runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Dahlin (V), 2022-04-06:
Tak til ministeren for svaret på den første del af spørgsmålet, nemlig hvilke overvejelser ministeren gør sig.
Og så kan man jo med en kæk bemærkning sige, at så har selv regeringen også fundet grænser for, hvad de mener den socialdemokratiske regering kan udvirke.
Man kan trods alt ikke påvirke resultaterne af valget i Israel.
Og det er jo også en erkendelse værd – det kan vi jo tage med på sådan en onsdag.
Det svarede ministeren ikke på.
Og det er egentlig et meget kort svar, jeg er ude efter: Mener ministeren, at det har været anstrengelserne værd?
Jesper Petersen (S), 2022-04-06:
Jeg vil ikke give spørgeren ret i, at det ikke var rigtigt af landets leder at afsøge alle muligheder for at samarbejde med andre lande i forbindelse med bekæmpelse af pandemien.
Det er jo nemt nok at stille sig op her på lang afstand og kloge sig på alle mulige ting.
Men det er da klogt og godt af landets statsminister at gøre, hvad man kan – også selv om der er valgkamp i et demokrati – for at samarbejde med andre lande om at stille Danmark og danskerne bedre i bekæmpelsen af en pandemi.
Jeg ved ikke, om det trøster hr. Michael Aastrup Jensen, men Benjamin Netanyahu blev jo altså ikke genvalgt, så selv hvis det har gjort indtryk på nogen i Israel, har det næppe haft nogen indflydelse på valghandlingen dernede.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-04-06:
Tak for det.
Nu siger ministeren, det er på afstand.
Jeg sagde det allerede, samme sekund som vi oplevede statsministeren være nede i Israel i de her opstillede kampagneevents med den korruptionsanklagede premierminister.
Allerede dengang sagde jeg det, og jeg synes faktisk også, at det var meget, meget mærkeligt, at regeringen ikke valgte at tage en diskussion i Det Udenrigspolitiske Nævn, hvor jeg også sidder, omkring de her ting.
Så jeg må sige, at det der med, at det er på afstand, jo er regeringens skyld.
Det var, fordi regeringen ikke valgte at inddrage Folketinget, før man tog derned, i det her meget, meget – skal vi sige – ømtålelige programplanlægningsarbejde, der var ved at tage derned midt under en valgkamp.
Så regeringen bærer selv ansvaret for, at vi altså bliver nødt til at diskutere det, efter at besøget fandt sted.
Jesper Petersen (S), 2022-04-06:
Jeg ved nu ikke, om ikke også der har været diskussion undervejs.
Hr. Michael Aastrup Jensen nævner en debat, der allerede udspandt sig dengang, og den har jo fandtes lige siden.
Jeg har også redegjort over for Folketinget og været i offentlig diskussion om samarbejdet her.
Regeringen havde jo gerne set, at vi kunne gennemføre et pandemiberedskabssamarbejde, altså et forskningssamarbejde om pandemiberedskab.
Det lod sig ikke gøre, og det har vi haft en diskussion om her og også samråd om tidligere.
Men det var da godt, at statsministeren afsøgte muligheder for at stille Danmark bedre.
Det forstår jeg ikke det kontroversielle i.
Per Larsen (KF), 2022-04-06:
Tak for det.
Jeg kunne jo godt tænke mig at vide helt eksakt, hvilke overvejelser man gør sig, når nu regeringen træffer den beslutning at indlede forhandlinger med en korruptionsanklaget statsleder midt i sådan en valgkamp der.
Jesper Petersen (S), 2022-04-06:
Men det er jo fair nok, hvis flere partier har interesse i at tage diskussionen op her.
Jeg synes, det var rigtigt af statsministeren i den situation, vi var i, at afsøge alle muligheder for at stille Danmark bedre i bekæmpelsen af pandemien.
Derfor blev der så foretaget en rejse og en dialog med Israel og Østrig specifikt her, men jo også med andre lande, som på forskellig vis gjorde sig erfaringer under pandemien.
Derfor er det blevet indstillet.
Men selve det, at man som statsminister tager på sig at afsøge mulighederne og også må acceptere, at når det er med demokratier, så kan der være en valgkamp, er rigtigt og godt.
Jeg synes, det er rigtigt og godt, at landets leder valgte at gøre sådan.
Det var af hensyn til at stille Danmark bedst muligt.
