runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-28:
Tak for det.
I Danmarksdemokraterne støtter vi faktisk en tostatsløsning.
Men jeg vil lige spole tilbage, for ordføreren står og siger, at Enhedslisten ikke støtter terrororganisationer.
Skal vi ikke lige have fakta på plads?
Jo, det har Enhedslisten gjort.
Og så er halmstrået, at de så ikke vidste, det var en terrororganisation på det tidspunkt.
Men fakta er – vi skal jo være faktuelle – at Enhedslisten har støttet nogle, der deltog den 7. oktober.
Det er fakta.
Men jeg bliver bare nødt til at spørge: Mener Enhedslisten selv, at hvis man skærer brysterne af kvinder og voldtager kvinder, sådan at blodet står ud af dem på de videoer, vi stadig væk kan se, så er det lige nøjagtig tidspunktet, hvor man da så skal belønnes med en selvstændig stat? Er det det?
Det må det jo være.
Igen vil jeg sige, at vi godt kan lide at være faktaorienterede.
Vi har forslaget her.
Vi har lige set videoerne.
Gidslerne er ikke kommet hjem.
Så Enhedslisten går ind for, at hvis man bare er terrororganisation nok og ikke vil stoppe og stadig væk bliver ved med at bryde alle internationale regler, så skal man belønnes med en stat.
Er det ikke nøjagtig det, Enhedslisten står og siger på talerstolen?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-28:
Tak for det.
Hvem er det, der skal være lederen i den nye palæstinensiske stat, som Enhedslisten gerne vil anerkende?
Er det Enhedslistens venner i velkendte terrororganisationer, eller hvem er det, som Enhedslisten forestiller sig skal sidde på magten i den her fremtidige palæstinensiske stat?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-28:
Først og fremmest har Enhedslisten ingen venner i nogen terrororganisationer rundtomkring i verden, heller ikke i Palæstina – ingen.
Vi fordømmer det, som ordføreren vil vide, hvis ordføreren kan huske få minutter tilbage.
Det er ikke Enhedslistens venner.
Dem, der på sigt skal lede staten Palæstina, vil være de aktører, palæstinenserne gennem et demokratisk valg vælger.
Jeg ved godt, hvad ordføreren sigter til.
Det, der er styrken ved at anerkende Palæstina, er jo, at man dermed styrker det selvstyre, som skal lede den lange, seje proces frem mod fred og sikkerhed for begge befolkninger.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-28:
Hvilken garanti har Enhedslisten for, at de mennesker, der ved et demokratisk valg så kommer til magten i den fremtidige palæstinensiske stat, ikke er terrorister?
Altså, langt hovedparten af civilbefolkningen i eksempelvis Gaza bakker jo op om Hamas.
Det vil være sådan nogle typer, det risikeres kommer til at sidde på magten i den stat, som Enhedslisten ønsker at anerkende.
Så må jeg også spørge ordføreren: Hvordan kan det være, at Enhedslisten sender penge til velkendte terrorister, hvis ikke det er, fordi man er venner med dem?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-28:
Enhedslisten har ikke sendt penge til terrorister.
Punktum.
Så vil jeg sige til ordføreren, at det jo er sådan med demokrati, at man ikke kan udstede garanti for resultatet af et valg.
Det ville Israel være et godt eksempel på, for den ekstremistiske regering, som sidder ved magten i Israel, ønsker ikke to stater.
Så idéen i det her forslag er: Som hele verden, der kigger på den region, kan se, så er det her kun en begyndelse på den lange, seje proces frem mod befolkninger, der kan leve i tryghed bag egne grænser, med frihed og lige rettigheder.
Susie Jessen (DD), 2024-05-28:
Hamas må virkelig juble i øjeblikket.
Det her er udløberen af det terrorangreb og den terrorisme, der blev begået den 7. oktober, hvor man slæbte kvinder rundt i gaderne og tog dem med ind i Gaza, og hvor der var billeder af kvinder med blod, der løb ned ad benene på dem, fordi de var blevet så voldtaget – der er partier rundtomkring i Europa nu, som snakker om en selvstændig palæstinensisk stat; det synes jeg er fuldstændig forkasteligt.
De folk, som fru Trine Pertou Mach også marcherer med her i København, vil jo ikke en tostatsløsning, de vil en enstatsløsning.
De vil fra floden til havet, som de jo går og jubler om i gaderne her i København.
Det er det, de vil.
