runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-05:
Tak for det.
Det er jo ikke længe siden, der blev indgået aftale om en ny naturpakke, som kommer til at udlægge, mener jeg, 25.000 ha både urørt skov og biodiversitetsskov.
Det er et meget, meget vigtigt redskab, for vi ved, at rigtig mange af vores truede arter lever lige præcis i skovene.
Det bliver en udfordring også at få de private skovejere med på det her, for vi ved, at meget af den mest værdifulde skov er på private hænder.
Der har den fået lov til at stå i mange år, og det har givet en værdifuld natur.
Nu skal vi finde en samarbejdsmodel for udlægning af den her urørte skov, som forhåbentlig kan bane vej for, at vi i fremtiden kan få endnu mere urørt skov.
For jeg er sådan set enig med spørgeren i, at det da er at foretrække, hvis vi kan nå dertil.
I regeringsgrundlaget ligger der jo også de her nye naturmål for 2020 og 2030, og det er mål, der er ment til den særlig sårbare danske natur, hvor vi virkelig har et biodiversitetshensyn at tage.
Så det glæder jeg mig rigtig meget til at vi skal til at folde lidt mere ud.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-12-05:
Nu havde jeg alle mulige enormt kække bemærkninger, jeg ville være kommet med efter talen, men så har der været en spisepause, hvor det hele er forsvundet.
Så nu går jeg i stedet for lige til sagen og spørger ind til vores natur.
Der står jo i regeringsgrundlaget, at man vil standse tilbagegangen i biodiversitet, hvilket vi jo har forpligtet os til med 2020-målene.
Og så kunne jeg godt tænke mig at høre, om der er lidt mere på vej.
For vi ved, at regeringen foreslår +13.000 ha, men at forskerne ligesom siger, at hvis vi skal stoppe tilbagegangen i biodiversitet, så skal vi have op imod 75.000 ha fri natur.
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-05:
Der var jo en kreds af partier, der indgik en aftale om, at der skulle ske en evaluering af offentlighedsloven.
Der er ikke noget, der har ændret på det.
Den evaluering skal fortsat finde sted.
Men det er bare givet, at når den evaluering skal finde sted, skal vi i hvert fald se på paragraffen omkring ministerbetjening, så derfor er man jo kun bedre stillet nu, end man var før.
Så vil jeg i øvrigt rose mine konservative ministerkollegaer for at have mod til at se på offentlighedsloven i en situation, hvor de selv træder ind i regeringen.
Ofte ser man jo ellers, at det går den modsatte vej.
Til det sidste spørgsmål: Det kan jeg simpelt hen ikke svare på, for det har jeg ikke spurgt vores ministre om.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-12-05:
Det er fuldstændig korrekt, at det, man lavede, var, at overførslerne blev reguleret mindre, de kom ikke til at stige så meget, men det er den samme mekanisme.
Jeg må så forstå – det er så et element i den tidligere regerings 2025-plan, nemlig at det skal fortsætte frem mod 2025 i stedet for at stoppe i 2023 – at man måske er enige i SF, det vil være godt.
Men det er den samme mekanisme.
Det, at de ikke kom til at stige så meget, betyder, at beskæftigelsen vil vokse i forhold til alternativet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-12-05:
Jeg kan høre, at Venstres ordfører ikke er helt opdateret på, hvad der skete, efter regeringen lavede sin 2025-plan.
Vi lavede bl.a. en PSO-aftale sammen med regeringen for netop at skabe nogle arbejdspladser, og Venstre og SF var med i den aftale – bare så ordføreren ved det.
Når det gælder om at få folk i arbejde, er jeg enig.
Jeg mener, det er helt afgørende for at bryde den negative sociale arv, at man kommer i uddannelse og arbejde, men man skal jo være opmærksom på, at det for de her mennesker kræver noget forskelligt.
Det er ikke nødvendigvis sikkert, at de kommer i arbejde, fordi du tager deres ydelse fra dem.
Sidst I var i regering og indførte et kontanthjælpsloft, kunne vi se, at det ikke var det, det medførte.
Vi fik 50.000 flere fattige børn i Danmark under den tidligere regering, der indførte kontanthjælpsloftet, men folk kom ikke i arbejde.
Jeg har sådan glædet mig til, at hr. Olsen tog ordet – det er måske en intern joke.
I forhold til det her med overførslerne er det jo ikke korrekt, hvad hr. Olsen siger.