Per Larsen (KF), 2022-04-06:
Det svar, som ministeren nu giver, giver jo anledning til at spørge: Hvad var det for nogle forcer, Østrig havde i den situation, man stod i?
Hvad var det, man kunne sammen med Sebastian Kurz eksempelvis?
Var der noget, som helt åbenlyst tilsagde, at man skulle indlede et samarbejde der på statsniveau?
Jesper Petersen (S), 2022-04-06:
Der hører den forhistorie med, at Østrig og Israel jo er lande, som Danmark på forskningsområdet har et godt samarbejde med.
Østrig ligger også ret højt, ligesom Danmark gør, i forskningsbevillinger.
Vi ser i EU-sammenhæng ofte ret ens på tingene der, og både Østrig og Israel havde jo på forskellig vis udmærket sig under håndteringen af pandemien, og i tillæg til det samarbejde, der var i EU, afsøgte statsministeren andre muligheder.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-04-06:
Tak for det.
Jeg må indrømme, at det, der jo står tilbage, er, at der intet, som i intet, er kommet ud af, at statsministeren valgte at lade sig bruge i en valgkamp i et delt Israel, og det synes jeg ærlig talt er sørgeligt.
Så selv om jeg desværre udmærket godt kender svaret, vil jeg håbe på, at det alligevel giver stof til eftertanke, og at man ikke igen sætter sig i sådan en situation, hvor man lader sig bruge i en valgkamp i et delt land.
Jesper Petersen (S), 2022-04-06:
Det var vel mere en konklusion fra hr. Michael Aastrup Jensen end et egentligt spørgsmål, og det er jo udmærket, at Venstre kan komme med den her.
Jeg vil sige, at det at samarbejde med andre lande, der også kan være demokratier, og mens der er valgkamp ikke må begrænse en, når man er i en pandemi og har behov for at afsøge alle muligheder for at stille landet bedre; det var det, der var tilfældet her.
Og hvor lang er den valgkamp egentlig?
Vi har en idé om, at den kan være 3 uger, men det kan jo også være lang tid, hvor man ligesom kan påberåbe sig, at nu er der valgkamp.
Morten Dahlin (V), 2022-04-06:
Tak, formand.
Hvilke overvejelser gør ministeren sig om statsministerens vaccinetur til Israel under en israelsk valgkamp, og mener ministeren, at vaccinesamarbejdet har været anstrengelserne værd?
Jesper Petersen (S), 2022-04-06:
Som jeg også sagde i min besvarelse af spørgsmål 686, er det jo et grundvilkår for demokratier, at man nogle gange er i valgkamp.
Hvornår den egentlig starter og slutter, vil mange nok mene
er et lidt flydende spørgsmål.
Og som jeg gjorde før, må jeg også her minde om, at Netanyahu jo altså ikke er socialdemokrat, og han blev heller ikke genvalgt.
Så mon ikke også der er grænser for, hvor stor en indflydelse man har haft på valget i Israel.
Jeg tror måske, at man overdriver det en smule.
Det er vigtigt at huske, hvilken situation Danmark stod i tilbage i marts 2021.
Kun omkring 9 pct. af danskerne havde påbegyndt en covid-19-vaccination, kun 6,7 pct. var færdigvaccinerede, og vaccinerne blev på det tidspunkt stadig leveret meget langsomt.
I Israel var situationen anderledes.
Over 50 pct. af befolkningen var påbegyndt vaccination, og 36 pct. var færdigvaccinerede.
Derfor var Israel også et naturligt sted at kigge hen i regeringens bestræbelser på at stille Danmark bedre.
Regeringen havde gennem hele pandemien stået fast på vigtigheden af at vende hver en sten for at stille Danmark bedst muligt og havde i den forbindelse prioriteret internationalt samarbejde gennem EU, hvor Danmark har indkøbt vacciner til den danske befolkning, og vi har engageret os i EU's bestræbelser på at styrke det fremtidige europæiske pandemiberedskab.
På forskningsområdet er det også sket gennem Horisont Europa-programmet – en lang række forsknings- og innovationsprojekter – og i tillæg altså nogle bilaterale spor som det, der er interesse for i dag.
Så er det jo sådan, at når man sætter meget i gang, er det ikke altid, at det hele lykkes.
Det er selvfølgelig ærgerligt.
