runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (DD), 2023-02-28:
Jeg vil i høj grad sige, at fru Pia Kjærsgaard igennem årene har været bannerfører for forslag, der måske ikke i første omgang er kommet igennem, men som så med tiden har vundet indpas og dermed også er blevet vedtaget i Folketinget.
Så det har fru Pia Kjærsgaard jo fuldstændig ret i.
Men det, jeg har forsøgt – i hvert fald – at sige, er, at det jo ikke ser ud til, at der lige nu manifesterer sig et flertal.
Men hvis der gør, er det ikke os, der kommer til at stille os i vejen.
Jeg synes vitterlig, vi har prøvet at gøre alt i fællesskab i øvrigt for at overbevise regeringen om, at det her er et rigtig dårligt forslag, og at det mindste, man kunne gøre, da var at få det regnet ordentligt igennem og bruge den tid, som der skal bruges på sådan noget som det her.
Det har man ikke villet, og man har heller ikke engang villet lade danskerne tage stilling til det efter et folketingsvalg og dermed jo altså udskyde forslagets ikrafttrædelse til efter et folketingsvalg.
Og så er det bare, jeg siger, at det er svært.
Det levner os jo så ikke mange andre flere muligheder end en folkeafstemning, hvis det når dertil.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-28:
Enhver regering fortjener en stærk opposition, og det vil mange gange være godt at samarbejde, uanset hvilket politisk synspunkt man har på højre- og venstrefløjen eller samlet, bl.a. om det her.
Jeg kan bare sige til fru Inger Støjberg og Danmarksdemokraterne, at når der bliver folketingsvalg igen og vi har en valgkamp, vil Dansk Folkeparti gå til valg på et af punkterne, og det er at genindføre store bededag.
Jeg synes, det ville være fremragende, hvis vi kunne få en debat igen.
Og jeg kan love, at hver evig eneste dag fremover til næste folketingsvalg og i valgkampen, hvor det ville have været store bededag, men ikke længere er store bededag, vil der være en kraftig markering fra Dansk Folkeparti.
Jeg vil bare høre fru Inger Støjbergs holdning til det.
Inger Støjberg (DD), 2023-02-28:
Det kunne være, vi skulle spise varme hveder sammen den dag, når store bededag så er afskaffet, for det er der jo meget der tyder på at store bededag bliver nu her.
Men vi kommer som sagt heller ikke til at glemme det her, og det håber jeg virkelig heller ikke at vælgerne gør.
Det er derfor også igen en appel til regeringen om at omgøre det her og trække forslaget tilbage, og ellers skal vi nok huske vælgerne på, at regeringen afskaffede store bededag på den her magtfuldkomne måde, som det er sket.
Mai Villadsen (EL), 2023-02-28:
Tusind tak.
Tak for ordførertalen og også for tilkendegivelsen.
I morges, da jeg kom ind på Enhedslistens gang, som jo ligger lige på etagen over Danmarksdemokraternes, blev jeg først en lille smule bekymret for mit eget velbefindende, fordi jeg syntes, at alt lige pludselig emmede af store bededag, men så gik det op for mig, at det simpelt hen var, fordi I i Danmarksdemokraterne næsten havde købt alle de hveder, der findes i Danmark.
Jeg håber, I også deler ud til os andre.
Der duftede simpelt hen så meget – jeg ved ikke, om det var af kardemomme – i hele Proviantpassagen, at man ikke kunne undgå at vide, at det var den her dag, vi skulle diskutere afskaffelsen af store bededag.
Vi deler jo til fulde Danmarksdemokraternes store forargelse over det her forslag, men i virkeligheden også over regeringens ageren.
Og jeg vil egentlig bare gerne sige her i dag, at jeg har meget stor respekt for måden, Danmarksdemokraterne har angrebet det her på, og for, at man efter at have prøvet snart sagt alt med høringer, med samråd og med debatter så siger nu: Når vi har en regering, der simpelt hen agerer så magtfuldkomment, så er der ikke andet at gøre end at spørge befolkningen.
Så jeg vil bare sige tak for det, og jeg håber, I giver en varm hvede senere.
Inger Støjberg (DD), 2023-02-28:
Jeg kan faktisk sige, at det var en af de ansatte, der som en overraskelse i dag kom med en enorm mængde varme hveder, som hun havde brugt aftenen i går på at bage.