Det er jo ikke sådan, at vi accepterede lavere overførsler.
Nej, vi lavede en skattereform, hvor overførslerne stadig ville stige, ikke med det samme indeks fremadrettet, men de ville stadig væk stige.
Det er for det første ikke rigtigt, når hr. Joachim B. Olsen påstår, at de skulle være lavere.
For det andet er det heller ikke korrekt, at vi sænkede topskatten.
Nej, vi flyttede nogle ud af topskatten – nogle af de mennesker, som f.eks. er sygeplejersker, som er murere, som er nogle af dem, der har de hårde jobs i Danmark, som lige lå på grænsen; der flyttede vi den opad.
Og jo, man kunne diskutere, om pengene kunne være brugt bedre, det kunne de nok, men vi afskaffede altså kontanthjælpsloftet, vi afskaffede 225-timersreglen, fordi vi ikke mener, at man skal fattiggøre folk på kontanthjælp.
Og når I genindfører det, er det da klart, at jeg er uenig i det.
Louise Schack Elholm (V), 2016-12-05:
Det, der har den største betydning for, om børn får en uddannelse og et arbejde, er, om deres forældre har fået en uddannelse og har et arbejde, og et kontanthjælpspar med to børn får 23.000 kr. udbetalt hver måned, så det er nogle lidt andre tal end de 9.000 kr.
Jeg ved ikke, hvordan ordføreren når frem til de 9.000 kr.
23.000 kr. får man udbetalt hver måned.
Jeg mener, det vigtigste er, at man kan skaffe sig et arbejde.
Nu spurgte SF's ordfører jo om, hvad det er for nogle initiativer, der er taget.
Men man har jo f.eks. ikke taget vel imod 2025-planen, som skulle skabe vækst i Danmark og sikre arbejdspladser.
Det er jo nogle af de ting, der skal til, for at der rent faktisk kan opstå arbejdspladser rundtomkring i hele landet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-12-05:
Vi er en del af vækstplanen fra 2014, og vi er en del af vækstplanen fra 2015 sammen med Venstre, så jeg er en lille smule forvirret, men det må ordføreren opklare i sit andet spørgsmål.
Lad os lige prøve at pille tingene fra hinanden.
Hvad er det egentlig, vi taler om man har tilbage i hånden?
Hvis man f.eks. er kontanthjælpsmodtager med to børn og har betalt sin ydelse, står man tilbage med lidt under 9.000 kr. i hånden.
Det kan godt være, at det i fru Louise Schack Elholms verden er fyrsteligt, men det er det ikke i min verden.
Hvis man sammenligner det almindelige privatansatte og funktionærer, snakker vi om et disponibelt beløb på 22.000 kr.
Det er bare for at have nogle ideer om proportionerne.
Der er virkelig forskel på det her, og børn, der vokser op i fattigdom, har sværere ved at bryde den negative sociale arv, end børn, der ikke gør det.
Louise Schack Elholm (V), 2016-12-05:
Fru Pia Olsen Dyhr har harceleret mod kontanthjælpsloftet, og jeg synes, at et af de største sociale problemer i Danmark, er den negative sociale arv.
Og det er, når folk i generation efter generation ikke formår at blive en del af samfundet ude på arbejdsmarkedet.
Det, vi kan se hjælper børn bedst med at få en uddannelse og et arbejde, er, at deres forældre er i arbejde.
Så hvorfor vil SF hellere fokusere på, at man får så store ydelser, så det ikke kan svare sig at arbejde, fremfor at man får nogle ydelser, så det rent faktisk kan svare sig at arbejde?
Og hvorfor ønsker man ikke at deltage i nogen af de her vækstfremmende initiativer, som sikrer, at vi får flere arbejdspladser i Danmark?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-12-05:
Det er SF bestemt villig til.
Vi mener jo, at jo flere af Folketingets partier, der bliver enige om, at de ikke er interesseret i at udlicitere den borgernære velfærd jo bedre.
Og det ville være fint, hvis enigheden ikke kun var i det, man kan kalde centrum-venstre, men også rakte helt over til Dansk Folkeparti.
For så ville regeringen ikke kunne finde et flertal i Folketinget, og det tror jeg ville være rigtig godt både for vores ældre og for vores børn og for vores syge.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-05:
Det er jeg rigtig glad for, for som sagt tror jeg, det her bliver et vigtigt spørgsmål.
