runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2021-01-13:
Først og fremmest tak til dem, der lavede borgerforslaget, for det gjorde, at vi fik lov til at debattere det her.
Også tak til ministeren for at indkalde Folketingets partier til at tage del i drøftelsen samt for, at vi fik landet en aftale.
Altså, vi skal jo fejre de ting, vi er enige om.
Det er jo ikke så tit, det sker.
Det er vigtigt, når man får taget nogle æg ud og frosset ned på grund af sygdom, at man ikke oplever, at de bliver destrueret efter 5 år.
Jeg synes også, det er rigtig godt, og vi støtter fuldt ud, at den her sag bliver hastebehandlet, så vi sikrer, at de æg, der ellers ville blive destrueret, men som nu er suspenderet indtil den 1. februar, stadig væk er der, altså at vi kan komme før det.
Jeg har haft kontakt med rigtig mange kvinder, der siger: Mine æg bliver destrueret, hvis vi ikke får gjort noget nu.
Derfor bakker vi fuldstændig op om lovforslaget.
Nu har vi jo diskuteret social freezing, og jeg kan også se, at hr. Peder Hvelplund har trykket sig ind og nok vil spørge til det.
Vi skal passe på, at vi ikke laver et kunstigt samfund, hvor vi tvinger folk til at sige: Jeg venter.
For vi ved også, at med hensyn til fertiliteten er det jo ikke ægget, der bestemmer, om man får barnet.
Det er ens fertilitet.
Så vi er imod social freezing, og derfor er vi glade for den aftale, der ligger, og derfor støtter vi fuldt op om forslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2021-01-13:
Det er egentlig til den der bemærkning om, at der er nogle, der vælger at gøre det af lyst.
Derfor vil jeg egentlig godt høre, hvad ordføreren baserer det udsagn på.
For når vi ser på, hvad både Det Etiske Råd anbefaler; når vi ser, hvad international forskning viser; når vi ser på, hvad erfaringerne er fra andre lande, så er det jo ikke noget, man bare gør af lyst, for det er jo ikke ukompliceret at få taget æg ud og få frosset dem ned.
Der er ikke nogen sikkerhed for, at det lykkes.
Det er en temmelig alvorlig og kompliceret proces at skulle igennem, hvor man betaler en stor omkostning både fysisk, mentalt og menneskeligt.
Så hvad baserer ordføreren det udsagn på, altså at det er noget, man bare gør af lyst?
Stinus Lindgreen (RV), 2021-01-13:
Ja, jeg er fuldstændig enig.
Der er også visse dilemmaer her – det hørte jeg min kollega fru Liselott Blixt sige, og det hørte jeg også hr. Peder Hvelplund erkende – som vi skal tage alvorligt.
Men ja, der er en skævhed, som jeg synes vi skal have gjort noget ved.
Liselott Blixt (DF), 2021-01-13:
Jeg vil sige til hr. Hvelplund, at vi er ved at få et mere og mere kunstigt samfund.
Kvinder gør alt muligt ved sig selv for at se yngre ud for at kunne være med i dagen og vejen, for at sikre sig en karriere, for at sikre alt muligt.
Og et firma kan tilbyde dem et rigtig godt job, som de gerne vil have, og fra firmaet kan man sige, at vi fryser dine æg ned, hvis du bliver her.
Og det ved vi netop fra andre lande at store virksomheder gør.
Så presser man nogle kvinder til at sige, at selvfølgelig vil jeg have det her job, og så fryser jeg også mine æg ned.
Lad os nu prøve at lade være med at blive så kunstige.
Der er en natur, der betyder noget, og det er den, vi holder os til.
Nu skal vi lige passe på: Det er ikke hele Det Etiske Råd, der mener det samme.
Ordføreren spørger om Dansk Folkepartis holdning.
Den har jeg forklaret.
Vi laver et mere og mere kunstigt samfund.
Det er kunstigt at sige, at man som rask kvinde på 20 år får nedfrosset æg, fordi man så, hvis man måske bliver syg eller noget andet, har nogle æg.
Det er for kunstigt, og det bryder vi os ikke om, og det er begrundelsen.
Det har ikke noget med ulighed at gøre.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-01-13:
Mange tak.
Vi havde jo for en måneds tid siden en god debat om det borgerforslag, der satte den her problemstilling på dagsordenen, og i lyset af den er det jo dejligt, at vi nu skal førstebehandle det lovforslag, der indfrier i hvert fald en del af dette borgerforslag.
