runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-28:
Og tak for besvarelsen.
Der er rigtig mange ting, jeg ikke forstår i den her sag.
Har ministeren en særlig rådgiver, der kontakter et bestemt byrådsmedlem i en kommune for at gøre dem opmærksom på, hvordan kommunerne skal ledes, og hvordan man skal træffe beslutninger?
Jeg er simpelt hen målløs.
Jeg ved jo, at man, som ministeren også har redegjort for her, har sendt to breve, og når man så ikke hører noget, tænker man: Vi må hellere tage fat med andre midler.
Det kan simpelt hen ikke passe, at de ikke vil protestere.
Det skal man gøre, og man kan få forlænget fristen.
Det er meget, meget vigtigt, at der kommer sådan nogle tilkendegivelser, for så kan ministeren sige: Jamen folk vil jo ikke have de der møller, og så behøver vi ikke at have dem, og derfor kan vi ikke leve op til de krav, vi selv stiller, om, at vi skal have en grøn omstilling.
Jeg synes, det er en bemærkelsesværdig måde.
Derfor tænker jeg i forhold til den særlige rådgiver, hvis det er det, man bruger en særlig rådgiver til, altså til at ringe til et navngivet kommunalbestyrelsesmedlem, at så vil jeg jo synes, at hvis man vil henvende sig til kommunen, må det være borgmesteren, som den særlige rådgiver ringer til, hvis man ikke selv har tid til at ringe.
For hvad er det, man vil i forhold til at ringe til et bestemt byrådsmedlem?
Hvad er det, man vil opnå?
Jeg vil selvfølgelig også gerne høre, og jeg spørger direkte: Har nogen af embedsmændene ringet til journalister, bestemte redaktioner?
Har nogen af Venstres menige medlemmer ringet på vegne af ministeren – og jeg skal nok lade være med at bruge ord, der ikke er pæne – altså har ministeren ad den vej skubbet på for at få den lokale presse eller andre til at interessere sig for det her spørgsmål for ligesom at piske en stemning op?
For det er jo det, jeg kan se, at der er kommet ud af det.
Jeg ved jo ikke – men det ved ministeren sikkert – hvad der er skrevet, og hvad der er ført af samtaler osv.
Så derfor synes jeg, det er væsentligt i det billede her at vide, om man spiller på to heste – altså at man på den ene side fortæller, hvor grøn man er, og på den anden side fortæller: I skal bare gøre sådan der, og så skal vi nok forhindre, at de møller kommer op at stå.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-11-28:
Min særlige rådgiver kontaktede medlemmer af Venstres byrådsgruppe i Frederikshavn, det er også korrekt.
Og mine embedsmænd i ministeriet har alene drøftet nogle tekniske ting omkring den ansøgning, der har ligget, og har ikke på den måde formidlet kontakt.
Det er muligt, at min særlige rådgiver har været i kontakt med lokale medier, det vil jeg ikke afvise.
Min særlige rådgiver er jo løbende i kontakt med både sociale medier, aviser, dagblade osv.
Og i forhold til Venstres medlemmer generelt set, folketingskandidater og andre, lever vi heldigvis i et demokrati, og hvordan de agerer, kan jeg ikke tage ansvaret for.
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-28:
Tak, hr. formand.
Spørgsmålet lyder: Hvilke aktive handlinger har ministeren, ministerens embedsmænd og menige gruppefæller fra Venstre taget for at så tvivl og indirekte opfordre til indsigelser mod opførelsen af havvindmøller, som ministeren kan læne sig op ad, for så i næste ombæring at fortælle, hvor grøn regeringen er?
Hvilke aktive handlinger har ministeren, ministerens embedsmænd og menige gruppefæller fra Venstre taget for at så tvivl og indirekte opfordre til indsigelser mod opførelsen af havvindmøller, som ministeren kan læne sig op ad, for så i næste ombæring at fortælle, hvor grøn regeringen er?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-11-28:
Tak for det igen.
Jeg vil lytte til kommunalbestyrelsen.
Det er jo kommunalbestyrelsen i sidste ende i den måde, som vi har opbygget vores demokrati på.
Så er det jo klart, at hvis der er en enkelt borger, der gør indsigelse, er det den indstilling, der kommer fra kommunalbestyrelsen, som jeg vil forholde mig til.
Og det er jo et spørgsmål om, hvorvidt de gør brug af den kommunale indsigelsesret.
