runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DD), 2023-05-12:
Tak for ordet.
Når man ser på det her forslag, er der rigtig mange gode elementer i det.
Derfor er vi meget positive over for det.
Statistikkerne for stalking viser jo faktisk med al ønskelig tydelighed, at det ofte er meget få personer, der bryder deres tilhold mange gange.
Det synes jeg er interessant i forbindelse med forslaget.
I Norge har man taget hånd om den her situation med stalking ved at etablere en omvendt fodlænkeordning, der fungerer, ved at det er stalkeren, der får påmonteret fodlænken med gps-sporing.
Der bliver dannet en zone rundt om offerets bopæl, og hvis gerningsmanden så træder ind i den zone, går der en alarm hos politiet.
Zonen er altså udformet sådan, at det tager mindst 25 minutter for gerningsmanden at nå frem til offeret fra zonens yderkant.
Tidligere var det jo sådan, at det var offeret, der måtte flytte og få en hemmelig adresse og skulle kigge sig over skulderen, når pågældende gik ud.
Nu er det så i Norge gerningsmanden, der må bære byrden og ikke må opholde sig inden for zonen.
I Norge indførte man en sådan fodlænke med gps-sporing for 10 år siden, og siden er 86 personer blevet idømt straf med fodlænke.
Ingen af de 86 personer har brudt deres tilhold ifølge de oplysninger, der foreligger.
DR har så i en serie, der hedder »Kriminelt«, lavet en udsendelse, hvor man både taler med et offer og en gerningsmand, der har den omvendte fodlænke på.
Her udtaler gerningsmanden, at den omvendte fodlænke faktisk også har haft en positiv effekt på pågældende gerningsmand.
Jeg kan i øvrigt anbefale, at alle ser den her udsendelse, hvis man ikke har set den allerede.
Det er virkelig tankevækkende at se det program.
Jeg vil også på Danmarksdemokraternes vegne nævne, at det er rimelig veldokumenteret, at der forud for partnerdrab ofte er en periode med psykisk vold og stalking.
Forslaget vil sikre offerets retssikkerhed i højere grad, og hvad er der næsten at betænke sig på, hvis det er tilfældet?
Det vil det, fordi man med en fodlænkeordning vil have en markant højere sandsynlighed for, at man kan holde øje med gerningsmændene.
Så jeg vil gerne takke SF for at fremsætte det her beslutningsforslag og meddele, at vi hos Danmarksdemokraterne støtter det fuldt ud.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2023-05-12:
Tak for ordet, formand.
Og tak til SF for at fremsætte det her forslag, der handler om brugen af omvendt fodlænke.
Det har til formål at beskytte ofre for partnervold og stalking.
Stalking er et kæmpestort problem i Danmark, især for ofre, der tidligere har været i voldelige forhold – det gælder både fysisk og psykisk vold – og hvor gerningspersonen fortsætter med at udsætte offeret for den ekstremt nedbrydende adfærd, som stalking nu engang er.
Det kan sætte sig i ofrene for altid.
Det skal vi gøre noget ved, og derfor er jeg også glad for, at der sidste år trådte en selvstændig kriminalisering af stalking i kraft.
Beslutningsforslaget B 78, som vi behandler i dag, går helt basalt ud på at indføre en slags særlig overfaldsalarm, der skal hjælpe ofrene for vold og stalking, nemlig en omvendt fodlænke.
Hvor fodlænker fungerer på den måde, at man ikke må bevæge sig væk fra bestemte områder, så fungerer det her omvendt, idet man ikke må bevæge sig for tæt på et område.
Jeg og Moderaterne kan ikke andet end at støtte op om intentionen bag lovforslaget.
Det mener jeg virkelig, når jeg siger det.
Med en omvendt fodlænke lægger vi ansvaret for at stoppe stalking over på den, der udfører den chikanerende adfærd i stedet for at begrænse friheden for den, der udsættes for det.
Det er sund fornuft.
Men jeg kan forstå på Justitsministeriet, som vi også fik en redegørelse fra den anden dag, at it-problemer er den store udfordring i øjeblikket.
Det betyder, at det ikke på nuværende tidspunkt kan indføres, også selv om vi gerne vil.
Vi støtter virkelig forslaget i sin idé, men kan på nuværende tidspunkt ikke støtte forslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-05-12:
Tak for det.
Ja, det er alvorlige forbrydelser, vi taler om, her i forslaget: Partnervold og stalking.
