runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Josephine Fock (ALT), 2016-11-11:
Det er jo et spørgsmål, der vældig godt belyser, at vi to ikke er enige om, hvad der er godt for samfundet.
En øget produktivitet, som jeg også sagde i min tale, er for mig noget, der gør, at vi kan bevare vores velstand, men at vi samtidig får det bedre i forhold til, hvordan vi har det som samfund, den øger ligheden i samfundet.
En øget produktivitet skal også skabes under hensyn til, at vi ikke belaster miljøet.
Så for mig vil en øget produktivitet ikke være et gode, hvis den belaster miljøet, og hvis den kommer os alle sammen som mennesker til skade.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-11-11:
Produktivitet handler sådan set kun om en specifik ting: Hvor godt man udnytter de ressourcer, der er til rådighed til at producere nogle goder.
Øget produktivitet kan komme ved, at man med den samme mængde ressourcer kan producere mere, eller at man kan producere det samme med færre ressourcer.
Hvordan kan man sætte spørgsmålstegn ved, at det er et gode for hele samfundet med øget produktivitet, og hvordan kan man sætte spørgsmålstegn ved, hvad produktivitet i det hele taget er, når det er så simpelt?
Jeg sagde, at hvis der var en seriøs venstreorienteret tænketank, så synes jeg, den skulle erstatte AE.
I en økonomisk debat betragter jeg ikke Cevea som en seriøs venstreorienteret tænketank.
Nok er den venstreorienteret, men ikke seriøs.
Det skyldes bl.a., at der mig bekendt ikke er en eneste økonom ansat hos Cevea.
Det at bedrive økonomisk videnskab, økonomisk forskning kræver efter min mening en økonomisk uddannelse.
Cevea har en del scient.pol.er ansat, men mig bekendt ikke nogen cand.polit.er eller cand.oecon.er – og slet ikke nogen cand.polit.er eller cand.oecon.er, der har erfaring eller forskningsbaggrund, som kan berettige til, at man kan kalde Cevea en seriøs aktør i en økonomisk debat.
Offentlige udgifter kan også hæve produktiviteten i samfundet, men nogle offentlige udgifter sænker produktiviteten i samfundet.
Så hvis den besparelse, man finder for at sænke skatterne, kommer fra offentlige udgifter, som sænker produktiviteten i samfundet, har man en produktivitetsgevinst.
Her er to offentlige udgifter, som sænker produktiviteten i samfundet: efterlønnen og statsstøtte til erhvervsvirksomheder.
De to ting sænker produktiviteten i samfundet, så hvis man sparer på den udgift og oven i købet bruger den til produktivitetsforøgende skattelettelser, så har man dobbelt gevinst.
Pelle Dragsted (EL), 2016-11-11:
En meget stor del af erhvervsstøtten er jo f.eks. støtten til vores frie medier, så vi faktisk har frie medier og ikke Murdochejede medier som i mange andre lande.
Så det er lidt der her meget enøjede blik på økonomi, som Liberal Alliance desværre repræsenterer.
Det gælder også det her med registreringsafgiften.
Jo, der kunne jo være nogle andre hensyn end de rent statsfinansielle.
Det er meget sjovt, at hr. Ole Birk Olesen siger først, at det ikke handler om statskassen, og så alligevel bruger man det som argument.
Vi har jo et meget stort ønske om at flytte mennesker fra privatbilisme over i den kollektive trafik, simpelt hen fordi det er nødvendigt, hvis ikke vi skal ind i en global opvarmning af vores klode.
Så nogle gange er der andre hensyn, vil jeg sige til hr. Ole Birk Olesen.
Så må jeg bare lige knytte en sidste bemærkning til det her.
Er det ikke lidt useriøst, vil jeg spørge hr. Ole Birk Olesen om, at bruge skældsord om undertegnede, og så bagefter kalde Cevea for en useriøs tænketank.
Jo, der er økonomer i Cevea.
Så vidt jeg ved, er direktøren uddannet økonom, og den afgående analysechef, Frank Skov, er ligeledes økonom.
Så det kan jeg vist, så vidt jeg er orienteret, sige klart nej til.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-11-11:
Men man kan godt argumentere for erhvervsstøtte, og det har hr. Pelle Dragsted lige gjort, men man kan ikke argumentere for det med den begrundelse, at det øger produktiviteten i samfundet, for det gør det ikke.
