runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-07:
Jeg synes, at ministeren taler lidt udenom.
Ministeren ved jo godt, at der med satspuljeaftalen fra 2019 også blev sat midler af til ambulant behandling generelt, hvor man valgte at gå den vej i forhold til at lave indsatserne, og det var en bred aftale i Folketinget.
Men ministeren svarer ikke på spørgsmålet om, om ministeren ikke synes, at mænd skal have samme tilbud i forhold til hjælp – og hvad med de børn, der møder op sammen med far på et mandecenter eller mandekrisecenter?
Har de samme rettigheder som børn, der møder op sammen med mor på et kvindekrisecenter?
Altså, det undrer mig bare dybt, at man sådan kan sige, at det kun er kvinder, der skal have hjælp, og at man ikke vil hjælpe de 19.000 mænd, der også er ramt.
Astrid Krag (S), 2020-05-07:
Tak for det.
Altså, jeg er glad for, at Dansk Folkeparti er glade for, at finanslovspartierne har fundet penge og prioriteret penge til et varigt, permanent løft på finansloven af voldsområdet.
Jeg synes måske, det er lidt nonchalant at slå det hen, som om det da var meget godt, at man gjorde det – at det da lidt var på sin plads.
Jeg er temmelig sikker på, at aktørerne på det her område ville have været vældig glade, hvis de havde fået den sikkerhed og det løft på finansloven under den tidligere regering.
Det valgte man ikke at gøre fra den tidligere regerings side, og det er jo et ærligt valg, ligesom man heller ikke valgte at lave den ligestilling af § 109 i serviceloven, om kvindekrisecentrene, § 110, der jo bl.a. handler om mandecentrene.
Det kunne da være interessant nok at høre ordføreren, hvorfor man ikke gjorde det, hvis det er så åbenlyst, at det er nemt og enkelt at gøre.
Så altså, ordføreren ved det jo godt: Finanslovsaftalen drejer sig om kvindekrisecentrene og § 109 i serviceloven, ikke § 110, og det er jo svaret på det.
Men altså, kommunerne er jo altid forpligtet til at hjælpe de børn, der har behov for hjælp, dvs. både de børn, der kommer med på kvindekrisecentre og med på mandekrisecentre, og det er selvfølgelig fuldstændig afgørende, at de lever op til det ansvar.
Mai Villadsen (EL), 2020-05-07:
Tak for det.
Jeg hæfter mig ved, at ordføreren siger, at ordføreren har tiltro til de ansatte ude på krisecentrene.
Det er godt, og det har jeg også, men det er jo faktisk de ansatte, det er jo faktisk krisecentrene, der gang på gang har henvendt sig til os politikere på Christiansborg for at sikre, at der kom en ret til psykologhjælp – en ret til, at de kunne sende kvinderne videre til psykologer og andre.
Og jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor ordføreren hænger sin hat op på den tiltro, når det jo lige præcis er de medarbejdere, der har henvendt sig til os og bedt om den her hjælp.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-07:
Tusind tak.
Det var et rigtig godt spørgsmål.
Jamen altså, det her er jo et spørgsmål om, hvad man tror, og hvordan man indretter tingene.
Når de medarbejdere ude på de her kvindekrisecentre står med en kvinde, som f.eks. er rigtig, rigtig ødelagt af den her vold, så er det jo der, de skal hjælpe til med nogle forskellige tiltag.
Og der har jeg fuldstændig tiltro til, at de så kan rette henvendelse til f.eks. en læge, som kan henvise den kvinde videre i vores sundhedssystem.
Det er jo også et spørgsmål om, hvor man mener at man skal sætte ind.
Jeg mener ikke nødvendigvis, det er et psykologtilbud – jeg mener sagtens, det kan være noget andet.
Så til det her med, at vi herinde fra Christiansborg siger, at det skal være 10 timers psykologhjælp: Nej.
Men jeg vil rigtig gerne være med til at gå ind og kigge på, om der ellers er nogle steder i vores sundhedssystem, hvor man kan sige: Her skal vi oppe os.
