runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-14:
Tak for det.
Hele vejen rundt om Danmark er vores havmiljø i dårlig kemisk tilstand.
Faktisk er kun 5 pct. af vores kystvande i god tilstand.
Derfor vil jeg faktisk gerne starte med at sende en kæmpestor tak til de mange helt almindelige mennesker i Danmark, der de seneste år har engageret sig i at råbe os politikere op med kravet om at vende den triste udvikling for vores hav, fra Harboøre til Agersø Sund.
Sportsfiskere, erhvervsfiskere, dykkere og surfere og andre naturelskere, tak for at bruge jeres stemme.
Miljøministeren har udnævnt sig selv til havets minister, men måned for måned er det, som om det er blevet sværere og sværere at få øje på ministerens vilje til at redde havet.
Sidste forår satte Danmarks Radio fokus på, hvordan Miljøministeriet nærmest har slået knuder på sig selv for med kreative fortolkninger af juraen at kunne tillade virksomheder som Cheminova at fortsætte med at udlede giftigt spildevand til vandområder, som allerede er alt, alt for forurenede.
Der er tale om giftstoffer som kviksølv, arsen og PFAS, stoffer, der dræber eller skader planter og dyr i havet, og som også er farlige for mennesker, f.eks. kræftfremkaldende, ikke mindst for gravide og for fostre.
Det havde vi som samlet opposition miljøministeren i en række samråd om, og ministeren præsenterede på den baggrund en ottepunktsplan for at stramme op.
Desværre forspildte ministeren helt muligheden for at tage et opgør med den tilgang til at tillade virksomheder at fortynde sig ud af problemerne med det giftige spildevand, som flere førende eksperter på området i både høringssvar, over for ministeriet og i Danmarks Radio har vurderet er i strid med EU-retten.
Det er derfor, vi nu sammen med SF har fremsat det her beslutningsforslag om at sætte en slutdato på udfasning af de såkaldte blandingszoner, som vi jo har diskuteret her i dag.
Slutdatoen er om 8 år.
På den måde giver vi nogle gode rammer for innovation, ved at industrien får tid og mulighed for at udvikle løsninger og teknologi til at fjerne de giftige kemikalier fra deres spildevand.
Samtidig giver vi med det her beslutningsforslag regeringen en hjælpende hånd til at leve op til EU's vandrammedirektiv.
Den oprindelige deadline for at opnå god kemisk og miljømæssig tilstand i vores vandområder var i 2015.
Danmark har opbrugt alle udskydelsesfrister, og den nuværende regeringsperiode er nu allersidste mulighed for at få vedtaget og igangsat de nødvendige virkemidler inden vandrammedirektivets seneste lovlige frist i december 2027.
Endelig kaster vi med det her beslutningsforslag en redningskrans til havet, hvor tilstanden nu næsten overalt er så dårlig, at det ifølge EU-retten ikke er muligt at tillade mere forurening.
Tværtimod er Danmark forpligtet til at arbejde for at få havet tilbage i god tilstand.
Dette beslutningsforslag om at forbyde blandingszoner fra 2033 er derfor kun et første, men utrolig vigtigt skridt i retning af igen at få et sundt og levende havmiljø i Danmark.
Det var også derfor klart vores håb, at havets minister og regeringen ville gribe det med kyshånd og komme i arbejdstøjet for havet.
Tak for ordet.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-01-14:
Jeg vil forsøge at gøre det ganske kort, da jeg skal over til et forligskredsmøde i Forsvarsministeriet.
Men jeg har heller ikke så meget at tilføje til de kommentarer, der er kommet fra alle de øvrige partier, som ligesom Konservative kommer til at stemme imod forslaget.
Jeg synes, ministeren gav en udmærket redegørelse for argumenterne for og imod.
Vi har sympati for forslaget, men vi foretrækker ligesom de øvrige partier også at arbejde inden for den ramme, der er, altså at vi gradvist øger kravene i takt med teknologiudviklingen, så vi kan få så rent vand som muligt, men ikke tager det skridt at forbyde blandingszoner på nuværende tidspunkt.
Henrik Frandsen (M), 2025-01-14:
Nu har jeg ikke lige været inde at læse op på lige præcis den ene konkrete sag der.
