runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2019-02-08:
Da vores ordfører, fru Pia Olsen Dyhr, ikke kan være til stede, skal jeg på vegne af SF sige følgende: Forslagsstillerne har ret i, at klimaforurening fra landbruget er et meget stort problem.
Godt nok reducerede landbruget deres klimagasudslip mellem 1990 og ca. 2010, men siden da er det stort set stagneret.
Før Danmark kan blive et lavemissionsland, skal klimaforureningen reduceres markant, men det kommer ikke til at ske, uden at der sker noget markant i landbruget.
Derfor har SF også fremlagt en klimalandbrugsplan, der vil nedbringe udslippet med mindst 25 pct. i 2030.
Den har også en række andre miljøfordele.
Det drejer sig om skovrejsning, at udtage de jorder, som klimaforurener mest, krav om behandling af alt staldgylle og en række andre forslag.
Det er konkrete forslag, som bør vedtages hurtigst muligt.
Samtidig er det rigtigt, at danskerne bør reducere deres kødforbrug, især af rødt kød, og det er der både gode sundhedsmæssige grunde til og gode klimagrunde til.
Vi ser allerede tendenser til et fald i kødforbruget.
Bør man så ikke lave en klimaafgift på kød?
Det er der argumenter for, men det er meget vigtigt at udforme den rigtigt.
SF foretrækker en afgift på klimabelastning i produktionsleddet.
Det vil nemlig give landmændene en tilskyndelse til at finde måder til at producere kød med lavere klimaaftryk på, og det findes der metoder til.
Lad mig bare nævne, at en kvægavler, der går fra at bruge ucertificeret importeret soja til at bruge dansk dyrket foder og desuden sørger for bioforgasning af gyllen, vil reducere klimaaftrykket markant.
Kort sagt bør en afgift ramme den faktiske klimabelastning og ikke den gennemsnitlige.
Og så er det sådan set også skævt at inddrage nogle fødevarer, men ikke andre.
F.eks. har visse oste et næsten lige så højt klimaaftryk som oksekød.
Det er ikke helt let at lave en afgift, der rammer rigtigt klimamæssigt, og det er vigtigt også for den folkelige forståelse.
Derfor har SF foreslået, at der nedsættes en kommission til at se på, hvordan vi kan påvirke forbruget og i øvrigt også madspildet, herunder om, at man kan udforme en afgift, der rammer rigtigt, hvor håndteringen af import og eksport også er en udfordring.
Der er bedre måder at gøre noget ved landbrugets klimaforurening på, men vi medvirker gerne til en beretning om et kommissionsarbejde som før beskrevet, der som forslagsstillerne nævner, også skal undersøge de fordelingsmæssige konsekvenser af en afgift, og hvordan dem med små indkomster kan kompenseres.
Men vi er imod forslaget, som det ligger, selv om intentionerne er gode.
Henrik Dahl (LA), 2019-02-08:
Jeg tror, at for de virkemidler, der kommer, vil vi se, at de vil komme i et accelererende tempo, altså mængden af virkemidler vil ikke være proportionalt fordelt mellem nu og 2050.
Der være flere gode virkemidler tættere på 2050, fordi vi har en teknologisk udvikling.
Den kurve for den teknologiske udvikling, er jeg sådan set glad for.
Det er jo den, der baner vejen for, at man kan få en markedsbaseret omstilling, og det er også det, man har set med vindmøller.
Så vi tror, at de største forbedringer komme i årene 2040-2050, og der vil vi se rigtig meget der.
Christian Poll (ALT), 2019-02-08:
Vi tænker jo at starte med de enkle ting, hvor der ikke er tale om blandinger, og på den måde er det i mine øjne forholdsvis enkelt.
Man så nævner ordføreren også, at ordføreren er rigtig glad for energiaftalen, og at vi jo har et samlet mål, som vi alle er enige om, i 2050.
Mener ordføreren virkelig, at der er virkemidler på bordet i dag i aftaler, som kan få landbruget og især landbrugets høje kødproduktion til for alvor at gå i gang med omstillingen til meget lavere klimabelastning?
Henrik Dahl (LA), 2019-02-08:
Jeg synes, at skatteministeren egentlig har gjort meget godt rede for det, altså at der vil være nogle transaktionsomkostninger ved blandingsprodukter, og der vil være nogle grænsetilfælde af den ene eller den anden slags, som vil gøre det meget svært.
