runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (DF), 2025-03-25:
Tusind tak, formand.
Jeg har selv oplevet en chef, som faktisk sagde, at vedkommende egentlig havde ønsket, at jeg havde sagt tidligere, at jeg var politisk engageret, og hvor jeg var politisk engageret, for det mente vedkommende havde relevans i forhold til min ansættelse, hvilket jo sådan set også siger lidt om, hvor vigtigt det her egentlig er.
Vi ser lige nu talrige eksempler på, at politifolk ikke føler, at de kan sige tingene, som de er, at de kan kan fortælle om vask af sager, og at de kan fortælle om, hvordan det egentlig foregår i politiet, uden at de frygter – og i mange tilfælde har vi også en klar formodning om, at det har en berettigelse, kan man sige – at de får sanktioner, hvis det er, at de taler åbent om det.
Så jeg har oplevet det nærmest på egen krop, fristes jeg til at sige.
Det her er et reelt problem, og det er også derfor, at det her er ekstremt vigtigt, altså at vi får lovfastsat, at man selvfølgelig har ytringsfrihed, når man er offentligt ansat.
Om man er skolelærer, som jeg var, om man er politibetjent, eller om man ellers er ansat andre steder, så er det vigtigt – det er i særdeleshed også vigtigt for os andre, for hvis vi skal kunne reagere på tingenes tilstand, er vi jo også nødt til at vide, hvad der foregår.
Og det er altså bare ikke altid, kan vi se, ret klart og tydeligt, bl.a. i forhold til politiet, at man får det måske retvisende billede, når ledelsen fortæller det, kontra når de her betjente, der faktisk står med fingrene i mulden, fortæller det.
Så det er et sindssygt vigtigt lovforslag, som vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig støtter.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-03-25:
Altså, Dansk Folkeparti var jo med i den oprindelige aftale, som vi lavede i 2022,
tror jeg, og hvor det her med privatansattes ytringsfrihed indgik.
Jeg vil gerne høre, hvorfor Dansk Folkeparti ikke har fundet lejlighed til at tage det med over i den nye aftale.
Vi andre har jo ikke kunnet gøre det, fordi vi ligesom ikke var indbudt til de forhandlinger.
Men synes ordføreren ikke, at det godt kunne give mening at omfatte folk på bosteder eller i ældreplejen, altså private, som rent faktisk udfører opgaverne med sårbare borgere for det offentlige?
Mette Thiesen (DF), 2025-03-25:
Nu var det ikke mig, der forhandlede den her aftale – det skal jeg være fuldstændig ærlig og sige – og jeg synes da bestemt, at ordføreren har nogle gode pointer i forhold til privatansatte.
Vi kigger i Dansk Folkeparti også meget gerne på, om vi også fremadrettet kan kan sikre det, for ytringsfrihed er generelt ekstremt vigtigt.
Det var som sagt ikke var mig, der sad og forhandlede den aftale, men jeg kan overordnet sige, at vi altid går efter at få flest mulige DF-aftryk igennem, når vi forhandler aftaler, og jeg skal ikke kunne sige, hvorfor det ikke kom med i forhold til de privatansatte.
Men vi ser da meget, meget gerne på det.
Det, jeg synes er ekstremt vigtigt ved det her, er i hvert fald, at vi lovfastsætter ytringsfriheden for offentligt ansatte.
Det er ekstremt vigtigt, ikke mindst set i lyset af det, både ordføreren og jeg jo kæmper ret hårdt for at få afdækket, nemlig det her med vask af sager.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-03-25:
Man kan kun smile lidt af, at Dansk Folkeparti rent faktisk forlod en kreds, der var enige om et beslutningsforslag, som skulle indføre et ministerkodeks.
Det var regeringen jo lidt optaget af at få saboteret, og derfor smuttede Dansk Folkeparti fra det.
Til gengæld fik man så et lovforslag, som stadfæster gældende ret.
Jeg vil sige, at det måske er et lidt sølle resultat, al den stund man også kunne have sikret de andre ting, der lå i den oprindelige aftale, nemlig privatansattes ytringsfrihed.
Men fred være med det.