Sådan er det i politik – og jo også i livet i øvrigt.
Men det betyder jo ikke, at man ikke skal prøve, og jeg synes, at det både er for nemt og forkert at sige, at så var det ikke indsatsen værd.
Vi havde gerne set det her samarbejde gennemført med Israel og Østrig, som vi samarbejder godt med inden for forskningsområdet.
Rosa Lund (EL), 2022-04-06:
Jo, det kan jeg sådan set godt forstå, men som jeg har forstået, hvad kan man sige, den helt konkrete situation med det asylcenter, som skulle ligge i Sandvad, er der jo netop ikke tale om kriminelle, men der er tale om asylansøgere, som har særlige behov, som altså er meget, meget syge, eller som kræver en eller anden særlig behandling.
Jeg synes jo egentlig, det taler meget godt ind i den udlændingepolitiske debat generelt, at asylansøgere konsekvent bliver omtalt som kriminelle, selv om de ikke er det.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-04-06:
Det er jeg selvfølgelig ærgerlig over, men så vil jeg høre Enhedslisten, om Enhedslisten ikke kan følge vores undren i, at man har helt andre faglige standarder og sikkerhedsmæssige standarder i forhold til at placere sådan en målgruppe her, fordi det er asylansøgere, end man ville have haft, hvis det nu var domsanbragte danske statsborgere, der var anbragt et sted, på grund af at de f.eks. havde dræbt folk eller lavet sædelighedsforbrydelser.
Der ville kommunen jo skulle igennem et langt, langt forløb, hvor der skulle styr på alting i forhold til faglig og pædagogisk tilgang, sikkerhed, inddragelse af lokalsamfundet.
Kan ordføreren ikke godt følge, at der er en underlig diskrepans her?
Når det er asylansøgere, kan man godt placere dem et sted, hvor der er meget, meget stor risiko for, at det går galt, hvis de kommer ud, fordi der er så stor en chance for, at de kommer ud og møder de almindelige borgere.
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-06:
Venstre foreslår med dette beslutningsforslag, at fremtidige specialasylcentre ikke placeres i tætbebyggede områder.
Derudover foreslås det, at regeringen skal sikre en større gennemsigtighed i processen med placering af specialasylcentre, herunder have en forudgående dialog med indbyggerne i de involverede lokalsamfund.
Det er Udlændingestyrelsen, der har ansvaret for at finde et passende sted at indkvartere asylansøgere, ligesom de har ansvaret for at drive indkvarteringssteder.
Beslutningen om at åbne et specialasylcenter i Sandvad har ikke været en politisk beslutning.
Det er en beslutning, der er truffet af myndighederne.
Efterfølgende har beslutningen forståeligt nok givet anledning til megen debat, herunder debat om, hvordan den slags beslutninger træffes.
Derfor glæder jeg mig over, at Udlændingestyrelsen i det nye udbudsmateriale for indkvarteringen af asylansøgerne i Sandvad har valgt at præcisere, hvilke omgivelser de bør placeres i, nemlig på en lokation, hvor der er begrænset interaktion med naboer og anden offentlig myndighed, og i passende afstand fra naboer og anden offentlighed.
Jeg forventer på den baggrund, at man ikke igen vil se eksempler på placeringer som den i Sandvad.
Socialdemokratiet støtter ikke forslaget.
Jeg skal hilse fra SF og Radikale Venstre og meddele, at de heller ikke støtter beslutningsforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-06:
Jamen som jeg også sagde i forbindelse med en diskussion, vi havde på et samråd for kort tid siden, omkring den samme sag, så er det jo helt afgørende, at ingen statslige myndigheder på nogen måde handler ulovligt.
Det er selvfølgelig vigtigt.
Men vi bliver også bare nødt til at forholde os til, at Udlændingestyrelsen har været i dialog med Kammeradvokaten i forbindelse med den dialog, Udlændingestyrelsen har haft med Vejle Kommune, og det er ikke Kammeradvokatens vurdering, at Udlændingestyrelsen bryder loven her.
Det bliver jeg også nødt til at forholde mig til er Kammeradvokatens vurdering.
Jeg ved jo, at der har været kritikere, der mener, at Udlændingestyrelsen har vildledt Vejle Kommune.
Det er ikke mit indtryk.
Men jeg synes ikke, at forløbet omkring den her sag har været godt for vores muligheder for at sikre indkvartering af den her meget specialiserede gruppe udlændinge.