Hvis de ikke gør brug af den, så kan projektet jo gennemføres, hvis det ellers lever op til de forskellige VVM osv.
Og det er det alt der tyder på at det her projekt gør.
Tak for spørgsmålet.
Det er vigtigt at have respekt for den modstand mod kystnære havvindmøller, som vi møder rundtomkring i Danmark.
Jeg er bekymret for, om modstanden vil gå ud over befolkningens opbakning til den grønne omstilling.
Det er vigtigt for regeringen, at udbygningen med vedvarende energi sker med kommunens opbakning, ikke mindst, når det gælder kystnær havvind.
Jeg går ud fra, at spørgsmålet henviser til det brev, jeg sendte til Frederikshavn Kommune den 11. oktober, hvori jeg gjorde kommunen opmærksom på deres indsigelsesret.
Jeg vurderede, at det var hensigtsmæssigt at gøre kommunen opmærksom på den ansøgning, der var indkommet, da ministeriet ikke havde hørt andet fra kommunen end to linjer om miljøtekniske krav.
Da jeg igen intet hørte fra kommunen, talte min særlige rådgiver med et lokalt byrådsmedlem for at forhøre sig om, hvad der er op og ned i sagen.
Mine embedsmænd har været i dialog med embedsmænd i kommunen med henblik på at aftale tidsfrister og gøre dem opmærksom på processen.
Da vi kunne forstå, at den første tidsfrist var for stram for kommunen, sørgede vi for en forlængelse frem til den 17. december
Jens Joel (S), 2018-11-28:
Vi kan jo godt tage en diskussion om første- og andengenerationsbioætanol, og det vil vi sådan set også gøre i forhandlingslokalet.
Men jeg er simpelt hen nødt til at spørge igen, for jeg bliver mere forvirret: Altså, vil ministeren sørge for, at det ikke bliver biodiesel – ja eller nej?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-11-28:
Vi vil i hvert fald gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at sikre, at det bliver førstegenerationsbioætanol, som jo ikke har de alvorlige konsekvenser, som biodiesel har.
Det vil vi arbejde for.
Om der er brug for lovgivning, må vi drøfte i en anden sammenhæng, men det er i hvert fald helt klart det mål, vi har.
Det handler de drøftelser, vi har haft med oliebranchen, om fremdrift i Danmark også om, altså hvordan vi håndterer den her udfordring, der er.
Der er der et klart signal om, at den måde, hvorpå vi skal nå målet, vil være ved hjælp af førstegenerationsbioætanol.
Jens Joel (S), 2018-11-28:
Så lad mig gøre det ultrakort: Vil regeringen så lave et forbud mod, at det bliver biodiesel, der bliver blandet i?
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-28:
Jeg vil gerne så her til sidst spørge ministeren, hvornår jeg i de nordjyske medier ser, hvad ministeren mener.
Mener han virkelig noget med den grønne omstilling?
Mener han også noget med møllerne?
For det har han behændigt indtil nu undgået at melde ud, selv om han er blevet spurgt.
Hvad mener ministeren, skal de der møller op, ja eller nej?
Og er det ikke meningen, at ministeren så på den måde vil argumentere for, hvorfor den grønne omstilling er vigtig?
Hvis alle siger nej til møller og siger, at de skal stå et andet sted, så bliver der jo ingen møller.
Det er derfor.
Man kan jo ikke begge dele, altså både ville have møllerne og så ikke ville have dem alligevel.
Men jeg medgiver meget gerne, at det er en smart fidus, ministeren har fået ved at få pisket en stemning op, således at han på den baggrund kan sige: Jamen vi ville jo gerne, men folket vil jo ikke.
Hvis det er det, der er formålet, synes jeg, at ministeren skylder os en rigtig god forklaring.
Jens Joel (S), 2018-11-28:
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens kommentar til, at regeringens egen klimarådgiver, Klimarådet, advarer mod at forhøje iblandingskravet, som regeringen foreslår, fordi det vil føre til et øget forbrug af biodiesel, som i forhold til fossilt diesel ofte medfører lige så høje – og i nogle tilfælde højere – udledninger af drivhusgasser?
Hvad er ministerens kommentar til, at regeringens egen klimarådgiver, Klimarådet, advarer mod at forhøje iblandingskravet, som regeringen foreslår, fordi det vil føre til et øget forbrug af biodiesel, som i forhold til fossilt diesel ofte medfører lige så høje – og i nogle tilfælde højere – udledninger af drivhusgasser?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til Klimarådets rapport »Status for Danmarks klimamålsætninger og –forpligtelser 2018«, der blev offentliggjort fredag den 23. november 2018.
