runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-05-23:
Vi vil rigtig, rigtig gerne ind at drøfte det her, for jeg synes, det er så umådelig vigtigt.
Jeg har jo bare tanken om, at vi har noget i en kommission, og så kommer den på et eller andet tidspunkt med noget, og hvordan griber det så ind i alt det, vi sætter i gang nu, så vi ikke kommer til at gøre noget uhensigtsmæssigt i forhold til de ting, vi skal sætte i gang?
Må jeg bare lige til sidst berøre kræftskandalen i Region Midtjylland, som jeg tror har berørt os alle, og jeg tror, at uanset om man er i regering eller opposition, eller hvad man kalder sig, har det jo været grotesk at opleve det, der er foregået.
Jeg synes, at jo mere, der åbenbarer sig i den sag, jo mere grotesk ser forløbet ud til at have været, når man ser på, hvem der burde have sagt noget hvornår, hvem der har været orienteret, og hvordan det hele egentlig er foregået.
Det er den helt store sag.
Men hvis vi også kigger på, hvad der tidligere har vist sig i vores sundhedsvæsen, giver det så allerede nu statsministeren nogen anledning til at overveje, om den organisering, vi har af vores sundhedsvæsen, er den rigtige?
Er det noget, man skal sidde med i Region Midtjylland, eller burde vi tage det endelige opgør om strukturen i vores sundhedsvæsen?
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
Jeg har selvfølgelig både fulgt demonstrationerne og ikke mindst diskussionen med meget, meget stor interesse, og det her viser jo nok i virkeligheden mest af alt, hvor det er, vi er lige nu i forhold til klima, for alle kan se, at klimaforandringerne er en katastrofe for den her jordklode, at det går stærkere, end vi frygtede, og at konsekvenserne bliver rigtig, rigtig store – det er de jo allerede i dag.
Derfor skal vi omstille hele vores samfund.
Det, vi er i gang med nu, er i virkeligheden at gå fra at opstille de store mål og træffe mange af de store beslutninger til at træffe nogle mere konkrete beslutninger, som vi alle sammen kommer til at mærke, fra hvordan vi sorterer vores affald til en lastbilafgift.
Der kommer en passagerafgift, når vi skal flyve.
Der kommer til at ske rigtig, rigtig mange ting.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi gør det på en måde i Danmark, hvor vi hele tiden har flere ting for øje.
Der er den grønne omstilling og klimaet; det er vigtigt at sikre, at vi ikke taber beskæftigelse, og at vi har hele landet med.
Det, jeg glæder mig over, er, at selv om Danmark ligger helt i front på den grønne omstilling, har vi aldrig haft så mange mennesker i beskæftigelse, som vi har oplevet inden for den seneste tid, så jeg synes, at der er meget, der er lykkedes.
Men det er klart, at i alle konkrete sager skal vi hele tiden se på balancen i det her.
Og hvad angår sådan den konkrete implementering, er der jo også en dialog mellem lastbilbranchen og regeringen.
Inger Støjberg (DD), 2023-05-23:
Tak for det.
Jeg er ret sikker på, at det ikke er gået statsministerens næse forbi, at der jo har været en række demonstrationer her den seneste tid, hvor vognmænd og lastbilchauffører over hele Danmark har vist deres utilfredshed med regeringens kilometerafgift, som jo snart bliver gennemført, bl.a. også med Venstres støtte – man kan sige, at det er endnu et punkt, hvor man i Venstre er vendt på en tallerken, men det kan vi tage en anden dag, for nu er det statsministeren, det handler om.
Det er jo en afgift, som vi i Danmarksdemokraterne er meget, meget kritiske over for, og det er en afgift, der kommer til at have nogle meget store konsekvenser for branchen, og som også kommer til at ramme geografisk skævt i Danmark.
Jeg har noteret mig, at der også langt ind i regeringens bagland er en kritik af den her kilometerafgift, og i slutningen af april gik alle 11 borgmestre i det nordjyske sammen om at skrive et brev med den her kritik.
I brevet til Transportudvalget stod der bl.a., og jeg citerer: »Vi opfordrer til, at der udtænkes en vejafgift, der skaber grøn omstilling uden at skabe lokal afvikling.«
Kritikken kommer jo så altså også fra det socialdemokratiske bagland, bl.a. fra borgmestrene i Aalborg og i Frederikshavn.