Så jeg har jo også et ønske om, at vi, når man skal finde en ny placering, og det skal man jo faktisk allerede nu, fordi kontrakten med Vejle Kommune udløber til efteråret, så sikrer en placering og en dialog med lokalområdet, som gør, at vi ikke ender i de samme, synes jeg, lidt trælse diskussioner, som der har været i forbindelse med placeringen i Sandvad.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-04-06:
Det er jo en snak, vi har haft før.
Men jeg er jo lidt ked af at høre, at ministeren ikke reflekterer lidt mere over, hvad der er gået galt i den her proces, så jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om han synes, at kommunikationen med Vejle Kommune og borgerne i Sandvad har været tilfredsstillende i den her sag.
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-06:
Tak til formanden for ordet, og tak til forslagsstillerne for beslutningsforslaget.
Det er jo et forslag, hvori forslagsstillerne ønsker, at regeringen sikrer, at fremtidige specialasylcentre ikke placeres i tæt befolkede områder.
Forslagsstillerne ønsker, at regeringen sikrer en større gennemsigtighed i processen med placeringen af specialasylcentre.
Jeg vil starte med at sige lidt om Udlændingestyrelsens indkvarteringspraksis.
Det er Udlændingestyrelsen, der er ansvarlig for at tilvejebringe og drive indkvarteringssteder for asylansøgere og udlændinge uden lovligt ophold i Danmark.
Det følger af udlændingelovens § 42.
Når styrelsen vurderer, at der er behov for etablering af et specialasylcenter, skal styrelsen ud fra en faglig vurdering finde den bedst mulige indkvarteringsløsning og placering.
Målgruppen for et specialasylcenter er personer, som er meget pasnings- og plejekrævende på grund af forskellige former for psykisk eller fysisk funktionsnedsættelse.
I vurderingen af, hvad der er den bedst mulige indkvarteringsløsning og placering af et specialasylcenter, ses der på en række forskellige forhold.
Det kan eksempelvis være, om der er et andet center i nærheden, så der kan ske personaleudveksling og oplæring af personale på centrene.
Det kan også være, om der er et behandlingstilbud i nærheden af centeret, så det rent praktisk bliver lettere med behandlingen for både beboere og personalet, eller hvorvidt centeret har begrænset interaktion med naboer eller en offentlig myndighed.
For mig er det selvfølgelig vigtigt, at der altid er en god dialog med det pågældende lokalsamfund, uanset om det er et normalt asylcenter, om det er et udrejsecenter, eller om det er det, vi taler om i dag, et specialasylcenter.
Jeg kan forstå, at det er praksis, når Udlændingestyrelsen åbner et center eller flytter beboere mellem styrelsens centre, at styrelsen har en dialog med de relevante kommuner, ligesom det er praksis, at operatøren står for dialogen med borgerne fra lokalområdet.
Og det er mit indtryk, at den praksis følges af Udlændingestyrelsen, når styrelsen f.eks. åbner et asylcenter eller flytter beboere mellem styrelsens centre.
Så for at opsummere: Udlændingestyrelsen har gennem mange år været ansvarlig for indkvarteringen på danske asylcentre.
Det følger af udlændingeloven, og det gælder også for etablering og placering af specialasylcentre.
En eventuel fremtidig placering af specialasylcentre er – og det synes jeg også det bør være – en faglig myndighedsbeslutning, som jeg ikke mener at vi som folketingsmedlemmer bør påvirke eller blande os i.
Hvis medlemmer af Folketinget mener noget andet, er det selvfølgelig helt legitimt, men så synes jeg, at vi skal diskutere udlændingelovens § 42.
Og så må vi jo her i Folketingssalen tage en diskussion af, om det i mindre grad skal være en faglig vurdering og i højere grad en politisk vurdering.
Morten Dahlin (V), 2022-04-06:
Tak for det, formand.
For jeg kunne i hvert fald læse i B.T. den 10. april 2019, at den socialdemokratiske partileder, som nu er blevet statsminister, klokkeklart sagde: »Der bliver ikke lempet i udlændingepolitikken.
Og ydelserne bliver ikke hævet«.
Citat slut.
Men desværre er det stik modsatte sket.
