Ole Birk Olesen (LA), 2023-03-29:
Tak for det.
Hvor skal medarbejderne komme fra?
Sådan spurgte Socialdemokratiets finansordfører, hr. Benny Engelbrecht, da han var på talerstolen.
Og det var heldigt, at han stillede det spørgsmål, for jeg har forberedt en tale om, hvor medarbejderne skal komme fra.
Så derfor kan jeg – modsat Socialdemokratiet og modsat regeringen i regeringens finanslovsforslag – besvare spørgsmålet.
Hos mig er det ikke blot et spørgsmål, man stiller ud i den blå luft uden at komme med svar på det.
Hos mig og Liberal Alliance er det faktisk noget, vi har meget, meget konkrete bud på, altså hvor medarbejderne skal komme fra.
Den ene grund er, at både offentlige og private arbejdsgivere savner medarbejdere, har ledige stillinger, som ikke kan besættes, og har arbejde, som ikke bliver udført, fordi de ikke kan finde medarbejdere til at gøre det.
Det sætter en dæmper på væksten i det danske samfund.
Det sætter også en dæmper på den offentlige sektors mulighed for inden for de rammer, den offentlige sektor har, at levere den service, som skal leveres.
Det er den ene grund.
Den anden grund er, at det er ekstremt ærgerligt, at vi i Danmark stadig væk har et ganske stort antal mennesker, som er i den arbejdsdygtige alder, men som ikke er i arbejde, fordi de er på forskellige indkomsterstattende overførsler.
De kan være på kontanthjælp, de kan være på dagpenge, de kan være på sygedagpenge, de kan være på efterløn, Arnepension, seniorpension og alle mulige ting og sager, hvoraf nogle ordninger er helt eller delvis begrundet i nogle helbredsudfordringer, mens der for andre ordninger ikke er den slags begrundelser for, at man er på dem.
Og derfor er der god grund til at se på, om vi kan få flere i arbejde ved at tage fat på de mennesker, som ikke behøvede at være uden for arbejdsmarkedet og ikke behøvede at leve af penge fra det offentlige.
For man skal jo huske på, at hver gang der er en person, der ikke bærer sin egen byrde, så er der nogle andre personer, der skal bære den byrde for vedkommende; så er der nogle, der skal arbejde mere.
Der er nogle, der ikke har råd til det, de gerne ville bruge deres løn på, fordi de skal afholde nogle skatter, som skal forsørge nogle mennesker, som kunne have været i arbejde.
Det er der grund til at gøre noget ved.
Derfor vil jeg nu nævne en lang række forslag, som vil give et meget stort antal ekstra medarbejdere for både private og offentlige arbejdsgivere, og jeg starter fra toppen.
Det giver 9.000 flere medarbejdere.
Alle de tal, jeg nævner her, er ifølge Finansministeriet; det er ikke nogle, jeg selv har fundet på, men Finansministeriets egne tal.
Man kan fjerne loftet over beskæftigelsesfradraget.
Det giver 6.400 ekstra medarbejdere.
Man kan lade være med at opkræve skat af de første 7.000 kr., som man tjener, når man går på arbejde, og det giver 3.350 medarbejdere.
Man kan sænke selskabsskatten til 15 pct., og det giver 3.600 medarbejdere.
Man kan sænke aktieskatten til 27 pct., og det giver 3.000 medarbejdere.
Man kan fjerne registreringsafgiften på fremtidens elbiler, og det giver 8.700 ekstra medarbejdere.
Man kan afskaffe efterlønnen, og det giver 16.600 medarbejdere.
Man kan forhøje folkepensionsalderen med et enkelt år, og det giver 31.000 ekstra medarbejdere.
Man kan afskaffe Arnepensionen, og det giver 7.500 ekstra medarbejdere.
Man kan sænke kontanthjælpen til integrationsydelse efter 1 år på kontanthjælp, og det giver 1.800 ekstra medarbejdere.
Man kan halvere dagpengeperioden fra 2 til 1 år, og det giver 22.300 ekstra medarbejdere.
Man kan inflationsregulere overførselsindkomsterne i stedet for at lade dem regulere med lønudviklingen; det giver 24.600 medarbejdere.
I alt giver det 138.000 ekstra medarbejdere til en privat og offentlig sektor, som ifølge KL og Dansk Industri har behov for 90.000 flere medarbejdere frem mod 2030.