runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-03-22:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror først, jeg vil sige, at jeg antager, at der er tale om permanent opholdstilladelse.
Det er jo det, som Politiken har citeret mig for.
Ellers er det i hvert fald en anden debat.
Der havde vi også en anden regering i Danmark.
Som sådan har jeg ikke ændret holdning, men spørgsmålet om lønnet praktik i opgørelse af beskæftigelsessager om permanent opholdstilladelse er selvfølgelig en overvejelse, som jeg er opmærksom på, bl.a. fordi jeg nu for anden uge i træk er hernede i salen at diskutere det.
Det er jo dejligt at tage så relevant en diskussion.
Jeg synes, der er muligheder for at gøre det bedre end i dag.
Rosa Lund (EL), 2023-03-22:
Ministeren har i dagbladet Politiken den 11. maj 2022 udtalt, at »det er fair, at de, der bidrager til vores samfund, også kommer tættere på en opholdstilladelse.
I den ordning der er, betyder det meget, at man er i job, og det er man jo også, hvis man er lærling eller elev på et plejehjem eller på en byggeplads«, synes ministeren nu ikke længere, at det er fair, at dem, der bidrager til samfundet, kommer tættere på en opholdstilladelse, og er det at være i lære på en byggeplads eller et plejehjem ikke længere at være på arbejde?
Susie Jessen (DD), 2023-03-22:
Så kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre, nu når Kommissionen for den glemte kvindekamp så muligvis bliver lagt i graven – det er jeg godt nok ked af at høre – hvad regeringen så vil foretage sig af initiativer for at gøre op med social kontrol i muslimske kredse.
Det er altså et af de allerstørste ligestillingsproblemer, vi har her i Danmark, og det bliver der ikke talt nok om, og jeg er virkelig bange for, at det heller ikke kommer til at blive et emne for regeringen, når der er folk som Moderaterne med.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-03-22:
Jamen det er jo ligesom, når Enhedslistens forskellige fraktioner forhandler et principprogram mellem Danmarks Kommunistiske Parti og Kommunistisk Arbejderparti, og hvad de hedder.
Så er der nogle balancer i sådan et program, og nogle ting, der skal være først, og nogle ting, der skal være sidst.
Sådan er det også i et regeringsprogram.
Så det forestiller jeg mig at ordføreren kan sætte sig ind i.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-03-22:
Tak for det.
Jeg vil i forlængelse af mit tidligere spørgsmål godt bede ministeren kommentere på, om han vil skabe et klart og forståeligt retssystem, hvor en advarsel faktisk er en advarsel, og en betinget dom faktisk er en betinget dom, som i alle andre sager altså konverteres til ubetinget, hvis man igen og igen går ud og begår ny kriminalitet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-03-22:
Det er rigtigt, at der er nogle sager, hvor man tager sig til hovedet over det og tænker: Hvad er det, der foregår?
Men vi har skrevet under på konventionerne, og vi er en del af det internationale retssamfund.
Det har altid været en fordel for små lande at have fælles regler, som vi er en del af, og det er jo eksempelvis også sådan, at der, hvis det drejer sig om folk, der er statsløse og andre ting, så ikke er noget sted at udvise dem til, og der kan også være andre forhold, der gør sig gældende.
Der kan være folk, der har brug for pleje, eller hvad det nu drejer sig om, og så kan man ikke udvise dem.
Men at påstå, at folk ikke bliver udvist, eller at påstå, at de får masser af advarsler, før de bliver udvist, tror jeg ikke man kan.
Det er ikke det, jeg kan læse ud af de her tal.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-03-22:
Men det, at der er nogle mennesker, der rent faktisk bliver udvist, er jo udelukkende et udtryk for, at vi helt generelt har taget alt for mange mennesker ind, som ikke kan finde ud af at opføre sig ordentligt.
Og så er der en del af dem, der bliver udvist, men der er jo alt, alt for mange, der ikke bliver det.
For nylig var der en sag med en udlænding, som blev idømt et midlertidigt indrejseforbud for voldtægt af en 16-årig pige.