De vil udslette staten Israel fra verdenskortet.
Så har jeg et andet spørgsmål.
Jeg vil gerne følge op på Mikkel Bjørns spørgsmål
: Hvad, hvis der kommer et demokratisk valg, hvor man definerer nogle grænser, og så vælger man Hamas?
Hvad så?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-28:
Det, der er forkasteligt, er det terrorangreb, som ordføreren er inde på.
Jeg finder det faktisk også en lille smule forkasteligt at påstå, at det er Hamas, der vinder ved det her.
Det her forslag er et forslag, der styrker den palæstinensiske befolknings mulighed for at leve i frihed og selvbestemmelse bag egne grænser, side om side med Israel.
Det er det, det her forslag går ud på.
Det er et fuldstændig mainstreamforslag.
Og jeg vil bare minde ordføreren om, at Hamas på lige fod med den israelske regering ikke går ind for en tostatsløsning, så hvordan kan det på nogen måde være noget, der styrker Hamas?
Susie Jessen (DD), 2024-05-28:
Det styrker Hamas, for få dage efter terrorangrebet den 7. oktober stod folk i gaderne, også her i København, og talte for et frit Palæstina.
Det var det, der var deres mål.
Det var ikke noget med sympati til de tusindvis af israelere, der har mistet deres familiemedlemmer, som er blevet dræbt, og imens er der stadig gidsler inde i Gaza.
Der var ikke nogen sympati til dem.
Det her glæder Hamas, altså det her forslag fra Enhedslisten.
Nu har de fået, hvad de ville have med det terrorangreb.
Jeg synes ærlig talt, at Enhedslisten skulle skamme sig.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-28:
Jeg vil gerne bekræfte, at jeg ikke skammer mig over at fremsætte et forslag, der skal udvide menneskers rettigheder og frihed, tværtimod.
Jeg er også glad for, at det er et forslag, vi har fremsat sammen med Radikale Venstre, SF og Alternativet; det er ikke noget, vi kan tage æren for alene.
Så vil jeg bare minde ordføreren om én ting, og det er, at forudsætningen for fred i den her region forudsætter, at alle har rettigheder og frihed og tryghed – alle.
Ordførerens parti mangler stadig væk at svare på, hvordan de vil sikre det for palæstinenserne, hvis ikke man ophæver den besættelse og anerkender Palæstina som en selvstændig stat.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-28:
Der er tale om en selvstændig stat ledet af en terrororganisation.
Deres holdning er helt klart, at der ikke er plads til israelerne.
Er det det, ordføreren ønsker?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-28:
Nej, det er ikke det, ordføreren ønsker.
Forslaget går på at oprette og anerkende en selvstændig palæstinensisk stat inden for 1967-grænserne side om side med Israel.
Det ved ordføreren jo egentlig også godt er det, der står i beslutningsforslaget, for vi har allerede haft førstebehandlingen.
Det handler om at udvide rettigheder til en befolkning, der i årtier har levet under undertrykkelse og under besættelse, og som har set sit land smuldre og lige nu ser sit folk være ved at blive udraderet i Gaza og fordrevet i hobetal.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-28:
Nu ved jeg jo også, at ordføreren udmærket godt er klar over, at det er det palæstinensiske folk, der har stemt på Hamas.
Det er den ene ting.
Det andet, jeg har sådan lyst til at sige, er, at hvis Israel lægger våbnene, er der ikke noget Israel; hvis Hamas lægger våbnene, er der ingen krig.
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-28:
Hvis ordføreren fra Dansk Folkeparti læste lidt længere i teksten i dag, ville han se, at Alternativet kun er medstiller på det ene af forslagene, og det er det, jeg er gået på talerstolen for at sige noget om.
Det er et forslag, som har været fremsat flere gange før i Folketinget, også før ordføreren og jeg blev valgt i Folketinget.
Det er en rigtig god idé, at vi gør det her.
Vi har egentlig sovet i timen som folkestyre ved ikke at have gjort det.
For jeg tror faktisk, at vi kunne have undgået noget af det, vi står med i dag, ved at have gjort det for længe siden.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-28:
Jeg spørger bare: Hvilket signal sender det ikke til de familier til kvinder, der er blevet massevoldtaget; familier, der er blevet pakket ind i ståltråd og sat ild til levende; og de gidsler, der sidder tilbage i Gaza i dag under jorden, fanget som sexslaver og alt muligt andet, at man nu fra Alternativets, Enhedslistens og SF's, tror jeg også det var, side vil belønne de handlinger ved at anerkende en palæstinensisk stat så kort tid efter det mest bestialske terrorangreb i mands minde?