Mette Thiesen (DF), 2025-03-25:
I Dansk Folkeparti vil vi gerne sikre offentligt ansattes ytringsfrihed.
Derfor er vi selvfølgelig med i den her aftale.
Jeg skal jo ikke kunne sige, hvad der ligger til grund for, at de andre partier i oppositionen ikke er med.
Vi er i hvert fald rigtig glade for, at vi lovfastsætter det her i forhold til offentligt ansattes ytringsfrihed.
Men vi vil også gerne kigge på det med det private, helt sikkert.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-03-25:
Jeg vil gerne lige følge lidt op her, for ordføreren siger, at man har fået sat et aftryk.
Men mener ordføreren virkelig, at man styrker offentligt ansattes ytringsfrihed med det her lovforslag?
Er der noget nyt i det her lovforslag, der gør, at ytringsfriheden for skolelærere, pædagoger, politifolk eller andre offentligt ansatte nu er blevet styrket via det her lovforslag?
Mette Thiesen (DF), 2025-03-25:
Jeg mener bestemt, at det, at vi ligesom får lovfastsætter det her i dag, gør noget.
Ellers ville man vel ikke lave det, tænker jeg?
Det giver et rygstød derude i forhold til det her.
Jeg synes, at det er sindssygt vigtigt, og det kan sagtens være, at vi skal gå længere, og det er også derfor, at jeg siger, at jeg meget gerne indgår i en dialog om, hvordan vi ellers kan sikre det.
Jeg synes, at det er vildt, hvad der vælter frem i øjeblikket, i forhold til hvad eksempelvis politibetjente oplever, både med hensyn til hvad de bliver pålagt af den øverste ledelse, som så tilsyneladende ikke ved noget om noget som helst, men også, med hensyn til hvad de oplever i forhold til ikke at kunne ytre sig frit.
Det er jo sådan set også derfor, at vi i Dansk Folkeparti, bl.a. foranlediget af SF, faktisk gerne vil have den her undersøgelse, hvor vi faktisk spørger betjentene, og hvor vi får de her informationer.
Det vil vi, fordi det er ekstremt vigtigt, at man som offentligt ansat også har en ytringsfrihed til at kunne fortælle det, hvis der er noget, der er rivravruskende galt.
For hvordan i alverden skulle vi ellers herinde kunne løse de problemer, der åbenlyst er derude, hvis vi ikke ved, at de eksisterer?
Peter Hummelgaard (S), 2025-03-25:
Jeg har bestemt læst høringssvarene, og jeg noterer mig jo faktisk også, at der er udbredt glæde og tilfredshed med, at vi nu lovfæster reglerne omkring offentligt ansattes ytringsfrihed.
Og der tror jeg bare, jeg helt formelt må sige, at det for det første er noget, der henhører under beskæftigelsesministerens ressort, og at det for det andet, som Ytringsfrihedskommissionen jo også selv nåede frem til, er noget, der skal og bør aftales med arbejdsmarkedets parter.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-03-25:
Det kan også være, at det er korrekt, hvad spørgeren anfører.
Men så må jeg vende tilbage og trætte spørgeren med at gentage, hvad de to tidligere talere har sagt.
Der har været forsøgt undersøgt, om der kunne laves et bedre system, og jeg citerer: »Arbejdsgruppen anbefaler på den baggrund, at den nuværende retstilstand opretholdes, således at grundlisteudvalgene selv afgør, hvordan personerne til grundlisten udvælges.«
Måtte der være det problem, som spørgeren siger at der er, og det kan selvfølgelig ikke udelukkes, så tror jeg ikke at der er mulighed for at reparere på det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-03-25:
Tak for ordet, og tak for nogle spændende bud på, hvordan man kunne kvalificere lægdommere yderligere.
Jeg synes faktisk, at det var nogle interessante bud, som kunne være værd at arbejde videre med.
Men jeg vil høre om en anden udfordring, som jeg synes skævvrider lægdommersystemet, nemlig det, at lægdommeres salær ikke har været reguleret i 25 år.
Det skaber et lønefterslæb.
Det er jo ikke et problem, hvis man er i den offentlige sektor.
Så får man typisk fri med løn.
