Søren Pind (V), 2017-05-02:
Det er egentlig skægt, fordi den mekanisme, der gør, at man tiltror udpegningsudvalget at ville tænke på, hvad ministeren vil gøre, tiltror man ikke ministeren i forhold til Folketingets reaktion.
Det her er jo meget fintmasket.
Lige uden for den her dør, lige uden for til Venstre, står der, at kun den bliver minister, der forstår fuglenes sprog.
Jeg tror, at det er en meget modig minister – eller dumdristig minister – som bare kaster sig ud i det blå og afviser at godkende en universitetsformand.
Og det skal vi glæde os over, fordi det også vidner om, at vi har et solidt fundament, bl.a. her i Folketinget.
Så jeg er slet ikke bekymret for det skøn, som hr. Jacob Mark spørger til.
Tak for ordet.
Vi skal i dag diskutere og debattere målinger af studerendes trivsel på de videregående uddannelser.
Forslagsstillerne ønsker at pålægge regeringen, at den inden udgangen af i år igangsætter en tilbagevendende national undersøgelse af de studerendes trivsel på de videregående uddannelser.
Forslaget begrundes med, at der skulle mangle kendskab til effekten på de studerende af de seneste års omstruktureringer i det videregående uddannelsessystem.
Lad det være sagt, at jeg opfatter intentionen bag forslaget som sympatisk.
Jeg tror, at vi alle på tværs af partier er optaget af at sikre gode rammer for de studerende, om end tilgangen i sagens natur kan variere.
Trivselsmålinger er et glimrende kortlægningsværktøj til at få viden om, hvordan de studerende oplever deres studieliv og f.eks. deres stressniveau.
Når regeringen alligevel ikke kan støtte forslaget, skyldes det, at det foreslåede værktøj allerede findes.
Som andre uddannelsessteder er også de videregående uddannelsesinstitutioner lovmæssigt forpligtet til minimum hvert tredje år at få udarbejdet en skriftlig undervisningsmiljøvurdering.
Heri indgår ud over en kortlægning også krav om udarbejdelse af en handlingsplan og retningslinjer for opfølgelse.
Undersøgelserne måler på de studerendes trivsel med afsæt i de lokale studiemiljøer, og opfølgningen forankres efter min mening fortsat tilsvarende bedst lokalt hos institutionernes ledelse og i samspil med studievejledninger og de studerende selv.
Men selvfølgelig har vi som ministre og medlemmer af Folketinget brug for systematisk viden om effekten af de tiltag, som vi i fællesskab indfører.
Trivselsrelaterede spørgsmål om det faglige og sociale studiemiljø var da også en del af den nationale spørgeskemaundersøgelse 2016-2017 blandt aktive studerende og dimittender i regi af det såkaldte Uddannelseszoom.
Spørgsmålene blev formuleret i samarbejde med en referencegruppe med repræsentation fra institutionerne.
Trivselsrelaterede spørgsmål er dermed allerede en del af en central evidenopsamling.
Med forslaget lægges der op til yderligere undersøgelser oven i de eksisterende, og det vil jeg gerne advare imod.
I referencegruppeforløbet omkring Uddannelseszoom udtrykte flere institutioner en klar bekymring for, at flere undersøgelser kan føre til en evalueringstræthed, bl.a. med forringet svarprocenter til følge, og den bekymring deler jeg.
Frem for at indføre flere undersøgelser er regeringens forslag derfor i stedet at eventuelle yderligere trivselsspørgsmål inkluderes i næste spørgeskemaundersøgelse i regi af Uddannelseszoom, som forventes gennemført senest i 2018.
Og det er så igen med en forudgående inddragelse af referencegruppen.
Dagens debat giver mig så også anledning til at understrege, at en studerende selvfølgelig skal kunne bede om hjælp, hvis studielivsbetingelserne i en periode ser svære ud.
Her er Studenterrådgivningen en god mulighed med tilbud om gratis social, psykologisk og psykiatrisk rådgivning og behandling.
Men det hører altså også med til billedet, at en selvstændiggørelse hører med til det at være studerende.
Man skal som studerende være fagligt og mentalt rustet til det arbejdsmarked, der helst skulle følge i umiddelbar forlængelse af studietiden.
Voksne mennesker som studerende adskiller sig dermed som målgruppe fra elever i folkeskolen og på ungdomsuddannelserne.