Jeg kan sagtens forstå, hvor vigtigt det er for de par, der kæmper med barnløshed, at de også skal kæmpe med en lidt arbitrær tidsgrænse, for området har jo været præget af en mærkværdig skelnen mellem mandlige og kvindelige kønsceller.
At udtage æg til fertilitetsbehandling er ikke en simpel procedure.
Derfor skal de naturligvis gemmes længst muligt, så længe det er sundhedsfagligt forsvarligt, og det er derfor rigtig godt, at vi nu ophæver grænsen på 5 år og i stedet lader opbevaring afhænge af kvindens alder.
Og da man i Danmark kan modtage fertilitetsbehandling, til kvinden fylder 46 år, er det en helt naturlig grænse at sætte.
Det er glædeligt, at man på den måde undgår at destruere æg, der sagtens kan anvendes.
Som min ordførerkollega allerede har påpeget, omhandler lovforslaget kun de æg, der er udtaget på medicinsk indikation.
I Radikale Venstre er vi enige i denne første prioritering, men vi er åbne for at se på, om der skal ske yderligere ændringer.
Men den debat må vi jo bare tage.
Under alle omstændigheder bakker vi i Radikale Venstre op om lovforslaget.
Jeg skal også hilse fra min kollega fra SF, fru Kirsten Normann Andersen, og sige, at de også bakker op om lovforslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2021-01-13:
Tak for det, og tak for en god ordførertale.
Jeg er glad for at høre de positive betragtninger, i forhold til at vi kan se på det her efterfølgende.
Derfor vil jeg egentlig bare høre ordføreren, om ordføreren også er enig i den principielle betragtning, at det er mærkeligt, hvorfor der er en kønnet ulighed i lovgivningen, i og med at vi jo ikke spørger mænd om, hvorfor de ønsker at få frosset deres sæd ned, men det gør vi så i forhold til kvinder.
Mænd kan så ovenikøbet få lov til at testamentere det videre.
Altså, mandligt kropssekret er åbenbart af en større værdi, end kvindens æg er.
Men er ordføreren enig i, at der er en principiel ulighed dér, vi skal have kigget på?
Liselott Blixt (DF), 2021-01-13:
Jeg synes, det er noget fjolleri at tale udenom, fordi der nu kommer et forslag.
Vi har i Dansk Folkeparti haft en stribe forslag, der netop skulle være med til at opbygge, at vi kunne have en tryg hjemmepleje, så man ikke blev udsat for nogle af de ting, vi oplever.
Når vi så kommer med et enkelt forslag, er det ikke stort nok, fordi der skal mange flere ting til, men når vi kommer med et større forslag – der kommer et til behandling bagefter – er det garanteret for stort og koster rigtig mange penge.
Det er hele tiden modsatte svar, ministeren giver.
Hvorfor er det ikke simpelt hen bare at sige: Det burde være sådan i alle kommuner?
Man kunne jo starte med at sige: Jeg sender et hyrdebrev ud til alle kommunerne om, at de skal bede om det.
Var det ikke noget?
Magnus Heunicke (S), 2021-01-13:
Hvis det er det, som den her arbejdsgruppe ender med at foreslå, så lad os se på det.
Jeg kan sige, at partierne er indkaldt til et møde i morgen.
Jeg mener, at det er i morgen, at vi har et møde som opfølgning på ældretopmødet sammen med FOA, Ældre Sagen og KL, hvor de forskellige spor for opfølgningen bliver gennemgået med ældreordførerne.
Jeg ser meget frem til det møde.
Der bliver man også orienteret om, hvordan de arbejder på de her områder, og de vil komme med nogle konkrete anbefalinger.
Der er det vigtigt, at vi lytter til dem, der har fingeren på pulsen og har ansvaret derude.
Magnus Heunicke (S), 2021-01-13:
Lige præcis priselementet i det er noget af det, som den her arbejdsgruppe, som er nedsat, skal vurdere.
Den arbejdsgruppe har altså til formål at vurdere helt generelt, hvordan vi sikrer en bedre rekruttering til ældre- og plejeområdet med en stærkere, men også en større tiltrækning af de rette mennesker med de rette værdier og de rette kompetencer.
Og hvad vil det koste økonomisk, og hvad kan man indhente af erfaringer?
Hvad er der af erfaringer herfra, og hvad har vi af erfaringer fra andre sektorer?