Derfor er mit spørgsmål her i dag, om ikke den kritik fra bl.a. de nordjyske borgmestre gør indtryk på statsministeren, der jo selv kommer fra Nordjylland.
Mit spørgsmål er derfor også i høj grad, om statsministeren har tænkt sig at gøre noget for at undgå den skævvridning, som der jo netop bliver peget på i brevet fra borgmestrene.
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
Det er jo ikke trafikken, der er det farligste for børn nu – det er den her.
Det er den her.
Det er jo i sig selv nok i virkeligheden et fremskridt, at vi her i Folketingssalen kan begynde at have den diskussion.
For i lang tid er noget af det, der er blevet sagt her, at hvis man bare gav gratis psykologhjælp til vores børn og unge, så kunne man komme mistrivselsproblemerne til livs, eller at det handlede om normeringer eller om noget tredje eller noget fjerde.
Jeg tror, det handler om rigtig mange ting, men rigtig meget starter og slutter her.
Jeg tror, der er en meget, meget stor sammenhæng mellem det faktum, at vi aldrig nogen sinde før har haft så mange børn, der ikke har det godt, og så lige præcis den her skærm.
Så skal vi regulere?
Ja, det skal vi.
Skal vi passe på vores børn og unge?
Ja, det skal vi.
Skal vi have skærmene meget mere ud af skolen?
Skulle de nogen sinde være kommet ind i vuggestuen og børnehaven?
Har vi et kæmpe forældreansvar?
Kan vi stå med det alene?
Nej, det kan simpelt hen ikke lade sig gøre.
Samfundet bliver nødt til at påtage sig et langt større ansvar, for den generation, der vokser op lige nu, er i høj grad overladt til sig selv i forhold til den der skærm, og det tror jeg ikke der kommer ret meget godt ud af.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-05-23:
Det er SF enig i.
Jeg synes jo, at det er vigtigt, at vi ikke laver et A- og et B-hold, hverken i vores ældrepleje eller i vores sundhedsvæsen.
Og jeg vil gerne komme med en ros for rabataftalen med privathospitalerne, det er fint.
Pointen er bare, at vi godt kan bruge det, men at det jo ikke løser de grundlæggende sundhedsproblemer, vi har.
Der har vi brug for et stærkt offentligt sundhedsvæsen.
Så vil jeg gå over til noget helt andet i mit sidste spørgsmål.
Når man kører ned ad en helt almindelig villavej Danmark, vil der ofte være et skilt med et billede af en lille pige eller dreng, hvor der står »Pas på mig!«, for selvfølgelig skal vi passe på de mindste i trafikken.
Hvorfor overlader vi så børn til sig selv eller endnu værre til techgiganterne i den digitale verden?
Vi ved jo, at man i apps og spil målrettet børn systematisk og bevidst udstyrer algoritmerne med digital manipulation, dataindsamling, adfærdsdesign i forhold til børn og unge.
Jeg synes, at det her er for vigtigt til politisk drilleri.
Det er ikke det, det handler om for mig.
Det handler for mig grundlæggende om noget andet.
Nu har jeg hørt mange af partierne, også i regeringen, sige, at de er positive over for det her, men jeg mener, at vi har travlt.
Derfor vil jeg gerne have statsministerens bud på, hvordan vi kommer de her forældre i møde.
Inger Støjberg (DD), 2023-05-23:
Der er en skævvridning.
Jeg må også bare sige, at jeg både er bekymret, og at jeg faktisk også er forarget over den stædighed, som regeringen udviser omkring den her kilometerafgift.
Og det er jo en stædighed, som er til stor skade for en branche og for en række lastbilchauffører.
Jeg synes, det er, som om man på en eller anden måde insisterer på at indføre en klimadummebøde til en branche, som er presset, og en branche, hvor teknologien jo ikke er der endnu.
Teknologien er der ikke, og infrastrukturen er der ikke, så man kan ikke stille det til rådighed for den her branche.
Så hvis ikke det bare skal ende som en pengemaskine for statskassen, skal der jo være en eller anden form for grønt alternativ til de her lastbiler, og det er jo det, der er problemet, for det er der ikke.