Så det er rigtigt: Der duftede meget af varme hveder, og de smagte fantastisk godt, og jeg tror endda, hvis I er heldige, at der kan være lidt tilbage endnu.
Jeg vil altså også gerne benytte lejligheden til at sige tak for samarbejdet her bredt i oppositionen, for jeg synes, vi har haft et fantastisk samarbejde om det her.
Og jeg synes, vi har lært nogle sider af hinanden at kende, som man måske ikke lige kendte før, og det lover jo godt for os.
Det lover måske knap så godt for regeringen.
Mai Villadsen (EL), 2023-02-28:
Ja, man må jo sige, at hvis den her regering har formået én ting, så er det da at sammentømre oppositionen, og det er jo noget utroligt.
Jeg vil bare sige, at jeg egentlig synes, at det ændringsforslag, vi har lavet i fællesskab, og som er ganske udmærket, og hvor vi nemlig foreslår at skyde ikrafttrædelsen af det her forslag til efter et valg, ligger i rigtig god forlængelse af, at vi nu i fællesskab så vælger at sige: Hvis regeringen ikke vil være med til det, som vi synes er helt fair, hvilket den tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussen endda også siger, jamen
Så tak for den tilkendegivelse igen.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-02-28:
Sådan som jeg har set debatten, har vi to partier, som gerne vil skrive under, hvis bare der er flertal, og så har vi Konservative, der kommer senere.
Der ved jeg jo, at hr. Søren Pape Poulsen har sagt, at afskaffelsen af store bededag er en fejl, som bør stoppes hurtigst muligt.
Er ordføreren uenig i, at hvis det er noget, der er meget vigtigt for et parti, der baserer sig på konservative værdier, så bør man tage skridtet og støtte op?
Og så har vi jo et flertal.
Vi mangler bare, at Konservative går op og giver en lignende tale som ordførerens.
Så kan vi alle sammen skrive under – jeg ved, at fru Mai Villadsen sidder med papiret klart – og så har vi jo rent faktisk den her folkeafstemning.
Inger Støjberg (DD), 2023-02-28:
Jeg er enig i, at enten er man gravid, eller også er man ikke.
Men jeg er faktisk ikke enig i, at man går ind for en afskaffelse af store bededag, fordi man ikke går ind for en folkeafstemning.
Ja, det er det.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-28:
Tak for et meget klart svar.
Inger Støjberg (DD), 2023-02-28:
Jeg vil først og fremmest gerne sige, at jeg synes, at det er et meget stort værktøj at tage i brug at udløse en folkeafstemning, og det er jo også derfor, vi hele vejen igennem har sagt, at vi synes, at regeringen ligesom skulle have mulighed for både at lytte til den kritik, der var rundtomkring, og komme med de oplysninger, som vi jo hver især har bedt om.
Men der må man bare sige, at regeringen fuldstændig har overhørt de ønsker.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-28:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren deler vores analyse af, at der er behov for, at vi laver nogle reformer, der øger arbejdsudbuddet, hvis vi skal sikre en ordentlig ældrepleje, nok pædagoger i vores institutioner, nok personale til vores sygehuse og til vores private sektor for den sags skyld i fremtiden.
Det lyder godt.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, hvad Danmarksdemokraternes ambition er i forhold til antallet af hænder, som vi har behov for at skaffe, hvis vi skal sikre en ordentlig kvalitet på de her områder i fremtiden, og hvilke redskaber der skal bruges.
Har Danmarksdemokraterne nogle konkrete forslag til, hvordan man kan nå det mål, som Danmarksdemokraterne så har for antallet af hænder, vi har behov for?
Peter Kofod (DF), 2023-02-28:
Jeg må sige, at det er noget paradoksalt, at det på den ene side fyger med slagord fra SF's ordfører mod regeringen om, at det både er en skamstøtte, at arrogancen driver ned ad væggene, og at det er tyveri og alt muligt andet, og at SF på den anden side ikke er til noget.
På den anden side vil SF ikke være med til at banke regeringen på plads.
Hvordan kan man gøre det?
Det kan man selvfølgelig gøre ved at følge den anbefaling, som kommer fra fagbevægelsen, og spørge danskerne.
Det er det helt rigtige.
Jeg må konstatere, at ordføreren her er stoppet med at slå med den store mukkert og i stedet for vifter lidt med dunhammeren.