Og det arbejde er sat i gang.
Og jeg mener, at det vil være klogest, at vi lige afventer, hvilket resultat der kommer af det arbejde.
Birgitte Vind (S), 2021-01-13:
Jeg er nødt til lige at gentage noget af det, ministeren sagde.
Det her med i sig selv at indhente en straffeattest er jo ikke nok til at undgå brodne kar.
Så der er flere håndtag, der skal trækkes i, og jeg synes, det er at overfortolke det, når man siger, at vi ikke vil gøre noget, at vi ikke tager det alvorligt.
Jeg siger netop, at vi vil følge den her udvikling meget nøje, og at vi i 2019 har været med til her i salen at sige, at det nu skal være muligt for kommunerne at indhente straffeattester også på ældreområdet – vi følger udviklingen tæt.
Karina Adsbøl (DF), 2021-01-13:
Jamen det nytter jo ikke noget at følge udviklingen tæt, når man kan se, at kriminelle, der er dømt, de brodne kar, kan fortsætte med at arbejde ved en privat leverandør eller andre steder, hvor der ikke indhentes en straffeattest.
Grunden til, at det også skal være en offentlig straffeattest, er jo altså, at den går længere tid tilbage end den private straffeattest.
Vil den socialdemokratiske ordfører afskaffe børneattesterne?
Synes man, de er et godt værktøj til at forebygge, at pædofile arbejder med børn?
Hvorfor synes man så ikke, at det her er et godt værktøj i forhold til at forebygge overgreb mod ældre?
For jeg ved ikke, om den socialdemokratiske ordfører ikke har fulgt med.
Jeg nævnte også et eksempel til ministeren her fra august 2020, og der er masser af eksempler, hvis man læser dagens aviser, og det er heller ikke lang tid siden, at en pædagog blev filmet i at slå en handicappet borger, og der kommer en retssag her i januar.
Så jeg ved ikke, hvor den socialdemokratiske ordfører befinder sig henne.
For hvis man læser aviserne, kan man se, at eksempler jævnligt popper op.
Men jeg vil egentlig spørge om noget, for grunden til, at det blev en mulighed at indhente offentlige straffeattester, var jo Dansk Folkeparti, og at vi havde debatteret de her forslag.
Men det, der også er i det, er, at det stadig væk er en »kan«-bestemmelse, og den anden del af det er jo, som jeg tidligere har sagt under den her debat, at private leverandører ikke har samme mulighed for at indhente offentlige straffeattester; og samtidig siger den socialdemokratiske ordfører, at det vil man ikke være med til.
Jeg må bare sige: Jeg er dybt forundret.
Liselott Blixt (DF), 2021-01-13:
Jeg synes, at når man stiller en minister et spørgsmål eller kommer med et forslag, får man ofte en rigtig lang tale om en hel masse ting og alligevel ingenting.
Ministeren blander det sammen.
Ministeren kigger ikke på de erfaringer, man har på børneområdet.
Der skulle jeg indhente en børneattest.
Vi har haft børneattester på børneområdet i rigtig mange år.
Er det fuldstændig ligegyldigt?
Ville det have været bedre, at man der så på ansættelsessamtalen, som ministeren var inde på?
Ministeren taler om, at vi mangler personale.
Er det derfor, ministeren er bange for, at vi stiller nogle krav?
For det kunne jo være, at vi ad den vej kunne luge nogle ud.
Og det er for at sikre vores ældste medborgere.
Så siger ministeren, at man også skal være klar til at sætte økonomi af til det.
Det her koster jo ikke penge.
Det vil jeg gerne have ministerens svar på, for hvad koster det her forslag om at sige til kommunerne, at det skal være en pligt?
Magnus Heunicke (S), 2021-01-13:
Den har kun været i gang i nogle få måneder, og det har været under en epidemi, så jeg ved ikke præcis, hvad der er sket ovre i det område med ansættelser.
Så ser vi på, hvad de anbefaler at vi gør på det område her, men samtidig også erkender, og det er jeg glad for at ordføreren også bekræfter, at det ikke er det her, som vil være garantien imod det, vi så i TV 2-dokumentaren, eller de andre ting, som vi har set og er blevet forfærdet over i de seneste måneder.
Karina Adsbøl (DF), 2021-01-13:
Tak for det.