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-11-28:
Tak for det.
Jamen de møller kommer op, hvis der er kommunal opbakning.
Det har jeg faktisk i sinde, og for mig er det meget, meget vigtigt, at der er kommunal opbakning og også, at man ikke kommer efterfølgende og siger: Jamen vi var ikke opmærksomme på, at vi rent faktisk havde mulighed for at gøre indsigelse.
Jeg synes, det er vigtigt, at både kommunalbestyrelsen og også borgerne i Frederikshavn er opmærksomme på, at der rent faktisk er en mulighed for, at kommunalbestyrelsen kan gøre indsigelse i forhold til det her projekt.
Hvis kommunalbestyrelsen ikke gør indsigelse, bliver projektet gennemført.
Tak til hr. Jens Joel for spørgsmålet.
Som ansvarlig regering vil vi sikre, at vi lever op til EU's krav om 10 pct. vedvarende energi i transportsektoren i 2020.
Regeringen ser ikke andre mulige veje til at opfylde dette mål end at forhøje iblandingskravet for biobrændstoffer.
Jeg synes i øvrigt ikke, at vi her er så uenige med Klimarådet.
De fremhæver også, at et øget forbrug af biobrændstoffer vil være nødvendigt for at nå målet.
Jeg er derimod ikke enig i præmissen for spørgsmålet, som bliver stillet her.
Iblandingskravet forventes primært opfyldt ved at øge iblandingen af biobrændstoffer i benzin.
Det medfører et forhøjet forbrug af førstegenerationsbioætanol, der faktisk har nogle fornuftige klimaeffekter sammenlignet med benzin – også set i et vugge til grav-perspektiv – hvilket Klimarådet også påpeger.
De biobrændstoffer, der anvendes i Danmark, skal i øvrigt opfylde EU's bæredygtighedskrav.
Tak for det.
Det, jeg forholder mig til, er, at når Klimarådet siger, at der bliver skruet ned for ambitionsniveauet.
Og der kan jeg bare sige, at både med energiaftalen og efterfølgende med det udspil, regeringen er kommet med på klimaområdet, er der skruet markant op for ambitionsniveauet.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-11-28:
Jamen det harmonerer fint, altså, de må bruges til det, de er indsamlet til.
Lea Wermelin (S), 2018-11-28:
Tak for det.
Jeg har taget to avisartikler med her i dag.
Den ene er fra CNN, hvor Donald Trump er citeret i forhold til den klimarapport, der kom for nylig, og han siger, at jeg tror ikke på det.
Og den anden er så vores danske klimaminister, som siger, at det er volapyk at påstå, at regeringen reducerer tempoet i den grønne omstilling.
Altså, der er jo et fundamentalt problem i, at vi har en minister, som ikke anerkender det arbejde, som et uafhængigt Klimaråd laver.
Kan ministeren ikke godt forstå, at det er problematisk, at ministeren er med til at politisere de konklusioner, som Klimarådet kommer med?
Det er klart, at man jo sagtens kan være politisk uenige om, hvad der skal til, men den tilgang, som ministeren har, er med til at så tvivl om hele det faktuelle grundlag.
Leif Mikkelsen (LA), 2018-11-28:
Tak for det.
Nu har der jo allerede, især fra hr. Søren Egge Rasmussen, været venlige hilsner til liberalt tænkende mennesker i den her sammenhæng.
Derfor vil jeg selvfølgelig gerne i forlængelse af det sige, at vi sådan set altid går op i, at retfærdigheden skal ske fyldest.
Derfor medvirker vi også til, at kommunerne får mulighed for kontrol og sanktioner i den her sammenhæng.
Men vi understreger, at den enkeltes ret og retssikkerhed ikke skal krænkes ved at give kommunerne en udvidet adgang til kontrolbesøg og samkøring af registre.
Derfor hæfter vi os ved, at der skal være begrundet mistanke, før en kommune kan samkøre registre eller aflægge kontrolbesøg.
Dermed får kommunen hverken adgang til bopæl eller fællesarealer såsom en opgang, hvis beboerne ikke ønsker det.
Så vi synes i Liberal Alliance, at der er fundet en god balance.
Det er der selvfølgelig, fordi vi har en liberal minister, der gør det med det her lovforslag.