Men jeg er jo helt overbevist om, at man i den sag også har fået en tilladelse, en udledningstilladelse, og at der er nogle helt konkrete rammer for den udledningstilladelse og nogle helt konkrete ting, man må.
Det går jeg selvfølgelig ud fra at virksomheden overholder, og hvis ikke den gør det, så må man jo komme efter dem på grund af det.
Så jeg har ikke noget kendskab til, at de ikke skulle overholde de regler, der ligger i dag.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-14:
Det her beslutningsforslag udspringer også af den Harboøresag, hvor vi alle sammen bare må se i øjnene, at der ikke rigtig er sket det helt store.
Vil en ordfører fra et regeringsparti så fortælle mig: Har man fundet målepunktet?
Har man forholdt sig til udledningen fra det gamle Cheminova oppe ved Harboøre?
Har man lavet en ændring der, eller er man bare stadig væk i proces i forhold til det her?
For problemstillingen er jo, at man ved, at hvis man finder det målepunkt og så stadig væk tillader urenset spildevand derude, så bryder man andre lovgivninger.
Erling Bonnesen (V), 2025-01-14:
Jamen ordføreren snakker udenom og forsøger at tegne et skræmmebillede.
Partiet Enhedslisten har selv skrevet her, at man straks skal ændre administrationen med henblik på løbende at afvikle osv.
Det er jo ikke at vente til 2033, eller hvad det er, man prøver at trække det ud til nu.
Det er jo at gå i gang med det samme.
I forhold til at besvare det spørgsmål, der så kom igen igen, har jeg henvist til, at man jo kan lytte til, hvad miljøministeren på ganske fortrinlig vis forklarede, da ministeren var på talerstolen tidligere.
Så der ligger det jo fuldstændig klart.
Jeg kan bare sige, at i Venstre vil vi ikke være med til at lukke det halve af samfundet sådan på kort sigt, som vi hurtigt kan være med til at lukke det, men være med til stadig væk at gøre en indsats for at forbedre vandmiljøet med de tiltag, vi har redegjort for.
Henrik Frandsen (M), 2025-01-14:
Det er jo nok i virkeligheden en diskussion, som hr. Kim Edberg Andersen skal tage med Enhedslisten, altså om der er de her teknologier.
Jeg er ikke bekendt med, at der findes teknologier i dag, der lige kan løse den her udfordring, men verden står jo ikke stille.
Heldigvis sker der jo både gode og dårlige ting.
Altså, det er ikke godt, at der sker dårlige ting, men heldigvis sker der jo gode ting, og der sker hele tiden udviklinger.
Det gør der altså også på det her område, og det, der er småt i dag og måske på laboratoriebasis kan løse udfordringerne, er jeg helt sikker på der også vil være gode danske innovative virksomheder, som vil arbejde videre med og få op i stor skala, så man måske en dag kan forestille sig, at vi kan stille så skrappe krav til de her blandingszoner, af den her diskussion måske i hvert fald ikke er lige så relevant, som den er i dag, altså at det vil blive på et lavere niveau sådan rent udledningsmæssigt, at vi tager diskussionen.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-14:
Som et menneske, der har arbejdet som kloakmester hele sit liv, mere eller mindre, med spildevand, så bliver jeg bare også nødt til at angribe det.
Det er jo meget fint, at man har en leverandør af noget, der kan rense procesvand, for det er jo det, man snakker om fra Enhedslistens side; man kalder det så spildevand.
Men er ordføreren enig i, at den her operatør ikke har været ude at tilbyde et tilsvarende anlæg, han kan sætte på udledningen fra et rensningsanlæg i de store mængder?
Det er jo ikke sådan noget, vi snakker om.
Vi snakker om, at forureneren skal betale, og det er vi enige om er forbrugeren i sidste ende.
Er vi ikke også enige om, at den leverandør til rensning af procesvand ikke ville kunne redde de danske rensningsanlæg, hvis man lavede det her, altså tager hele elefanten på en gang, som der er tale om her?
Hvis man snittede den op, kunne man måske komme lidt i mål.
Det ville blive meget fordyrende, og der er nogle virksomheder, der ville blive nødt til at lukke, på grund af at det blev ekstremt fordyrende.
Men er det ikke, fordi Enhedslisten forsimpler det her og tager én præmis og ligesom kører den ud over det hele, og så kan alting lykkes?
