runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2020-01-23:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg skal bare lige være sikker på, at jeg forstår det rigtigt, når ordføreren sagde, at man var med på at udfordre EU-retten i forhold til det her.
For vi er jo fuldstændig enige om, at det selvfølgelig skal være sådan, at man skal kunne tage en uddannelse og rejse over grænser – det gør læger fra tredjelande jo også.
Jeg tror, der er omkring 800 læger fra tredjelande og omkring 900 læger fra EU-lande – jeg ikke helt sikker på tallene – men det er to tilnærmelsesvis lige store grupper; så det kan jo lade sig gøre.
Og det, forslaget her handler om, er jo bare, at vi stiller de samme krav, uanset hvor du har taget din uddannelse, og det er så muligt, at det kommer til at karambolere med EU-retten.
Jeg skal bare forstå det rigtigt, i forhold til om ordføreren er enig i, at vi så må udfordre EU-retten, altså tage en sag ved EU-Domstolen, fordi hensynet til patientsikkerheden må stå over hensynet til EU-retten.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Nej, det har vi absolut ikke.
For her skal vi skelne i forhold til, hvor ansvaret for, at du kan sproget, ligger.
Så er det dig, der kommer til landet, som har et ansvar for, at du kan den kommunikation; det er dig, der har truffet beslutningen om at flytte.
Og når du har valgt det, hviler der også et ansvar på dig for at kunne kommunikere, og hvis ikke du kan det, skal du selv betale for det.
På samme måde her, hvor vi siger, at det er læger, som systemet stiller til rådighed, er det også systemets ansvar at betale for, at kommunikationen virker.
Så der er en grundlæggende forskel på, hvor ansvaret hviler, og hvor den økonomiske byrde så skal ligge.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2020-01-23:
Hvis der er brug for afklaring i det, behøver jeg ikke som socialdemokratisk ordfører at give tilladelse til det.
Venstre skal bare gøre, som man føler er bedst.
Men det er jo to lidt forskellige ting, og det, vi skal sikre – det, der er opgaven herinde, som jeg ser det – er, at der er klarhed, og at der er information, som er lettilgængelig på det her kritiske tidspunkt, hvor man lige pludselig står med en alderssvækket ældre, som måske får et anfald eller er på vej til at dø, altså at man dér kan få hurtig adgang til den her information, uanset hvor man er henne i plejesektoren eller sundhedssektoren.
Det er det, vi skal sikre.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Jeg er også kendt for at fatte mig i korthed, så det kan jeg også gøre her.
Vi er grundlæggende positive over for lovforslaget.
Vi ser absolut ikke, at vi har behov for at trække det i en mindre liberal retning.
Tværtimod er der nok nogle steder, hvor vi godt kunne skrue en anelse mere på det, men det tager vi i udvalgsarbejdet.
Grundlæggende er vi positive over for det her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-01-23:
Det ved jeg ikke.
Jeg har aldrig haft aktier i Sovjet.
Jeg tilhører den del af venstrefløjen, som har været meget frit tænkende, og jeg var også nede, da Berlinmuren blev væltet, og jeg var med til at vælte den mur.
Det der fjendebillede, som hr. Ole Birk Olesen har, har jeg ikke, men jeg har da noteret mig, at hr. Ole Birk Olesen til enhver tid vil forsvare liberalismen, og at man skal have flest mulige rettigheder, som er koblet sammen med de penge, man kan købe ting for.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-23:
Så stikker den sovjetisk inspirerede centralkommandoøkonomi jo igen sit fjæs frem hos Enhedslisten.
Det er Enhedslisten, der skal bestemme, hvilke boliger folk skal have derude.
Så selv om der er en udlejer, der gerne vil sælge til en lejer, og der er en lejer, der gerne vil købe hos udlejeren, siger Enhedslisten: Vi ved bedre; det der skal for tid og evighed være en lejebolig.
Det skal være forbudt for udlejer og lejer at lave det arrangement, at udlejer sælger til lejer.
Er det ikke rigtigt?
Det er sovjettankegangen om igen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-01-23:
Vi synes, at det er rigtig godt, hvis de mennesker ikke bare klumper sig sammen i de kommuner, hvor der står faldefærdige boliger.
Vi synes faktisk, at det er positivt, at der i samtlige kommuner er billige udlejningsboliger, sådan at de mennesker med de dårligste indtægter faktisk har mulighed for at leje noget.
