runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Holst (V), 2017-01-17:
Jeg vil også gerne på vegne af Venstre udtrykke ros og støtte til Dansk Folkeparti for at rejse debatten.
Venstre kan også støtte det forslag til vedtagelse, der blev læst op af ordføreren for Dansk Folkeparti.
Både fra ministeren og andre har vi fået et indtryk af, hvad det er for at arbejde, der er foregået helt tilbage fra 2006, med, hvad man kan gøre for at sikre, at børn, der af forskellige årsager har det vanskeligt i livet, får den bedste hjælp.
Vi skal ikke en dag som i dag tale det ned og have en forkert opfattelse af alt det, man har lavet på tværs af skiftende regeringer og bredt funderet i Folketinget.
Men vi byder den nuværende minister velkommen med de få måneder, hun har været her, og glæder os over, at hun har blik for det.
Men pointen er bare, at vi ikke skal tale det ned, for der er masser af elementer, der er blevet bedre: Børnehusevalueringen for bare at nævne ét, 24-timersreglen om indberetninger for at nævne noget andet.
Men med til at sætte barnet i centrum er jo netop, at vi lytter til barnet, og der halter den med at tage udgangspunkt i barnets ønsker og barnets retssikkerhedsfølelse.
For et barn vil det nok komme til udtryk ved et ønske om at blive hørt.
Med det udgangspunkt halter den lidt, hvad angår bisidder og inddragelser, viser evalueringen.
Det bliver vi også nødt til at tage alvorligt.
Det håber jeg bliver resultatet i det videre forløb, og ministeren giver så glimrende udtryk for, at hun vil følge det tæt og med udgangspunkt i de intentioner, vi har her i Folketinget.
Tak for ordet.
Trine Torp (SF), 2017-01-17:
Jeg synes faktisk, det er rigtig vigtigt, at spørgeren rejser det her dilemma, for det er jo lige præcis det, vi tit tyr til som politikere, altså at vi siger: Nu må vi have endnu flere dokumentationskrav og endnu flere registreringer.
Men det er bare oven i alt det andet.
Så jeg tror, at tiden er til, at vi skal finde ud af, hvad det er for en form for dokumentation, vi synes er den vigtigste.
Jeg synes f.eks., det er vigtigt at sikre sig, at der er socialfaglige undersøgelser, handleplaner og opfølgning i sagerne, men jeg synes, det er lige så vigtigt, at kvaliteten i dem er i orden.
Men der er også en lang række dokumentationskrav, som sådan set ikke sikrer retssikkerhed.
Det kan f.eks. være sådan nogle indberetninger til Ankestyrelsen og Danmarks Statistik, som alene er til for at fodre systemet med informationer.
Jeg havde selv den fornøjelse at være i praktik i en familieafdeling for ikke så lang tid siden, og jeg har sådan set også arbejdet dør om dør med de sagsbehandlere, før jeg kom i Folketinget, og der oplevede jeg jo, hvor meget ligegyldig dokumentation – i hvert fald set fra børnenes og de unges synspunkt – der lå i den her sagsbehandling, som alene var til for at servicere systemet selv.
Carl Holst (V), 2017-01-17:
Tak til ordføreren for indlægget.
Jeg synes, der er et enkelt element, som måske er lidt selvmodsigende, og som jeg gerne vil bede ordføreren om at reflektere over.
Det er den problemstilling, at ordføreren på den ene side refererer til den skarpe kritik fra statsrevisorerne og på den anden side siger, at medarbejderne bruger alt for meget tid på registrering.
Det var jo netop, at man ikke havde registreret nok.
Der har vi altså et dilemma i, at man i et og samme moment kan sige, at der skal bruges lidt mindre tid på registrering, og at der skal være meget mere tid, men hver gang der er et forslag om at nedbringe det, har man altid lige en begrundelse for, hvorfor det ikke skal gøres i lige dette bestemte tilfælde.
Ordføreren har selv været repræsentant for et par af eksemplerne.
Pernille Bendixen (DF), 2017-01-17:
Der er vi så også enige, og det tror jeg såmænd nok at vi skal lykkes med.
Men der er kommuner, der begår lovbrud.
Nogle hører vi om i pressen, andre hører vi kun om, fordi vi får det at vide ad anden vej.
