runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-31:
Det signal, jeg har sendt til mine ministre, er, at de skal opretholde en god og tæt dialog med de nordatlantiske medlemmer i alle spørgsmål, som har en nordatlantisk vinkel.
Er det så det samme, som at jeg har sagt til dem, at de ikke må træffe beslutninger, uden at der er enighed med de nordatlantiske mandater, eller noget sådant?
Nej, det har jeg ikke gjort, ligesom jeg jo heller ikke har gjort det i forhold til alle andre folketingsmedlemmer, når vi nu taler om, at alle er ligeværdige.
Jeg vil tro, at alt, hvad vi diskuterer her i Folketinget, forekommer at være relevant for alle.
Og hvis man er et Enhedslistemedlem, valgt på Fyn, eller en konservativ, valgt på Fyn, eller en Venstremand, valgt på Fyn, så vil man mene, at hvis der er et anliggende omkring den vestfynske motorvej, har det relevans, men det fører jo ikke til, at vi så udstyrer trafikministeren med et pålæg om, at vi kun kan mene noget om den vestfynske motorvej, hvis alle, der er valgt på Fyn, er taget i ed. Derfor må man jo også ligesom vælge.
Altså, hvis man vil det ligeværd, er det jo også et ligeværd, og ud over at de nordatlantiske medlemmer så er valgt i Grønland henholdsvis Færøerne, er de nordatlantiske medlemmer jo også politiske og afspejler en ideologi og nogle holdninger.
Så det her har jo mange aspekter, ligesom jeg har hørt hr. Sjúrður Skaale argumentere nuanceret i forhold til det, fru Aaja Chemnitz Larsen siger, nemlig en reservation over for at bruge sit mandat til at søge indflydelse på ting, som i virkeligheden set med hans øjne er danske i deres kontekst.
Så jeg vil ikke stå her og bare love, at hver gang noget har en grønlandsk vinkel, skal jeg og fru Aaja Chemnitz Larsen være enige, for at vi kan træffe en beslutning.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-31:
Mange tak til statsministeren.
Jeg synes i virkeligheden, at statsministeren selv argumenterer for en dialog, og et forlig er selvfølgelig en forhandling, det er en dialog, og derfor kan regeringen netop ikke sidde og tage en beslutning, dagen før forligskredsen har drøftet det, og før man har lyttet til, lige præcis hvad det er, de nordatlantiske medlemmer har at sige.
Jeg tænker, at hvis man netop tager udgangspunkt i den her ligeværdighed, handler det om at sidde med og være med i den her dialog, være med i den her forhandling på de områder.
Jeg synes, der er en underliggende præmis om, at vi ikke er fair, at vi ikke er retfærdige i det fokus, som vi har.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-05-31:
Tak for det.
Forvaltningsretten er jo det, der er i spil i den her sag, som også den tidligere spørger spurgte ind til, og den gør klart, at man ikke må sætte ret over skøn.
Ombudsmandens undersøgelse af sagen viste, at det jo var det, som udlændingeministeren gjorde.
Så jeg er nødt til at spørge, om statsministeren anerkender, at det er det grundlæggende forvaltningsretlige princip om ikke at sætte ret over skøn, der blev brudt her.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-31:
Man kan kalde det et principielt spørgsmål, men man kan også sige, at det jo er et spørgsmål, som jeg slet ikke på nogen måde kan forestille mig at jeg kommer til at forholde mig til i virkelighedens verden.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-05-31:
Altså, nu spørger jeg jo ikke til en bestemt sag, men til det helt principielle, om en minister i statsministerens regering, som bryder ministeransvarsloven ved med åbne øjne at bryde dansk lovgivning, kan få lov at sidde der.
Det er jo et principielt spørgsmål, som jeg ikke mener det er for meget forlangt at statsministeren svarer klart på her fra Folketingets talerstol.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-31:
Jo, og det er jo spændende
Jeg har selvfølgelig henvist til tidligere eksamenssituationer i mit liv, og vi kan så også genopføre nogle juraeksamener.
