runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-12:
Men kunne det ikke kræve, at vi laver en statslig jordbrugerfond, altså hvis vi skal ind og gøre det sådan rigtig kraftfuldt, hvor vi – nu har vi jo set, hvor mange milliarder vi pludselig skulle bruge på corona, og vi har stadig væk masser af kreditværdighed, vi har stadig væk store værdier i Danmark – simpelt hen går ind og opkøber noget af den jord og så måske splitter den op i lidt mindre dele?
For de jordlodder bliver efterhånden så store, at de næsten er umulige at investere i for de unge.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-05-12:
Der tænker jeg, at en indgang jo er at forpagte, og det kan også være en forpagtning med en forkøbsret; det er jo det, man bl.a. har etableret i Danmarks Økologiske Jordbrugerfond, som er ude at købe landbrugsjord op og så forpagter den ud på økologiske vilkår, hvor forpagteren har en forkøbsret til jorden til enhver tid og også efter 10 år.
Jeg synes også, der var nogle spændende ting i en proces, der kørte for et par år siden.
Så kan det godt være, at den landmand, der ejede jorden og bygningerne, så havde en kontrakt, hvor han leverede noget foder til de dyr.
Så der opstod nye måder at samarbejde på, så det ikke er det der gammeldags med, at der er én landmand og han driver hele produktionen og ejer det hele.
Man åbner op for, at der også kan være andre typer produktion.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-12:
Tror ordføreren, at den landbrugskultur, altså den tradition, vi har i Danmark, for, at landbrug går i arv generation efter generation, bliver den samme, hvis det er sådan, at dansk landbrug i høj grad er ejet af internationale kapitalinteresser?
Erling Bonnesen (V), 2021-05-12:
Jamen der har altid været og skal altid være et fokus på, at vilkårene for at kunne overtage eksisterende landbrug er til stede.
Og der er altid udfordringer.
Derfor har der også været fokus på at se på forskellige andre ejerformer, f.eks. pensionskassemodeller, hvor landmænd kan gå sammen i f.eks. et selskab og overtage nogle af de store bedrifter, som også nu står over for et generationsskifte.
Der er da bestemt nogle udfordringer der.
Det har der altid været, uanset om man så gik 10 år tilbage, 20 år tilbage eller 30 år tilbage.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-12:
Tak for talen, og tak for, at ministeren tager det her seriøst.
Ministeren refererer til, at der er 2½ pct. af den danske landbrugsjord, som er blevet solgt.
Men det er jo tal for 2018.
Det der var en periode på 3 år fra 2015-2018, hvor der blev solgt 2½ pct. Fra 2018 til i dag er der ingen, der ved, hvad der er blevet solgt, hvem det er blevet solgt til, hvor mange der har investeret, og hvor meget jord vi allerede er kommet af med.
Vil ministeren indrømme, at ministeren ikke aner det?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-12:
Jeg synes, det er fornuftigt, at såkaldt almindelig kriminalitet ikke er omfattet.
Der er diskussionen jo hele tiden om konventioner, og jeg synes faktisk, at den konvention, vi taler om her, er god, og jeg er glad for, at Danmark har tilsluttet sig den.
Så det er ikke er et spørgsmål om, hvor grov en karakter kriminaliteten har.
En massevoldtægt kan jo være ekstremt grov, men det kan ikke i sig selv betragtes som en alvorlig skade på statens vitale interesser.
Så jeg synes, at det centrale er, at vi holder fast på det: Det er staten, vi ønsker at beskytte, og det kan bandekriminalitet så udfordre.
Det er ikke et spørgsmål om forbrydelsens grovhed.
Susan Kronborg (RV), 2021-05-12:
Tak for ordet.
Hvad tænker ministeren om, at man rent faktisk siger i konventionen, at almindelig kriminalitet ikke er omfattet af begrebet terrorisme og alvorlige angreb på statens sikkerhed?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-12:
Jeg ser ikke sådan på det, at der er nogen overtrædelser af nogen konventioner i det lovforslag, der er lagt frem her.
Jeg ser heller ikke sådan på det, at man kun kan frakende statsborgerskab, når det handler om terrorisme.
Det centrale er her, og det er lidt i forlængelse af den tidligere diskussion, om der er udvist en handlemåde, der er til alvorlig skade for statens vitale interesser, og det er så i sidste ende noget, som domstolene skal afgøre.
