runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-04-04:
Tak for ordet.
Jeg synes som udgangspunkt, at forslaget er ganske sympatisk, men før vi når til den egentlige behandling, vil jeg tillade mig at bemærke, at skulle en dygtig ph.d.-studerende eller statskundskabsstuderende ønske et emne, der belyser det komplicerede krinkelkrogssystem i det offentlige bureaukrati, så er nærværende forslag et skoleeksempel på, hvordan man kan konstruere uigennemsigtighed.
Det viser sig nemlig, når man behandler emnet her, at forslaget er hjemmehørende hos uddannelses- og forskningsministeren, som er minister for området, i og med det perifert berører SU-lovgivningen.
De studerende og de elever, det drejer sig om, er primært hjemmehørende hos undervisningsministeren, da de jo ofte går på en ungdomsuddannelse.
Og finansieringen ligger i transportforligskredsen – og jeg kan se, at ministeren på området også er til stede, og det sætter vi pris på – i og med det er kommunerne, som er med til at finansiere det.
Det komplicerer sådan set sagsbehandlingen en del, og det er i virkeligheden synd både for gennemsigtigheden og også for Folketingets mulighed for effektivt at gennemskue det og tage en beslutning.
Overraskende nok kan jeg ikke tilføje så meget nyt i forhold til det, ministeren allerede har sagt.
Vi har trods alt talt sammen forud for debatten i salen.
Overordnet set er vi positive.
Dog synes vi også, det er vigtigt, at de berørte STU-studerende får mulighed for at vælge.
Min kollega fra Socialdemokratiet og uddannelses- og forskningsministeren bemærkede også, at i nogle tilfælde kan det forekomme, at man er stillet ringere med adgangen til ungdomskortet.
Men jeg forstår fuldstændig behovet for den her ligestilling, og jeg forstår også den følelse – og det er nok i virkeligheden meget det, forslaget også bunder i – som man får som ung STU-elev, når man oplever, at man ikke har de samme vilkår som andre, og at man ikke har den samme bevægelsesfrihed som de andre, man måske går på institution eller på skole sammen med.
At tilgodese det behov for ligestilling finder jeg ganske sympatisk, og det vil jeg sådan set gerne medvirke til, og det vil Venstre også gerne.
Ud fra den argumentrække skal jeg ikke overraskende sige, at vi ikke er klar til at støtte beslutningsforslaget på nuværende tidspunkt.
Vi vil gerne se positivt på at lave en beretning, hvor vi uddyber muligheden, og vi opfordrer så til, at man i transportforligskredsen ser på en potentiel løsning.
Det er vi også venligt stemt over for.
Karsten Lauritzen (V), 2017-04-04:
Man kan opgøre ulighed på mange måder.
Jeg mener ikke, at man kan skubbe det her forslag foran sig i en ulighedsdiskussion.
Jeg tror, at hvis man gør det, så risikerer man, at der er nogle, der bliver tabere, og det er nogle virksomheder, som er spredt over hele landet.
Når jeg tager ud i virkeligheden og besøger familieejede virksomheder, får jeg et klart billede af, at hvis man skal overleve et generationsskifte og virksomheden ikke skal lukke eller blive solgt til nogle, der typisk er udlændinge, så er det vigtigt, at vi sikrer ordentlige rammevilkår.
Dette vil føre til, at de penge, der ikke skal betales i skat, kan sikre virksomhedens overlevelse og udvikling.
I forhold til det andet spørgsmål om udvalgsarbejdet mener jeg, men jeg er ikke sikker, at udvalgsarbejdet skal være færdigt her i 2017, og der vil forligspartierne, som Socialdemokratiet er et af, blive indkaldt til et møde.
Men det skal jeg gerne lige følge op på i den efterfølgende udvalgsbehandling, og vi kan også undersøge, om man kan skubbe på det arbejde.
Det vil jeg se positivt på.
Lea Wermelin (S), 2017-04-04:
Det er måske ikke så mærkeligt, at Socialdemokratiet er meget uenige med Konservative i, om man skal forgylde virksomhedsejerne, arvingerne af de her virksomheder eller ej.
Vi er i hvert fald ikke glade for det initiativ, som regeringen her tager.
Jeg vil gerne starte med at spørge om to ting, for det første det her med principielt at være imod en arveafgift.