Derfor er der på den ene side effektive værktøjer til at kontrollere, at regler efterleves, hvor borgernes retssikkerhed på den anden side ikke lider unødig overlast.
Det er så den kombination, der fører frem til, at Liberal Alliance med fin stemmeføring kan støtte forslaget her, som kommer fra en liberal minister.
Tak for ordet.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-28:
Tak for det.
Det er jo et lovforslag, som er fint gennemgået af de tidligere ordførere.
Det er en udmøntning af aftale om bedre vilkår for vækst og korrekt skattebetaling i dele- og platformsøkonomien imellem regeringen, DF, S og Radikale Venstre.
Intentionen er at sikre en hensigtsmæssig boligmasse i kommunerne.
Det er vi enige i.
Lovforslaget er blevet revideret ud fra de fremsendte høringssvar, og det synes vi også er ganske fornuftigt.
Jeg har et enkelt spørgsmål, og det er måske bare, fordi jeg ikke har læst grundigt nok på lovforslaget, eller fordi vi ikke er en del af aftalekredsen.
Men det med, om der foreligger en konkret mistanke om, at bopælspligten ikke opfyldes, kunne jeg godt tænke mig at få uddybet.
Men det får vi vel i udvalgsbehandlingen.
Så med de ord kan vi godt støtte.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-11-28:
Tak for det.
Radikale Venstre tilslutter sig aftalen om bedre vilkår for vækst og korrekt skattebetaling i dele- og platformsøkonomien.
L 98, som vi behandler i dag, er jo en lovudmøntning af denne aftale, og det drejer sig om regulering som følge af ny teknologi, kan man grundlæggende sige.
Her ønsker vi så at give tilladelse til samkøring af registre, og at kommuner kan opsøge ved dørtærsklen for at undersøge, hvem der rent faktisk bor i en lejlighed, og endda også trække på oplysninger fra forsyningsselskaber.
Som sagt er det alt sammen for at give kommunerne mulighed for at undersøge, om bopælspligten overholdes.
Radikale Venstre støtter forslaget.
Vi forudser, at det ikke bliver sidste gang, at vi skal regulere over for konsekvenserne af en ny teknologi og nye måder at indrette samfundet på.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi hele tiden i vores regulering følger med og ikke f.eks. pludselig mister muligheden for at opkræve boligskatter eller andet.
Vi noterer os, at Københavns Kommune ikke synes, dette er vidtgående nok.
Men vi er indstillet på at give det en chance.
Vi er også indstillet på at drøfte de spørgsmål i udvalgsbehandlingen, der er blevet rejst af de øvrige ordførere.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-28:
Mange tak.
Det er ikke sådan at komme til at slås om at få talerstolen her.
Det er vi faktisk rigtig interesserede i.
Vi bakker derfor også op om ideen om at forbedre kommunernes mulighed for at føre kontrol med helårsboligerne, så de bedre kan sikre, at boligerne faktisk også bliver brugt til det, som de er beregnet til.
Vi er interesserede i, at de boliger, der findes i de enkelte kommuner, også udnyttes bedst muligt, og derfor er det også vigtigt at stille krav, når vi har bopælspligt.
Det er et problem, hvis kommunerne ikke føler sig godt nok rustet til at foretage den kontrol, og derfor skal vi selvfølgelig også have nogle værktøjer, som gør det muligt at kontrollere helårsboligerne, så kommunalbestyrelsen har mulighed for at sikre sig, at de bliver benyttet til det, de er beregnet til.
Spørgsmålet er bare, hvad de værktøjer skal være.
I SF er vi bekymrede for den overvågning, der ligger i kontrollen.
Vi mener, at det kan være problematisk, at lovforslaget lægger op til, at der gives hjemmel til at samkøre cpr-registeret med BBR-registeret og ESR, ligesom lovforslaget giver mulighed for at opsøge folk på deres bopæl og indhente oplysninger fra forsyningsselskaber om en husstands forbrug.
Vi undrer os over, at den form for kontrol med husstandene er forenelig med databeskyttelsesloven og brugen af oplysninger til andre formål end det oprindelige.
Derfor vil vi også gerne have stillet nogle spørgsmål til lige præcis det i det udvalgsarbejde, der skal foregå efterfølgende, så vi kan få afklaret, om det her faktisk er i overensstemmelse med databeskyttelsesloven.
Vi har i forvejen mangel på boliger, og der er ikke nogen grund til, at vi skal give plads til, at man kan bruge dem til noget, de ikke skal bruges til.
