runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (RV), 2019-04-04:
Fra Radikale Venstres side støtter vi ændringsforslaget, der skal sikre, at vi i stedet for helt at afskaffe iværksætterordningen prøver at tage et års timeout for at se, om vi faktisk kan få løst nogle af de problemer, der er med ordningen, i stedet for simpelt hen at lukke den ned – for det skal være let at starte virksomhed i Danmark.
Det var derfor, vi lavede den her ordning.
Og hvis der er en mulighed for faktisk at redde den ved at suspendere den et år og se på, om man kan løse nogle af de problemer, der er, så synes vi, det er en god idé, og vi håber, at Folketinget vil støtte ændringsforslaget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-04-04:
Jeg var lige ved at prøve at løbe op og hviske ministeren i øret, at det er B 84, vi behandler, da jeg hørte talen, fordi jeg forstod ikke helt, hvad den tale havde med det her forslag at gøre.
Det her handler om, hvad det har for samfundsøkonomiske konsekvenser, hvis vi har 1½ grad, 2 grader, 4 grader eller 6 grader i temperaturforandringer.
Det, vi egentlige er nysgerrige efter at finde ud af, er nemlig, hvad det her vil koste samfundet, for rigtig ofte når vi kommer og foreslår noget, får vi at vide, at det er rigtig dyrt, eller at det kan gå ud over velfærden eller fødevareproduktionen, og vi skal også tjene penge.
Men hvad koster det ikke at gøre noget?
Hvad koster det lige nu, hvor vi ikke gør nok?
Hvad bliver regningen for det i fremtiden?
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvordan ministeren forholder sig til selve forslaget om risikoscenarier for de samfundsøkonomiske konsekvenser.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-04-04:
Som jeg læser beslutningsforslaget handler det jo om at udvikle risikovurderinger og scenarier for global opvarmning.
Jeg er faktisk meget enig med forslagsstillerne i, at det er ganske fornuftigt løbende at vurdere også på de samfundsøkonomiske konsekvenser af klimaforandringerne, og skal man gøre det, er det jo vigtigt, at man har et så godt grundlag som overhovedet muligt at kunne gøre det ud fra.
Det er jo derfor, at regeringen har investeret 27,2 mio. kr. i at udvikle klimaatlasset, at vi har indgået det meget tætte samarbejde med kommunerne omkring data og datainformation.
Det er jo, fordi man skal være så godt forberedt som overhovedet muligt og man skal have mulighed for ud fra det at kunne vurdere, hvad konsekvensen er, hvis temperaturen stiger med 2 grader eller med andre grader.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-04-04:
Så har jeg nok misforstået ministeren tilbage den 27. november sidste år, da han udtalte: Hvis vi blot sidder med hænderne i skødet, vil en masse omkostninger stige eksplosivt her.
Mig bekendt ligger der netop ikke i klimaatlasset de fulde samfundsøkonomiske konsekvenser ved klimaforandringerne.
Altså, hvad koster det samfundet som helhed, hvis det sker, hvad koster det for vores fødevareproduktion, hvad koster det hele vejen rundt, så vi kan begynde at holde det op imod de nødvendige investeringer?
Mener ministeren virkelig, at der er fuldt samfundsøkonomisk overblik over økonomien i det danske samfund ved de her temperaturforandringer?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-04-04:
Nej, selvfølgelig giver klimaatlasset ikke de fulde konsekvenser af de samfundsøkonomiske konsekvenser af klimaforandringerne.
Det er første step, i forhold til at kommunerne og andre aktører har et så godt redskab som overhovedet muligt i forhold til at vurdere, hvor der skal investeres for at imødegå klimaforandringerne, og derfor er klimaatlasset i forhold til at vurdere risikovurderinger og også scenarier for global opvarmning et rigtig godt redskab.
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Tak for det.
Det, det handler om for os, er rettidig omhu, og det er jo omkring 15 år siden, at Nicholas Stern kom med sin rapport, hvor han netop viste, at jo længere vi venter, desto større bliver konsekvenserne af den her klimakrise.
Og det vil sige, at det, vi mener, der er brug for, er, at når vi får de her store runde tal fra store internationale organisationer om, at så og så mange milliarder vil det koste verden, var det måske interessant at få et billede af, hvad det så betyder for Danmark, også fordi vi så vil få den her opmærksomhed på, at det faktisk kan betale sig at gøre noget langt mere drastisk i forhold til klimakrisen, for så bliver det billigere i sidste ende.