Angående økonomer i Cevea er Kristian Weise mig bekendt ikke uddannet cand.polit. eller cand.oecon.
Jeg tror, han har en uddannelse fra Roskilde Universitet eller Aalborg Universitet eller lignende, men hverken cand.polit. eller cand.oecon. Hvem der er afgående fra Cevea, kan jo ikke bruges som argument for, at der i dag er økonomer i Cevea.
Anni Matthiesen (V), 2016-11-15:
Tak for det, formand.
Danmark har både nu, men også i fremtiden brug for unge mennesker, som både kan og vil være med til at udvikle vores samfund.
Det at uddanne sig er nøglen til, at vi får både aktive, dygtige og ansvarlige borgere, og at vi sikrer, at arbejdsmarkedet får dygtige medarbejdere.
Samfundet ændrer sig hele tiden, og det går meget stærkt, og vore uddannelser skal følge med og tilpasses.
Venstre støtter selvfølgelig begge lovforslag.
Med ændringen samler vi så nu de gymnasiale uddannelser i én lov.
Uddannelserne får én fælles formålsbestemmelse, og man sikrer et større ligeværd mellem gymnasiale uddannelser.
Et af hovedformålene med gymnasiereformen er at tone de gymnasiale uddannelser til de forskellige videregående uddannelser.
Det er gjort ved også at målrette hf-uddannelsen mod bl.a. professionsbacheloruddannelserne, og stx, hhx og htx mod universitetsuddannelserne.
Med reformen har vi bl.a. besluttet, at naturvidenskab og matematik skal styrkes.
Det skal ske både for at understøtte, at flere elever får interesse for fagene, og for at sikre, at alle elever i stx får en bred naturvidenskabelig dannelse og en grundlæggende naturfaglig viden.
De unge med sproglige færdigheder skal også have gode muligheder, og vi har derfor med reformen indført gode muligheder for, at de unge kan vælge sprogfag.
Et af de afgørende elementer i kvalitetsløftet er, at vi skærer ned på antallet af studieretninger.
Nu er der omkring 300 studieretninger, og her har vi kort sagt foretaget en hovedrengøring, så det nu bliver mere overskueligt for de unge at vælge retning.
Vi skærer med den nye reform kraftigt ned på antallet af retninger og sikrer, at flere unge får en gymnasial uddannelse, der giver dem den bedste mulighed også fremover.
Det har været afgørende for os i Venstre, at flere unge også kommer til at kunne vælge den rette og rigtige vej i første forsøg.
Derfor stiller vi med den nye reform også større krav til de unge.
Alt for mange unge har desværre taget en gymnasial uddannelse uden helt efterfølgende måske at gøre brug af den.
Vi indfører derfor nu et karakterkrav, og vi stiller dermed krav til de unge, der vælger gymnasiet.
Vi har en forpligtelse til at sikre, at flere unge oplever deres ungdomsuddannelse som en succes.
I dag falder hver anden elev med svage faglige forudsætninger fra undervejs, og det er et nederlag for de unge, som jeg mener bør kunne undgås.
Dette er jeg sikker på kommer både de unge, men så sandelig også samfundet til gavn.
Jeg glæder mig rigtig meget til at følge implementeringen af reformen og det kvalitetsløft, vi nu har sikret for gymnasierne.
Venstre stemmer for begge lovforslag.
Anni Matthiesen (V), 2016-11-15:
Jeg syntes lige, jeg ville benytte muligheden for at kunne stille et spørgsmål til Enhedslistens ordfører her i salen i dag.
Det overrasker jo naturligvis ikke mig, at Enhedslisten er så lodret imod karakterer – det tror jeg også at de fleste af partierne fandt ud undervejs i forhandlingerne.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at bede Enhedslisten ordfører om bare at komme med et enkelt eksempel på, hvornår karakterer faktisk gør stor gavn.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-11-15:
Altså, det er fuldstændig rigtigt, at vi ikke er karakterbegejstrede.
Der ligger rapporter, som bl.a. Danske Gymnasieelevers Sammenslutning har fået lavet, der viser, hvordan det, at der er et stadig større karakterræs, stresser eleverne, så mange kommer i den situation, at de oplever, at de ikke tør række hånden op osv.