Men hvis man er i den private sektor, kan det faktisk ikke længere betale sig at være lægdommer.
Man får i hvert fald ikke dækket sine lønudgifter.
Det betyder jo, at der kan være en risiko for, at vi ikke kan rekruttere folk fra det private og dermed ikke få den brede sammensætning af lægdommere, som vi gerne skulle have.
Så kunne Venstre forestille sig, at man skulle ind og regulere det beløb, som man får for at være lægdommer, når nu det ikke har været lønreguleret i 25 år?
Preben Bang Henriksen (V), 2025-03-25:
Det er altid interessant at være i Folketingssalen, for for 10 minutter siden, da Socialdemokratiets ordfører talte, blev det ligesom antydet, at det at blive lægdommer var en godbid, man kunne få rundtom i partiforeningerne.
Nu kan jeg høre, at der ikke er så meget kød på den godbid alligevel.
Det er fuldstændig rigtigt, hvad fru Karina Lorentzen Dehnhardt siger.
Jeg tror, at det er godt 1.000 kr., man får pr. påbegyndt dag.
En dag kan også være påbegyndt med et meget kort retsmøde.
Men i gennemsnit er det, i hvert fald for de langvarige sager,
ikke nogen særlig givtig forretning.
Og ja, det ville jo være naturligt at få det pris- og lønreguleret.
Det er vi da villige til at kigge på.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-03-25:
Jeg havde jo håbet på, at vi kunne gøre det under domstolsforhandlingerne, men der var ikke ret mange penge at forhandle om.
Så jeg vil bare høre, om Venstre vil tage initiativ til at få reguleret lægdommeres salær, så vi også kan tiltrække folk fra den private sektor.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-03-25:
Det er et udgiftskrævende forslag.
Derfor er vi fuldt fortrøstningsfulde ved, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt tager initiativet.
Så får vi belyst, hvor meget der egentlig betales, herunder, som jeg sagde før, hvor meget det egentlig er, man får ud af det.
Så der er også, hvad skal man sige, gode dage iblandt.
Men vi ser gerne på det.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-03-25:
Tak for det.
Med B 107 ønsker forslagsstillerne, at udvælgelsen af lægdommere skal foretages efter samme metode i alle kommuner, nemlig efter en stratificeret lodtrækning blandt alle borgere over 18 år.
I Danmarksdemokraterne mener vi, at udvælgelsen af lægdommere skal understøtte den generelle tillid til retssystemet, og derfor er det vigtigt, at lægdommerne er så repræsentative som muligt i forhold til befolkningen.
Som forslagsstillerne fremhæver i begrundelsen for beslutningsforslaget, er de i dag repræsentative i forhold til køn og etnicitet.
De her udfordringer kan man jo selvfølgelig italesætte, og man kan forsøge at imødekomme dem.
Men i forhold til selve lovforslaget er vi kritiske, da forslagsstillerne ønsker, at de skal udvælges ved lodtrækning.
Vi mener ikke, at tilliden til lægdommere styrkes ved at gøre udvælgelsen tvungen.
Jeg synes jo, at udvælgelsen i stedet bør baseres på frivillighed, hvor borgerne selv vælger at stille sig til rådighed for samfundet ved at påtage sig det her hverv.
Så vi kommer ikke til at stemme for beslutningsforslaget.
Christina Olumeko (ALT), 2025-03-25:
Tak til ordføreren for talen og for begrundelsen fra Danmarksdemokraterne.
Jeg har bare et enkelt spørgsmål.
Jeg lagde mærke til, at ordføreren får nævnt, at hvis det stod til Danmarksdemokraterne, så må man gerne, at systemet var baseret på frivillighed.
Skal det så også forstås sådan, at man i Danmarksdemokraterne måske ser med en vis skepsis på de kommuner, hvor det er partiforeningerne, der typisk vælger blandt deres partimedlemmer og ikke blandt hele kommunens befolkning?
Betina Kastbjerg (DD), 2025-03-25:
Jeg har selv en veninde, der er lægdommer, og jeg ved, at hun selv har søgt.
Sådan er det: Hver 4. år kan søge ind, og så bliver man udvalgt ud fra det.
Jeg har ikke kendskab til, at man laver det som en godbid.