Så kan ministeren ikke se, at det vil være rettidig omhu at sørge for at få det præcise overblik over Danmarks forhold?
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-04:
Mange tak.
Vi har sammen med en række andre partier stillet ændringsforslag til det her forslag, som skal behandles i dag.
Formålet med L 158 er jo at styrke tilsynet med de såkaldte forbrugslån – det, som også kaldes kviklån.
Og det er jo vigtigt.
Vi har set, hvordan der i den branche har været brugt nogle forretningsmetoder, som absolut ikke er acceptable; hvor man har spekuleret i økonomisk svagt stillede menneskers manglende betalingsevne og har gjort det til sin måde at tjene penge på.
Derfor har alle partier i Folketinget heldigvis også været enige om, at der skulle strammes op over for de her forbrugslånsvirksomheder.
Det, forslaget bl.a. indebærer, er, at Finanstilsynet får et stærkere tilsyn med de her virksomheder, f.eks. i forhold til hvordan de kreditvurderer de borgere, som de her lån typisk er rettet imod.
Så langt, så godt.
Problemet var så, at forslaget havde den indbyggede konsekvens, at Forbrugerombudsmanden, som hidtil har haft en opgave med at føre tilsyn og hjælpe borgere med at føre klagesager og andet, med det her forslag fik reduceret sine muligheder for at fortsætte de aktiviteter, man har haft på forbrugslånsområdet, og mulighederne for at holde øje med forbrugslånsvirksomhederne.
Og det var vi flere der var bekymret over, for formålet med det her lovforslag var jo at stramme op, og derfor ville det være meget, meget uheldigt, hvis resultatet var, at man i stedet reducerede kontrollen med den her branche.
Derfor havde vi også foretræde af Forbrugerombudsmanden, som meget overbevisende redegjorde for, at det, selv om man lagde selve tilsynet med dele af de her forbrugslånsvirksomheders arbejde over til Finanstilsynet, selvfølgelig var muligt, at Forbrugerombudsmanden samtidig fastholdt sin del af tilsynet.
Og derfor er jeg også rigtig glad for at kunne konstatere, at der er et flertal i Folketinget, som vil bakke op om det ændringsforslag, som sikrer, at Forbrugerombudsmanden fastholder sine muligheder som hidtil, samtidig med at tilsynet overgår til Finanstilsynet.
Jeg har selvfølgelig en særlig ros til både Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti, som har bakket op om det her.
Det viser – og det synes jeg altid er interessant – at folkestyret fungerer; at den lovgivende forsamling, som vi jo er her, ikke altid følger regeringens opfordringer, men også nogle gange siger, at her er der altså brug for nogle korrektioner af det.
Så jeg synes bare, det er glædeligt – både generelt og selvfølgelig også konkret i den her sag – at et flertal herinde har været enige om, at vi ikke skal slække på Forbrugerombudsmandens muligheder for at føre kontrol med den her branche.
Så tak for det.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-04-04:
Tak til hr. Christian Poll.
Jeg mener faktisk, at klimaatlasset er et udmærket udgangspunkt, i forhold til at se hvad konsekvenserne er.
Klimaatlasset giver jo vurderinger i forhold til havvandstigninger, kraftige regnskyl osv., og hvad konsekvenserne er af det, og hvor det vil være fornuftigt at investere, også ude i kommunerne.
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Jo, men så vidt jeg forstår det værktøj, ministeren fremhæver, er det sådan ret snævert, dvs. et værktøj, der ser lidt på sådan noget klimatilpasning classic, altså hvad betyder det for kysterne, for oversvømmelse osv.?
Vi tænker det jo langt bredere med det her forslag.
Vi tænker, at man skal ind og se på finansielle risici, man skal ind og se på, hvad der kan være af konsekvenser i forhold til immigration til Danmark, hvad det betyder for infrastruktur, sundhedsomkostninger og en række andre ting.
Ville det ikke være relevant at få de ting med?
Jens Joel (S), 2019-04-04:
Tak for det spørgsmål.