Vi har strammet på skruen op til flere gange på forskellig vis.
Vi har givet ubetinget fængsel i grove stalkingtilfælde – det har Højesteret bekræftet er hovedreglen.
Og vi har i øvrigt gjort det muligt, at det er nemmere at få et tilhold.
Vi er helt med på, at det her er alvorlige forbrydelser, og at offeret skal beskyttes.
Nu skal jeg ikke trætte Folketinget med en lang tale, for jeg kan henholde mig til det, der tidligere er sagt.
Det er et super fint forslag, og vi kan støtte intentionerne i forslaget.
Men når jeg hører, at Justitsministeriet siger, at det kræver et grundigt forarbejde, så er der jo ingen grund til at betvivle det.
Og at der er it-problemer, skal vi jo ikke mange dage tilbage for at i hvert fald retsordførerne fik bekræftet, altså at der er ganske, ganske alvorlige it-problemer, nu også i politiet.
Vi kan næsten ikke klare flere it-problemer, men det bliver vi altså nødt til, og det gør vi også her.
Så kom man ind på et spørgsmål omkring genetisk slægtsforskning.
Der synes jeg måske nok lige jeg døjer lidt med at se parallellen, men det var nu også det andet spørgsmål omkring politiet og kriminalforsorgen, jeg tænkte på.
Der er måske – jeg ved det ikke – den forskel, at når vi har fodlænke i dag, hvor reglerne overtrædes, så er det jo i situationer, hvor folk er dømt, og hvor man altså har en afsoningslænke.
Det, vi taler om her, er en lænke, som i hvert fald ikke er knyttet op på en forbrydelse, der er stadfæstet endnu.
Det er – hvad skal vi sige – mere en bevis- eller efterforskningslænke til politiet.
Jeg aner det ikke, men det kunne jeg da tænke mig kunne være årsagen til, at der kan være forskel i it-systemerne.
Jeg har ingen grund til at betvivle justitsministerens forklaring om, at man ikke er gearet til at tage sig af det for øjeblikket.
Men jeg kan sige, at vi er utrolig positivt stemt over for SF's forslag, og jeg vil glæde mig til den dag, det kan blive realiseret.
Det er bare ikke lige nu i den form, det ligger her, og derfor er Venstre desværre nødt til at stemme imod.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2023-05-12:
Tak for talen.
Det er dejligt at høre, at Dansk Folkeparti også synes, det her er en god idé.
Det gør vi jo stort set bredt i hele Folketinget i dag.
Desværre er der de problemer, der er, som også retsordførerne har redegjort for, med det it-mæssige.
Så det er ikke et decideret spørgsmål; det er mere en konstatering af, at jeg håber, DF kan forstå, at når der bliver sagt, at det it-mæssige ikke kan lade sig gøre i øjeblikket, er det jo ikke, fordi der ikke er velvilje til det.
Det er simpelt hen, fordi det ikke kan lade sig gøre.
Mai Mercado (KF), 2023-05-12:
Den tilkendegivelse er jeg i udgangspunktet rigtig glad for, og så håber jeg også, at vi kan få den derhen, hvor den bliver konkretiseret.
For det her er et rigtig godt forslag, som SF har lavet, og jeg ville personligt synes, at det ville være rigtig ærgerligt, hvis det falder på grundlag af sådan noget som praktik og for kort tidshorisont og det, som man plejer at bruge som alle mulige afvisningsmanøvrer.
Så jeg vil egentlig bare her til sidst sige, at nu vil vi prøve det af og se, om ikke vi kan blive meget konkrete, i forhold til hvornår vi så kan få rullet sådan en ordning ud i en fælles beretningstekst.
Mette Frederiksen (S), 2023-05-12:
Jeg synes egentlig, det blev sagt ret godt af Liberal Alliances ordfører tidligere.
Der har i hvert fald historisk været en skævhed, i forhold til at når man er ung i Grønland eller på Færøerne, er det mere naturligt at forholde sig til Danmark, fordi det kan være, at man skal tage sin uddannelse eller en del af sin uddannelse i Danmark.
Det er der i hvert fald mange der har gjort.
Men der er ikke så mange danske unge, der rejser til Færøerne eller Grønland for at tage uddannelse.
Derfor understøtter vi i hvert fald meget gerne, hvad vi kan gøre endnu mere for at få skabt et godt ungdomsklima i vores rigsfællesskab.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-12:
Mange tak.