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-28:
Jeg tror bestemt ikke, der vil komme ligeværd hverken fra Israels eller Hamas' side, ved at vi gør det her.
Det er ikke det, der kommer ud af det her.
Det er ikke noget, der er til stede i Palæstina i dag, hverken for de gidsler, der sidder der, eller for de civile palæstinensere, som får store bomber og alt mulig andet i hovedet lige nu.
I forhold til terrorister tænker jeg ikke, at der er nogen i det her Folketing, som går ud og inviterer medlemmer ind, som man ved støtter terrorister.
Det ville være meget underligt – det tror jeg simpelt hen ikke der er nogen der gør, heller ikke fra ordførerens eget parti.
Peter Kofod (DF), 2024-05-28:
Tak for det.
Jeg synes da, hr. Steffen Larsen fortjener svar på det sidste rigtig gode spørgsmål, han stillede, og som ordføreren jo kom lidt mærkeligt rundtom, nemlig:
Hvis nu man forestillede sig, at der i Alternativet var medlemmer, som støttede terrororganisationer, fuldstændig som man har set det i Enhedslisten, hvad ville Alternativets reaktion så være?
Jeg håber jo, det ville være, at man ville kyle dem ud og sige, at de ikke var velkomne.
Men jeg vil da gerne høre, hvad ordføreren ville svare de mennesker, hvis situation måtte opstå.
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-28:
Vi har ikke en kyle ud-paragraf i vores vedtægter i Alternativet.
Vi har nogle forskellige andre paragraffer, som betyder, at man går ind og tager nogle samtaler.
Vi har et dialogråd, hvor man går ind og tager en samtale, og det gør vi jo, når folk går ud over det, der er vores politik, og terrorisme er ikke Alternativets politik, så det ville være en opgave for hovedbestyrelsen.
Peter Kofod (DF), 2024-05-28:
Hvordan vil man gå i dialog med folk, der vil henrette civile, som vi så det den 7. oktober?
Der må man da gå hårdere til værks end at tage en dialog.
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-28:
Det må hr. Peter Kofod så tale med Alternativets landsmøde om, da det er dem, der har besluttet at afskaffe ekslusionsparagraffen.
Men vi har et dialogråd, hvor der sidder professionelle mennesker, der er gearet til den dialog.
Og så vil jeg sige, at det måske siger noget om hr. Peter Kofoed, at han forestiller sig, at Alternativet er ude på den yderste venstrefløj.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-28:
Tak for det.
Og tak for beslutningsforslaget fra DF.
Det er jo ikke så forfærdelig længe siden, vi behandlede noget tilsvarende.
Vi kan i SF sådan set godt se det positive og det fornuftige i at angribe en udfordring i forhold til vores kulturarv på den her måde, altså med tre-d-scanninger af den.
Det kan vi sagtens se ville være en god måde.
Jeg kan fortælle, at det ikke er ret lang tid siden, at jeg faktisk har set en længere film om branden i Notre-Dame-kirken, og på den måde kan man sige, jeg har gjort en lille smule research i forhold til sagen i dag.
Det var nu ikke i sammenhæng med det, men det er klart, at det jo er en ret stor ulykke, når store bygningsværker af særlig kulturel værdi går til grunde af forskellige årsager, og det så vi jo også for nylig med Børsen.
Så der er ingen tvivl om, at vi absolut også har en rigtig god grund til at gå en vej, hvor vi netop får sikret os kulturarven og i virkeligheden også, at vi så netop kan genopføre det, hvis der skulle ske noget med det, vi har rundtomkring i Danmark.
Dog mener vi, at vi med det her beslutningsforslag lige er et nøk for langt nede på idéstadiet; vi er ikke nået derop endnu.
I virkeligheden kunne vi godt have ønsket os, at der i beslutningsforslaget i stedet for havde stået, at man ville pålægge ministeren at lave en undersøgelse af det, fordi det ikke blot skal være igangsættelse af et program, men mere en undersøgelse: Hvad vil det reelt set koste?
Hvor mange niveauer af kulturarv har vi i Danmark?
Hvor langt skal vi ned?
Og hvem skal udføre det?
For deraf ville vi så kunne komme tættere på en eller anden form for afklaring af, hvad det er, der ville være vigtigt.