En længere udvisning vurderedes at være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Hvordan kan ministeren forsvare at fastholde et internationalt baseret regelsystem, som på den måde slår ring om kriminelle udlændinge?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-03-22:
Jeg forstår spørgsmålet sådan, at der spørges til muligheden for at indføre regler, der betyder, at advarsel om udvisning automatisk konverteres til en dom om udvisning ved gentagen kriminalitet.
Det danske system er indrettet på en måde, hvor det er domstolene, der på baggrund af en konkret vurdering i forbindelse med en straffesag beslutter, om der skal ske en udvisning.
I spørgsmålet om, om der skal ske udvisning, skal man selvfølgelig se det i lyset af de internationale konventioner.
Det følger af reglerne, at hvis en kriminel udlænding efter udvisningsreglerne kan udvises af Danmark, skal der også ske udvisning, medmindre det med sikkerhed vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Hvis der ligger en tidligere advarsel, taler det selvfølgelig for, der skal ske udvisning anden gang, men det er blot et af flere elementer, som indgår i den proportionalitetsvurdering, som domstolene foretager, når de tager stilling til, hvorvidt en udvisning med sikkerhed vil være i strid med vores internationale forpligtelser.
En tidligere advarsel om udvisning har derfor betydning i forhold til en eventuel senere afgørelse om udvisning.
Og så skal vi også huske på, at der selvfølgelig sagtens kan ske udvisning, selv om der ikke ligger nogen tidligere advarsler.
Det synes jeg egentlig sådan alt i alt er et system, der er til at forstå.
Jeg bliver nødt til at holde fast i spørgeren her.
Altså, jeg ved jo, at spørgeren er god til at stille spørgsmål skriftligt, så jeg vil næsten opfordre til også at grave ned i det her spørgsmål.
For vi får udvist rigtig mange ved dom.
Det er en lille del af dem, som har været advaret før det.
Hvis man nu tager sidste år, blev der udvist 1.206, og det antal, som forudgående havde fået en advarsel, var 75.
Det er en lille del.
Langt størstedelen bliver udvist.
Vi har samlet set, jeg mener, det er omkring 150 mennesker siddende, som er udvisningsdømte, og som vi ikke er kommet af med, men vi har altså langt, langt flere, der ryger ud hvert eneste år.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-03-22:
Det er meget fint, at ministeren ikke vil kommentere den konkrete sag, men så kunne han jo eventuelt konkretisere sin holdning til det fænomen, at der er mennesker hertillands, der går ud og begår kriminalitet, som voldtager, stjæler, røver, gang på gang, som får udvisningsadvarsler igen og igen, og som alligevel ikke bliver udvist, når de går ud og igen begår ny kriminalitet.
Altså, det er da at foregøgle danskerne, at der er en udvisningspraksis, som grundlæggende ikke er til stede.
Synes ministeren – og det vil jeg gerne bede om et ærligt svar på – at det er rimeligt, at vi fastholder en praksis, hvor vi foregøgler danskerne, at der sker udvisninger ved kriminalitet begået af udlændinge, når vi gentagne gange ser mennesker med adskillige advarsler, betingede udvisninger og meget andet, der ikke bliver udvist for grov personfarlig kriminalitet?
Altså, det er da en dybt uansvarlig praksis at fastholde, og jeg vil gerne bede om, at ministeren kommenterer på den sag.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-03-22:
Jeg vil først og fremmest sige til spørgeren, at jeg jo selvfølgelig ikke i Folketingssalen og generelt som en, der har myndighed på det her område, kan udtale mig om konkrete sager.
Jeg vil sige det sådan, at det er godt, at det er opløftende, at vi har folketingsmedlemmer, som holder øje med de her ting.
Jeg er også enig med spørgeren her i, at kriminelle udlændinge ikke er velkomne i Danmark, og at man, hvis man misbruger sit ophold i Danmark til at begå kriminalitet, så ikke har noget at gøre her i landet.
Men der, hvor vores veje skilles, er jo nok i forhold til det med at få udvist flest mulige udlændinge, altså at regeringen ønsker at gøre det inden for konventionerne, hvorimod spørgerens parti ønsker at gøre det uden for konventionerne.
