runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Aas (S), 2024-03-14:
Tak for ordet.
I dag skal vi behandle et lovforslag om at styrke konkurrencemyndigheden med værktøjer, der har vist sig effektive i andre europæiske lande som Tyskland, Island og Storbritannien.
I forslaget foreslås det at indføre tre centrale initiativer: et markedsefterforskningsværktøj, som vil gælde for konkurrenceproblemer på det danske marked, en ny beføjelse til at kontrollere fusioner og til at fange de fusioner, der vil kunne hæmme konkurrenceevnen, samt nye begrænsningsprincipper.
Socialdemokratiet er enige i, at der er tale om forslag, der kan styrke konkurrencemyndighedens værktøjskasse, og som er afgørende for at hindre adfærd, der skader konkurrencen i Danmark.
I Socialdemokratiet er vi derfor enige i, at den tendens tegner et billede af en forringet konkurrencemulighed og en situation i Danmark, som vi skal tage alvorligt.
Den underminerer princippet om en fair konkurrence, hvilket ikke kun skader forbrugerne, men også vores virksomheder.
Der er ingen tvivl om, at det er nødvendigt at sikre en fair og effektiv konkurrence på vores markeder til gavn for vores forbrugere, virksomhederne og for samfundet som helhed.
Konkurrence er en hjørnesten i vores samfund.
Det fremmer innovationen, driver værket og sikrer retfærdige priser til gavn for os alle sammen.
Derfor ser vi i Socialdemokratiet meget god fornuft i at bakke op om det her lovforslag.
Tak for ordet.
Louise Elholm (V), 2024-03-14:
Tak for ordet.
Der har været forskellige analyser, der viser, at konkurrencen i Danmark er svækket.
Både Det Økonomiske Råd og Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har fundet indikationer på, at den er blevet svækket siden årtusindskiftet, og der har også været anbefalinger fra bl.a. OECD i deres landerapport fra 2024, hvor man også anbefaler, at vi gør noget ved det.
Derfor lægger det her lovforslag op til tre elementer.
Det første er et markedsefterforskningsredskab.
Det andet er et fokus på fusioner, og det tredje er nye principper for beregning af bøder.
Og hvis de kan se, at der er en tydelig adfærd eller en struktur, der tydeligt svækker effektiv konkurrence, så kan Konkurrencerådet udstede adfærdsmæssige påbud for at afhjælpe den identificerede svækkelse og fremme effektiv konkurrence i den pågældende sektor.
Det er vigtigt for Venstre, at der er en grundighed og transparens i processen.
Det er vigtigt, at påbuddene kun foregår, når det er nødvendigt, rimeligt og proportionalt, og så lægger vi også vægt på, at der lægges op til, at påbud kan påklages til Konkurrenceankenævnet med opsættende virkning, og at de kan indbringes for domstolene.
I Venstre er vi også rigtig glade for, at der ikke er mulighed for strukturelle påbud som f.eks. at påbyde frasalg, og vi har også bemærket, at der er sket en del rettelser som følge af høringen, hvor man har lyttet til høringssvarene og forbedret lovforslaget.
Det lægger vi også stor vægt på.
Som følge af høringsprocessen har man indført en tidsmæssig grænse, så det kun i helt særlige tilfælde er mere end 3 måneder efter, og Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen har 15 dage til at tage stilling, fra at de er blevet gjort bekendt med fusionen.
Alt i alt synes vi i Venstre, at lovforslaget ser fornuftigt ud, og vi bakker op om lovforslaget.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-03-14:
Tak for ordet, formand.
Som foregående talere også har peget på, har der været en række undersøgelser af konkurrencesituationen i Danmark, og både Det Økonomiske Råd og Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen kommer frem til, at der er en svækket konkurrence og det, man kalder større markedskoncentration, altså at de store virksomheder sidder på en større del af markedet.
Det er heller ikke kun et dansk problem.
Det er et problem, vi ser i en række af de vestlige økonomier, og derfor er det godt, at man med lovforslaget her har hentet inspiration fra bl.a. Tyskland, Storbritannien og Norge til, hvordan man kan sætte ind med bedre muligheder for at følge med i konkurrencesituationen.