Og er det ikke fuldstændig korrekt, at der ikke er teknologier på markedet lige nu i den skala, der skal til, for at rensningsanlæg kan udlede vand, vi kan putte direkte i vandhanen, altså sådan som det står til lige nu?
Henrik Frandsen (M), 2025-01-14:
Det er jo allerede sådan i den lovgivning, vi har i dag, at der bliver stillet større og større krav til blandingszonerne.
Det er jo netop det, der også driver teknologiudviklingen, altså at man gør det.
Og den virksomhed, der bliver refereret til her, er jo en af frontløberne.
Det er jo en af fremtidens helte, fordi de er i stand til at komme med de løsninger, der skal til, for at vi hele tiden kan arbejde med blandingszonerne.
Derfor er det vigtigt, og derfor vil jeg gerne bakke op om, at der skal stilles nogle meget, meget præcise krav til, hvad man må udlede i de blandingszoner, og hvad man ikke må udlede.
Det mener jeg vi gør i dag, men det skal vi også gøre i fremtiden.
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-14:
Jeg tror ikke helt, jeg forstod sådan kernen i det svar.
For det, jeg spørger om, er, at vi har en aktør, der ikke bare udvikler teknologier, men som renser spildevand, og som efterspørger, at der kommer klarere regler, herunder at vi udfaser blandingszonerne for at styrke de virksomheder og bringe Danmark på forkant, både i forhold til at holde vores havmiljø rent, men også konkurrencemæssigt.
Hvorfor er det, at man fra Moderaternes side ikke synes, at det er en relevant stemme i en debat?
Henrik Frandsen (M), 2025-01-14:
Jeg mener, at der i den måde, vi administrerer på i dag, også er klare regler for, hvad man må.
Man får jo en udledningstilladelse, som er meget tydelig.
Der er også et krav om, at det skal tages op til revision med bestemte mellemrum, så jeg mener klart, at der er klare regler i dag.
Jeg tænker så ikke, at det er der, vi er, altså at det er en mulighed i forhold den økonomiske holdbarhed i erhvervslivet i Danmark i dag, at vi kan gøre det, og der er heller ikke udsigt til, at vi kan gøre det i 2033.
Men jeg synes, det er vigtigt, at vi stadig væk understøtter de virksomheder, som arbejder med de teknologier, i, at de hele tiden skal komme med nye muligheder og nye løsninger.
Og det gør vi jo netop ved hele tiden at pålægge større og større krav til de blandingszoner.
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-14:
Nu er det jo nærmest blevet en etableret sandhed her i dag, at det her beslutningsforslag vil lukke de danske rensningsanlæg.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren om noget.
I maj 2024 skrev en administrerende direktør ved navn Jan Glerup fra et firma, der håndterer spildevand, altså at privat renseanlæg, der renser giftigt kemikalieholdigt spildevand for alle mulige aktører, at man havde desperat brug for klarere regler på det her område.
Så vi har et eksempel på en privat virksomhed, der renser vand, og som efterspørger regulering, herunder en udfasningsplan og et stop for brug af blandingszoner, fordi det vil styrke konkurrencevilkårene og selvfølgelig gavne havmiljøet.
Men det vil også styrke de danske virksomheder i forhold til at eksportere deres teknologier til andre lande og fastholde Danmark som en grøn førernation, som jeg ved ordførerens parti ynder at kalde Danmark.
Så hvordan passer det ind i fortællingen, at vi faktisk har aktører, som siger det modsatte af, hvad der bliver sagt fra talerstolen i dag?
Henrik Frandsen (M), 2025-01-14:
Jeg mener faktisk, at med den praksis, der er i forhold til blandingszoner, er det langt hen ad vejen forureneren, der betaler.
Når vi stiller højere og højere krav til blandingszonerne, i forhold til at der må komme mindre og mindre ud, pålægger vi jo netop virksomhederne og rensningsanlæggene en udgift til at betale for den teknologi og til at indføre den teknologi, som skal til, for at man kan nedbringe udledningerne over tid.
Så jeg synes faktisk, at der er et stort element af forureneren betaler-princippet i den her måde, det foregår på.
Sascha Faxe (ALT), 2025-01-14:
Så lad mig stille spørgsmålet på en anden måde.