Vi mener også, at det er en central værdi, at vi har tillid til vores myndigheder og også tillid til, at domstolene træffer en rigtig afgørelse i straffesager.
En tidligere advarsel om udvisning er et blandt flere elementer, som indgår i den proportionalitetsvurdering, som domstolene foretager, når de tager stilling til, om en udvisning med sikkerhed vil være i strid med Danmarks internationale forpligtigelser.
Så vil jeg afslutningsvis sige, at jeg synes, det er vigtigt at understrege, at udlændingelovens udvisningsregler giver vid adgang til udvisning, og at det helt grundlæggende er sådan, at hvis en udlænding efter reglerne kan udvises af Danmark, så skal der ske en udvisning, medmindre det med sikkerhed er i strid med de internationale konventioner.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-03-22:
Tak for det.
Jeg vil godt bede ministeren kommentere på, om han mener, det er rimeligt, at den kriminelle udlænding Asad Ali Osman kan få to advarsler og tre betingede udvisningsdomme, og synes ministeren, at det er ærligt at foregøgle over for de danske borgere og vores retssystem, at der vil ske udvisning ved gentagen kriminalitet, når der gang på gang intet sker?
Jeg vil sige til ministeren, at det ved gud også er alt, alt for mange mennesker.
Nu er jeg skolelærer, og jeg kan godt fortælle, at hvis man gang på gang sagde til børnene, at hvis du gør det der igen, falder konsekvensen altså, og børnene så igen og igen bare gjorde det, man bad dem om at lade være med, og konsekvensen aldrig faldt, så ville det jo grundlæggende sende et signal til børnene, og i det her tilfælde de kriminelle udlændinge, der er tale om, om, at der ikke var nogen konsekvens ved nogle – hvad skal man sige – dybt problematiske handlinger.
Altså, det er da ikke rimeligt, at mennesker, i det her tilfælde udlændinge, som har begået kriminalitet, som måske har voldtaget, som har gjort noget andet, skal have så mange advarsler, før de bliver udvist.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-03-22:
Lovforslaget her tager udgangspunkt i den politiske aftale, som vi lavede i sidste folketingsperiode, og som Det Konservative Folkeparti er med i, og formålet med lovforslaget er at sikre, at borgere med hastigt fremadskridende sygdom får mulighed for at få tildelt hjælp og støtte med det samme, når de pågældende borgere søger herom.
Med lovforslaget her løser vi den udfordring med, at sagsbehandlingstiden for de her borgere tidligere kunne vare op til omkring et år, hvilket jo i sig selv er ganske uhensigtsmæssigt i forhold til en hastigt fremadskridende sygdom.
Derfor bakker vi fra Konservatives side op om det her lovforslag, der jo netop understreger den politiske aftale, som vi lavede i sidste folketingsperiode.
Anni Matthiesen (V), 2023-03-22:
Jeg har fået pusten igen, så nu kan jeg holde min tale.
Og tak, fordi jeg får lov til at komme ind her på det her tidspunkt.
Hurtigt fremadskridende sygdom adskiller sig jo fra andre forløb ved, at behovet for at få støtte også ændrer sig utrolig hurtigt.
Jeg kender selv mennesker, som bl.a. har været ramt af als.
Det er også en sygdom, hvor det desværre går meget hurtigt, og hvor man som syg risikerer ikke engang at nå frem til at få hjælpen.
Det er en kamp, som både de syge mennesker og for den sags skyld også deres pårørende bliver belastet af i en periode, hvor der er nok kampe at tage af i forvejen.
Og vi har desværre set eksempler på sagsbehandlinger, der virkelig er trukket i langdrag, og hvor hjælpen dermed aldrig er nået frem til de her syge mennesker i tide.
Derfor er det også et lovforslag, som jeg helt klart bakker op om, og som vi i Venstre støtter, og jeg vil også gerne bruge lejligheden til at sige, at det er godt gået, både til fru Karina Adsbøl og for den sags skyld til SF, som også har været med til at trække et læs her.
I hvert fald er der situationer i livet, hvor vi også er nødt til at stå sammen her i Folketingssalen og så få gjort noget ved tingene, og det mener jeg faktisk vi gør med det her lovforslag.
