Mattias Tesfaye (S), 2017-12-08:
Jeg skal starte med at beklage, at jeg kom for sent til behandlingen af lovforslaget, som jo er en udløber af den gymnasieaftale, som vi er meget glade for.
Det er et lovforslag, som vil give undervisningsministeren mulighed for at fastsætte et kapacitetsloft for de gymnasiale uddannelser, og vi støtter lovforslaget.
Med det her værktøj, der kan bruges til i højere grad at regulere de selvejende institutioner og sikre, at der er et bredt udbud af uddannelser i hele landet, tror vi, at vi tager et skridt i den rigtige retning.
Heldigvis får langt de fleste elever i dag opfyldt deres førsteprioritet, når de vælger gymnasium efter folkeskolen, og det er selvfølgelig godt.
Men der er også udfordringer forbundet med den måde, som eleverne fordeler sig på i dag.
For det første ser vi en stigende opsplitning mellem land og by, ofte drevet af en ulige konkurrence mellem typisk de store gymnasier i byerne og de mindre gymnasier i landdistrikterne.
Mange elever søger mod de store og attraktiv gymnasier tæt på cafeerne, selv om de måske bor tættere på et mindre gymnasium.
Det er en udvikling, der på sigt truer udbuddet af uddannelsessteder uden for de større universitetsbyer.
Det er særligt en udfordring omkring de større byer, hvor man efterhånden har gymnasier, hvor eleverne næsten udelukkende er fordelt efter deres families etniske herkomst.
I Socialdemokratiet er vi dybt bekymrede over begge tendenser, og vi ønsker at sikre et bredt og godt udbud af uddannelsesmuligheder i hele landet.
Vi ønsker, at eleverne går i skole med hinanden på tværs af kulturelle og etniske skel.
Derfor er der også behov for, at vi tager mere politisk ansvar for den her udvikling på gymnasieområdet, herunder elevfordelingen.
Med kapacitetsloftet får vi et godt og vigtigt redskab.
Kapacitetsloftet løser dog ikke alle udfordringer.
Vi har brug for flere redskaber i værktøjskassen og for at se tingene i en sammenhæng, f.eks. med den investeringsramme, vi for nylig har vedtaget, og de politiske intentioner, vi har, om, at flere skal vælge en erhvervsuddannelse.
Endelig er det helt afgørende, at problemstillingen omkring den etniske fordeling bliver taget mere alvorligt, end den gør nu af regeringen, og at den bliver adresseret af os her i Folketinget.
Vores opfattelse er lidt, at regeringen sidder på hænderne; at den har syltet den her sag i over et år, mens opsplitning mellem unge med dansk og unge med udenlandsk baggrund bare vokser og vokser.
Derfor ønsker vi også, at der bliver indført nogle nye fordelingsprincipper, der kan bidrage til en bedre elevfordeling, hvor ingen gymnasier som udgangspunkt har mere end 30 pct. elever med udenlandsk baggrund.
Det siger vi ikke, fordi elever med udenlandsk baggrund i sig selv udgør et problem, men fordi vi ikke vil have et parallelt uddannelsessystem, hvor elever med danske rødder går på nogle skoler, mens elever med forældre fra udlandet går på andre.
Vi skal gå i skole sammen.
Lovforslag nr. L 113, som vi behandler i dag, er langtfra løsningen på alle udfordringer – slet ikke i forhold til den etniske elevfordeling.
Men kapacitetsloftet kan være en del af løsningen, særligt i forhold til den geografiske balance, og derfor støtter Socialdemokratiet også lovforslaget, som det er fremlagt.
Det er et skridt i den rigtige retning, men ikke det sidste.