runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2021-02-24:
Det korte svar på det spørgsmål er, at det jo er uacceptabelt, hvis man er borger og anmelder et tyveri og ender med at få den opfattelse, at politiet ikke tager anmeldelsen alvorligt.
Det gælder jo ikke mindst i en situation, hvor man måtte have bevismateriale i form af overvågningsbilleder, som har fanget gerningsmanden, om jeg så må sige, på fersk gerning.
Jeg har selvfølgelig en forventning om, at politiet tager anmeldelser af alle strafbare forhold alvorligt, og at man kan regne med, at politiet er der, hvis man har brug for det.
Vi er jo heldigvis i den situation, at vi har lavet en ny bred aftale for politiet og anklagemyndigheden, som jo også omfatter Nye Borgerlige, og som bl.a. sætter fingeren på, at det her er noget, vi skal tage fat i – med flere beredskabspatruljer, mere nærpoliti, flere politibetjente med et større meroptag af studerende.
Så systemet er ikke perfekt, som det er i dag.
Der er taget en lang række initiativer, som forhåbentlig kan hjælpe med til, at man kommer den type problemer til livs.
Mette Thiesen (NB), 2021-02-24:
Tusind tak.
Hvad tænker ministeren om, at erhvervsdrivende, der får stjålet materialer og har overvågningsbilleder af tyv og nummerplade, oplever, at politiet ikke reagerer på anmeldelsen?
Nick Hækkerup (S), 2021-02-24:
Men jeg synes, at vi skal notere det på den lange fælles seddel, vi har, over opgaver, som skal håndteres, i forhold til at bekæmpe bandekriminalitet.
Naser Khader (KF), 2021-02-24:
Jamen jeg er glad for imødekommenheden.
Jeg synes, at de ting hænger sammen: Bandemedlemmer opholder sig i nærheden af Marokko, og det gør de, fordi hashtrafikken er tæt på de byer i Sydspanien, hvor de opholder sig.
Så i forhold til det med hashhandel og det med bandemedlemmer er det sådan, at vi udviser nogle af dem, men opholder de sig der, underminerer det vores indsats.
Hvis regeringen og justitsministeren ville gå i dybden med problemstillingen, ville vi være meget, meget glade.
Nick Hækkerup (S), 2021-02-24:
Det er også et godt spørgsmål, men det er jo et helt nyt spørgsmål i forhold til det spørgsmål, som jeg har forberedt mig på.
Jeg tror sådan set, at det er rigtigt, altså det med, at man sagtens kan forestille sig, at der foregår en betydelig hashhandel og narkotikahandel op igennem bl.a. Marokko og ind i Europa, den vej, ligesom vi jo har oplysninger om, at der også længere nede i Afrika foregår transport af narko.
Men jeg har simpelt hen ikke forberedt mig konkret på Marokkospørgsmålet.
Det er i virkeligheden her, spørgsmålet bliver svært.
Jeg har selvfølgelig også hørt om den konkrete sag, og jeg har også fået en henvendelse fra direktøren for FrederiksborgCentret, Carsten Larsen.
I virkeligheden er det både rart og ikke rart at få sådan en henvendelse, for når man er justitsminister, og hvis man så går ind og siger til anklagemyndigheden, at nu skal de tage fat i den her sag, så risikerer man, at alle mulige andre vil sige: Det er jo bare, fordi du kender vedkommende.
Og så bliver det den rene nepotisme osv.
Så det, jeg kan gøre i den type sager, er jo at pege på de generelle problemer.
Så forstår jeg, at sagen er under efterforskning, og derfor skal jeg være endnu mere tilbageholdende med at kommentere på den konkrete sag.
Magnus Heunicke (S), 2021-02-24:
Jeg må simpelt hen sige ja til det spørgsmål, og så kan folketingsmedlemmet tage hjem til Bornholm og sige, at så har han fået genåbnet Bornholm.
Det er jo også i hvert fald delvis rigtigt, men det ville måske være lidt unuanceret at tro, at så er det klaret.
Det er jo baseret på et meget, meget grundigt arbejde fra vores indsatsgruppe og sundhedsmyndigheder, som netop har fået til opgave at se på, hvad der er mulighed for at gøre lokalt og regionalt.
Og selvfølgelig er Bornholm i en særlig situation, fordi Bornholm geografisk er placeret på en sådan måde, at der forhåbentlig er mulighed for at have en større genåbning end det, vi kan bære i resten af landet på nuværende tidspunkt, fordi der er mindre smitte og en mindre introduktion af daglig smitte på Bornholm.