Så Venstre støtter selvfølgelig også lovforslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2023-03-22:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne tilslutte mig de positive kommentarer, der allerede er kommet heroppe fra talerstolen.
Det er jo befriende, at man kan stå her og tale om, at der reelt sker en konkret forbedring på handicapområdet.
Det er ikke noget, der normalt er en dagligdags begivenhed herinde i Folketinget, og derfor vil jeg da også gerne benytte lejligheden til at understrege, at det her jo er kommet, fordi det faktisk lykkedes at få etableret et pres, både fra Muskelsvindfonden og gennem en konkret person, der har turdet at stå frem, men selvfølgelig også qua at fru Karina Adsbøl dengang i Dansk Folkeparti fremsatte et beslutningsforslag, der førte til en fælles beretning, som betød, at vi nu står med det her lovforslag i dag.
Jeg synes, at det er positivt, fordi det netop også understreger, at det her er en vej, vi generelt skal se på at gå i forhold til hele handicapområdet, nemlig med spørgsmålet om, i hvor høj grad vi skal bruge tid og ressourcer på visitation.
For som fru Kirsten Normann Andersen var inde på i sin ordførertale, er det jo ikke sådan, at vi bare helt automatisk går og hamstrer hjælp, hvis vi får muligheden for at gøre det.
Vi vil faktisk helst klare os selv, og derfor behøver vi heller ikke at stille mange bureaukratiske barrierer op for, hvordan man kan få en hjælp, som man i øvrigt er berettiget til.
Og det er jo klart det, der gør sig gældende med det her lovforslag, nemlig at det netop, når man har en hastigt fremadskridende sygdom som f.eks. als, kan have fatale konsekvenser, hvis man ikke får den berettigede hjælp i tide.
Så derfor vil jeg også bare sige, at vi fra Enhedslistens side bakker op om lovforslaget og sådan set også ser frem til, at det er et lovforslag, vi kan tage læring fra på andre områder, så vi kan fortsætte den kamp for, at vi kan sikre, at borgere får den hjælp, de er berettiget til, og at de får den i tide, så de også kan nå at få gavn af den.
Men Enhedslisten støtter lovforslaget.
Katrine Robsøe (RV), 2023-03-22:
Tak for ordet.
Jeg tror ikke, der er nogen grund til, at jeg gennemgår igen, hvad lovforslaget omhandler.
Det kan jo være fordelen ved at komme langt nede i ordførerrækken – hvis man nu skal se positivt på at være et lidt lille parti.
Jeg er glad for det her lovforslag, og jeg synes også, at der er en fin incitamentsstruktur for kommunerne til rent faktisk at sørge for at få borgere over i passende boliger og til at fastholde den her bolig i stedet for at have borgeren på en hjemløseboform.
Men jeg har egentlig nogle spørgsmål, som jeg håber at ministeren gerne vil komme ind på.
Jeg gider faktisk ikke nævne dem alle sammen, for mange af dem er allerede blevet nævnt her, fordi det jo i hvert fald ligger i tråd med nogle af de bekymringer, som er blevet rejst i forbindelse med høringssvarene.
Jeg synes, SF var inde på rigtig meget af det og kom med nogle gode spørgsmål.
Der er det her med, hvad man gør i de kommuner, hvor der simpelt hen er en for stor mangel på boliger.
Jeg synes egentlig også, det var nogle interessante spørgsmål om boligstørrelsen, som SF rejste, i forhold til at man i de mindre kommuner kan have den næsten omvendte udfordring der – at boligerne nogle steder simpelt hen er for store i forhold til reglerne.
Så er der det her med selvbestemmelsen, med hensyn til hvor man modtager støtten fra.
Så Radikale støtter, men vil gerne høre ministerens svar.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-03-22:
Jamen nu starter alting med en god dialog, og så kan man jo kigge på, hvad man så skal udarbejde videre derfra.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får løst det her, og jeg synes, det er problematisk, at man ikke har indtænkt det private boligmarked i løsningerne her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-03-22:
Ja, okay – så det er kun en dialog, ordføreren lægger op til.