Vi er altså i en virkelighed, hvor det ikke er alle mennesker, der bare lige kan gå i banken og sige: Jeg vil gerne lige have et lån, så jeg kan købe en bolig.
Dér er vi desværre ikke.
I Enhedslisten arbejder vi for mere lighed i samfundet, og det vil vi gerne frem til.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-23:
Grunden til, at det er rart med et blandet boligmarked, er, at danskerne er forskellige.
Nogle vil gerne bo i ejerbolig, andre vil gerne bo i lejet bolig.
Det afhænger meget ofte af, hvor lang en tidshorisont man har på det at bo.
Hvis man kun forventer at skulle bo i en bolig i kort tid, er det klart en fordel at leje den.
Hvis man forventer at skulle bo i den i lang tid, kan det for nogle være en fordel at eje den.
Hvis man nu bor i en bolig og udlejer gerne vil sælge den til en og man gerne vil købe den, har efterspørgslen jo vist, at det er en ejerbolig, der er behov for.
For det er det, som både lejer og udlejer gerne vil.
Nils Sjøberg (RV), 2020-01-23:
Jeg kan så meddele, at De Radikale støtter forslaget.
Det gør vi sammen med SF og Alternativet.
Så jeg håber, at det var nogenlunde det, hr. formand.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-01-23:
Tak for det.
Vi har en ejerlejlighedslov, som blev til i 1966, og som kun har haft 26 lovændringer i løbet af de 54 år, den har eksisteret.
Den tidligere regering tog derfor initiativ til at nedsætte en arbejdsgruppe, der skulle kigge på lovgivningen og gennemgribende rette den til dér, hvor der var behov for det.
Og det er der kommet en lang række gode forslag ud af, som lovforslaget her indeholder.
Bl.a. glæder det mit landdistriktshjerte, at det nu er muligt at oprette ejerlejligheder i erhvervslejemål med flere bygninger, herunder også tidligere landbrugsejendomme, hvor jorden er solgt fra.
Der er også to områder, som jeg i hvert fald har fået borgerhenvendelser på, hvor de var lidt bekymrede, fordi de mente, at her var vi på kant med grundloven.
Det er vi bestemt ikke, men det er de områder, der handler om den private ejendomsret.
De er begge nævnt af de tidligere ordførere.
Det ene er jo det, der handler om, at der i sager om grov misrøgt kan tages beslutning af ejerforeningen – for selvfølgelig at tage det samlede hensyn til ejerforeningen og de øvrige beboere – om at ekskludere beboeren, hvilket så skal bringes for en domstol.
Og det andet handler om, at ejerforeningen skal have adgang til ens lejlighed, i tilfælde af at der skal foretages reparationer eller tilsyn, og om, at dette skal varsles, men at ejerforeningen i tilfælde af pludselig opstået skade kan komme ind i lejligheden øjeblikkeligt.
Og de to ting kan vi sagtens støtte, for de tjener jo begge et højere formål og en hensyntagen til de øvrige beboere generelt.
En anden ting er, at man med lovgivningen her kan fravige helt urimelige beslutninger, der er truffet på generalforsamlinger.
Det kan jo f.eks. tænkes, at man har en ejendom med seks ejerlejligheder, hvoraf de fire ejes af samme familie, som derfor udgør en majoritet i ejerforeningen, og at den familie så f.eks. beslutter, at de her fire matrikler skal undtages fra at betale til fælleskassen.
Og så er det jo fint, at man kan gå ind og sanktionere imod de beslutninger, hvis de fraviger helt.
alt i alt er vi i Dansk Folkeparti glade for, at der med lovforslaget samles op på en masse problematikker, som der jo har været feedback på gennem årene, og som har eksisteret rundtomkring.
Og vi er også glade for den liberalisering, der gør det muligt at opføre flere ejerlejligheder i erhvervsbygninger.
Tak for det.
Heidi Bank (V), 2020-01-23:
Tak for ordet.
Det lovforslag, vi behandler her i dag, er en opfølgning på det arbejde, som den tidligere Venstreledede regering igangsatte i 2016.
Den Venstreledede regering nedsatte et udvalg om ejerlejlighedsloven, der fik til opgave at komme med forslag om en modernisering af ejerlejlighedsloven.
Venstre støtter, at der imødekommes en opdatering af reglerne om en normalvedtægt for ejerforeningerne.