Det følger vi selvfølgelig meget tæt, og vi skal altså også være ærlige og sige til bornholmerne, at det her er et forsøg.
Det er ikke rigtig prøvet før.
Det vil sige, at det så også kræver, at de er med på at lade sig teste og med på, at de regler, der stadig findes, så i hvert fald også skal overholdes.
Men det er jo altså en klart lempeligere version af restriktionerne, man så vil introducere på Bornholm – i et tæt, tæt samarbejde selvfølgelig med alle lokale myndigheder m.m. Så må vi følge det meget, meget tæt, og hvis det viser sig at være en succes – og det er jeg glad for at der bliver spurgt til – hvad kan man så bruge det til andre steder?
Det er jo åbenlyst.
Danmark er et øsamfund, og der kan være andre øer med tilsvarende situationer, lave smittetal m.m., hvor man så vil kunne tage ved lære af, hvad der sker på Bornholm, og derfor følger vi det meget, meget tæt.
Når vi gør det, er det, fordi sundhedsmyndighederne vurderer, at det er noget, vi kan være trygge ved, og at det faktisk også vil være gavnligt for os fremover i vores epidemikontrol at have de erfaringer.
Men vi ved jo ikke præcis, hvad der så vil ske, så det er en opfordring til både bornholmere og folk, der vil besøge Bornholm, om, at man altså i særlig grad skal hjælpe til med, at det her vil kunne lykkes.
For så får vi altså et lidt mere åbent samfund på Bornholm, og de er så lidt foran resten af Danmark.
Vi længes alle sammen efter at få åbnet mere.
Mattias Tesfaye (S), 2021-02-24:
Jeg tror faktisk, at noget af det bedste, vi har gjort, var at skærpe strafferammen for folk, der bryder opholds- og meldepligter.
Så skal der mindre til, for at straffen bliver så hård, at vi kan frihedsberøve folk igen.
I praksis tror jeg, det er et af de vigtigste skridt, vi har taget.
Det har kostet os nogle penge, for det er ret dyrt at have folk buret inde, men jeg tror, vi har en interesse i, at folk, der har begået den her type kriminalitet og brudt deres opholds- og meldepligter, i det omfang, det er muligt, bliver frihedsberøvet.
Marcus Knuth (KF), 2021-02-24:
I forhold til at lave en eller anden form for skærpet opholdspligt kan ministeren så undersøge eller i hvert fald bekræfte, at det overhovedet ikke er muligt at øge en eller anden form for frihedsberøvelse for folk, der er af den her ekstreme karakter, altså folk, der vitterlig har forsøgt at slå et andet menneske ihjel?
Én ting er en afvist asylansøger eller en person på tålt ophold, som vi ikke kan hjemsende, men når der er tale om en decideret terrorist, er der så noget, vi kan gøre for at skærpe den frihedsberøvelse, der ellers kunne være?
Mattias Tesfaye (S), 2021-02-24:
Det fik vi heldigvis styr på ret hurtigt, men det er korrekt, at der var it-problemer dér i en kort periode.
Marcus Knuth (KF), 2021-02-24:
Det er jeg glad for at høre, og det håber jeg virkelig at ministeren gør alt hvad han kan for at følge op på.
Men vi kan jo samtidig høre, at man på Kærshovedgård, hvor den her øksemand skal opholde sig, tilbage i december måned på grund af computersystemer osv. ikke kunne opretholde opholds- og meldepligt.
Kan ministeren oplyse, om øksemanden her har været på fuldstændig fri fod, eller om han rent faktisk har opholdt sig på Kærshovedgård?
Mattias Tesfaye (S), 2021-02-24:
Nu nævnte jeg under det foregående spørgsmål, at jeg aldrig har set et sekund af Tirsdagsanalysen, men én ting kan jeg garantere spørgeren, og det er, at den artikel, som omhandler den konkrete sag, som spørgeren henviser til, har jeg selvfølgelig læst mere end almindelig omhyggeligt.
Jeg kan også henvise til mit svar på spørgsmål nr. 486 til vores fælles folketingskollega hr. Peter Skaarup, hvor jeg i en fortrolig besvarelse har prøvet at uddybe lidt om den konkrete sag.
Ellers vil jeg generelt sige, at alt, hvad der kan lade sig gøre for at udsende folk uden lovligt ophold i Danmark, særlig folk, der er dømt for kriminalitet, og i endnu højere grad folk, der er dømt for terror og den type kriminalitet, vi taler om her, er selvfølgelig absolut topprioritet for regeringen.