Det skrækeksempel, man altid tager frem, er nøddeafgifterne, hvor næsten hver eneste nøddesort, man kunne komme i tanker om, havde sit eget afgiftsniveau, og når man så laver nøddemiks, skulle man sidde og lave meget, meget komplicerede beregninger med store regneark, og alle fordele, der eventuelt kunne være med at have afgiften, forsvandt jo i de her transaktionsomkostninger.
Når fagfolk i Skatteministeriet advarer om høje transaktionsomkostninger, er det altså noget, jeg og vi tager alvorligt.
Christian Poll (ALT), 2019-02-08:
Tak for det.
Jeg er glad for at høre ordføreren sige, at ordførerens parti jo kan se et formål med, at afgifter kan udveje negative eksternaliteter, altså, samfundsomkostninger, som markedet ikke selv kan se, kan man så bygge ind ved hjælp af en afgift.
Det er jo faktisk netop det, vi har gjort.
Man kan læse i bemærkningerne, at vi har beregnet os frem til de 17 kr.
Det er ikke 10 kr. eller 20 kr., det er 17 kr., fordi sådan kan man regne tilbage, hvad klimabelastningen egentlig koster samfundet i fremtiden.
Det synes vi jo er den sunde måde at regulere den frie markedsøkonomi på til det, den ikke selv kan se.
Så siger ordføreren også, at der er ønske om et rationelt skattesystem.
Vi tænker egentlig, at her har vi en forholdsvis veldefineret gruppe af produkter, som er velkendte, som man kender fra supermarkedet, man ved, at man altid kan få den der kalvetyksteg og dit og dat.
Det ville da være forholdsvis enkelt at sige 17 kr. for den pr. kg og 17 kr. for den pr. kg, og så er vi i gang.
Kunne det ikke give mening?
Henrik Dahl (LA), 2019-02-08:
Tak for ordet.
I Liberal Alliance er vi jo glade for den energiaftale, som alle Folketingets partier indgik her i sommer, med en målsætning om, at i 2050 skal Danmark være nettoneutralt, og vi er også glade for det aftryk, som vi selv synes vi har fået ind i aftalen, som er mere fokus på at få noget privat kapital ind i den grønne omstilling, altså at det bliver mere markedsdrevet.
Så vi synes, at det her spørgsmål helt generelt er vigtigt, og i modsætning til hvad rygterne måske vil sige, er det jo ikke sådan, at vi er imod alle skatter og afgifter.
Vi synes f.eks., at afgifter på negative eksternaliteter ikke er noget problem, og at det er en fornuftig ting at have.
Men vi er også tilhængere af et rationelt skattesystem og et rationelt afgiftssystem.
Så selv om der er nogle meget anerkendelsesværdige formål her, har vi de samme betænkeligheder, som skatteministeren har nævnt, og som flere andre ordførere også har nævnt, altså at det her afgiftsforslag sådan teknisk ikke er noget særlig godt forslag.
Der er – og nu tager jeg det bare i tilfældig rækkefølge – problemer med grænsehandel, der er problemer med substitution, der er hele spørgsmålet om den sociale slagside, der også er, og der synes vi ikke, at det her med at sige, at det kompenserer man for med socialpolitik, er nogen særlig god løsning.
Altså, der går rigtig mange penge tabt ved at overføre penge i selve den proces.
Der er store transaktionsomkostninger.
Så selv om målet om at komme frem til 2050 i en nettoneutral tilstand er en aftale, som begge vores partier er med i, og det er et helt fornuftigt mål, og selv om det også er fornuftigt at have afgifter på negative eksternaliteter, så er der altså også noget afgifts- og skatteteknisk håndværk, der ligesom skal være på plads, og det synes vi simpelt hen ikke at det her forslag er udtryk for.
Så derfor kan vi ikke støtte det.
Tak for ordet.
Øjvind Vilsholm (EL), 2019-02-08:
Det har jeg nemlig også bemærket i forslaget.
Det er ikke så konkret, men det kan vi jo så tage hen ad vejen.
Jeg tænker, at vi jo er meget på linje her.
Vi synes, vi har et bedre forslag end det her, som jo så rækker videre.
Så vi skal jo måske bare glæde os over, at vi har noget, og at vi vil i samme retning, og så håber jeg i hvert fald, at vi kan få et eller andet indført, så vi kan få folks forbrug af kød bragt lidt ned.
Christian Poll (ALT), 2019-02-08:
Så spurgte ordføreren jo også, om man kunne finde ud af noget, der udligner noget af den sociale slagside.