Derfor kunne jeg egentlig godt bare lige tænke mig at høre, om statsministeren ikke lige vil svare på spørgsmålet: Hvor mange ladestandere er der egentlig til lastbiler udeomkring i Danmark, som enhver lastbil kan køre hen og lade ved den dag i dag?
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
Ja, selvfølgelig, men jeg tror, at vi i forhold til de private sygehuse lige skal have med, at det faktisk er den her regering, der har sikret, at vi får behandlingerne hos de private sygehuse gjort billigere.
Det tror jeg faktisk ikke, men det er den nuværende sundhedsminister, der for kort tid siden forhandlede en aftale på plads, hvor vi som samfund bruger mere af den kapacitet, der er på de private sygehuse.
Det gør vi jo, vil jeg gerne sige, alene af én årsag, og det er, at danskerne ikke skal vente for lang tid på at få deres operation.
Men det var ikke kun en aftale om at bruge den private kapacitet; det var faktisk også en rabataftale, som jeg forstår at i hvert fald nogle af de private sygehuse var ret meget imod.
Men vi synes som regering, at det er rimeligt, at alle skal bidrage, når vi står i den situation, vi står i.
Så tror jeg bare, at på ældreområdet skal man vide at det her allerede sker nu.
Dem, der har mange penge, køber allerede noget nu til at hjælpe sig selv eller deres pårørende igennem nogle år som ældre.
Det, den her regering ønsker, er at have et stærkt offentligt velfærdssamfund, hvor det ikke er pengepungen, der bestemmer din skolegang, om du kan få den rigtige behandling eller ej, eller hvordan du bliver behandlet som ældre.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-05-23:
Statsministeren svarede på meget, men den del af spørgsmålet, som statsministeren ikke svarede på, handlede om det her med, at vi ser folk søge over i den private sektor.
Vi ser også lidt ressourcerne gå over i den private sektor.
Jeg har stor forståelse for, at man kan gøre det i en periode for at nedbringe ventelisterne, men jeg tror, at der kan være en tendens til, at jo flere danskere der får en privat sundhedsforsikring, jo flere danskere vi i virkeligheden ser benytte sig af det private sundhedsvæsen, jo mere risikerer vi at få et A- og et B-hold, og det bekymrer mig, fordi vi får en udhulning af vores offentlige sektor.
En ting er, at det sker i vores sundhedsvæsen, men hvis vi også kommer til at se ind i en ældrepleje, der bliver præget af at have et A- og et B-hold, hvor dem, der har råd til at betale for ældrepleje, ligesom bliver dem, der kan få en god ældrepleje, mens de andre ikke kan få det, så er det et skred, som jeg er dybt bekymret over.
Det er et område, hvor jeg egentlig generelt har set SF og Socialdemokratiet stå på samme side, i forhold til at vi vil sikre et stærkt offentligt sundhedsvæsen og en stærk offentlig pleje, og det håber jeg at statsministeren vil sige at regeringen selvfølgelig fortsat vil arbejde for.
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
For det første er jeg glad for ordene, og for det andet er jeg glad for indflyvningen, som jo viser det, som også er vigtigt at få frem i den her debat, nemlig at nogle af de udfordringer, vi har i Danmark i vores sundhedsvæsen, ikke adskiller sig markant fra det, man oplever i andre vestlige samfund, fordi der også er noget postcorona i det her.
Det at komme igennem en pandemi er en hård omgang, og det er det selvfølgelig især for sundhedsvæsenet, hvor mange gik på arbejde på et meget kritisk tidspunkt, og hvor det også var svært at gå på arbejde, fordi man både skulle beskytte patienterne og beskytte sig selv.
Noget af den stigning i ventelisterne, vi slås med nu, har jo at gøre med corona, fordi der var operationer, der måtte udskydes, så jeg er egentlig glad for lige at få det ind, for det mangler en gang imellem i den offentlige debat.
Så er det helt rigtigt, at vi ikke kan noget i et sundhedsvæsen uden vores dygtige medarbejdere.
Der sker jo mirakler hvert eneste dag på grund af vores medarbejdere.
Jeg er glad for, at sosu'erne lige til sidst også bliver nævnt, for jeg har det jo som socialdemokrat sådan, at når vi taler om medarbejdergrupperne i den offentlige sektor, så er jeg ked af, hvis vi kun taler om en bestemt gruppe.