Som samfund står vi med en kæmperegning med vores havmiljø – det er vi enige om – som er forårsaget af nogle, som ikke har renset undervejs.
Hvor går grænsen for Moderaterne, i forhold til at forureneren selv skal betale?
Sophie Løhde (V), 2025-01-14:
Det er helt korrekt, at jeg og vi i regeringen deler bekymringen, og for hele forhistoriens skyld har det heller ikke været et område, hvor det har været meget nemt at få adgang til viden omkring, hvordan problemerne rent faktisk så ud ude i de forskellige kommuner.
De foreløbige opgørelser, indberetninger, vi fik fra Sundhedsstyrelsen, bar mest af alt præg af – nu er det min frie oversættelse – ro på, det ser ikke så slemt ud.
Og vi hørte samtidig flere og flere beretninger om, at den faktisk er helt gal nogle forskellige steder.
Derfor tog vi initiativ til f.eks. at lave en rundspørge rundt i alle landets kommuner via SSP, som har tæt kontakt med rigtig mange ungdomsmiljøer, i forhold til hvad deres fornemmelse var af, hvor udbredt et problem det her var.
Så det er blot også i forhold til, at det her jo er et sted, hvor udviklingen så at sige har overhalet vores evne til også at kunne opspore det og se det i statistikkerne på en række områder.
Som jeg også sagde til den foregående spørger, indebærer det også, ud over at vi har lavet et helhedsorienteret udspil på tværs af politi, toldmyndigheder, sociale myndigheder, sundhedsmyndigheder osv., en forstærkning og ikke en forringelse, ved at vi bl.a. nu opretter et helt nyt nationalt kompetencecenter for substitutionsbehandling, som jo bl.a. skal bidrage til at styrke behandlingen af ikke mindst børn og unge, som i den grad har haltet.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-14:
Jeg synes, det går for langsomt.
Jeg skal være ærlig og sige: Det, der kom frem i forhold til eksempelvis Cheminova – jeg tror, det var i sommer – i forhold til at så rykkede man bare lige og målte lidt nogle andre steder og sådan nogle ting, er jo sådan nogle historier, der gør, at man mister tilliden, for sådan må det ikke være.
Så er det også derfor, jeg siger, at vi, også som ordførere, har et kæmpe ansvar for at holde regeringen i ørerne og sikre, at det her sker, og hele tiden skubbe på for, at det sker hurtigere, men selvfølgelig inden for realistiske rammer.
Men jeg er enig med ordføreren i, at når sådan nogle historier kommer frem, sidder jeg da også og mister tilliden.
Det skal jeg være ærlig og sige.
Marianne Bigum (SF), 2025-01-14:
Tusind tak for svaret.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-14:
Jeg tænker sådan set, at ordføreren har en rigtig god pointe, og jeg synes da også, som jeg sagde, at vi skal lægge os i selen for at blive ved med at skubbe på for, at de løsninger, der er, bliver implementeret.
Hver gang der kommer en ny løsning, skal det jo implementeres.
For som jeg sagde før, synes jeg, det her er så ekstremt vigtigt, altså det, vi står med mellem hænderne og kan mærke glider ud.
Så jeg synes, vi skal bestræbe os på det.
Så det er egentlig også bare anerkendelse af det.
Det synes jeg bestemt vi skal, og det tror jeg vi alle sammen har et ansvar for, når vi sidder ovre hos miljøministeren, altså at vi alle sammen skubber på for, at det her sker hurtigere.
Marianne Bigum (SF), 2025-01-14:
Tusind tak til ordføreren for nogle gode pointer.
Ordføreren siger, at ordføreren er bekymret for, at der bliver lukket af for fremtidige løsninger.
Som SF'er vil jeg sige, at det ikke er altid, der kommer en god løsning i morgen.
Og så siger man: Vi udvikler alt muligt her.
Og når vi så siger, at vi har noget her, som vi kan skalere op, og som kan blive til en rigtig god løsning, så siger man: Jo jo, men lad os nu lige se, om ikke vi skal smide nogen andre penge efter noget udvikling og sådan noget.
Hvad tænker ordføreren om det?
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-14:
Jeg mener virkelig, det er at tegne skræmmebilleder op.