Bør vi ikke sætte hårdere ind?
Det er vel ikke i orden, at en kommune begår lovbrud.
Når en borger skal straffes for lovbrud, så skal kommunen vel også.
Torsten Gejl (ALT), 2017-01-17:
En af de ideer, som vi hørte fra fru Karina Adsbøl, var det her med en mere kraftfuld og obligatorisk taskforce.
Det havde jeg ikke selv set, det havde jeg ikke hørt før, men ideen synes jeg er god.
Det er sådan noget, vi gerne vil være med til at drøfte i den forbindelse.
Pernille Bendixen (DF), 2017-01-17:
Og tak for lige at nævne det her med efterværnet, det tror jeg vi alle sammen synes er rigtig vigtigt og en rigtig god ting.
Det tror jeg så også at vi godt kan blive enige om.
Der, hvor vi så ikke er enige, er i forhold til sanktionerne.
Nu brugte ordføreren jo selv noget af sin taletid på at sige, hvor lang tid der er gået, og at det halter en del derude, det kan vi godt blive enige om.
Når vi har kommuner, som faktisk kommer helt derud, hvor de begår direkte ulovligheder i deres sagsbehandling, er det så fair, at man så bare siger okay, det var uheldigt, og så fyrer man en direktør, og så er vi ligesom videre alle sammen?
Bør vi ikke som lovgivere sige, at det her ikke er i orden, det bliver sanktioneret?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-17:
Det er jo et sjovt spørgsmål at stille, for jeg har ikke hørt det ønske frembragt.
Jeg kan sige – og det lå jo også i den måde, der blev spurgt på – at jeg mener, at det på alle måder er i dansk interesse at være medlem af EU.
Det nyder i øvrigt også stor opbakning i befolkningen.
Jeg har ingen planer om, og jeg kan slet ikke forestille mig at kunne få nogen planer om at sætte spørgsmål om fortsat dansk EU-medlemskab til afstemning hverken det ene, det andet eller det tredje sted.
Og jeg har i øvrigt heller ikke hørt kravet.
Morten Østergaard (RV), 2017-01-17:
Det tror jeg ikke vi er færdige med at diskutere.
Derfor vil jeg bruge mit sidste spørgsmål på noget, vi måske er mere enige om, nemlig Danmarks fortsatte medlemskab af EU.
Jeg har fuld tiltro til, at statsministeren og regeringen arbejder for det, og det er jo i sagens natur op til os selv.
Når jeg alligevel bliver bekymret og synes, det er værd at stille spørgsmålet, så er det, fordi jeg kan høre, at Danmarks største borgerlige parti, Dansk Folkeparti, ønsker en afstemning: Når vi kender de britiske vilkår, skal danskerne have lov at tage stilling til medlemskabet.
Jeg synes, det er en chancesejlads at begive sig ud på.
Jeg er lidt spændt på at høre, hvad statsministeren mener.
Helt konkret vil jeg gerne spørge: Hvis Dansk Folkeparti gør det til en forudsætning for fortsat at støtte regeringen, at der bliver en afstemning om fortsat dansk medlemskab af EU, vil statsministerens så fuldstændig og på forhånd her i dag afvise det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-17:
Nej, det kan jeg ikke se.
Men jeg har meget let ved at få øje på, at med den måde, det udlægges på, kan det meget hurtigt tage sig ud som en fordrejning af proportionerne.
Det er bare for at nævne en ting.
Sådan er det jo ikke.
I øvrigt er det sådan, at man godt kan uddanne sig opad.
Hvis man har taget en erhvervsuddannelse og ønsker at få en uddannelse ovenpå, kan det lade sig gøre.
Så at stirre sig blind på, at der er et meget, meget bredt flertal – bl.a. dækkende det parti, hvis formand hr. Morten Østergaard ville gøre til statsminister, hvis man havde magt, som man har agt – der har lavet en aftale for at få frigjort et beløb, der kan understøtte en ordentlig dagpengeaftale,
er simpelt hen at trække det for langt; altså at sige, at fordi man har fjernet nogle ting der, kan man ikke have det synspunkt, som vi har.
Vi har i øvrigt en plan for at tilvejebringe milliarder til en plan, der handler om, at når folk er gået ind på arbejdsmarkedet i et karrierespor, skal vi sørge for, at de kan opbygge og vedligeholde og udbygge de kompetencer, de har, for at kunne fastholde en beskæftigelse gennem et langt arbejdsliv.