Som det også er blevet sagt tidligere, tror jeg ikke det er de her 1.100 kr., som er det, der lokker folk til at melde sig til det her.
Det er jo, fordi de har lyst til at være engageret og har lyst til at gøre en forskel i retssystemet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-03-25:
Tak for ordet.
Nu fik jeg den forkerte tale med herop, men så tager vi den bare – hvad heder det – free style.
Jeg vil egentlig gerne starte med at rose Alternativet for at have bragt det her på bane.
Jeg synes faktisk, at det er en befrielse at diskutere noget i Retsudvalget, som ikke kun handler om straf.
Der er nemlig rigtig mange andre temaer som f.eks. lægdommeres vilkår, som vi også godt kunne interessere os for; så jeg hilser egentlig debatten velkommen.
Når vi så alligevel ikke kan støtte forslaget, er det, fordi der i dag er en vis frihed til at vælge, hvordan man gerne vil gøre det her ude rundtomkring i kommunerne.
Men hvad er det, vi gerne vil have, at en lægdommer skal kunne?
Ville man opnå det på samme måde, hvis man lavede en tilfældig lodtrækning?
Det er jeg ikke helt sikker på.
Derfor synes jeg, at det system, vi har, faktisk er det bedste system for nærværende.
Jeg tænker, at hvis man udvælger lægdommere i partiforeninger, eller at kan man melde sig selv, fordi man faktisk har en interesse i at blive lægdommer, så er det på en eller anden måde den bedste garanti, vi har, for, at folk har de indsigter, som man bør have, når man er lægdommer, selv om det jo selvfølgelig ikke er en hundrede procents garanti.
Jeg synes måske, at det er meget vigtigere, at vi får løst den her lønproblematik, og nu hørte jeg jo godt, at hr. Preben Bang Henriksen sagde, at han var helt tryg ved, at SF rejste det her spørgsmål.
Ja, det ville vi jo sådan set gerne have gjort i domstolsforhandlingerne, men det koster 30 mio. kr., og al den stund der kun var omkring 40 mio. kr. at forhandle om blandt ni partier, så var det jo ikke en løsning, på trods af at vi havde flere finansieringsforslag med, som alle sammen blev afvist.
Jeg synes måske, det er lidt en skandale efterhånden, at det her beløb ikke er reguleret i 25 år, altså siden år 2000.
Det betyder jo, at det er økonomisk tilsætning for private at påtage sig den her opgave, og dermed er der en risiko for, at vi ikke får den del af befolkningen ind i lægdommerhvervet.
Hvis vi husker tilbage på domstolsforliget, var der også en anden problematik, nemlig at man ville afskære lægdommere i flere sager.
Jeg synes faktisk, at der er noget enestående og fantastisk i, at man har repræsentanter fra befolkningen i en eller anden udstrækning i retssagerne herhjemme, men sådan er der så meget.
Vi kommer ikke til at støtte det her forslag, men jeg vil gerne give noget kredit for, at Alternativet faktisk har tænkt nogle tanker omkring det her, og det er forfriskende med en debat om det.
Christina Olumeko (ALT), 2025-03-25:
Tak til ordføreren for talen, og også tak for rosen.
Jeg sidder ikke normalt i Retsudvalget, jeg er Alternativets demokratiordfører, men jeg har godt lagt mærke til, at retsordførerne måske taler mindre om retssystemets organisering og f.eks. også sådan en type forslag her, så jeg er glad for, at det faldt i god jord.
Jeg vil egentlig bare kvittere for den diskussion, som SF løfter omkring salæret, som jeg tror også kunne være en måde at sikre bedre repræsentativitet på.
Jeg skal beklage, at vi fra Alternativets side måske har skrevet et indforstået beslutningsforslag.
Det var hvert fald ikke meningen.
Jeg lagde mærke til, at ordføreren fik sagt, at der ikke er et problem med det nuværende system.
Der vil jeg sådan set bare spørge ordføreren ret simpelt, om det ikke gør indtryk, at Dommerforeningen jo sådan set selv har problematiseret, at lægdommerne ikke er repræsentative, og at de udvælges af partiforeninger, som jo heller ikke i dag afspejler befolkningen på grund af det meget lave antal af partimedlemskaber blandt befolkningen.