Det, vi ønsker, er at sætte havmiljøet over erhvervslivets interesser, i hvert fald den del af erhvervslivet, der ikke er med på at omstille sig, selv hvis vi sikrer dem innovationsmidler og støtteordninger, så de frem mod 2030 kan omstille deres produktion eller oprense spildevand på andre måder.
Jeg har også lige selv fremført et argument fra en direktør fra et rensningsanlæg, der faktisk efterspørger det, vi præsenterer i dag.
Så jeg mener, at ordføreren bør tegne et mere nuanceret billede op af den her situation.
Vi må jo bare se på, hvad der er sket bare i denne regeringsperiode det forgangne år, hvor der er blevet udarbejdet vejledninger, som jo er blevet trukket tilbage, fordi det faktisk blev vurderet af myndighederne selv, at de var med til at gøre problemet værre.
Så det her forslag handler også om trække en streg i sandet og sige: Vi har simpelt hen ikke længere tiltro til, at de skridt, som vi har fået skitseret fra regeringens side, kommer til at ske af sig selv, fordi virkeligheden har vist os noget andet.
Marianne Bigum (SF), 2025-01-14:
Tusind tak.
Tror ordføreren, at vi med regeringens nuværende politik kan få et rent havmiljø inden for en overskuelig fremtid?
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-14:
Det synes jeg jo er bemærkelsesværdigt og vigtigt at få fremhævet, også for at punktere nogle af de her myter, der bliver fremført i dag om, at det her er et frontalangreb på den samlede industri.
Det er vigtigt at fremhæve, at der er aktører, der arbejder med det her til daglig, der efterspørger klarere regulering – ikke kun i forhold til at opnå et sundt havmiljø, men også i forhold til at fremme de teknologiske løsninger, vi har brug for at få investeret i, og det vil skabe et øget incitament til at komme hen et sted, hvor det er almindelig praksis, at vi får renset vores spildevand i stedet for at lede det ud i vores havmiljø.
Marianne Bigum (SF), 2025-01-14:
Mange tak.
Jeg vil spørge, hvad ordføreren tænker om, at det i dag bliver påstået, at det er myndighederne, som går foran og driver den teknologiske udvikling, og at det er derfor, at de skal fortsætte med at gøre det, når ordføreren selv refererer til, at der faktisk er folk fra industrien, som siger, at det forholder sig omvendt.
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-14:
Jeg står som sådan ikke med et narrativ.
Jeg står og taler om, hvordan vi bedst muligt kan forsvare havmiljøets interesser, ikke erhvervslivet, og det er jo nu engang vores ansvar som lovgivere at sikre, at vi tager ansvar og sikrer en lovgivning, som kan beskytte vores havmiljø.
Og det er ikke Novo Nordisk, der skal definere, hvornår noget er at gå for langt.
For det er jo noget af det, Novo Nordisk er allerbedst til og verdensførende inden for.
Så bare lige til sidst i forhold til ...
Thomas Monberg (S), 2025-01-14:
Jeg synes jo nu, ordføreren sorterer meget i, hvad der er fakta for ordføreren.
F.eks. har der i sidste uge været et foretræde for udvalget, hvor Dansk Industri har været inde at fortælle om konsekvenserne ved det her, og at 2033 ikke er realistisk.
Men det vælger ordføreren så at mene ikke er lige så vigtigt som alt muligt andet.
Så ordføreren står jo og sorterer i de fakta, man gerne vil have, fordi det skal passe til det narrativ, man gerne vil fremføre.
Så derfor synes jeg, at det her svar beviser, at ordføreren tror, at Novo Nordisk bare kan gøre det her.
Jeg tror da også på, at Novo Nordisk vil gøre alt det, de kan, men man har ikke undersøgt det.
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-14:
I forhold til det konkrete spørgsmål har jeg også hørt det blive kastet lidt rundt i debatten, at det her vil få store konsekvenser for Novo.
Jeg har ikke hørt noget fra Novo selv eller set noget på skrift andet end sådan lidt på rygtebasis.
Jeg vil nu mene, at såfremt Novo får problemer med en udfasning af blandezoner i 2033, vil de nok være nogle af de aktører, der har de allerbedste økonomiske forudsætninger for at optimere deres innovation, så de kan finde nogle bedre løsninger på spildevandsudfordringerne.