Derfor vil jeg egentlig også bare spørge, om vi ikke fra Enhedslistens og i hvert fald SF's side og forhåbentlig også med andre partier kan love hinanden, at det her ikke er noget, der kommer til at ske i stilhed.
Og at vi lover hinanden, at vi også sammen med fagbevægelsen og andre frem mod de kommuneaftaler, der skal laves, hvor regeringen jo formentlig vil presse på for at tvinge kommunerne til at udlicitere, må forsøge at opbygge mest mulig diskussion om det her for at undgå, at vi skal ud i de svenske tilstande, som vi har set.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-12-05:
Jeg synes, det ville være rigtig skidt at udlicitere den borgernære velfærd.
Der har været tale om virksomheder, som er blevet kørt af kapitalfonde.
Og når de har hevet pengene ud af virksomhederne, har eleverne stået uden undervisning, og de ældre har stået uden den nære omsorg.
Det kan vi ikke være bekendt.
Man behøver ikke kun at gå til Sverige, som jo ellers er Liberal Alliances himmerige, har jeg noteret mig.
Man kan jo bare gå til Danmark, for der er flere kommuner, der under den tidligere VK-regering var tvunget til at udlicitere visse dele af deres ældrepleje, og det har de ældre kunnet mærke, f.eks. de steder, hvor selskaberne er gået konkurs og de ældre ikke har fået den pleje, de har krav på.
Det er SF ikke villig til at gøre.
Morten Østergaard (RV), 2016-12-05:
Der står, at grundskylden fastfryses, indtil de nye regler træder i kraft.
Men det vil sige, at det, vi kan regne med, er, at når der står i regeringsgrundlaget, at det er med afsæt i det her udspil om tryghed for boligejerne, så er det også det, der i dag er Det Konservative Folkepartis politik.
Altså at når de nye regler træder i kraft, stiger både ejendomsværdiskatten og grundskylden igen, skattestoppet er en fjern fortid, og man kommer ind i det som mange, der ikke er på valg, men som uafhængigt betragter dansk økonomi, har anbefalet i mange år, nemlig at boligskatterne løbende udvikler sig.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-05:
Tak, og tak for en rigtig god tale.
Jeg synes da, det lyder, som om der er basis for et godt og stærkt samarbejde om at få væltet den nye regering så hurtigt som muligt.
Noget af det, jeg har været lidt optaget af her i debatten, er spørgsmålet om privatisering og udlicitering, som er noget af det, der i hvert fald skræmmer mig mest i det regeringsgrundlag, der foreligger, med de erfaringer, vi har set i andre lande, altså særlig på velfærdsområdet, hvor det jo er gået fuldstændig galt.
I Sverige har de jo rullet det den anden vej igen, efter at der kom en ny regering.
Derfor vil jeg egentlig bare spørge lidt ind til SF's holdninger til det her, for under VK-regeringen var vi meget enige.
Altså, det er fint nok med selvejende og ideelle institutioner, men det her med at kunne trække profit ud f.eks. til kapitalfonde eller aktionærer eller skattely, som vi har set i Sverige, vil vi ikke.
Så mit spørgsmål er egentlig bare: Hvor står SF i dag?
Jeg kan høre, at der er nogle af de andre partier, der har flyttet sig lidt siden.
Er man stadig af den opfattelse, at når vi kommer til kernevelfærden, den borgernære velfærd, så skal det ikke være muligt at trække penge ud?
Vi kender det fra friskolesektoren.
Hvad er SF's holdning i dag til det her?
Henrik Dahl (LA), 2016-12-05:
Tak for talen, som ledte mine tanker hen på et kapitel i en roman af Charles Dickens, som han dog forkastede, fordi det var for deprimerende.
Sidste år var jeg med til at stemme for finansloven, og den havde et budget på cirka 1.100 mia. kr.
Nu har vi hørt, hvilke forfærdelige ulykker der har regnet ned over Danmark i 2016.
Mit spørgsmål er: Hvor er pengene blevet af?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-12-05:
Jeg er ked af, at hr. Henrik Dahl ikke var til stede, da jeg startede min tale.
Og jeg startede faktisk min tale med at sige, at jeg var ganske enig med statsministeren i beskrivelsen af tingenes tilstand og ønsker for fremtiden, altså at vi er et godt land at leve i og der sker mange gode ting.