Det tager vi generelt rigtig positivt imod, og vi synes, at lovforslaget peger i den rigtige retning.
Det centrale er, om det begrænser konkurrencen, og om det også begrænser konkurrencen på sigt.
Man ser en række markeder i Danmark, hvor både indenlandske og udenlandske store virksomheder opkøber startups for at få dem ind i huset, inden de udgør en konkurrenceudfordring.
Det er selvfølgelig ikke godt for forbrugerne, og det er ikke godt for konkurrencen.
Det er et redskab, som man fra Erhvervsministeriets side ikke forventer den helt vilde brug af.
Det er en til to årlige fusioner, man tænker at man vil kigge på, og vi mener, det er et fornuftigt værktøj, som man har brug for at gå i gang med at bruge nu, men også at brede ud senere.
Vi synes samtidig, det er godt, at man får bedre muligheder for at foretage markedsundersøgelser fra Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens side, og vi synes også, at de nye principper for bøder er fornuftige.
Samlet set mener vi, at det her lovforslag er vigtigt.
Det er et vigtigt bidrag til at styrke konkurrencesituationen og i hvert fald at få muligheden for bedre at følge med og sætte ind i tide.
Jeg skulle hilse fra Radikale Venstre og sige, at de ser positivt på lovforslaget, men de har også en række spørgsmål, som skal afklares i det videre forløb.
Mette Thiesen (DF), 2024-03-14:
Tusind tak.
Det lovforslag, vi behandler nu, er et lovforslag om at indskrænke anvendelsesperioden for fyrværkeri.
Fyrværkeri er jo for mange og for langt de fleste af os et symbol på, at vi træder ind i det nye år.
Med fyrværkeriet kommer mange traditioner – traditioner, hvor familie og venner sammen fejrer både det nye og det gamle år.
Jeg har selv to drenge, som er svært begejstrede for at fyre fyrværkeri af til nytår; selv står jeg nok lidt mere på sidelinjen.
Men sådan skal det bestemt også være.
Jeg mener, det er en bevaringsværdig tradition, også i en tid, hvor traditioner ellers på rigtig mange områder bliver presset.
Men selv om jeg mener, at fyrværkeriet er en bevaringsværdig tradition i forbindelse med fejringen af nytår og et meget vigtigt element i fejringen af nytårsaften, så mener jeg også, det er på tide, at vi kigger på tidsrummet for anvendelse af fyrværkeri.
For vi ved nemlig, at rigtig mange husdyr og dyr i naturen skræmmes af de store mængder af fyrværkeri, og vi har jo sådan set også set talrige eksempler på, at indre by nærmest nogle gange ligner en eller anden krigszone, fordi fyrværkeriet også bliver brugt til mange ulovlige formål, som er til stor gene og skade.
Så derfor er det også rigtig vigtigt, at vi finder en ny afvejning mellem både at opretholde en tradition med fyrværkeri i Danmark, men også at tage bedre hensyn til dyrene og selvfølgelig også til de mennesker, som kan være berørt af fyrværkeriet.
Og det synes jeg faktisk at det her forslag er en rimelig god afvejning af.
Jeg vil i øvrigt også strække det så langt som til at sige, at det er klart inspireret af et tidligere Dansk Folkeparti-forslag.
Ved at indskrænke perioden fra at være fra den 27. december til den 1. januar til kun at være fra den 31. december til den 1. januar kan ganske almindelige danskere stadig væk fejre det nye år, samtidig med at vi også tager højde for problematikkerne og udfordringerne ved de her affyringer.
Jeg er også rigtig glad for, at der med lovforslaget følger en lang række kontroller og sanktioner ved overtrædelse af lovgivningen, ligesom der nu sikres bedre kontrol med onlineprodukter.
For vi ser altså stadig væk alt for mange eksempler på, at det går gruelig galt med fyrværkeri.
Jeg vil sige, at sprængstoffer og en høj alkoholpromille generelt er en ret dårlig kombination, så det skal man selvfølgelig også være opmærksom på.
Jeg synes, at der mangler et ret vigtigt element i den her lovgivning, og det er, at man også indskrænker perioden, i hvilken man kan købe fyrværkeriet.
Og det er sådan set også det, jeg hører flere af dem, jeg har talt med i branchen, sige.