Det er jo faktisk noget, vi skriver i bemærkningerne til vores forslag, altså at det har vi tænkt os at noget af provenuet skal gå til, og vi har i vores eget udspil adskillige tiltag, der gør, at lavindkomstgrupperne får flere penge mellem hænderne.
Så det kan vi sagtens finde ud af.
Øjvind Vilsholm (EL), 2019-02-08:
Vi har jo store udfordringer, og det er ikke nok, at vi bare gør noget i Danmark.
I Enhedslisten er vi jo også optaget af at få flyttet folks kødforbrug, og vores idé med at lægge afgiften på landbrugsledet er jo, at det også vil have en fordyrende effekt i forbrugsledet.
Så den tanke er jo også nær ved Enhedslistens opfattelse af, hvad vi skal gøre.
Christian Poll (ALT), 2019-02-08:
Det er jo en fornøjelse at høre ordførerens anerkendelse af problemets størrelse, og jeg tænker, at der er lidt, der handler om, hvad der egentlig skal løse hvilke problemer.
Det, som vi gerne vil med en klimaafgift på kød i forbrugsledet, er jo at ændre på adfærden hos folk, altså at få folk til at vælge kød lidt sjældnere og vælge noget andet i stedet for, og vi starter med oksekødet, som er det, der har den allerhøjeste klimabelastning.
Jeg forestiller mig, fordi vi har et ønske om en grøn afgiftsreform, at der kommer flere produkter på hen ad vejen, når vi har prøvet det af.
Så kommer der det hakkede kød, så kommer der måske nogle mejeriprodukter, og så kommer der ris og andre ting, der har en høj klimabelastning.
Samtidig vil vi jo ændre det, sådan at grønsager bliver billigere, og på den måde kan vi få flyttet forbruget både i en sundere og mindre klimabelastende retning.
Så vil vi jo også gerne arbejde med landbruget som sektor, og derfor er det nogle andre ting, der for os er vigtige.
Men jeg tænker, at det også er vigtigt at kigge på CO 2 -afgifter, som ordføreren foreslår.
Vi ved, at det er en ret svær ting at have med at gøre, fordi den typisk også skal gå over landegrænser.
Så hvad tænker ordføreren i den sammenhæng med forslaget om en CO 2 -afgift for landbruget?
Hvordan vil man håndtere det?
Skal det være på EU-niveau, eller kan man bare gøre det i Danmark?
Søren Søndergaard (EL), 2019-02-08:
Jeg er glad for, at ministeren må bekræfte, at de regler, der gælder omkring lønninger, er særregler, vi har i Danmark, der adskiller sig fra dem, man har i andre EU-lande.
Så når det gælder lønningerne, har man altså lavet særregler, men når det gælder de her blyantspenge, vil man ikke lave særregler.
Hvad er begrundelsen for det?
Mette Abildgaard (KF), 2019-02-08:
Tak for det.
Og jeg beklager, formand, hvis jeg brugte direkte tiltale.
Det må være barselsammehjernen, der lige skal tilbage i gamet.
Til hr. Rasmus Nordqvist vil jeg sige, at vi i Det Konservative Folkeparti ikke er generelt imod afgifter.
Og vi er heller ikke imod at bruge afgifter adfærdsregulerende; det er jo det, vi har dem for.
Vi har eksempelvis foreslået i vores parti at hæve afgiften på cigaretter, så en pakke cigaretter kommer op på at koste 60 kr., fordi vi ved, at det vil have en markant effekt på, at betydelig færre unge vil starte med at ryge.
Vi har så også samtidig sagt, at de penge, der kommer ind i provenuet, ønsker vi at lette andre afgifter med, fordi vi ikke ønsker, at danskerne samlet set skal beskattes hårdere, heller ikke via afgifterne.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-02-08:
Skal jeg forstå det sådan, at Det Konservative Folkeparti så vil være positive over for mere generelle klimaafgifter eller CO 2 -afgifter på produkter og servicer?
Anders Samuelsen (LA), 2019-02-08:
Det sidste ligger jo implicit i svaret.
Der gælder de regler, som der gælder.
Jeg henviser til det svar, som er kommet fra skatteministeren i forhold til det, som er sagen i dag.
Jeg ved ikke lige, hvad det var, jeg skulle dementere.
Jeg går ud fra, at spørgeren er enig i, at det er sådan, at omtalte Rina Ronja Kari lægger tal frem offentligt – og jeg har ikke engang nævnt tallene – og at man sjovt nok rammer præcis det forbrug, man har mulighed for.