Det, der også mangler, når handlingen så skal gøres, er finansieringen, og der kan jeg godt se, at Dansk Folkeparti mener, det skal ske inden for den nuværende ramme for Slots- og Kulturstyrelsen.
Der er vi så bare ikke enige.
Så alt i alt synes vi faktisk, at det er en god vej at gå og en konstruktiv vej at gå, og vi vil rigtig gerne være med i det arbejde, men vi synes, at vi ligesom skal starte et andet sted eller lige trinnet lidt længere nede, hvor vi får undersøgt mere om vilkårene for tre-d-scanninger: Hvad ved vi egentlig om det, og hvad er det egentlig, der er behovet her i Danmark?
Steffen Larsen (LA), 2024-05-28:
Mit sidste spørgsmål var ganske kort og konkret: Vil Alternativet synes, det er en god idé at have medlemmer, som gerne vil have, at Alternativet støtter terrorister?
Det er et helt simpelt spørgsmål, jeg stiller, fordi Enhedslisten er blevet stillet det samme spørgsmål tidligere, og det kunne da være interessant at høre, om Alternativet faktisk kan svare på et spørgsmål, som Enhedslisten ikke kunne svare på.
Med hensyn til det første spørgsmål spurgte jeg faktisk specifikt til, om mennesker har ligeværd i Palæstina eller Gaza, om Hamas i deres charter har skrevet et eller andet om ligeværd.
Vil det her faktisk medføre det?
Vil de partier og grupper i Palæstina give ligeværd til mennesker?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-28:
Man er i hvert fald gået for langt ved at stille det forslag med det indhold, der var i det; det er jeg fuldstændig enig med ordføreren i.
Altså, nu er vi jo et ret demokratisk parti, så medlemmer har mulighed for at stille forslag.
Til gengæld er vi også i den berigende situation, at årsmødet meget massivt og hårdt stemte det forslag ned, fordi det ingen steder hører hjemme i Enhedslisten.
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-28:
Så vil jeg så også gerne give credit til Radikale for også at være medforslagsstiller.
Det signal, vi sender, er, at alle liv på den her planet er vigtige.
Alle liv tæller lige meget uagtet køn, alder, seksualitet, hudfarve, religion, eller hvad det er.
Vi er alle sammen lige meget værd.
Derfor skal alle have de samme rettigheder.
Det har palæstinensere ikke lige nu.
De skal have de samme rettigheder som de stærkt traumatiserede gidsler, der sidder hos Hamas lige nu.
Det er ikke en underkendelse af den frygtelighed, de er udsat for.
Det er en anerkendelse af, at det her er en del af løsningen.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-28:
Det er jo korrekt, at valget, hvor Hamas ligesom kom til magten, var helt tilbage i 2006, og jeg synes, at jeg ligesom fornemmer, at ordføreren mener, at nu er det ikke sådan længere i forhold til opbakningen fra den palæstinensiske befolkning.
Men mener ordføreren så ikke, at det palæstinensiske folk højlydt og offentligt burde tage klar afstand fra Hamas?
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-28:
Jeg ville så oprigtigt ønske, at det palæstinensiske folk havde tag over hovedet og mad nok til, at de kunne samle sig om det her, sådan som vi jo også ser at folk samler sig på gaderne i Israel, hvor de har tryghed og sikkerhed.
Men vi kan ikke vide det.
Altså, vi kan jo kun gisne om det og have hver vores idé om, hvad palæstinenserne mener.
For det er jo ikke muligt at gennemføre en meningsmåling lige nu.
Så jeg ville da ønske, at de gjorde det, jo.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-28:
Måske skyldes mit spørgsmål også, at ordføreren om end ikke ligefrem deltager i demonstrationer her i Danmark, så i hvert fald sympatiserer og har talt varmt for det her i salen i forhold til de her palæstinensiske demonstrationer.
Og så tænker jeg: Kunne man ikke som herboende palæstinenser som minimum tage afstand fra Hamas offentligt?
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-28:
Det er måske lidt en fordrejning af, hvad jeg har sagt, men pyt med det.
Jeg vil sige, at jeg jo møder palæstinensere i mit daglige virke.
Det er klart, at qua jeg siger de her ting, er der folk, der opsøger mig.
Dem, jeg taler med, tager faktisk afstand fra det, og det gør de også i de offentlige sammenhænge, hvor de kan komme af sted med det.
