runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Meilvang (LA), 2025-10-23:
Mange tak for det.
Liberal Alliance støtter også lovforslaget.
Anlægget af den nye motorvej mellem Klode Mølle og Løvel vest om Viborg og mellem Give og Billund vest er et meget vigtigt skridt for hele Jylland.
Motorvejen vil skabe bedre sammenhæng, styrke mobiliteten både for borgere og virksomheder, og det vil skabe nye muligheder for vækst og udvikling, ikke mindst i landdistrikterne.
Vi mener, det er afgørende for Danmark, at det hænger bedre sammen, også uden for de byer.
Derfor bakker Liberal Alliance op om dette lovforslag og om de investeringer, der hænger sammen med det.
Det var det, jeg ville sige.
Leila Stockmarr (EL), 2025-10-23:
Det er korrekt, men det betyder ikke, at det er nok penge, hvad vi jo kan se helt tydeligt udfoldet, for i de analyser, der kommer fra Vejdirektoratet er der et massivt efterslæb i at sikre, at vi også i fremtiden har et jernbanenet selv i det samme område af Danmarks, som vi i dag taler om at bygge en helt ny motorvej i.
Så uagtet hvor mange penge der er blevet sat af, er der både brug for flere penge, men der er også brug for, at vi som folkevalgte tager ansvar for at skabe incitament til, at flere gør brug af kollektiv transport i stedet for at hoppe ind i en bil, fordi vi ser bilismen udvide sig så markant, som den gør.
Anni Matthiesen (V), 2025-10-23:
Altså, jeg vil sige så meget, at jeg håber selvfølgelig også, at man rundtomkring i kommunerne selvfølgelig tænker tingene igennem, i forhold til når man begynder at flytte f.eks. 10. klassen nu her over på en erhvervsskole.
Jeg vil modsat sige, at der jo faktisk allerede er en del kommuner, der har haft stor succes med det.
De steder, jeg har besøgt, hvor man har valgt netop at placere 10. klasse på en erhvervsskole, har jeg kun hørt både rigtig glade elever og for den sags skyld også undervisere.
Så jeg forstår ikke helt, at man har den bekymring.
Så må vi jo se, når landkortet er endeligt på plads.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-10-23:
Jeg synes stadig væk, der er nogle elever, der kommer i klemme i det her.
Grundlæggende håber jeg bare virkelig, at regeringen virkelig sætter fokus på de her elever, der kommer i klemme, altså dem, som har brug for 10. klasse.
For man kan godt sige, at der er nogle, der så skal på fgu, og nogle, der skal på efterskole.
Men der er altså stadig væk en stor gruppe af unge, der kommer i klemme i det her, som hverken føler sig i klemme på efterskolen eller på fgu, og som nu er tvunget til at tage gymnasiet.
I har desuden udvandet det begreb totalt nu.
Matilde Powers (S), 2025-10-23:
En lang række af de elever, som ordføreren taler om, er jo også nogle, som – jeg nævner det selv i min tale – måske savner noget mere praktisk undervisning, og som savner, at det, de laver, er mere hverdagsrelateret.
Men der er nogle barrierer, fordi det måske kræver, man skal køre rigtig langt dér i landet, hvor man bor.
Det kræver, man ikke skal gå med sine venner hjemmefra.
Der giver vi dem nu en mulighed for faktisk at kunne fordybe sig lidt i nogle praktiske færdigheder, men stadig få noget tid i nærheden og sammen med deres venner, inden de skal træffe det valg.
Lise Bertelsen (KF), 2025-10-23:
Tak for det.
Kan vi blive enige om, at regeringen vil nedlægge 10. klasse?
Ja, det kan vi, for det har I sagt at I vil.
Kan vi blive enige om, at regeringen vil flytte de elever, der almindeligvis vælger 10. klasse, fordi de har lyst til at have et år, hvor de måske skal modnes, måske har lyst til nogle andre fag, måske har lyst til fagligt at blive lidt stærkere og måske har lyst til lige at trække vejret, inden de laver deres uddannelsesvalg?
Kan vi blive enige om, at regeringen nu vil tvangsflytte dem over på erhvervsuddannelserne?
Det er ikke alle elever, der vælger 10. klasse i dag, der efter 10. klasse vil gå på en erhvervsuddannelse.
Der er faktisk rigtig mange, der gerne vil på hhx, htx og stx.