Søren Søndergaard (EL), 2019-02-08:
Jeg kan da bare opfordre udenrigsministeren til at sætte sig ind i sagen, før udenrigsministeren udtaler sig.
Nu er der jo sikkert en række embedsmænd til stede, som kan forsyne udenrigsministeren med en tekstmeddelelse på hans telefon, og så kan udenrigsministeren jo gå op og dementere det, udenrigsministeren lige har sagt.
Men lad det nu ligge.
Det, der bare er det afgørende her, er, at det her jo kun er et problem, fordi det fortsætter.
Altså, det er jo kun et problem, fordi det fortsætter, og det er ikke det, at dem, der er aktive og laver et stykke arbejde, får bidrag til det politiske arbejde fra EU-Parlamentet.
Det er jo sådan set helt i orden.
Det er det, at muligheden eksisterer for at få en indtægt, en anselig indtægt – vi snakker om 400.000 kr. om året – uden nogen former for dokumentation, skattefrit.
Det er problemet, og det problem fortsætter.
Den her diskussion skygger jo kun, så længe det problem får lov at fortsætte.
Så siger ministeren, og det er så det, der er mit egentlige ærinde, at det her vil være en særregel, en dansk særregel.
Kan ministeren ikke lige oplyse, om der, hvad angår beskatning af danske mep'ers løn, eksisterer en dansk særregel, eller om vi er underlagt nøjagtig de samme betingelser som resten af EU-Parlamentet?
Mette Abildgaard (KF), 2019-02-08:
Tak, formand.
Vi er vist flere, der er trætte her ud på eftermiddagen, men vi må alle sammen stramme os an.
Det er fuldstændig rigtigt, at aftrykket relativt set er mindre i forhold til kød.
Det anerkender jeg fuldstændigt.
Men når der også i hele klimadebatten er fokus på at spise sæsonbetinget, gør man det jo også af klimahensyn.
Men jeg er klar over, at relativt i forhold til kød er det ikke det, der er udslagsgivende.
Øjvind Vilsholm (EL), 2019-02-08:
Nu bliver jeg jo næsten hylet ud af det, men det var for lige at slå fast i forhold til klimabelastningen af grønsager, der er importeret, at det slet ikke er så kriminelt med en importeret grønsag, hvis vi taler CO 2 -belastning, som det er med kød.
Så den del skal ordføreren ikke bekymre sig så meget om.
Den positive effekt, der kunne være, af at få folk til at købe mere frugt og grønt vil ikke være skadelig rent klimamæssigt, hvis det lykkes med at sænke momsen på frugt og grønt.
Mette Abildgaard (KF), 2019-02-08:
Jamen jeg må nok være ærlig at indrømme, at mit parti igennem vores mere end 100-årige historie har haft mange forskellige holdninger til differentieret moms på frugt og grønt.
På sin vis kan jeg sagtens se det positive i det.
Det at bruge guleroden ville rent faktisk gøre, at der var nogle danskere, der slap lidt billigt, når de skulle en tur ned i butikken.
Der har tidligere været rejst bekymring i forhold til bureaukratiet i det, i forhold til det administrative i det.
Det er i hvert fald noget af det, der tidligere har afholdt os fra at bakke fuldstændig op om det.
Jeg ved ikke, om Skatteministeriet har fundet en bedre måde at indrette det på i dag, om det vil være praktisk muligt, eller om det stadig væk vil være noget bureaukratisk bøvl.
Det ved jeg ikke, men principielt kan jeg sådan set godt bakke op om tankegangen.
Men vi skal så også lige huske de kritiske briller, ikke?
For frugt og grønt er jo ikke bare frugt og grønt.
Der er saftsuseme forskel på, om det er noget, der er importeret og uden for sæson og har kostet en formue i CO 2 at få fragtet hertil, eller om det er noget, der er dyrket i vores baghave.
Øjvind Vilsholm (EL), 2019-02-08:
Jeg vil egentlig fortsætte lidt i samme spor som hr. Christian Poll, nemlig om det med adfærdsændringer.
Jeg er sådan set enig med ordføreren i, at piskemetoden i forhold til at lægge afgift på kød ikke er den rigtige vej at gå, men man kunne jo så overveje gulerodsmetoden og netop, som hr. Christian Poll nævner, gøre det billigere at købe grønsager.
Mette Abildgaard (KF), 2019-02-08:
Naturligvis vil der komme en eller anden grad af adfærdsændring, men vi kan også se på de afgifter, vi har i dag, at der er en verden til forskel på, hvor markant de slår igennem, alt efter hvilken type afgift det er, alt efter hvor tydelig afgiften er i produktet, for der ses væsentligt forskellige implikationer.