Men jeg gjorde også opmærksom på de ting, der ikke sker i Danmark, og på, hvor vi vælger at prioritere og bruge kræfterne.
Vi kommer ikke til at leve af Nordsøolien eller andet, vi kommer til at leve af viden.
Og hvis vi ikke prioriterer uddannelse, skyder vi os selv i foden.
Så det at lave besparelser i uddannelsessystemet synes jeg er forkert.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-12-05:
Tak for det.
Da SF sad i regering, nedregulerede man overførselsindkomsterne, det bidrog til beskæftigelsen – lavere overførselsindkomster bidrog til beskæftigelsen.
Det mente SF, da de sad i regering, ligesom SF mente, at når folk blev løftet ud af topskatten, bidrog det også til beskæftigelsen.
Man tog ære for, at man havde gennemført en lang række reformer, som man mente øgede beskæftigelsen.
Reformer, som jeg lige har nævnt, lavere overførsler, flere ud af topskatten, man lavede en kontanthjælpsreform, som drastisk reducerede kontanthjælpen for de unge under 30 – alt sammen øgede det beskæftigelsen.
Når vi andre fortsætter i det spor, er det verdens undergang, må vi forstå.
Det er præcis de samme mekanismer, den samme linje i politikken, men nu er det ganske enkelt velfærdsstatens endeligt, vi er vidner til.
Hvordan hænger det sammen, at det er den rigtige politik, de rigtige værktøjer at tage fat i, når SF sidder i regering, men de forkerte værktøjer, når vi andre sidder i regering?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-12-05:
Jeg vælger alligevel at svare, fordi jeg synes, at det er tankevækkende, at når man vælger og ønsker at privatisere eller udlicitere dele af vores banestrækninger, får det konsekvenser for passagererne.
Jeg synes sådan set, at det efter lang tid er lykkedes for Arriva at køre ganske godt mellem Herning og Aarhus, men det er ikke hovedstrækningen.
Det, man egentlig sender et signal til vestjyderne om, når man fra Venstres side siger, at man vil privatisere fra Vejle til Herning, er, at man afkobler Herning fra hovedstrækningen, som de er en del af i dag.
Det er jeg ikke interesseret i.
Jeg mener, at Vestjylland sådan set også fortjener en ordentlig kollektiv trafik.
Der er jeg nok bare uenig med Venstre.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-12-05:
Jamen, jeg er sådan set glad for svaret.
Det, at fru Pia Olsen Dyhr overhovedet ikke svarer, skyldes jo, at fru Pia Olsen Dyhr godt ved, at fru Pia Olsen Dyhr ikke selv har afsat midler.
Jeg synes, det er lidt kunstigt, at man prøver at lægge det sådan frem her.
Alle folk ved, at det er dejligt at kunne komme frem og tilbage, og alle folk ved, at det er godt med en god kollektiv trafik.
Det ville have klædt fru Pia Olsen Dyhr lige at sige her: Ja, jeg erkender, at vi heller ikke har afsat pengene.
Men jeg tog det som et udtryk for det, og fru Pia Olsen Dyhr behøver ikke at svare mere.
Det her er en fuldstændig indrømmelse, så det er nok for mig.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-12-05:
Det, jeg synes der er interessant, er, at hr. Hans Christian Schmidt og Venstre jo lægger op til en privatisering af banen fra Vejle til Herning og en privatisering af banen fra Odense til Svendborg.
Privatisering af banen fra Vejle til Herning vil betyde, at rigtig mange mennesker i Vestjylland vil opleve en væsentlig forringet togbetjening.
De vil i fremtiden skulle skifte i Vejle, og i dag er der altså gennemkørende tog fra København.
Hvis man laver Togfonden DK i den fulde model og elektrificerer til Herning og Struer – det synes jeg sådan set de fortjener – vil man kunne komme fra København til Herning på 2 timer.
Det tror jeg også vil betyde en væsentlig forbedring i forhold til at kunne transportere folk rundt i landet, til at kunne få en øget produktivitet, til at kunne få folk til at bo i Odense og måske arbejde i Herning.
I Vestjylland efterspørger man bl.a. ingeniører i stor stil, og hvis folk har mulighed for stadig væk at bo i f.eks. Odense, er der langt større chancer for at få arbejdskraften.