For der er godt nok ikke meget handling bag ordene fra SF's ordfører.
Så det, jeg vil vide, er: Hvad skal der egentlig til, for at SF vil tilslutte sig kravet om en folkeafstemning?
Hvis tyveri, arrogance, der driver ned ad væggene, og en skamstøtte ikke er nok, hvad skal der så til?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-28:
Jeg vil gerne vende tilbage til spørgsmålet om folkeafstemning, for vi har jo egentlig haft et godt samarbejde, fornemmer jeg, mellem Dansk Folkeparti og Danmarksdemokraterne i forhold til selve afviklingen af store bededag og den måde, som regeringen har grebet det an på.
Men det stod ikke fuldstændig klart for mig, hvad Danmarksdemokraternes position egentlig var i relation til det her med folkeafstemning.
Altså, man vil ikke stille sig i vejen for det, men betyder det så, at vi kan se 14 underskrifter fra Danmarksdemokraterne på det dokument, som Enhedslisten har udarbejdet?
Jeg kan sige, at jeg allerede har skrevet under, så jeg håber da også, at fru Inger Støjberg gør det.
Hvad er bevæggrunden for, at det kommer så sent i debatten?
Altså, det er jo i mere end en måned nu, at vi har forsøgt at få andre partier til at bakke op om ønsket om en folkeafstemning.
Så hvad er det, der gør, at det først er nu, fru Inger Støjberg kommer med den her tilkendegivelse?
For vi hørte jo tidligere, at det måske havde haft betydning for f.eks. SF's velvilje, hvis man lidt tidligere i processen havde meldt klart ud, at det var det, man ville.
Inger Støjberg (DD), 2023-02-28:
Det er jo, præcis hvad jeg også har sagt tidligere og i de to ordførertaler, som jeg har holdt både ved første- og andenbehandlingen, nemlig at vi jo hele tiden har syntes, at regeringen ligesom skulle have en mulighed for både at ændre kurs, lytte til de argumenter, der kom, og deltage i høringen, som hr. Morten Messerschmidt jo i øvrigt også deltog meget aktivt i.
Det synes jeg er sådan den rette vej, man går i den politiske proces og i beslutningsprocessen her i Folketinget.
Der er jo flere værktøjer i værktøjskassen, og nu har vi taget værktøj efter værktøj op af kassen, og det har ligesom ikke hjulpet.
Vi har hele tiden sagt, og det har jeg sagt hele vejen igennem, at det sidste værktøj, man kunne tage op, var en folkeafstemning.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-02-28:
Tak for det.
Tak til ordføreren for talen.
Vi har jo tidligere haft en dialog om lukkede døre, og hvornår de blev lukket, og det var rart for mig personligt i dag at få at vide, at der nåede vi den sidste lukkede dør.
Er ordføreren enig i, at hvis man er imod en folkeafstemning, er man for afskaffelsen af store bededag?
Og er ordføreren enig i, at enten er man gravid, eller også er man ikke?
Inger Støjberg (DD), 2023-02-28:
Jeg kan i hvert fald sige, at allerede i valgkampen diskuterede vi jo behovet for udenlandsk arbejdskraft.
Altså, når man kommer til Danmark, kommer man hertil for at arbejde, og den dag der ikke er et arbejde længere, skal man selvfølgelig forlade landet igen.
Så det er jo en af de ting, der i hvert fald ville øge arbejdsudbuddet.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Jeg vil egentlig bare sige tak til fru Jette Gottlieb for at tro, at det er SF, der afgør, hvad de mener hos De Konservative og Liberal Alliance.
Det er desværre ikke helt min oplevelse af det.
Altså, jeg har ikke set noget, der skulle tyde på, at SF skulle kunne lægge så meget pres på de to partier, så de lige pludselig mener noget andet.
Derfor har det ikke på noget tidspunkt været en reel diskussion om, hvorvidt det var en mulighed.
Det har været en reel diskussion i Enhedslisten og Dansk Folkeparti, hvordan man får mest mulig medietaletid på det, og det har jeg da fuld forståelse for.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-02-28:
Undskyld, jeg hørte ikke lige det sidste svar, men jeg tænkte, at det nok var et lidt forkvaklet forsvar.
Mit første spørgsmål er ret kort.