Jeg tror, at det i meget, meget høj grad kunne løses med formative evalueringer.
Vi har jo ikke i forbindelse med de her forhandlinger foreslået, at der ikke skulle være karakterer, men vi har ment, at der skulle lægges langt større vægt på formative evalueringer, og så har vi ment, at der med det konkrete forslag blev lagt et alt for højt niveau for optaget på gymnasierne.
Vi mener, som det forhåbentlig fremgik af min ordførertale, at det skævvrider hele optaget i forhold til erhvervsuddannelserne.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-11-15:
Det synes jeg er et rigtig godt spørgsmål, og tak for det.
Mit helt klare svar er, at den præstationskultur, som også er ude på arbejdsmarkedet, skal vi kunne udfordre, og den skal de unge mennesker, som kommer på arbejdsmarkedet om 10 år, om 20 år eller om 5 år, udfordre.
For det er ikke nødvendigvis sådan, at bare fordi den er på arbejdsmarkedet, så er den rigtig.
Vi skal lære dem at mærke sig selv, og vi skal lære dem at mærke efter: Hvornår er det nok for mig?
Hvornår siger jeg nej tak, og hvornår siger jeg fra?
Jeg synes, at der er mange eksempler på offentligt ansatte i dag, som bliver udsat for arbejdskulturer, hvor jeg ville mene at de burde rejse sig op og sige: Nej tak, nu vil vi ikke være med mere.
Og det er bl.a. gennem uddannelserne, at vi skal give vores elever og studenter den selvsikkerhed og selvberoenhed, som netop er nødvendig for, at de kan tale imod præstationskulturen på arbejdsmarkedet.
Så det vil være mit svar på det spørgsmål.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-11-15:
Altså, jeg vil sige det sådan: Vi synes generelt, det er noget skidt, hvis unge forhåbningsfuldt begynder på en uddannelse, som de så har vanskeligt ved at gennemføre, eller som de i virkeligheden ikke burde være begyndt på, fordi deres præferencer var nogle andre.
Men jeg tror, at hvis vi vil have flere unge til at følge erhvervsuddannelsesvejen – og jeg tænker, at det er det, spørgeren sigter til – så skal vi gøre det ved at forbedre erhvervsuddannelserne.
Der er store problemer med praktikpladser på erhvervsuddannelserne; det var det, vi skulle løst i stedet for at bygge en mur op om gymnasierne.
Vi kan ikke skræmme de unge over til erhvervsuddannelserne.
Mette Abildgaard (KF), 2016-11-15:
Tak for det.
Men jeg trykkede mig egentlig ind, da ordføreren talte om det her med præstationskulturen – om den her usunde kultur, hvor man hele tiden stræber efter 12-tallerne og sågar kan komme derud, hvor medicin er nødvendigt for at håndtere presset.
Jeg tror ikke, at der er nogen, der ønsker, at unge mennesker skal medicinere sig selv for at håndtere presset, men jeg kan ikke lade være med at tænke på, at vi jo også bliver mødt af et tilsvarende pres, når vi kommer ud på arbejdsmarkedet.
Jeg har eksempelvis en storebror, der arbejder som ejendomsmægler, og han får jo kun løn efter, hvor mange boliger han sælger, så det er et pres på ham.
Folk, der sælger annoncer, bliver kun lønnet efter, om de nu er i stand til at sælge de annoncer.
Der er da virkelig også en præstationskultur.
Mit spørgsmål – sådan helt åbenhjertigt – til ordføreren går på: Kan vi ikke, hvis vi fjerner alt, der handler om præstationskultur, fra vores uddannelsessystem, risikere, at det kommer til at fremstå som et endnu større chok, når man kommer ud på et arbejdsmarked, hvor der jo stilles krav om præstation?
Anni Matthiesen (V), 2016-11-15:
Noget, som vi alle sammen godt ved, er jo, at der de seneste år har været rigtig mange unge mennesker, som måske bl.a. har valgt gymnasievejen, fordi det på en eller anden måde har været en trend.
Det betyder jo også, at vi har set, at rigtig mange desværre er faldet fra undervejs.