Når jeg kigger på et sygehus i dag, er hende, der gør rent, og ham, der er portør, lige så vigtige som sygeplejersken, og sosu'en er lige så vigtig, som lægen er.
For alle brikkerne hænger jo sammen, og det gælder i øvrigt også dem, der sidder og undersøger materialet, og dem, der tager blodprøven.
Det er jo det hele, vi skal have med.
Derfor sagde jeg også indledningsvis, at når vi vælger at afsætte så mange penge til sundhedsområdet, så er det kun en del af løsningen, for vi kommer også til at diskutere løn for at kunne diskutere både fastholdelse og rekruttering.
Lønstrukturkomitéen er færdig med sit arbejde om lidt, og det betyder, at regeringen i efteråret har tænkt sig at afsætte milliarder til, at der også kan laves et lønløft i den offentlige sektor.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-05-23:
Jeg synes, det er rigtig positivt, at regeringen i dag har lanceret en akutpakke til vores sundhedsvæsen.
Det er helt nødvendigt.
Man må erkende, at det ikke er den første akutpakke, der er kommet.
Efter corona har vores sundhedsvæsen jo været påvirket af at være slidt ned, og det er i virkeligheden det, vi er i gang med at rydde op i, både fra regeringens side med regeringens akutpakke og fra SF's side.
Også SF lancerede tidligere på året en akutpakke, og de flugter sådan set meget godt med hinanden.
Derfor håber vi også, at regeringen vil indkalde til brede forhandlinger om den sundhedspakke, for det handler jo ikke alene om at sætte penge af til vores sundhedsvæsen.
Det er i virkeligheden der, hvor regeringens akutpakke halter en smule, for hvis vi skal gennemføre de mange nye initiativer, som vi synes er gode initiativer – det skal der ikke være nogen tvivl om – så forudsætter det også, at der er personale til det.
Det er både i form af sygeplejersker, som vi mangler ude i vores sundhedssektor, og sådan set også i form af jordemødre, som vi mangler i vores sundhedssektor.
Problemet er jo, at vi har kunnet se dem løbe væk fra den offentlige sundhedssektor og over i den private sektor.
Min bekymring kan så være, at hvis man bruger for meget kraft på den private sektor og siger, at patienterne bare kan søge derover, så understøtter man i virkeligheden en udvikling, hvor patienterne så også ender derovre.
Derfor er jeg jo interesseret i at høre, hvad statsministeren mener der skal til, for at vi fastholder dem, der er i den offentlige sektor, men også styrker den offentlige sektor, så personalet bliver der.
For der er ingen tvivl om, at når vi snakker med lægerne, så siger de, at de er begyndt at udføre nogle af sygeplejerskernes opgaver, fordi de simpelt hen ikke har nok sygeplejersker.
Det er jo lidt ærgerligt, og det er jo ikke intentionen med at have læger i den offentlige sektor.
Det er ikke, fordi jeg har noget problem med, at de gør det, men de skal jo i virkeligheden varetage det, de har kompetencer inden for.
Så hvad gør vi for at fastholde både sygeplejersker, sosu-assistenter og jordemødre i den offentlige sektor, så vi har tilstrækkeligt personale til at udføre det, danskerne faktisk forventer, så vi ikke får ulighed i sundhed?
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-05-23:
Jeg kan jo godt høre argumentet, men det, der bekymrer mig lidt, er, at tingene jo også har det med at have en sammenhæng.
Hvis vi begynder at gøre noget ét sted, kan der være nogle større skruer, vi skal skrue på et andet sted for at gøre det mere rigtigt.
Men bruger vi så pengene rigtigt, og gør vi det på den rigtige måde, altså organiserer sundhedsvæsenet på den rigtige måde?
Altså, vi kommer vel ikke videre uden at diskutere, om vi skal have en åben diskussion af, hvordan faggrænserne skal være i vores sundhedsvæsen, om vi skal kigge på regionernes prioritering, om vi skal kigge på noget ved arbejdstilrettelæggelsen i hele sundhedssektoren.
Statsministeren nævnte selv som en del af det, at opper man sig ikke her, kan der være nogle behandlingsmuligheder i udlandet, vi måske skal være endnu mere opmærksomme på.
Samtidig med det var der 1.800 læger og sygeplejersker – jeg tror, det var i oktober sidste år – som ventede på en autorisation, som de venter meget længe på i Danmark.