Men som sagt er vi positivt indstillet over for muligheden.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-11-28:
Tak for det, og tak til ordførerne for den positive modtagelse af lovforslaget.
Lovforslaget skal ses i sammenhæng med den politiske aftale mellem regeringen og DF, S og Radikale Venstre af 17. maj 2018 om bedre vilkår for vækst og korrekt skattebetaling i dele- og platformsøkonomien.
Den aftale indeholder initiativet om klare rammer for korttidsboligudlejning, og antallet af dage, som danskerne lovligt kan korttidsudleje deres helårsboliger, øges fra 42 dage til mindst 70 dage.
Så det er altså en klar liberalisering, som sker i den aftale om deleog platformsøkonomi.
Til gengæld ville partierne gerne sikre sig, at der så også var en kontrol med, at de 70 dage blev overholdt, og det er så det, som det her lovforslag råder bod på.
Efter de gældende regler må helårsboliger som udgangspunkt ikke stå tomme eller bruges til midlertidig benyttelse.
Ejeren har pligt til at sørge for, at boligen benyttes til helårsbeboelse.
Det har vist sig, at det er svært for kommunerne at kontrollere, om bopælspligten overholdes, og at der er brug for flere redskaber i værktøjskassen.
Hensigten med forslaget er derfor at give kommunerne nogle bedre kontrolredskaber, så de har mulighed for at opspore de boliger, som bliver brugt i strid med reglerne.
Kommunerne får en række redskaber, som tilsammen giver mulighed for en effektiv kontrol med reglerne om bopælspligt.
Det drejer sig om cpr-registeret, BBR-registeret og det fælleskommunale ejendomsstamregister, ESR.
For det andet skabes der hjemmel til, at kommunerne kan tage på kontrolbesøg ved boliger, hvor der er en konkret mistanke om, at bopælspligten ikke overholdes.
For det tredje vil kommunerne fremover kunne indhente forbrugsoplysninger fra forsyningsselskaberne, hvis der er en konkret mistanke om, at reglerne overtrædes.
Endelig indeholder forslaget en tilkendegivelse af at skærpe bødestraffen for at overtræde reglerne om bopælspligten.
Samlet set forventer jeg, at forslaget vil medvirke til at sikre den bedste udnyttelse af boligmassen, da kommunerne fremover lettere vil kunne opspore ejere af boliger, som ikke overholder bopælspligtsreglerne.
Jeg vil gerne endnu en gang takke for de positive bemærkninger, og jeg ser frem til udvalgsbehandlingen i samme positive ånd.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-28:
Jeg vil godt høre ministeren om, hvorfor man har valgt, at det her lovforslag ikke skal gælde for nyopførte boliger i de kommuner, hvor de i lokalplanen har vedtaget, at der skal være en bopælspligt, og hvor især Københavns Kommune har efterspurgt, at der skulle være noget mere i værktøjskassen til at sikre, at den bopælspligt bliver overholdt med det samme.
Er det ikke sådan, at det her lovforslag ikke giver kommunen yderligere muligheder med hensyn til at sikre det, men at det mere vedrører adresser, hvor der på et tidspunkt har været en tilmeldt som beboer, og hvor kommunen så får nogle redskaber til at håndhæve det fremadrettet?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-11-28:
Det her lovforslag omfatter nyopførte boliger såvel som gamle boliger.
Der er det specielle ved nyopførte boliger, at boligreguleringsloven først træder i kraft på det tidspunkt, hvor der er en person, der registrerer sin bopæl der ved folkeregisteret.
Men ellers omfatter det nyopførte boliger på nøjagtig samme måde.
Hvis man ønsker, at der skal udvides kontrolmekanismer i forhold til planloven, som giver kommunerne mulighed for at sige, om et område skal være til helårsbeboelse eller fritidsbeboelse, skal det så ske i planlovgivningen, ved at man ændrer på noget der.
Men den her lovgivning, som handler om boligreguleringsloven, gælder fuldt ud for alle boliger, såvel gamle boliger som nyopførte boliger.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-28:
Så ministeren siger, at reglerne gælder, men hvis der er en virkelighed, der gør, at en køber en bolig og lader den stå tom i mange år, inden man flytter ind, så vil man fortsat kunne praktisere det, uden at det her lovforslag giver redskaber, der kan gribe ind over for det?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-11-28:
Nej, planloven gælder.
