runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-03:
Tak for det, og tak til ordføreren for en god tale.
Ordføreren og jeg sidder jo også side om side i de ydelsesforhandlinger, som vi har lige nu, og der er jeg glad for det samarbejde, som vi har.
Der vil jeg gerne spørge, om ordføreren ikke vil knytte nogle ord til den problemstilling, som jeg også stillede spørgsmål til til den socialdemokratiske ordfører, netop om en samlevende førtidspensionist, der får den førtidspension, man gør, fordi der skulle være stordriftsfordele, men som – bum! – kommer i klemme, fordi ægtefællen er kontanthjælpsmodtager og bliver ramt af gensidig forsørgerpligt på kontanthjælpen og altså får 0 kr.
Hvad tænker ordføreren i forhold til det?
Skal vi ikke gøre noget ved det problem?
Samira Nawa (RV), 2022-05-03:
Mit svar kommer egentlig til lidt at ligne det, som fru Victoria Velasquez også har fået fra både den socialdemokratiske ordfører og fra SF's ordfører, nemlig at jeg da egentlig godt kan se, at der er en udfordring dér.
Det er ikke indeholdt i det her lovforslag, men vi er jo åbne for i Radikale Venstre at diskutere det.
Fru Victoria Velasquez kender den radikale resolution fra vores landsmøde, og vi har også haft den fremme i Folketingssalen ad nogle omgange, og den er jo også et udtryk for, selvfølgelig, radikale holdninger, der er i baglandet.
En udfordring er jo altid finansiering, og det er også derfor, jeg har stået her på Folketingets talerstol de gange, vi har haft diskuteret det her, og kunnet, hvad skal man sige, indtage argumenter for både det ene og det andet, for det er jo også vigtigt, at tingene er finansieret, og det er en udfordring, som man så må løse i fællesskab.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-03:
Det håber jeg virkelig at SF vil trække tilbage, fordi det ved ordføreren jo udmærket godt ikke passer.
Vi har været rigtig mange, som har kæmpet for, at vi står her i dag, og jeg synes faktisk, det er lidt pinligt, at SF prøver at tage hele æren for det selv.
SF stemte ikke engang for det borgerforslag, da det kom.
Der er én herinde i rummet, som faktisk skal have noget credit for, at det var en del af forhandlingerne.
Man kan jo diskutere, hvem der er en del af forhandlingerne; jeg vil da sige, at nogle af dem, der har været allerstærkest i forhandlingerne, jo faktisk har været nogle, der ikke har været i forhandlingslokalet, men uden for forhandlingslokalet.
Men ellers er det jo faktisk ministeren, der har fået vredet armen om på regeringen og fået det med ind i regeringsforslaget.
Det er jo ikke SF, der har fået det her ind på forhandlingsbordet; det lå der faktisk allerede.
Så det fuldstændig at negligere alt det, der har ligget op til, at ministeren tog det med ind til forhandlingsbordet
, og det, der gjorde, at ministeren havde styrken til at kunne presse det igennem over for regeringen, synes jeg altså er lidt mærkeligt.
I forhold til den anden del har vi fokus på, at der bliver levet op til, at der er det rådighedsbeløb, som der er masser af evidens for, og som ROCKWOOL Fonden også peger på, så man har mulighed for at leve et sundt liv, om man er arbejdsløs eller ej.
Det betyder jo så, at nogle dagpengemodtagere, som har flere børn, faktisk kan få supplerende kontanthjælp, hvis det er tilfældet.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-03:
Jo, jo, jeg synes da, at Enhedslisten sagtens kan have seriøse argumenter for, hvordan man finansierer det, men vi må bare slå fast, at Enhedslisten ingen andel har i at afskaffe partnerindkomstafhængigheden – overhovedet.
Så jeg kan godt lide, at Enhedslisten støtter forslaget, og jeg kan sagtens acceptere, at det er helt legitime argumenter, men vi må også bare slå fast, og det må fru Victoria Velasquez også gøre, at Enhedslisten ingen aktier har i det her fantastiske fremskridt, vi laver i dag – altså ingen som i overhovedet ingen aktier og ingen andel i det.
Det her er noget, der kom, bl.a. fordi SF er en del af forhandlingerne.
Det er sådan set bare et faktum.
Jeg kunne godt tænke mig lige at blive lidt ved den diskussion, som jeg havde med fru Victoria Velasquez tidligere.