Det er ret enkelt, hvad det er for en lovgivning, vi har i det her land omkring ministeransvar m.v.
Når de spørgsmål overhovedet stilles nu, er det jo, fordi de har det spekulative tilsnit, at man ligesom gør sig nogle forskellige overvejelser, og så kan man holde det her varmt.
Må jeg ikke bare sige, for det er jo det, sagen handler om, at jeg har fuld tillid til min integrations- og udlændingeminister, fuld tiltro.
Jeg er bekendt med, at Ombudsmanden har udtalt en kritik af den måde, et område blev administreret på, og jeg er også fuldstændig bekendt med, at ministeren har taget det til efterretning og i øvrigt i morgen stiller sig til rådighed for et samråd.
Jeg synes, det er den rigtige måde at håndtere den her sag på.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-05-31:
Tak for det.
Det går på, at hvis der opstår en situation, hvor en minister bryder ministeransvarsloven ved mod bedre vidende at bryde dansk lovgivning, kan den minister så fortsætte i statsministerens regering?
Ja eller nej?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-31:
Tak for det.
Jeg vil gerne kvittere for den positive reaktion, den forventeligt positive reaktion, og også meldingen om smidig proces i Folketinget.
Belært af alle erfaringer skal jeg ikke foregribe begivenhedernes gang, for vi er Folketingets tjenere, og vi fremsætter det her lovforslag på fredag, og vi anmoder så ydmygt om, at man dispenserer fra Folketingets Forretningsorden, så det kan førstebehandles, men det bestemmer Folketinget, ligesom Folketinget også suverænt bestemmer, hvordan man så i øvrigt kan processe det her lovforslag.
Regeringen stiller sig til rådighed, fordi vi lytter, og jeg lytter, og jeg lytter også til mig selv, og det forslag, vi nu fremsætter, er et forslag, som jeg i hvert fald også selv tidligere har haft, og som jeg i en tidligere regering tidligere i dette folketingsår forsøgte at få et flertal for.
På det tidspunkt lod det sig ikke gøre, bl.a. på grund af stærk socialdemokratisk modstand, men er det forvandlet nu, er det kun godt.
Peter Skaarup (DF), 2017-05-31:
Tak for det.
Vi ville fra Dansk Folkepartis side omkring det lovforslag, der er blevet annonceret fra regeringens side, om romaer og det problem, den udfordring, det udgør i vores byer i øjeblikket, sige, at vi synes, det er godt, at regeringen har lyttet.
Fra morgenstunden var det Københavns overborgmester, Frank Jensen, der fortalte om sin vurdering af problemet, et problem, han ønskede hjælp til, og vi har her under debatten forfulgt emnet og har konstateret, at både Socialdemokraterne og regeringen nu er indstillet på, at der skal ske noget.
Vi synes, det er meget, meget positivt, at der kommer til at ske noget.
Om det er nok, er vi så noget mere i tvivl om, men vi skal i hvert fald tage de skridt, der er nødvendige, og der håber vi på, at Folketingets partier kan være med på at behandle de lovinitiativer hurtigt og meget gerne i løbet af den næste uge eller to eller tre, altså så hurtigt som overhovedet muligt, med henblik på at give de redskaber til myndighederne, som er akut nødvendige, for at vi kan løse den her problematik.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-31:
Altså, jeg har fuld tillid til min udlændinge- og integrationsminister.
Jeg er bekendt med Ombudsmandens udtalelse.
Jeg har her refereret udlændinge- og integrationsministerens øjeblikkelige reaktion på den pågældende udtalelse fra Ombudsmanden.
Nicolai Wammen (S), 2017-05-31:
Det tillader jeg mig at tage som en tilkendegivelse af, at statsministeren er enig i, at der blev givet en instruks, der efter sit indhold var ulovlig.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-31:
Jeg er jo bekendt med Ombudsmandens konklusion, og jeg er også fuldstændig bekendt med, at udlændinge- og integrationsministeren har taget Ombudsmandens udtalelse til efterretning og implementeret den.
Og det er jo svaret på det spørgsmål.