Marcus Knuth (KF), 2021-02-24:
Tak til ministeren.
Nu siger ministeren, at man ikke kan kommentere den pågældende sag.
Forleden var der en kæmpe artikel om sagen i Berlingske, som jeg forestiller mig ministeren er bekendt med.
Det er jo en fuldstændig grotesk sag, altså en dømt terrorist, der har forsøgt at slå tegneren Kurt Westergaard ihjel – ham, der lavede Muhammedtegningerne – er i dag på fri fod, i hvert fald mere eller mindre, for han kan i nogle af timerne bevæge sig frit.
Det er jo altså en af de mest kendte sager i danmarkshistorien, hvor Kurt Westergaard i dag og resten af sit liv sandsynligvis må leve med politibeskyttelse og manden, der forsøgte at slå ham ihjel, kan vi ikke udvise.
Så jeg vil høre helt konkret, om ministeren gør noget aktivt for at få den her person udvist af Danmark.
Mattias Tesfaye (S), 2021-02-24:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan desværre ikke her i salen udtale mig om den konkrete sag, som spørgeren omtaler, men det er selvfølgelig ikke med regeringens gode vilje, at Danmark har personer i landet, som er dømt for terror, og som er udlændinge.
Derfor er reglerne også sådan, at en udlænding, der er udvisningsdømt, skal udrejse, når vedkommende løslades, og udsendelsesarbejdet vil som udgangspunkt skulle begynde, allerede når udlændingen har afsonet halvdelen af tiden af sin straf.
I nogle tilfælde vurderer udlændingemyndighederne dog, at en udvisningsdømt udlænding er i risiko for asylretlig forfølgelse i sit hjemland, og vi kan derfor ikke tvangsudsende den pågældende, uanset hvor uønsket den pågældende måtte være.
I de tilfælde vil udlændinge komme på det, vi kalder tålt ophold, og det er vel at mærke efter at have afsonet størstedelen af den straf, som pågældende er idømt.
Når det så er sagt, er terrortruslen mod Danmark fortsat alvorlig, og et terrorangreb kan finde sted uden forudgående efterretningsmæssige indikationer.
Så der kan ikke gives nogen garantier, selvfølgelig ikke, men Politiets Efterretningstjeneste følger nøje udviklingen i trusselsbilledet, og det gælder også terrordømte og radikaliserede, som løslades fra fængsel eller befinder sig på tålt ophold.
PET iværksætter de sikkerhedsforanstaltninger, som situationen tilsiger.
Jeg vil også i den anledning gerne henvise til den indsatsgruppe, som Justitsministeriet nedsatte i 2020.
Den går under navnet Bjelkegruppen, og her deltager mit eget ministerium også i arbejdet.
Den skal netop over det næste år arbejde intensivt på at styrke indsatsen i forhold til løsladte terrordømte og radikaliserede.
Ud over Justitsministeriet og Udlændinge- og Integrationsministeriet deltager bl.a. også den nye Hjemrejsestyrelse, bl.a. for at sikre et særskilt fokus på udviste terrordømte, der skal udsendes af Danmark efter løsladelse.
Tak for ordet.
Marcus Knuth (KF), 2021-02-24:
Hvad mener ministeren om, at øksemanden, der forsøgte at slå tegneren Kurt Westergaard ihjel, er på fri fod og ikke er blevet udvist af Danmark?
Mattias Tesfaye (S), 2021-02-24:
Nu er det jo en vurdering, for vi kan ikke putte det ind i et regneark og sige, hvad en halv times samtale vil betyde.
Når loven har fungeret i 1 år, vil jeg selvfølgelig være ekstremt interesseret i at se, hvad virkningen af den har været, og hvis virkningen er den modsatte, har vi lavet noget forkert.
Men mit bedste gæt er, at virkningen vil være, at flere benytter sig af ordningen, og når vi får evalueret de her ændringer, håber jeg også, at De Konservative vil være med til at se på, hvad effekten af det har været, og hvis der virkelig er en effekt af det, skal vi da skalere det op, bruge det på flere, understøtte det, så flere bliver kaldt til samtale – hvis det er det, der virker.
Marcus Knuth (KF), 2021-02-24:
Men nu sagde ministeren jo lige før, at det er ministerens gæt, at han tror, at flere vil rejse hjem.