Det er det, der er det centrale.
Jeg ved ikke helt, om jeg er enig i, at det fremstår så soleklart, hvis man læser kapitel 12 og 13, hvad der præcis falder ind under de bestemmelser – altså, forbrydelser mod statens selvstændighed og sikkerhed, forbrydelser mod statsforfatningen og de øverste statsmyndigheder, terrorisme m.v. Jeg synes egentlig ikke, det interessante er, præcis hvilke paragraffer i straffeloven vi taler om, jeg synes, det centrale er, om det er til alvorlig skade for statens vitale interesser, som er en oversættelse af en bestemmelse i en international konvention, vi har tilsluttet os.
Jeg synes egentlig, det er det, der bør være det centrale, og ikke hvilken paragraf i straffeloven man så er dømt efter.
Peder Hvelplund (EL), 2021-05-12:
Men vi bevæger os ind i en form for retssikkerhedsmæssigt limbo, når vi begynder på det her, for det er jo en uklar fortolkning af, hvornår bandekriminalitet kan betragtes som værende i strid med statens vitale interesser.
Altså, der er det trods alt mere klart i forhold til terrorisme og landsforræderi, men når vi taler bandekriminalitet, vil der være et meget, meget stort fortolkningsrum, både for anklagemyndighed og for domstole, og dermed vil det jo også være temmelig uklart, hvad det er for en sanktion, man vil kunne imødese, hvis man overtræder loven.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-12:
Jeg synes faktisk, at her er det centrale, at kriminalitet, som er til alvorlig skade for statens vitale interesser, ved dom bør kunne føre til frakendelse af statsborgerskab, medmindre folk bliver statsløse.
Tidligere har man så reduceret det til kun at handle om de her to bestemte kapitler i straffeloven, kapitel 12 og 13, og det, som vi nu foreslår i det her lovforslag, er, at vi skriver i lov om dansk indfødsret, § 8, stk. 1 b, at der efter straffelovens kapitel 12 og 13 indsættes: »eller som ifalder straf efter straffelovens § 81 a«.
Og det er så den, der handler om bandekriminalitet.
I princippet kunne der også stå andre paragraffer her, hvis det ellers kan realiseres inden for alle de juridiske rammer.
Men det er faktisk noget af det, jeg synes det er værd at undersøge, og i øvrigt også en del af den aftale, der er lavet omkring indfødsret, altså at man skal undersøge, om man kan tilføje yderligere paragraffer her.
For jeg synes, det centrale må være, at domstolene har den mulighed, at hvis de vurderer, at der er noget, der er til fare for statens vitale interesser, skal det kunne føre til frakendelse.
Peder Hvelplund (EL), 2021-05-12:
Tak for det.
Og tak til ministeren for talen.
Nu nævnte ministeren selv det med, at det i dag er sådan – altså også i forhold til statsborgerskabskonventionen – at man kun kan fratage statsborgerskab, hvis der er en trussel mod statens vitale interesser, og det har man normalt fortolket sådan, at det netop var kapitel 12 og kapitel 13, altså landsforræderi og terrorisme.
Og med det her forslag bevæger vi os så ind på, at også andre former for kriminalitet kan betragtes som det, og der er bandekriminalitet jo trods alt en anden type kriminalitet, når vi taler landsforræderi eller terrorisme.
Vi har jo her i salen også tidligere debatteret andre former for kriminalitet, som skulle kunne betyde, at man kunne fratage borgere statsborgerskab.
Altså, kan ministeren ikke være bekymret for, at vi nu bevæger os ned ad en sti, som jeg også tror Venstres ordfører kaldte det, hvor vi begynder på den her praksis, og at det kan medføre, at der bliver andre former for kriminalitet, som man også vil begynde at betragte som værende en trussel mod statens vitale interesser og dermed også udløse en fratagelse af statsborgerskabet, som reelt kan være i strid med konventionerne?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-12:
Jeg ved bare, at det er et vigtigt værktøj for politiet, og jeg ville meget nødig have, at vi på udlændingeområdet traf nogle beslutninger, som gjorde det værktøj mindre virkningsfuldt.
Så derfor bliver det nok lidt et uld i mund-svar fra mig her.