Så vil jeg jo også bare igen understrege, at det her beslutningsforslag kommer som en reaktion på de skandaløse forhold, som DR ret systematisk har afsløret med, hvordan man med helt åbne øjne har administreret efter en praksis, hvor man har brudt reglerne og man har tilladt mere forurening nogle steder, hvor man faktisk ikke må forurene mere.
Det er, som om det forsvinder helt ud af debatten i dag, at det her jo faktisk også er for at løse et problem, fordi vi har fået det så vel dokumenteret, at reglerne er blevet omgået ret systematisk fra myndighedernes side.
Så det her er jo også en måde til at rette op på det, og det er, som om det helt forsvinder ud af debatten i dag, også fra ordførerens side.
Thomas Monberg (S), 2025-01-14:
Tak for ordet, og tak for talen til ordføreren.
Jeg hører ordføreren udtale, at det er svært at få øje på ministerens engagement i havmiljøet og kampen om at få et bedre havmiljø.
Det kommer jo meget an på, hvilket øje der kigger på det, tror jeg.
For jeg tror ikke, ordføreren kigger helt de samme steder, som jeg gør.
Jeg synes jo netop, at ministeren har kæmpet rigtig, rigtig meget for vores havmiljø, og at han arbejder seriøst med det hver eneste dag for at sørge for, at vi i hvert fald kan gå en bedre fremtid i møde og få en bedre økologisk tilstand i det.
Men mit helt simple spørgsmål er: Har ordføreren og Enhedslisten overvejet, hvad det her har af konsekvenser for Novo Nordisk' udvidelse af arbejdet i Danmark?
Sascha Faxe (ALT), 2025-01-14:
Optimalt set kunne vi jo bruge det vand, vi renser i rensningsanlæggene, til ptx-teknologi bagefter, hvis vi ville gøre det.
Jeg er med på, at den sidste del af det om den kemiske renhed er sværere, men den første del af det, som jo vil få det hen i en fuldstændig ren grad, så man kan tage det ind og begynde at bruge det derfra, ville jo være den bedste af alle verdener.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-01-15:
Tak, formand.
Og tak til Alternativet for at komme med et beslutningsforslag, som vi vælger at se som værende et forslag til en skattelettelse.
For at komme med de dårlige nyheder først må jeg konstatere, at vi i Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte det her forslag.
Først og fremmest er der jo den manglende finansiering, og det skal jeg nok lade være med at gå mere op i, for det er også okay, at vi har nogle principielle diskussioner nogle gange her i salen.
Men vi kigger på det ud fra det perspektiv, at det jo også handler om, at vi skal have et simplere skattesystem, og der må man bare sige, at differentieret moms bidrager til kompleksiteten i skattesystemet.
Vi synes jo, at momsen er høj.
Den er nok også for høj, og den er jo en driver i forhold til rigtig mange dårlige ting i samfundet: sort arbejde og klamphuggeri, men i særdeleshed også ulovlig vareimport og også, at folk måske tilegner sig nogle madvaner, som man måske ellers ikke ville have.
Men i det store hele vil det her føre til meget kompleksitet.
Vi har jo set fra bl.a. Storbritannien, at der er mange søgsmål.
For er de der kiks, man vil lancere på markedet, i virkeligheden chips, eller er det en kage?
Det er, alt efter hvor meget sukker eller salt der er i produktet, og ved chips og kage er der to forskellige momssatser.
Jeg ved godt, at det ikke er det, der foreslås her, men princippet ville være det samme.
F.eks. står der også det her med let forarbejdede varer i forslaget.
Altså, hvor friskpresset skal den her appelsinjuice være, før det er en frugt, og hvor meget koncentrat skal der være i, før det så ikke længere er en frugt, men i virkeligheden er en sodavand eller en anden slags saftevand?
Så det vil skabe noget kompleksitet, også når man er ude at spise.
Altså, hvad er momssatsen på en cæsarsalat?
Vi ønsker ikke at pådutte erhvervslivet flere byrder på den måde, men vi værdsætter, at man ønsker at starte en debat om det her, for det er selvfølgelig vigtigt at få drøftet det ordentligt.
Så med al ære og respekt for de gode intentioner kan vi desværre ikke støtte det i Det Konservative Folkeparti.