Altså, når man hver dag knokler, står op og går på arbejde og betaler indkomstskat, hvorfor er det så, at dem, der er født ind i en familie, skal kunne overtage store formuer gennem at overtage en virksomhed, uden at det bliver beskattet?
Hvorfor er det, at det er retfærdigt eller rimeligt for Konservative?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Kan vi ikke også få et klart svar fra Konservative på, hvorfor det så er, man ikke laver en progressiv arveafgift?
Hvis det er et spørgsmål om de små virksomheder uden for de store byer, hvorfor er det så, at man ikke laver en progressiv afgift?
Er man optaget af, om det her forslag giver ulighed i Danmark eller ej?
Anders Johansson (KF), 2017-04-04:
Jamen det her handler om et princip.
Det er sådan set, uanset om det er små eller store beløb.
Det er jo sådan, at vi i Danmark har en relativt høj indkomstbeskatning, vi har en høj marginalbeskatning, topskat, vi har en virksomhedsskat, og så har vi her nogle forældre, som gerne vil overdrage en virksomhed, en arv, hvad det nu kan være, fordi de har sparet op igennem et langt liv.
Skal de så, efter at de først har betalt indkomstskat og har betalt virksomhedsskat, samtidig betale en ekstraskat, fordi de ikke har klattet pengene væk?
For det var jo alternativet.
De kunne jo have brugt pengene løbende, og så skulle de ikke have betalt den her afgift – hvis de havde brugt dem løbende på deres børn.
Men fordi de så har valgt at spare op, sådan at deres børn kan få en stor portion penge, skal de beskattes af det.
Det synes jeg faktisk der er et eller andet skævt i.
Så derfor er vi principielt imod
Så er det jo rigtigt, som ordføreren siger, at de her virksomheder netop er vigtige for lokalsamfundet.
Det kender jeg jo, hvor jeg selv kommer fra.
Det er jo netop de virksomheder, som er familieejede igennem generationer, som også går ind og tager et ejerskab omkring lokalsamfundet, og det synes jeg da er utrolig vigtigt at vi kan værne om og sikre også kan blive bevaret i lokalsamfundene.
Lea Wermelin (S), 2017-04-04:
Det synes jeg i virkeligheden var klar tale – at det altså er, uanset om det er små eller store beløb.
Så er vi også tilbage ved den diskussion, som vi havde lidt tidligere i dag, nemlig at det her jo vil gavne eksempelvis godsejerne, som vi så DR afdække i søndags, altså nogle af dem, som har allerstørst rigdom i Danmark.
Hvis man så er tredje generation i den familie, hvor godset er gået i arv, så er det jo ikke, fordi man ikke har klattet pengene væk, så er det, fordi man er født ind i en rig familie, at man i Konservatives øjne er berettiget til ikke at skulle betale skat.
Og det er jo forkert, når ordføreren siger, at det er, fordi staten skal have sin afgift.
Nej, det er, fordi vi har en samfundsmodel i Danmark, hvor vi betaler ind til fællesskabet.
Så vil ordføreren ikke også anerkende, at man på den måde bevæger sig væk fra den samfundsmodel, vi har i Danmark i dag, hvor vi jo ønsker at man skal bidrage til fælleskassen, også fra virksomhedernes side?
Anders Johansson (KF), 2017-04-04:
Det her med, hvad det reelt er for en type virksomheder, har i løbet af dagen været drøftet flere gange.
Det er jo langt hovedparten af de her virksomheder, som får den lempelse: Det er mindre virksomheder, det er håndværksvirksomheder, det kan være landbrug, det kan være små butikker, små selvstændige erhvervsdrivende, som ønsker at drive deres butik videre.
Men jeg synes sådan set ikke, det er det, det her lovforslag handler om.
For mig handler det om, om vi kan gøre Danmark rigere, og med den her lempelse gør vi Danmark rigere.
Det synes jeg er det væsentlige, og så er jeg sådan set ikke så interesseret i, om det er den ene eller anden type virksomhed, for ved at virksomhederne kan blive ved med at reinvestere deres kapital og ikke bliver tvunget til at trække den ud i forbindelse med et generationsskifte, bevarer de konkurrenceevne, kan de eksportere flere varer og bevare de arbejdspladser.