Marie Krarup (DF), 2021-05-12:
Men det er jo så en af de ting, man måske kunne overveje i fremtiden, altså om det virkelig skal være muligt, at nogen kan være i en kategori, hvor politiet har en stærk mistanke om, at de er i gang med noget slemt, og få et statsborgerskab, altså om sådanne personer overhovedet skal have mulighed for at få et dansk statsborgerskab.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-12:
Banderegisteret er jo et værktøj, som politiet har, og der kan i banderegisteret både være folk, der er dømt, og folk, der ikke er dømt, og jeg tror, det er vigtigt, at politiet har det værktøj, og at det ikke kun bliver reduceret til folk, der er dømt.
De folk, der vil blive omfattet af de regler, vi har omkring tildeling af statsborgerskab, og som altså ikke har mulighed for at komme på et lovforslag, medmindre de får dispensation fra Folketingets Indfødsretsudvalg, er jo dem, der er dømt.
Så man kan godt stå i banderegisteret og få et statsborgerskab.
Marie Krarup (DF), 2021-05-12:
Jeg ville egentlig spørge, om bandekriminelle med et enkelt statsborgerskab er mindre farlige end bandekriminelle med dobbelt statsborgerskab, og jeg ved jo så godt, hvad ministeren vil svare på det.
Så derfor vil jeg spørge om noget andet, som jeg også spurgte om, da jeg stod på talerstolen, selv om jeg godt ved, at det ikke falder helt inden for lovforslaget her.
Kan man egentlig, hvis man står i banderegisteret, få et dansk statsborgerskab, eller vil man falde inden for den kategori af folk, som er mistænkt, og som derfor overvåges, og som derfor måske slet ikke kan komme på et lovforslag?
Vil man være i den kategori, eller kan man, når man står i banderegisteret, faktisk godt få et statsborgerskab, som vi jo så bagefter risikerer at skulle fradømme dem?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-12:
Tak for ordet til formanden, og tak til ordførerne for debatten om lovforslaget.
Som reglerne er i dag, kan man blive frakendt sit danske statsborgerskab ved dom, hvis man dømmes for overtrædelse af straffelovens kapitel 12 – det er det kapitel, der handler om forbrydelser mod statens selvstændighed og sikkerhed – eller straffelovens kapitel 13, der handler om forbrydelser mod statsforfatningen og de øverste statsmyndigheder, terrorisme m.v., medmindre man altså bliver statsløs.
Herudover tog regeringen i efteråret 2019 initiativ til en lovændring, der har gjort det muligt administrativt at fratage det danske statsborgerskab fra personer, der har udvist en handlemåde, der er til alvorlig skade for Danmarks vitale interesser, hvis det ikke fører til statsløshed.
Indtil videre har 11 personer fået frataget deres statsborgerskab administrativt.
Der er ikke nogen af dem, der efterfølgende – ifølge mine oplysninger – er indrejst i Danmark.
Regeringen ønsker, at bandemedlemmer, der deltager i bandekonflikter, skal kunne frakendes statsborgerskabet, når det kan realiseres inden for rammerne af Danmarks internationale forpligtigelser, og det er derfor, regeringen nu foreslår, at der indføres den mulighed for, at det i forbindelse med visse former for alvorlig bandekriminalitet, der er til alvorlig skade for statens vitale interesser, kan føre til frakendelse af dansk statsborgerskab ved dom, medmindre personen derved bliver statsløs.
Det vurderes overordnet, at konflikter mellem grupperinger af kriminelle personer kan udfordre og sætte spørgsmålstegn ved magtmonopolet, som er en helt central del af statsmagtens kompetence, og ved den grundlæggende samfundsstruktur og -orden.
Som et eksempel er det i bemærkningerne til lovforslaget nævnt, at hvis flere personer virker sammen, f.eks. om at opretholde kontrollen over et område med vold, ulovlig tvang, trusler eller lignende, så vil et enkelt forhold efter omstændighederne kunne være tilstrækkeligt til, at der kan ske frakendelse.
Det vil dog altid være op til domstolene konkret at vurdere, om der vil være tale om sådan en handlemåde, altså til alvorlig skade for statens vitale interesser.
Derudover vil domstolene skulle foretage en konkret og individuel vurdering af frakendelsens betydning for den pågældende sammenholdt med handlemådens grovhed.
Rasmus Prehn (S), 2021-05-12:
Det, jeg har oplyst i min tale her, er, at det er de her 2½ pct., som er på udenlandske hænder, og som jeg forstår det, er det sådan, det er, på nuværende tidspunkt.