Men det er faktisk det, regeringen vil nægte dem nu.
Matilde Powers (S), 2025-10-23:
Nej, det kan jeg ikke være enig med ordføreren i – på nogen måde.
Vi kommer ikke til at tvangsflytte nogen.
Vi kommer til at udvide mulighederne for de unge, i forhold til hvad for nogle valg man kan træffe.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at der kan være nogle, der lige skal have noget tid til at trække noget luft.
Der er flere, der får mulighed for f.eks. at kunne komme på efterskole.
Men der er også rigtig mange unge – måske også dem, der vælger 10. klasse – der kunne være nysgerrige på at prøve nogle flere praktiske fagligheder, og det kan de nu prøve af på epx'en med mulighed for, faktisk, efter et år at skifte til hhx eller stx, eller hvad de ellers kunne tænke sig.
Så der er ingen, der bliver tvangsindlagt til noget som helst.
Lise Bertelsen (KF), 2025-10-23:
Er vi enige om, at regeringen vil nedlægge 10. klasse?
Herefter vil jeg gerne have et svar på, om vi er enige om, at regeringen i fremtiden vil have, at alle, der ønsker noget a la 10. klasse, skal gå ind på en erhvervsrettet uddannelse, epx'en, så man fratager dem deres helt frie valg, i forhold til hvis de kunne ønske sig at gå ind et helt andet sted.
Matilde Powers (S), 2025-10-23:
Jeg anerkender og er helt enig i, at der er en stribe unge, som er glade for 10. klasse i dag.
Det er der helt sikkert.
Men der er også sket en udvikling i, hvad det er, de unge i dag søger efter 9. klasse.
Langt flere vælger efterskoler.
Der giver vi nu en øget mulighed for, at nogle af dem, som har brug for lige et år, hvor der sker noget andet – måske er man skoletræt – kan komme på efterskole, også selv om familien ikke har de samme midler.
Dem, hvor det handler om, at man måske ikke har bestået en række fag, får en anden mulighed for at fordybe sig i nogle af de fag og få en særlig god hjælp til det.
Så siger ordføreren, at nu bliver man tvunget til nogle fag på C-niveau eller andet.
Der er ikke nogen, der har lagt sig fast på endnu, om fagene nødvendigvis i alle retninger på epx'en skal være på C-niveau, eller om der kan være lavere niveauer.
Så der bliver fortsat muligheder for alle elever, uanset hvad det er for en situation, de står i.
Nej, altså, vi laver en stor samlet pakke, et nyt uddannelseslandskab, hvor der kommer nye uddannelsesmuligheder og nye rettigheder til eleverne, i forhold til hvis de skal have styrket nogle karakterer.
Der kommer nye muligheder for, at flere kan komme på efterskole, uden at det handler om pengepungen derhjemme.
Så der bliver flere muligheder.
Og så er det rigtigt, at i den kabale nedlægger man nogle andre ting, for at man ligesom kan lave de nye muligheder.
Men det er på baggrund af, at vi har lyttet til unge og deres ønsker og behov.
Mai Villadsen (EL), 2025-10-23:
Tak for ordet.
Jeg forstår simpelt hen ikke Socialdemokratiets holdningsændring i det her spørgsmål.
Omkring halvdelen af de unge vælger i dag 10. klasse, og vi kan se, at rigtig mange af dem siger, at de har brug for det ekstra år til at modnes eller til at blive styrket fagligt.
Det år tager man fra dem.
Man tvinger dem til endnu hurtigere, endnu tidligere at tage et valg om en ungdomsuddannelse.
Vi kan se, at det særlig kommer til at gå ud over drengene eller dem fra de socialt udsatte hjem, fordi de generelt får lavere karakterer, så deres valgmuligheder bliver færre.
Så siger man, at der er flere muligheder for at komme på efterskole, men jo ikke for alle og enhver.
Så I fratager dem muligheder, og jeg må sige, at jeg synes, det er en kæmpe skam.
Matilde Powers (S), 2025-10-23:
Langt størstedelen af den gruppe, som ordføreren nævner her, altså af dem, der vælger 10. klasse, vælger i dag at komme på efterskole.
Den gruppe kan nu blive udvidet.
Af dem, som vælger at gå i en kommunal 10. klasse i dag, er der faktisk rigtig mange, som enten har haft problemer med at bestå folkeskolen eller har brug for særlig støtte og hjælp.