For man kunne jo også have lovgivning, som sikrede nogle rettigheder for mennesker, der gerne vil skrives op til en bolig.
Og jeg vil gætte på, at den dialog er nemmere at tage et sted, hvor der står tomme boliger i den private udlejning, end i et område som f.eks. København og Aarhus.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-03-22:
Jamen jeg synes jo netop, det er det, som jeg nævner her, altså at jeg håber, at regeringen vil gå i dialog med kommunerne.
De har jo gjort opmærksom på, at vi har en udfordring i forhold til det her med mangel på boliger, og der kan det private boligmarked jo netop også bidrage til en løsning her.
Og det er jo noget, man må gå i dialog omkring.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-03-22:
Tak til ordføreren for at gøre opmærksom på, at den private boligudlejning også kunne være en del af løsningen for de hjemløse.
Der er vi bare i den situation, at der jo ikke er restriktiv lovgivning, som f.eks. sikrer, at der kunne være ventelister, så man kunne blive skrevet op til en bolig i den private udlejning på samme vis, som man kan blive skrevet op til en bolig i en almen boligorganisation.
Så jeg ved ikke, om ordføreren har konkrete forslag til, hvordan vi kan komme videre med at sikre, at den private udlejning også er med til at løse sociale opgaver.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-03-22:
Ingen mennesker skal tvinges til at leve et liv på gaden.
Derfor er det også hjerteblod for os konservative at hjælpe mennesker ud af hjemløshed og skræddersy løsningerne, så hver enkelt hjemløs får den støtte og hjælp, han eller hun har brug for.
Vi skal som samfund være bedre til at hjælpe hjemløse, og med housing first-tilgangen skaber vi løsninger til at imødegå hjemløshed.
Vi skal samtidig huske på, at for mange hjemløse handler hjemløshed om mere end det at mangle en bolig.
Med lovforslaget her støtter vi housing first-tilgangen, som vi som parti i mange år har arbejdet for at udbrede.
Der lægges op til tilgængelige, billige boliger kombineret med en passende social bostøtte i egen bolig, som er hjørnestenene i arbejdet med at reducere hjemløshed.
Det støtter vi fra Det Konservative Folkepartis side op om, og vi støtter derfor også lovforslaget her.
Det handler jo om at skaffe tag over hovedet til flest mulige, og derfor er det private boligmarked og udlejningsmarked selvfølgelig også vigtigt her.
Jeg håber, at regeringen vil være opmærksom på den boligmangel, der er i kommunerne, og vil indgå i dialog med kommunerne om det og netop også være opmærksom på, at det private udlejningsmarked jo også kan bidrage til at løse manglen på boliger.
Tak for ordet.
Katrine Daugaard (LA), 2023-03-22:
Vi ved, at housing first-metoden virker.
Det ses, både når vi kigger til lande som Finland, som er nået meget længere med housing first, end vi selv er, men det ses også i de danske tal, hvor hjemløsekurven siden 2019 endelig er knækket og er for nedadgående, takket være, at flere kommuner er begyndt at arbejde ud fra housing first-metoden.
De kommuner, der er bedst til housing first, har bedre tal, når det gælder om at hjælpe borgere ud af hjemløshed og fastholde dem i egen bolig.
Odense Kommune er f.eks. en af dem.
LA ser dette lovforslag som en helhedsorienteret indsats, som i højere grad end tidligere har borgeren i fokus.
Derudover er det også LA's ønske, at der indføres en selvbestemmelsesordning, så mennesker i hjemløshed selv kan vælge, hvem de ønsker at modtage deres boligstøtte fra.
Nogle hjemløse har ikke den store tillid til kommunen, og de kan derfor have langt større gavn af at modtage deres boligstøtte fra f.eks. en civilsamfundsorganisation.
LA mener, at man også her skal tage udgangspunkt i den enkelte og det, der virker bedst for denne.
Derudover må vi ikke glemme dem, som ikke bor på et herberg, eller dem, som ikke umiddelbart passer ind i en housing first-model.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-03-22:
Jeg kan jo ikke love, at vi kan løse det med kvadratmeterne endnu.