Det er derfor, Esbjergs borgmester er så begejstret for Togfonden DK; han kunne netop se, at der i fremtiden kun ville være 1 time mellem Odense og Esbjerg, og at han derved også kunne få meget mere arbejdskraft.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-12-05:
Tak for det.
Jeg vil sådan set
bare bede fru Pia Olsen Dyhr om lige at huske en ting, og det synes jeg er rimeligt.
Jeg kan godt forstå, at fru Pia Olsen Dyhr ikke ved, hvad jeg har sagt på et samråd, som hun ikke har overværet, men jeg synes bare, at hvis man vil citere, hvad en minister eller en tidligere minister siger på et samråd, må man enten være der eller læse talepapiret igennem.
Det, jeg bare vil sige, er, at spørgsmålet går på, om man kunne forestille sig nogle løsninger mellem Vejle og Struer.
For hverken i det forslag, fru Pia Olsen Dyhr har lagt frem, eller i det, man ellers har set, indgår elektrificering fra Vejle til Struer.
Så derfor er der den mulighed, at man kunne tænke det sammen med hele Midtjylland.
Og vil man ikke tænke det sammen, kan man blive ved med at køre med tog, indtil der ikke længere er dieseltog, for DSB har jo oplyst, at det holder op.
Der skal træffes et valg, om man kan lide det eller ej, og særlig set i lyset af at Togfonden DK's partier ikke har afsat penge til den elektrificering.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-12-05:
Jamen det er jo så dejligt, at Liberal Alliance nu er i regering, så nu kan Liberal Alliance jo selv komme med svaret på det spørgsmål.
Men hvis jeg skulle svare på spørgsmålet, vil jeg sige, at det, der jo er tankevækkende, er, at vi har vækst i dansk økonomi.
Det har vi sådan set haft.
Det har været mere eller mindre vækst, og der har været meget stille, kan man sige, men vi har hele tiden haft vækst.
Og når vi har vækst i den samlede økonomi, er vi sådan set også nødt til at have vækst i det offentlige forbrug og den offentlige sektor.
For noget af det, der gør Danmark stærkt sammenlignet med de lande, der ligger omkring os, er jo netop, at når vi bliver syge eller mister vores arbejde, tager det offentlige sig af os.
Det er ikke de private virksomheder, der står med det ansvar.
Det betyder også, at ...
Nu tør jeg slet ikke sige mere; jeg bliver helt bange for formanden.
Henrik Dahl (LA), 2016-12-05:
Men det forholder sig jo bare sådan, at siden 1960 er de offentlige udgifter aldrig nogensinde faldet i længere tid ad gangen.
De kan være faldet et år eller to, men fra årti til årti er de altid steget.
Hvordan kan det være, at næsten halvdelen af landets bruttonationalprodukt ikke er nok til at drive den offentlige sektor?
Hvad sker der?
Peder Hvelplund (EL), 2016-12-05:
Men hvis det er sådan, det er, vil ordføreren så ikke i det mindste sikre sig, at de konservative ministre – for den mulighed har de jo – kommer til at administrere efter en mere åben praksis, hvor man ikke bruger §§ 22, 24 og 27?
Nu hørte jeg godt, at ordføreren tidligere sagde, at det havde man ikke talt om, men jeg synes alligevel, at når man har haft så markante synspunkter på det her område og man giver så tydeligt udtryk for, at man faktisk er imod de intentioner, der ligger i de tre paragraffer, så ville det være helt naturligt, at man som udgangspunkt sagde: Selvfølgelig vil vores ministre administrere uden at tage hensyn til offentlighedsloven.
Muligheden foreligger jo.
Ville det ikke være meget naturligt at udnytte den?
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-05:
Det er fuldstændig rigtigt, at vi fra konservativ side synes, at den oprindelige offentlighedslov gik for langt.
Derfor indledte vi et samarbejde med en række andre partier, som netop gik ud på at få evalueret offentlighedsloven og få set på de nye bestemmelser og på, hvordan de bliver anvendt.
Er det i tråd med, hvad der var den oprindelige intention?
Den evaluering kommer stadig væk til at komme.
Det, vi bare ved allerede nu, er, at der bliver ændret på den paragraf, der handler om ministerbetjening.
Peder Hvelplund (EL), 2016-12-05:
Vi må som politikere kunne stå på mål for åbenhed.
Det er ikke at kaste noget efter nogen, men man må bare sige, at med den her lov er vi gået for langt.