For det giver jo altså ikke nogen mening, at man kan købe fyrværkeri i en meget, meget lang periode, men kun fyre det af i meget kort tid.
Der tror jeg sådan set, man lægger op til, at der er nogle, der bryder lovgivningen, fordi de ikke rigtig kan vente.
Så det synes vi er et element, der mangler, og som sagtens kunne skrives ind i det.
Men derudover vil jeg sige, at Dansk Folkeparti synes, det er et godt forslag, og vi støtter det også.
Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-03-14:
Tak for ordet, formand.
SF mener, at fyrværkerireglerne skal strammes.
Det har vi arbejdet for i en længere årrække, og vi er glade for, at forslaget her er et godt skridt på vejen mod mere regulerede forhold for affyring af fyrværkeri.
Det er godt for dyreliv, det er godt for en række mennesker, og det er godt for miljøet.
Vi har dog også nogle ting i lovforslaget, som ikke helt lever op til vores ønsker, men som vi selvfølgelig vil arbejde videre med.
Vi mener, at salgsperioden, som ligger her, stadig er for lang.
Vi mener ikke, at der er nogen grundlæggende god idé bag så lang en salgsperiode, som vel trods alt stadig er længere, end man har for julesalg i f.eks. supermarkeder, som også er meget lang.
Så vi mener, at man bør kigge lidt på den salgsperiode.
Vi synes, det er fornuftigt, at man skærper sanktionerne i forhold til affyring uden for den vedtagne affyringsperiode, men vi er en lille smule undrende over for lempelserne i sanktioner i forhold til produktloven.
På markedet for fyrværkeri er der en lang række ulovlige produkter og et salg, som ikke altid lever op til alle reglerne, og der mener vi, at der skal være en hård sanktion.
Men samlet set tager vi positivt imod lovforslaget, og vi har i sinde at stemme for det, og vi synes, det er et skridt i den rigtige retning.
Louise Elholm (V), 2024-03-14:
Tak for ordet.
Som den tidligere ordfører, hr. Kris Jensen Skriver, sagde, handler det her lovforslag først og fremmest om at begrænse affyringsperioden for fyrværkeri op mod nytår til nytårsaftensdag og nytårsdag.
Det bakker vi op om fra Venstres side.
Der er mange, der bliver påvirket af fyrværkeriet, og der, hvor vi har interessen i at få fyret fyrværkeriet af, er jo netop omkring nytårsaften.
Så det her rammer det meget fint ind.
Derudover er der, som hr. Kris Jensen Skriver også var inde på, justeringer af en række andre love, bl.a. produktloven, elsikkerhedsloven og mindre ændringer af tilgængelighedsloven.
Alt sammen synes vi lyder som rigtig fornuftige ændringer, som vi bakker op om fra Venstres side.
Lars-Christian Brask (LA), 2024-03-14:
Tak for det.
Det er jo blevet sagt af de andre ordførere, at der er tre elementer i det her lovforslag, men den røde tråd må være konkurrence og kontrol.
Som SF's ordfører, hr. Sigurd Agersnap, sagde, så kan det være, at der er små virksomheder, der bliver opkøbt for måske at hæmme konkurrencen.
Men det er jo i sidste ende ejerne, der bestemmer, om de har lyst til at sælge.
Man kan jo ikke påtvinge nogen ejere at skulle sælge.
Så vi støtter ikke det her forslag, for det er som sagt for hæmmende, for omfattende og for restriktivt.
Kenneth Bjerg Andersen (M), 2024-03-14:
Jeg er her i stedet for vores ordfører på området, som ikke kunne være her.
Det er min anden gang heroppe
, så på den måde er jeg jo mindre vikar, end jeg har været – men lige nu mere-mere vikar, hvis jeg skulle holde det i Moderaternes retorik.
Konkurrencen i Danmark er som sagt blevet svækket de seneste år, og det her lovforslag er med til at sikre forbrugerne og virksomhederne.
En stærk konkurrence er nemlig utrolig vigtigt, da det sikrer, at virksomheder udvikler sig, og at forbrugerne får de bedst mulige produkter og tjenester.
Lovforslaget styrker konkurrencemyndighederne ved at give dem nye værktøjer, hvilket f.eks. Tyskland, Island, Storbritannien har gode erfaringer med.