Det kan godt være, at tallene er fra 2018, men det må jeg så lige have bekræftet.
Det, der er det vigtige her, er, at vi jo medgiver forslagsstilleren, at vi sådan set gerne vil have noget mere viden omkring det her.
Vi synes også, det er vigtigt at følge det tættere, og det er det jo ikke mindst, fordi vi kan se, at der er en relativt høj gennemsnitsalder for landbrugere i Danmark – 56 år mener jeg det er.
Det vil sige, at i løbet af de næste 10 år vil der formentlig være rigtig mange generationsskifter, og hvis det så sker samtidig med, at der er andre forhold, der spiller ind på priserne, så kan vi have en situation, hvor der måske kommer kinesiske kapitalfonde – det kunne det være – eller andre og køber enorme arealer.
Det skal vi selvfølgelig være opmærksomme på.
Vi skal følge det tæt, og det er derfor, vi laver den her arbejdsgruppe for at få et overblik den her vej rundt.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-12:
Der bliver investeret massivt i øjeblikket.
Tallet, ministeren nævner, er fra 2018.
Det var der, det var 2½ pct., og så forstår jeg måske mere, at ministeren er så rolig.
I dag kan det være 5 pct.; det kan også være 10 pct.
Det er tit, at det går langsomst med ordninger i starten.
Vi ved det ikke.
Men så forstår jeg måske godt, hvorfor ministeren er så rolig og bare nedsætter en arbejdsgruppe.
Jeg præsenterede det her for statsministeren ved spørgetimen i går.
Hun sagde, at det var nødvendigt med det samme at bringe det ind i landbrugsforhandlingerne og få det løst.
Hvad tænker ministeren om det?
Jeg tror, ordføreren vil kunne høre af min kommende tale, at der er meget store kapitalfonde, der har rigtig, rigtig meget kig på Danmark.
Der er også rigtig mange unge landbrugselever, der er dybt bekymrede over, om de nogen sinde får råd til at betale for et landbrug.
De nye generationer af unge økologiske landmænd og -kvinder skal jo selv ud og konkurrere med store kapitalfonde om at købe landbrug.
Kan ordføreren ikke se, at vi faktisk risikerer at gøre det umuligt for de nye generationer at overtage landbruget?
Det er mit ene spørgsmål.
Det andet er: Hvor mange procent af dansk landbrug vil ordføreren acceptere bliver solgt?
Erling Bonnesen (V), 2021-05-12:
Selvfølgelig har vi det.
Men der er heller ikke nogen grund til at stå og male et skræmmebillede op.
Det bliver jo fulgt løbende af forskellige, skiftende ministre på området, og hvis det var, det løb ud af kontrol, ville vi selvfølgelig forholde os til det, men vi skal også se lidt helhedsorienteret på det.
Så lige så vel som der også er danske landmænd, som jo investerer i landbrug i udlandet – og det er også udmærket – er der så også nogle stykker fra udlandet, der endnu har interesseret sig for at investere i Danmark.
Der har været nogle fra Holland – og forskellige situationer med mælkeproducenter osv.
Jeg har også noteret mig, at nogle af dem har trukket følehornene til sig igen, fordi det kniber lidt med konkurrencevilkårene.
Så jeg tror, det er godt, at der sådan er en, skal vi kalde det sund interesse på begge sider forstået på den måde, at det både er nogle danske landmænd, der køber og investerer i udlandet, og der så kan være et passende antal udenlandske landmænd, som, kan vi sige, interesserer sig for måske at drive noget landbrug i Danmark.
Selvfølgelig skal der være en balance.
Det er også min fornemmelse med det, jeg er informeret om, at det er i en fornuftig balance.
Men selvfølgelig følger vi det.
Men der er ingen grund til at male skræmmebilleder op.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-12:
Har ordføreren slet ingen bekymring om, om dansk landbrug er dansk, altså om det er vores jord?
Betyder det noget for ordføreren, om 20-30-40 pct. af den danske landbrugsjord er ejet af f.eks. udenlandske kapitalinteresser?
Har ordføreren nogen følelser for det overhovedet?
Erling Bonnesen (V), 2021-05-12:
Tak for det.
Alternativet ønsker med det her forslag at sætte et loft over, hvor meget hver enkelt landmand kan eje af jord, og det er et forslag, vi på ingen måde kan støtte i Venstre.