Hvad har ministeren af data, der underbygger, at de få, som nu skal til en dedikeret samtale, opvejer de hele 30.000, som ikke længere skal vejledes?
Mattias Tesfaye (S), 2021-02-24:
En stor del af de 30.000 får slet ingen vejledning i dag, fordi de slet ikke er i kontakt med kommunen.
Det, som er det centrale, er, at 9.000 mennesker i fremtiden kommer til at få en egentlig samtale, der handler om hjemrejse, og det tror jeg kommer til at virke.
Til gengæld bruger vi ikke så mange ressourcer på den sidste gruppe, hvoraf en stor del i dag ikke får nogen vejledning, og hvor f.eks. dem, der får en vejledning, kan få det som en løs bemærkning i slutningen af en anden samtale.
Det er sjusket, og det virker ikke.
Lad os fokusere indsatsen på den gruppe, der ikke er faldet til, og som er på bistand.
Marcus Knuth (KF), 2021-02-24:
Jamen vi ville jo gerne have været med til at lave aftalen bedre, vi ville også gerne have været med til at kigge på systemet for, hvordan man bliver vejledt i dag.
Men når man tager 30.000 ud af 60.000 og siger, at I slet ikke længere på nogen måde skal vejledes, mener ministeren virkelig, at det vil få flere til at rejse hjem?
Mattias Tesfaye (S), 2021-02-24:
Jeg har ikke set så meget som et eneste sekund af Tirsdagsanalysen, og jeg tror heller ikke, jeg kommer til det, så det tør jeg ikke gøre mig klog på.
Men det, som er det interessante her, er jo, om det her er en aftale, der kommer til at få flere til at benytte sig af repatrieringsordningen, altså at rejse hjem med en pose penge fra den danske stat, eller om færre vil benytte sig af ordningen på baggrund af den her aftale.
Det kan selvfølgelig kun være et gæt, men mit kvalificerede gæt er, at markant flere kommer til at benytte sig af den, fordi man nu ikke mere bare kan slå op i e-Boks og se, at man har fået en pjece fra kommunen, men fordi man sidder ned omkring et bord, får en kop kaffe og taler med en person, der siger: Hør her, makker, er du sikker på, at du er i det rigtige land?
Du har været på bistand i lang tid, du opholder dig i et andet land end dit eget, måske skulle du tage og rejse hjem.
Naser Khader (KF), 2021-02-24:
Tak til ministeren for at møde op.
Mit spørgsmål er: Ønsker ministeren fast at støtte sig til neutralitetsprincippet, eller vil ministeren være indstillet på, at kompensationsramte medarbejdere kan modtage lønkompensation, hvis der kan findes hjemmel for det i lov, som ikke konflikter med statens neutralitetsprincip?
Peter Hummelgaard (S), 2021-02-24:
Tak til hr. Naser Khader for spørgsmålet.
Min holdning til neutralitetsprincippet og samspillet med lønkompensationsordningen er uændret, nemlig at staten forholder sig neutralt i konflikter på arbejdspladserne.
Princippet er udmøntet i en række love på Beskæftigelsesministeriets område, og princippet ligger derfor også til grund for lønkompensationsordningen.
Den udlægning af neutralitetsprincippet er delt med arbejdsmarkedets parter i forbindelse med fortolkningen af trepartsaftalen.
Hvis hjemsendte medarbejdere skal have lønkompensation, så må konflikterne annulleres eller udskydes.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-02-24:
Og dermed tror jeg også, at fru Ulla Tørnæs mener, at vi skal have så mange med til at løfte ansvaret og opgaven som overhovedet muligt.
Jeg synes, at vi som land har en særlig rolle og forpligtelse, fordi vi står så stærkt på kvinders rettigheder, og det gør vi også i forhold til seksuelle rettigheder bredt set.
Og vi arbejder jo med en stor stemme, meget større, end vores lands størrelse tilsiger, ind i Verdensbanken, ind i FN-organisationer som f.eks. UNICEF.
Men jeg vil meget gerne have en dialog om, hvordan vi kan gøre andet og mere end det, vi gør nu.
Det er regeringen helt åben over for.
Ulla Tørnæs (V), 2021-02-24:
Det er rigtig godt, og tillykke med det.
Noget af det, som jo altid er den helt store udfordring, er at finansiere alle de mange gode ting, som vi gerne vil bidrage med.
Danmark har jo en stolt tradition, og vi er også rigtig, rigtig gode, men som sagt kan vi ikke løfte opgaven alene.