F.eks. er det blevet nemmere at skifte bank og forhindre aftalt spil i cementindustrien i Storbritannien.
Det er også vigtigt, at der er blevet lyttet til erhvervslivet i forhold til lovforslaget.
F.eks. har vi afgrænset perioden for anmeldelse af fusioner, så det er mere forudsigeligt for virksomhederne.
Det er også blevet gjort klart, at konkurrencemyndighederne skal have stærke beviser, før de kan gribe ind, og herudover skal Konkurrencerådet godkende både starten af en undersøgelse og eventuelle påbud.
Konkurrence er fuldstændig essentielt for vores samfund og økonomi, og med lovforslaget styrker vi konkurrencen og sikrer både fair priser og innovation.
Moderaterne støtter lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-03-14:
Det er faktisk en lang række vigtige initiativer.
Det er vigtigt, at Finanstilsynet har de rette beføjelser, og det er vigtigt, at vi er i stand til at overholde bestemmelserne i den nye DORA-forordning i forhold til bl.a. at imødegå trusler fra cyberkriminalitet og angreb på it rundtomkring i banker osv.
Hvis man kigger på nogle af de andre delelementer, der omhandler firmapensionskasser, skærpet ansvarsvurdering for ledelsesmedlemmer i finansielle virksomheder osv., Finanstilsynets mulighed for at udnævne forsikringsselskaber til opgaver osv., så er det en lang række vigtige ting.
Danmarksdemokraterne vil også stemme for det samlede forslag.
Lad mig minde om, at regeringen med det her lovforslag har oversendt et lovforslag på omkring 500 sider, som vedrører rigtig mange forskellige emner.
Jeg ved ikke, hvordan man skal imødegå det, andet end ved at sige til ministeren, at det er et meget forskelligartet lovforslag.
Vi anerkender, at det er vigtige ting, og at det også er gode tiltag, men vi synes også, at der kan sættes spørgsmålstegn ved, om vi føler os fuldstændig på sikker grund i forhold til de mange forskellige delelementer, som lovforslaget indeholder.
Hvis vi bare går tilbage til sidste uge, så var Finansudvalget i USA, i Washington, og vi havde møder med IMF, Verdensbanken samt en lang række forskellige rådgivere, analyseinstitutter og folk, der er inden for international bankdrift, og flere steder var der nogle udvalgsmedlemmer, som spurgte ind til, hvad man egentlig ser som den største trussel mod verdensfinanserne i almindelighed, og der var det overvejende svar altid, at det var cybertruslerne.
Det er noget, der kan lamme, forskrække og ødelægge aktiemarkeder, valutakurser og alt muligt andet, og det kan ødelægge private virksomheder.
Derfor er det nok heller ikke helt ved siden af, at det ubetinget er det allermest vigtige at have styr på i den her digitale tidsalder.
Det er de trusler, som også kommer, for vi må jo indrømme, at mange af dem, der har en kreativ tilgang, også har ret gode evner til det, som nogle vil kalde at drille, men som andre nok vil kalde at ødelægge.
Vi kan godt leve med, at der er russere, der sidder og ødelægger en lille lufthavn ovre i Jylland, fordi de synes, det er sjovt, men hvis man til gengæld går ind og rammer hele vores banksektor, vil det være til stor skade.
Derfor vil jeg egentlig også i dag vælge at bruge min tale på de dele af det her lovforslag, som netop italesætter de det, der handler om DORA-forordningen og ikt-kriminalitet og andre områder, og hvor man netop også fra fælles europæisk side har kunnet se, at det er vigtigt, at vi har styr på de delelementer.
Så Danmarksdemokraterne er lidt bitre over, at vi har et lovforslag på 500 sider, men omvendt anerkender vi jo også, at delelementerne er fornuftige.
Så vi kan på den baggrund støtte lovforslaget.
Helle Bonnesen (KF), 2024-03-14:
Først og fremmest skal lovforslaget her implementere et EU-direktiv, som skal fremme cybersikkerheden i EU samt skabe bedre regulering af kryptoaktiver.
Kryptoaktiver er jo et voksende fænomen, som indtil nu ikke har været reguleret.