Mener ordføreren, at Socialistisk Folkeparti er et arbejderfolkeparti?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Der er jo den her særlige krølle ved det, at man ikke kan være et folkeparti uden også at have arbejderne med.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-02-28:
Så ligger det andet spørgsmål jo lige for, hr. Karsten Hønge.
Hvordan kan et arbejder- og folkeparti være imod en folkeafstemning og dermed de facto være for at afskaffe store bededag?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Det med at afskaffe store bededag rammer nu mange andre end dem, vi traditionelt kalder arbejderklassen.
I høj grad vil det jo ramme sygeplejersker, som er vant til at arbejde på store bededag og nu bliver frataget deres løntillæg.
Så det er jo bredere end som så.
Men jeg tror bare, at jeg vil referere til hele SF's indsats i den her sag.
Den er jo entydigt for at bevare store bededag.
Min ordførertale var et langt forsvar for at bevare store bededag.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-28:
Jeg undrer mig stadig væk over begrundelsen fra hr. Karsten Hønge i relation til det med folkeafstemningen, for er det sådan den generelle arbejdsgang for SF, at man kun tilkendegiver opbakning til noget, hvis man er sikker på at få det igennem?
Altså, jeg husker da endog ganske mange ændringsforslag og forslag generelt fra SF's side, som man må forvente ikke bliver mødt af et flertal her i Folketinget, bl.a. fordi regeringen har sit eget flertal, men hvor SF jo ikke står tilbage for at tilkendegive sympati.
Det er vel derfor ikke for meget at forstå det sådan, at når SF nu så eksplicit siger, at de ikke agter at lægge deres mandater i den skål, som vi andre har gjort det, i forhold til en folkeafstemning, så er der ikke bare tale om en overvejelse om, at der ikke nås de 60 underskrifter; så er det jo reelt, fordi man ikke ønsker en folkeafstemning, så vi kan få fejet det her forslag til side.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Jeg synes, hr. Morten Messerschmidt har fat i noget.
Mit svar gik mest til hr. Pelle Dragsted, der var meget fokuseret på, om det ligesom kunne udløse en folkeafstemning.
Det var derfor, jeg i den del af svaret holdt mig mest til antallet, for jeg mener ikke, at det argument holder.
Men jeg vil medgive hr. Morten Messerschmidt, at substansen i det da altid er til diskussion: Hvornår er det noget, man skal sende til folkeafstemning?
Der kunne man godt sende det her til folkeafstemning også; jeg anerkender da – når vi nu er ovre i den her del af argumentationen – fuldstændig, at der er gode argumenter for at sende det til folkeafstemning.
Men hver gang skal man jo gøre op, hvad der er af argumenter for, og der er da helt soleklart gode argumenter for.
Det, der er argumentet, som gør, at vi har tænkt meget over det og diskuteret det meget i SF, er jo: Skal det ligesom være den nye ramme for, hvornår noget er omfattende nok til, at man sender det til folkeafstemning?
Det er substansargumentet.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-28:
Må man så spørge: Hvornår så?
Altså, vi har jo i Dansk Folkeparti faktisk sammen med Enhedslisten forsøgt at række ud i den forstand, at vi har forsøgt at inddæmme det her og sagt: Jamen vi vil godt give håndslag på, at der ikke er andre dele af det regeringsgrundlag, som vi skal trækkes med de næste par år her, hvor vi kommer til at bede om folkeafstemning.
Vi har også forsøgt at sige, at vi sagtens kan lave en aftale om, at kun når de 60 underskrifter fordeler sig ligeligt mellem rød og blå blok, vil vi gå efter en folkeafstemning.
Altså, hvad skal der egentlig til, før SF synes, at man skal spørge befolkningen, hvis ikke det her er nok?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Det synes jeg faktisk var godt – sådan en god, lidt konstruktiv måde at gå til tingene på.
Sagen er bare stadig væk – nu kan jeg sige det i forhold til f.eks. Dansk Folkeparti, som jeg jo ved i hele sin historie har været meget optaget af seniorers og ældres forhold – at jeg tror, en hel del af de der 250.000 mennesker, der betaler til efterlønsordningen, og nogle af dem, fordi de håber på at have adgang til seniorjob, som vil forsvinde, også synes, dét skulle til folkeafstemning.
Og hvor er det så, vi sætter grænsen?
