runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2022-04-01:
Når vi forhandler i en forligskreds, forhandler vi jo i en forligskreds de tre partier imellem, og det er jo fordelen ved at være med i et forlig.
Sådan er det jo.
Der er forskel på, om man er med i et forlig eller man ikke er med i et forlig.
Og derfor må jeg så skuffe SF; jeg kommer ikke til at fortælle, hvad det præcis er, Venstre har lagt frem i de forhandlinger.
Dem tager vi internt, og når vi så når frem til noget, hvad vi forhåbentlig gør – der er jo også den mulighed, at vi ikke gør, men hvis vi når frem til noget – så kan man jo fra SF's og alle mulige andres side se, hvad det så er.
Altså, det er ikke hensigtsmæssigt at forhandle her i Folketingssalen eller i aviser eller i radioprogrammer.
Det er altså hensigtsmæssigt, at man sidder sammen i et forhandlingslokale og drøfter tingene.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-01:
Men op til valget i 2019 var forskellen på Det Konservative Folkeparti og Venstre og Socialdemokratiet jo netop, at Det Konservative Folkeparti ville afskaffe ministerbetjeningsreglen.
De to øvrige partier ville justere ministerbetjeningsreglen og sætte noget andet i stedet.
Jeg skal bare spørge: Står Det Konservative Folkeparti samme sted, som partiet stod op til valget i 2019, eller har partiet skiftet position?
Britt Bager (KF), 2022-04-01:
Jeg håber da, at det sidste, som fru Pernille Vermund siger her, er rigtigt.
Det er der dog ikke noget der tyder på lige nu, og vi er ikke et parti, der skifter holdning efter, om vi er på vej i regeringskontorer eller ej.
Men vi er et parti, der faktisk bekymrer os om, hvor balancen er, for der er ingen tvivl om, at den offentlighedslov, som er vedtaget nu, kræver ændringer, og det er jo også det, vi sidder og forhandler om lige nu.
Og hvor balancepunktet så er, er jo det, vi sidder og diskuterer i forhandlingerne, og det vil jeg fortsat diskutere i forhandlingslokalet med forligsparterne.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-01:
Er det rigtigt, at Det Konservative Folkeparti op til valget i 2019 sammen med bl.a. Liberal Alliance og de partier, som sidder her i dag, sagde ja til at fjerne, altså afskaffe, de paragraffer, som Ombudsmanden foreslog at man fjernede, bl.a. ministerbetjeningsreglen?
Og er det så også rigtigt forstået, at man nu er gået lidt tilbage, altså at man har ændret sit synspunkt lidt?
Og kan det have noget at gøre med, at man stille og roligt er på vej ind i nogle regeringskontorer, ministerkontorer igen?
Er det det, der er årsagen, for så bliver jeg ærlig talt bekymret, eller er det, bare fordi man har glemt, hvad man sagde op til valget i 2019?
Britt Bager (KF), 2022-04-01:
Tak for det.
Offentlighedsloven skal sikre den offentlige kontrol med forvaltningen.
Det er en forudsætning for et velfungerende demokrati, som det danske demokrati er.
Og det er vigtigt, at der er en balance mellem på den ene side hensynet til åbenhed og offentlighed omkring det arbejde, der finder sted i den offentlige forvaltning, og på den anden side det hensyn, der er til en fortrolighed omkring visse typer sager, visse dokumenter og visse oplysninger.
Det, vi ikke er enige om, er, hvor balancepunktet er.
Det er også derfor, at det kun er en del af os, der er med i det forlig, der er indgået på det her område.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at offentlighedsloven trænger til et gennemsyn.
Vi har gennem flere år udtrykt et ønske om at ændre offentlighedsloven, og vi har udtrykt et ønske om at se på muligheden for at lempe ministerbetjeningsreglen, men det skal ske, samtidig med at der bevares et fortroligt rum omkring de interne og politiske beslutningsprocesser.
De drøftelser er nu i gang, og dem ser vi frem til at fortsætte i forligskredsen.
Rosa Lund (EL), 2022-04-01:
Jeg er fuldstændig enig, fru Pernille Vermund.
Jeg mener jo så bare, at den situation, vi står i nu, betyder, at partiet Venstre, Danmarks Liberale Parti, skal til at tage sig lidt sammen i det her forlig omkring offentlighedsloven, for de situationer, som fru Pernille Vermund nævner, minkskandalen, hele spørgsmålet om coronahåndteringen, hvor der har været meget stor lukkethed, har jo faktisk fået Venstre, Danmarks Liberale Parti, til at vågne lidt op og spørge: Er der måske nogle problemer med den her offentlighedslov?