Derfor er Det Konservative Folkeparti positive over for, at der nu indføres nogle foranstaltninger, der gør, at kryptoaktiver er reguleret i lovgivningen, så forbrugerne og investorerne er bedre beskyttet.
Dog skal en regulering altid ske med omtanke, og vi skal jo ikke regulere blot for at regulere.
Der skal være et klart formål, men det mener vi er altså også at der er i det her tilfælde.
Der er nemlig meget store risici forbundet med at investere i kryptoaktiver, fordi der kan ske pludselige og store tab.
Det kan på sigt skabe finansiel ustabilitet, og det kan den her regulering være med til at mindske, og derfor kommer Det Konservative Folkeparti til at støtte lovforslaget.
Jeg vil dog lige slutte talen af med en lille anke om, at vi skal gøre vores for, ligesom med al anden lovgivning, at vi aldrig kommer til at overimplementere.
Vi skal gøre vores for ikke at forringe Danmarks konkurrenceevne.
Hermed en tale, hvor jeg kan støtte forslaget, og talens længde er omvendt proportional med lovforslagets sideantal.
Victoria Velasquez (EL), 2024-03-14:
Jeg vil starte med at gentage en pointe, som jeg også havde fremme i behandlingen af L 120, og det er, at her står vi med endnu et lovforslag, som er noget af et bunkelovforslag, der virkelig kommer rundt om en masse lovgivning, som intet har med hinanden at gøre.
Det er altså ikke hensigtsmæssigt, at vi behandler vidt forskellige ting på en gang, og særlig ikke, når der er tale om komplicerede og store emner som it-sikkerheden for hele vores finansielle infrastruktur, eller hvordan vi sikrer borgere, hvis deres forsikringsselskaber går konkurs.
Så ja, jeg vil opfordre ministeren til en anden gang at dele sådanne lovforslag op i separate lovforslag, inden de fremsættes.
Overordnet set er de elementer, som lovforslaget her vedrører, positive tiltag, der vil være til gavn for os alle sammen.
Cyberangreb på den finansielle sektor er alvorligt, og derfor er det godt, at der er en ensartet regulering og nogle høje krav til sikkerheden.
Med så vigtige dele af vores infrastruktur, der er under en konstant trussel, er det absolut vigtigt, at vi fører kontrol med sikkerheden, at sikkerheden er i orden, og det har jeg tillid til at Finanstilsynet kan.
I forhold til muligheden for at udpege administrationsselskaber for Garantifonden for skadeforsikringsselskaber ville det være at foretrække, at det kunne ske gennem de offentlige udbud, så dem, der får opgaven, rent faktisk gerne vil have den.
Men når nu det ikke kan lade sig gøre og ikke har kunnet det i flere år, er der jo ikke nogen anden vej, end at vi må pålægge nogle store kompetente spillere på markedet at gøre det.
Man skal som borger kunne være sikker på, at man er forsikret, når man har betalt for det.
Endelig er det jo altid fint, hvis man kan finde en anledning til at give lidt ros, og det vil jeg da gøre til regeringen for den del af lovforslaget, som handler om aflønning i firmapensionskasser.
Det der med ligeløn uanset køn er ikke noget, som EU har fundet på.
Det kan godt være, at der er mindst ét parti i Folketinget, der ikke anerkender, at der findes diskriminerende ulighed mellem kønnene, herunder på lønfronten, men uanset hvad, er det dejligt at læse følgende sætning i et lovforslag fremsat af regeringen: »lige løn for samme arbejde eller arbejde af samme værdi uanset den ansattes køn.«
Det er på side 35, hvis nogen får lyst til at finde det.
Det kunne jo nærmest være skrevet af Enhedslisten.
Vi kan støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2024-03-14:
Jeg vikarierer for hr. Nick Zimmermann, som ikke kunne være til stede nu her.
Det her er et lovforslag om tilsyn efter forordning om digital operationel modstandsdygtighed i den finansielle sektor, forordning om markeder for kryptoaktiver, regler for udpegelse af administrationsselskab for Garantifonden og aflønningsregler for firmapensionskasser.