Et initiativ, som Inuit Ataqatigiit har taget sammen med Sambandspartiet, er bl.a. at sikre nogle penge til, at unge internt i rigsfællesskabet kan samarbejde.
Der vil være en pulje, hvor man har mulighed for at søge nogle penge til projekter, hvor der er flere, der går sammen.
Og det er jo et rigtig godt eksempel på noget af det, vi i virkeligheden bør gøre endnu mere af.
Jeg tror rigtig meget på, at når man møder hinanden ung til ung, er det et andet møde, end når det er en voksen, der i folkeskolen fortæller, hvordan tingene f.eks. er i Grønland.
Der vil jeg høre, hvad statsministeren tænker om det.
Mette Frederiksen (S), 2023-05-12:
Det vil jeg meget, meget gerne.
Og det er også noget, jeg har haft lejlighed til at diskutere med fru Aki-Matilda Høegh-Dam tidligere.
Faktisk startede det for flere år tilbage.
Grønlandske studerende i Danmark er jo lige så forskellige som alle andre.
Der er nogle, der kommer hertil med et stærkt netværk og med en meget, meget klar retning for en uddannelse og måske har bopæl hos familiemedlemmer eller andre.
Der kan det være lettere at komme til Danmark, og måske har man været vant til at komme i Danmark.
Og så er der jo altså unge grønlændere, som måske kommer her for første gang i deres liv uden et stærkt netværk eller kommer på et studie, hvor der ikke er andre, med hvem man deler sit sprog, sine rødder og sin forankring.
Det er i øvrigt også beskrevet meget stærkt i den grønlandske litteratur igennem de senere år, hvad det er, det kulturmøde kan give.
Vi har kun en fælles interesse, og det er, at unge i rigsfællesskabet benytter sig af de muligheder, man har for at dygtiggøre sig og uddanne sig.
Der vil en gang imellem gælde nogle særlige vilkår for nogle, og det synes jeg vi skal gøre, hvad vi kan, for at understøtte.
Måske kunne jeg også godt tænke mig at engagere mig direkte i nogle af de unge for at høre, hvad barriererne er, og hvad vi kan hjælpe til med fra den danske regerings side.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-05-12:
Mange tak.
Men tak for det, og tak for talen.
Vores unge er, som statsministeren også var inde på, rigtig vigtige, særlig de grønlandske studerende, som læser her i Danmark.
Det vil jo være rigtig interessant at tale med de grønlandske studerende, i forhold til hvordan vi kan sikre, at endnu flere har lyst til at vende hjem til Grønland.
Det synes jeg kunne være rigtig interessant, hvis regeringen også vil engagere sig i det spørgsmål.
For man kan sige, at vi i Grønland har et ansvar for selvfølgelig at sikre, at vi får dem godt af sted – vi tager os af dem, mens de er i Danmark – men også omvendt, at vi gør en indsats for at få dem hjem igen.
Så jeg vil høre, om statsministeren vil være villig til at indgå i et arbejde om at skabe den her dialog omkring de grønlandske studerende, og hvordan vi får dem hjem igen.
Mette Frederiksen (S), 2023-05-12:
Tak for det, og tak for en god og lang debat, kan man vel godt tillade sig at sige nu her fredag eftermiddag.
Jeg vil sige indledningsvis, at jeg er enig i hr. Sjúrður Skaales bemærkninger om, at det jo er i en debat som den her i dag, at vi har muligheden for også at få nuancerne frem, og derfor er det da en god debat at prioritere for alle Folketingets partier.
Der er nogle enkelte, der ikke har haft muligheden for at være til stede i dag.
Så vil jeg sige, at jeg egentlig fornemmer, at der er et ret godt samarbejde mellem mange af ordførerne, både hvad angår Færøerne og Grønland og rigsfællesskabet under et.
Så har vi jo været vidt omkring.
På et tidspunkt, da man lyttede til debatten, var det, som om man enten skulle være bartender eller i fængsel for rigtig at interessere sig for rigsfællesskabet, og der tror jeg nok, at det er lidt forkert bare at opstille det sådan for hinanden, om end det lyder som et festligt værtshus, vil jeg sige.
Og det kan jo være, at vi på et tidspunkt skal have en fælles ekskursion med Folketingets partier og regeringen for at komme et spadestik dybere ned i de forhold, der vedrører rigsfællesskabet.
Jeg melder mig i hvert fald gerne til en sådan studietur.
Jeg synes, at der ligger et godt forslag til vedtagelse.