Så jeg vil faktisk sige, at det i forhold til at have størst chance for at samle 90 mandater for at få en anden offentlighedslov afhænger af Venstre, for jeg tror ikke, at Socialdemokraterne rykker sig lige foreløbig.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-01:
Jamen vi puffer gerne, og indimellem er jeg da også villig til at dele spark ud, hvis det er det, der skal til, altså verbalt, ikke fysisk – bare rolig.
Det ændrer dog ikke ved, at det ikke er hr. Jakob Ellemann-Jensen, som er statsminister i dag.
Og det ændrer heller ikke ved, at den siddende statsminister er statsminister for en regering, hvor vi jo har oplevet en lukkethed uden lige: slettede sms'er, minkskandalen, og hvad vi ellers har.
Nu smiler jeg igen, hr. justitsminister,
men fra mit perspektiv har vi set en helt uset lukkethed og en helt uset udnyttelse af de muligheder, der er i mørklægningsloven.
Rosa Lund (EL), 2022-04-01:
Jo, det kan jeg sagtens, fru Pernille Vermund, ligesom jeg også går ud fra, at fru Pernille Vermund kan se, at det her er alle tiders mulighed for at sparke hr. Jakob Ellemann-Jensen, nej, ikke sparke ham, men bare lige puffe lidt til ham i forhold til det her spørgsmål.
For fru Pernille Vermund og Nye Borgerlige, og Enhedslisten står jo på den måde i den samme position med på en eller anden måde at være et fløjparti, som gerne ser en bestemt politisk retning.
I Enhedslisten mener vi, at Socialdemokratiet kan levere den retning en lille smule bedre end Venstre, for fru Pernille Vermund, går jeg ud fra, er det omvendt.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-01:
Tak for det.
Jeg vil gerne blive lidt i samme boldgade, men lidt mindre polemisk måske, trods alt, for jeg har en bekymring.
Jeg kan godt forstå, at man ikke vælter en regering på baggrund af hvad som helst, men situationen er jo den, at vi på en god dag har et Konservativt Folkeparti, der vil af med de tre paragraffer, som Ombudsmanden har foreslået, og på en dårlig dag et Konservativt Folkeparti, der har udsigt til ministerposter, måske til og med en statsministerpost , og ved vi så, hvor de står?
Altså, op til valget i 2019 ville Konservative af med de tre paragraffer.
Så lige nu har vi alle tiders mulighed for at presse regeringen.
Det er til og med en regering, som jo elsker mørklægning.
Altså, man kan se det på justitsministeren.
Man kan se det på ham.
Jeg tvivler.
Så kan fru Rosa Lund ikke godt se, at det her er alle tiders mulighed, ikke mindst i lyset af hvad det er, vi er oppe imod?
Rosa Lund (EL), 2022-04-01:
Nej, det mener jeg bestemt ikke.
Og i forhold til spørgsmålet om ulighed, hr. Peter Skaarup, er det jo noget, der vil blive taget op i de ydelsesforhandlinger, som starter lige om lidt.
Så den debat føler jeg mig helt overbevist om at vi kommer til at tage både her i Folketingssalen, men også alle mulige andre steder.
Britt Bager (KF), 2022-04-01:
Vi står det sted, at der skal være en balance mellem offentlighed og mørklægning, og den balance er der ikke lige nu.
Det er derfor, vi sidder sammen med vores forligspartier og diskuterer, hvad det så er, der kan lempes, så den balance finder et bedre balancepunkt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-04-01:
Jeg vil i virkeligheden gerne spørge om det samme, som jeg spurgte en tidligere kollega om, nemlig om miljøoplysningsloven, som jo i dag fungerer på miljøområdet.
Jeg vil høre, om Konservative kunne forestille sig, at det kunne være en farbar vej.
Mig bekendt har der ikke været nævneværdige problemer.
Der har ikke været udfordringer i balancen mellem hensynet til – hvad kan man sige – at kunne lave politiske aftaler og så offentlighedens mulighed for at få indsigt, som jo er bedre end i den offentlighedslov, vi har på nuværende tidspunkt.
Jan E. Jørgensen (V), 2022-04-01:
Det synes jeg lyder rigtig positivt, og jeg kan i hvert fald sige, at vi fra Venstres side vil gøre alt, for at vi når i mål med en ny offentlighedslov, sådan at vi får de nødvendige ændringer på plads inden årsskiftet.