Når jeg tænker på, hvor høj Enhedslisten egentlig mener kontanthjælpen skal være, og hvis man så fuldstændig ophæver enhver form for modregning eller gensidig forsørgerpligt – vi kan kalde det forskellige ting – hvornår er det, at man støder på det, at det ikke er attraktivt at være medlem af en a-kasse?
Er det ikke et dilemma, som Enhedslisten anerkender?
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-03:
Det er simpelt hen noget sludder.
Vi vil bare ikke tage penge op af lommen på nogle af dem, som har allermindst.
Med de stigende energipriser og fødevarepriser synes jeg, det er fuldstændig alarmerende, at man vil fjerne den såkaldte grønne check fra kontanthjælpsmodtagere – nogle af dem, som bliver ramt allerhårdest af de stigende priser.
Så nej, vi har lavet masser af aftaler, hvor vi ikke når hele vejen.
Vi kæmper skridt for skridt for, at det skal være i den rigtige retning, men det er fuldstændig rigtigt: Du kan regne med, at Enhedslisten ikke kommer til at tage penge op af lommen på nogle af dem, der har allermindst, og det er også det, vi står ved i dag.
Bent Bøgsted (UFG), 2022-05-03:
Det, ordføreren siger, bekræfter mig egentlig i det, som Enhedslisten hele tiden har givet udtryk for: Hvis man ikke kan få det hele, vil man ingenting have; så vil man ikke være med til at forhandle noget på plads, men man vil måske godt stemme for noget, når der er andre, der har taget ansvaret.
Det er sådan set det, der står tilbage.
Jeg synes bare, at fru Victoria Velasquez skulle tænke over, at når man laver noget, der er godt, og som er blevet godt modtaget, og det bliver det her virkelig udeomkring, af dem, der arbejder og ikke bliver modregnet i ægtefælles eller samlevers pension på arbejdsindkomst, så skulle man sige, at det vil man gerne være med til aktivt at forhandle på plads, men fru Victoria Velasquez har altså den tilgang, og det har Enhedslisten, at hvis man ikke kan få det hele, vil man ingenting have.
Det er det, der står tilbage.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-03:
For at være helt ærlig tror jeg ikke, at hr. Bent Bøgsted synes, at det er underligt, for hvis der er noget, som spørgeren og jeg har talt om mange gange, er det, hvordan vi får afskaffet gensidig forsørgerpligt.
Så jeg tror, at spørgeren udmærket godt ved, at det handler om, at vi selvfølgelig ikke vil skære i dagpengene.
Vi synes, dagpengene skal genoprettes, og at de skal styrkes, og at det er en svinestreg, at man tager dagpengene fra nogle af dem, som får allermindst.
Vi har ikke den mistillid til unge, der tager en uddannelse, at de bare gør det for at skulle drive den af på dagpenge.
Det ved jeg ikke.
Det må jo stå åbent.
Så vi har jo om nogen arbejdet for det her, men selvfølgelig er vi imod de dagpengeforringelser, som der er i »Danmark kan mere I«.
Bent Bøgsted (UFG), 2022-05-03:
Inden jeg blev løsgænger, var jeg med til at forhandle det her på plads, og det undrer mig lidt, at fru Victoria Velasquez egentlig står på talerstolen og roser det her forslag om, at modregning af arbejdsindkomst nu bliver fjernet, men at Enhedslisten ikke ville være med til at lave aftalen.
Enhedslisten ønskede ikke at være med til at lave den her aftale.
Det kan godt være, at det var, fordi der ikke var nok med, men hvis Enhedslisten virkelig havde ønsket det, hvorfor sagde Enhedslisten så ikke til regeringen: Vi vil gerne være med til at lave aftalen her?
Men Enhedslisten står ikke på papirerne.
Det er da lidt underligt, at ordføreren så står på talerstolen og roser det her langt væk.
For jeg går ud fra, at Enhedslisten stemmer for lovforslaget.
Det er bare lidt underligt, at vi skal høre det, når man ikke ville være med til at forhandle det på plads.
Samira Nawa (RV), 2022-05-03:
Det er sådan set korrekt, at tingene hænger sammen.
