Jens Joel (S), 2019-01-29:
Jeg er enig med Enhedslistens ordfører i, at vi jo, om jeg så må sige, hver gang vi får ny viden, også bliver mindet om, at det tempo, vi hidtil har regnet med, som regel ikke er ambitiøst nok.
Altså, det er ikke længe siden, at vi diskuterede fossilfriheden i 2050, og det er jo baggrunden for, at Socialdemokratiet har sagt, at vi gerne vil hurtigere af med de fossile brændsler.
Det er jo bl.a. for at gøre det mere realistisk at gennemføre det nulemissionsscenarie, som jeg ved vi er enige om.
Så med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt vi skal skrue op her, vil jeg sige, at jeg gerne vil diskutere, om vi kan gøre det 5 år førend det, regeringen indtil nu har lagt op til.
Det, jeg prøver at få sat fokus på i den her debat, er jo i virkeligheden, at selv hvis man gjorde det i regeringens tempo og i henhold til det, ministeren siger, så er den indsats, der er lagt op til i de næste 10 år, langtfra nok til, at vi kan nå i mål i 2050.
Så på den måde har ordføreren ret i, at vi skal skynde os.
Men vi kunne jo starte med overhovedet at tage alvorligt, at vi har lavet en målsætning i 2050.
Og vi vil gerne, som jeg siger, fremskynde også delelementer af det, eksempelvis fossilfriheden, og komme hurtigere i mål med noget af det.
Tak for det, og tak til ministeren for besvarelsen af forespørgslen.
Situationen er alvorlig.
Vi havde herhjemme en rekordvarm sommer, som i hvert fald var et forvarsel på, hvordan ekstremt vejr lige pludselig kan vende op og ned på det, som vi opfatter som normalsituationen.
Statistikken og talrige forskningsrapporter har understreget, at vi skal handle hurtigere, og at vi skal handle og sætte omstillingen i gang i alle dele af vores samfund.
Da FN's klimapanel offentliggjorde sin seneste rapport i efteråret, talte klimaministeren også med store ord.
Jeg mener, at klimaministeren sagde, at vi skulle gøre alt, hvad der stod i vores magt, for at sætte ind over for klimaforandringerne.
I så fald må man håbe, at der kommer højere magter til på et tidspunkt, for det, regeringen reelt set gør, er, at man løser en meget lille del af opgaven de næste 10 år, nemlig 6 mio. t, og forventer, at de regeringer, der kommer efter det, kan fjerne knap 40 mio. t på de 20 år, der resterer, for at nå i mål.
Og vi er jo enige om, hvornår vi skal nå i mål, vi er bare dybt uenige om, hvor hurtigt vi skal bevæge os lige nu.
Statsministeren slog også ud med armene og sagde, at nu skulle vi have en million elbiler.
Jeg spurgte ind til, hvad regeringens faktiske politik ville betyde, og svaret fik vi i sidste uge, og det stod i skærende kontrast til statsministerens fine ord, nemlig at det, regeringen nu havde gjort, ville give 150 flere elbiler i 2019, end hvis ikke man havde gjort noget som helst.
Jeg kiggede lige på, hvor mange biler der er blevet solgt i 2017, og det svarer til 6 timers salg af almindelige biler i hele 2019.
Så det siger sig selv, at med det slæbespor, regeringen har placeret os i, så kommer vi til at skulle bevæge os meget hurtigt bagefter, og det er jo derfor, vi opfordrer til, at vi kommer i et andet gear, at vi følger de opfordringer fra rapporterne om at handle hurtigere og gøre det overalt i samfundet, altså at få landbrug og transport med.
Apropos det sagde ministeren heroppefra, at man havde fremlagt en perlerække af initiativer på landbrugsområdet.
Min gode kollega hr. Søren Egge Rasmussen har jo spurgt, om ikke vi kunne få en opgørelse over, hvad de enkelte elementer i regeringens klima- og luftudspil ville bidrage med, og der er kun et af de forslag, der handler om landbruget, som har fundet vej ind i tabellen og faktisk har en klimaeffekt.