Vi har brug for opdaterede normalvedtægter, der er relevante og operationelle, så mulige tvister og konflikter i ejerforeningerne kan undgås, og så bestyrelsesarbejdet gøres lettere.
Venstre støtter også, at det bliver gjort klarere, hvornår en opdeling kan ske, samtidig med at der sker en lempelse i reglerne herfor.
Vi har brug for flere ejerboliger, og det bidrager en modernisering af ejerlejlighedsloven til.
Alt i alt er lovforslaget til gavn for beboere i ejerforeninger og ejere af ejerlejligheder, til gavn for udbuddet af ejerlejligheder og dermed boligsøgende borgere, der drømmer om egen ejerlejlighed.
Venstre hæfter sig specielt ved indførelse af generalklausulen i loven, der styrker borgernes rettigheder og giver mulighed for at se bort fra helt urimelige generalforsamlingsbeslutninger, og muligheden for sanktioner i form af bod eller eksklusion over for en ejer, der groft misligholder sine forpligtelser over for de øvrige ejere i ejendommen.
Igen styrker vi borgernes rettigheder.
Ophævelse af størrelseskravet på 85 m² for nyetablerede lejligheder ved opdeling af blandede beboelses- og erhvervsejendomme giver mulighed for flere mindre boliger.
Dem er der stort behov for, ikke mindst i vores største byer.
Venstre er desuden enig i, at det er vigtigt at opretholde et blandet boligudbud, så vi både har leje-, andels- og ejerboliger.
Det var bemærkningerne herfra.
Henrik Møller (S), 2020-01-23:
Vi tager gerne imod opfordringen til den dialog og den snak, som vi skal have.
Det er jo et spørgsmål, kan man sige, om de ejere, der har de her bygninger, og om muligheden for at kunne realisere det efterfølgende i forhold til det her.
Men vi ser også frem til den snak i udvalget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-01-23:
Jeg ser da frem til at fortsætte den dialog, for jeg kan godt følge, at der kan være nogle byer, som har nogle tiloversblevne erhvervslejemål, nogle butikker, som står tomme, og at man gerne vil noget andet for at sikre liv.
Og det vil vi egentlig gerne være med til at sikre, men hvorfor koble det sammen med, at man så får to udlejningsboliger, som bliver til to ejerlejligheder?
Den kobling bryder vi os ikke om, og den ser vi altså meget frem til at drøfte videre i udvalget, i forhold til om vi ikke kunne finde frem til en ændring af det her lovforslag, som kunne sikre, at der ikke kommer så mange ejerlejligheder ud af det, altså hvor det er udlejningsboliger, der bliver nedlagt for at blive gjort til ejerlejligheder.
Henrik Møller (S), 2020-01-23:
Jeg vil sige, at udgangspunktet fra vores side jo sådan set lidt har været at, jeg var lige ved at sige, genskabe byerne forstået på den måde, at det, vi i hvert fald har oplevet, jo er, at det mange steder er blevet spøgelsesbyer, fordi de her erhvervslokaler i og for sig ikke kan udlejes med den udvikling, der har været.
Og der tror vi på, at vi kan genskabe de byer igen ved at give den her mulighed.
Så vi deler ikke helt hr. Søren Egge Rasmussens bekymring.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-01-23:
Nu er det jo vælgerne, der har sammensat Folketinget, og det synes jeg da man skal have respekt for.
Det er så et mere venstreorienteret flertal, der er, end hr. Ole Birk Olesen kan lide, og vælgerne var endda så gavmilde at give Liberal Allicance 4 mandater, hvilket så af forskellige årsager er skrumpet lidt i antal.
Men man må jo ligesom acceptere, at der er et valgresultat.
Det kan jeg slet ikke forstå at ordføreren sætter spørgsmålstegn ved.
Så vil jeg også glæde mig over, at hr. Ole Birk Olesen ikke nåede at lave det her lovforslag, for jeg kan forstå, at det så var blevet mere liberalt.
Vi har sådan set en rapport fra udvalget om ejerlejlighedsloven.
De barslede med en rapport, åbenbart i marts 2018.
Jeg vil glæde mig over, at den liberale hr. Ole Birk Olesen ikke nåede at lave et lovforslag ud fra den og vi så har mulighed for at lave en implementering af lov om ejerlejligheder, som er mindre liberal end det, som hr. Ole Birk Olesen havde ønsket sig.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-01-23:
Ja, det er en konservativ, der roser det liberale.
