Rasmus Horn Langhoff (S), 2024-04-02:
Tak for ordet.
Det lovforslag, vi skal behandle nu, indeholder fem tiltag inden for psykiatriområdet.
Der er tale om tiltag, der bl.a. skal forbedre mindreåriges rettigheder, skabe mere tryghed for personalet og sikre et bedre samarbejde mellem myndigheder inden for psykiatriområdet.
Det er fem gode tiltag, som jeg lige kort vil gennemgå her.
Det første tiltag handler om at styrke retssikkerheden for unge patienter under 15 år.
I dag bliver det ikke betragtet som tvang, hvis en mindreårig modsætter sig en behandling, som forældrene har givet samtykke til.
Det bliver der lavet om på med det her forslag.
Helt konkret betyder det altså, at en mindreårig får ret til en patientrådgiver og får ret til at klage, altså en klar forbedring af mindreåriges stilling i vores psykiatri.
For det andet udvider vi med det her lovforslag muligheden for, at man lokalt kan skabe mere tryghed på de psykiatriske afdelinger og i ambulatorier.
Fremover vil det også være muligt at bruge metaldetektorer for at forhindre, at f.eks. våben smugles ind på psykiatriske afdelinger.
Vi har jo en trist episode i erindring fra for 4 år siden på retspsykiatrisk afdeling i Slagelse, hvor en 18-årig smuglede to skydevåben ind i en flødeskumskage og befriede en bandeleder fra retspsykatrien dernede og truede personalet og andre borgere.
Her giver vi nogle redskaber til, at det altså ikke er noget, der gentager sig.
Formålet er naturligvis at højne sikkerheden for både personale og patienter, og det er vigtigt at understrege, at det altså er op til en lokal beslutning, om man vil indføre de her metaldetektorer; så det er altså et ekstra værktøj, man får i kassen de steder, hvor der er brug for at styrke trygheden.
For det tredje bliver det med lovforslaget muligt for sundhedspersoner at videregive oplysninger til politiet i forbindelse med fælles udkørsel til patienter med psykiske lidelser.
Formålet er, at alle skal være klædt godt på til mødet med patienten, og at politi og sundhedspersoner sammen kan aftale den mest hensigtsmæssige tilgang, alt sammen for at undgå en konfliktoptrapning, hvis det er muligt.
Det er altså også et forslag, der skal gavne både myndigheder og især patienter.
For det fjerde bliver der ændret i reglerne om adgang til domstolsprøvelse og administrativ frihedsberøvelse og bæltefiksering, så der skabes mere gennemskuelige regler til gavn for patienterne.
Som reglerne er i dag, kræver det nemlig uenighed, altså en tvist mellem patient og region, før det er muligt at få prøvet en sag om erstatning ved retten.
Det vil altså sige, at hvis der ikke er en tvist, kan man ikke få prøvet en sag om erstatning, og det kan jo virke noget paradoksalt.
Derfor vil det altså fremover være muligt at få prøvet sin sag ved domstolene, altså uanset om der har været en tvist eller ej.
Som det sidste punkt bliver der også lagt op til en nærmere undersøgelse af den nuværende notatpligt, som skal foretages hvert 15. minut ved bæltefiksering af patienter.
Har vi fundet det rigtige interval med lige præcis hvert 15. minut?
Det bliver der lagt op til i lovforslaget at vi får kigget nærmere på, bl.a. ved at inddrage relevante patientorganisationer, inden vi laver en eventuel ændring.
Det synes vi der er sund fornuft i, og det kan vi altså også bakke op om i Socialdemokratiet.
Det er altså alt i alt en række fornuftige forslag, som styrker både retsstillingen for patienter og trygheden for medarbejdere og patienter.