Tak for ordet.
I Danmark har vi ca. 15.000 lægdommere til at dømme i straffesager, og de spiller en kæmpe rolle i vores retssystem.
Lægdommere sikrer nemlig, at almindelige borgere er med til at dømme i retssager, og det giver en vigtig balance og ikke mindst en vigtig gennemsigtighed i vores retssystem, så domstolene afspejler vores samfund.
Desværre er udvælgelsen af lægdommere alt andet en gennemsigtig.
I dag er det nemlig sådan, at udvælgelsen af lægdommere er forskellig fra kommune til kommune.
Nogle steder kan man frivilligt melde sig på en liste, og så vælges man derfra tilfældigt, mens det i mange andre kommuner desværre er sådan, at man skal holde sig gode venner med de lokale partiforeninger eller interesseorganisationer, hvis man kunne tænke sig at komme på listen over potentielle lægdommere.
Det har skabt et uigennemsigtigt system, men også et system, hvor lægdommere ikke er repræsentative for befolkningen.
Vi står i en situation, hvor vi kan se, at rigtig mange lægdommere er for gamle, for højtuddannede, for rige osv., ligesom vi også ser partimedlemmerne er det.
Det er kun 2 pct., der er medlem af et parti, og derfor skal vi selvfølgelig opdatere vores ordning for lægdommere, så sammensætningen af lægdommere afspejler befolkningen.
Formålet er, at lægdommere skal afspejle forskellighederne i befolkningen, og ikke hvem der er partiforeningernes venner.
Derfor foreslår vi i Alternativet ganske simpelt, at lægdommere skal vælges på samme måde i alle kommuner, nemlig tilfældigt blandt hele befolkningen, så vores retssystem bliver transparent og vækker tillid hele vejen rundt.
Jeg ser frem til en god debat.
Tak for ordet.
Christina Olumeko (ALT), 2025-03-25:
Tak til ministeren for talen.
Jeg kan undre mig over ministerens argumentation her.
Vi ved fra Justitsministeriet selv, at lægdommerne ikke er repræsentative for befolkningen, når det kommer til alder, uddannelse, løn og job, og vi ved også fra kommunerne selv, at der desværre er nogle kommuner, der bruger lægdommerposten som et ben til partivenner, og det er ikke særlig gennemsigtigt for vores retssystem, som jeg er sikker på justitsministeren, som jeg selv gør det, ønsker der er tillid til.
Hvordan kan det være, at ministeren ikke ligesom Dommerforeningen og Alternativet ser for sig, at man kunne lave en bedre model end den, der er nu?
Peter Hummelgaard (S), 2025-03-25:
Det gør jeg ikke, fordi der netop i regi af Justitsministeriet var nedsat en arbejdsgruppe, som arbejdede meget, meget grundigt med det her, og det er den arbejdsgruppes konklusion og rapport, som jeg støtter mig op ad.
Og der fremgår det af rapporten, at arbejdsgruppen anbefaler, at den nuværende retstilstand opretholdes, sådan at grundlisteudvalgene selv afgør, hvordan personer til grundlisten udtages.
Jeg synes afgjort, at det er relevant at diskutere, hvordan man sikrer den bedst mulige repræsentativitet.
Men det, jeg også støttet mig op af, er, at arbejdsgruppen ikke fandt, at visse metoder til udvælgelse af personer til grundlisten generelt vil være mere egnet end andre til at sikre opfyldelsen af kravene til egnethed, alsidighed og repræsentativitet.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-03-25:
Tak for det, formand.
Beslutningsforslaget lægger op til en ændring af den måde, som man i dag udvælger lægdommere på.
Jeg kan bestemt forstå, hvorfor forslagsstillerne interesserer sig for det emne, for lægdommere har en meget vigtig funktion, ja, bogstavelig talt en afgørende funktion, fordi de hver eneste dag er med til at træffe afgørelser i mange af de straffesager, som behandles i vores retssale.
Hvervet er et såkaldt borgerligt ombud, hvor man sidder i retten som repræsentant for netop borgerne.