De har ikke en talerstol som her.
Så sent som i søndags var jeg til en støttemiddag, hvor man også omtalte det her, men det andet fylder jo også bare meget, når ens familie er så trængt, som de er i Gaza lige nu, og det håber jeg også at ordføreren, der ligesom jeg er mor, kan forstå.
Pernille Vermund (LA), 2024-05-28:
Jeg er med på, at ordføreren længe har syntes, at palæstinenserne skulle have deres egen stat, men har ordførerens parti ikke gjort sig nogen overvejelser i forhold til at fremsætte det her forslag – vel at mærke sammen med andre partier – lige nu?
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-28:
Det handler om, at det også er et signal om, at ved at alle har rettigheder, har alle også pligter, og det er også en måde at sikre pligter for den palæstinensiske stat fremadrettet på.
Lige nu står vi i den situation, hvor vi på den ene side i krigen har en terrororganisation og på den anden side har en stat.
De to er ikke tilsvarende ting, så vi kan ikke samarbejde med dem for at skabe et fredsfundament.
Derfor er det faktisk en del af løsningen, og derfor er det vigtigt, at vi gør det på det her tidspunkt.
Men jeg ville gerne have været med uanset hvad, og jeg ville meget, meget gerne have været 7. oktober foruden, skal jeg sige.
Pernille Vermund (LA), 2024-05-28:
Ordføreren bliver ved med at sige, at alle har rettigheder, men når vi taler om terrorister i forhold til ofre, gidsler og folk, der ikke er her længere, fordi de har været ofre for terror, kan ordføreren så ikke se, at det ikke nytter noget bare sådan at gå ud og tale om, at nu skal alle have rettigheder?
Der er nogle, der har begået voldsomme forbrydelser og begået terror.
Skal de have samme rettigheder som alle andre, f.eks. i forhold til at få deres egen stat?
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-28:
Jeg sætter ikke lighedstegn mellem Palæstina og Hamas, og det tror jeg er rigtig, rigtig vigtigt at sige, og det føles lidt, som om det er et af stridspunkterne her.
Jeg anerkender fuldt ud det, som skete den 7. oktober, men jeg anerkender også det, som sker lige nu.
Vi ser døde børn.
Vi ser folk, der er ødelagte.
Vi ser folk, der bliver tortureret.
Det sker på begge sider, og for at få de her to sider til at være to jævnbyrdige sider, der kan mødes, er der nødt til at være to stater.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-05-28:
Der er én ting, der sådan helt fundamentalt har undret mig, særlig i de seneste måneder.
Det er, hvorfor den her konflikt mellem Israel og Palæstina egentlig fylder så meget i Danmark og især for den venstrefløj, som fru Sascha Faxe tilhører.
Det er jo en konflikt, som ikke umiddelbart har stor sikkerhedsrelevans for Danmark.
Det er meget svært at forestille sig et scenarie, hvor den krig skulle brede sig til og medføre en krig for Danmark.
Hvis man kigger på tabstallene, er de selvfølgelig store, og jeg vil på ingen måde underkende, at det er totalt forfærdeligt, hvad der sker dernede – det er fuldstændig frygteligt for det enkelte menneske.
Alligevel, når man kigger sådan på proportionerne i forhold til andre konflikter, i Yemen f.eks., som jeg aldrig nogen sinde har hørt venstrefløjen tage op i Folketinget, undrer jeg mig bare over, hvorfor det lige er, at den her konflikt skal fylde så ekstremt meget i den danske debat og for venstrefløjen.
Der er venstrefløjspolitikere, der nærmest dedikerer hele deres karriere til at kæmpe Palæstinas sag.
Hvorfor?
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-28:
Jeg havde gerne været den her debat foruden, det skal jeg helt ærligt sige, og havde ønsket, at nogle politikere før os, der sidder her i dag, havde anerkendt Palæstina.
Hvorvidt jeg sådan tilskriver mig selv til en venstrefløj, som ordføreren gør, er jeg ikke sikker på, men i relation til der, hvor ordføreren står, vil jeg selvfølgelig anerkende det.
FN-systemet udråber det her til at være den værste konflikt, man har set, i tabstal, grusomheder, adgang osv. i nyere tid.
Det i sig selv er en af årsagerne til, at det er rigtig, rigtig vigtigt.
En anden del er, at roden til hele den her konflikt udspringer af et valg, som man har taget i Vesten efter anden verdenskrig, hvor man har været med til simpelt hen at skabe et Israel der, hvor Palæstina var i forvejen.