Kan Enhedslistens ordfører ikke netop af den grund se, at det er en rigtig god idé at stille krav på forhånd, frem for at rigtig mange unge mennesker måske først oplever, når de er i gang, at de faktisk ikke kan leve op til de krav, der bliver stillet til dem?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-11-15:
Så vil jeg bare bekræfte ordføreren i, at vi helt klart har forskellige syn på almendannelsen, men tak for svaret.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-11-15:
Jeg skal gøre det ganske kort, for de foregående ordførere har redegjort ganske godt for lovforslaget, som vi ikke anser for specielt kontroversielt.
Derudover indeholder lovforslaget nogle konsekvensændringer af udstationeringsdirektivet, som skal implementeres, og vi kan bakke op om det her lovforslag.
Torsten Gejl (ALT), 2016-11-15:
Lovforslagets overordnede formål er at sikre en effektiv arbejdsmiljøindsats gennem større samarbejde og koordinering samt Arbejdsmiljørådets udvidede opgaveportefølje i den forbindelse.
Der er efterhånden redegjort for, præcis hvordan det kommer til at ske, af glimrende ordførere, så det skal jeg ikke gentage.
Vi støtter forslaget, da det primært er en udmøntning af anbefalinger fra Arbejdsmiljørådet og dermed arbejdsmarkedets parter.
Der er en enkelt ting, der falder os i øjnene.
Det er selvfølgelig positivt, at modellen bibringes større stabilitet ved at få en mere jævn kurve over 10 år, men der er en ting, vi lægger mærke til, og det er, at regeringen tager 50,4 mio. kr. om året af de penge, som skulle bruges til arbejdsmiljøindsats.
Det kan sagtens være, at der er en rigtig god forklaring på det i et af de mange, mange kapitler i den store lovbog, der er skrevet, før Alternativet kom i Folketinget, men vi vil nu gerne høre, hvorfor man tager dem, og hvad man bruger dem til.
Vi glæder os også til ved evalueringen af det her lovforslag at se nærmere på, om det kommer til at fungere med den stille og rolige udligning, som der er lagt op til i forhold til finansieringen af arbejdsmiljøindsatsen.
Det vil vi se på i 2020.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-11-15:
Tak for det.
Også i Radikale Venstre bakker vi op om det her lovforslag.
Det er der flere ordførere der har været inde på.
Der er ikke nogen tvivl om, at vi i Radikale Venstre godt kunne tænke os – og det hørte jeg også fra Socialdemokratiet – en mere aktiv indsats for at forbedre arbejdsmiljøet i Danmark.
Vi er kede af nedskæringerne i Arbejdstilsynet.
Vi så gerne langt mere effektive og målrettede tilsyn og ikke bare de risikobaserede, men der er mange ting at gøre på den bane.
Vi har jo også sendt ministeren en række forslag fra Radikale Venstre.
I forhold til det her lovforslag synes jeg, de tidligere ordførere har belyst det glimrende, og vi bakker op om det.
Karsten Hønge (SF), 2016-11-15:
Lovforslaget flugter fint med anbefalingerne fra Arbejdsmiljørådet, herunder ønsket om en mere stabil økonomi.
Vi synes også, det er godt, at man skal blive bedre til at samtænke arbejdsmiljøområdet og arbejdsskadeområdet, og at man får nogle stærkere faglige miljøer og fællesskaber.
SF kan bestemt også støtte, at man går ind og styrker indflydelsen fra arbejdsmarkedets parter.
Regeringen kommer jo sådan til daglig med alle mulige kedelige og triste forslag i forhold til arbejdsmarkedet, men netop det her lovforslag er så et museskridt i den rigtige retning.
På arbejdsmiljøområdet tager regeringen ti skridt tilbage og så et lille museskridt frem.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-11-15:
Tak for det.
På arbejdsmiljøområdet er der en lang og god tradition for, at arbejdsmarkedets parter spiller en central rolle.
Regeringen finder, det er vigtigt, at partssystemet på arbejdsmiljøområdet er velfungerende, og at parterne understøtter og medvirker til at opfylde målene i strategien for arbejdsmiljøindsatsen frem til 2020.
Regeringen finder desuden, at der er behov for at styrke koordineringen af partsindsatsen for at få en mere målrettet og effektiv indsats.
Dermed får vi en mere effektiv udnyttelse af den viden og de erfaringer og ressourcer, der er på brancheniveau.
Med den nye struktur for partssystemet vil vi få en tættere kobling mellem de forskellige aktører på arbejdsmiljøområdet og de aktiviteter, som de iværksætter.