Den hjælp er jeg helt overbevist om de vil kunne få mindst lige så godt på en fgu, som også gør et fremragende stykke arbejde for den her målgruppe.
Dertil er der mange af de unge, der også godt lige kunne tænke sig en pause, som siger, at de faktisk er lidt trætte af, at det i så høj grad er boglige fag, de bliver præsenteret for hele tiden.
Derfor tror jeg, at det vil appellere meget til den målgruppe, at der nu bliver en mulighed for, at man kan vælge et skoletilbud, hvor der faktisk også er fokus på praktisk undervisning.
Mai Villadsen (EL), 2025-10-23:
Nej, man kan ikke bare vælge det; man skal vælge det, for I fratager dem muligheden for 10. klasse.
Jeg og mange af Folketingets partier tror jeg ville være klar til at se på, om ikke man så skulle ændre 10. klasse – lave den mere praktisk, gøre noget andet – men det ville regeringen ikke.
For sandheden er jo, at det her er en del af finansieringen af epx'en.
Matilde Powers (S), 2025-10-23:
Det, ordføreren siger, er ikke hundrede procent rigtigt.
Det handler i meget høj grad om at lave bæredygtige uddannelsestilbud, og det handler jo også om, at der er elever nok til faktisk at kunne have nogle rigtig gode skoler.
Det er klart, at hvis man sagde, at der skulle være en stribe forskellige tilbud i alle byer og dele af vores land, så ville det være med et meget lille elevgrundlag nogle steder.
Så det her handler jo også om at lave nogle bæredygtige uddannelsestilbud, hvor der faktisk er et ungemiljø, som de unge efterspørger, og det er attraktivt at gå sammen med mange.
Det er jo en stor del af det her med, at vi vælger nogle ting fra og nogle ting til – men faktisk flest ting til.
Anni Matthiesen (V), 2025-10-23:
Tak for det.
Den nye epx-reform skal sikre, at vores uddannelsessystem følger med den udvikling og den virkelighed, der faktisk er.
Jeg vil godt starte med at sige, at hele baggrundstæppet for den her nye epx-reform er jo bl.a., at rigtig mange steder, især i landdistrikterne, ser vi, at antallet af unge mennesker er drastisk faldende.
Det betyder jo, at hvis vi bare lod stå til, hvis vi ingenting gjorde, hvilket måske for nogle synes at være det letteste, ville der simpelt hen blive nogle store sorte pletter på landkortet, hvor unge mennesker ikke kunne få en uddannelse.
Det her lovforslag, som vi behandler nu, er jo, at vi tager nogle små første skridt, også før selve reformen træder fuldstændig i kraft.
For epx'en åbner jo først dørene i 2030.
Men som sagt er formålet med forslaget, vi behandler nu, at vi tager forskud på dele af epx-reformen.
For det første sikrer vi, at hf fremover også kan forberede de unge til at tage en erhvervsuddannelse, og dermed også, at det bliver muligt for skolerne at indarbejde erhvervsrettede perspektiver i fagene, i fagpakkerne, i projekter og i praktikforløb.
For det andet giver vi også gymnasierne mulighed for at lade kommende elever på stx, hhx og htx tilkendegive ønske om studieretning, inden de begynder på grundforløbet.
Og det er faktisk noget af det, som rigtig mange har efterspurgt.
For det tredje er det sådan, at lovforslaget her kommer til at gøre vejen bedre og lettere, i forhold til at flere erhvervsskoler kan varetage den kommunale 10.-klasseundervisning.
Så alt i alt er det små skridt, og man kan jo faktisk sige, at det er de første ting, vi nu skubber i gang i forhold til at ende ud med at sætte gang i den nye store reform, som træder i kraft i 2030.
Derfor bakker Venstre op om lovforslaget.
Jeg har lovet at hilse fra Moderaterne og sige, at det gør de også.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-10-23:
Tak for det.
Der bliver sagt fra ordførerens side, at det er lettest bare at gøre ingenting.
Det kan ordføreren selvfølgelig har ret i, men jeg hører ikke, at mine andre kollegaer siger, at de vil gøre ingenting.
For selvfølgelig har vi et problem med bl.a. udkanten, og det synes jeg vi skal have løst.
