Peder Hvelplund (EL), 2019-03-12:
Tak for det, formand.
Hensigten er at sikre samme beskyttelsesniveau ved sensitive tørre data som genkortlægninger udledt af væv, som der er ved såkaldt våde data, altså vævsmateriale.
I Enhedslisten støtter vi, at man i takt med den teknologiske udvikling tilpasser lovgivningen, så borgerne sikres størst mulig sikkerhed i omgangen med deres sundhedsdata.
Lovforslaget omfatter fire elementer: krav om videnskabsetisk vurdering af sundhedsdatavidenskabelige forskningsprojekter; overflytning af godkendelsen af forskningsadgang til patientjournaloplysninger fra Styrelsen for Patientsikkerhed til det videnskabsetiske komitésystem; indførelsen af en tidsfrist på 35 dage for sagsbehandling af ansøgninger om godkendelse af videregivelse af patientjournaloplysninger til brug for forskningsprojekter af væsentlig samfundsmæssig interesse, statistik eller planlægning; og endelig indførelse af mulighed for, at ledelsen på behandlingsstedet eller den dataansvarlige sundhedsmyndighed kan tillade, at autoriserede sundhedspersoner, der er ansat i sundhedsvæsenet, kan indhente patientoplysninger til brug for godkendte forskningsprojekter, og at der kan ydes teknisk bistand i forbindelse med indhentningen.
Vi er dog enige i Lægeforeningens bekymring i forhold til den uklare definition af, hvilke forskningsprojekter der skal underkastes en reel videnskabsetisk komitévurdering.
Det fremgår ikke klart af lovforslaget, om risiko for sekundærfund, som kan medføre stigmatisering, vil medføre en vurdering af en videnskabsetisk komité.
Der kunne der godt ønskes en klarere definition af, hvilke kriterier der lægges til grund for en videnskabsetisk komitévurdering.
Det er et spørgsmål, vi vil forfølge i udvalgsbehandlingen.
Overflytningen af de regionale videnskabsetiske komiteer fra Styrelsen for Patientsikkerhed kan vi ligeledes støtte.
Vi kan dog godt have en bekymring, i forhold til om der er tilstrækkelige ressourcer til at løse opgaven hos de videnskabsetiske komiteer, og vil i udvalgsbehandlingen forsøge at få det klarlagt for at sikre, at regionerne kompenseres for den ekstra udgift, det måtte medføre.
For at mindske den kollegiale betydning af, at læger i komitésystemet godkender andre lægers projekter, bør man i tillæg overveje at styrke vægten af lægmænd i komitésystemet, samtidig med at persondataretslig og datateknisk kompetence tilføres.
Endelig finder vi det i Enhedslisten ærgerligt, at man i lovforslaget ikke får klarlagt tydelige regler for samtykke, især fordi forslaget handler om borgernes tryghed og tillid til sundhedsforskning, for langt de fleste borgere vil gerne give samtykke til forskning.
De har nemlig fuld tillid til sundhedsvæsenet, ganske vist en tillid, det til tider har haft lidt svært ved at leve op til, men alligevel vil de gerne give data videre af hensyn til forskning og fællesskabets bedste og dermed bidrage til at forbedre den generelle sundhedstilstand i befolkningen.
De vil bare gerne spørges først.
Derfor havde det været oplagt at indføje den mulighed for metasamtykke, som Det Etiske Råd foreslog tilbage i 2015, for tillid skabes primært ved at inddrage borgerne i beslutningsprocessen og dermed give dem tryghed for, at de ved, hvad deres sundhedsdata bruges til, når der forskes.
Vi vil fortsætte med at arbejde for indførelsen af en samtykkemodel som f.eks. den foreslåede fra Det Etiske Råd.
Alt i alt ser vi forslaget som et fremskridt, som vi støtter, og vi vil som nævnt forsøge at få svar på uafklarede spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.