, som eksemplet er her,
begynder at trykke sine egne penge – den såkaldte djurs – så vil der kunne ske spekulation i den møntfod.
Det kan skabe usikkerhed omkring kronen, omkring skattebetalinger, moms, bankvæsen og meget andet.
Det skal ikke være frit for enhver at starte med at trykke penge, og vi ser ikke nødvendigvis den direkte sammenhæng mellem grønt iværksætteri og fri pengeproduktion, som Alternativet her gør.
I Radikale Venstre kan vi godt fremme grønt iværksætteri uden at skulle liberalisere pengepolitikken.
Og for klimaet og miljøet ville det nok være bedre at lave digitale betalinger end at lade seddelpressen rulle.
Vi anerkender også, at Alternativet lister en række internationale projekter af den her art op, og at det er en gruppe, når man kigger på deres hjemmeside, af meget engagerede mennesker på Djursland, som brænder for det her.
Radikale Venstre kan godt være med til, at man kigger på de projekter og på nysgerrig vis ser, om vi kan lære noget ved at give plads til dem, men det skal ske som et meget lukket og kontrolleret projekt.
Men vi kan ikke støtte, at man fjerner og ændrer indholdet i de bestemmelser, som der her lægges op til, hvor man lader pengesedlerne rulle.
Josephine Fock (ALT), 2017-05-19:
Tak til ordføreren, og jeg glæder mig til at snakke videre.
Det er nok rigtigt, at vi har forskellige udgangspunkter, men det skal jo ikke gøre, at man ikke kan finde fælles løsninger, for grunden til, at vi har fremsat det her forslag, er selvfølgelig, at vi kan se, det fremmer den lokale bæredygtighed.
Det fremmer også den lokale vækst, og det fremmer det lokale sammenhold.
Carsten Bach (LA), 2017-05-23:
Jeg tror måske, at jeg i min ordførertale glemte at trække vejret ved et punktum, og at det måske var derfor, at det kom til at fremstå som en sammenhæng – for det kan jeg sådan set give spørgeren fuldstændig ret i at der ikke er.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-23:
Men er ministeren ikke enig i, at hvis man havde haft det udgangspunkt fra starten, så havde vi ikke haft billig havvind, så havde vi ikke haft billig solenergi, så havde vi ikke haft billige VE-teknologier?
De er kommet, fordi der har været truffet politiske beslutninger.
Man har understøttet det, indtil det har været markedsmodnet, og vi ser nu i de her år, at det i den grad er blevet konkurrencedygtigt.
Jens Joel (S), 2017-05-23:
Okay, for der er vi sådan set fuldstændig enige, altså enige i, at det ville være tåbeligt ikke at lade folk konkurrere om at give den billigste pris uanset hvad.
Der, hvor det så bliver en lille smule mere speget, er jo med hensyn til teknologineutraliteten, som vi gerne vil have, hvis det kan lade sig gøre i praksis.
Nu sagde ordføreren selv, at der jo er nogle steder, hvor borgerne har stor modstand mod landvind.
Hvordan skal man taksere den modstand, hvis det skal sammenlignes med havvind?
Altså, hvor meget dyrere må havvind være, så det går lige op med, at der ikke er nogen, der skal have vindmøllerne som naboer?
Er ordføreren ikke enig i, at teknologineutralitet er en god idé på papiret, men at vi er et stykke fra at kunne kvantificere nogle af de andre konsekvenser?
Carsten Bach (LA), 2017-05-23:
Forsyningssikkerhed er bestemt meget, meget vigtigt.
Som fru Ida Auken, der desværre ikke er til stede længere, også sagde, så er det jo, kan man sige, hele grundlaget for vækst og udvikling i samfundet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Jeg kan forstå, at ordføreren er begejstret for teknologineutrale udbud og sådan noget.
Jeg vil godt bede ordføreren reflektere lidt over, om ikke der kan være nogle krav fra samfundets side, som f.eks. at samfundet ønsker, at der skal være strøm døgnet rundt, og at man kan have nogle varmebehov, som f.eks. at der er varmt vand året rundt, og at disse ting sådan set kan medføre, at der er nogle særlige forsyningssikkerhedsmæssige krav, når man skal afholde de udbud, så det ikke bare er et spørgsmål om, hvem der kan lave det billigst, og vi så bagefter sidder med noget, vi ikke kan bruge.