Sådan kan det jo også ske nogle gange.
Men i forhold til andelsboligerne vil jeg sige, at det er klart, at der eksisterer en stor del af andelsboliger, som er bygget i 1990'erne, især i den daværende kvoteordning, og som ligger i mindre byer, typisk i rækkehusbyggerier.
Det giver selvfølgelig også mening.
Hvis man tager til Lersø Park Allé på Østerbro, står der fire store højhuse med andelsboliger, hvor 100 m² koster 3 mio. kr.
Det er jo klart, at hvis det blev lavet til en ejerlejlighed, ville prisen jo være højere end 3 mio. kr., så det er der selvfølgelig mange der gerne ville gøre.
Mona Juul (KF), 2020-01-23:
Tak for det, og tak til ministeren for præciseringen af, hvordan det tidligere har været.
Det er jeg rigtig glad for.
Det er bare ikke de meldinger, jeg har fået i forhold til andelsboliger andre steder end i de større byer.
Så lad os dykke ned i det i udvalgsarbejdet og se, om der er nogen, vi kommer til at stå og gøre noget forkert ved, fordi vi simpelt hen ikke får sikret, at de tomme boliger, som de skal hæfte for solidarisk, ikke bliver en udfordring.
Men jeg har respekt for den liberalisering, der er i lovforslaget, og som jeg jo er lidt mere glad for, end hr. Søren Egge Rasmussen er.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-01-23:
Ja, vi er jo fuldstændig enige om, at hvis det er sådan, at man ikke har en bolig og ikke kan finde en bolig, så er det kommunens opgave at sørge for, at man bliver anvist en bolig.
Og det er jo netop derfor, vi også er enige om, at der er en stor styrke i at have en stærk almen boligsektor.
Men hvis man ser ud over landet og ser på, hvad det eksempelvis koster at købe en lejlighed eller et lille hus i Vestsjælland, hvor jeg kommer fra, eller på Lolland, Falster eller andre steder i landet, så er det jo tit billigere samlet set.
Så er det selvfølgelig rigtigt nok, at hvis man f.eks. er på kontanthjælp, kan man ikke gå ned i banken og låne til det, men hvis man har selv et lavt betalt job, vil man kunne gå ned i banken og låne til meget billige penge, sammenlignet med hvad nogle udlejere vil tage i husleje, hvis de lejer boliger ud til de samme mennesker.
Og der tror jeg også, at Enhedslisten vil være enig med mig i, at så er det bedre, at folk selv får den besparelse, end at vedkommende, der ejer huset, får besparelsen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-01-23:
Jamen altså, Enhedslisten er med på at ophæve kontanthjælpsloftet og den lave integrationsydelse og andre fattigdomsskabende ydelser
, sådan at flere mennesker kunne have et, hvad skal man sige, friere valg i deres liv.
Vi står jo over for den situation, at der er en del ret fattige mennesker i Danmark.
Og nogle har også bare været uheldige.
Så jeg synes, konklusionerne kommer for hurtigt i forhold til at forsvare det her lovforslag.
Og jeg ser virkelig frem til, at vi får kigget lidt dybere i det og får kigget på, om ikke man kan lave noget, der er bedre end at nedlægge så mange udlejningsboliger, som der er lagt op til.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-01-23:
Først og fremmest vil jeg sige, at det lovforslag, der ligger her, er baseret på det, som udvalget var enige om.
Og som jeg husker det, er det her lovforslag også det, som bl.a. LLO og KL har tilsluttet sig – to organisationer, som modsatte sig at fjerne de tre resterende opdelingsforbud, altså opdeling for bl.a. andelsboliger og småhuse med over to lejligheder.
Så som jeg forstår det, er det med bl.a. LLO's billigelse.
Men spørgsmålet om, hvorvidt det er for liberalt, vil jeg egentlig gerne udfordre – altså, jeg ved ikke, om det er mere liberalt at bo i en beboelsesejendom, hvor der er en ejer af ejendommen, som tjener penge på ens beboelse, har en forrentning, end det er selv at eje sin bolig og så selv have den eventuelle gevinst, som der kan være ved at bo i en lejlighed.
Altså, jeg kan ikke se, hvorfor den ene ting er mere liberal end den anden.