Det er jo faktisk min kritik af forslaget, på den måde forstået, hvis pointen med forslaget er at vise, at det har ekstremt store konsekvenser, hvis ikke vi får håndteret klimakrisen.
Det er jeg sådan set enig i, og det synes jeg allerede vi ved.
En del af de udgifter kommer i Danmark, og det kan man godt blive mere præcis på hvad er.
Det var noget af det, som borgerne oplevede sidste år, som landmændene oplevede sidste år, og som rigtig mange rundtomkring fjordene har oplevet undervejs, når deres kældre er blevet oversvømmet.
Så det er rigtigt, at det kan vi godt gøre op.
Jeg siger bare, at det, der skal guide vores handling, jo mere er et spørgsmål om, hvad vores beslutninger herinde har af konsekvenser, og så det faktum, at vi gerne vil være et foregangsland for at prøve at mindske de globale klimaforandringer, som er ekstremt dyre.
Så det er faktisk, fordi vi skal håndtere begge ting, at jeg synes det.
Ja, det er et rigtig fint bagtæppe politisk, men jeg synes godt, vi ved, at det er rigtig dyrt at lade være, og kan vi gøre noget sammen for at illustrere det endnu tydeligere, er jeg gerne med på det.
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Det er godt, at jeg så har forstået det korrekt.
Det er jo derfor, vi i forslaget siger: Lad os få lavet de her opgørelser for 1½ grad, 2 grader, 4 grader og 6 grader.
For så kan vi ligesom se, at det, hvis vi giver den fuld skrue nu og går efter 1½ grad, ikke bliver så slemt, at det, hvis vi går efter 2 grader, bliver en del værre, og at det, hvis det er 4 grader, virkelig er slemt, osv.
Så det er jo bare for ligesom at være sikker på, at vi får det hele op på bordet og kan se forskellen på konsekvenserne imellem de forskellige scenarier.
Jens Joel (S), 2019-04-04:
Det er jeg jo stadig væk enig i er vigtigt.
Men de konsekvenser af inaktivitet og økonomiske konsekvenser af 2 eller 3 graders temperaturstigning vil jo ramme meget massivt og koste mange milliarder.
Det ved vi sådan set allerede godt.
Vi ved også – desværre – at den regning, man får herhjemme, er en lille regning set i sammenligning med den regning, man får nogle andre steder på jorden, hvor der jo vil være lande, der bliver ubeboelige, nogle af dem, fordi de forsvinder – de små østater – og der vil være rigtig mange steder, hvor man overhovedet ikke kan dyrke sin jord.
Så jeg er enig i, at det er væsentligt at vide, at det her også er et problem, en omkostning, en stor udfordring for Danmark – det synes jeg selvfølgelig godt man kan gøre tydeligere – men at vi skal handle på det, handler jo ikke kun om, hvad det koster herhjemme,
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Tak for det.
Der er åbenbart lidt forskellige opfattelser af, hvad FN tror, mener og har skrevet.
Jeg har forstået det sådan, at FN har udarbejdet forskellige scenarier for forskellige niveauer af temperaturstigninger, og dem vil vi gerne læne os op af og gøre dem konkrete for Danmark.
Det vil sige, at vi vil prøve at forstå, hvad det vil betyde for Danmark, hvis temperaturen ender på 1½ grad eller 2, 4 eller 6 grader.
Det er jo det, der er ideen med forslaget.
Vi vil gå langt videre end bare at kigge på, hvad det kan betyde med hensyn til vand ved kysterne og den slags; vi vil også gå ned i, hvad det f.eks. betyder for migration til Danmark, eller hvad det vil betyde for vores infrastruktur, så der altså kan dannes et langt bredere indtryk af det.
Jeg vil sige, at det godt kan være, at nogle går og tror, at vi kan lande på 3 grader – det håber jeg, men allerede der er det ret voldsomt – men nu har USA jo meldt sig ud af Parisaftalen, og det er en ustabil situation, verden står i, så vi kan jo ikke vide, hvor vi ender.
Og derfor er det jo relevant.
Mikkel Dencker (DF), 2019-04-04:
Altså, i min ordførertale lige før redegjorde jeg faktisk for, at Dansk Folkeparti synes, at det er relevant, at vi forbereder os på den konkrete virkelighed, som vi står over for, og det er en konkret virkelighed, hvor der sker nogle klimaforandringer.