Det er bredt, og der er rigtige mange mandater bag det, og jeg synes, at vægtningen er rigtig.
Så har jeg nogle nedslagspunkter fra dagens debat.
Det er klart, at det udenrigs- og sikkerhedspolitiske har fyldt ganske meget.
Det skal det også i den situation, som Danmark, verden, rigsfællesskabet og alle indgår i.
Men vi skal også kunne navigere som rigsfællesskab, i forhold til at områder, der er hjemtagne, og som vi betragter som et anliggende for henholdsvis Grønland og Færøerne, også kan have enten en udenrigs- og sikkerhedspolitisk dimension eller et udenrigs- og sikkerhedspolitisk ophæng, og i stedet for at komme med hårde ord i den offentlige debat er det langt bedre at finde en vej i et mere vanskeligt terræn.
Og det bliver et mere vanskeligt terræn, men det er et vilkår, og det er et vilkår for alle lande, og det er et vilkår for rigsfællesskabet, og gør vi det klogt, kan vi også godt håndtere det.
Jeg sagde indledningsvis, at jeg forstår det sådan, at man ønsker en intern grønlandsk debat omkring det.
Vi må også forstå, at der i hvert fald er et enkelt parti, der gør sig forestillinger omkring folkeafstemninger, og det lyder ikke, som om der har været så stor opbakning til det ønske.
Så er der med rette flere, der har spurgt til de russiske fiskeskibe ved Færøerne og deres aktiviteter, og det er også det, der har været genstand for ordvekslingen her, lige inden jeg gik på talerstolen.
Det er en situation, som både regeringen og myndighederne tager meget alvorligt.
Jeg vil sige det sådan, at myndighederne selvfølgelig følger det her løbende, og hvad enten det er fiskerbåde eller det er det aktuelle trusselsbillede, skal de aktiviteter, der følger deraf, jo tilpasses dertil.
Og jeg har i øvrigt tillid til, at man fra færøsk side træffer de beslutninger, der skal træffes, også på det her område.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-12:
Jeg vil egentlig bare spørge statsministeren, om statsministeren er enig med udenrigsministeren, som har udtalt følgende i forbindelse med de her hyppige besøg af russiske skibe på Færøerne.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-05-12:
Først vil jeg sige, at når man overvejer det, er det da, fordi det selvfølgelig er en diskussion på Færøerne.
Jeg sidder, som jeg sagde, ikke i hverken landsstyret eller Lagtinget, så jeg kan ikke sige, hvad der bliver gjort, men jeg følger diskussionen tæt og tager også del i den selv.
Jo, det er rigtigt, at man vidste, at der var en invasion, da aftalen blev indgået, lige så vel som man har vidst, at der var invasion, når man har købt gas fra Rusland fra europæisk side.
Man kan ikke nedlægge et stort erhverv fra den ene dag til den anden, som vedrører en masse fabrikker, en masse rederier og en masse familier – det kan altså ikke lade sig gøre.
Man ville i hvert fald ikke overleve politisk, hvis man gjorde det.
Der er tale om en kæmpestor omlægning, for færingerne har fisket i Barentshavet i mere end 100 år ud i et, og vi har haft en aftale siden 1977 med Sovjetunionen skråstreg Rusland.
Derfor tager det tid at omlægge et erhverv, som i så høj grad er bygget op omkring den aftale.
Jeg afventer i stor spænding, hvad landsstyret kommer frem til om nogle få dage.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-12:
Tak til hr. Sjúrður Skaale for en sædvanligvis god tale, sådan som vi også har oplevet det tidligere.
I forhold til det, som hr. Sjúrður Skaale siger med hensyn til fiskeriaftalen, synes jeg, det var en rigtig god nyhed fra hr. Sjúrður Skaale, at man overvejer at stoppe denne aftale, der jo betyder, at russiske fiskerfartøjer kan anløbe færøske havne uden forhindringer.
Men jeg kunne bare godt tænke mig at høre hr. Sjúrður Skaale ud fra den tale, han holdt, om ikke det er rigtigt, at man jo sådan set godt vidste, at der var en invasion i Ukraine, da man indgik aftalen sidst, altså her i slutningen af sidste år.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-05-12:
Dansk Folkeparti skal være mere end velkommen til at besøge os.
Jeg mener, at det var Venstre, som i lang tid havde en tradition for at holde gruppemøder på Færøerne – jeg mener, det var under Anders Fogh Rasmussen.