Morten Østergaard (RV), 2017-01-17:
Men det, der efterlader et indtryk af, at der er ikke sammenhæng mellem det, statsministeren siger ved festlige lejligheder – enten i en nytårstale eller foran Marienborg – og den førte politik, er jo, at uddannelse er blevet sådan en brønd, som regeringen fisker penge op af.
Nu forstår vi så, at det er lån hos de studerende, der skal finansiere efteruddannelse for folk på arbejdsmarkedet.
Men kan statsministeren ikke se, at det skriger til himlen, at man stiller sig op sammen med sit fremtidsudvalg og siger, at det ikke kan nytte noget at tro, at bare fordi folk har taget en uddannelse, så holder den resten af livet, samtidig med at hans regering i Folketinget får bragt et forslag til vedtagelse, der præcis handler om at lægge loft over, så folk, der har taget en bacheloruddannelse, ikke kan få lov at tage en anden?
Kan statsministeren ikke se, at det næsten nærmer sig det tragikomiske, at man kan stå og sige sådan, eller at man i sin nytårstale kan sige, at det vigtigste er at investere i nye kompetencer, samtidig med at man med finanslovene over en kam skærer ned på uddannelse og begrænser unges mulighed for at uddanne sig til fremtiden?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-17:
Det glæder mig da rigtig meget, for det er bestemt tid for det.
Det er jo bl.a. derfor – hvad jeg også sagde i mine indledende bemærkninger her i dag – at vi har en aftale med arbejdsmarkedets parter om, at lige så snart overenskomstforhandlingerne, som vi ligesom må respektere, er afsluttet, så tager vi hul på trepartsforhandlinger, som præcis handler om det perspektiv: Hvordan sikrer vi, at folk, der kommer ud på arbejdsmarkedet og træder ind ad døren med et sæt kvalifikationer, kan få vedligeholdt og udbygget dem igennem et helt langt arbejdsliv?
Det kommer til at kræve en investering.
Det er jo også en af grundene til, at regeringen har udtrykt et ønske om at se på, hvordan vi kan tilvejebringe penge til en kompetencepulje i milliardstørrelsen, som kan blive frigjort ved at justere i vores SU.
Så det er jo et eksempel på det.
Hvis der i det, hr. Morten Østergaard sagde før, ligger et radikalt tilsagn om at gå ind i en debat om, hvordan vi foretager justeringer i det, der nok er verdens mest lukrative SU – og som bl.a. understøtter, at man kan læse længere end den normerede tid – for i stedet at flytte ressourcer, der bliver brugt på forsørgelse, over i at løfte nogle kvalifikationer hos de mennesker, der måske kom ind på arbejdsmarkedet uden at have de store kvalifikationer, så skal jeg hilse det meget velkommen.
Men jeg ved ikke, om det måske er en overfortolkning.
Morten Østergaard (RV), 2017-01-17:
Jeg vil gerne tage afsæt i statsministerens nytårstale.
Det er i hvert fald også sådan, at ingenting kommer af ingenting, så hvis man ikke gør noget, kan man heller ikke tillade sig at have større ambitioner på fremtidens vegne.
En af de ting, jeg bed mærke i, var, at statsministeren efter sin analyse af, at noget måtte til, sagde: For det første skal vi investere i nye kompetencer.
Det syntes jeg var et stærkt budskab.
Og der er jeg lidt optaget af, om det på et tidspunkt kunne slå igennem i den førte politik i regeringen.
For det, der har kendetegnet de første finanslove, som regeringen har stået for, er jo, at man lige nu sidder på alle landets uddannelsesinstitutioner – altså ungdomsuddannelser og videregående uddannelser – og skal prøve at udmønte de besparelser, som jo ikke er investeringer i nye kompetencer, men som er reduceringer i, hvad man har at gøre godt med, hvis man vil investere i børn og unges uddannelse i Danmark.
Og jeg synes, det rimer meget dårligt.
Helt galt gik det jo med det såkaldte uddannelsesloft, altså dér, hvor man ligesom synes, at nu er tiden kommet, hvor der skal lægges loft over uddannelser i Danmark.