Der lå i forvejen en stat, og så tog man en del af den stat.
Det gik Vesten ind og gjorde, så derfor mener jeg, at verdenssamfundet, herunder Danmark, har et stort medansvar for den her konflikt, og det har vi haft hele vejen gennem.
Derfor synes jeg, det er meget afgørende, at vi går ind i det.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-05-28:
Altså, det er jo ikke rigtigt, at FN udråber det her til den største konflikt i forhold til tabstal.
Jeg sidder lige her og laver en hurtig internetsøgning og har fundet, at FN har estimeret, at der døde 150.000 i Yemen plus ca. 270.000, som døde af sult i Yemen.
Det er altså omkring 400.000.
Så mange er der altså ikke døde i Gaza.
Så det er simpelt hen ikke rigtigt, at FN siger, at det her er den værste konflikt i forhold til tabstal.
Jeg studsede over en enkelt bemærkning tidligere fra fru Sascha Faxe, som sagde, at den første forbrydelse skete i 1948.
Vil fru Sascha Faxe uddybe det – var det Israels oprettelse, der var den første forbrydelse?
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-28:
I forhold til det første om FN vil jeg sige, at de siger det i forhold til tid, ikke i totale tabstal.
Altså, man kan jo sige, at der er et totalt tabstal, men det er, i forhold til hvor hurtigt de her tab er foregået, og hvordan de er foregået, FN-systemet går ind og siger det.
I forhold til 1948 taler jeg om Nakba, og jeg tænker, at ordføreren udmærket kender den begivenhed.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-28:
Det er noget, som jeg egentlig også grundlæggende mener.
Det er jo et godt liberalt synspunkt at have, at liv er værdifuldt i sig selv.
Men er alle liv lige meget værd i Palæstina, i Gaza?
Mener Hamas og PFLP, at alle liv er lige meget værd?
Det er et spørgsmål, som jeg da synes at vi lige skal have afklaret, inden vi skal begynde at tænke på, om en stat skal gives magt til at bestemme over liv, hvis det virkelig er det, der er synspunktet.
Nu kan jeg forstå, at du ikke selv synes, at du tilhører venstrefløjen, men lad os da høre, om Alternativet ville synes, at medlemmer af Alternativet måtte støtte terrorister.
Sascha Faxe (ALT), 2024-05-28:
Nu blev jeg sådan helt hylet ud af den.
Men vi starter med det med, at alle liv er lige meget værd.
Altså, Israel mener jo heller ikke, at alle liv er lige meget værd.
Det kan vi tydeligt se i deres fremfærd.
Der er mange steder på planeten, hvor man går ind og arbejder på den måde.
Men det betyder ikke, at jeg ikke grundlæggende går ind for menneskerettighedserklæringen, og at jeg ikke grundlæggende går ind for, at alle mennesker er lige meget værd.
Min frihed er jo afhængig af ordførerens og alle andres frihed.
Det er simpelt hen helt grundlæggende for mig i det her, at mit værd ikke er mere værd end andres værd.
Det er helt afgørende.
Jeg må så beklage og sige, at jeg simpelt hen ikke forstod ordførerens sidste spørgsmål.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-05-28:
Så hvis jeg forstår hr. Mikkel Bjørn korrekt, ønsker man, fordi man har en principiel holdning til EU's rolle i dansk lovgivning, at stemme imod ændringsforslagene, men man støtter stadig væk det samlede lovforslag.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-28:
Nu stiller jeg spørgsmålet fra rækkerne hernede i stedet for oppe fra talerstolen.
Det drejer sig om de ændringsforslag, ministeren har stillet på baggrund af Kommissionens indvendinger.
Dg der vil jeg bare have bekræftet, at Dansk Folkeparti som medunderskriver på medieforliget godt kan stemme imod de ændringsforslag, som ikke ligger inden for medieforliget, men som jo er kommet efter det på baggrund af Kommissionens indvendinger.
For Dansk Folkeparti mener ikke, at Europa-Kommissionen skal blande sig i, hvordan vi indfører kulturbidragsordninger i Danmark, og derfor vil vi selvfølgelig gerne stemme imod de ændringsforslag, der kommer til at følge i Kommissionens spor, og for det oprindelige lovforslag og selvfølgelig også for lovforslaget, når ændringerne er vedtaget, men altså imod selve ændringsforslagene.