I efteråret 2019, altså efter folketingsvalget, indgik Socialdemokratiet en aftale med den øvrige venstrefløj om at banke de sociale ydelser til indvandrere i vejret.
Nu skal man bruge knap 300 mio. kr. om året på at belønne især arbejdsløse udlændinge.
Det betyder, at arbejdsløse indvandrerfamilier kan få 2.000 kr. ekstra hver evig eneste måned ind ad døren – vel at mærke skattefrit – med venlig hilsen fra regeringen.
Det mener vi naturligvis i Venstre er den helt forkerte vej at gå, særlig når man tænker på, at vi i Danmark i forvejen har rigtig høje sociale ydelser.
For vi skal lige huske på, at vi lever i et land, hvor et kontanthjælpsægtepar på over 30 år med to børn får 25.200 kr. om måneden udbetalt – 25.200 kr.
At man kan sidde og høre på det tal og så bagefter indgå en aftale med den alleryderste venstrefløj om at gøre ydelserne endnu højere, giver simpelt hen ingen mening, og derfor har vi i Venstre fremsat det her beslutningsforslag for at tilbagerulle regeringens forhøjelser af de offentlige ydelser til især arbejdsløse indvandrere.
Vores forslag skal sikre, at flere bliver en del af det arbejdende fællesskab, at flere forsørger sig selv – det vil bidrage positivt til integrationen og sammenhængskraften i Danmark – og så handler det også grundlæggende om retfærdighed.
For vi synes, at man, hvis man kommer til Danmark udefra, har en forpligtigelse til at forsørge sig selv og sin familie.
Man skal ikke kunne sætte sig tilbage og forvente at blive forsørget af de danske skatteydere, men man skal ind på arbejdsmarkedet og bidrage, for hvis man kan gå fra Mogadishu til Maribo, kan man også gå ned og sætte sig bag kassen i supermarkedet.
Jeg ved godt, at man i regeringen og den øvrige venstrefløj vil se vores forslag som en straf, men det er faktisk det stik modsatte.
Det er ikke en straf at arbejde, men det er sundt, det er godt, og det er til gavn for en selv, og det er i den grad også til gavn for ens børn.
For vi ved, at noget af det bedste, vi kan gøre for børn her i Danmark, er at sikre, at de vokser op i et hjem, hvor mor og far står op om morgenen og går på arbejde, og derfor burde det være enhver ansvarlig regerings opgave at sikre, at flest mulige bliver en del af det største fællesskab, vi har i Danmark, nemlig arbejdsfællesskabet.
Derfor vil jeg gerne takke de blå partier for at bakke op om vores beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-06:
Udlændingepolitikken skal løses fra bunden, og udlændinge skal forsørge sig selv.
Vi stemmer for forslaget.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-04-06:
Ja, jeg får jo næsten helt tårer i øjnene over den første indledning.
Men det er da et løftebrud, blot et af mange, og hvor mange gange har vi ikke oplevet det her?
Hvor mange gange har vi ikke oplevet det?
Det er jo den ene gang efter den anden.
Hvad med den lange liste – det kan hr. Morten Dahlin og jeg diskutere en anden gang – som Socialdemokratiet kom med i valgkampen?
Hvor mange af de forslag er egentlig gennemført?
Det synes jeg egentlig også vi skal tage en større diskussion af.
Men der sker bare de her ting sådan lidt upåagtet, kan man sige, som hele tiden går igennem, og det er såmænd ikke bare – det må jeg jo så desværre konstatere, og det bliver jeg bare nødt til at sige – en socialdemokratisk regering, for før i tiden var det altså også den borgerlige regering.
Men lad os rette op på det.
Der er to muligheder: Lad os rette op på det, eller lev med det.
Jeg foretrækker det første.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-04-06:
Når man har været tæt på den her proces og ved, hvordan det foregår, når f.eks. en kommune skal oprette et center til en så kompleks målgruppe, så har det mildest talt været mærkeligt at opleve, hvor hurtigt man kan oprette selskabet, og hvor få krav der er til, at man f.eks. går i dialog med lokalsamfundet, og at man har en eller anden opfølgning i forhold til kvaliteten, og hvad det er for en type medarbejdere, der er på centeret.
Så ud fra det vil jeg spørge ordføreren: Synes ordføreren ikke, det er rimeligt f.eks. over for de borgere, der skal bo i et område, hvor man opretter sådan et center til en meget kompleks gruppe, der bl.a. har begået meget voldsom kriminalitet, at der er bare nogenlunde de samme krav til faglighed og sikkerhed, som der er, når f.eks. en kommune skal oprette sådan et sted?