Altså, jeg er jo noget uforstående over for, at ministeren ikke kan støtte det her gode forslag, for det er jo sådan i dag, at der er en »kan«-bestemmelse i forhold til at indhente straffeattester, og det vil sige, at det ikke er en »skal«-bestemmelse.
Vi ønsker jo i Dansk Folkeparti, at det skal være en »skal«-bestemmelse, også i forhold til at indhente de her offentlige straffeattester.
Jeg rettede henvendelse til ministeren i august, netop fordi Ekstra Bladet havde kørt en række artikler, bl.a. omkring en ældre dame, som havde brug for pleje og omsorg, og overskriften var: Min mor fulgte tyveriet med øjnene.
Det var jo netop en social- og sundhedshjælper, der her stjal fra den ældre dame, som så kunne følge det her tyveri med øjnene.
I ministerens svar sagde ministeren, at det ikke var sådan, at private leverandører kunne indhente offentlige straffeattester, at det kan de simpelt hen ikke i dag, og ministeren svarede så også, at det ville man kigge på i august.
Og nu kan jeg så konstatere, at ministeren ikke synes, at man skal støtte det her forslag.
Magnus Heunicke (S), 2021-01-13:
Det viser nok også meget godt, at uanset hvad er det jo sådan, at en straffeattest helt klart – helt klart – kan være relevant at indhente, men ikke kan stå alene og desværre heller ikke kan være nogen garanti for, at vi så har sikkerhed for, at der ikke er brodne kar i ældreplejen.
Karina Adsbøl (DF), 2021-01-13:
Jamen derfor er det jo endnu mere uforståeligt, at ministeren siger, at det vil man ikke tolerere, hvis det sker, når ministeren samtidig ikke vil være med til at sætte ind, i forhold til at det skal være obligatorisk at indhente offentlige straffeattester.
Altså, ministeren må da anerkende, at det er et forebyggelsesværktøj – et forebyggelsesværktøj, som netop kan stoppe nogle af de brodne kar fra at få ansættelse igen, herunder også ansættelse i privatsektoren.
For der gælder forskellige regler, også på det her område, for det offentlige og for det private.
Magnus Heunicke (S), 2021-01-13:
Jamen det, der skal gøres, er jo, at der skal ske en styrkelse af rekrutteringsarbejdet og en styrkelse af fastholdelsesarbejdet, og der må man bare sige, at når vi ser på primært ældreområdet i årene fremover, står vi med en kæmpestor udfordring, nemlig at vi har brug for mange flere, i titusindvis af medarbejdere, så derfor skal det være en attraktiv og god arbejdsplads og ikke en arbejdsplads, hvor der er nedskæringer, og hvor der er en dårlig kultur.
Det tror jeg er kernen i det, altså at gøre det attraktivt for mennesker med en sund kultur at søge job dér.
Mette Thiesen (NB), 2021-01-13:
Tusind tak.
Jeg bliver nødt til lige at stille et spørgsmål til ministeren, fordi ministeren står her og siger, at en straffeattest er et tegn på et øjebliksbillede.
Derfor giver det simpelt hen ikke nogen mening, at man ikke vil bakke op om, at de selvfølgelig skal have en ren straffeattest.
På det område har man børneattester som noget ganske naturligt.
Hvis du skal arbejde med børn, skal du selvfølgelig have en ren børneattest.
Det er ganske naturligt.
Nogle af de eksempler, der er nævnt specifikt i det her beslutningsforslag, er folk, der har en dom i forvejen, der har begået bedrageri, der har slået ældre mennesker og alt muligt andet.
Det vil man jo kunne fange lynhurtigt, hvis man indhenter en straffeattest.
Jeg kan simpelt ikke forstå det.
Hvorfor vil Socialdemokratiet og hvorfor vil ministeren ikke bakke op om, at man selvfølgelig skal have en ren straffeattest, hvis man skal tage sig nogle af de mest udsatte borgere i deres eget private hjem?
Magnus Heunicke (S), 2021-01-13:
Men når det er et øjebliksbillede, hvad vi så er enige om at det er, så er det jo netop også noget, som ikke skal give nogen falsk tryghed, og det er netop det, som er helt afgørende.
Jeg vil appellere til, at man nu lader den arbejdsgruppe med FOA og KL og uddannelsesstederne, centrale parter på området, undersøge det her.
Lad os nu samle erfaringerne, og lad os få det her undersøgt.