Forslaget har til formål at tilpasse reglerne og rammerne for arbejdsmarkedets parters arbejdsmiljøindsats og skabe et mere stabilt bevillingsgrundlag for arbejdsmarkedets og parternes arbejdsmiljøindsats.
Der var et spørgsmål fra hr. Bent Bøgsted i tilknytning til RUT-registeret, og det stiller jeg selvfølgelig velvilligt op til i forbindelse med udvalgsbehandlingen, men kan altså også allerede nu sige, at som led i implementeringen af håndhævelsesdirektivet blev udstationeringsloven ændret.
Det har været forudsat, at anmeldelsespligten i RUT-registeret for virksomheder i denne nye kategori skulle kunne håndhæves på samme måde som for virksomheder uden ansatte og virksomheder med ansatte, der er omfattet af udstationeringsreglerne.
Målet med denne ændring er at sikre, at den samme håndhævelse kan udøves, men jeg uddyber det gerne i udvalgsarbejdet.
Marie Krarup (DF), 2016-11-15:
Det er en historisk dag for gymnasiet i dag, hvor vi førstebehandler lovforslaget om gymnasier.
Det er også en historisk dag for hf, som reformeres grundlæggende med dette lovforslag.
I dag får vi rettet op på de fejl, der blev begået i 2003, da gymnasiereformen blev vedtaget.
Når denne lov er implementeret i gymnasiet, vi vil have et bedre gymnasium med undervisning på et højere niveau.
Vi vil simpelt hen få dygtigere studenter i fremtiden.
Vi har nemlig gjort gymnasiet meget bedre på en lang række områder.
Så lang er rækken, at jeg ikke kan nævne det hele, men blot vil fremhæve, at det tværfaglige fag AT gudskelov er blevet afskaffet, at der er indført adgangskrav til gymnasiet, at antallet af studieretninger er reduceret, at almendannelsen er styrket, og at vigtige kulturfag som religion, historie og oldtidskundskab er fastholdt som selvstændige fag.
Med hensyn til hf er der ikke tale om at rette op på fortidens fejl, nej, der er tale om at ændre hf grundlæggende, så uddannelsen bliver mere rettet imod professionsbacheloruddannelserne.
Samtidig bevares det klassiske hf som enkeltfagsmulighed på VUC.
Denne reform af gymnasiet og hf vil samlet set styrke ungdomsuddannelserne og stille mere konkrete krav til de unge mennesker, som nu kan fordele sig bedre efter evner og interesser.
For det er selvfølgelig ikke alle, der skal i gymnasiet; det er der ingen grund til.
Hf er i sin nye udgave blevet et gedigent alternativ til gymnasiet for dem, som ikke er sikre på, at de vil på universitetet.
Vi kan med denne lovgivning være stolte af vores indsats, og det er vi i Dansk Folkeparti.
Vi glæder os til, at loven er fuldt implementeret ude på skolerne til gavn for de danske børn og unge og dermed til gavn for Danmark.
I Dansk Folkeparti støtter vi lovforslaget, som vi har ventet utålmodigt på i 13 år, og som vi har skubbet på for at få på bordet i lige så lang tid.
Tak for ordet.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-11-15:
Tak for det.
Jeg har et meget kort spørgsmål.
Ordføreren sagde, at en af fordelene ved lovforslaget er, at almendannelsen styrkes.
Vil ordføreren ikke være sød at sætte nogle ord på, hvad det lige præcis er i det her lovforslag, som ifølge ordføreren gør, at almendannelsen bliver styrket?
Marie Krarup (DF), 2016-11-15:
Det er, at undervisningen i de enkelte fag har mulighed for at komme op på et højere niveau.
Jeg vil tro, at jeg er uenig med spørgeren om, hvad almendannelse er.
Almendannelse er en bred viden i de forskellige videnskabsfag.
Det vil sige, at det er viden inden for humaniora, naturvidenskab og samfundsvidenskab, og den bliver styrket i gymnasiet i sin nye facon.
Jamen det var så lidt.
Hvis der er andet, svarer jeg også gerne på det, men det er faktisk meget vigtigt at have fokus på, at det er det faglige niveau, det er den faglige viden, der udgør grundstammen i almendannelse.
Det er ikke adfærdsindlæring i bestemte holdninger eller bestemte væremåder.