Nicolai Wammen (S), 2017-05-31:
Hr. Jakob Ellemann-Jensen sagde tidligere i dag, at statsministeren er den rette at spørge i forhold til ministres ansvar.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-31:
Ja, og alle de 175 andre medlemmer er valgt til at varetage danske interesser, men jo også med hver deres politiske afsæt.
Det var det, der var min pointe fra før.
De to grønlandske medlemmer er jo ikke identiske, og de to færøske medlemmer er ikke identiske, og fra tid til anden har vi folk, der er valgt i Grønland og Færøerne, med en større ideologisk spændvidde end andre gange, og det er derfor, jeg bare stilfærdigt siger, at politik har mange dimensioner.
Noget af det er geografisk, og noget af det være ideologisk, og derfor kan jeg jo ikke stå og binde mig til, at vi til alle tider skal have f.eks. begge de grønlandske medlemmer om bord, for at vi kan disponere på spørgsmål, der har med Grønland at gøre.
Jeg tror, at man også i et historisk perspektiv – og det mener jeg også at have oplevet fru Aaja Chemnitz Larsen nikke anerkendende til på et tidligere tidspunkt – set fra den regerings side, jeg sidder i spidsen for, har rakt meget ud, har været meget i dialog, og måske ikke alene i forhandlingssituationer, men også i opspil til forhandlinger.
Det er vel bl.a. også derfor, at der i min optik er et stærkt grønlandsk aftryk på de satspuljeaftaler, vi lavede sidste år.
Christian Juhl (EL), 2017-05-31:
Det er jeg helt enig i, og på et tidspunkt må man vel også spørge, hvad amerikanerne overhovedet skal i Thule, hvis ikke de vil bidrage med en lillebitte smule til lokalsamfundet.
Det er jo ikke kun for at servicere deres militær, at vi skal have basen der.
Et andet spørgsmål er en helt ny sag, som er kommet frem i de grønlandske aviser og ikke har nået de danske endnu, nemlig den opgave, der er med at sejle gods fra Danmark til Nuuk og til Thule.
Den har Royal Arctic Line haft aftalen om, men det har de ikke længere.
Nu har amerikanerne givet den til et amerikansk selskab, der endda får den dobbelte pris for den.
Hvad er fru Aleqa Hammonds mening om det?
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-31:
Tak for spørgsmålet.
Det er et meget vigtigt emne, som har vakt røre i relationerne mellem Danmark og Grønland.
Jeg synes helt bestemt, at det er hele rigsfællesskabet, som mister et meget stort område til amerikanerne ved at miste servicekontrakten.
Jeg tror også helt bestemt, at servicekontrakten på Thuleområdet ikke bare giver mistede indtægter på skatteområdet i Grønland.
Men det er hele erhvervsområdet, som kommer til at miste indtægter og tabe stort, og den erfaring og de investeringer, de har haft, går hen og bliver tabt.
Jeg tror også helt bestemt, at kongeriget burde stå meget stærkere i sådan en situation og håndtere det meget bedre, end vi gør i dag, når Grønland i forvejen har så lidt gavn af amerikanernes tilstedeværelse i Grønland.
Det står meget dårligere til i dag, end det har gjort tidligere.
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-31:
Jeg tror, at det i det udspil, der kommer fra regeringen, vil kunne ses, at man naturligvis er blevet klogere af den debat, der har været i efteråret om det her tema.
Der har både været nogle, for hvem topskatten var ekstremt afgørende, og der har også været nogle, der kom med meget klare meldinger om, at topskatten absolut ikke var deres kop te i forhold til en afskaffelse eller en reduktion for den sags skyld.
Og selvfølgelig lytter man til de forskellige meldinger, der kommer.
Det ville være mærkeligt andet.
Men jeg står ikke her i dag og repræsenterer regeringen.
Jeg repræsenterer Det Konservative Folkeparti, og jeg kan sige fuldstændig klart og ærligt, at vi ønsker, at topskatten bliver afskaffet, fordi vi grundlæggende synes, det er forkert, at man skal beskatte folk ekstra hårdt – de, der kommer i en position, hvor de så at sige får lov til at betale topskat.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2017-05-31:
Tak for det.
