runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-11-24:
Tak for det, formand.
Vi kan fra radikal side også stille os bag dette udmærkede forslag, som vi mener fremtidssikrer energiforsyningen.
Vi synes, vi er blevet inddraget i en god proces, før det blev fremsat, og vi kan tilslutte os det.
Men det er selvfølgelig et stort og mangeartet forslag, og der er nogle ting, som vi vil lægge særlig vægt på i det fremadrettede.
Vi har fra radikal side fremlagt vores egen elektrificeringsplan, og vi har et ønske om nogle bindende mål for den fremtidige VE-udbygning, og vi vil selvfølgelig ikke have, at der er noget, der står i vejen for udbygningen med vedvarende energi.
Så i udvalgsarbejdet vil vi selvfølgelig gøre, hvad vi kan, for at vi ikke skal acceptere en opbremsning i opstillingen af VE-anlæg – vi har brug for det modsatte.
Så en af de ting, der skal afklares i det fremadrettede, er, hvordan man sikrer, at der den 1. januar 2023 er en fuldstændig klarhed over omkostningen ved nettilslutning af VE-anlæg.
Og som vi hører det, er der nu udfordringer i markedet, når det gælder tilslutningen af VE, og det er noget af det, vi vil arbejde videre med.
Når det er sagt, er vi som sagt fuldstændig med på, at vi her fremtidssikrer vores energiforsyning, og vi bakker forslaget op med disse kommentarer.
Karsten Filsø (SF), 2021-11-24:
SF bakker op om dette lovforslag.
Det er et lovforslag, som indeholder mange elementer.
Vi mener, at det fremtidssikrer elnettet til de kommende udfordringer i den grønne omstilling, ikke på den korte bane alene – her skal der forhandles senest i 2024 – men på den korte bane får vi ajourført nogle ting.
De vil sikre en effektiv energianvendelse og sikre konkurrencen i elsektoren.
Det er et skridt i den rigtige retning.
Der er dog nogle punkter, som vi mener skal drøftes igen i den videre proces.
De nye regler om netselskabers adskillelse er alene skrevet ind i lovforslagets bemærkninger.
De kan derfor føres ud i livet af ministeren uden Folketingets inddragelse.
Den del vil vi gerne drøfte i den videre behandling.
Vi vil også gerne drøfte den nedre grænse for netselskabernes størrelse, før de omfattes af ændringerne i habilitetskravene.
Mange steder kan man på ingen måde tale om en koncern, men om et selskab med få forskellige funktioner og et begrænset kundegrundlag.
SF har forståelse for intentionen om adskillelse, men vi synes, at mindre selskaber pålægges en forholdsvis større administrativ byrde, hvor regningen naturligt sendes videre til forbrugerne.
Samtidig fodres Energitilsynet med flere opgaver og får en større volumen.
Det er desværre en generel tendens, og det sker ikke bare på det her område.
Tilsynsdanmark vokser.
Men med de her kommentarer bakker vi op om lovforslagets videre gang i systemet.
Anne Paulin (S), 2021-11-24:
Tak for det.
Med L 53 sikrer vi en modernisering af elforsyningsloven, bl.a. ved at skrive klimahensyn ind i lovens formål.
Derudover sikrer L 53 opfølgning på en række politiske aftaler, bl.a. om PSO-ordningens ophør.
Det har været længe undervejs, og med L 53 vil ordningen altså endeligt ophøre ved indgangen til det nye år.
Lovforslaget indeholder også en række elementer, der understøtter en klar adskillelse mellem netvirksomheders monopolaktiviteter og konkurrenceudsatte aktiviteter.
En håndfast regulering af koncerninterne handeler er vigtigt for at sikre forbrugerbeskyttelse og en fair konkurrence på markedet.
Lovforslaget betyder derudover, at udligningsordningen afskaffes, og at der bliver mulighed for at sikre mere omkostningsægte tariffer.
Det vil give en tilskyndelse til, at nye VE-anlæg bliver placeret de steder, hvor det er samfundsøkonomisk optimalt i forhold til udnyttelsen af elnettet.
Alt i alt understøtter lovforslaget en modernisering af elforsyningsloven, og Socialdemokratiet bakker op.
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-24:
Vi er indforstået med at udvide kredsen.