Det synes jeg er vigtigere end en diskussion af, om der er nogle få, som får mere ud af det end andre, for det her handler grundlæggende om, at der er rigtig mange, der får glæde af det her – især de her 6 ud af 10 medarbejdere, som faktisk er ansat i de her virksomheder, og som får gavn af, at vi bevarer de her arbejdspladser i Danmark.
Lea Wermelin (S), 2017-04-04:
Som debatten i dag jo har vist, er vi imod den skatterabat, som ministeren og regeringen vil give til nogle af dem, der har allermest, i det danske samfund.
Hvis man vedtager det forslag, der ligger på bordet i dag, så vil det give et incitament, der virker skævt, til at vælge at give sin virksomhed videre til næste generation, selv om det sådan set ville være bedre for virksomheden at lade den overgå til fondseje.
Derfor skal jeg bare forstå ministeren helt rigtigt.
En ting er, at man har et ønske, men noget andet er, om man vil arbejde sammen med Socialdemokratiet og sige, at det så skal være skattefrit at overdrage til fondseje.
Det vil jeg egentlig gerne bede ministeren uddybe lidt.
I forhold til det med Håndværksrådet citerede jeg dem sådan set bare for det, de har sagt tidligere, nemlig at de hellere vil noget andet end det, som regeringen lægger op til i dag, og det synes jeg bare man skylder et svar på, når nu ministeren og regeringspartierne skubber de små og mellemstore virkeligheder foran sig.
Karsten Lauritzen (V), 2017-04-04:
Modsat Socialdemokratiet ønsker vi i regeringen ikke at diskriminere mellem de familieejede virksomheder, altså familieeje som ejerform, og erhvervsdrivende fonde.
Vi synes, der skal være gode vilkår for begge dele.
Når forslaget om de erhvervsdrivende fonde endnu ikke er gennemført, har det jo at gøre med det udvalgsarbejde, som den tidligere socialdemokratiske skatteminister satte i gang.
Så er mit syn som skatteminister på det, at vi da ikke skal bruge 360 mio. kr. på noget, der er ingen der vil have.
Det giver da ingen mening.
Derfor har vi nedsat en arbejdsgruppe, og jeg har også haft en god dialog – og det vil jeg gerne kvittere for – med Socialdemokratiet, hvor vi har aftalt, at det her udvalgsarbejde skal gå i gang.
Der er også kommet et bud på, hvem der skal sidde som medlemmer; de er blevet udpeget.
De vil arbejde med det og kommer så med en anbefaling af en model for, hvordan vi sikrer flere erhvervsdrivende fonde.
Der er heldigvis sat penge af, nemlig 360 mio. kr., til at sikre, at det kan ske.
Det er regeringens ønske, at når vi forhåbentlig inden 2025 kommer i mål med fuldstændig at få fjernet bo- og gaveafgiften, så er det en nedsættelse, der både omfatter de erhvervsdrivende fonde og de familieejede virksomheder.
Lea Wermelin (S), 2017-04-04:
Det giver da bare ekstra blod på tanden med hensyn til at håbe, at vi kan overtage regeringsmagten hurtigst muligt, så vi kan undgå alle de ulyksaligheder, som den her regering vil vedtage.
Jeg vil sådan set gerne kvittere for, at man gerne vil arbejde videre med fondseje, men en ting er jo et ønske, og noget andet er, hvornår der sker noget.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig igen at bede ministeren om at komme det lidt nærmere.
Hvornår er det, vi kan forvente at der kan ligge sådan en model på bordet?
For vi har jo også presset på for, at vi nu skal finde den model i fællesskab.
Så jeg vil gerne have en lidt mere konkret tidsangivelse på det.
Så vil jeg til allersidst i forhold til noget af det, vi har diskuteret i forbindelse med forslaget her, spørge: Mener ministeren, at nedsættelsen af arveafgiften bidrager til mere eller mindre ulighed i Danmark?
Det vil jeg egentlig gerne bede om et klart svar på.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-04-04:
Det, jeg forsøgte at illustrere, er, at det kan være dyrere for den enkelte at købe det her ungdomskort end at blive transporteret direkte fra A til B.
Og så følger der selvfølgelig nogle muligheder med, når man har kortet.