Det er viden, det er oplysningstanken, der ligger bag ideen om almendannelse i vores forståelse.
Mette Abildgaard (KF), 2016-11-15:
Tak for det.
Jeg tror ikke på, at vi får lavet et opgør med den her præstationskultur, og jeg er heller ikke interesseret i det, hvis jeg skal være helt ærlig.
For jeg tror egentlig på, at det er det, der driver vores samfund fremad.
Så jeg vil bare spørge sådan helt til sidst: Hvis nu ordføreren havde et stort advokatfirma og skulle ansætte en ny fuldmægtig, ville ordføreren så ikke kigge på, hvem af de nyuddannede der kom ud med gode karakterer og gode anbefalinger fra deres tid som studerende?
Ville det ikke være fuldstændig naturligt at kigge på det?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-11-15:
Jeg er helt enig i, at man skal stræbe efter det, man vil, altså det, man ønsker, og det, man vil med sit liv og med sit arbejde, men det skal man ikke gøre gennem at have lært at stræbe efter gode karakterer.
Man skal gøre det efter at have lært at forfølge sin lyst, sit drive og sin nysgerrighed – og også have prøvet at begå fejl og lært at rejse sig op igen.
Så nej, hvis jeg havde et advokatfirma, ville jeg ønske, at man på et studentereksamens- eller universitetseksamensbevis også havde nogle vurderinger af, hvor dygtig den her person er til de relationelle kompetencer, f.eks. til at samarbejde, til at løse konflikter.
Lotte Rod (RV), 2016-11-15:
Uddannelse er det vigtigste.
Uddannelse kan sætte den enkelte fri, kan åbne døre, kan give muligheder, sådan at man kan forfølge sine drømme, uanset hvilken familie man kommer fra.
For det, der for alvor betyder noget, er den gode undervisning, og det er, at man som elev får en ordentlig tilbagemelding på sine opgaver, sådan at man kan lære af de fejl, man har lavet, og kan blive dygtigere.
Det vigtigste i reformen set med mine øjne
er, at vi nu får åbnet for nye prøveformer og for karakterfri 1. g-klasser, fordi det jo kan være med til at få mere fokus på motivation og mindre på karakterræs.
Vi kommer i virkeligheden også til at give uanede muligheder for tværfagligt samarbejde, fordi der jo nu løbende gennem hele gymnasietiden skal være tværfaglige forløb – man skal lave opgaver i det, og det bliver en del af den mundtlige prøve på studieretningsprojektet.
Så giver vi også nye muligheder i hf og sørger for, at hf giver adgang til alle videregående uddannelser.
Så er der en række punkter, hvor vi har trukket regeringen i den rigtige retning i forhold til det oprindelige udspil.
Vi lykkedes jo med ikke at få et karakterkrav, men til gengæld at lave en løsning med uddannelsesparathedsvurdering, sådan at alle elever, som er uddannelsesparate, nu har ret til at komme i gymnasiet, hvis de får 2 til eksamen.
Og vi burde jo egentlig holde op med at snakke om uddannelsesparat eller ikke uddannelsesparat, men når jeg alligevel godt kan lide modellen om uddannelsesparathedsvurdering, er det, fordi det jo ikke er en fast karakter, men er en samlet vurdering, hvor man, hvis man er motiveret, godt kan være parat, selv om man ikke lige har tallet.
Så er vi lykkedes med, at det ikke er blevet helt så stramt i forhold til studieretninger og matematik, som regeringen havde spillet ud med.
Jeg tror på, at skolerne skal have stor frihed, og derfor har det været vigtigt for os, at der kun bliver sat overordnede mål, som skolerne selv kan arbejde videre med på den måde, som det nu giver mening på ude på den enkelte skole, sådan at formen ikke kan blive misbrugt til at trække øget styring ned oppefra.
Så med statsministerens ord kunne man sige, at det er en fin, lille aftale, vi har lavet med hinanden.
Men hvis man virkelig ville noget med eleverne, burde man droppe besparelserne, og man burde i det mindste have sat penge af til efteruddannelse, når vi nu beder lærerne om at undervise anderledes i matematik, når vi laver nye prøveformer, når vi gerne vil have, at evalueringen skal være mere fremadrettet – i hvert fald hvis man vil have, at det skal blive godt, og det vil vi.