Vi skal selvfølgelig gøre, hvad vi kan for at undgå, at det overhovedet kommer til at finde sted, og det er jo det, vi gør ved at føre klimapolitik.
Men vi skal også se i øjnene, at der kommer nogle klimaforandringer, og dem skal vi forberede os på.
Men altså, vi kan godt forberede os til den konkrete virkelighed, vi står over for, og det er altså, at der kommer mere regn, højere vandstand og flere tilfælde af stormflod.
Det skal vi forberede os på, men vi skal ikke forberede os på temperaturscenarier, som videnskaben heller ikke mener er realistiske.
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Fint, så lad os blive ved scenariet med de 3 grader, som ordføreren interesserer sig mest for.
Mikkel Dencker (DF), 2019-04-04:
Jamen vi kan jo godt hver især stå og hævde, hvad der er vigtigt og relevant, men jeg tror simpelt hen ikke på, at temperaturstigninger i Danmark på 1½ grad eller for den sags skyld 3 grader vil give voldsomt ændrede forudsætninger for at kunne drive landbrug.
Jeg tror ikke på, at vi får en fødevarekrise på grund af højere temperaturer.
Der er jo mange lande, som har et væsentligt varmere klima end Danmark, og som stadig væk godt kan drive landbrug, så det ser jeg ikke nogen fare for.
Hvad angår migration, så ved hr. Christian Poll vel godt, at det er noget, Dansk Folkeparti prøver at modarbejde på alle måder, så hvis der er nogen, der vil migrere på grund af klimaet, så vil vi også godt forsøge at undgå, at de kommer hertil, og i stedet hjælpe dem i deres nærområder.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-04-04:
Tror ordføreren ikke, det egentlig vil være godt at have vidensgrundlag og ikke trosgrundlag, når vi taler om det her?
Og hvis vi så bare får skrevet 3-gradersscenariet ind, vil ordføreren så støtte det, hvis det er det, man fra Dansk Folkepartis side mener er det realistiske?
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Det er lidt i samme spor, så jeg skal gøre det kort.
Jeg var bare bekymret, fordi ordføreren i sin tale jo sagde det her med, at vi bliver nødt til at kunne etablere en kobling imellem indsats og hvilken konsekvens det så har.
Der er det jo sådan med den her verdensomspændende klimakrise, at den sammenhæng kan man ikke sætte direkte op.
Jens Joel (S), 2019-04-04:
Man skal bestemt heller ikke høre det, som om Socialdemokratiet og jeg som ordfører ikke er håbefulde og ikke mener, at Danmark kan påvirke resten af verden ved at gå foran.
Det mener jeg vi skal , det mener jeg vi har en forpligtelse til, og der er ingen tvivl om, at jeg også mener, at det, vi har gjort de sidste 4 år, er alt for lidt.
Jeg siger bare, at noget af den regning, som Alternativet jo her peger på at der er ved klimaforandringerne, kommer vi også til at betale alligevel, selv om vi gør så meget, som vi kan, i Danmark, og selv om vi faktisk viser vejen.
For de klimaforandringer, vi ikke kan undgå, er allerede dyre, og vi må imødese, at det også bliver svært at få resten af verden med.
Men det, vi skal beslutte i Folketinget her, er jo selvfølgelig: Skal Danmark være et foregangsland?
Og ja, det skal vi.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-04-04:
Som jeg sagde før, er jeg ikke afvisende over for, at det vil være fornuftigt, at man løbende gør sig overvejelser af den karakter, som spørgeren spørger ind til.
Klimaatlasset, som bliver færdigt i løbet af de kommende år, er jo det første konkrete redskab, vi rent faktisk har fået etableret i forhold til at vurdere, hvad der sker ved forskellige scenarier for temperaturstigninger.
Det synes jeg er en rigtig god begyndelse.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-04-04:
Man kan godt sige, at det er en begyndelse, at man ligesom får kortlagt, hvor det, hvis vi fortsat har nogle heftige regnskyl, så er, at der er f.eks. bysamfund, der har det problem, at de bliver oversvømmet – men hvad så med at få handlet?