Er det mere liberalt at eje sin lejlighed, end det er at bo hos en, der ejer et stort hus med lejligheder i?
Det kan jeg ikke se.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-01-23:
Det er jo interessant at gå tilbage og se, hvad der står i den her rapport fra 2018, hvor der bl.a. er en udtalelse fra Lejernes Landsorganisation, som finder særlig anledning til at udtale, at ejerlejlighedslovens forbud mod opdeling af ikkefredede bygninger opført den 1. juli 1966 eller tidligere i ejerlejligheder fastholdes for at sikre en blandet boligmasse og beboersammensætning i byerne, tilstrækkeligt med boliger i byerne, der kan betales af singler og folk med lavindkomster, lejeboliger i byerne, hvor beboerne har tryghed og indflydelse på deres egen bolig.
Jeg synes, der er god grund til at skrue lidt ned for liberalismen i det her lovforslag.
Og jeg synes altså, at 6.000 udlejningsboliger, som der er en risiko for bliver til ejerlejligheder, er meget at miste, og jeg synes, der er god grund til at kigge dybere i det her, for billedet er helt sikkert forskelligt ud over landet.
Men der må være en del steder, hvor det faktisk er en fordel, at de her udlejningsboliger fortsat er der.
Kan ministeren ikke se det?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-23:
Jamen det er klart, at propper man et milliardtilskud ind i en bestemt type bolig, så vil folk gerne have del i det milliardtilskud.
Men det betyder da ikke, at man, hvis man selv skulle finansiere sin almene bolig, i stedet for at den skal finansieres af ens nabo eller af nogle i en anden by, så nødvendigvis gerne ville bo i den bolig, hvis ikke det var, fordi den var meget billigere, end den skulle være.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-01-23:
Hvis nu man skulle lytte til borgerne – det vil jeg sådan set meget gerne, og det var det, som ordføreren var inde på i sit første indlæg – så burde man jo se på, hvor mange mennesker der står på venteliste til at få en almen bolig.
Der må man sige, at markedskræfterne ikke lever op til at bygge det, der er behov for.
Der burde jo bygges langt flere almene boliger, hvis man kigger på de ventelister, der er.
Der er simpelt hen nogle markedskræfter der, som ikke fungerer, og som skal suppleres af, at der tages politiske beslutninger i nogle kommuner.
Der må man bare sige, at hvis man skal lytte til befolkningen, så skal der jo bygges flere almene boliger og ikke laves alt mulig liberalisering og nås frem til at have ejerlejligheder over det hele.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-23:
Nu skal det jo siges, at ejerlejlighedsloven i min tid som boligminister ikke hørte under boligministeren, men under erhvervsministeren.
Ejerlejlighedsloven er blevet flyttet over til boligministeren.
Så det ville have været erhvervsministeren, der under vores regering skulle have fremsat et lovforslag.
Så til det her med, at der er et flertal i befolkningen, der har stemt på de her partier: Det er jo fuldstændig rigtigt.
Jeg går ind for demokrati på den måde, at de beslutninger, vi træffer i fællesskab, nødvendigvis skal besluttes af flertallet.
Jeg ønsker da ikke, det skal besluttes, om man må have lov til at have røde seler på, eller hvordan man skal klippe sit hår – eller hvilken bolig man skal bo i.
Det synes jeg da at borgerne skal bestemme.
Derfor er der da grænser for, hvad flertallet må bestemme.
Og jeg synes, at det flertal i Folketinget, som, ja, fuldt korrekt er blevet valgt af et flertal i befolkningen, da burde overveje, om det egentlig er flertallets ret at bestemme, hvilken form for bolig folk skal bo i.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-01-23:
Jeg er sådan set enig i, at der er dele af det her lovforslag, som har nogle rigtig gode elementer.
Der ligger jo en rapport bag det her lovforslag, og i den rapport er det sådan set præciseret, at det er over 6.000 boliger, som i øjeblikket er lejeboliger, og som med det her lovforslag kunne blive til ejerlejligheder.
Nu fremhævede ordføreren jo, at vi gerne skulle have nogle blandede byer, og det lyder sådan lidt modsætningsfyldt, fordi vi i øjeblikket sådan set har nogle udlejningsboliger.
Det er nok typisk i nogle provinsbyer, at man har sådan nogle bygninger, hvor der er noget erhverv og så to boliglejemål, og hvor det jo er en del af den forholdsvis billige udlejningsboligmasse.