I dag bliver der henvist til kapitel 12 og 13, som er de her voldsomme terrorbestemmelser.
Vi mener, at der er juridisk rum for at udvide det til også at gælde anden form for kriminalitet.
Men det, der bare er væsentligt at holde fast i, er, at det ikke er nok, at det er grov kriminalitet, hvis det i hvert fald skal kunne realiseres inden for rammerne af de internationale konventioner.
Det skal være kriminalitet, hvor vi kan løfte bevisbyrden for, at det har været til fare for statens vitale interesser.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-11-24:
Altså, i dag er der hjemmel til at fratage statsborgerskab, hvis man dømmes for terrorisme eller forsøg på terrorisme.
Det er det, som den her sag er udtryk for.
Men der er ikke hjemmel til at gøre det ved andre strafferetlige overtrædelser inden for voldsparagrafferne, og det er jo det, jeg spørger til.
Det er jo velkendt, at ministerens forgængere i ministersædet, hvad end det så har været i Integrationsministeriet eller Justitsministeriet, på et ufattelig løsagtigt grundlag har tildelt indfødsret til folk, der ikke burde have haft det.
Derfor er det jo interessant at vide, om ministeren også er indforstået med at udvide kredsen af voldsforbrydere, der så kan få frataget deres statsborgerskab.
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-24:
Hvis nogen skal have frataget deres statsborgerskab, skal det være, fordi de har dobbelt statsborgerskab, eller fordi de har opnået det ved svig.
De mennesker, der har dobbelt statsborgerskab, kan få det frataget, hvis de har udført en handling, som har været til fare for statens vitale interesser.
Det mener vi ikke kun handler om terrorisme.
Det kan også handle om andre kriminelle forhold, men det bliver i den noget alvorlige skala, og jeg synes egentlig også, det er rimeligt nok, at i det omfang, man får frakendt sit statsborgerskab ved dom, skal det være ret alvorlig kriminalitet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-11-24:
Tak for det.
Som det største tilstedeværende borgerlige parti er det mig en fornøjelse at kunne tilslutte mig det her lovforslag.
Der er fundet en god model, hvor vi udfaser og har et mellemår, hvor der er en støtteordning på finansloven, og derefter indtræder vi på, hvad der vel mest af alt kan kaldes markedsvilkår.
Det er en god tanke og jo også et udtryk for, at udviklingen inden for vedvarende energi og dermed hele den grønne omstilling – realiseringen af klimalovens målsætninger – mere og mere kan ske på markedsorienterede principper.
Det er rigtig, rigtig sundt.
Det er jo heller ikke nogen hemmelighed, at der så blandt visse dele af industrien har været en bekymring i forhold til tidsplanen og for, om det her nu kan realiseres uden at skævvride markedet, men også, om det i de dele af landet, hvor der er de store VE-anlæg, kan realiseres uden at skabe stigende energipriser og elpriser.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi i Dansk Folkeparti følger de stigninger, der sker i øjeblikket i energipriserne, med en vis bekymring.
Vi er nødt til, hvis det her fører til, at der er folk, der vil opleve stigende elregninger, at sørge for, at det på den ene eller den anden måde bliver håndteret og kompenseret.
Det tror jeg også og det fornemmer jeg også at ministeren er interesseret i og indforstået med.
Derfor kan vi med al overvejende sandsynlighed godt stemme ja ved tredjebehandlingen, men det må nok forventes, og det varsler jeg derfor allerede nu, at vi altså vil stille en række spørgsmål i udvalgsbehandlingen, netop i relation til hvordan det her lokalt og regionalt kan påvirke elpriserne.
Tak, formand.
Carsten Kissmeyer (V), 2021-11-24:
Tak, og tak for ministerens tale.
Ministeren er nok opmærksom på, at vi fra Venstres side har været forholdsvis insisterende på at få afklaret en række af udfordringerne.
Jeg skal ikke gå alle udfordringerne igennem, men jeg vil nøjes med lige at tage tidsplanen for indførelsen af producentbetalingen med, og der er en ting, jeg er nervøs for, i den sammenhæng.
Kan ministeren garantere, at elkunder i områder med meget VE ikke kommer til at bære en relativt større del af omkostningerne end elkunder andre steder, hvor der ikke er så meget VE-tilslutning?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-11-24:
Et andet spørgsmål, som vi drøftede tidligere, også her i sommer, er, hvordan man opgør, hvad omkostningerne for nettilslutningen vil være for VE-udbyderne og de store elselskaber.