Nu har jeg allerede afsløret, at det her er en tale, der er skrevet af hr. Nick Zimmermann, og derfor synes jeg også, det er lidt morsomt, for der står faktisk her, at det er et meget stort lovforslag, og hr. Nick Zimmermann har skrevet i sin tale, at han ikke mindes at have set så mange siders lovtekst før.
Det kan jeg så skrive under på at jeg har – barnets lov var mig bekendt på 1.600 sider, så det var også lidt af en moppedreng.
Det her er et forslag, hvor der ikke er tale om bare én, men om to forordninger, der nu skal gøres plads til i dansk lovgivning.
Vi i Dansk Folkeparti er sådan set enige i, at vi skal have lavet en række regler for kryptoaktiver, der nok må siges at være kommet for at blive, men vi forstår sådan set ikke, hvorfor reglerne skal trækkes ned over hovedet på os i Danmark.
Hvorfor kan vi ikke bare lave dem selv?
Det er jo ikke et område, der på den måde vedrører EU, altså hvordan vi behandler kryptoaktiver i Danmark.
Vi mener også, at det er godt, at den operationelle modstandsdygtighed i den finansielle sektor styrkes, men også her har vi lidt svært ved at se idéen i forordningen.
Derfor har Dansk Folkeparti en principiel modstand mod forslaget og kan derfor ikke støtte det.
Morten Bødskov (S), 2024-03-14:
Jeg skal beklage, at det er blevet et langt forslag, men det er jo vigtige sager, som er i det, og som fru Mette Thiesen lige sagde før, kan man se, at der er tale om et par forordninger, som, når man læser og ser lovforslaget igennem, kræver en vis redegørelse at få på plads som grundlag for behandlingen af lovforslaget.
Det er det, der er baggrunden.
Nå, nu er ordføreren smuttet, men så kan jeg også sige det til jer andre.
Hvis vi kigger på lovforslaget, implementerer vi forskellige fælles europæiske regler.
Vi opdaterer på flere områder dansk lovgivning på det finansielle område.
Dermed understøtter lovforslaget en robust finansiel sektor og understøtter også tilliden til de finansielle markeder.
Det er afgørende, og derfor er det i centrum her.
For det første indeholder lovforslaget regler om it- og cybersikkerhed.
Det er et område, som man rolig kan sige er vigtigere i dag end nogen sinde før, og det er det ikke mindst i den finansielle sektor.
Med DORA-forordningen og gennemførelse af NIS-direktivet på det finansielle område får vi et fælleseuropæisk regelsæt for sektoren og et nationalt regelsæt, der understøtter et højt niveau af it- og cybersikkerhed, og det er det, der er baggrunden for det, og det, der er det vigtige.
For det andet gennemfører vi fælleseuropæiske regler om kryptoaktiver.
Det er et område, hvor vi i dag kun har begrænset regulering.
Det giver en øget risiko for de personer og virksomheder, der opererer på området, at der kun er begrænset regulering på området.
Vi gennemfører derfor nu regler, der øger trygheden i forbindelse med handel af kryptoaktiver, og det er det centrale her.
For det tredje sikrer lovforslaget, at Garantifonden for skadesforsikringsselskaber altid er i stand til at foretage udbetaling til forsikringstagerne, hvis et skadesforsikringsselskab går konkurs; altså styrker mulighederne og trygheden for forsikringstagerne.
Det gør vi, ved at Finanstilsynet jo så som sagt får beføjelse til at udnævne et forsikringsselskab til at administrere Garantifonden i op til 4 år, hvis altså udbuddet af opgaven ikke allerede har ført til en administratoraftale med et skadesforsikringsselskab.
Det har været et ønske fra sektoren i længere tid, at vi har kunnet håndtere den her problemstilling.
Sluttelig bringer lovforslaget dansk lovgivning vedrørende det såkaldte vejledende niveau for yderligere kapitalgrundlag i overensstemmelse med de fælles EU-regler og retningslinjer på området, og der foretages så også, som man kan se af lovforslaget her, en række tekniske præciseringer med henblik på at skabe klarhed om opgørelsen af penge- og realkreditinstitutternes kapitalkrav.
Det er vigtigt at understrege, at ændringerne ikke indebærer et højere kapitalkrav.
Med de her ord ser jeg selvfølgelig frem til den videre behandling af forslaget i folketingsudvalget.