For os i Venstre er det afgørende, at vi har mange forskellige typer af landbrug, mange forskellige størrelser af landbrug og dermed også en meget varieret fødevareproduktion i Danmark.
Det er lige fra den helt lille nicheproducent, den lille gårdbutik, og så til de helt store landbrug med en stor produktion, der også er målrettet eksport og dermed også er med til at danne grundlag for rigtig mange arbejdspladser og den store eksport, som vi jo gerne vil fastholde.
Vi er jo gode til det hele, kan man sige, både den lille nicheproducent med kvalitetsprodukter, der har det lokale fokus og fokus på turister, og så også den store effektive fødevareproducent med fokus på eksport.
Dermed har vi alle typer af fødevarer, og det tror jeg er vigtigt, altså at vi har alle typer af fødevarer på hylderne, både dem, vi kender, og også dem, der er under udvikling.
I Danmark har vi også meget skrappe regler på både miljø- og dyrevelfærdsområdet, som jo også bliver håndhævet, og som skal overholdes af alle.
I Venstre er vi et liberalt parti, og vi har selvfølgelig meget fokus på den private ejendomsret, som står vores hjerte nær.
Det her lovforslag er inde at røre ved det, og det bryder vi os ikke om, så jeg kan bare sige kort og godt, at vi afviser det her forslag og vil stemme imod det, hvis det bliver sat til afstemning.
Anders Kronborg (S), 2021-05-12:
Jamen det afviser hverken jeg eller ministeren, og det er jo i virkeligheden et stort incitament for hr. Torsten Gejl til virkelig at bide sig fast i bordkanten i de igangværende forhandlinger.
For det er jo dem, der at the end of the day sidder og er med i en endelig aftale, der også har indflydelse på det blæk, der kommer på papiret i den endelige aftale.
Så jeg vil da bare tage imod hr. Torsten Gejls invitation, sådan som jeg forstår det, til at gøre det her til et tema i landbrugsforhandlingerne.
Det hilser jeg velkommen – lad os få en drøftelse af det, lad os se, hvad der er muligt.
Men det udelukker jo ikke en arbejdsgruppe, som ministeren nedsætter, for jeg synes, det er virkelig vigtigt at følge det her, også i årene fremover.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-12:
Ja, og tak for den anerkendelse.
Det er bare sådan, at det altså er tal fra 2018, ministeren og ordføreren taler ud fra, og derfor er jeg selvfølgelig utålmodig.
Så det takker vi selvfølgelig for.
Det, som bekymrer os, er, hvor meget jord der når at blive solgt, før den arbejdsgruppe nogen sinde kommer i gang.
Og statsministeren sagde jo selv i går til mig her i den her sal, at vi skulle have det direkte ind i landbrugsforhandlingerne.
Så hvorfor kommer det ikke det?
Rasmus Prehn (S), 2021-05-12:
Det er jeg sådan set enig med hr. Søren Egge Rasmussen i, og der er jo også det i det, at når det er EU-lande som Holland, så er der fri konkurrence, og så kan vi ikke sætte nogen barrierer op i forhold til det.
Og i øvrigt er det jo sådan, når vi taler om vores hollandske venner, at der er en mere 500 år gammel tradition for, at de driver landbrug i Danmark.
Jeg var selv med til et jubilæum med den hollandske minister, hvor vi højtideligholdt, at det var 500 år siden, at de første hollandske landbrugere begyndte at dyrke jorden på Amager.
Så det er der altså en lang tradition for.
Men det er rigtigt, at det nok f.eks. er kapital fra Kina, man lige skal holde ekstra øje med.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-05-12:
Der kan jo, når nu de f.eks. i Holland reducerer i deres animalske produktion, sådan set godt være hollandske landmænd, der kigger sig om efter, hvor man så kan være landmand, og det kunne være Danmark.
Jeg synes, det er det, vi skal have et særligt fokus på.
Rasmus Prehn (S), 2021-05-12:
Igen vil jeg sige tak for et, synes jeg, vigtigt spørgsmål på det her felt.
Det fortæller jo om, hvor vigtigt det er, at vi får noget mere viden på feltet, og derfor er det også godt, at vi laver den her arbejdsgruppe.
Så det er i hvert fald et skridt i den rigtige retning, og det kan vi så sætte flueben ved.
Det, der dog er en vigtig pointe her, er, at regler, for så vidt angår natur, miljø, drikkevand osv., altså gælder, uanset hvem der ejer jorden.