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-28:
Tak for det, og tak til hr. Karsten Hønge for en glimrende tale.
Det her er ikke teoretisk – det er et spørgsmål om, hvorvidt man mener, at et indgreb i gældende overenskomster, det at tage en fridag fra lønmodtagerne, er et spørgsmål af så afgørende og principiel karakter, at man også bør kunne sende det ud til en folkeafstemning.
Det er så konkret, at hr. Karsten Hønge faktisk kan sætte sin signatur på et stykke papir her, og det kan være med til at sikre, at vi får en folkeafstemning.
Nu har jeg ikke været inde at undersøge, om hr. Karsten Hønges underskrift er mellem de 475.000 underskrifter, der er sat på kravet om at bevare store bededag, men jeg kan i hvert fald konstatere, at hvis ønsket er at få en folkeafstemning, vil det have langt større effekt, at hr. Karsten Hønge sætter sin underskrift på det her stykke papir.
Så det, jeg godt vil spørge hr. Karsten Hønge og SF om, er: Er SF og hr. Karsten Hønge enige i en samlet fagbevægelses krav om, at der skal være en folkeafstemning om afskaffelsen af store bededag, eller mener SF, at fagbevægelsen her tager grundlæggende fejl?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Som medlem af 3F har jeg selvfølgelig skrevet under, det er da klart.
Men jeg vil egentlig starte et andet sted.
Jeg er lidt imponeret over den måde, hvorpå det er lykkedes Enhedslisten og Dansk Folkeparti at få diskussionen og pressen til at cirkle rundt om, hvad 26 mandater måske kan gøre.
Egentlig er jeg lidt imponeret over det.
For vi har jo ikke på noget tidspunkt været i nærheden af at komme op på 60 mandater, men alligevel kan man få verden til at cirkle rundt om, hvorvidt vi skal have en folkeafstemning eller ej, når det aldrig nogen sinde i det her forløb har været inden for rækkevidde.
Det er nok den dagsorden, jeg synes er den vigtigste: Hvad betyder det her for den enkelte lønmodtager, og hvad betyder det for vores arbejdsmarked?
Nu kommer vi så ud på det der sidespor, som jeg godt kan forstå er vældig interessant for Enhedslisten og Dansk Folkeparti, men hvordan kunne man nogen sinde forestille sig, at det kunne blive til noget, når man ikke har opbakning fra flere end 26 mandater?
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-28:
Nu kunne hr. Karsten Hønge jo også vælge at have en lidt mere jordnær tilgang til tingene og læse, hvad der står på den erklæring og så overveje det med sig selv og sige: Er jeg enig i det, skriver jeg under, og er jeg ikke enig i det, lader jeg være med at skrive under.
Man behøver ikke gøre sig overvejelser over, hvem der måske i øvrigt ellers kunne overveje at skrive under.
Man kunne bare forholde sig til substansen.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Karsten Hønge en gang til: Når nu en samlet fagbevægelse, inklusive 3F, anbefaler en folkeafstemning om det her spørgsmål, mener hr. Karsten Hønge så, at 3F og resten af den danske fagbevægelse tager grundlæggende fejl i at rejse det krav?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Jeg må bare konstatere, at de her mennesker altså ikke har skrevet under på at ville have det til folkeafstemning.
Og jeg gør lige opmærksom på, at det er det sorte, der er bogstaverne.
Nick Zimmermann (DF), 2023-02-28:
Jeg kan i hvert fald fortælle, at det er en del af baggrunden for den underskrift, man sætter, altså at man ønsker at sende forslaget til en folkeafstemning, og det samme gælder eksempelvis for fagbevægelsen, som jo har sat den her underskriftindsamling i gang.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at hr. Karsten Hønge plejer at kalde folk for tøsedrenge og sige, at folk bare skal have med hammeren, hvis ikke de retter ind til højre, når der er store politiske konflikter.
Men hvad skal vi så kalde SF i den her sammenhæng?
Er det SF og hr. Karsten Hønge, der vælger at trykke på tøsedrengsknappen, i forhold til at det måske i virkeligheden er dem, der i denne omgang skal have en med hammeren for at bakke op om de 500.000 underskrifter?
Peter Juel-Jensen (V), 2023-02-28:
Tak for det, formand.
Tingets almindelige godkendelse af valgene efter folketingsvalget den 1. november 2022 fandt sted den 16. december 2022.