Så kan det godt være, at regeringen har 28 bulletpoints på et stykke papir, men hvis der kun er en af tingene, der rent faktisk reducerer klimabelastningen, så har vi stadig væk en stor udfordring.
I øvrigt kan jeg sige, at den klimabelastningsreduktion, som det ene forslag giver, svarer til en tyvendedel af den reduktion, man får ved at lave den skrivebordsøvelse, som regeringen laver ved at godskrive klimakreditter.
Så for hver gang vi gør noget ude i virkeligheden, gør vi tyve gange mere inde ved skrivebordet, og det siger sig selv, at det kommer vi ikke til at kunne redde klimaet med.
Vi er med andre ord nødt til at snakke lidt mindre om klimaet og så handle lidt mere.
De seneste år har også budt på handling på klimaområdet, men den er desværre bare gået i den forkerte retning.
Man startede i 2016 med at halvere investeringerne i energiforskning, og det koster sådan set ikke bare for klimaet, men også for danske arbejdspladser, som vi får færre af, når vi investerer mindre i fremtidens løsninger.
Og tre gange i løbet af de sidste par år har man gjort de sorte fossile biler billigere, mens elbilerne er blevet dyrere.
Det siger sig selv, at det er den forkerte vej at gå.
Jeg tror også, at regeringens manglende ambitioner på det her område er nået uden for de her ellers lidt tykke mure, hvor man godt kan være lidt bange for, om der er nogen, der opdager det, for i disse timer skriver folk under på et krav om en styrket klimalov.
Der er snart 50.000 borgere, som har skrevet under på, at de vil have en styrket klimalov.
Når 50.000 borgere synes, at det er nødvendigt, selv om vi rent faktisk har en klimalov, er det jo tydeligvis, fordi de kan se, at den ikke bliver taget alvorligt nok, og at regeringen ikke gør det, der er behov for.
Vi har også oplevet, at ikke bare de grønne organisationer, men også regeringens egen rådgiver Klimarådet i meget stærke vendinger har fortalt, at man bremsede op i omstillingen.
Det var det, der fik ministeren til at kalde Klimarådets kritik for volapyk og nogenlunde samtidig udskifte formanden for Klimarådet.
Men alle de her ting går jo ikke væk af, at man ikke vil lytte til det, for det er man selvfølgelig nødt til.
Vi vil gerne fra oppositionens side, fra Socialdemokratiets side, til forhandlingsbordet, vi vil gerne kigge på, hvad man kan gøre i transport-, og landbrugssektoren, også med meget kort varsel, for igen at få bragt klimadebatten og klimaindsatsen tilbage på sporet.
Danmark skal igen være et grønt foregangsland.
På vegne af Socialdemokratiet, Enhedslisten, Det Radikale Venstre og SF vil jeg gerne fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at hverken verden eller Danmark er på sporet til at opfylde Parisaftalens målsætninger om temperaturstigninger på højst 2 grader og så tæt på 1,5 grad som muligt, samt at regeringens samlede klimaindsats ifølge Klimarådet vil sænke hastigheden i den grønne omstilling til en fjerdedel af det nuværende tempo.
Folketinget ønsker ikke, som regeringen lægger op til, at klimaindsatsen bremses, og understreger behovet for, at der tages fat på omstillingen i alle sektorer.
Derfor pålægges regeringen inden folketingsvalget at indkalde til forhandlinger om en tilstrækkelig ambitiøs og langsigtet plan for dansk klimaindsats, der bl.a. indeholder: - konkrete tiltag, der reducerer CO 2 -udslippet fra transportsektoren og fastsætter et bindende mål for antallet af lavemissionsbiler i 2030 som erstatning for statsministerens meget luftige vision om en million lavemissionsbiler i 2030, samt - konkrete klimatiltag i landbruget på baggrund af Klimarådets og andre eksperters anbefalinger.«