Og nu nævnte jeg konkret det her med psykiatriske sengepladser, men det kunne sagtens være andre steder.
Liselott Blixt (DF), 2020-05-07:
Mange tak.
Det er jo sjældent, jeg får lejlighed til at spørge to partier på en gang, men når man taler på Radikales vegne, repræsenterer man også dem, så nu spørger jeg både Radikale og Enhedslisten, om de vil være med til at presse på, for at vi får den reform, som alle var enige om for 2 år siden, sådan at vi sikrer, at alle får en ordentlig tandsundhed, og at der bliver lighed i sundhed på det område.
Mai Villadsen (EL), 2020-05-07:
Jamen jeg mener, der er et problem i ordførerens argumentation, for hvis man bliver henvist til psykolog via lægen, skal man for det første selv have pungen op af lommen og betale for det, og for det andet skal man vente rigtig længe, og det synes jeg ikke vi kan være bekendt over for de kvinder på krisecentrene.
Så vil jeg bare spørge ordføreren: Det er jo sådan i dag, at der faktisk for børn, der kommer på krisecenter, er en ret til psykologbehandling, så mener ordføreren heller ikke, at der skal være det, fordi det er et diktat fra Christiansborg?
Mette Thiesen (NB), 2020-05-07:
Jeg synes, der er rigtig stor forskel på, om det er børn, der har været vidne til det her, eller det er noget andet.
Så jeg skal ikke gå ind og vurdere det – det er allerede gældende lovgivning.
Jeg synes bare, vi skal passe på med at udvide det her for meget, for det er ikke nødvendigvis sådan, at man har behov for psykologhjælp, når man er kvinde på et krisecenter – det kan sagtens være alle mulige andre ting.
At vi så i forhold til vores sundhedssystem eventuelt skal ind at lave nogle ting, hvor der skal være nogle ændringer, er også fint nok for mig, men det her må bero på en individuel konkret vurdering og ikke være en beslutning, vi tager herinde på Christiansborg.
Men jeg anerkender, at der er nogle, der er hårdt ramt, og de skal selvfølgelig have hjælp.
Camilla Fabricius (S), 2020-05-07:
Der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at Socialdemokratiet er benhårde på social kontrol; det er fuldstændig uacceptabelt, at kvinder lever med trusler, uanset hvilken familiekonstruktion de er i.
Og det er jo netop derfor, at psykologhjælp på den her måde er med til at skabe en ny virkelighed, en ny mulighed for at kunne bryde ud af det, og derfor forstår jeg heller ikke, at ordføreren på den ene side siger, at det skal bero på en konkret individuel vurdering, og samtidig på den anden side siger, at det er kvinderne selv, der siger: Jeg har behov for det.
Vi giver rettigheden til det; vi giver jo ikke et pålæg om, at man skal modtage psykologhjælp – vi giver rettigheden til, at man kan få lov til at komme ud af den massive vold, man har været i, når man kommer på et krisecenter.
Og så er jeg også enig med ordføreren for Enhedslisten, men jeg bliver i tvivl om, hvad det er, Nye Borgerliges ordfører i virkeligheden mener, altså i forhold til om Christiansborg ikke skal gå ind og give rettigheder – det giver jo mening at gøre det hele vejen rundt.
Så hvad er det helt konkret, som Nye Borgerlige ikke vil hjælpe de her kvinder med?
Det bliver jeg enormt forvirret over.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-07:
Det er altid en fornøjelse, når der bliver spurgt så meget, at man virkelig kan få lov til at uddybe.
Og jeg er da utrolig ked af, at der sidder nogle her og ikke har forstået, hvad jeg har sagt – jeg gentager det meget, meget gerne.
Med det her lovforslag går vi ind og siger: Når du er på kvindekrisecenter, har du behov for psykologhjælp.
Jeg er ikke læge, og jeg står ikke med de her kvinder og ved ikke, om det lige præcis er det, de skal tilbydes.
Og der er jeg bare nødt til at sige, at det ikke er noget, vi skal bestemme herinde fra Christiansborg.