Jeg tror, at rigtig mange vil blive ved med at have det samme kødforbrug, men man vil se en stor social slagside.
Men det er blot et af de flere argumenter, jeg har listet op, for, hvorfor vi ikke kan støtte forslaget.
Christian Poll (ALT), 2019-02-08:
Det er jo generelt anerkendt, at afgifter skaber en adfærdsændring, og det er jo det, vi gerne vil have.
Jeg forstår ikke, ordføreren siger, at der ikke forventes en adfærdsændring, for generelle undersøgelser viser, at afgiftsændringer medfører sådan en adfærdsændring.
Mette Abildgaard (KF), 2019-02-08:
Det anerkender jeg fuldstændig afgifter kan, men jeg anerkender ikke, at det er det, der vil ske i det her tilfælde, for jeg deler desværre den bekymring, som jeg også har hørt mange andre af mine kolleger have, nemlig at en afgift på 17 kr. vil betyde, at de rigtig mange danskere, som har råd til det, og for hvem det ikke vil føles som en voldsom ekstra byrde, om end det procentvis er en meget stor stigning, vil blive ved med at forbruge kød på præcis samme måde, hvorimod det så vil ramme nogle andre indkomstgrupper langt, langt hårdere.
Jeg tror ikke, man vil se en så markant adfærdsregulering ud af den her afgift.
Christian Poll (ALT), 2019-02-08:
Først tak til ordføreren for anerkendelsen af, at vi har sat klimaet øverst på dagsordenen.
Det vigtigste for os er at få løst klimakrisen så hurtigt, som det overhovedet er muligt.
Jeg hæfter mig ved, at ordføreren siger, at det ikke skal blive dyrere at være dansker, og der vil jeg jo så sige, at det her bare et af mange forslag, vi har.
Vi har også et forslag om at halvere momsen på grøntsager, og det er jo netop, fordi grøntsager er en af de sunde fødevaregrupper, som har en rigtig lav klimabelastning, så vi vil netop gerne have flyttet forbruget derover.
Det vil sige, at hvis man spiser, som man plejer, kan det godt være, at kødet bliver lidt dyrere, mens grøntsagerne bliver lidt billigere.
Det er svært at sige, hvor man så lander, men hele formålet med den her øvelse er jo at få folk til at dæmpe forbruget af kød, altså købe lidt mindre kød, lidt mere grønt, så vi får skubbet til udviklingen.
Mette Abildgaard (KF), 2019-02-08:
Jamen i Det Konservative Folkeparti ønsker vi, at folk skal kunne træffe et oplyst valg, og det får vi først og fremmest sikret med den her mærkningsordning.
Så kan det godt være, at vi fremadrettet skal tage en principiel diskussion om, om man i højere grad skal kunne se CO 2 -påvirkningen i den måde, vi indretter vores afgiftsstruktur på; det kan vi godt tage en principiel diskussion om.
Men 17 kr. for 1 kg hakket oksekød mener vi i hvert fald ikke i Det Konservative Folkeparti er den vej, vi skal gå.
Det var dæleme ikke lige en diskussion, jeg regnede med at have i dag – er det en del af en overseksualiseret kultur, at kvinder vælger at få opereret større bryster?
Det ved jeg simpelt hen ikke.
Jeg tror, kvinder har deres frie valg til at få opereret større bryster, hvis det er det, de vil –
det har jeg ikke lige noget belæg for at sige hverken det ene eller det andet om.
Mit eksempel tjente det formål at sige, at man ikke kan ligestille de to ting, fordi kvinden ikke opnår noget værdifuldt ved at få den her operation – med undtagelse af at hun undgår familiens fordømmelse.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-02-08:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen og for opbakningen.
Ordføreren taler om forskellen på at undgå og opnå.
Og jeg er egentlig med på i forhold til kvindebilledet og frigørelse, at en brystforstørrende operation f.eks. er for at opnå noget.
Men jeg er nysgerrig efter at vide, om ikke ordføreren også mener, at det kan være og er kulturelt betinget – at vi har en overseksualiseret kultur, som netop presser os ind i nogle kønsstereotyper, og at der dermed også kan være mange, der ikke tager et helt oplyst eller frivilligt valg, når de eksempelvis får foretaget en brystforstørrende operation.