Det skal ses i forhold til, hvad der er en merinvestering for at udbygge kobberkablerne, og hvor meget der er egentlig vedligeholdelse.
Det, der er at sige til det, er jo, at der skal udbygges en hel masse, for at man forhåbentlig kan koble mange VE-udbydere på.
Har man på nuværende tidspunkt et overblik over, hvordan der skelnes mellem merudbygning, vedligeholdelsesomkostninger og nye investeringer, så vi ved, hvad det her egentlig koster?
Dan Jørgensen (S), 2021-11-24:
Det her arbejde foregår planmæssigt, og den diskussion, der har været, om, hvorvidt man skulle have en finanslovsfinansiering i overgangsperioden, knytter jo også an til den diskussion om statsstøtte, som jeg tror at også spørgeren var inde på i sin egen tale.
Hertil må man jo bare sige, som det vil være spørgeren bekendt, at det vil være forbundet med meget store risici, som bl.a. kunne føre til tilbagebetaling af ganske store beløb.
For vi mener simpelt hen, at der er en meget stor risiko for, at EU-Kommissionen vil afvise at godkende ordningen.
Derudover synes vi også, at det er en rimelig balance, der er fundet.
Og igen må jeg understrege det, som jeg tror at alle, der har fulgt med i den her debat – hvis ikke de er stået af for længst – vil kunne fornemme, nemlig at det her er et kompromis mellem mange forskellige hensyn på et meget vidtrækkende og kompliceret område.
Og det her er altså en del af kompromiset.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-11-24:
Der er her i lovforslaget indeholdt en overgangsordning, og den skal så gøres klar ved en bekendtgørelse, fordi den sådan set skal træde i kraft her pr. 1. januar 2022.
Kan ministeren forklare, hvor langt man er med det, eller vil der være en anden mulighed som en plan B?
Jeg nævner det i forhold til muligheden for at se på udligningsordningen, simpelt hen fordi der her er en bekymring for, om vi får ro nok om markedet, så vi får de udviklere og investorer og udbydere af den vedvarende energi, som vi har så meget behov for.
Dan Jørgensen (S), 2021-11-24:
Ja, det er det naturligvis.
Jeg håber ikke, man vil synes, at det er utilstedeligt, at jeg også minder den nærværende ordfører om, ligesom jeg mindede Carsten Kissmeyer om det, at det her jo er et kompromis, og hvis begge sider ønsker, at man genåbner det, er det jo selvfølgelig fair nok.
Men så vidt jeg husker, lå I lidt langt fra hinanden i forhandlingerne, og hvis I begge to tror, I kan vinde i en ny forhandling, så tror jeg, jeg med sikkerhed kan sige, at det ikke kommer til at kunne lade sig gøre.
Så mon ikke den balance, vi har fundet, er sådan nogenlunde okay?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-11-24:
Det er jo selvfølgelig interessant, hvis vi dér har 1 mia. kr. tilovers, vi kan bruge til noget andet, og der er jo også nogle kommende udbud, hvor vi så måske kunne bruge pengene på noget andet.
Men det kunne jo også godt være, at det er rammevilkår, vi er nødt til at justere lidt på i forbindelse med det her lovforslag.
Så det er jo noget, vi i Enhedslisten vil prøve at sætte fokus på.
Så den redegørelse, som ministeren har bedt om, vil sådan set være relevant i forhold til at kunne lave en god udvalgsbehandling, og jeg håber, det er nogle notater, der kan komme hurtigt frem.
Dan Jørgensen (S), 2021-11-24:
Nej, det har jeg ikke nogen færdig analyse af i forbindelse med den her lovbehandling.
Men det er er selvfølgelig klart, at det, som spørgeren også godt ved, er noget, jeg har bedt Energistyrelsen og mit ministerie se nærmere på.
For det fører jo naturligvis til, at vi i kredsen skal genoverveje situationen og se, hvad vi gør nu.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-11-24:
Nu står vi så med et udbud her i oktober 2021, hvor der ikke var nogen, som ville have støtten, og der kunne jeg da godt tænke mig at høre ministeren, om ministeren har nogle refleksioner over eller nogle forklaringer på, at vi er kommet dertil, at developerne ikke har søgt.