Det gælder jo de her dobbelte uddannelser, som regeringen og en række forligsparter var meget imod.
Så skete der det, at statsministeren havde samlet sit disruptionråd, og så stod statsministeren foran Marienborg og sagde: »Den dér tanke om, at man får en given uddannelse, og så klarer man sig med den resten af livet, hører nok fortiden til.«
Det var nøjagtig samme dag, som man vedtog et forbud mod at folk, der har taget en bacheloruddannelse, kan få lov at tage en anden, medmindre de overhovedet ikke har beskæftiget sig med faget i 5 år.
Var det ikke på tide at gøre alle de flotte ord, parolerne om at investere i kompetencer, til virkelighed i den politik, regeringen fører?
Hvis den tid nærmer sig, står Radikale Venstre til rådighed for at samarbejde om det.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-17:
Danmark er en frontløbernation, vi skal vedblive at være en frontløbernation, og det er vi også, og det er jo bl.a. derfor, at vi i regeringsgrundlaget har sat det mål, at vi skal nå 50 pct. VE i 2030, som er en ambitiøs målsætning, og i øvrigt har genbekræftet ambitionen om at være uafhængig af CO2-udledende energiformer eller fossile brændstoffer i 2050.
Er der så et land, der når det i 2048?
Jeg kan bare sige, at det er en solid og en ambitiøs ambition, og den investerer vi også i.
Senest har jeg været glad for, at vi har afviklet den konkurrenceskadelige PSO og har kunnet gøre det på en måde, hvor vi fortsat har kunnet fastholde den grønne ambition og omstilling.
Uffe Elbæk (ALT), 2017-01-17:
Det er i hvert fald for mig bemærkelsesværdigt, at vi har en kommende, ny amerikansk præsident, som taler om sine allierede på den måde, han gør, og den eneste, han taler positivt om og gør det igen og igen, er Putin.
Det virker i hvert fald for mig som en rimelig ny måde at agere på som amerikansk præsident.
Det sidste spørgsmål kommer fra Alternativets medlemmer, og ikke overraskende bliver det et grønt spørgsmål.
Spørgsmålet er: Hvorfor investerer regeringen ikke mere seriøst i grøn omstilling i Danmark, så vi bliver det første land i verden, der opnår 100 pct. grøn omstilling?
Altså, hvorfor gør vi ikke Danmark til en frontløbernation på det her område og faktisk sætter nogle meget konkrete mål for, at vi vil være det første land, som er fuldstændig grønt?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-17:
Ja til det sidste, i den forstand, at det burde vi både før og under og efter det amerikanske præsidentvalg.
Det er jo så i øvrigt også et af de steder, hvor Donald Trump ligesom Obama peger på, at Europa burde løfte noget mere, hvis man f.eks. tager hele spørgsmålet om, hvor stor en del af forsvarsomkostningerne Europa selv løfter, og hvor meget vi i virkeligheden er afhængige af USA.
Det er også en dimension, vi kommer til at diskutere, når vi skal diskutere forsvarsforlig i Danmark senere på sæsonen.
Men derudover vil jeg sige, at jeg selvfølgelig også iagttager, hvad der sker, også i pressemøder, og det er i hvert fald åbenlyst, og det er til at få øje på, at stil og form er anderledes end det, vi har set før.
I sidste ende skal tingene jo bedømmes på indhold.
Præsidenten er ikke indsat endnu, så han er ikke præsident endnu, det er på fredag.
Der kører nogle kongreshøringer, som i hvert fald tegner en nuance på det her billede af det, man ellers via Twitter kan få indtryk af, og jeg synes, at vi skylder os selv og hinanden at se, hvordan de her ting lander.
I min optik er og skal USA fortsat forblive, kan man sige, Europas og dermed også Danmarks tætteste allierede.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-01-17:
Jeg har bemærket mig, at statsministeren har udskrevet valg – et rigtig vigtigt valg – nemlig skolevalget, hvor elever på landets folkeskoler skal diskutere politik og sætte kryds.
Og jeg vil gerne kvittere for, at statsministeren har kastet sig sådan ind i skolevalget.
Det er vigtigt, at man allerede i folkeskolen får demokrati og medbestemmelse helt ind under huden og får styrket evnen til at fremføre sine synspunkter.