Mette Abildgaard (KF), 2019-02-08:
Jeg synes, det er fint med alle forslag til, hvordan vi kan styrke oplysningen, og der er jo ikke nogen tvivl om, at vi skal gøre det målrettet i de miljøer, hvor den her problemstilling er størst.
Så jeg synes også, vi skal tage imod de forslag, der er kommet, og se, hvad der kan lade sig gøre.
Men for mig handler det om at få sendt et meget klart signal om, at når vi forbyder det her, er det, fordi det er en myte, der ikke har nogen gang på jord.
Peder Hvelplund (EL), 2019-02-08:
Jeg kan i hvert fald sige, at jeg er fuldstændig enig i det.
Hvis jeg skal pege på noget positivt ved det her lovforslag, er det primært det, at debatten nu kommer op og vi får muligheden for at kunne få nedbrudt myten om, at der findes en jomfruhinde, og at det er noget, kvinder skal have – en myte, der har skabt et marked for, at hele den her industri kan være her.
Men jeg vil meget gerne være med til at holde ordføreren fast på, at vi skal gøre en styrket indsats for at få sikret oplysning og forebyggelse af det her, og jeg synes heldigvis, at der i høringssvarene ligger en masse initiativer til, at den indsats kan blive styrket, og den debat håber jeg også vi kan få rejst nu.
Mette Abildgaard (KF), 2019-02-08:
Jeg synes ikke, det er enten-eller, for mig er det både-og.
Naturligvis skal vi blive ved med at oplyse og gå via oplysningens vej for at få bekæmpet den her myte, men jeg ærgrer mig over, at tilhørerpladserne ikke er spækket med folk i dag, og at kameraerne ikke bare snurrer, altså ud over Folketings-tv, for jeg ville ønske, at der var massiv dækning af det her for at få en samfundsdebat om det her.
Hvis TV 2 News lavede breaking på, at Folketinget nu forbyder det her for at gøre op med en myte, så tror jeg på, at vi ville nå længere ud med det her budskab, end det er lykkedes os de sidste mange år.
Så jeg synes, at vi, der nu bakker op om det her, skal gå ud og fortælle meget aktivt om det for at være med til at fortælle, hvorfor vi gør det her, og det gør vi for at nedbryde en myte.
Men jeg er enig i, at det ikke er enten-eller, det er det ikke.
Peder Hvelplund (EL), 2019-02-08:
Tak for det.
Herfra virker kommunikationen åbenbart, for der er i hvert fald lys i lampen her.
Jeg vil gerne takke ordføreren for en god og nuanceret tale.
Jeg vil godt lige tage fat i det der med at løse problemet både på kort og på lang sigt.
Jeg kan jo godt forstå behovet for at have en trang til at gøre noget nu, og det er jo det, forbud gør, men som ordføreren selv er inde på, løser det jo ikke problemet for nogen af de kvinder, der står i situationen aktuelt, og jeg kan ikke se andre muligheder, end hvis vi skal løse den her problemstilling på både lang og på kort sigt, så handler det om at kunne give nogle bedre muligheder, så det at få konstrueret en kunstig jomfruhinde ikke bliver det mindst svære valg for dem at træffe.
Det handler jo om at kunne udvide deres valgmuligheder, så de reelt har et alternativ, og det har jeg svært ved at se et forbud gør, for det betyder bare, at man kan tage andre steder hen og få det gjort, hvorimod hvis information, oplysning, støttende indsats bliver styrket, som ordføreren også selv er inde på, så giver vi jo faktisk de kvinder et reelt alternativ til at få foretaget det her indgreb.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-02-08:
Tak for det.
Og det er netop den fordømmelse eller det blik udefra, som jo er interessant, når vi snakker om kvindebilledet i dag, i det 21. århundrede, for hvor meget er kulturelt og normativt betinget?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-02-08:
Det er den egentlige synder, og den læge, som tillader sig at udføre et indgreb, hvor man bilder nogen ind, at man har konstrueret en såkaldt jomfruhinde, har også et stort ansvar.
Men kan vi ikke også blive enige om, hr. Joachim B. Olsen, at de egentlige syndere, som hr. Joachim B. Olsen her peger på, ikke er dem, vi straffer med det her lovforslag?
Det er kun kvinderne, som er angst for den sociale kontrol, som bliver udøvet imod dem, som vi straffer med det her lovforslag.
Jeg vil gerne understrege, at SF er i tvivl om, hvordan vi stiller os til det her forslag.
Vi synes, der er nogle etiske dilemmaer, som trænger til at blive drøftet, og jeg håber, at vi får lejlighed til at gøre det under udvalgsbehandlingen.