Det kan jo være, fordi de kan klare sig uden støtte, men hvis de sådan er i tvivl om det, ville de nok have søgt alligevel.
Eller er det, fordi de rammevilkår, vi nu er på vej til at vedtage, ikke er så favorable, at man synes, at man vil opstille mere vedvarende energi?
Dan Jørgensen (S), 2021-11-24:
Nej, jeg tror ikke, jeg kan stå her på talerstolen og give den garanti.
Igen må jeg også understrege, at de her spørgsmål jo ikke er nogle, vi ikke har diskuteret ganske, ganske grundigt, og der var jo også nogle helt forskellige holdninger til de her spørgsmål i de lokaler, hvor aftalen blev lavet.
Det betyder selvfølgelig ikke, at det ikke er helt fair at stille spørgsmålet nu – det er det – men man har selv været med til at lave kompromiset, og man har nok også fået noget andre steder, når man nu måtte give afkald på noget, f.eks. i forhold til den her garanti.
Carsten Kissmeyer (V), 2021-11-24:
Ja, der er rejst flere problemstillinger i den her sammenhæng, og det ene er udløbet af overgangsordningen, hvor man skal have gjort det resterende PSO-regnskab op, og det kan efterlade en regning hos de lokale distributionsselskaber.
Det andet er, at nogle rejser diskussionen om, hvor det, som VE-udbyderen skal betale ind i nettet, skiller.
Hvornår slutter det?
Hvor meget netudbygning skal de betale?
Dan Jørgensen (S), 2021-11-24:
Jeg er ikke hundrede procent sikker på, at jeg nødvendigvis forstår spørgsmålet, al den stund at de omkostningseffektive tariffer jo netop skulle sikre, at det her kommer til at fungere på en mere hensigtsmæssig måde også i forhold til omkostningsniveauet.
I forhold til tilslutningstarifferne, hvis det er det, der refereres til, er vurderingen netop, at det ikke kan overvæltes på kunderne.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-11-24:
Men det var ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, om ministeren er indforstået med, at de udlændinge, som ikke skulle have haft statsborgerskab, fordi de viser sig at være hærdede voldsforbrydere, begår mord, drab, voldtægt, vold – kvalificeret vold – og hvad ved jeg, selvfølgelig skal have frataget den gave, som Folketinget i en tilstand af vildfarelse har givet dem.
Det var det, jeg spurgte om.
Og vildfarelsen var som bekendt blandt et flertal bestående af røde partier.
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-24:
Jeg skal måske lige starte med at sige, at det jo er rigtigt, hvad spørgeren siger: Det er en 24-årig mand, der er idømt 10-års fængsel for at planlægge terrorangreb.
Det er også rigtigt, at det var i 1998, at han fik statsborgerskab.
I og med at hans mor fik statsborgerskab, fik han det som biperson.
Det er jo så 23 år siden, så han har jo været en baby.
Så det har nok været svært dengang at sidde her i Folketingssalen og gætte sig til, at den biperson engang ude i fremtiden ville begå noget alvorlig kriminalitet.
Det, som er vores holdning, er, at i det omfang, det er muligt inden for rammerne af de internationale konventioner at frakende vedkommende statsborgerskab for kriminalitet, er vi tilhængere af det.
Nick Hækkerup (S), 2021-11-24:
Men det er så heldigt, at vi nu også er nået frem til den 15. november, som jo er den pågældende mandag, og dem, som er til stede, er Justitsministeriet – ikke jeg selv – det er kommissionen, og så er det bisidderne.
Alle bisiddere kunne ikke være der, men af hensyn til sagens vigtighed blev mødet gennemført alligevel.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-11-24:
Ja, og så prøver vi for tredje gang: Hvem var til stede til det møde?
Det er mandagsmødet, tak.
Nick Hækkerup (S), 2021-11-24:
Men i forlængelse af det, som jeg var i gang med at sige før, aftaler man den 12. november – Minkkommissionen og Justitsministeriet – at der er et behov for at finde ud af, hvordan den her udlevering af materialet skal foregå, og det aftales, at kommissionen hurtigst muligt skal indkalde Justitsministeriet og mulige bisiddere til møde.
Så det er altså en aftale om, at kommissionen indkalder til møde.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-11-24:
Det bliver godt nok indviklet.