For det, fru Victoria Velasquez peger på, er jo også nogle principper, netop nogle principper om, at man er økonomisk uafhængig af sin ægtefælle, og principper om, at man får et incitament til rent faktisk at lægge en ekstra indsats på arbejdsmarkedet, og på den måde går principperne jo på tværs, kan man sige.
Men det synes jeg da vi skal tale om på tværs af partierne.
Det her er en del af en aftale, som vi i Radikale Venstre er rigtig glade for, både de elementer, vi behandler her, og de elementer, vi skal behandle senere.
Det er en samlet aftale, som vi er rigtig glade for at være en del af, og derfor er det jo selvfølgelig det her, som vi forholder os til og tilkendegiver at vi stemmer for.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-03:
Jeg tror faktisk godt, at vi kan finde en finansiering, som vi ville kunne blive enige om, men det glæder jeg mig til at tage i forhandlingslokalerne.
Jeg tænker bare, at her afskaffer vi jo principperne bag gensidig forsørgerpligt for nogle i vores samfund, og det er virkelig godt.
Der er så stadig nogle folkepensionister og førtidspensionister, der vil blive ramt af princippet om gensidig forsørgerpligt, hvis de f.eks. er gift med en på kontanthjælp, så derfor synes jeg egentlig også, at det hænger sammen, også fordi vi jo så ikke er helt i mål.
Men hvis vi siger, at vi bliver enige om finansieringen, er Radikale så enige i, at vi skal afskaffe principperne om gensidig forsørgerpligt for alle, eller hvordan ser det ud dér?
Karsten Hønge (SF), 2022-05-03:
Det er jo en fuldstændig fantastisk herligt situation, at der er mangel på folk ude i virksomhederne.
Det kan virkelig være med til, at man tænker sig om.
Det er det ene, altså den systematiske diskrimination af folk, der har passeret de 45-50 år.
Det andet er om det her, som jeg egentlig synes kan være rigtigt nok, nemlig at man siger til de unge: I må tage det arbejde, der er; I må lade være med at være så kræsne; det kan ikke nytte noget, at I går og venter på drømmejobbet; I skal tage de jobs, der er.
Men ville det ikke være rimeligt at sende den samme besked til arbejdsgiverne og sige: I skal ikke bare sidde der og vente på, at drømmekandidaterne kommer, men ansætte de ledige og gøre dem klar til de jobs, I har, og åbne virksomhederne?
Louise Schack Elholm (V), 2022-05-03:
Tak for ordet.
Vi synes også, det er et rigtig positivt lovforslag.
Vi var blandt de partier, som opfordrede til, at arvinger ville kunne få udbetalt for meget indbetalt ejendomsskat, og det synes vi sådan set er lykkedes med det her forslag, hvor arvingerne, hvis der arves mere end 1.500 kr., kan få genåbnet boet, således at de kan få udbetalt den for meget betalte ejendomsskat over 10 år.
Så 1.500 kr. svarer til, at man har betalt 150 kr. om året for meget i ejendomsskatter.
Vi synes, det er en god balance, der er fundet, således at der rent faktisk er et beløb at udbetale, samtidig med at det står mål med, hvad der er af omkostninger forbundet med at genåbne boet.
Så i Venstre støtter vi lovforslaget.
Carl Valentin (SF), 2022-05-03:
SF er som bekendt ikke med i forliget om det nye ejendomsvurderingssystem tilbage fra 2016, og derfor var SF heller ikke inde over aftalen fra 2020, hvor aftalepartierne blev enige om, at der skulle findes en løsning, så der kunne ske udbetaling af kompensation til arvinger efter afdøde ejendomsejere, der har betalt for meget i boligskat.
Det er jo ofte sådan, når der bliver diskuteret skat og rimelighed herinde, at de grundlæggende toner fra SF plejer at være, at der findes rimelighed i, at bestemte dele af samfundstoppen tager noget mere ansvar og betaler noget mere i skat, men retfærdigheden skal selvfølgelig også ske fyldest, når nogle personer har betalt for meget i skat.
Derfor er det godt, at der nu ser ud til at komme en forbedret løsning med den nye model.
SF er som sagt ikke en del af forliget, så jeg vil nøjes med at konstatere, at modellen umiddelbart ser fin ud i vores øjne.
Tak for ordet.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-05-03:
Mange tak for det.
Lovforslaget implementerer en aftale om tilbagebetaling af ejendomsskat til boligejere, som har betalt for meget i skat og nu skal have pengene tilbage som følge heraf.