Der er jo nogle greb, vi kan tage fat på.
Men hvis vi isolerer det hele til enkeltstående elementer, går vi så ikke glip af den sammenhæng, som måske er det, vi trænger allermest til i vores sundhedsvæsen?
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
Nej, sådan er det bestemt ikke tænkt.
Der er jo også meget forskel på den akutpakke, som regeringen og dem, der indgik finansloven, er enige om, fordi vi har en særlig ventelisteproblematik, som vi har ønsket at bidrage til at få nedbragt, og så det her.
Det tror jeg egentlig der vil være bred opbakning til.
Så har vi sagt, at vi gerne vil gøre noget særligt i forhold til overvægt, som er et problem, der rammer rigtig mange danskere.
Og så er der en ulighed, som vi ønsker at adressere.
Men det er faktisk ikke sådan, at vi en til en har sat mærkat på alle pengene, for det her har også en volumen, der gør, at vi faktisk kan gøre flere ting på en og samme tid.
Så vi ønsker ikke at vente på noget, og derfor ser vi det nok i virkeligheden mere som noget, hvor der er flere ting, vi gør på en og samme tid.
Først kom der en vinterpakke.
Så skal vi i gang med en ny kræftplan.
Den har et lidt større omfang.
Så kommer der en Robusthedskommission.
I efteråret kommer vi til at diskutere løn.
Vi kommer også til at diskutere struktur på sundhedsvæsenet og selvfølgelig også i psykiatrien.
Så vores overbevisning er, at vi godt kan gøre flere ting på en og samme tid.
Så vi afventer ikke noget.
Men jeg er egentlig glad for ordene.
Jeg er også glad for, at man en gang imellem lægger manuskriptet til side og siger: Skulle vi så ikke lige i dag blive ved det, som vi ved ligger rigtig mange danskere på sinde, nemlig hvordan vi sikrer danskernes sundhed?
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-05-23:
Da jeg hørte beskrivelsen af, hvordan hanløven har det, og af hunløvens arbejdsopgaver, sad jeg og tænkte lidt ved mig selv: Også i dyreriget går det bedst, når to hanner finder sammen.
Men der kan selvfølgelig være noget med mangfoldighed på jord og sådan noget.
Men nu til sagen.
Det er der jo sket i dag.
Og derfor har jeg sådan set bare pakket det væk, jeg havde tænkt mig at spørge om, for efter at jeg så regeringens udspil om sundhed her til morgen, synes jeg, at det alligevel har meget for sig.
Jeg tror, jeg var enig i samtlige ord, statsministeren sagde til indledning, hvis jeg sådan lige husker efter.
For alle partier – ikke kun regeringen; alle partier i det danske Folketing – er jeg sikker på ønsker bedre behandling for kræft, hurtigere behandling, tryghed omkring det at komme på hospitalet og om sine behandlinger.
Og det er jo meget godt, men man kan også godt få en bekymring over, at nu skal vi have to pakker på kort tid, samtidig med at vi har en kommission, der arbejder.
Er problemet ikke, at vi altid leder efter det perfekte, den store løsning?
Spørgsmålet er, om vi ikke fra nu af og til evig tid kan nedsætte kommissioner, der aldrig kommer med den store løsning.
Og er spørgsmålet ikke, om vi ikke skulle tage de her pakker, der er kommet, og sætte os ned og begynde at forhandle, i stedet for at vente på at der er en kommission?
For jeg tror, der er en idérigdom af den anden verden, både i regeringen og Folketinget, der jo gør, at vi kunne komme i gang.
Jeg er lidt bekymret for, at vi skal sidde og vente på det her.
For skal vi så have en tredje og fjerde pakke, inden vi kan diskutere den store pakke?
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
Så det skal vi være optaget af.
Man bliver jo også bare lige nødt til at have et ben i den virkelighed, danskerne kan opleve, for på det tidspunkt, hvor inflationen var på sit højeste, havde det jo ikke været rigtigt økonomisk at give alle danskere en stor check eller en stor skattelettelse.
Så var inflationen givet blevet endnu højere, og det, der så aldrig blev en krise, fordi vi har håndteret det korrekt og godt og ordentligt, kunne have sat sig i noget, der havde været mere længerevarende.
Der valgte vi jo at sige: Når vi ikke kan gøre noget generelt, ønsker vi f.eks. at hjælpe de pensionister, der har mindst.