Som ordføreren godt kan høre, er det jo den nuværende justitsminister, som udtaler sig om offentlighedsloven, og der bliver også i samme forbindelse nævnt, at den mørklægger for meget.
Det var jo en erkendelse, Det Konservative Folkeparti kom til, efter de havde været med til at vedtage offentlighedsloven, og hvor man besluttede, at man ville fremrykke evalueringen fra 2017 til tidligere, og at man som minimum ville revidere §§ 22, 24 og 27.
Så det er bare, jeg skal høre noget.
Nu hørte jeg ordføreren svare på det før, men er det stadig væk Det Konservative Folkepartis holdning, at den evaluering af offentlighedsloven skal fremrykkes, og at det er alle tre paragraffer, der skal kigges på, og ikke kun § 24, som der står i regeringsgrundlaget?
Eller skal vi for nu at blive i ordførerens eget musiske univers så sige, at Det Konservative Folkepartis nye slogan skal være The Clash' gamle hit »I Fought The Law And The Law Won«?
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-05:
Det står i landbrugspakken, at hvis man ikke kan få den igennem EU-systemet, så skal man mødes i forligskredsen igen.
Men der er jo sket lige præcis det, at Europa-Kommissionen er vendt tilbage og har sagt, at der er opnået en fælles forståelse.
Det er der bl.a., ved at den frivillige efterafgrødeordning er blevet gjort obligatorisk, hvis ikke landmændene i tilstrækkelig grad melder sig selv til det her.
Så der er jo lige præcis opnået den tryghed i forhold til eksempelvis vandrammedirektivet, som der er behov for.
Det er gjort i et godt samarbejde med den tidligere regering, og det er jeg meget, meget tryg ved.
Malte Larsen (S), 2016-12-05:
Et lukket kapitel?
Det er jeg ikke sikker på at jeg helt synes er godt nok.
Jeg vil gerne en gang til have lov til at spørge De Konservative og bede dem redegøre for, hvordan man vil sikre, at den her landbrugspakke overholder alle EU's regler, herunder nitratdirektivet, habitatdirektivet og vandrammedirektivet.
Mener De Konservative f.eks., at landbrugspakken skal genforhandles?
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-05:
Det er jo dejligt at mærke på hr. Malte Larsen, at det virkelig er noget, der ligger ham på sinde, og som han er meget engageret i.
Jeg kan sige, at landbrugspakken for vores vedkommende er et lukket kapitel.
Der blev lavet en naturpakke, hvor vi gik ind og kompenserede med flere efterafgrøder, det var lige præcis 624 t, der skulle til.
Det synes jeg er meget, meget positivt.
Jeg synes egentlig, vi skal være fokuserede på, hvordan vi både sikrer et landbrug, så det kan komme igennem en svær krise i en svær tid, og samtidig sikrer, at vores vandmiljø ikke tager skade.
Malte Larsen (S), 2016-12-05:
Tilbage i maj sendte Europa-Kommissionen en præåbningsskrivelse, hvor man kritiserede landbrugspakken for at skade følsomme naturområder og bryde hele tre EU-direktiver.
Dengang tænkte vi, om det var på grund af EU, og det er klart, at sådan en præåbningsskrivelse får os til at tænke, at det var det nok«.
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-05:
Når der er to tredjedele af en gruppe, som står uden for beskæftigelse, så skal vi da naturligvis se på, hvordan vi får dem ind i beskæftigelse.
Det er da en falliterklæring af den anden verden bare at sige, at vi skal se på deres offentlige ydelser, og så skal vi lukke dem ude af arbejdsmarkedet og bare give dem så mange penge, at de ikke brokker sig.
Jeg vil langt hellere have, at vi ser på, hvordan vi får skabt et arbejdsmarked, hvor der bliver flere stillinger som den i Fakta, jeg talte om før, hvor man bliver inkluderet på arbejdsmarkedet.
Naturligvis skal de tre konservative ministre handle efter gældende lov.
Sådan er det.
Om de så vælger at gå videre end det, må være personligt op til dem at afgøre.
Men jeg har sådan set kæmpe respekt for, at mine konservative ministerkollegaer arbejder aktivt for at ændre en lov, som giver dem beskyttelse og på mange måder gør livet bekvemt.
Jeg synes faktisk, at det fortjener respekt, at man i en position, hvor man selv kommer til at sidde på magtens taburetter, arbejder for mere åbenhed.