Det vigtigste er jo ikke, om de stemmer på det ene eller det andet parti, om end vi nok hver især har et håb, det er langt mere vigtigt, at de lytter til debatterne, diskuterer politik og for første gang får lov til at snuse til et valg, hvor alle stemmer tæller.
Omkring 650 skoler deltager, og 62.000 elever fra skolernes ældste årgange får hver sin stemmeseddel, og selv om valget desværre ikke kommer til at betyde, at vi får en ny statsminister i Danmark eller et nyt flertal i Folketinget, er det et vigtigt valg, skoleeleverne står over for.
De har 20 emner på dagsordenen, og jeg vil gerne spørge statsministeren om netop et af de emner.
Det handler om skoledagens længde og antallet af elever i klasserne.
Alt for mange klasser har så mange elever, at det er svært at blive set af læreren.
140.000 elever oplever at sidde i klasser med mere end 25 elever, og rigtig mange klager over de lange skoledage, især den sidste time bliver meget lang og svær at lære noget i.
Jeg vil derfor gerne spørge statsministeren, om han vil være med til at skære ½ time af skoledagen for alle klassetrin og samtidig bruge de sparede penge til at lave et klasseloft på 24 elever.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-17:
Ja, jeg synes også, at det er en rigtig, rigtig fin tradition, der er startet med de her skolevalg.
Jeg ved jo ikke, hvordan det går den her gang.
Hvis man ser på det sidste skolevalg, vil man se, at der ikke kom nogen ny statsminister ud af det.
Det var blot relativt.
Men lad nu det være.
Altså: Jeg har sådan set den grundholdning, at vi nu skal stå vagt omkring den skolereform, der er aftalt, og som i øvrigt også skaber en betydelig grad af fleksibilitet.
Så hvis man går ind i det her spørgsmål omkring skoledagens længde, må man bare stilfærdigt konstatere, at der også med den nye skolereform er betydelige variationer i, hvordan det fungerer derude, og at der også er en forskellighed i den måde, man har tilrettelagt det på.
Jeg synes, at man i nogle bysamfund har været bedre til at planlægge det på en sådan måde, at man holder eftermiddage åbne i forhold til at have samspil med foreningslivet, hvor man måske andre steder har smurt det sådan halvlangt ud over hele ugen og har gjort det lidt sværere, og det synes jeg man skal arbejde med lokalt og finde den rigtige måde at tage skolereformen ned på.
Så i forhold til det der helt konkrete om, at vi skulle komme med et centralt indgreb, der hedder, at nu skal alle gå ½ time kortere tid i skole, end de gør i dag, og vi så skal investere pengene i lavere klassekvotienter eller i tolærerordning, må mit svar desværre blive nej.
Henning Hyllested (EL), 2017-01-17:
Men kan ordføreren oplyse mig om, hvad baggrunden er for, at man i forligskredsen har opgraderet omfartsvejen fra det oprindelige forslag fra Vejdirektoratet, som opererede med to realistiske forslag, benævnt A1 og A2, og så til en motorvejslignende motortrafikvej, hvor man så kan køre med 100 km/t.?
Det forekommer at være en voldsom opgradering på baggrund af en indstilling fra Vejdirektoratet, som sagde, at en motortrafikvej med to spor og en motortrafikvej med 2+1-spor sådan set var tilstrækkeligt.
Rasmus Prehn (S), 2017-01-17:
Fra socialdemokratisk side er vi rigtig glade over i dag at kunne førstebehandle anlægsloven om omfartsvejen ved Haderup.
Der er ikke nogen tvivl om, at det er en vej, som der har været meget stor efterspørgsel efter i ganske lang tid.
Det er sådan, at vi også fra Transportudvalgets side har været på besøg i området for at besigtige det, og vi kunne ved selvsyn se det store behov for anlæg af en ny vej.
Beslutningen om at undersøge baggrunden for at kunne bygge den her vej og indvirkningen på miljø og andet i form af en VVM-undersøgelse var noget, der blev sat i gang, da der var en socialdemokratisk regering.
Derfor er vi også glade for, at der nu er blevet fulgt op på det, og at der er fundet penge til at kunne igangsætte anlægget af den her omfartsvej vest om Haderup, som er en by, der ligger på strækningen mellem Skive og Herning.
Det er et sted, hvor der har været et rigtig stort behov for den her vej.