Og når man laver sådan nogle greb, hvor man går ind og hjælper nogle målrettet, ja, så er der jo også et eller andet system, der skal bygges op omkring det, som har en svaghed i sig og er en potentiel faldgrube.
Hvis alternativet er, at en regering og et Folketing aldrig kan hjælpe de pensionister, der har mindst, når der er inflation, eller de mennesker, der måtte være kommet i klemme på grund af deres energiregning, og som ikke har råd til at betale den, eller noget tredje, ja, så ville jeg nok hellere forsøge at finde en balance, så vi trods alt også hjælper nogle mennesker i virkelighedens verden.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-05-23:
Nu er jeg jo en del af en hyæneflok, der bliver større og større, så det skal jo nok gå alt sammen.
Hvis vi lige vender tilbage til det seriøse, fornemmer jeg ikke, at statsministeren har den store refleksion over, hvad man nu selv har gjort forkert, eller tager ansvar for, at udviklingen går den forkerte vej.
Jeg er med på, at der har været en pandemi, men antallet af statsligt ansatte er jo ikke faldet siden.
Man forventede jo, at der ville ske et fald, men det er ikke sket.
Når jeg ser på den måde, som man har ført politik på fra regeringens side, både den nuværende og den tidligere, så er noget af det, der er kendetegnende, de her mange særordninger, som er enormt dyre og omkostningsfulde at skulle administrere.
Der har været hele ordningen med varmecheck, der bliver udbetalt til de forkerte og koster millioner at administrere.
Der har været den her lovgivning om de her statslige kviklån, havde jeg nær sagt, og energiloftet på elpriserne, hvor det koster 150 mio. kr. i administration at få udbetalt hjælp for 192 mio. kr., og kilometerafgiften, som man ville indføre, koster 300 mio. kr. i administration.
Tænker statsministeren ikke, at den måde, som regeringen fører sådan en særordningspolitik på, er med til at øge antallet af bureaukrater, der hele tiden skal ansættes?
Mette Frederiksen (S), 2023-05-23:
Der er ingen tvivl om, at når man håndterer en pandemi, og det gælder i Folketinget såvel som i regeringen, og efterfølgende en krig i Europa, så vil det kaste noget hastelovgivning af sig.
Det er jo noget, vi, så vidt vi overhovedet kan, skal undgå finder sted – så det er et tilsagn omkring det.
Så bliver der altså begået en strategisk brøler her, bliver jeg nødt til sige, fordi hyænen aldrig vinder over løven.
Altså, en enkelt hyæne kan intet på den afrikanske savanne.
Den har store ører, nuvel, lille krop, og den kan ingenting, medmindre den er i flok, og den skal være sammen med rigtig mange, og løven skal være alene, men jeg har jo sikret mig, at løven ikke er alene med den konstellation, vi er i nu.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-05-23:
Jeg har jo også selv funderet lidt over, hvilket dyr på savannen jeg selv måtte være, og jeg er lidt kommet frem til, at jeg jo nok er en hyæne, der lever af at spise ådslet fra de lidt større og døende dyr på savannen, men lad det ligge.
For at komme det lidt nærmere, hvad det egentlig er for ting, der gør, at udviklingen er blevet værre, også under statsministerens tid, synes jeg, at der er nogle interessante artikler i Zetland, som jo har undersøgt det her ret grundigt og har talt mere med end 40 embedsmænd, også ofte topembedsmænd, og noget af det, der bliver fremhævet i Zetland, er jo, at hvor det tidligere var sådan, at det var op til 3 pct. af lovforslagene, der var hastelovforslag, ja, så har det under statsministerens tid været 20 pct. af lovforslagene, der har været hastelovforslag – ikke kun på grund af corona; det er også alle mulige andre ting – og det, som Zetland konkluderer på baggrund af samtaler med mange embedsmænd, er, at embedsmændene fortæller om en permanent undtagelsestilstand, hvor alt er krise og alt haster, og når alt bliver gjort til kriser, forsvinder tiden til at håndtere de store problemer.
Giver det anledning til noget selvrefleksion hos statsministeren?
Eller er det måske statsministerens måde at lede og styre landet på ved at være så bevidst om at piske en krisestemning op, der måske er med til at presse embedsværket og gøre, at de må ansætte flere og flere?