Det Konservative Folkeparti er med i aftalen, og derfor støtter vi lovforslaget.
Vi er ikke tilhængere af, at staten skal tjene på, at folk dør, og vi er ikke tilhængere af, at der skal være en ekstra dødsskat.
Som bekendt er vi helt imod arvebeskatningen, og vi stemmer derfor ja og glæder os over, at der rent faktisk er en lille skattelettelse, vi dermed får igennem.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-05-03:
Det har sådan set været en vigtig sag for Dansk Folkeparti lige siden, at vi har prøvet at finde en model, der kunne rette op på det.
Forligskredsen besluttede tilbage i 2020, at vi skulle finde en løsning, og den er vi så kommet frem til nu, og den gør, at man som arving nu kan få de her penge tilbage, og det er ganske fornuftigt.
Forudsætningen er så, at skifteretten skal kigge på det, og for at det kan køre lidt smidigt, er der fundet en række afvejninger sted, som så gerne skulle føre til, at det hele går op i en højere enhed.
For det første er det sådan normalt, at man skal have penge tilbage, hvis det er over 200 kr., der er altså tale om en bagatelgrænse, men den bliver sat op til 1.500 kr. pr. ejendom med det her.
Det er selvfølgelig et højere beløb, hvilket trækker ned for borgerne, men på den anden side, og det har været en del af afvejningen, skal man ikke betale boafgift, og der betales heller ikke retsafgift som en konsekvens af genoptagelsen af sagen.
Og på den måde synes jeg egentlig, man har fundet en god balance i det, altså en administrativ løsning, som både skal være til at håndtere, men også giver mening for de folk, der skal have penge tilbage.
Man må også være ærlig og sige, at hvis man skulle have 300 kr. tilbage i et dødsbo, som så måske skulle udbetales til tre arvinger, og der også skal gå penge til en advokat, der skal kigge på det, giver det måske meget god mening, at der er en bagatelgrænse, som med det her forslag er endt på 1.500 kr.
Alt i alt betyder det, at der er ca. 17.000 dødsboer med tilknyttede arvinger, som så får penge tilbage, og det er sådan set kun ganske rimeligt, for det er penge, der er betalt for meget igennem årene, og de skal selvfølgelig ud til dem, som de retmæssigt tilhører.
Så i Dansk Folkeparti er vi glade for det kompromis, der er lavet, og vi er glade for, at der også kunne findes en administrativ løsning, som faktisk er til at håndtere derude.
Derfor kan jeg sige, at vi selvfølgelig støtter det her lovforslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-03:
Tak for det.
Det her var et af de lovforslag, hvor jeg, da jeg læste det, tænkte arh.
Det er en aftale, der er lavet, inden Nye Borgerlige kom i Folketinget, og som jeg har forstået det, var det aftalt i den aftale, man lavede i 2016, at sådan skulle det bare være.
Jeg ved ikke, om man har oplevet, at man har fået mange klager over det, eller om der er noget, der er gået galt, eller om man helt siden 2016 faktisk har haft hensigten at lave det om.
Men det ser ud, som om beslutningen om at ville lave det om er blevet truffet i 2020, hvor man så satte dem til at finde en administrativ løsning på, hvordan man kunne lave det her.
Det er bare, om jeg har forstået historikken korrekt vedrørende det her forslag, for det lyder, som om det her har været en urimelighed fra starten af, men så undrer det mig, at man lavede det på den måde i 2016, som man gjorde.
Men det kan også være, at man har fået at vide af embedsværket dengang, at det teknisk ikke kan lade sig gøre at lave den tilbagebetaling.
Men jeg har det sådan lidt åh, det er tit, vi får at vide, at det teknisk ikke kan lade sig gøre, og så affinder man sig med det.
Det tænker jeg vi skal have et opgør med.
Det kunne nok være sådan, det hænger sammen, det var i hvert fald lidt sjovt.
Men det skal ikke ændre på, at selve indholdet i det her, som der nu ligger her, synes jeg selvfølgelig er meget positivt, for det støtter op om borgernes retssikkerhed, og det giver dem nogle penge tilbage, som de ikke burde have afleveret, og det kan jeg jo ikke have noget imod.