Altså, der er masser af muligheder for de dygtige medarbejdere, der er ude på kvindekrisecentrene, til at henvise videre.
Og så kan vi sige, at hvis vi har nogle problematikker i f.eks. vores sundhedssystem, må vi løse dem dér, men at man herindefra sætter sig ned og siger, at nu skal alle kvinder, der er på kvindekrisecentrene, tilbydes 10 timers psykologhjælp, mener jeg ikke nødvendigvis er den rigtige vej at gå, og det var egentlig også det, jeg sagde i min ordførertale.
Jeg bliver en lille smule forvirret, for efter min opfattelse er ordførerens parti også et parti, som går meget ind for det kommunale selvstyre, og at kommunerne indretter sig, som de ønsker.
Og det her er jo også et spørgsmål om at sige: Der ligger nogle kvindekrisecentrene, hvor der kommer nogle kvinder, og de medarbejdere, der er derude, må lave en individuel konkret vurdering, og hvis de så vurderer, at det er noget psykologhjælp, der er behov for, så har jeg da også tiltro til, at kommunerne så hjælper til med det.
Altså, det er noget underligt noget, at vi skal sidde herinde på Christiansborg og bestemme, at psykologhjælp er det evigt saliggørende for alle de kvinder, der kommer i de her kvindekrisecentre
Det er da overhovedet ikke sikkert.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-07:
Tak, formand.
Det er jo helt utroligt godt, at vi har krisecentre, hvor kvinder kan få ophold, hvis de er ramt af vold.
Men det er ikke nok, at der er et sted, hvor kvinder kan komme i sikkerhed og tryghed, hvis de har været udsat for vold.
Det menneskelige sind er skrøbeligt, når det handler om at være ramt af vold, og det giver ikke bare fysiske men, men det giver også mentale skader og traumer, og de mentale skader og traumer kræver for mange menneskers vedkommende psykologbehandling, for at man kan komme på benene igen og få en chance for at komme videre i sit liv.
Så derfor er vi i Alternativet selvfølgelig rigtig glade for at være med i en finanslovsaftale, der tildeler voldsramte kvinder på krisecentre 10 timers psykologbehandling.
Det er et godt sted at starte, og vi arbejder gerne videre for også at få tilbuddet til børn og mænd.
Det synes vi er relevante input.
Så ser vi også i det her lovforslag, at det jo er et ønske fra medarbejdere ude på centrene, som ud fra deres faglighed ønsker at have det her tilbud på deres hylder, fordi de kan se, at det giver mening i voldsramte kvinders liv.
Så argumentet om, at det er noget, som vi pådutter nogen, synes jeg er fuldstændig uforståeligt, når vi imødekommer et fagligt behov fra mennesker med en faglig indsigt, der arbejder med en udsat målgruppe, og som siger til os: Det her vil vi gerne have på hylderne.
Så vi er i Alternativet glade for at være med til at støtte det her, og vi er glade for at være med i den finanslovsaftale, der giver mulighed for, at vi kan starte her, og vi synes, det er en glimrende start.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-05-07:
Tusind tak for ordet.
Jeg vil gerne starte med at takke ministeren for et rigtig godt forslag.
Det er et skridt i den rigtige retning.
Jeg så gerne, at man gik endnu videre og ikke satte et loft over timerne.
For 38.000 kvinder bliver udsat for vold, og volden kan også ende i kvindedrab, og jeg tør slet ikke at tænke på det mørketal, som der er på området.
Jeg er også glad for forslaget, fordi jeg jo selv i det her folketingsår har fremsat fire forslag om netop kvinderettigheder og partnervold.
Så jeg vil bare gerne kvittere for forslaget.
Så håber jeg også, at der, når vi lige om lidt skal behandle de forslag, som jeg lige nævnte, er lige så stor opbakning i Folketinget, som der er til det her forslag, så vi kan sikre, at kvinder, der bliver udsat for vold, partnere, der bliver udsat for vold, kan få den nødvendige hjælp, og at de kan komme tilbage til et normalt liv.