Jens Joel (S), 2017-05-23:
Tak for det.
Ordføreren sagde i sin tale, at teknologineutralitet skulle vi have, for så kunne vi få et opgør med garantipriserne.
Der kunne jeg godt tænke mig lige i første omgang bare at få ordføreren til at indrømme, at de to ting faktisk ikke har noget med hinanden at gøre.
Vi kan jo allerede i dag se, at vi er gået væk fra garantipriserne.
De ordninger, som har skabt problemer, er jo ordninger, hvor vi har sagt, at man får det her for at levere, og så har det, fordi teknologien har udviklet sig, vist sig, at det var for høj en pris; så er der kommet for meget knald på det.
Men allerede nu er vi jo på alle mulige områder – sol, havvind og formodentlig snart også på landvind, selv om de er teknologispecifikke – i en situation, hvor man sagtens kan gøre op med garantipriser og tage det billigste bud og på den måde lade markedet bestemme konkurrencen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-23:
Da vores ordfører ikke kunne være her, må I nøjes med mig.
Jeg håber, at det går, men der skal selvfølgelig bare stilles spørgsmål alligevel.
Fra SF's side synes vi, at den her redegørelse er meget bagudrettet.
Der er stort set ingen konkrete initiativer, og det er vel, fordi regeringen ikke engang kan tage sig sammen til at løse de hasteopgaver, der allerede ligger, nemlig ordningen for landvind og sol efter februar 2018, overskudsvarme, varmepumper på de små værker.
Den sidste del er regeringen så måske ved at løse nu.
Der står noget om forsyningsstrategien, men vi vil gerne høre, hvordan ministeren vil sikre, at den netop får fokus på klima, for det er ikke lige det, der er mest fremtrædende i de papirer, regeringen har fremlagt.
Der er nemlig alene fokus på kortsigtet omkostningsminimering og på målsætninger, der gentages, 50 pct. VE i 2030, og vi har aldrig fået en forklaring på, hvorfor lige præcis det skulle være ambitiøst.
For os at se er det det ikke.
Vores udspil, som vi er fem partier der står bag, grønne partier, er mere konkret, og ministeren har jo også sagt, at hvis det er vores krav, bliver det en let forhandling.
Det er der grund til at glæde sig over, en omvendt synder, kan man sige, og betyder det så, at regeringen kan tilslutte sig vores udspil?
Det er jo også interessant.
I forhold til økonomien omtalt i den kronik, som vi er en del partier der har skrevet i fællesskab, vil der som følge af udløb af støtten til Anholt Havvindmøllepark blive frigjort 2 mia. kr. hvert år fra 2023 til 2025, og desuden er der uforbrugte PSO-midler til landvind.
Det kan med Energistyrelsens elprisprognose klart dække fuld VE på elsiden, som vi foreslår.
Det er den hovedopgave, vi har.
Vi er fra SF's side enige med vores kollegaer i Socialdemokratiet, Radikale Venstre, Enhedslisten og Alternativet, nemlig i, at der er nogle meget store opgaver, der venter, og vi er meget bekymrede for, at det ikke går hurtigere, at der er en blind plet, så at sige, i regeringens klima- og energipolitik.
Ministeren siger, hver eneste gang der har været rejst spørgsmål om de opgaver, der ligger forude, at det må vi se på, det ser vi på senere, nu må vi se.
Det er ret bekymrende, specielt fra en regering, som ikke engang åbent siger, at man simpelt hen bare ikke vil prioritere det her område.
Vi hører igen og igen regeringen sige, at det er vigtigt for regeringen, det skaber job, det skaber arbejdspladser og grøn vækst, og alligevel står det stille.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-23:
Der har været en del spørgsmål – specielt fra Liberal Alliances ordfører – om teknologineutralitet.
Derfor er vi fra SF's side lidt nervøse for, hvad regeringen og hvad ministeren kan finde på her. Mener ministeren, at teknologineutralitet i den version, regeringen kunne tænke sig, nødvendigvis altid vil fremme den bedste både implementering og placering i det eksisterende system, altså energimatchet med de andre energier?
Og kan man ikke forestille sig, at vi også kommer i nogle økonomiske problemer, i forhold til hvad der er bedst at støtte på et givent tidspunkt?