Jeppe Bruus (S), 2022-05-03:
Tak for det, og tak for den positive modtagelse af lovforslaget, og tak til partierne for i fællesskab at finde en løsning og indgå en fælles forståelse af et kompromis mellem på den ene side at sørge for, at der er nogle mennesker, nogle borgere, der selvfølgelig har et berettiget krav på at få nogle penge tilbage, og på den anden side at finde et niveau, hvor det kan lade sig gøre inden for rimelighedens grænser.
Jeg vil nu glæde mig over, at skatteforvaltningen er et nyt og også et bedre sted på ejendomsområdet.
Vurderingsstyrelsen udsendte den 1. september 2021 de første ejendomsvurderinger til ejere af 50.000 simple parcel- og rækkehuse, og det betyder bl.a., at tilbagebetaling af samlet set 130 mio. kr. til ejerne af de første 50.000 ejendomme kan påbegyndes i det første halvår af 2022, altså nu i år.
Vurderingsstyrelsen udsender frem mod sommerferien i år nye vurderinger for yderligere ca. 100.000 parcel- og rækkehuse.
Jeg er selvfølgelig meget tilfreds med, at vi i dag behandler et lovforslag, som vil sikre, at arvingerne kan få udbetalt kompensation af den ejendomsskat, som deres afdøde pårørende har betalt for meget, og ikke mindst, at vi med lovforslaget har fundet en balance mellem på den ene side hensynet til arvingerne og på den anden side hensynet til administration i Skatteforvaltningen og skifteretterne.
Med lovforslaget indfører vi en beløbsgrænse på 1.500 kr., som indebærer, at afsluttede dødsboer, hvor den beregnede kompensation er mindre end 1.500 kr. pr. ejendom, ikke vil kunne få udbetalt kompensation.
Det sikrer en vis sammenhæng imellem kompensationsbeløbet og de administrative udgifter, der er forbundet med genoptagelse af dødsboet og udbetaling af kompensation.
Hvis vi ikke havde indført denne bundgrænse, ville der skulle ske genoptagelse og udbetaling af ca. 22.000 afsluttede dødsboer, hvoraf der i mange tilfælde vil være tale om småbeløb.
Hertil vil være de manuelle driftsopgaver i Skatteforvaltningen, hvor driftsituationen på ejendomsområdet i forvejen er udfordret i de kommende år.
Med indførelsen af bundgrænsen vil arvingerne efter ca. 17.000 ejendomsejere kunne få kompensation.
Det er stadig en stor opgave, men jeg mener som sagt, at vi med lovforslaget har fundet en rigtig balance imellem de forskellige hensyn.
Der indføres derudover en række yderligere forenklingstiltag, som sikrer en så smidig administration som muligt hos både Skatteforvaltningen og hos skifteretterne.
Bl.a. sikrer vi med lovforslaget, at der ikke skal udarbejdes en ny boopgørelse, samt at Skatteforvaltningen ikke skal tjekke, hvorvidt ejendomsskatter, som engang blev indbetalt, og som viste sig at være for høje, har været fradragsberettigede for den nu afdøde ejendomsejer.
Endvidere slipper skifteretterne for at undersøge, om der skal beregnes en yderligere retsafgift.
Så glæder jeg mig bare over, at vi har skabt en vej frem i forhold til at få udbetalt kompensation til arvingerne, og jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget, og jeg ser også frem til selvfølgelig at besvare spørgsmål, hvis dette er ønskeligt.
Troels Ravn (S), 2022-05-03:
Tak, og tak for ordet.
Lovforslaget her implementerer den del af reformaftalen »Hurtigere i job, et stærkere arbejdsmarked, investeringer i fremtiden og innovative virksomheder«, som handler om at hæve su-fribeløbet.
Aftalen blev indgået af Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, SF, Radikale og Kristendemokraterne tilbage i januar.
I en tid, hvor arbejdsmarkedet skriger på arbejdskraft, skal det ikke være rigide su-regler, der afholder studerende fra at tage en ekstra tørn på et studiejob, et fritidsjob eller et sommerferiejob.
Det er en måde at udvide arbejdsudbuddet på, samtidig med at studerende får en mulighed for at tjene lidt ekstra til at forsøde tilværelsen, og det mener vi i Socialdemokratiet er ganske fornuftigt.
Samtidig følger lovforslaget her op på aftalen om midlertidig forhøjelse af su-fribeløbet i 2022 for uddannelsessøgende, der deltager i samfundskritiske funktioner som led i covid-19-beredskabet.