Tusind tak for ordet.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-07:
Som jeg sagde i min ordførertale, er det her et område, der har været stor interesse for på tværs af partier, og derfor har vi jo altid i satspuljen haft fokus på det her område og også afsat midler til det.
Der har været kutyme for, at vi har lavet planer i fællesskab, og nu er det jo så, at satspuljen er afskaffet, og så er det jo meget normalt, tænker jeg, at tingene kommer på en finanslov.
Det er jo godt, at man vil hjælpe kvinder, som er udsat for vold, men jeg vil godt have, at ministeren forklarer os, hvordan man f.eks. hjælper børn, der møder op sammen med far på et af mandecentrene.
Får de børn den samme hjælp som de børn, der møder op sammen med mor på et kvindekrisecenter?
Nu snakkede socialministeren om ligestilling og et ligestillet land som Danmark, men så undrer det mig bare dybt, at man kun har fokus på at hjælpe kvinderne – det er jo rigtig godt – og nogle af børnene, men hvad med de børn, der møder op sammen med far?
Er ministeren villig til at lave et ændringsforslag til det her, så det også inkluderer mænd?
Camilla Fabricius (S), 2020-05-07:
Vi skal lige være helt klare; lovforslaget giver en ret til og ikke et pålæg om psykologhjælp.
Det var bare lige sådan en opmærksomhed, men det kan vi også tage i udvalgsbehandlingen.
Det, jeg bliver optaget af, er, at ordføreren på den ene side anerkender – og det sætter jeg meget, meget stor pris på – de mange faglige medarbejdere udeomkring på krisecentrene og på den anden side samtidig siger, at der er de medarbejdere, som jo har givet bud ind til os, i forhold til at der er behov for den her mulighed.
Det stemmer for mig ikke helt overens, at man på den ene side anerkender og respekterer dem og siger, at de har en meget stor faglighed ude på krisecentrene, samtidig med at Nye Borgerlige så ikke vil være med til det, som fagpersonalet netop beder om, nemlig at vi fra Christiansborg går ind og er med til at løse det.
Hvordan kan man på den ene side synes, at det er en god idé, og på den anden side ikke bakke op om det?
Det forstår jeg ikke.
Astrid Krag (S), 2020-05-07:
I forhold til partnervold og partnerdrab, til omfanget af både psykisk vold, fysisk vold og kontrol er der jo ikke nogen tvivl om, at kvinder fylder langt mere i de statistikker.
De fylder mere i drabsstatistikkerne, når vi snakker partnerdrab.
De fylder mere antalsmæssigt i forhold til den fysiske vold, og også når vi snakker social kontrol.
Nu er det jo relativt nyt, at man kan blive dømt for psykisk vold, så de statistikker kan vi nok ikke konkludere på.
Derfor er der jo en kønsmæssig slagside, når vi snakker vold, og det er også det, der afspejler sig i vores lovgivning.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2020-05-07:
Jeg kan ikke lige huske, hvad det var for et medie, der nævnte dem.
Men det er ikke ret lang tid siden, at der har været tal fremme om, at der rent faktisk er en hel del forældre, der har trukket deres skilsmissebegæring tilbage i refleksionsperioden.
Det er det, jeg ligesom henviser til.
Det har i hvert fald vist sig at have haft en effekt, for der er nogle, der har trukket deres skilsmissebegæring tilbage.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-07:
Jeg synes nu også, det kunne være rart at se konkrete tal, når der bliver refereret til dem, eller i hvert fald få en kilde.
Jeg synes nogle gange, at tingene vender på hovedet her i salen.
Altså, jeg synes, det er Det Konservative Folkeparti, der plejer at argumentere for den personlige frihed, de personlige frihedsrettigheder, individets ret til selv at vælge i sit eget liv, og også harcelerer mod, når regeringen og kommunerne går ind og prøver at tage beslutninger for mennesker på vigtige områder.