Carsten Bach (LA), 2017-05-23:
Jamen teknologineutralitet skal sådan set tages bogstaveligt, men som jeg også sagde til hr. Christian Poll, da han spurgte til det for lidt siden, så vil der formentlig være behov for nogle overgangsordninger – det anerkender jeg fuldt ud – da vi jo på nuværende tidspunkt ikke er et sted, hvor energimikset ikke på en eller anden måde har en indflydelse på de udbud, vi har.
Ja, det sidste har jeg noteret mig, for så vidt – hvilket jeg også indikerede i min ordførertale – at det, der ligger mig på sinde, er, at der er fri og lige vilkår for al forskning, og at vi på forhånd afviser hverken forskning i det ene eller det andet, og det er sådan set lige meget, hvilken teknologi der er tale om.
Det, jeg med det og med min tale forsøger at tale for, er også teknologineutralitet, når vi snakker forskning i energiteknologi.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Jeg vil godt høre ordføreren, hvordan han ser på, om der kan blive råd til noget thoriumforskning med de begrænsede EUDP-midler, der er, og om ordføreren har noteret sig, at den teknologi ikke er nævnt i Energikommissionens rapport.
Carsten Bach (LA), 2017-05-23:
Og tak til ordføreren for talen, hvorpå jeg kan forstå, at hr. Søren Egge Rasmussen er enig i Energikommissionens anbefalinger om f.eks. at anvende mere el i transportsektoren.
Men kan hr. Søren Egge Rasmussen så måske ikke også lige opdatere om ikke andet så i hvert fald undertegnede og de øvrige her i salen i dag om, hvad hr. Søren Egge Rasmussens vurdering er af Energikommissionens øvrige anbefalinger om, at f.eks. udbygningen med vedvarende energi skal foregå på markedsvilkår?
Carsten Bach (LA), 2017-05-23:
Så jeg må forstå kommentaren og svaret på mit spørgsmål til hr. Søren Egge Rasmussen sådan, at teknologineutralitet ikke er noget, Enhedslisten ønsker fremadrettet, hvilket vi bl.a. hørte hr. Jens Joel fra Socialdemokratiet faktisk ønske sig tidligere.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Jamen jeg kan da godt forestille mig fordele ved det.
Det kunne f.eks. forhindre, at der kom mere biogas, for så ville landvind og solceller jo altid slå biogas.
Så jeg er sådan set åben over for en dialog om det.
Men jeg holder altså fast i, at hvis vi skal frem til, at bestemte teknologier skal fylde noget bestemt, så er man nødt til at styre i den retning.
Men man kan selvfølgelig også holde et udbud, hvor man giver et særligt tilskud til de anlæg, som ikke producerer om natten, som solceller.
Carsten Bach (LA), 2017-05-23:
Jeg har to ting.
Først vil jeg sige, at jeg er meget glad for, at fru Ida Auken er kommet sig over sin klimadepression.
Så kunne jeg også godt tænke mig at høre, om ikke fru Ida Auken er enig med hr. Jens Joel i, at fremtidens udbud med vedvarende energi skal foregå teknologineutralt.
Ida Auken (RV), 2017-05-23:
Jeg takker for omsorgen.
Depression kommer der sjældent noget godt ud af.
Det betyder ikke, at problemet er væk, eller at man ikke skal bekymre sig om det, men ligefrem at være deprimeret over det tror jeg ikke der kommer noget godt ud af.
Så tak for det.
Jeg vil sige, at når vi kommer til det sted, hvor vi faktisk kan få en overbevisende dokumentation for, at det her kan gøres teknologineutralt, kan vi godt se det for os, men så skal man huske at tage andre ting med i betragtning, altså hvad vi ellers opstiller af regler om planlægning og andre ting.
Man kan ved en sammenligning mellem sol og vind sige, at sol producerer i meget kort tid; hvis man installerer 1 MW sol, producerer den faktisk fire gange så lidt som 1 MW vind.
Så skal vi sørge for, at det faktisk er alle tingene, vi tager med ind, og det tror jeg egentlig ikke Liberal Alliance er uenig i, altså at for at få en fair konkurrence er der mange aspekter, der skal tænkes ind.
Christian Poll (ALT), 2017-05-23:
Tak for det.