Så selv om der skulle komme en udenlandsk kapitalfond og købe meget store arealer, så gælder dansk lovgivning – det kan man ikke komme udenom, som det er.
Der kan være andre områder, hvor man er lidt skeptisk over for, at der er nogle, der skal eje kæmpe arealer, og det er derfor, vi kigger ind i det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-05-12:
Det er jo korrekt, at det ikke er et helt opdaterede tal, og derfor er de seneste tendenser jo så ikke med i de tal, og jeg er også bekymret for, hvad det er, vi kan stå over for.
Og hvis vi så kommer ind i en periode, hvor der er yderligere faldende jordpriser – og det kunne vi godt komme ind i med faldende svinepriser og deslige – så vil der være nogle, der sidder ude i verden og kigger på, hvor man kan placere sin kapital, og der er der altså nogle, der vil placere dem i jord uden at have interesse i at sikre vores grundvand, vores biodiversitet osv.
Så jeg er helt med på, at det er et problem.
Det er fint, at ministeren vil nedsætte en arbejdsgruppe, men kunne vi ikke også begynde at kigge på, hvad løsningerne så skal være?
Rasmus Prehn (S), 2021-05-12:
Det står jo frit for at bringe det op i landbrugsforhandlingerne.
Vi har jo den tilgang, at alle forslag sådan set er velkomne.
Vi lægger op til at lave brede forhandlinger, og hr. Torsten Gejls eget parti, Alternativet, er repræsenteret i forhandlingerne på dygtig og engageret vis, og der er man jo velkommen til at bringe det op.
Nu har vi taget det skridt, at vi siger: Vi er sådan set inspireret af det her forslag til at lave en arbejdsgruppe, og det er jo for at få noget mere opdateret viden, og det imødekommer jo netop det ønske, som hr. Torsten Gejl og Alternativet har.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-12:
Og tak for talen, og tak for anerkendelsen af problemet.
Altså, vi er jo reelt ved at sælge vores land, og vi kommer aldrig til at få det igen.
Vi har åbnet fuldstændig for, at folk kan købe så meget af vores landbrug, som de vil – også store kapitalfonde, der leder efter investeringer nu, hvor de ikke vil betale negativ rente.
Så det er jo de facto ude af kontrol.
Jeg er ligeglad med, om vi skal bruge det ene eller det andet eller det tredje redskab, men kan ordføreren ikke godt se, at som det ser ud nu, er vi ved at miste vores landbrug?
I øjeblikket er det sådan, at det måske er 3, 4, 5 pct. af det landbrug, der er i Danmark, og som vi forhandler om, der slet ikke er vores længere.
Og kan ordføreren ikke også godt se, at når det ikke er dansk, når der sidder en kapitalinvestor på den anden side af jorden og skal lave kapitalafkast, så forsvinder noget af kulturen – der forsvinder noget af det med, at man bekymrer sig om sit landbrug, der forsvinder noget af interessen for at tage sig af grundvandet, for at passe på naturen osv.?
Jens Rohde (KD), 2021-05-12:
Så det, som fru Samira Nawa siger tak for til Venstre, er, at Venstre var med til at sætte regeringen i gang, så den lige her i sidste øjeblik, dagen før det her forslag skulle behandles, kunne komme op med et eller andet, som Radikale Venstre – det ved jeg jo – selv har arbejdet for, men som man ikke rigtig har kunnet komme igennem med.
Er det det, fru Samira Nawa takker for?
For så kunne man jo lige så godt støtte Venstres forslag.
Joy Mogensen (S), 2021-05-12:
Det er som sagt ikke mig, der har bedt om redegørelsen, men DR's bestyrelse, og jeg synes, det ville være sådan præmaturt at begynde at sige, at jeg vil agere på noget, de har gang i.
Det er deres ansvar, det er dem, der følger op på den konkrete sag.
Det er faktisk helt, som det bør være.
Inger Støjberg (UFG), 2021-05-12:
Jeg bad heller ikke ministeren om at gribe ind.
Jeg bad ministeren om at sige, hvad ministeren tænker der skal ske nu her som opfølgning på den her sag.
For nu siger ministeren, hvilket også er korrekt, at der er blevet bedt om en redegørelse om den her sag.
Hvad har ministeren så tænkt sig at gøre med den redegørelse?