Det er der, jeg i ministerens tale savner lidt om, hvad man så vil gøre, især i forhold til landbruget.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ministeren om, hvordan regeringen ser på mulighederne for at modellere om i landbrugsstøtten fra EU, som jo løber op i 10-11 mia. kr.
Der er jo faktisk mulighed for at modellere om inden for søjle 1.
Det er noget, der ikke har været diskuteret så meget, men jeg har dog hørt en enkelt minister være lidt imødekommende over for det.
Kan ministeren se, at der ligger nogle muligheder for at modellere om i vores landbrugsstøtte, som kunne gøre, at vi kom frem til at have et mere klimarobust landbrug?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-04-04:
Det kunne man godt forestille sig.
Jeg synes også, at når vi kigger på hele landbrugs- og fødevareerhvervet, så burde det rent faktisk i langt højere grad reguleres på tværs af landegrænserne, frem for at det er hvert enkelt land, der selv står for reguleringen på landbrugs- og fødevareområdet.
Derfor er det heller ikke en skræmmende overvejelse, at man også i forbindelse med den økonomiske regulering af fødevare- og landbrugsområdet i EU tænker klima ind i den sammenhæng og ser på, hvordan man kan understøtte den grønne omstilling, hvordan man kan understøtte målet om klimaneutralitet i 2050.
Der er det vores opfattelse, at der først og fremmest er brug for både i dansk sammenhæng, men jo også i europæisk sammenhæng, at der afsættes ressourcer til forskning og udvikling af nye løsninger til at begrænse og helt reducere landbrugets klimabelastning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-04-04:
Det vælger jeg høre som et positivt tilsagn om, at man godt vil se på mulighederne.
Et er, at man har nogle mindre beløb til noget forskning, men der ligger jo sådan set nogle milliardbeløb fra EU, som kunne bruges til, at man valgte at dyrke på en anden måde.
Så kan det godt være, at vi skal frem til, at der er arealer langs vores vandløb, som i perioder kan blive overrislet med vand, når vi har de her heftige regnskyl, og at vi derfor skal have flere græsarealer og skal fremme det via et EU-tilskud.
Så jeg tolker egentlig ministerens svar, som at man er positiv over for at modellere meget om i EU-støtten.
Mikkel Dencker (DF), 2019-04-04:
Vi skal gøre det på den måde, at vi udfaser fossile brændsler, når det er muligt.
Jeg tror ikke på, at det er muligt at stoppe med at bruge olie og gas i Danmark inden for 10 år, og derfor bliver vi nødt til at få den olie og gas et sted fra.
Og hvis vi ikke selv producerer det, skal vi købe det et andet sted.
Så kort og godt kan det siges.
Skal det produceres i Danmark eller skal det produceres i Saudi-Arabien?
Og skal pengene, som danskerne køber olie og gas for, ende i den danske statskasse eller i den saudiarabiske statskasse?
Det er det, valget står imellem – og der er Dansk Folkepartis valg klart.
Jeg kan så høre, at Alternativet har et andet syn på det, og det må man jo så forklare, altså hvorfor pengene skal havne i Saudi-Arabien i stedet for i Danmark.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-04-04:
Tak for den kommentar.
Det er i hvert fald en overvejelse, man bør gøre sig.
Også det at udtage lavbundsjord er sådan set et redskab, vi meget, meget gerne vil gøre mere brug af, for det er en måde, hvorpå man rent faktisk i landbrugserhvervet er i stand til at reducere udledningerne på en omkostningseffektiv måde.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-04-04:
Tak, og tak for en god ordførertale.
Jeg er altid glad for netop at diskutere og behandle forslag dybere i udvalgene.
Det er jo det, vi har dem for, netop for at blive klogere, og det her er en førstebehandling.
Men for at forklare noget af intentionen handler det jo om, at man, når man foreslår noget, tit får at vide, at det er rigtig dyrt.
Er 20 mia. kr., som ordførerens parti vil lægge i en klimafond, mange penge?
Er 80 mia. kr. over 4 år, som vi foreslår at bruge, meget?
Det skal jo holdes meget op imod i forhold til hvad.
Vi har ansvaret for, hvad der sker her i landet.
Vi kan arbejde igennem EU for, hvad der sker der, men vi kan handle på det, der sker her, og derfor synes vi jo, det er nødvendigt at vide: Hvad er det egentlig det vil koste Danmark, hvis det her sker?