Nick Hækkerup (S), 2022-04-01:
Det er jo ikke kun op til mig at afgøre.
Det er jo også op til forhandlerne fra Venstre og fra Konservative at afgøre.
Men for mig at se er det da realistisk, at vi er færdige med forhandlingerne med udgangen af indeværende år.
Jan E. Jørgensen (V), 2022-04-01:
Jeg synes, justitsministeren er hård ved hr. Bjørn Brandenborg, jeg synes ærlig talt ikke, hr. Bjørn Brandenborg har fortjent sådan en svada, men lad det nu ligge.
Nu er det jo ikke nogen velbevaret statshemmelighed, at det ikke nødvendigvis er ved debatterne i Folketingssalen, tingene flyttes, men at det ganske ofte er noget, der sker i et forhandlingslokale, og jeg tror, de fleste godt kan forstå, at hvad vi måtte nå til enighed om, ikke er noget, som vil blive fremlagt her under debatten, men hvornår kunne vi måske godt komme lidt tættere på, og vi har lavet en fælles vedtagelsestekst – og det er vi glade for – hvor vi skriver, at det her skal ske snarest muligt.
Men hvornår er »snarest muligt«
Kan vi blive enige om, at det i hvert fald er, inden vi når til nytårsaften?
Nick Hækkerup (S), 2022-04-01:
Tak, formand, og tak for debatten.
Jeg tror, at man kan sige om den her debat, at der ikke er blevet sagt noget som helst nyt.
Der er ingen, der har bevæget sig en millimeter i nogen som helst synspunkter, der er ingen partier, der har vist vilje til at lytte til, hvad andre partier har sagt.
Alle har gentaget de positioner og slået lejr på toppen af det standpunkt, som de i øvrigt havde i forvejen, vi har været igennem endnu en rituel afvaskning om offentlighedsloven.
Der er et forlig, der er ønske om ændringer, forligspartierne forhandler.
Der kommer til at komme en løsning, det kommer vi til at fortsætte med.
Britt Bager (KF), 2022-04-01:
Det er jeg simpelt hen ikke i stand til at svare på, fordi det er hr. Søren Pape Poulsen, der forhandler på vores område, og jeg har ikke adgang til hans kalender her fra talerstolen.
En af de ting, vi sidder og diskuterer, er jo også, om miljøbeskyttelsesloven kan overføres til det.
Men jeg vil ikke stå her og give nogen garanti for, at det er den vej, vi går, for det er ikke sikkert, det er den vej, vi kommer til at gå.
Jeg vil give den garanti, at vi ser med åbent sind på alle muligheder, og det diskuterer vi så fortroligt med vores forligsparter.
Peter Skaarup (DF), 2022-04-01:
Man kan sige, at det i forhold til den økonomiske lighed, hvis det er det, Enhedslisten går efter, i hvert fald ikke går særlig godt, men det kan vi tage op en anden gang.
I forhold til det spørgsmål, vi diskuterer her i Folketingssalen i dag, om offentlighedsloven, så har vi jo en parlamentarisk situation, hvor Enhedslisten sidder fuldstændig alene og nogle gange i hvert fald lader regeringen være sammen med Venstre og Konservative og måske nogle andre partier.
Altså, Enhedslisten sidder ovre i en krog og råber op sammen med SF og Dansk Folkeparti og nogle andre partier om, at nu må der altså til at ske noget, og at vi da ikke kan have en situation, hvor vi kommer på den anden side af næste valg, før der sker noget.
Er det ikke rigtigt, at Enhedslisten faktisk står og lader regeringen spille med bolden?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-04-01:
Man kan jo overveje mange ting.
Det, som jeg egentlig efterlyste, var Det Konservative Folkepartis holdning til de regler, vi har på miljøområdet i dag.
Dem fik jeg så ikke her, men så vil jeg spørge, hvor mange møder Det Konservative Folkeparti har været indbudt til i forligskredsen om den her problemstilling.
Rosa Lund (EL), 2022-04-01:
Men jeg synes, det er en interessant debat, og jeg vil gerne svare.
Vi har jo sagt meget klart, hr. Peter Skaarup, både til regeringen og til vores vælgere, at der, hvor grænsen går, er, at regeringen skal levere på spørgsmål om ulighed – altså, der skal blive mere lighed – og på spørgsmål om børnefattigdom.
Betyder det så, at vi ikke går op i klima, at vi ikke går op i offentlighedsloven, eller at vi ikke går op i ligestilling eller ligeløn eller alt muligt andet?