Derfor er det klart, at det er et vigtigt parameter, at lægdommerne ikke bliver en for ensartet gruppe, men at det tværtimod er lægdommere med mange forskelligartede profiler og baggrunde.
Den nuværende udvælgelsesproces bidrager til en repræsentation af Danmarks sammensætning, men samtidig ved vi, at der er naturlige demografiske forskelle, som påvirker det.
Eksempelvis er der en ældre befolkning på Langeland og flere højtuddannede i København.
Det er ikke ny viden, og selvfølgelig påvirker det udvælgelsen af lægdommere i kommunerne.
Som ministeren påpeger, har Justitsministeriet gennemført grundige undersøgelser for at sikre den bedst mulige metode i udvælgelsen.
For vi må heller ikke glemme vigtigheden af at finde de bedst egnede lægdommere.
Vores retspraksis bør ikke alene styres af demografiske principper, den skal først og fremmest også sikre kvalificerede og engagerede borgere i retssalene.
Dygtige nævne og domsmænd er uundværlige for en fungerende retsstat, og Socialdemokratiet mener derfor ikke, at den foreslåede udvælgelsesproces vil være bedre end den nuværende.
Vi støtter derfor ikke beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Christina Olumeko (ALT), 2025-03-25:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg kan undre mig over, at det er argumentet om egnethed, som virker til at være det, der er bevæggrunden for, at Socialdemokratiet ikke kan støtte forslaget her.
Det, vi foreslår i Alternativet, hvad angår den her type lodtrækningsmetode, er jo den metode, man også bruger i borgerting og borgersamlinger.
Jeg er sikker på, at ordføreren vil være enig med mig i, at vi også her har egnede borgere siddende, og så foreslår vi jo i forslaget, at der stadig skal være et grundlisteudvalg, der skal arbejde med egnetheden, sådan som det er i dag.
Så vil ordføreren ikke være så venlig at uddybe, hvorfor man i Socialdemokratiet mener, at grundlisteudvalget ikke kan sikre egnetheden ved lodtrækning, ligesom de kan i dag, ved at partiforeninger udvælger?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-03-25:
Det bliver jo så bare en gentagelse, måske bare et lidt mindre godt svar end det, ministeren kan give, men det bliver alligevel lidt papegøjeagtigt.
For jeg kan jo læne mig op ad det, som ministeren har sagt, nemlig at vi også i Socialdemokratiet lytter til det og de konklusioner, der er kommet fra den arbejdsgruppe, som meget grundigt har siddet og arbejdet med det her område.
I forhold til det, der handler om egnetheden, er mit eget syn på det, at det selvfølgelig betyder noget, at de mennesker, der påtager sig hvervet, som et borgerligt ombud er, også er nogle mennesker, som vil passe det arbejde og gøre det med den omhu, den struktur og den rettidighed, som der kræves.
Derfor synes jeg selvfølgelig også, at det er et vigtigt parameter, uanset hvordan man så stykkede det her sammen, men vi er også tilhængere af at fastholde det system, som vi har i dag.
Christina Olumeko (ALT), 2025-03-25:
Jeg vil gerne spørge ind til en anden del af det her.
Når vi fremsætter det her forslag i Alternativet, er der jo både spørgsmålet om repræsentativitet, som vi lige har diskuteret, men der er også den del, der handler om gennemsigtigheden i det.
Andre kommuner har så tilfældig lodtrækning, men i forhold til de kommuner, hvor det bliver brugt som ben, mener ordføreren fra Socialdemokratiet så, at det er en gennemsigtig metode?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-03-25:
Nu lyder det jo på spørgeren, som om spørgeren virkelig kender mange eksempler på, at man bruger det som et kødben til kommunalbestyrelsesmedlemmer rundtomkring i landet.
Jeg kender ikke til det selv, og jeg har ikke selv hørt om det.
I den del af landet, hvor jeg kommer fra, er det i hvert fald ikke noget, der foregår på den måde.
Det, der fylder mest for mig, er, at der har siddet en arbejdsgruppe og dykket helt ned i kernen af, hvad det her handler om, og de har ikke fundet anledning til at foreslå et nyt system, og det er det, som vi læner os op ad.