Vi er i gang med at åbne en kuvert eller nogle kuverter, og nu er der så kommunikation om det og korrespondance om det.
Men mit spørgsmål til ministeren var: Foregik det mandagsmøde, der var, i Justitsministeriet?
Hvorhenne foregik det?
Var kuverterne
til stede?
Hvilke personer var til stede?
Og jeg kan jo selvfølgelig lige så godt røbe, at jeg er ude på at høre om, hvorfor pokker man da ikke benyttede lejligheden, i hvert fald over for de personer, der var til stede, eller dem, der var repræsenteret ved deres partsfolk, til at få åbnet kuverterne.
Nick Hækkerup (S), 2021-11-24:
Spørgsmålet er sådan set relevant nok, og det kræver i virkeligheden, at man lige går et skridt længere tilbage i historien for at kunne se den fulde kompleksitet, nemlig at det, der sker i sagen, er, at det den 8. november aftales mellem Justitsministeriet og Minkkommissionen, at gennemgangen af et eventuelt genskabt materiale skal foregå, ligesom det har gjort tidligere.
Den 11. november – og det er lidt vigtigt – meddeler kommissionen så Justitsministeriet, at de vil gennemgå de oplysninger, som bliver genskabt.
Det vil sige, at man vælger en anden tilgang end den, som oprindelig var valgt.
Jeg fortsætter svaret, når jeg får tiden.
Tak for spørgsmålet.
Justitsministeriet har i går besvaret spørgsmål 253 fra Retsudvalget, hvor der er redegjort for forløbet omkring genskabelsen af sms'er.
I svaret er der både redegjort for dialogen med Minkkommissionen og de pågældende personers bisiddere, sikkerhedskonvolutternes nærmere indhold, og hvordan og hvornår de blev åbnet.
Det fremgår af svaret, at processen for udlevering af materialet blev aftalt med Minkkommissionen mandag den 15. november.
Det blev i den forbindelse aftalt, at de pågældende skulle gennemgå materialet med deres respektive bisiddere, hvorefter kommissionen ville foretage en kontrolgennemgang.
Det forudsætter, at der blev fundet tidspunkter, hvor de pågældende og deres bisiddere havde den nødvendige tid til at gennemgå de sms-beskeder, som man håbede var blevet genskabt.
Samtlige personer meddelte resultatet af politiets forsøg på genskabelse til Justitsministeriet den 17. november, hvorefter ministeriet videregav oplysningerne til Minkkommissionen.
Jeg synes ikke, at det billede, der tegnes af, at det her skulle være gået særlig langsomt, er rigtigt, eller at der i øvrigt er sket en forringelse af kommissionens arbejdsvilkår, i forhold til hvis svarene f.eks. var kommet dagen før.
Regeringen har ikke forhalet det eller trukket tiden, og det er heller ikke sådan, at sagen om sms'er ikke har fyldt i medierne i dagene op til kommunalvalget, som spørgeren i øvrigt også selv pegede på for et øjeblik siden.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-11-24:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til det faktum, at resultatet af politiets forsøg på genskabelse af de slettede sms'er fra Statsministeriet efter det oplyste forelå fredag den 12. november, men først meddeles offentligheden dagen efter kommunalvalget, dvs. onsdag den 17. november, og hvad var indholdet af den omtalte forseglede kuvert?
Nick Hækkerup (S), 2021-11-24:
Det, der blev spurgt til, var personerne.
Det var det, jeg svarede på.
Jeg ved ikke, hvilke personer der konkret har siddet med den her opgave.
Jeg ved godt, hvilken afdeling der har håndteret det.
Det synes jeg bare ikke er hensigtsmæssigt at eksponere her.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-11-24:
Jamen jeg kan jo kun konstatere, at vi kan knytte flere og flere spørgsmål til det her.
Altså, én ting er, at ministeren ikke kan vide, hvilke personer det er, men jeg er nok nødt til lige at bede ministeren konkretisere sit svar igen: Ved ministeren heller ikke, hvilken afdeling inden for ministerens politi der konkret har foretaget de her undersøgelser?
Nej, sms'erne har netop ikke fyldt i medierne i dagene op til kommunevalget.