Så jeg kan simpelt hen ikke få det til at stemme med det konservative frihedsideal, at når det handler om kærlighed – det vigtigste i livet – skal vi ikke selv have lov til at bestemme, om vi vil være sammen med vores partner eller ej, men at vi som stat skal gå ind og sige: Du må ikke blive skilt endnu; du skal vente; du skal reflektere.
Hvordan harmonerer det med det konservative frihedsideal?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2020-05-07:
Jamen det harmonerer ganske fint.
Man har jo stadig væk sin fulde ret og sin fulde frihed til at blive skilt.
Det eneste, vi bare gerne vil have, er, at man har 3 måneder til lige at tænke sig ekstra om, når man har ønsket at blive skilt.
Det er jo stadig væk op til den enkelte familie; det er jo op til forældrene selv at beslutte, om man vil skilles eller ej.
Det blander vi os ikke i.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-07:
Jamen hvis jeg siger, at jeg vil skilles, og du siger til mig, at det må jeg ikke blive før om 3 måneder, er det så ikke en kompromittering af mine frihedsrettigheder?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2020-05-07:
Jamen det er jo sådan, at det er en stor ting at indgå et ægteskab.
Det er også en stor ting at blive skilt.
Og du har jo stadig væk din frihed til at ønske en skilsmisse, og du kan stadig væk også blive straksskilt, hvis det handler om utroskab eller vold.
Så du har jo stadig væk muligheden for at blive skilt.
Jeg synes, at det er vigtigt, at man får tænkt sig grundigt om, når vi taler om noget så alvorligt som at blive skilt, da du bryder en hel familie op, der skal til at flytte fra hinanden og nu finde ud af at få det til at fungere på en ny måde.
Det er en meget, meget stor omvæltning, og derfor synes jeg, at det er ganske fint at have 3 måneder ekstra til lige at tænke sig grundigt om, om det nu er det rigtige at gøre.
Mai Villadsen (EL), 2020-05-07:
Der er blevet refereret til nogle tal i debatten her, og sådan som jeg læser det, der er skrevet og er fulgt op på den her lov med, så er det 92 pct. af alle familier, der gennemfører den skilsmisse, de har søgt om; det er altså kun 8 pct., som lader være.
Synes ordføreren virkelig, at 8 pct. er nok til at holde fast i den her lov?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2020-05-07:
I Det Konservative Folkeparti synes vi, det er vigtigt at værne om familierne, så vi synes, det er vigtigt.
Og det viser jo faktisk, at for nogle betyder det noget lige at få mulighed for at tænke sig om en ekstra gang, og at man rent faktisk når frem til en anden beslutning.
Så vi synes, det er vigtigt, at man har den mulighed.
Mai Villadsen (EL), 2020-05-07:
Tak for det.
Altså, jeg stiller mig meget uforstående over for – når der er så mange organisationer, som siger, at det her er problematisk for barnets tarv, og at så mange børn kommer i klemme mellem forældrene, netop fordi der er sådan en refleksionsperiode – at De Konservative så stiller sig på familieenhedens side for så få familiers skyld i stedet for faktisk at stille sig på børnenes side.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2020-05-07:
Nu havde jeg heller ikke regnet med, at Enhedslisten måske kunne forstå, hvorfor vi ser sådan på det.
Men jeg kan kun gentage, at i Det Konservative Folkeparti værner vi om familierne, og vi værner om børnenes tarv.
Vi synes, det er vigtigt, at man tænker sig grundigt om i forhold til en skilsmisse, da det er en kæmpe omvæltning for familierne at blive skilt.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-07:
Tusind tak.
Men der mangler en opfølgning – og jeg vil bare lige sige, at der altså kom en opfølgning på de 122 familier, som valgte ikke at gennemføre deres skilsmisse, og nu citerer jeg fra Berlingske, som så har de her tal og har talt med Danske Familieadvokater: »Vi bliver kontaktet af forældre, der er rigtig kede af at lande i refleksionsperioden og spørger os, hvad de skal gøre.
Og så siger vi, at de skal droppe det og søge om separation i stedet for.
Og på den måde kommer de så ud af ægteskabet«.