Jeg er bare ikke sikker på, at epx er den rigtige løsning.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad det er, der gør, at regeringen er så stensikker på, at det her er en god og en rigtig løsning, for ærlig talt, så har vi ikke særlig gode erfaringer med kæmpe reformer lige præcis på det her område.
Og jeg er bestemt ikke er reformforskrækket, men vi har en folkeskolereform og andre reformer, der desværre har tæret meget på sektoren.
Nick Zimmermann (DF), 2025-10-23:
Tusind tak for det.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at man i Danmark selvfølgelig skal kunne gå trygt på arbejde, og det gælder selvfølgelig i særdeles de unge, der er på vej ind i arbejdslivet.
Elever og lærlinge fortjener selvfølgelig ordnede forhold og trygge rammer og ikke de her upassende kommentarer og grænseoverskridende adfærd, som vi har hørt om i en del år efterhånden, og som vi senest, til skræk og rædsel for alle os, der har fulgt med, har set i DR's dokumentar.
Så Dansk Folkeparti kommer til at bakke op om forslaget.
Tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2025-10-23:
Tak for det.
På den ene side er vi kommet rigtig langt.
Det er ikke ret mange år siden, at seksuel chikane bare var sådan noget, der var der; sådan noget, man bare måtte finde sig i; det måtte man bare tage med.
På den anden side foregår der jo, som en række ordførere før mig har været inde på, stadig rigtig meget, som vi har brug for at gøre noget ved.
Derfor står vi stadig foran at skulle lave en stor kulturforandring.
For det at komme i lære skal jo være fedt; det skal være muligheden for at dyrke sit fag, for at dygtiggøre sig, for at komme ud og prøve nogle ting.
Derfor har jeg det ligesom formanden for erhvervsuddannelsernes elever, nemlig Mads, som skriver: »Ingen, der vælger en erhvervsuddannelse, skal nogensinde opleve, at lysten til et fag og en ungdomsuddannelse ender med ar på sjælen – eller på kroppen.
Lærlingene i dokumentaren – mange af dem under 18 år og elever på en ungdomsuddannelse – bliver ikke bare svigtet af enkelte mestre, men af et system, der skulle have beskyttet dem.«
Derfor støtter vi i Radikale Venstre lovforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2025-10-23:
Tak til alle ordførerne for en god debat, og tak for opbakningen til et lille, men vigtigt lovforslag, der er en udmøntning af trepartsaftalen, som blev indgået i Beskæftigelsesministeriet før det seneste folketingsvalg.
Der blev i forlængelse af trepartsaftalen i regi af Børne- og Undervisningsministeriet etableret et udvalgsarbejde med arbejdsmarkedets parter om etablering af en ensartet, særlig hurtig og fortrolig proces og et fasttrack til de faglige udvalgs og Tvistighedsnævnets behandling af sager om seksuel chikane .
Udvalgets afrapportering fra januar 2024 indeholder udvalgets nærmere anbefalinger om indførelse af lovhjemmel til, at Tvistighedsnævnet behandler sager om seksuel chikane for andre sager i et såkaldt fasttrack.
Jeg er glad for, at anbefalingerne nu er blevet til et lovforslag.
Med lovforslaget foreslås der således indsat en hjemmel i erhvervsuddannelsesloven til, at erhvervsministeren, som er den ressortmæssigt ansvarlige for Tvistighedsnævnet, kan fastsætte regler om, at der i Tvistighedsnævnet kan etableres et prioriteret spor for behandling af de her sager, så vi sikrer en både hurtig og, lige så vigtigt, fortrolig behandling i Tvistighedsnævnet.
Seksuel chikane hører selvfølgelig ikke hjemme på arbejdspladser eller andre steder og slet ikke for unge, der er under uddannelse.
Ingen skal jo frygte for at sige fra eller at blive mødt af en langsommelig proces, hvis de har været udsat for seksuel chikane.
Jeg er derfor glad for lovforslaget, og jeg vil gerne takke for debatten og ser frem til eventuelle spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Susie Jessen (DD), 2025-10-23:
Tak til ministeren for talen.
Ministeren nævner i sin tale, at det her kommer til at forbedre retssikkerheden for parterne.
Det går jeg så ud fra er de kvinder, der er blevet udsat for seksuel chikane.
Men jeg er simpelt hen i tvivl om, om det kommer til at forbedre retssikkerheden i mange af de andre sager, som også ligger i Tvistighedsnævnet, når de bliver presset bagud til fordel for sager om seksuelle krænkelser.