Nej, det gør det ikke, men hr. Peter Skaarup har jo selv prøvet at være støtteparti skråstreg parlamentarisk grundlag for en regering, og derfor ved hr. Peter Skaarup også udmærket godt, at man sætter sig ned og laver nogle politiske prioriteringer.
Det har vi også gjort i Enhedslisten.
Samira Nawa (RV), 2022-04-01:
Mange tak.
Åbenhed er afgørende i en tid, hvor tilliden til politikerne er i bund, og hvor fake news florerer på sociale medier.
Vi må og skal have en ny ordning omkring den grundpille i vores demokrati, som offentlighedsloven udgør.
Og det er rigtigt nok, som Venstres ordfører nævnte, at i 2013 var Radikale Venstre med til at indføre en ny offentlighedslov.
Det har vi så siden fortrudt, for mens formålet var at skabe mere åbenhed på en række områder, endte vi på endnu flere områder med mere lukkethed.
Og det er for os at se især den omdiskuterede ministerbetjeningsregel, som er skyld i, at sager, der har offentlighedens interesse, bliver mørklagt og umulige for journalister at grave i
Derfor ønsker vi i Radikale Venstre faktisk helt at få den afskaffet.
Vi vil gerne tilbage til den retstilstand, der var før 2013, da den her offentlighedslov trådte i kraft.
I bund og grund vil vi altså gerne have, at offentlighedsloven ændres fra en mørklægningslov, som det er i dag, til en åbenhedslov.
Og jeg synes, at det er ærgerligt, at ministeren har nølet med det, for som SF's ordfører korrekt peger på, er det et år siden, at et enigt Folketing vedtog, at de her forhandlinger skulle i gang.
Og jeg synes også, at det er ærgerligt, at ministeren ikke er mere åben omkring processen – det handler jo ikke om politiske uenigheder, dem anerkender jeg at vi har.
Men man kunne selvfølgelig også godt være mere åben omkring processen, apropos at vi nu også taler om åbenhed.
Her afslutningsvis vil jeg bare sige, at Radikale Venstre er medafsender på den vedtagelsestekst, som SF's ordfører læste højt.
Jan E. Jørgensen (V), 2022-04-01:
Ja, selvfølgelig skal det stå på en anden måde i loven.
Ellers kommer det jo bare til at virke, som det har gjort hidtil.
Hvordan det så skal stå på en anden måde i loven, er jo så det, som tre partier inde i maskinrummet prøver at komme med nogle rigtig gode bud på.
Jeg kunne da også godt tænke mig at høre, hvordan Enhedslisten mener at det kunne formuleres.
Send gerne en mail.
Vi kan godt bruge al den inspiration, vi kan få, til konkrete ændringer og ikke bare kritik.
Kritik er jo fint nok, men skal det være konstruktivt og kunne bruges til noget, er det jo rigtig godt, hvis man så kan få nogle helt konkrete forslag til, hvordan tingene så kunne skrues bedre sammen.
Og der har bl.a. Danmarks Journalistforbund været ude med nogle gode forslag, som vi også er blevet inspireret af.
Rosa Lund (EL), 2022-04-01:
Jamen det er jo præcis det, der er Enhedslistens kritik af meroffentlighedsprincippet – i hvert fald den måde, det fungerer på i dag.
Så det er også bare for at høre, at det ikke er sådan, at man ligesom snyder på vægten ved at sige, at så fremhæver vi bare meroffentlighedsprincippet lidt mere og det så fortsætter, som det plejer.
Altså, det er jo den situation, vi gerne vil undgå i Enhedslisten.
Og det er derfor, jeg godt kunne tænke mig, at Venstre kunne blive lidt konkrete, i forhold til hvad man så vil gøre for at sikre, at meroffentlighedsprincippet bliver brugt efter den hensigt, der så åbenbart var med det.
Altså, skal det stå på en anden måde i loven, eller hvad forestiller man sig?
Jan E. Jørgensen (V), 2022-04-01:
Ja, det er sådan set værre end det.
Det er det eneste, man skal.
Og så kigger man, og så siger man: Skal vi give meroffentlighed her?
Bum, bum, vi overvejer det lidt frem og tilbage.
Nej, det synes vi ikke at vi skal.
Og det er det svar, der kommer fra nogle ministerier nærmest hver gang og fra andre ministerier knap så ofte.