Og noget af det, som jeg ville opfordre ministeren til at se nærmere på, hvis ministeren ikke allerede har kigget på det, er det, som jeg ville kalde alternative finansieringskilder til bl.a. uddannelsessektoren.
Hvordan kan vi sikre, at mellemindkomstlande, som ikke typisk står forrest, når der uddeles gavebistand fra verdens rigeste lande, prioriterer og finansierer uddannelse i deres nationale politik?
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-02-24:
Måske vi kunne få mulighed for at få lidt mere tid i dag, formand, for der foregår jo ikke noget i Folketingssalen efter det her spørgsmål, så kan vi få en halv time eller tre kvarter mere?
For at svare på spørgsmålet: Nej, vi skal jo lige nøjagtig arbejde sammen med andre, og netop fordi det, som jeg siger, er et faktum, at piger og kvinder, især piger, er i en helt særlig situation, så er det også noget, vi i de drøftelser, jeg har med de nordiske lande – for det er om noget ligesindede lande – er klar over at vi skal yde en indsats over for.
Og det er altså 90 lande og organisationer, der står bag det her, så det er et meget væsentligt bidrag og et meget væsentligt initiativ.
Ulla Tørnæs (V), 2021-02-24:
Det er store spørgsmål, og vi har begge meget på hjerte i en sag, som vi begge kæmper for.
Det, som egentlig var mit spørgsmål – og jeg beklager, at jeg på grund af taletiden ikke fik formuleret det særlig præcist – var: Hvordan vil ministeren lægge pres på ligesindede partnere, andre lande, både gennem FN, men også gennem EU og selvfølgelig særlig de organisationer, som arbejder med børn, unge og uddannelse?
Ministeren nævnte Global Partnership for Education og Education Cannot Wait, som er en anden vigtig organisation, som Danmark jo arbejder med, men her er det jo vigtigt, at vi får andre med om bord, for Danmark kan jo ikke løfte opgaven alene.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-02-24:
Mange tak.
Jeg må blot sige, at fru Ulla Tørnæs har fuldstændig ret.
Og jeg er rigtig glad for, at man så bredt politisk greb udfordringen, så tidligt som man gjorde, tilbage i 2020, da pandemien manifesterede sig globalt.
Det er jo sådan, at vi reagerede hurtigt i Danmark; det var der, som jeg gav udtryk for, bred politisk opbakning til.
Men på samme måde var der jo andre initiativer, også i EU, og jeg må sige, at i de drøftelser, jeg også har haft med Verdensbanken og andre, er det her faktisk et faktum, der bliver taget alvorligt.
Piger og kvinder er i en helt særlig udsat og sårbar situation, og én ting er, at de ikke får skolegang nu, men en anden ting er, hvor stor risikoen er for, at de ikke vender tilbage til en skolegang, efter pandemien har sluppet, og der siger UNICEF, at helt op mod 20 millioner piger kan risikere at være i den situation.
Ulla Tørnæs (V), 2021-02-24:
Mange tak for svaret.
Jeg har så kigget lidt på, hvad det rent faktisk er for en fælles udfordring, vi på globalt plan står over for, og det er nogle himmelråbende astronomiske tal, det drejer sig om.
Det er tal som 1,6 milliarder børn, der i øjeblikket er uden for skolen, og af dem er en stor del piger.
Kigger man på, hvad konsekvensen vil være, når vi forhåbentlig kan se en ende på covid-19, altså pandemien, siger tallene os, at op imod 24 millioner børn ikke vender tilbage til den skole, som de gik i, før pandemien ramte os.
Analyser siger også, at for så vidt angår særlig pigernes situation, risikerer vi at blive slået 20 år tilbage, for vi har faktisk de seneste 20 år opnået rigtig mange store og gode fremskridt, for så vidt angår pigers skolegang.
Men vi ved jo også udmærket godt, både ministeren og jeg, at ét er skolestart, noget andet er, hvor mange der får mulighed for at afslutte skolen, og der viser det sig desværre, at det fortsat halter for pigerne, på trods af at vi også ved, at for hvert år en pige går i skole, øges hendes egenindtjeningsmuligheder mellem 10-20 pct., og vi ved også, at hvis en pige får mulighed for at gå i skole i 7 år, vil hun typisk også få færre børn.
Det er alt sammen noget, der bidrager til den fattigdomsbekæmpelse, som jo er formålet med den danske udviklingsbistand.
Så til spørgsmålet: Hvad vil ministeren gøre?