I den forbindelse godkendte Tinget også Aki-Matilda Høegh-Dam og Aaja Chemnitz som valgt i Grønland.
I overensstemmelse med forretningsordenens § 1, stk. 6, fandt denne godkendelse sted på grundlag af en foreløbig opgørelse af valgene modtaget fra Rigsombudsmanden i Grønland.
Når det endeligt opgjorte valgmateriale foreligger, skal Tinget træffe en endelig afgørelse om, hvorvidt godkendelsen kan opretholdes.
Indenrigs- og Sundhedsministeriet har den 7. februar 2023 fremsendt den af Rigsombudsmanden i Grønland udarbejdede endelige valgbog og ministeriets redegørelse til Folketinget.
Udvalget har behandlet sagen i et møde.
Den endelige opgørelse viser, ligesom den foreløbige opgørelse, at Aki-Matilda Høegh-Dam, Siumut, og Aaja Chemnitz, Inuit Ataqatigiit, er valgt som medlemmer af Folketinget for Grønland.
Der er i den endelige opgørelse foretaget enkelte ændringer i forhold til den foreløbige opgørelse.
Ændringerne er dog uden betydning for valget af Aki-Matilda Høegh-Dam og Aaja Chemnitz.
Herefter kan jeg på udvalgets vegne afgive følgende indstilling
: Den godkendelse, der blev foretaget den 16. december 2022 på baggrund af Rigsombudsmanden i Grønlands foreløbige opgørelse af valget, opretholdes.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-28:
Tak for det.
Og tak for en rigtig god tale, og også tak for det samarbejde, vi har haft mellem vores to partier i den seneste måned, hvor vi har stået sammen med lønmodtagerne og demonstreret, og hvor vi har bidraget til underskriftsindsamlingen og i det hele taget gjort alt, hvad vi kunne for at stoppe det her forrykte forslag.
Det er også derfor, at vi er noget skuffede over, at SF sammen med Liberal Alliance i går meldte ud, at man ikke vil stille sine mandater bag en folkeafstemning efter grundlovens § 42.
Så spørgsmålet lyder: Hvorfor vil SF ikke være med til det?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Først og fremmest vil jeg sige, at det desværre er ret lige meget, hvad SF mener om den her sag, for vores mandater har ikke haft nogen som helst betydning.
Jeg er til gengæld sikker på, at hvis det var lykkedes hr. Pelle Dragsted sammen med andre at gøre det sandsynligt, at vi kunne nå 60 mandater, ville det også have stillet diskussionen anderledes i det hele taget.
Derfor har det indtil videre kun været en rent teoretisk øvelse.
Med 26 mandater, også selv om man lægger SF's oveni, som i dag desværre kun er 15, er vi jo ikke i nærheden af at have 60.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-28:
Jeg synes, det er en mærkelig argumentation.
Det er det første.
For det andet er det jo heller ikke rigtigt.
Det er jo ikke rigtigt, at der ikke var mulighed for et flertal.
Vi havde en andenbehandling i sidste uge, og der var tre, faktisk fire partier, der endnu ikke havde besluttet sig for, om de ville støtte en folkeafstemning.
SF var et af dem, Liberal Alliance var et andet, og Danmarksdemokraterne og Konservative var de andre.
Derfor er det jo ikke rigtigt, hvad ordføreren siger.
Så hvad er så årsagen?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Det er jo simpelt hen ikke rigtigt.
SF's melding i går kom på ryggen af, at De Konservative og Liberal Alliance havde sagt, at de ikke ville gå ind og støtte en folkeafstemning, og derfor kan vi ikke komme højere op; vi kan ikke komme højere op end 41 mandater for.
Så er der selvfølgelig også en teoretisk mulighed for, at Danmarksdemokraterne vil gå ind for det, og så er vi oppe på 55.
Vi er da ikke i nærheden af de 60 mandater.
Nick Zimmermann (DF), 2023-02-28:
De 500.000 underskrifter, som ordføreren startede med at nævne i sin tale, er jo 500.000 personer, der gerne vil have sendt det her til en folkeafstemning.
Så er det ikke fuldstændig meningsløst at stå på talerstolen og buldre af sted omkring de 500.000 underskrifter, når man ikke tør sætte handling bag ordene og så rent faktisk være med til at sende det til en folkeafstemning?