Man kan rejse yderligere, og man kan måske endda – hvis man er i stand til det – bruge de her transportmidler sammen med andre fra skolen, gymnasiet eller andet, og det betaler man jo så også for.
Men hvad der er bedst for den enkelte, skal være op til den enkelte elev at vurdere.
Så derfor synes jeg også bare, vi skal understrege behovet for det frie valg, hvis vi gennemfører forslaget.
Kim Christiansen (DF), 2017-04-04:
Jeg glæder mig bare til det næste forslag, vi skal behandle her i salen.
Jeg håber, at det er den samme ordfører, der er til stede, for der er nemlig ikke angivet finansiering, og det er så et forslag fra De Radikale.
Men det kan vi så vende tilbage til.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-04:
Tak for det.
Vi er derfor som hovedregel åbne over for at udvikle de lovgivningsmæssige rammer, så det bliver muligt at benytte teknologiske fremskridt.
Det er afgørende, at ny teknologi, som kan gavne vores samfund, ikke stilles dårligere end de teknologiske løsninger, som allerede er etableret på markedet.
Vi gør allerede meget for at skabe mulighed for den grønne omstilling af bilparken.
Energieffektive biler får fordele igennem såvel registreringsafgiften som den grønne ejerafgift.
Vi understøtter ligeledes udbredelsen af biler, som anvender alternative drivmidler.
Det sker for det første igennem de tidsbegrænsede reduktioner i bilafgifterne på elbiler og brændselscellebiler.
For det andet sker det gennem udvikling af infrastruktur til distribution af alternative drivmidler, som er en del af Danmarks efterlevelse af EU's direktiv på området.
Udviklingen af elbiler drives i dag i høj grad af konkurrencen om at kunne levere en rækkevidde, der svarer til, hvad der forventes af en moderne benzin- eller dieselbil.
Med en eventuel beslutning om at udfase konkurrenternes elbiler ville man faktisk risikere at fjerne en del af det udviklingsmæssige incitament, som i dag driver nogle af de ambitiøse bilfabrikanter.
Markedet for biler er som bekendt globalt.
Det danske marked for biler er i den sammenhæng næsten ubetydeligt, og vi må være realistiske omkring det forhold, at vi kun i meget begrænset grad kan påvirke udvikling og produktion af biler gennem særlige afsætningsforhold her i landet.
Regeringen ønsker at understøtte en udvikling af ny teknologi, som drives af konkurrencen om at levere de bedste og mest sikre biler til forbrugerne.
Det er bl.a. med baggrund heri, at det er besluttet, at elbiler fra 2020 og brændselscellebiler fra 2023 skal være fuldt indfaset i registreringsafgiften og derfor vil skulle konkurrere på samme markedsvilkår som benzin- og dieselbiler.
Skal vi for alvor påvirke udviklingen, får vi efter min mening mest ud af at gøre det internationalt.
Forslagsstillerne vil med forslaget pålægge regeringen at gennemføre en analyse af udfasning af fossilt drevne personbiler.
En sådan analyse skal som anført i forslagets bemærkninger indeholde et ganske omfattende vurderingsgrundlag.
Regeringen anser det derfor ikke for velbegrundet at iværksætte en sådan analyse på nuværende tidspunkt og støtter derfor ikke forslaget.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-04-04:
Tak til ministeren.
Det her forslag handler jo ikke om nu at beslutte, hvornår der skal være et forbud mod salg af fossilbiler.
Det her handler jo dybest set om at få mere viden, at få et større kendskab til, hvad vi kan gøre for at fremme den grønne omstilling af transportsektoren, så vi bevæger os derhen, hvor vi kan sige, at nu skal det ikke længere være muligt at sælge fossilbiler.
Jeg kan ikke rigtig forstå den her modstand mod at få mere viden i forhold til at fremme en omstilling, som jeg går ud fra at ministeren også er enig med mig i er uomgængelig.
Altså, vi skal væk fra de fossile brændsler.
Det siger al klimavidenskab.
Hvorfor ikke bruge den her mulighed for at blive klogere?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-04:
Jeg er enig i, at vores bilpark i Danmark vil blive udskiftet i løbet af et antal år med biler, der kører på vedvarende energi, der er opsamlet f.eks. via vindmøller eller solceller eller lignende.