Det siger Anne Broksø, formand for Danske Familieadvokater.
Så vi kan altså ikke bruge de her tal – vi ved faktisk ikke, om familierne har valgt at søge separation i stedet for.
Det var bare lige sådan en lille berigtigelse.
I Nye Borgerlige har vi stor tillid til danskerne og til danske familier.
Vi tror på, at de bedst selv ved, hvad der er bedst for deres familie.
Og det gælder også, når familien desværre skal splittes og forældrene skilles.
Det er en helt utrolig svær proces at bryde et ægteskab – især hvis der er børn involveret.
Jeg har faktisk aldrig mødt nogen, der ikke mener det.
Og jeg kender til det; jeg er selv skilt.
Den tvungne delte bopæl og refleksionsperioden er ikke et forslag, der har groet i vores baghave, slet ikke det digitale læringsforløb, der knyttes til refleksionsperioden.
Vi tror på, at danske familier godt ved, hvad der er bedst.
Vi har fuld tillid til, at de kan tage den rette beslutning for deres familier, selv om det er en beslutning om at blive skilt.
Og derfor støtter vi dette lovforslag, men vi bakker også op om det, hvis der er nogle partier, der ønsker at dele lovforslaget op.
Det er ikke noget problem for os.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-07:
Tak for ordet.
Den store tyske filosof Georg Wilhelm Friedrich Hegel siger et sted i sit hovedværk, Åndens fænomenologi, at Minervas ugle flyver i skumringen.
Og hvad mente han så med det?
Han mente nogenlunde det samme, som Winston Churchill udtrykte, da han under anden verdenskrig sagde, at amerikanerne gjorde altid det rigtige, når først de havde udtømt alle andre muligheder.
Så det, der menes, er altså, at visdommen findes, men at den først ligesom Minervas ugle går på vingerne i sidste øjeblik.
Det får mig helt naturligt til at tænke på den her 3 måneders refleksionsperiode, fordi i Liberal Alliance har vi hele tiden vidst, at refleksionsperioden var en rigtig dårlig idé, og derfor kæmpede vores daværende socialordfører, fru Laura Lindahl, en brav kamp for at forhindre, at en helt oplagt dårlig idé blev gennemført.
Men Folketingets flertal har jo altid ret, i hvert fald hvis det selv skal sige det, og derfor blev den her helt oplagt dårlige idé, som vi var imod, gennemført.
Nu er tanken så blevet afprøvet i praksis, og den har vist sig at være lige så ringe, som vi mente under forhandlingerne.
Det er jo ikke nogen skam at benytte sin ret til at blive klogere, tværtimod.
Det er en ret, som man kunne ønske sig at mange mennesker benyttede meget oftere, end de rent faktisk gør.
Men nu er det Folketinget, der har valgt at benytte sig af retten til at blive klogere, og det bakker vi naturligvis op.
Tak for ordet.
Birgitte Vind (S), 2020-05-07:
Jeg synes ikke lige, at jeg fik svar på det med de tal.
Ordføreren nævnte, at de sidste tal viser, at refleksionsperioden er god.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2020-05-07:
De meldinger, der kommer fra forskellige organisationer, gør altid indtryk.
Vi taler om at værne om familierne, og vi taler om børnenes tarv, når vi taler om refleksionsperioden.
Der synes vi i Det Konservative Folkeparti, at det er vigtigt, at vi sikrer barnets tarv og sikrer familiernes stabilitet.
Det gør vi bl.a. ved at sige, at hvis man gerne vil skilles, er det fint lige at have en ekstra periode til at tænke sig grundigt om i, fordi det er så indgribende i både barnets og forældrenes liv at beslutte sig for at flytte hver til sit.
Det betyder for mange børn afsavn, og det betyder også meget bøvl i forhold til at blive enige om, hvordan og hvorledes det nye liv så skal være.
Derfor mener vi fra De Konservatives side, at det er vigtigt, at vi bevarer refleksionsperioden som en periode, hvor man lige får muligheden for at tænke sig om en ekstra gang.