Altså, jeg ved ikke, om ministeren kan forstå, hvis borgerne sidder derude og synes, at det er relativt voldsomt, at det tilsyneladende overhovedet ikke gør indtryk på en minister, at en samarbejdspartner og et advokatfirma mener, at ministeriet handler ulovligt.
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-06:
Jo, og så vidt jeg har forstået, er det også opgaven for myndighederne at sørge for, at der er en dialog mellem lokalområdet og den kommune, det drejer sig om.
Og så synes jeg, det er væsentligt, at det nu fremgår af de udbudsbetingelser, der er i det nye udbudsmateriale, når der nu skal etableres et nyt specialasylcenter, at det placeres på en lokation, hvor der er begrænset interaktion med naboer og anden offentlighed, og at det er i passende afstand fra naboer og anden offentlighed, sådan at man ikke igen kommer til at se sager som den i Sandvad, hvor et lokalsamfund bliver udsat for en negativ påvirkning.
Rosa Lund (EL), 2022-04-06:
Tak for det.
Jeg kan helt kort sige, at Enhedslisten ikke støtter det her beslutningsforslag, og det gør vi ikke, for vi synes ikke, at det er Folketinget, som skal bestemme, hvor de her centre skal placeres.
Jeg synes jo sådan set, at det er helt fint, at man laver nogle retningslinjer, som handler om, hvordan forholdene skal være, og at vi opsætter den økonomiske ramme, men at gå ind og detailstyre, hvor centrene skal ligge, synes jeg ikke at Folketinget skal.
Jeg vil dog så også sige, at lige meget hvor vi placerer de her specialasylcentre, vil der være nogle, som brokker sig over det, eller som vil være kede af, at de ligger lige præcis i deres baghave eller lige præcis tæt på dem.
Det synes jeg jo siger noget om, at der er noget galt med selve konstruktionen af den måde, vi driver de her centre på.
Burde vi i virkeligheden ikke hellere arbejde med mindre enheder, så man ikke samlede mange asylansøgere på et sted, men spredte det mere ud?
Jeg synes i hvert fald, at det giver lidt stof til eftertanke, at hver gang vi har en debat om netop asylcentre, vil der, lige meget hvor vi lægger dem, sidde en borgmester eller nogle borgere og være rigtig kede af det eller ærgerlige over, at det lige præcis var hos dem, det skulle ligge.
Det synes jeg jo siger noget om, at der er noget i vejen med konstruktionen.
Det er bare en lille sidebemærkning.
Men Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-06:
Derfor er jeg i modsætning til fru Mette Thiesen tilhænger af vores internationale forpligtelser, og det betyder jo, at vi på en række områder er bundet og f.eks. ikke kan sige til folk, som har udstået en fængselsstraf, at de skal blive ved med at sidde i fængsel.
Men til gengæld skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at få dem sendt ud af Danmark, hvis de har en udvisningsdom.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-06:
Okay, tak for svaret.
Mener ordføreren så egentlig også, at kriminelle udlændinge, som er udvisningsdømte, skal have lov til bare at gå frit omkring i samfundet, eller mener ordføreren, ligesom Nye Borgerlige gør, at der skal lås på den dør, fordi de netop ikke skal ligge danskerne til last?
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-06:
Nej, jeg mener bestemt ikke, at kriminelle udlændinge skal ligge danskerne til last.
Jeg mener, at kriminelle udlændinge så vidt muligt skal udvises.
Så det er positivt, at vi jo nu, hvor der skal etableres et nyt specialasylcenter, kan se, at man her tager højde for, at det skal ligge i god afstand til naboer, og at det heldigvis er inden for en overskuelig fremtid, at det skal etableres.
Det er jo inden for relativt få måneder.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-06:
Tusind tak.
Jeg vil egentlig bare gerne høre ordføreren, om ordføreren ikke finder det dybt problematisk, at man placerer et center med – ifølge Ekstra Bladets oplysninger – 14 nye beboere, som ikke kunne huses i det ordinære indkvarteringssystem, herunder udrejsecenter.
Mener ordføreren reelt set, at kriminelle udlændinge skal ligge danskerne til last?