Hvad de så indstiller, er jeg meget, meget klar til at lytte til, men jeg tror, det er helt afgørende, at vi også erkender her fra Folketingets side, at der ikke findes ét værktøj, som man kan bruge og så sige, at det her problem bare er løst.
Det findes der ikke.
Det her værktøj vil heller ikke være det, som vi kan bruge og så sige, at det her problem er elimineret og er løst.
Det vil ikke være muligt at få.
Offentlige straffeattester går jo 10 år tilbage; private straffeattester går 5 år tilbage.
Der er mange ting, som gør, at man ikke ville kunne fange alt.
Mette Thiesen (NB), 2021-01-13:
Men når man ansætter en person, som skal tage sig af ældre mennesker – det kan være ældre mennesker med demens, det kan være ældre mennesker, der er så plejekrævende, at de bor i en plejebolig, men det kan også være ældre, der skal have folk hjem i deres eget private hjem, så synes jeg da, det er ganske naturligt, at de ikke må have en dom for at have bedraget, stjålet, truet, begået vold.
Mener ministeren reelt set ikke, at det her er et af nogle ret gode greb til at sikre de ældre mennesker?
Peder Hvelplund (EL), 2021-01-13:
Men jeg forstår bare ikke, hvorfor det ene udelukker det andet.
Altså, det dilemma kan alle kvinder jo stå i, uanset af hvilke årsager man vælger at få udtaget æg.
Der kan være mange grunde til, at man gør det, og jeg har bare svært ved at forstå, hvorfor vi skal ind og motivforske, i forhold til hvorfor de vælger det.
Hvorfor ikke give dem den frihed og så gøre alt det andet samtidig med?
For det er jeg jo fuldstændig enig med ordføreren i.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-01-13:
Værdien af uddannelser er jo noget, som ordføreren og jeg deler viden om, for vi plejer jo også at stå her i andre sammenhænge, men med en anden ministerkasket.
Så jo, i høj grad er det at investere i mennesker i en krisetid, det at ville uddannelse, det at se på, hvordan vi bringer folk videre fra en situation, der kan virke ret desperat for mange, helt afgørende, og derfor er alle gode idéer også velkomne, i forhold til hvordan vi faktisk får taget hånd om den svære situation, mange af de her mennesker står i.
Det er allerede på bordet, hvordan vi kan målrette de her indsatser til de brancher, hvor der er ekstraordinær mangel på arbejdskraft.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-01-13:
Tak, og tak til hr. Peder Hvelplund for spørgsmålet.
Det, hr. Peder Hvelplund nævner, er jo social freezing, og jeg har på Venstres vegne tidligere udtalt mig om, at det som sådan ikke er noget, vi er imod.
Det kan godt være, at vi på længere sigt kommer til at tage en ny diskussion omkring det her, og at vi på længere sigt kommer til at se anderledes på det, man lige nu er det altså afgørende vigtigt for mig at sige, at jeg faktisk gerne vil tage fat nede om roden ved det her.
Jeg vil faktisk gerne tage fat i, at der står nogle kvinder og par, som efter 8-10 års lange forløb med store konsekvenser for parforhold, for omgangskreds, for arbejdsliv alligevel ender med barnløshed.
Det er der, jeg gerne vil tage fat.
Og så må hr. Peder Hvelplund jo tage fat på nogle andre problematikker.
Jeg vil egentlig hellere tage fat om roden, for der er kvinder og par, også dem, vi ville tro var veloplyste og veluddannede og alle de ting, som alligevel tager nogle beslutninger, som får fatale konsekvenser for deres fremtid.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-01-13:
Tak for spørgsmålet, og også tak for at bringe nogle af de her mennesker helt ind i Folketingssalen.
Jeg har også haft en dialog igennem nogle af de sværeste stunder i de senere uger og måneder med folk, der er påvirket af den her situation.
Jeg kender dem som driftige, hårdtarbejdende mennesker, der rigtig gerne vil klare sig selv, og derfor er det selvfølgelig også et politisk ansvar at sørge for, at der er nogle rammer, hvor man faktisk har mulighed for at bevæge sig et sted hen, hvor der også er et fundament for lige præcis det, og derfor er uddannelse en del af svaret for nogle af de her grupper.
Jeg vil nødig stå og sagsbehandle på enkeltsager som denne her med Peter, der er far til fire, men som overordnet betragtning, jo, så er det så klart regeringens holdning, at uddannelse er en del af svaret, og vi har også meget stor forståelse for, at man kan være i en situation i livet, hvor det ikke er rentabelt at gå tilbage på su'en og på skolebænken i den form, men hvor der skal noget andet til, og derfor er de her redskaber jo netop også i spil.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-01-13:
Jeg er med på, at vi ikke skal stå her og sagsbehandle enkeltsager.