Så kan det jo være, at man kan finde lidt færre boliger end først beregnet, fordi noget bliver dyrere, og det er særlig på Københavnerdelen.
Omvendt kan det jo så være, at man får nogle flere boliger nogle andre steder, fordi det faktisk kan lade sig gøre.
Så lad os se på det, og tusind tak for alle jeres rigtig, rigtig gode input.
Theresa Berg Andersen (SF), 2023-03-22:
Jeg vil gerne rose ministeren for at lytte i salen til de initiativer, vi sender op, og det der med, at ministeren vil ændre det fra de 55 m² til de 65 m².
Du kan jo få uanede mængder plads i Nordjylland til lige nøjagtig den her pris, og det er også de gode lejligheder, som står tomme, og som der er masser af.
Så det vil jo være en kæmpe hjælp.
Så jeg vil bare sende store roser den vej og sige tak til ministeren for at lytte.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-03-22:
Så når jeg siger skarpt nej, er det ikke, fordi jeg ikke vil det.
Jeg er meget, meget optaget af, at man også får fundet skæve, alternative måder at lave boliger på, for en af de måder, som en del af de udsatte borgere har nemmest ved at få skabt et hjem på, er faktisk, hvis det er i fællesskab med andre.
Derfor er det her med at sidde alene på hver sin pind på 50 m² ikke for alle – det kan simpelt hen være for svært.
Derfor er jeg ret optaget af, hvordan vi får skabt noget andet.
Det vil jeg simpelt hen ikke acceptere som en præmis.
Jeg kan i øvrigt godt lide at sove i en campingvogn, men vi bor altså i et land, hvor man burde kunne stille en lejlighed eller et bofællesskab af en eller anden art til rådighed for folk, så de hverken er tvunget til at bo i en campingvogn eller på en bænk.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-03-22:
Jamen det er i orden, at der ikke er dato på det endnu, men jeg vil bare appellere til, at man ikke udelukkende forsøger at finde samtlige løsninger i den almene sektor, men at vi altså også får sat fokus på andre løsninger.
Det er også, fordi jeg tror, at nogle af de her hjemløse vil sætte pris på, at der også var nogle boliger, som var mindre end det gængse i den almene sektor, og som måske også havde en karakter, som var anderledes, og som de ville synes var attraktivt.
Så jeg vil gerne appellere til, at vi får sådan en opfølgning på boligaftalen på et senere tidspunkt, når ministeren er klar.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-03-22:
Nej, men det er jeg givetvis snart.
Men når jeg siger nej så skarpt, er det, fordi jeg lige præcis har haft den dialog med kommunerne, og det er jo bl.a. derfor, at jeg kommer med de ændringsforslag, jeg gør.
Så har jeg godt set, at de også har sendt en mail både til ministeriet og rundt til jer andre med de samme bud – men jeg har faktisk mødtes med kommunerne om det, altså med borgmestrene om det, og de er kommet med nogle ekstremt konkrete ting.
Så det har været en rigtig, rigtig god dialog, i forhold til hvordan vi kan forandre de ting, vi har lavet her, så de har lettere ved at komme i mål.
Det, der efter deres mening på en eller anden måde har stået i vejen – og det mener jeg sådan set de har ret i at vurdere – har været spørgsmålet, om vi har lagt alt for stramme retningslinjer ned omkring brugen af de penge, vi gerne vil udbetale til dem.
Og det vil sige, at når jeg har sat mig ned og vurderet det – og jeg har jo ikke være med til at forhandle aftalen – så har det simpelt hen været min vurdering, at bl.a. Københavns Kommune, som har været meget vokale omkring det her, har ret.
Altså, hvis vi lægger et loft over, at man kun må udbetale støtte til lejligheder med huslejer på mellem 4.500 og 5.000 kr. om måneden – altså, held og lykke med at finde det i København – så bliver udsnittet af boliger bare alt for lille, også fordi rigtig mange af de boliger faktisk ligger i udsatte boligområder, og der må man ikke anvise til.
Så på den måde har jeg faktisk været enig med dem i den kritik, de er kommet med, og det er også derfor, jeg har taget initiativ til at ændre det.
Og derfor er det et nej til, at der er sat dato på det andet endnu.