Nu vil jeg ligesom ordføreren på talerstolen gerne lige spørge til det her med teknologineutralitet og det med Energikommissionens anbefalinger, for det er jo blevet fremhævet flere gange, at Energikommissionen mener, at man kan fjerne støtten til vedvarende energi-teknologier, men det er jo ikke det, der står.
Der står, at støtten til vedvarende energi skal udfases, i takt med at teknologierne kan klare sig på markedsvilkår.
Det andet er det her med balancen.
Hvis man forestiller sig rent teoretisk at lave teknologineutrale udbud, vil man så ikke ende med, at der kun er én teknologi, der vinder, og at man så slet ikke kan skabe den balance i det vedvarende energi-system, vi er ved at bygge, som vil være nødvendig for, at det virker?
Carsten Bach (LA), 2017-05-23:
Til det sidste vil jeg sige, at jeg ikke kan forudsige markedets udvikling, og det tror jeg heller ikke der er nogen herinde der kan, og det er derfor, vi er nødt til at have de teknologineutrale udbud.
Og så vil jeg sige, at jeg ikke forestiller mig, som spørgeren sagde, en stille og rolig overgang.
Jeg forestiller mig eller har i hvert fald en forhåbning om, at overgangen kan ske hurtigt, måske i spring.
Man kunne jo håbe på, at disruption også kunne foregå på energiområdet.
Men jeg anerkender fuldt ud – som spørgeren er inde på – at der nok vil være brug for nogle overgangsordninger i den her sammenhæng.
Christian Poll (ALT), 2017-05-23:
Tak for det.
Så har vi jo nærmet os hinanden i forståelse.
Det er jeg rigtig glad for.
Det her med, at man skal lave tingene teknologineutralt, f.eks. når det gælder udbud, vil jo betyde, at én teknologi typisk vil blive stærkere og stærkere, for når den har vundet én gang, har den nemmere ved at vinde anden gang og tredje gang og tiende gang og også på den måde ligesom presse de andre i bund.
Det er jo derfor, vi tildeler støtte på forskellige måder og lægger afgifter på og regulerer udbuddene, sådan at vi får det, vi gerne vil have, i et system, som er dybt afhængigt af, at der både er solenergi, når solen skinner, og vindenergi, når vinden blæser, og af, at vi kan lagre og vi kan hive energi op fra undergrunden i form af dyb geotermi eller bare jordvarme.
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at vi bliver nødt til at blive ved med at kigge på, hvilke teknologier vi har brug for og i hvilken balance, og så indrette vores system efter det, og at vi ikke alene kan lade økonomien bestemme det?
Carsten Bach (LA), 2017-05-23:
Jeg vil tilkendegive, at i den nuværende situation, og det er jo sådan set også præmissen for hele spørgerens kommentar, er det sådan indrettet, at vi har behov for et vist teknologimiks.
Det vil jeg give spørgeren ret i.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-05-23:
Jo, der kan da være behov for at støtte nye teknologier.
Men vi er også kommet til et tidspunkt, hvor vi har støttet grøn og vedvarende energi i rigtig, rigtig mange år.
Og nu må tiden også være inde til, at de store teknologier kan stå på egne ben, og der kan være en fair konkurrence imellem de forskellige teknologier, som dermed vil sikre, når vi skal nå de mål, som vi har fremadrettet, både mod 2030 og 2050, at både virksomheder og forbrugere også er i stand til at betale regningen for den grønne omstilling.
Og så er det også helt afgørende, at vi tænker på økonomien og får en god konkurrence mellem teknologierne.
Jens Joel (S), 2017-05-23:
Jamen det tror jeg godt jeg har forstået, og jeg synes da egentlig også, at hr. Søren Egge Rasmussens eksempler på diskussioner viser, at de også foregår lokalt.
Det, jeg efterlyser, er i virkeligheden et svar på, hvad man så gør i den situation, hvor man konstaterer: Vi har en biomasseomstilling, som vi egentlig ikke synes er hensigtsmæssig, fordi vi måske af forskellige grunde synes, at det ville være mere bæredygtigt at gøre noget andet.
Jamen hvis man ikke har mulighed for rent faktisk at gøre noget andet, fordi man også er forpligtet til at levere billigst mulig varme, så har man jo ikke meget værdi af, at man har diskuteret, om det var det rigtige at gøre – altså hvis man så at sige er nødt til at gøre det.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-05-23:
Tak for spørgsmålet.