Aftalen blev indgået af Socialdemokratiet, Venstre, Dansk Folkeparti, Radikale, SF, Konservative og Liberal Alliance tilbage i december.
De pågældende studerende får mulighed for at søge om forhøjet fribeløb for støtteåret 2022, ligesom det var gældende i 2020 og 2021,
og dermed bliver de studerende, som har bidraget til håndteringen af corona, ikke straffet økonomisk for at have givet fællesskabet en hjælpende hånd.
Tak for ordet.
Lovforslaget, vi skal behandle her, vil sikre, at arvinger kan få udbetalt kompensation for den ejendomsskat, som deres afdøde pårørende har betalt for meget.
Ud over det vil forslaget medføre en række tiltag, som skal gøre administrationen hos Skatteforvaltningen og skifteretterne enklere og mere overskuelig, end den er i dag.
Det indebærer først og fremmest, at der med hensyn til de administrative udgifter og administrationen i Skatteforvaltningen indføres en beløbsgrænse på 1.500 kr., der vil medføre, at den beregnede kompensation ikke vil blive udbetalt, hvis kompensationen er beregnet til mindre end 1.500 kr.
På den måde undgår vi unødig lange sagsbehandlingstider og belastning af skifteretterne i situationer, som i mange tilfælde ville omhandle småbeløb.
Men samtidig betyder bundgrænsen, at arvingerne til ca. 17.000 ejendomsejere kan få kompensation.
Med andre ord sikrer bundgrænsen den rette balance mellem de to vigtige hensyn.
Desuden vil lovforslaget bl.a. sørge for, at det ikke længere kræves, at der udarbejdes en ny boopgørelse, samt at Skatteforvaltningen ikke behøver at undersøge, hvorvidt den tidligere betalte ejendomsskat har været fradragsberettiget for den afdøde.
I Socialdemokratiet er vi positive over for lovforslaget, og jeg mener, at det er retfærdigt over for arvingerne, som vi sikrer får den rette kompensation, og samtidig tages der hensyn til administrationen i Skatteforvaltningen og i skifteretterne.
Så Socialdemokratiet støtter derfor forslaget, og det samme gør Enhedslisten, skulle jeg hilse og sige fra Rune Lund.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-05-03:
Det er et lovforslag om et EU-direktiv, som specificerer og ensretter, hvordan operatører af digitale platforme, som leverer varer og tjenesteydelser, skal indberette deres indtægter.
Formålet er, at skattemyndighederne i de forskellige lande kan udveksle oplysninger og bekæmpe skatteunddragelse.
Der bliver en overgangsordning, så man i en periode kan fortsætte med den nuværende danske måde at indberette på, hvis man ønsker dette.
Man kan diskutere detaljerne i lovforslaget, men grundlæggende har vi ikke noget valg, da det som bekendt er et EU-direktiv, der skal implementeres.
Vi stemmer naturligvis for.
Kim Valentin (V), 2022-05-03:
Det er bare et spørgsmål om, hvor vigtigt det her med en level playing field egentlig er for Dansk Folkeparti.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-05-03:
Jamen det er supervigtigt, og det er jo netop det, OECD-modellen, som er et langt bredere og bedre forum, går ud på.
Altså, det er jo langt over 100 lande, som er med i det.
Det, man prøver på at lave en regulering af, er jo typisk de her store platforme, men hvor ligger de henne?
Ja, de ligger i USA, og hvad hjælper det så, at man laver DAC7, altså et EU-direktiv?
Det hjælper jo ikke noget.
Altså, der er stort set ingen af dem, der er hjemmehørende i EU.
Der er nogle mindre nogle, f.eks. GoMore, en dansk platform, men den indberetter allerede.
Hvad er behovet så for, at der skal være en EU-regulering oveni?
Kim Valentin (V), 2022-05-03:
Er det her så ikke bare fra ordførerens side et forsøg på at sige, at EU er dårligt, og at OECD er godt?
Altså, alt, hvad EU sådan set ville komme med, ville bare være dårligt, for i OECD gør de det rigtig godt.
Kan ordføreren slet ikke se noget positivt i, at vi i EU går sammen om at bekæmpe snyd og bedrag og så får lavet en level playing field meget hurtigere, end man kan andre steder?