Det vil sige, at hvis man benytter en bolig i strid med hensigten i planloven, hvor der f.eks. er skrevet i lokalplanen, at det er til helårsbeboelse, og man så ikke benytter den helårs, men alene som en fritidsbolig, så er det i strid med planloven.
Så planloven gælder på området.
Det er der ikke noget ulovligt i.
Det er i fuld overensstemmelse med lovgivningen, og det er derfor, vi foreslår det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-28:
De er jo ligesom indsamlet med henblik på at opgøre, hvor meget forbrug jeg har, så jeg kan betale det.
Det er det, de er beregnet til oprindelig.
Nu vil man så bruge dem til at tjekke, om folk har boet i lejligheden eller i boligen, så det er jo et andet formål lige nu.
Jeg synes faktisk, at databeskyttelsesloven er vigtig, den er beregnet til at beskytte os, og derfor er jeg selvfølgelig også optaget af, at vi også overholder loven lige præcis på det her punkt, hvis det er sådan, at man bruger de her data til noget andet end det, der er formålet.
Tak for det.
Jeg har lige et spørgsmål i forhold til databeskyttelsesloven, som jo netop meget klart prøver at beskytte os, i forhold til de data, som jo er mange, som man indsamler omkring den enkelte, i det her tilfælde om varmeforbrug, elforbrug og vandforbrug, for der siger loven jo sådan set, at man kun kan bruge de her oplysninger til det, som de er indsamlet til.
Hvordan tænker ministeren at det her forslag så harmonerer med databeskyttelsesloven, og hvordan har vi fået sikret det?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-11-28:
Præcis hvordan man vil gøre det tror jeg jeg må skylde et skriftligt svar på.
Men det er rigtigt, at der skal være en mistanke, før man går i gang med at tjekke forbrugsoplysninger.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-28:
Tak for det.
Også tak til ministeren for uddybning.
Jeg har bare et kort spørgsmål, som det kan være at vi afklarer i udvalgsbehandlingen, men det handler om, at såfremt der foreligger en konkret mistanke om, at bopælspligten ikke er overholdt, vil kommunalbestyrelsen kunne indhente oplysninger fra forsyningsselskaber i forhold til det samlede forbrug.
Nu har jeg ikke fået læst det helt, tror jeg, eller flere gange nok til at forstå, om vi har en beskrivelse af, hvordan den konkrete mistanke bliver afgjort.
Ved ministeren noget om det?
Thomas Danielsen (V), 2018-11-28:
Tak for det, formand.
Jeg taler også på vegne af Det Konservative Folkeparti.
I Venstre støtter vi helt grundlæggende den dele- og platformsøkonomiske udvikling, vi ser i samfundet.
Den sikrer både en god udnyttelse af samfundets ressourcer og åbner op for helt nye typer job og forretningsmodeller.
Der kommer dog sammen med alle de nye muligheder også en række udfordringer, som vi med dette lovforslag forsøger at tage hånd om.
Derfor vil vi sikre, at helårsboliger kun benyttes til korttidsudlejning.
Håndhævelsen af disse regler ligger hos de enkelte kommuner, og vi ønsker derfor at styrke deres kontrol- og sanktionsmuligheder.
Helt konkret vil det sige, at kommunerne skal have adgang til at samkøre CPR-, BBR- og ESR-registeret.
Kommunerne vil så være godt klædt på til at kunne sikre, at lovgivningen om korttidsudlejning bliver overholdt.
Det mener vi i Venstre er sund fornuft, hvorfor vi naturligvis stemmer for forslaget.
I forhold til hr. Søren Egge Rasmussens bekymringer og spørgsmål: Ja, det er noget, vi kan drøfte under udvalgsbehandlingen og måske også få det præciseret, sådan at den tvivl, som hr. Søren Egge Rasmussen har, kan blive manet i jorden.
Men det ændrer ikke på – der er ca. 300 boliger i Københavns Kommune, som er uden bopælspligt – at den enkelte kommune via lokalplanen skal sikre, at der ønskes bopælspligt på ejendommene, også inden man har den første registrerede lejer.
De værktøjer, som vi får med den her lovgivning, er jo så, at hvis kommunen kan observere, at der f.eks. er kommet et forbrug, inden der er en, der er registreret til at have sin bolig der, kan kommunen ved at indskrive tingene i lokalplanen gå ind og lave en kontrol af boligen.
Lovforslaget giver en lang række gode værktøjer, hvorfor vi stemmer for forslaget.