Jeg synes, det har været en fornøjelse også at se i høringssvarene, at der har været en tæt dialog med kommune, borgerforeninger og andre interessenter på området, og at man har prøvet at finde en god måde at løse det på, også i forhold til at sikre ordentlige vilkår for cyklister og andet.
Så der skal der være ros til Transportministeriet for, at man har håndteret det på fin og fornem vis.
Der er ikke nogen tvivl om, at det at anlægge en sådan 2+1-vej, hvor bilerne på skift har mulighed for at overhale, er en god og effektiv måde at anlægge en vej på.
Man får rigtig meget vej for pengene, når man anlægger på den her måde.
Fra socialdemokratisk side har vi også noteret os, at vi tit bliver kritiseret for, at vi kun vil have investeringer i jernbane, og det er vi jo sådan set stolte af.
Vi vil gerne investere i jernbane.
Det er noget, vi prioriterer højt, og kollektiv trafik er vigtigt.
Men her i dag er der jo et eksempel på, at vi også fra socialdemokratisk side husker at prioritere vejene de steder, hvor det giver god mening, og Haderup Omfartsvej er en vej, hvor det giver rigtig god mening at sikre større mobilitet og sikre, at man undgår noget af den trængsel, der er.
Det sikres også, at der ikke bliver helt den samme voldsomme trafik ind igennem en by som Haderup.
Det er kolossalt positivt, at man får taget et initiativ som det her, og fra socialdemokratisk side støtter vi det.
For vi er partiet, der både sikrer investeringer i kollektiv trafik og i vejene, så vi finder en fornuftig balance på det her område.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-17:
Jeg glæder mig til at se, hvad der bliver den næste innovative adgang til at stille spørgsmål her.
Nu har vi medlemmerne og ungdomsorganisationer.
Jeg kan i øvrigt oplyse, at min egen ungdomsorganisation, Venstres Ungdom, på det her punkt om de korte skoledage er tilbøjelige til at give spørgeren ret i de spørgsmål, der blev stillet til mig før omkring skoledagen.
Det er vist en af de mærkesager, de har med ud i valgkampen, og det er jo meget godt, for det viser, at politik kan flytte sig over tid med nye generationer.
Jeg synes, at man skal tage det meget alvorligt, hvis de politiske ungdomsorganisationer kommer og siger, at de gerne vil have nogle faste rammer ned over det her arbejde med, hvordan man fremmer demokrati- og folkestyreforståelse i skolerne.
Jeg kan ikke lige gennemskue implikationen i bare at svare ja på spørgsmålet, men det vil jeg gerne være åben over for.
Demokrati er jo ikke nogen naturlov.
Det er der, så længe vi vedligeholder det, og i den her omskiftelige tid, vi lever i, og det har jo også været et tema i mange andre spørgsmål i dag, er det en værdi, at vi passer på det danske folkestyre.
Så alt, der ligesom gør, at man ude i vores uddannelsesinstitutioner kan være åbne over for det, at man ikke på gymnasierne bliver berøringsangste for de politiske ungdomsorganisationer, at man i folkeskolen kan arbejde med demokrati, er jeg sådan set grundlæggende tilhænger af.
Så ved jeg ikke, om der også følger en bon med.
Så jeg må jo lige tage det lille forbehold, men jeg er i hvert fald positiv.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-01-17:
SF står bag den folkeskolereform, vi har lavet – det sluttede jeg faktisk mit spørgsmål nr. 2 med at understrege – men ligesom statsministerens egen minister på området er jeg sådan set optaget af de lange skoledage og af at lytte til de elever og forældre, der udtrykker bekymring, især fordi det er den svageste elev, der falder igennem.
Med mit sidste spørgsmål vil jeg gøre noget usædvanligt.
Jeg vil nemlig overlade mit sidste spørgsmål til SF Ungdom.
SF Ungdom er meget optaget af det her med skolevalget, og de problematiserer, og de kan jo se, at det er en forsøgsordning – der har været skolevalg i 2015 og nu her i 2017 – men de ønsker sammen med de andre politiske ungdomsorganisationer, at skolevalget skal gøres permanent.
Derfor vil jeg spørge statsministeren, om statsministeren vil være interesseret i at gøre skolevalget til en permanent ordning i stedet for en forsøgsordning.