Jeg forstod, at det her var en oplistning af, hvad Danmark har gjort isoleret set, bilateralt, men hvad agter ministeren at gøre på den store klinge, altså internationalt i samarbejde med FN og EU?
Marcus Knuth (KF), 2021-02-24:
Jeg vil gerne begynde med at rose udlændingeministeren, ikke for aftalen, som man lige har lavet – for den synes vi ikke er god – men for det politiske spin, som har været en del af hele processen.
Man laver jo vel at mærke en aftale om hjemsendelse, som vi ser som en lempelse, men man får den solgt som en stramning.
Man får faktisk også erstattet den eksisterende aftalekreds, hvor både vi Konservative og Dansk Folkeparti og Radikale Venstre var med, og alligevel får man det i medierne til at se ud, som om det er os, der er sprunget fra aftalen eller har gjort et eller andet.
Faktisk er det sågar, som jeg nævnte for ministeren før, i Tirsdagsanalysen lykkedes – og jeg håber, at ministeren vil gå ind og se det – at konkludere, at det er os Konservative, der i ledtog med Inger Støjberg peger fingre af aftalen, når virkeligheden er, at det var Socialdemokratiet, der selv gik fra den eksisterende aftale.
Pointen er jo, at det er fint med de 9.000, som nu skal til en ekstra vejledende samtale, men i pressemeddelelsen, som ministeriet har sendt ud, nævner man ikke – i hvert fald med tal – de 30.000, som ikke længere skal vejledes om hjemrejse.
I pressemeddelelsen står der ganske enkelt bare, at man afskaffer den systematiske vejledningspligt for udlændinge med længere ophold i Danmark, som har bedre kontakt til arbejdsmarkedet.
Men virkeligheden er, at for den gruppe på 30.000 er regelsættet, at de kan have været på kontanthjælp i op til halvandet år ud af 3 år.
Så mener ministeren virkelig, at man har god kontakt til arbejdsmarkedet, at man forsørger sig selv – for at bruge ministerens ord fra lige før – hvis man har været på kontanthjælp det sidste halvandet år ud af 3 år?
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-02-24:
Mange tak, og tak til fru Ulla Tørnæs for det her stillede spørgsmål.
Der er desværre ingen tvivl om, at covid-19-krisen har haft voldsomme konsekvenser for børn verden over, men særlig for piger i udviklingslandene og i nærområderne.
For dem betyder manglende skolegang – uhyggeligt, men sandt – øget risiko for vold, seksuelle overgreb, børneægteskaber og kvindelige omskæringer, og mange piger risikerer aldrig at vende tilbage til skoleklasserne.
Netop derfor har Danmark haft fokus på pigernes skolegang fra starten af covid-19-krisen.
Sidste år fremrykkede regeringen 200 mio. kr. til uddannelsesindsatser fra 2021 til 2020 for at afbøde konsekvenserne af den afbrudte skolegang for sårbare børn og unge i udviklingslandene, i nærområderne og i humanitære sammenhænge.
Som en del af covid-19 hjælpepakke III sikrede Danmark desuden ekstraordinært 64 mio. kr. til Education Cannot Wait samt 35 mio. kr. til Global Partnership for Education.
Begge uddannelsesfonde har fokus på udsatte børn og særlig på piger, som desværre har større risiko for at miste tilknytningen til uddannelsessystemet.
Endelig afsatte vi i hjælpepakke III et bidrag på 35 mio. kr. til Verdensbanken til integration af flygtninge i det nationale uddannelsessystem i Etiopien, bl.a. med fokus på pigers adgang til skolegang.
Samtidig er pigers skolegang en gennemgående prioritet i den danske uddannelsesindsats.
Ulla Tørnæs (V), 2021-02-24:
Mange tak.
Er ministeren enig i, at der er behov for at styrke indsatsen for at få piger i udviklingslande tilbage i skole i kølvandet på covid-19-pandemien?
Peter Hummelgaard (S), 2021-02-24:
Jeg skal bare gentage, hvad jeg har sagt nogle gange.
Neutralitetsprincippet er jo et princip, der går igen på en lang række lovgivningsmæssige områder, men også på øvrige områder på hele beskæftigelsesområdet.
Det, vi kan gøre, er derfor at appellere meget, meget kraftigt.
Så ud fra det, jeg kan læse mig til i pressen, bliver der også lyttet til det, og der er drøftelser i gang.
Jeg håber, at de drøftelser bærer frugt.