Det er rent faktisk sådan, at der jo er en information på det her område.
Man kan komme ind på værkernes hjemmesider og se deres regnskaber og se bæredygtigheden af den biomasse, som værkerne anvender.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Jens Joel har jo ret i, at debatten også skal tages lokalt.
Problemet er bare, at der jo er flere steder, hvor man så laver nogle aftaler, og hvor man først får debatten, efter man har forpligtet sig til en eller anden varmeleverance i 15-20 år.
Det var bl.a. det, der skete med Studstrupværket.
Altså, nu er der lavet aftaler mellem Aarhus Kommune og Studstrupværket om levering af fjernvarme med det brændsel, som man så har stillet det hele om til.
Hvis vi tager Randers, kan vi se, at der dér har været en debat.
For man havde en periode, hvor man importerede gummitræer fra Afrika, og man skulle forsøge at forklare, at det nu var en rimelig løsning.
Nu er det så akacietræer fra Afrika, man importerer.
Der er nok for lidt debat om det.
Jeg så meget gerne, at vi kom frem til, at vi havde en større biomasseandel fra Danmark, i stedet for at vi ender med de her importløsninger.
Det kan et CO2-regnskab jo også være med til at synliggøre.
Det er derfor, jeg sådan set synes, at lidt mere viden om, hvad det er, vi brænder af i vores fjernvarmeforsyning, vil være på sin plads.
Det, det her forslag går ud på, er sådan set, at vi skal synliggøre, hvad det er for et fodaftryk, vi sætter med vores fjernvarme.
Jeg håber da, at der er nogle, der hører, hvad vi står og diskuterer her.
Så har vi så en CO2-debat, som jo også tages derude, og de kan måske godt se, at det ikke er den bedste løsning, de har valgt, men de er nødt til at gøre det på den måde.
Så måske skulle vi have haft den her debat for alvor for 5 år siden, men vi vil gerne rejse den nu, fordi vi gerne vil være med til at sikre, at der ikke sker for mange fejlinvesteringer.
Jens Joel (S), 2017-05-23:
Jeg er meget enig i det sidste.
Vi har et ansvar, for nu at sige det meget direkte, for, at der ikke sker for mange fejlinvesteringer.
Det, der er sagen lige nu, er, at kloge mennesker træffer forkerte beslutninger, fordi vi så at sige har et system, som tvinger en omstilling igennem med en løsning, som jo så holder 20 år, men som i virkeligheden ikke var den rigtige.
Der synes jeg ikke at det her er det mest præcise instrument, om end det altid er gavnligt at få en diskussion af bæredygtigheden i biomassen.
Mikkel Dencker (DF), 2017-05-23:
Tak, formand.
Beslutningsforslaget her tager fat på en ganske relevant problemstilling, nemlig om biomassen, der anvendes i fjernvarmeforsyningen, nu også er så CO2-neutral, som man normalt antager.
Og jeg vil så også gå skridtet videre og sige, at når man nu har den diskussion, skal man jo også se på, om biomassen så også er det vidunderbrændsel, som kan retfærdiggøre den afgiftsfritagelse, som brændslet har i dag.
Og dengang var sigtet også afgifter, altså at se på analyser af afgifterne.
Man kan jo anskue det fra flere forskellige vinkler.
Er anvendelsen af biomasse i fjernvarmeforsyningen godt ud fra en miljøsynsvinkel?
Det er jo relevant at diskutere det, og det er også det, der rejses med beslutningsforslaget her.
Er det den bedste løsning for fjernvarmeforbrugerne?
Og er det også den bedste løsning for de offentlige finanser?
For man må jo sige, at det skaber et hul i statskassen, når man har et brændsel, som der slet ikke er nogen afgifter på, mens alle andre former for brændsler, som også fortrænges af biomassen, jo er belagt med afgifter, som bidrager til finansieringen af velfærden. Så det er helt fint, at diskussionen rejses.
Jeg vil så bare sige, at jeg mener, at man skal anskue diskussionen om biomasse i fjernvarmeforsyningen set som et samlet hele, og der er det jo sådan, at der er igangsat indtil flere analyser, som skal se på samspillet med de offentlige finanser og afgiftssystemet i relation til biomassen.