Men som jeg også sagde i min tale, er meroffentlighedsprincippet ikke slået igennem på den måde, som vi havde forestillet os, da vi lavede forliget.
For da vi lavede forliget, var vi af den overbevisning, at det skulle føre til, at medmindre der var tungtvejende grunde til at holde et dokument fritaget fra aktindsigt, jamen så skulle der gives aktindsigt.
Hvorfor ikke?
Og sådan er det jo altså desværre ikke blevet brugt i praksis.
Derfor er det noget af det, man kunne gå ind at kigge på med en vis effekt.
Rosa Lund (EL), 2022-04-01:
Det var lige det sidste, som hr. Jan E. Jørgensen sagde her, som får mig til at stille et spørgsmål.
Erkender hr. Jan E. Jørgensen ikke, at det, vi kalder meroffentlighedsprincippet, er elastik i metermål?
Altså, hvad er det præcis, Venstre vil gøre mere ved meroffentlighedsprincippet?
Sådan som det er i dag, kan man jo vurdere f.eks. i en styrelse eller i et ministerie, om det her falder inden for meroffentlighedsprincippet: Nej, det gør det ikke.
Godt, videre.
Altså, det er jo sådan lidt, ja, elastik i metermål.
Samira Nawa (RV), 2022-04-01:
Tak for svaret.
Fru Karina Lorentzen Dehnhardt spurgte ind til, om Venstres ordfører vil komme ind på, hvad man præcis ønsker.
Det har man så overleveret i skriftlig form og naturligvis uden aktindsigt – alt er godt.
Men vil man så i mere upræcise vendinger komme ind på, hvad det er, Venstre gerne vil?
Jeg har faktisk et oprigtigt ønske om, at vi får en ny offentlighedslov, og det håber jeg også at Venstre har.
Det kunne jo være, at Venstre fandt flere lighedspunkter hos nogle af de partier, der har opsagt forliget, end hos Socialdemokratiet.
Så kan man komme med det i sådan mere løse og måske upræcise vendinger?
Jan E. Jørgensen (V), 2022-04-01:
Lad os tage et problem ad gangen.
Det synes jeg at vi skal gøre.
Jeg kommer ikke til at forholde mig til den hypotetiske situation, at vi ikke når i mål.
Men det er rigtigt, at det da er en mulighed, og det var også derfor, at jeg spurgte både ministeren og hr. Bjørn Brandenborg fra Socialdemokratiet, om man er indstillet på at flytte sig i de her forhandlinger.
For hvis regeringen og Socialdemokratiet mener, at den her lov er fantastisk og ikke kan gøres bedre, og at alt er godt, så bliver det jo nogle lidt mærkelige forhandlinger.
Regeringen har ikke 90 mandater, og jeg ville da ønske, at vi oftere kunne bruge mandaterne uden om regeringen – og her kigger jeg ikke mindst på SF – til at få nogle ting igennem, for det kan jo lade sig gøre, når vi står sammen og der er en mindretalsregering.
Samira Nawa (RV), 2022-04-01:
Nu hører jeg ordføreren for Venstre åbne op for, at der også kunne være en mulighed for, at man ikke når frem til noget sammen med regeringen.
Så bliver jeg jo lidt nysgerrig på, om Venstre vil følge nogle af os andre, som har opsagt forliget, og opsige forliget.
Vi hører jo ministeren og den socialdemokratiske ordfører stå fast på, at alting er godt, som det er i dag.
De er ganske tilfredse, og som regering har de jo også på en eller anden måde serveretten.
Hvordan stiller Venstre sig, hvis man ikke kommer igennem med de ønsker, som man trods alt har, om at lempe offentlighedsloven?
Jan E. Jørgensen (V), 2022-04-01:
Det er jo, som det også fremgår af vedtagelsesteksten, bl.a. ministerbetjeningsreglen, som vi mener simpelt hen lukker for meget ude.
Det er bl.a. den, vi skal kigge på.
Og som jeg også nævnte i min tale, er det meroffentlighedsprincippet, og om vi kan gøre noget her.
Så er der også en række andre delelementer i offentlighedsloven, som vi ønsker ændret.
Men jeg kommer ikke til at fremlægge det præcist.
Og så sker der også det – og det kan man jo stille uret efter – at De Radikale, SF og Enhedslisten og 97 pct. af det danske pressekorps så vil sige: Det er alt for lidt, det flytter slet ingenting, og det er håbløst det hele.
Så det er noget, vi tager i forhandlingslokalet, og så håber vi – så håber vi – at det resultat, vi kommer ud med, vil få anerkendende nik også fra partierne, der sidder der nede i venstre side af salen.