Selvfølgelig skal vi ikke det, men vi har et erhverv, som er forsvundet over ganske få måneder, og vi har en hel masse mennesker, som har været beskæftiget i det erhverv.
Kan vi så ikke blive enige om, at det erhverv er forældet, at de kompetencer, som man skulle bruge for at få job der, rent faktisk er forældede, fordi de ikke kan komme i brug i Danmark i dag, og hvis vi derfor kan definere det at have været i det erhverv som forældet, så vil man også kunne komme ind under voksenlærlingeordningen helt generelt?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-01-13:
Jeg synes, at alt, hvad vi overhovedet kan diskutere af sikkerhedsnet og hjælpende hænder i forhold til både den her branche og alle andre, der mister arbejdet i lyset af corona, er det på sin plads at drøfte.
Jeg er meget glad for – og nu er jeg jo kun privilegeret vikar – at jeg står i nogle sko af en beskæftigelsesminister og en ordførerkreds, som faktisk har taget ansvar for det her med uddannelsespenge for over 1,4 mia. kr. ekstra til lige præcis det her område over de sidste 8 måneder.
Jeg vil nødig ind og sige, at landbruget er forældet i Danmark, for det mener jeg bestemt ikke det er.
Vi har heldigvis stadig væk et meget stærkt, et meget stort og et meget dygtigt landbrug i Danmark på nogle rigtig vide strækninger.
Men selvfølgelig er der noget særligt gældende, når det gælder minkbranchen.
Det er også allerede afspejlet i nogle af de her indsatser, og jeg deler i høj grad ambitionen om, at uddannelse er svaret for mange af de her mennesker.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-01-13:
Jeg har hørt fra en Peter, som i 11 år har arbejdet som uddannet landmand med mink, med at udvikle minkfoder med henblik på at forbedre pelskvaliteten.
Hans arbejdsplads er nu lukket, hans erhverv er de facto afskaffet i Danmark.
Peter vil gerne være elektriker, og han er 34 år, så han siger, at han jo sådan cirka har 35 år tilbage på arbejdsmarkedet.
Han har fire børn og er et sted i livet, hvor det med at gå tilbage på en regulær uddannelse på de ydelser, man får der, ikke rigtig er realistisk, og det er jo sådan set i princippet for sådan nogle som ham, man skabte voksenlærlingeordningen.
Men selv om hans erhverv i praksis er forældet, fordi minkerhvervet i dag er forældet i Danmark, så ville han ikke efter reglerne kunne tælle med.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om vi ikke kunne blive enige om at definere hans erhverv som forældet og dermed give ham muligheden for at komme på den voksenlærlingeordning, der er, så han rent faktisk kan komme i gang med at blive elektriker og ikke skal gå og vente flere år på, at hans uddannelse med den terminologi, der er i dag, og med de regler, der i dag, reelt bliver forældet.
Anni Matthiesen (V), 2021-01-13:
Tak for det, formand.
Det første spørgsmål lyder: Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt og rimeligt, at kravet om certificerede rådgivere på byggeprojekter – på grund af tårnhøje opkrævninger – tvinger både private borgere og virksomheder til helt at opgive projekter, der ellers skulle bidrage til både udvikling og vedligeholdelse?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-01-13:
Tusind tak for spørgsmålet.
Der er ingen tvivl om, at certificeringsordningen for brandrådgivere og statikere har været en stor forandring for byggeriet, hvor både rådgivere og kommuner har skullet vænne sig til nye roller i den tekniske byggesagsbehandling.
I lyset af det er det en prioriteret opgave i Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen at følge ordningen tæt og løbende evaluere den, ligesom det er tilfældet med bygningsreglementet og de dertil hørende vejledninger, der bliver tilpasset efter behov.
Det er min forventning, at styrelsen i samarbejde med relevante parter vil finde et passende dokumentations- og kontrolniveau, den forener hensynene til høj sikkerhed og administrative byrder.
Hensigten med certificeringsordningen er, at der opleves en mere ensartet efterlevelse af de tekniske bestemmelser for brand og konstruktioner på tværs af kommunerne, og det vil på sigt i hvert fald komme både borgere og virksomheder til gavn.