Det vil ske, når den teknologiske udvikling er klar til det.
Det, beslutningsforslaget beder mig om, er at analysere, hvad der vil ske, hvis man gør noget, som jeg ikke mener er realistisk, og jeg har svært ved at argumentere for over for mig selv på vegne af skatteborgerne, at de skal bruge penge på at analysere, hvad der vil ske, hvis man gør noget, som ikke er realistisk i 2025 og formentlig heller ikke 2030.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-04-04:
Men anerkender ministeren ikke, at hvis vi kigger på nogle nabolande, er der andre lande, der gør meget mere for at udbrede elbiler, udbrede biler, der kører på andre drivmidler end fossile brændsler, så vi også i Danmark faktisk kunne gøre mere?
Så hørte jeg ministeren sige i sin tale, at man vil arbejde mere med EU-sporet.
Den svenske klimaminister har jo nævnt, at vedkommende mener, at vi skal lave et generelt EU-forbud.
Er det noget, som Danmark så vil gå ind og støtte, når nu ministeren satser på et EU-spor?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-04:
Danmark har allerede i 2016 opfordret Europa-Kommissionen til at stramme CO2-kravet for person- og varebiler samt at udvide det til at dække tunge køretøjer så hurtigt som muligt, og det er jo så det, som vi gør i EU-sporet.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-04-04:
Ministeren er jo inde på det her med internationale løsninger og EU-sporet osv.
Vi hører jo en række lande diskutere udfasning af fossilbiler på ret seriøst plan, netop fordi flere lande jo har ambitioner om at leve op til nogle af de aftaler, vi har lavet internationalt.
Anders Johansson (KF), 2017-04-04:
Det lovforslag, som vi behandler nu, er udmøntningen af en aftale, som er indgået mellem den nuværende regering og Dansk Folkeparti i forbindelse med finanslovsaftalen for 2016.
Formålet med aftalen var at gøre noget ved de store omkostninger, som familieejede virksomheder oplever i forbindelse med generationsskifte, og det er en aftale, som Det Konservative Folkeparti er rigtig glad for.
Vi er i princippet modstandere af en boafgift, fordi vi mener, at det er en urimelig dobbeltbeskatning mellem generationer af penge, som allerede er beskattet en gang.
Det er vores helt grundlæggende holdning til arveafgiften.
Det er ikke kun urimeligt, men vi synes også, det er uklogt.
For hvorfor skal familieejede virksomheder straffes, når de skifter ejer?
Det skader dansk erhvervsliv, det koster danske arbejdspladser og skader eksporten i de implicerede virksomheder.
Der er altså 23.000 danske virksomheder, som står foran et generationsskifte.
Nogle er store, og nogle er små, men for langt de flestes vedkommende er der tale om mindre virksomheder.
Det kan være håndværksvirksomheder, landbrug, butikker osv.
Virksomhederne omfatter 300.000 arbejdspladser.
Mange af disse familieejede virksomheder er placeret i yderområderne, hvor de skaber lokale arbejdspladser.
Ofte har de familieejede virksomheder en særlig tilknytning til lokalområdet.
Det kender jeg selv derfra, hvor jeg kommer.
Der kerer de lokale virksomheder sig om lokalområdet, og det er ikke, fordi de behøver en CSR-strategi, nej, de gør det, fordi de gerne vil bidrage til lokalsamfundet og til kulturlivet og måske yde en social indsats.
Et generationsskifte er på mange måder en situation, som skaber store omvæltninger og udfordringer for en virksomhed.
Når lovgivningen så samtidig giver nogle skattemæssige udfordringer, så betyder det jo, at virksomhedsejerne er tvunget til at trække store ressourcer ud af virksomheden for at kunne betale afgifter og skatter.
Det er ikke hensigtsmæssigt, det giver selvsagt nogle meget store udfordringer for de implicerede virksomheder, og det er til stor frustration for virksomhedsejerne.
Men det er sådan set ikke mit største problem.
Det største problem er, at det går ud over konkurrenceevnen og dermed ultimativt også skaber usikkerhed med hensyn til virksomhedens drift og medarbejderstab.
Det skader dansk erhvervsliv, og vi skal jo huske på, at familieejede virksomheder altså står for omkring 70 pct. af Danmarks samlede eksport.