Forslagsstillerne foreslår så helt konkret med beslutningsforslaget her, at man skal pålægge fjernvarmeforsyningerne at, hvad kan man sige, deklarere deres brug af biomasse på deres hjemmeside og i deres årsrapport.
Det må være, at man analyserer, om det er den rigtige løsning at bruge biomasse i fjernvarmeforsyningen i den udstrækning, som det bliver brugt i dag.
Det er bestemt noget, der skal diskuteres, og det har forslagsstillerne ret i.
Men Dansk Folkeparti kan ikke bakke op om det beslutningsforslag, der ligger her, for vi mener ikke, at det er den rigtige løsning på problematikken.
Thomas Danielsen (V), 2017-05-23:
Tak for det, formand.
B 93 handler om synliggørelse af CO2-udledning fra bæredygtig biomasse i fjernvarmeforsyningen.
Venstre støtter ikke Enhedslistens forslag, der pålægger værkerne de her særlige bureaukratiske regler.
Carsten Bach (LA), 2017-05-23:
Jeg skal også forsøge at gøre det lidt kort.
Liberal Alliance er enig med regeringen i, at reglerne for bæredygtig energi bedst fastlægges internationalt i f.eks. EU-regi, så man sikrer helt lige vilkår for energiproducenterne i hele Europa.
EU er allerede i gang med at udarbejde fælles europæisk regulering for bioenergi, og derfor giver det heller ikke set fra Liberal Alliances synspunkt nogen mening at iværksætte omfattende national lovgivning.
Derfor støtter Liberal Alliance ikke Enhedslistens beslutningsforslag.
Jeg har lovet at hilse fra Det Konservative Folkepartis ordfører og sige, at de heller ikke støtter Enhedslistens beslutningsforslag.
Christian Poll (ALT), 2017-05-23:
Alternativet er meget positive over for det her forslag, fordi vi jo netop for øjeblikket ser en meget uhensigtsmæssig udvikling, i retning af at biomasse anses for at være et CO2-neutralt valg, og ser de misforståelser, det kan skabe, i forbindelse med at vi er ved at bygge et vedvarende energi-system, hvor biomasse er sådan lidt et smertensbarn, der kan ende med at fylde for meget.
Så vi synes, det er et rigtig godt forslag, at man får en større fokus på den CO2-udledning, der reelt er ved at bruge forskellige typer af biomasse.
Så vi kan støtte forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Indimellem skal man jo tage en debat flere gange, før man kommer frem til, at man har vundet.
Jeg kan ikke lade være med at tænke tilbage på den periode, hvor der var nogle, der begyndte at blive begejstret over, at man begyndte at producere bioætanol på palmeolie, bioætanol på majs osv., og så pludselig var der flere og flere, der fandt ud af, at fødevarepriserne steg, og at det faktisk havde en bagside, at man producerede bioætanol på fødevarer til vores biler.
Hvis man ser på det, vi foreslår, så er det jo egentlig ikke så svært, for hvis man kigger på Danmarks Statistiks grønne nationalregnskab for Danmark, kan man faktisk finde de tal, som vi her efterspørger.
se, at den CO2, der kommer fra biomasse, vurderes, her i tal fra 2014-15, til at være 14,7 mio. t. Så det er jo bare et spørgsmål om at tage det tal og ligesom dele det ud på, hvad det så er for det enkelte varmeværk i Danmark.
Og det kunne være med til at synliggøre, at den afbrænding af biomasse altså ikke er bæredygtig, og at der er en CO2-udledning, som påvirker vores samlede regnskab.
Jeg anerkender, at der er blevet lavet en frivillig aftale, en brancheaftale om bæredygtig biomasse, hvor der er nogle forpligtelser og en vis hastighed – også en hastighed, der siger, at det skal være fuldt indfaset i 2019.
Og derfor ligger der jo sådan set en mulighed for at følge med i, om den brancheaftale medfører, at man kommer frem til, at det er bæredygtig biomasse, og der ligger også i den aftale en mulighed for at følge med i, om det, der skulle ske i udlandet, faktisk sker.
Det er ikke, fordi I har sagt det samme, men jeg betragter det som en pæn modtagelse.
Man kan godt se, at vi har et problem, og at vi skal have en debat, der kører videre, og at vi skal gøre det mere nuanceret at komme frem til at opgøre vores samlede CO2-udslip i Danmark.