Det er lige nøjagtig det, der er problemet, minister, og i den forbindelse er jeg nødt til at spørge lidt nærmere ind til den lidt holbergske konstruktion.
Man skal åbenbart have et møde om mandagen.
Hvem tog initiativ til det møde?
Jeg har i hvert fald set et dagblad, der skriver, at det ikke var noget krav, eller at det ikke var Minkkommissionen, der tog initiativ til det.
Hvem var til stede under mandagsmødet?
Og hvorhenne blev det afholdt?
Det ville være fuldt ud relevant lige at få at vide.
Altså, hvem tog initiativ, hvor blev det afholdt, og hvem var til stede under det pågældende møde, som åbenbart skal til nu om dage?
Så hvem var til stede og hvornår og hvordan?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-11-24:
Tak, formand.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at der er sket meget, siden Frank Jensen var socialdemokratisk justitsminister og kastede statsborgerskaber i grams – ja, til et utal af personer.
Jeg er jo egentlig glad for, at ministeren i hvert fald i ord, men for så vidt også i gerning i hvert fald et stykke ad vejen, har ændret kurs for sit parti.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Det, der er det store spørgsmål, er: Hvad er så egentlig planen for alle dem, Socialdemokratiet har fortrudt at man gav indfødsret?
Det er det, som vi får oplyst fra Rigsadvokaten.
Men det, der er spørgsmålet, er: Hvad så med dem, der ikke nødvendigvis begår terrorisme eller forsøger at begå terrorisme, men måske begår manddrab eller grov vold eller andre alvorlige forbrydelser?
Dem er der jo ikke i dag hjemmel til at fratage statsborgerskabet.
På baggrund af det, vi ved, om rigtig mange af de udlændinge, som Socialdemokratiet har givet dansk indfødsret, og som jo derved er beskyttet fra at kunne udvises til det land, som deres hjerte nok banker noget varmere for end Danmark – de har i dag dansk statsborgerskab – er det nærliggende at spørge
: Er ministeren i lyset af den her sag og i erkendelsen af, at Socialdemokratiet altså har begået en, vil jeg tillade mig at sige, for fædrelandet ganske alvorlig brøde igennem mere end 20 år, hvor man kastede statsborgerskaber til højre og venstre, villig til at gøre noget mere for at kunne fratage det igen, når folk begår de her meget alvorlige voldsforbrydelser?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-24:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan sige helt generelt, at tildelingen af dansk statsborgerskab er en stor tillidserklæring, og hvis man har fået dansk statsborgerskab, skal man selvfølgelig respektere de grundlæggende værdier og retsprincipper, som det danske samfund og det danske demokrati bygger på.
Reglerne er ad flere omgange blevet opstrammet.
Senest strammede vi op den 20. april i år, hvor Venstre, Det Konservative Folkeparti, Liberal Alliance og regeringen aftalte nogle nye betingelser, der skal gælde, for at blive optaget på et lovforslag om indfødsretsmeddelelse.
Af aftalen fremgår det bl.a., at tildelingen af statsborgerskab bør ske på baggrund af nogle strenge krav og dermed skal være forbeholdt de personer, som har valgt Danmark og vores værdier til, som har lært sproget, som har integreret sig og været en aktiv del af det danske samfund, og som ikke har begået alvorlig kriminalitet.
Det fremgår også af aftalen, at det skal undersøges, hvorvidt området for frakendelse af statsborgerskab på grund af kriminalitet kan udvides.
Det er aftalt, at eventuelle muligheder for inden for vores internationale forpligtigelser at udvide adgangen for frakendelse af statsborgerskab bør udnyttes fuldt ud, så det sikres, at der sker frakendelse i videst muligt omfang.
Regeringen forventer at fremsætte sådan et lovforslag på den anden side af nytår.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-11-24:
Tak, formand.
Hvad er ministerens holdning til, at den terrordømte tyrker, der omtales i Retsudvalget i et svar på spørgsmål 98 af 17. november i indeværende år, erhvervede tyrkisk statsborgerskab ved fødslen, men angiveligt senere fik dansk indfødsret foræret i gave med virkning fra den 23. november 1998 på foranledning af den daværende socialdemokratiske justitsminister Frank Jensen, hvad mener ministeren, at det siger om folketingsflertallet op gennem 1990’erne og 00’erne, og hvad vil ministeren gøre for at rette op på fejlen?