Rosa Lund (EL), 2022-04-01:
Som de fleste nok ved, har Enhedslisten været meget imod de indskrænkninger, der med et foruroligende stort flertal blev vedtaget i 2013, da man lavede en ny såkaldt offentlighedslov – man ville nok sige, at det var en mørklægningslov, der blev lavet i 2013.
Det har ikke undret os i Enhedslisten, at særlig ministerbetjeningsreglen blev et af de helt store problemer i den offentlighedslov, der blev vedtaget dengang.
I Enhedslisten var vi under lovbehandlingen allerede dengang meget kritiske og stillede et hav af spørgsmål, hvor den daværende ministers svar tydede på, at netop ministerbetjeningsreglen og andre problematiske paragraffer i lovforslaget ville føre til en langt større lukkethed i den offentlige administration og omkring den politiske proces.
Siden 2013 er det daværende brede flertal begyndt at smuldre, som vi også hører i dag.
Partier, der i kortere eller længere tid har siddet i regering i Danmark, er faldet fra et efter et – og tak for det.
Jeg er oprigtig glad for, at vi er så mange, som nu går ind for et mere transparent samfund.
Den eneste grund til, at vi ikke har ændret i den her offentlighedslov, er, at valget i 2019 – desværre, vil jeg sige, fra Enhedslistens perspektiv – endte med, at de to gamle magtpartier, Socialdemokratiet og Venstre, tilsammen fik et knebent flertal i Folketinget.
Og den konstellation, hvor Venstre og Socialdemokratiet er de eneste, der bakker op om noget, ser vi faktisk næsten kun i spørgsmål, der handler om offentlighedsloven eller andre ting, der handler om magtens centrum, eller f.eks. politikerpensioner og eftervederlagsordninger.
Det foruroligende, synes jeg, er, at i samtlige af de seneste 100 år har enten Socialdemokratiet eller Venstre siddet i regering i Danmark, og når det ene af de to partier har haft en periode i opposition, har det igennem de seneste 100 år vist sig, at de igen kom i regering, når flertallet skiftede.
Det har været en stor hæmsko, vil jeg sige, for mange ting, men særlig for offentlighedsloven.
I et demokrati skal der være fuld transparens, når det kommer til, hvad magthaverne foretager sig.
Hvordan skal man ellers skulle stole på, hvad der foregår?
Hvis man vil have magten, må man også acceptere, at man bliver gået efter i sømmene, at man bliver kigget efter i kortene, for man har vel forhåbentlig ikke noget at skjule.
Vi har tidligere haft en lov, der fungerede, så egentlig er der ikke så meget at forhandle om, synes jeg.
Loven skal føres tilbage til sådan, som den var før 2013, eller vi kan jo, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt påpegede tidligere i debatten, egentlig bare følge miljølovens oplysningsregler.
Det er egentlig meget simpelt, synes jeg.
Jeg kan også oplyse, at vi i Enhedslisten har fremsat et lovforslag om at tilbageføre offentlighedsloven, så den kommer til at se ud, som den gjorde før 2013.
Det bliver behandlet i den her samling, så jeg er jo glad for at kunne sige, at vi får den her diskussion igen.
Afslutningsvis skal jeg sige, at Enhedslisten er med i SF's vedtagelsestekst.
Britt Bager (KF), 2022-04-01:
Tak for det, formand.
Med den tale, fru Rosa Lund lige har holdt, kunne det jo nærmest lyde, som om Enhedslisten er et parti uden nogen som helst form for indflydelse her i Folketinget.
Og så vidt jeg ved, er Enhedslisten en del af forståelsespapiret, og hvis det her er så stor en sag for Enhedslisten, så kunne jeg godt tænke mig vide, hvorfor det ikke er blevet skrevet ind i forståelsespapiret.
Rosa Lund (EL), 2022-04-01:
Jeg er jo meget enig med hr. Jan E. Jørgensen – for en sjælden gangs skyld – i, at man, når man truer med noget, så skal være klar til at gøre alvor af sin trussel, og jeg står og tænker på, hvor truslen var henne i min tale om offentlighedsloven.
Den var der ikke rigtig.
Så derfor forstår jeg ikke, at spørgsmålet finder sted i den her debat.
Vi har jo i Enhedslisten sagt meget klart, at regeringen skal levere på spørgsmålet om ulighed og børnefattigdom, men det har jo ikke noget med offentlighedsloven at gøre.