Og med det her er der jo lagt op til, at det kan blive ejerlejligheder.
Kan ordføreren ikke se, at det sådan set kunne trække i den forkerte retning med hensyn til at have blandede byer?
Peder Hvelplund (EL), 2020-01-23:
Jamen selvfølgelig vil vi være med til at prøve at få Sundhedsstyrelsen til at ændre vejledningen.
Men det er jo det, der har været prøvet, og fortolkningen har været ganske tydelig, altså at med den lovtekst, der er, har man netop ændret vejledningen, sådan at den er kommet til at se ud, som den gør i dag.
Så kan vi godt sige, at det var dumt, og at det skal de gøre om.
Og det er jo det, vi er i gang med at gøre i det forhandlingsforløb, der er sat i gang.
Liselott Blixt (DF), 2020-01-23:
Vi ønsker blot, at vi får ændret den vejledning, der ligger.
Og der spørger jeg: Vil Enhedslistens ordfører være med til, at vi prøver at få Sundhedsstyrelsen til at ændre den vejledning, der ligger?
Peder Hvelplund (EL), 2020-01-23:
Ja, som det ser ud lige nu, for jeg synes, det er fuldstændig relevant, at man som myndig, habil borger kan træffe den her beslutning.
Altså, det ville være mærkeligt, hvis man skulle sætte en aldersgrænse ind for, hvornår man må træffe den her beslutning.
Det, der er muligheden med den løsning, vi er ved at finde frem til her, er jo netop, at man via NemID kan gå ind og træffe en beslutning om, hvordan man ønsker at blive behandlet som ældre.
Det kan du gøre som 18-årig, og det kan du også vente med at gøre, til du bliver 45 år eller 65 år.
Det er fuldstændig op til borgeren selv.
Men det skal da være sådan, at vi giver mulighed for, at når du er myndig og habil, kan du træffe den beslutning, hvis det er noget, du føler behov for.
Folk kan jo stå i meget forskellige livssituationer og også tænke: Lige nu, i den livssituation, jeg er i, er det det fornuftige valg – så kan jeg altid ændre det senere.
Liselott Blixt (DF), 2020-01-23:
Jeg vil starte med at sige, at vi ikke kan tilslutte os et lovforslag, der gør, at man som 18-årig kan sige, hvordan man vil have det som alderdomssvækket.
Så det bliver uden os, uden et forlig sammen med Dansk Folkeparti.
Derfor vil jeg gerne høre, om det her så er noget, man vil stemme nej til, når det kommer til anden behandling.
Nils Sjøberg (RV), 2020-01-23:
Selv tak, og tak for initiativet med behandlingstestamentet.
Liselott Blixt (DF), 2020-01-23:
Jeg er rigtig glad for ordførerens melding.
Jeg er også glad for behandlingstestamentet.
Derfor er det også der, vi ser at det er naturligt at det bliver lagt, i og med at det er der, man går ind og ønsker, hvordan man vil behandles, når man ikke selv kan svare.
Men tak for medholdet.
Nils Sjøberg (RV), 2020-01-23:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er helt enig med Liselott Blixt i, at vi ikke skal vente ret længe.
Det er også derfor, jeg selv i mine spørgsmål til ministeren har gjort opmærksom på behandlingstestamentet.
Spørgsmålet er måske egentlig, når der skal laves en større evaluering og undersøgelse af det her, om vi faktisk kan bruge behandlingstestamentet, som jo giver mulighed for at ønske, at man ikke ønsker genoplivning, såfremt man får hjertestop.
Spørgsmålet er egentlig, om det, der mangler, er information; om borgerne ved nok om, at det findes; om det er en indlysende information.
Det kunne være vigtigt, at både borgere og de medarbejdere, som arbejder med borgerne – det kunne være sosu-assistenter, sygeplejersker, læger osv. – rent faktisk havde adgang til det her.
Så måske er det et spørgsmål om, hvordan vi kan bruge det, vi faktisk har etableret, til at udvikle det og gøre det bedre i stedet for at opfinde noget nyt, som måske allerede er opfundet.
Så for os er det et spørgsmål om at finde ud af, om det fungerer godt nok, herunder bl.a. behandlingstestamentet.
Men vi har ikke ret meget tålmodighed på det her område.
Der skal ske noget.
Det er vigtigt at respektere den enkeltes liv.