Men Dansk Folkeparti er meget velkommen til at genoptage den tradition.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-05-12:
Jeg forstår også svaret som ikke en afvisning.
Så til slut vil jeg egentlig bare fortælle hr. Sjúrður Skaale og for så vidt også fru Anna Falkenberg, at Dansk Folkeparti afholder et 2-dagesgruppemøde på Færøerne for første gang i partiets historie.
Det gør vi i slutningen af juni, og vi ser vældig meget frem til at komme derop.
Og vi vil selvfølgelig også diskutere rigsfællesskabet og rigsfællesskabets fremtid på mødet.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-05-12:
Jeg har brugt en del tid på at arbejde for færøske veteraners forhold, for der er en tradition for søfart, men der er også en lang tradition for, at færinger frivilligt aftjener værnepligt og er udsendt for den danske hær alle mulige steder i verden.
Der findes også færøske soldater, i hvert fald én færøsk soldat, i Ukraine i disse dage.
Så man viser et engagement.
Om det formelt skal være således, at værnepligten skal indføres som et krav, er en diskussion, jeg er åben over for, men så skal man også tage hensyn til andre ting, for hvem har så bestemmelsesretten over det?
Men det er ikke en diskussion, jeg lukker af for fra start.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-05-12:
Jeg er meget enig i det sidste, som ordføreren sagde, men jeg vil nu stille det samme spørgsmål til hr. Sjúrður Skaale, som jeg har stillet til fru Anna Falkenberg, nemlig om værnepligt.
Hvad er ordførerens holdning til, at færinger skal aftjene værnepligt på linje med danskere og forhåbentlig også grønlændere?
Vi er jo fælles om at forsvare Nordatlanten, og færinger har jo en lang tradition for søfart, så det ville jo være et fantastisk aktiv at få færinger ind i den danske flåde.
Anna Falkenberg (SP), 2023-05-12:
Ja, det er nemlig det.
Altså, vi er jo helt enige i, hvad udgangspunktet er for den her debat.
Det handler om, hvordan vi italesætter den, så vi ikke skaber en anden debat, som så forvrænger den debat og den beslutning, vi faktisk skal til at træffe.
Så det synes jeg er meget, meget vigtigt.
Men jeg synes også, at debatten om, hvordan vi træffer de her beslutninger, er meget vigtig.
Altså, er det kun regeringerne, der gør det – regeringerne imellem – eller skal vi også inddrage parlamenterne i rigsdelene mere i de her sikkerhedspolitiske beslutninger, som man jo gør i Danmark?
Peter Hummelgaard (S), 2023-05-12:
Jeg er meget enig med fru Mai Mercado i – og jeg tror, det skal understreges så ofte, som man kan – at det ikke skal være de driftsmæssige eller de praktiske problemer, der skal definere retspolitikken.
Men – og der er jo herved et vigtigt men – nogle gange kan praktikken jo også sætte visse begrænsninger.
Men jeg er bestemt ikke afvisende over for at gå sammen om at se, om man kan blive enig om en beretningstekst, hvis det er, at forslagsstiller også er indstillet på det.
For igen vil jeg sige, som jeg også gjorde i min tale i forbindelse med behandlingen af det her beslutningsforslag – og det er i det hele taget vores holdning – at hvis det er muligt at implementere det i Danmark, enten inden for en kort eller en mere langsigtet tidsfrist, og det tyder på, at vi kan bruge det, skal vi da også klart gøre det.
Mai Mercado (KF), 2023-05-12:
Jeg vil egentlig kvittere for en god tale.
Jeg håber, at mit spørgsmål gør, at I måske kan gøre det lidt mere konkret, for både justitsministeren og statsministeren har jo sagt, at det ikke må være praktikken, som dikterer retspolitikken.
Derfor kunne en mulighed jo være, at vi i fællesskab formulerede en beretningstekst, hvor vi både sagde, at det her vil vi ikke bare arbejde for, vi vil rent faktisk have det her til at blive foldet ud som en forsøgsordning, og hvor vi sætter en deadline for, hvornår vi ønsker det foldet ud.
Det kunne eksempelvis være i den næste politiaftale.
Er Socialdemokratiet villig til at få det ind i sådan en beretningstekst?
Peter Hummelgaard (S), 2023-05-12:
Og jeg er meget enig med fru Mette Thiesen i, at skulle de undersøgelser, som vi allerede har sat i gang i Justitsministeriet, vise, at vi i Danmark kan implementere den her ordning inden for et kort tidsrum, vil vi naturligvis gøre det.