Det tror jeg faktisk ikke, og det er det, jeg er meget bekymret over.
Altså, jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens betragtninger i forhold til det her.
Det er jo nævnt i lovforslaget, at det her kan medføre længere sagsbehandlingstid i sager om mobning, vold og forskelsbehandling m.v.
Det mener jeg er bekymrende.
Mattias Tesfaye (S), 2025-10-23:
Velkommen til undervisningsområdet til fru Susie Jessen fra Danmarksdemokraterne.
Når jeg siger, at det øger retssikkerheden for parterne, så menes der både kvinderne – eller mændene – og virksomhederne.
Det kan også være noget af en mundfuld for en virksomhed pludselig at opleve at være part i en sag, hvor man er blevet anklaget for seksuel chikane.
Jeg spurgte lige hernede i boksen, hvor der sidder nogle gode embedsmænd fra ministeriet, hvor mange sager der er med det her om året, og de seneste år har der været mellem en og tre sager om året.
Så en eventuel påvirkning af sagsbehandlingstiden er ikke nævneværdig, som der står i mine papirer, men man kan jo ikke afvise, at det vil betyde en anelse længere sagsbehandlingstid.
Det er dog så få sager, at det i hvert fald ifølge det, jeg står og kigger på, ikke er nævneværdigt.
Susie Jessen (DD), 2025-10-23:
Tak for det.
Men i papirerne står der jo også det her med, at en øget opmærksomhed på sager om seksuelle krænkelser godt kan føre til flere sager, og dermed kan det også godt betyde, at der vil komme en længere sagsbehandlingstid i forhold til andre sager.
Så når vi taler om seksuelle krænkelser på arbejdspladsen – og det skal vi også, for det er en rigtig vigtig sag; det mener jeg at vi skal – vil der komme flere sager i Tvistighedsnævnet, altså i takt med at vi i mindre grad accepterer det her.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-10-23:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne følge lidt op på Radikales ordførers spørgsmål og tage ordføreren lidt på ordet.
En »omlægning« af 10. klasse er det jo ikke, og i sætningen bagefter bliver gymnasiet nævnt.
10. klasse og gymnasiet er jo ikke noget, der rigtig minder om hinanden.
Jeg skal hilse og sige, at jeg selv tog 10. klasse, fordi jeg var ret skoletræt.
Det er jo også de elever, der kommer i klemme her.
Jeg var ikke klar til at tage gymnasiet, og det er der mange andre, der ikke er.
Samtidig er der en del elever, der nu bliver tvunget til måske at tage et fag på C-niveau, som de ikke er klar til.
Så hvad er svaret til de elever, der er skoletrætte efter 9. klasse og har brug for et pusterum?
For det pusterum fjerner I nu.
Lotte Rod (RV), 2025-10-23:
I de over 70 år, hvor vi har haft 10. klasse, har Venstre ad nogle omgange forsøgt at komme af med 10. klasse, men vi har jo stået fast, og det har vi kunnet gøre, fordi Socialdemokraterne var på 10. klasses side.
Hvad er det, der er sket, siden Socialdemokraterne nu ønsker at nedlægge 10. klasse?
Matilde Powers (S), 2025-10-23:
Det her er ikke en nedlæggelse; det er en omlægning af de tilbud, som de unge får.
Det er en udvidelse af mulighederne og en forøgelse af midlerne til området.
Vi har lyttet til, hvad de unge efterspørger, og derfor bygger vi nu en helt ny gymnasieuddannelse, hvor man også faktisk har mulighed for at gå 1 år og så skifte til noget andet, hvis man har brug for mere tid.
Der bliver også en øget mulighed for at komme på efterskole, også for de familier, der ikke har så meget, og komme på fgu, hvis det er sådan, at man har brug for at hæve sine karakterer, hvis man f.eks. ikke har bestået sin eksamen.
Så der bliver flere muligheder, end der er i dag.
Lotte Rod (RV), 2025-10-23:
Det er jo en værre omgang politikersnak.
I Socialdemokratiet har I valgt, at I vil nedlægge 10. klasse.
Hvorfor vil Socialdemokratiet nedlægge 10. klasse?
Matilde Powers (S), 2025-10-23:
Det er jo ikke en enkeltstående ting.
Det er jo en udvidelse og en forbedring af mange muligheder.