Så vi må jo gå foran, presse på, lave alle de tiltag, vi kan, men det er ligesom for at begynde at bedømme: Hvad er det at gøre noget?
Hvad er det at gøre nok?
Hvad er meget?
Hvad er lidt?
Det billede synes jeg ikke vi har.
For jeg kan godt diskutere og argumentere for, at 80 mia. kr. over 4 år er rigtig mange penge, men jeg kan også argumentere for, at det overhovedet ikke er nok i forhold til den opgave, vi står over for.
Jens Joel (S), 2019-04-04:
Mit problem er, at de omkostninger, der kommer til at være for det danske samfund af klimaforandringerne, bliver ret store, faktisk også uanset hvad vi gør herhjemme, og derfor er det jo helt og fuldstændig legitimt og rigtigt, når Alternativet siger, at det koster ekstremt meget, hvis verden ikke får styr på det her.
Det er også helt legitimt at sige: Hvad kan Danmark gøre for at bidrage med sin del?
Hvad skal vi gøre for at have orden i eget hus, feje for egen dør, altså alle de her ting?
Men uanset hvor mange milliarder vi investerer i vores klimaindsats, kommer vi også til at skulle bruge milliarder på at tilpasse os klimaet, fordi den forandring kommer uanset hvad.
Der er det da bare, jeg siger, at hvis Alternativet gerne vil have, om man så må sige, fokus på, at det er ret store tal, at det er ret store milliardomkostninger, det her vedrører, så er jeg sådan set enig.
Men det synes jeg godt vi ved, og det er det, der er min pointe her, hvorimod det andet mere er: Trækker vi i den rigtige retning?
Trækker vi i den forkerte retning?
Hvad vi gør herhjemme?
Hvordan fejer vi for egen dør?
Der kan man jo regne med nogle lidt mere præcise konsekvenser.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-04-04:
Men jeg mener jo, at vi, hvis vi handler, er med til at forandre noget.
Jeg tror stadig væk på, at vi kan forandre noget, også globalt.
Jeg tror faktisk på, at vi kan handle på den her klimakrise.
Så jeg tror på, at det nytter noget at investere i Danmark, fordi det er med til at forandre noget andre steder.
Hvis ikke vi har den tro, altså at vi siger, at vi kan gøre noget, men at det alligevel går galt, fordi de andre ikke gør noget, så melder vi jo fallit med det samme.
Så jeg synes, det handler om, at vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan.
Det vil også sige, at vi skal kende prisen på ikke at gøre noget og holde det op imod den regning, som der vil være i forhold til at gøre noget.
Men jeg glæder mig til at diskutere det videre i udvalget, så vi finder den rigtige ordning, og jeg hører det, som om man ikke er afvisende over for at begynde at finde ud af: Hvad er den her økonomi?
Carsten Bach (LA), 2019-04-04:
Jeg beklager, at jeg lige glemte at trykke mig ind for min anden korte bemærkning her.
Det er jo rigtig fint, at der ligger nogle tal for omkostningerne ved global opvarmning.
Men der ligger jo, som jeg også gjorde opmærksom på i min ordførertale, faktisk også nogle estimater af, hvad den grønne omstilling koster.
Grøn omstilling koster, og vi skal endelig ikke prøve at foregøgle nogen, at det ikke gør det.
Det koster, og det koster formentlig mere end at gøre ingenting.
Det skal man jo også lige være opmærksom på.
Men det er ikke ensbetydende med, at vi ikke skal gøre noget, at vi ikke skal kaste os ind i den grønne omstilling, for det skal vi.
Og det er netop den pointe, som også et eller andet sted ligger lidt i beslutningsforslaget, altså at man faktisk ikke rigtig kan sætte en pris på nogen af de konsekvenser her.
Det kan godt være, at man kan sætte sig ned og regne på, hvad det koster, hvis vi skal have et andet sædeskifte i landbruget på grund af global opvarmning, klimaforandringer og andet.
Det er én ting, men noget andet er jo netop de her yderligere konsekvenser, og det er derfor, jeg mener, at det langt hen ad vejen er noget, vi udelukkende behøver at kigge på i lange træskolængder, og det har FN's klimapanel og andre, bl.a. store universiteter, lavet analyser af.