Der er også bare nogle forskellige risikomomenter lige nu, som vi er nødt til at tage højde for, og det er bl.a. de samlede it-udfordringer, der er i politiet.
Mette Thiesen (DF), 2023-05-12:
Ja, det hørte jeg godt ministeren sige, og selvfølgelig skal der tages højde for de her forskellige ting.
Jeg undrer mig bare, fordi det her jo er en gps-løsning.
Jeg tænker, at det ikke nødvendigvis burde være det mest avancerede, især ikke når vores nordiske naboer har indført det.
Men jeg håber sådan set, når ministeren siger, at ministeren gerne vil undersøge det, og det er jeg rigtig glad for, at man så også lige taler med dem i Norge og lige hører, hvordan de har skruet det sammen.
Peter Hummelgaard (S), 2023-05-12:
Som det første vil jeg sige, at jeg er glad for, at vi er enige om, at det her egentlig lyder til at være en rigtig, rigtig god idé.
Derfor vil jeg gerne endnu en gang understrege over for den udbredte skare af borgere i Danmark, der måtte sidde og følge med derhjemme, at regeringens afvisning af det her beslutningsforslag ikke er en afvisning af at indføre omvendt fodlænke i Danmark.
Men der er nogle forhold, vi er nødt til at have klarhed over, og det, at vi skal have klarhed over det, skal ikke tolkes, som at vi er fodslæbende.
Vi er bl.a. nødt til at have klarhed over, hvad det er for en it-understøttelse, der kræves, og også om der er tekniske udfordringer med at sikre, at teknologien er sikker nok til at værne ofre mod uønsket kontakt.
Det skal samtidig ses i sammenhæng med, at vi – desværre – har betydelige it-efterslæb og it-udfordringer i politiet på nuværende tidspunkt, og det er de ting, vi skal have samstemt og koordineret, og vi skal have dannet os et overblik over, hvad der derfor så kræves for også at kunne implementere en lignende ordning i Danmark.
Mette Thiesen (DF), 2023-05-12:
Tusind tak.
Det var egentlig lidt i forlængelse af det, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt sagde.
Der er ingen tvivl om, at vi i Dansk Folkeparti også synes, det her er et fremragende forslag, faktisk så fremragende, at jeg opfordrede til, at vi fremsatte det selv, indtil vi fandt ud af, at det havde SF fremsat.
Men jeg undrer mig bare lidt, når vi har en nordisk nabo med et samfund, der ligner vores så meget, og man har en løsning, for det burde jo nærmest være en plug and play-løsning.
Derfor undrer det her med, at det virker en lille smule fodslæbende, mig meget, altså at man skal have det undersøgt, og at man skal det ene og det andet, når de egentlig har en løsning i et land, der ligner Danmark helt utrolig meget.
For vi er i hvert fald i Dansk Folkeparti også meget optaget af, at det her forslag jo netop, hvad skal man sige, sikrer, at offeret ikke har nogen ekstra byrder, men at det er stalkeren, den kriminelle, der har de ekstra byrder.
Det synes vi jo er den helt rigtige vej at gå.
Mette Frederiksen (S), 2023-05-12:
Som jeg sagde det før i forlængelse af hr. Sjúrður Skaales som altid udmærkede og gode ordførertale, har jeg tillid til, at man på Færøerne træffer de beslutninger, der skal til.
Jeg har i hvert fald ikke som statsminister oplevet andet end et tæt og godt samarbejde omkring både sanktioner og Vestens forhold til Rusland i det hele taget.
Når det drejer sig om EU-spørgsmålet, er jeg selv engageret i at få skabt en tættere sammenhæng mellem Bruxelles, EU og EU's institutioner og så Færøerne, for det er der et stærkt ønske om.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-05-12:
Jeg er selvfølgelig glad for, at ministeren så åbent tilkendegiver, at det her faktisk er en god idé, og også rent faktisk undersøger det.
Men jeg er selvfølgelig en lille smule trist over, at vi ikke bare kan gå i gang, når man nu har en ordning i Norge, som også er ret billig, og som giver ofrene hverdagen tilbage.
Det synes jeg jo et eller andet sted er virkelig, virkelig vigtigt.
Men kan ministeren så sige noget om tidsperspektivet, i forhold til hvornår undersøgelserne vil være færdige, og hvornår vi ligesom kan tage næste skridt?