Derfor er vi rigtig godt tilfredse med, at vi nu kan få reduceret afgiften til 5 pct. fra de nuværende 15 pct. over en årrække.
Det er et skridt på vejen, selv om vi naturligvis vil arbejde videre for vores mål, som er en fuldstændig afskaffelse af afgiften.
Med de ord vil jeg meddele, at Det Konservative Folkeparti bakker op om lovforslaget.
Lotte Rod (RV), 2017-04-04:
Jamen det kunne Dansk Folkeparti jo passende have afklaret, for hvis det viser sig, at det koster 0 kr., tror jeg, det bliver en noget nemmere diskussion.
Kim Christiansen (DF), 2017-04-04:
Tak for det.
Jeg vil bare spørge om noget i forhold til finansieringen, for man kan jo også vende det lidt på hovedet og sige: Hvad koster det i dag at fragte de her unge mennesker på forskellige måder frem til STU-uddannelsen?
Det kunne jo godt være, at det her var rimelig selvfinansierende.
Ungdomskortet er jo finansieret via »Bedre og Billigere Offentlig Transport« – fra en pulje der – hvor Det Radikale Venstre jo selv er en del af forligskredsen.
Så det kunne jo være, at det her i bund og grund var selvfinansierende – frem for at sende unge mennesker rundt i taxaer.
Har man gjort sig nogen overvejelser om det?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-04-04:
Tak for en god debat.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-04-04:
Tak for det.
Jeg synes, det er et udmærket forslag om at give elever på den særligt tilrettelagte ungdomsuddannelse mulighed for at købe et ungdomskort, der vil give dem adgang til en række billige transportmuligheder, som de i modsætning til andre jævnaldrende unge i dag ikke har adgang til.
Forslagsstillerne beskriver jo udmærket, at mange af eleverne på STU'en i dag har adgang til gratis transport mellem deres hjem og deres uddannelsessted.
Det drejer sig om unge, der bor mere end 11 km fra uddannelsesstedet.
Derfor vil det være sådan i al sin gribende enkelhed, at for nogle elever vil der ikke være fordele forbundet med ungdomskortet, når det gælder transporten mellem hjemmet og uddannelsesstedet, men der vil til gengæld være en række nye transportmuligheder, f.eks. i forbindelse med et aktivt fritidsliv.
Om det vil være en fordel for den enkelte unge, som flere allerede har kredset om, vil være forskelligt.
Det vil afhænge af, hvad afstanden er mellem den pågældendes hjem og uddannelsesstedet, og det vil afhænge af, om den unge er i stand til eller ønsker at have et aktivt fritidsliv.
Derfor vil det for den enkelte unge bero på en ganske konkret vurdering, for nogle vil det være en fordel, for andre vil det ikke være en fordel.
Såfremt det her beslutningsforslag måtte føre til et lovforslag, der vedtages, er det derfor rigtig vigtigt, at det bliver meget tydeligt, at der er tale om et reelt frit valg.
Sådan læser jeg også beslutningsforslaget.
Derfor vil det være rigtig vigtigt for os, at hvis det her fører til en vedtagelse af beslutningsforslaget – måske en beretning, som jeg kan se flere ordførere pege på kunne være en mulighed – at vi er meget skarpe, når der skal lovgives om det, på, at der er tale om frivillighed, så vi ikke ender med, at der er nogle unge, der føler sig presset til at vælge en transportordning, som i virkeligheden ikke er nogen fordel for dem.
Man kunne ud fra et kompensationsprincip måske sige, at det med den gruppe af unge, det handler om, ville være rimeligt, at de både har den transportordning, som de har i dag, altså transporten mellem deres hjem og deres uddannelsessted, og kunne supplere den med en transportordning, der ligestiller dem med andre i forhold til fritiden, fordi en del af de unge, der går på STU'en, lige præcis er vanskeligere stillet end andre unge i forhold til at bevæge sig rundt i deres fritidsliv.
Så det er måske noget, man kunne kigge på.
Det er ikke det, der ligger i forslaget, og derfor vil jeg kun sige, at jeg synes, at den overvejelse kunne komme med i den videre proces.
Men vi kan støtte forslaget, som det ligger.