Kig på den gruppe af unge, som vi har i dag.
De får nu en rigtig god mulighed for at komme på fgu.
Nogle gør det, fordi de måske ikke ved, hvad de vil.
Så det er ikke en nedlæggelse.
Det er en udvidelse af nogle muligheder.
Mattias Tesfaye (S), 2025-10-23:
Jamen vi kan starte med at love hinanden, at vi vil følge tæt, om der sker en udvikling i sagsbehandlingstiden i Tvistighedsnævnet.
Det er jeg helt enig i.
Jeg sad ikke selv med om bordet, da man i Beskæftigelsesministeriet før valget lavede den her trepartsaftale, så jeg skal ikke kunne tale med om, hvad der blev sagt.
Men jeg kunne godt forestille mig, at det har været en del af diskussionen, om det at lave en sådan bestemmelse også havde den sideeffekt, at det kunne øge opmærksomheden, og at alene det at vedtage det dermed ville kunne gøre, at der også ville komme flere sager.
Det er jeg sådan set helt enig i, og derfor vil jeg godt tilkendegive, at vi kommer til at følge sagsbehandlingstiden generelt i Tvistighedsnævnet.
Jeg skal nok holde Folketinget orienteret på, om vi ser en udvikling.
Anni Matthiesen (V), 2025-10-23:
Jeg kan være enig med ordføreren så langt, at det ikke er alle reformer, der ender ud i at blive gode reformer.
Modsat vil jeg også sige, at det ville være rigtig dårligt, hvis man som politiker ikke også nogle gange turde tage nogle vovede og store skridt.
Jeg anerkender helt klart, at epx-reformen er en stor reform.
Jeg må også være ærlig og sige, at den ændring, vi nu har lavet på folkeskoleområdet, synes jeg faktisk også er en forholdsvis stor, men en vigtig reform.
Så det kræver jo lidt, at man også følger med den udvikling, der er uden for Christiansborgs mure, og jeg vil sige så meget, at epx-reformen har bund i noget stærk faglighed, og man har bl.a. også været ude og tale med rigtig mange unge mennesker og spurgt dem, hvad det er, der er vigtigt for dem.
Så det står den også på.
Lise Bertelsen (KF), 2025-10-23:
Tak for ordet, formand.
Den første del, udvidelsen af formålet med hf, ser vi faktisk rigtig positivt på.
At hf-uddannelsen fremover også skal forberede eleverne på erhvervsuddannelserne, giver rigtig god mening.
Det giver eleverne en bedre og bredere forståelse af deres muligheder og kan styrke overgangen til erhvervslivet sidenhen.
Del to, den her genindførelse af forhåndstilkendegivelsen, er også en rigtig god idé.
Muligheden for at afgive en forhåndstilkendegivelse af ønsket studieretning giver eleverne en større klarhed og en tryghed i deres valg, og desuden anbefales det også af Trivselskommissionen, og det kan netop forebygge alt for mange skift for de unge mennesker, hvilket vi i Det Konservative Folkeparti er meget positive over for.
I forhold til del tre, justeringen af kommunalbestyrelsens forsyningspligt, deler vi virkelig bekymringen i høringssvarene fra flere organisationers side: Danmarks Lærerforening, Gymnasiernes Bestyrelsesforening, Efterskoleforeningen m.fl.
De peger på og er bekymret for, at det foreslåede skridt kan stride imod hensynet til geografisk tilgængelighed og de unge og deres forældres ønske om et helt regulært 10.-klassestilbud.
For som det er i dag, vælger rigtig mange unge 10. klasse, hvorefter de så fortsætter på stx, hhx eller htx og ikke nødvendigvis på en erhvervsuddannelse.
Af disse grunde ønsker Det Konservative Folkeparti ligesom Danmarksdemokraterne, at lovforslaget deles op, så del et og to kan behandles og vedtages, hvilket vi bakker op om, mens del tre udtages og behandles særskilt.
Vi håber virkelig på, at ministeren kan imødekomme dette ønske, da det sikrer, at alle unge fortsat har adgang til et 10.-klassestilbud, der passer præcis til deres behov og ønsker for fremtiden.
Afslutningsvis vil jeg sige, at vi altså støtter de to første dele af lovforslaget, men at vi ønsker særskilt behandling af del tre for at bevare valgfriheden af hensyn til netop de unge mennesker. Tak.