Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-15:
Vores beslutningsforslag her handler om, at der er andre ændringer af kommunernes økonomi end den udligningsaftale, som primært Venstre og Socialdemokratiet lavede i maj måned.
Der er en ændring i, hvordan man opgør ældreudgifterne, og der er en ændring i, hvordan man måler, hvor mange der har en lang uddannelse, for udlændinge, og det medfører så en anden udligning, end man havde tidligere.
Det betyder jo så, at ændringen i udligning fra 2020 og fremad er større end den ændring, som alene ligger i selve udligningsreformsaftalen.
Det rammer en kommune som Lyngby-Taarbæk ret hårdt.
Umiddelbart ser de ud til at komme sådan relativt uskadt ud af udligningsaftalen, men bl.a. på grund af opgørelsen af udlændinges uddannelsesbaggrund mister de et større tocifret millionbeløb, og det betyder så, at de enten får enten højere skatter eller dårligere velfærd i deres kommune.
Det synes vi ikke er rimeligt, for vi synes jo, at sådan en kommune, som allerede betaler enormt meget i udligning, ikke skal udligne endnu mere, uden at der er noget fagligt belæg for, at de har flere penge til deres kommunale opgaver, end andre kommuner har.
Og ligesom vi talte om før, er der ikke noget belæg for, at Lyngby-Taarbæk eksempelvis skal aflevere mere i udligning, for der er ikke nogen analyser, der viser, at de skulle have en overfinansiering, og at de skulle have bedre råd til gode folkeskoler, end man har andre steder i landet.
Der er alle mulige historier og beretninger, men der er ikke lavet en ordentlig analyse, som begrunder, at man nu vil tage flere penge fra bl.a. Lyngby-Taarbæk Kommune, og så synes vi ikke, det er rimeligt, at man bare gør det, fordi man ikke kan lide den kommune og har mere sympati for andre kommuner, som man hellere vil give penge til.
Derfor har vi fremsat det her forslag.
Så hører jeg jo godt argumentet, hvor der er nogle, der siger, at det hele tiden har været meningen, at de her ordninger skulle udløbe, og det er også rigtigt.
Det har ikke noget med udligningsaftalen at gøre, men vi synes, at man burde have tænkt det ind i udligningsaftalen.
Så synes jeg også, at ministerens tilgang til det her, som er at sige, at lige præcis det her element synes vi skal være på en bestemt måde, er forkert.
For udligningsordningen består af så mange elementer, at det er blevet helt irrelevant, hvad det enkelte element egentlig udgør af tilskud.
Vi er langt forbi det punkt, hvor man kan sidde og sige, at man skal have præcis så og så mange penge pr. studerende, pr. handicappet, pr. ældre osv.
Og der betyder det jo så bare, at der er nogle kommuner her, som kommer til at blive straffet endnu mere, end der ellers var lagt op til i regeringens udligningsreform, og vi synes, det er urimeligt, at når de så hæver skatten – når de er nødt til at hæve skatten – og får lidt flere penge i kommunekassen, bliver de også udlignet af den ekstra skat.
Så det er ekstra skat til borgerne i Lyngby-Taarbæk med ekstra skat ovenpå.
Det har vi lidt svært ved at se det rimelige i, og det er derfor, vi fremsætter det her forslag, hvor vi siger, at som minimum må det række med den udligningsreform, som Venstre og Socialdemokratiet og et par andre partier har indgået, og så må det også være nok med det.
Det kan ikke være rigtigt, at man skal straffes dobbelt, så man skal betale en ekstraregning, og når man så forsøger at betale den og er nødt til at hæve skatten, bliver man straffet endnu mere, og det er derfor, vi har det her forslag.
Det synes vi godt at man kunne unde f.eks. en kommune som Lyngby-Taarbæk, hvis der skulle være noget rimelighed til, men jeg har noteret mig, at der er en ret lille opbakning til det her i Folketingssalen, og det skuffer os, men det kommer ikke bag på os, for vi ved jo ligesom godt, at der har været en reform her, som gik ud på at tage fra nogle bestemte kommuner.
Men vi synes, det er ærgerligt, at man har den tilgang til det.