Og tak for en engageret tale.
Det er dejligt.
For at følge op der, hvor hr. Jens Joel slap: Ordføreren siger, at man ikke kan stå her og fremlægge regeringens udspil – naturligvis – men kan ordføreren så måske nærme sig et svar på, om ordføreren håber og om ordføreren har en tro på, at De Konservatives indtræden i regeringen vil være nok til, at man er mere ambitiøs, end da Venstre var alene i regering, i forhold til at få afskaffet topskat?
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-31:
Jeg forstår ikke, at hr. Jens Joel starter med at sige, at han godt ved, at jeg ikke kommer til at svare på, hvordan regeringen spiller ud, og så beder han mig om at gøre lige præcis det, altså svare på, hvordan regeringen spiller ud.
Nu er vi blevet tre partier, som er gået i regering sammen, og det er klart, at vi så sammen kommer med et udspil i forhold til topskatten.
Hvordan det præcis kommer til at se ud, må hr. Jens Joel jo væbne sig med tålmodighed for at se.
Men jeg tror da, at man skal have været meget blind og døv i løbet af det sidste halve år, hvis man ikke har set, hvordan den tidligere udmelding blev modtaget af det parti, som skal udgøre flertallet for at lave en aftale om det her.
Så naturligvis lytter man da til det.
Jens Joel (S), 2017-05-31:
Nej, I kommer ikke til at afskaffe topskatten i efteråret.
Mit spørgsmål var helt simpelt: Spiller man i en regering med De Konservative mere ambitiøst ud, end dengang Venstre var alene i regering?
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-31:
Jeg tror egentlig, der er flere af de socialdemokratiske spørgere, der har glemt det forløb, vi havde i efteråret, hvor vi havde rigtig meget diskussion om topskat.
Det Konservative Folkeparti sagde sådan set, at vi ønsker topskatten afskaffet, men for os var det ikke så meget værd, at vi ville sætte regeringens liv på spil for de her 5 pct.
Så det har aldrig været et spørgsmål, der er så vigtigt for Det Konservative Folkeparti, at vi vil sætte regeringens liv på spil.
Det er klart, at vi har ambitioner i spørgsmålet om topskat, for det er en del af vores Vision 2034.
Til den tid ønsker vi en flad skat på 33 pct.
Det er vores langsigtede mål for 2034.
Men vi ved godt, vi ikke kommer til at indfri det med den aftale, vi skal lave i efteråret.
Jens Joel (S), 2017-05-31:
Jeg vil godt tilbage til spørgsmålet om topskat.
Jeg er helt med på, at ordføreren i dag ikke kommer til at sige, hvordan regeringens udspil bliver.
Men faktum er, at da Venstre var i regering, var der et udspil om topskat.
Mit spørgsmål er simpelt: Når Konservative nu er kommet ind i regeringen, bliver man så mere eller mindre ambitiøs i spørgsmålet om topskat?
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-31:
Fru Pia Olsen Dyhr har fuldstændig ret i, at de seneste fremskrivninger, der er kommet, ikke viser, at man når de 40 pct., men det er jo bl.a. på grund af den PSO-aftale, som også fru Pia Olsen Dyhr har været med til at vedtage, og det har jeg egentlig meget respekt for at man stod inde for, for det var en grundlæggende nødvendig omlægning, vi var nødt til at lave.
Regeringen har jo forpligtet sig til den her Mission Innovation, som bl.a. går ud på at øge de midler, vi bruger på energiforskning, frem mod 2020, og det er da klart, at det er noget, vi fra konservativ side synes er rigtig godt og bakker op om, også i de interne regeringsprocesser.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-05-31:
Nu tyder alt jo på – med de sidste tal, vi har fået fra Klimaministeriet – at vi netop ikke når de 40 pct. i 2020, men snarere når ca. 34 pct.
Så jeg vil sige, at jeg ikke håber, at det skyldes, at De Konservative er trådt ind i regeringen, at vi nu sænker ambitionerne.
Men så må vi jo finde et sted, hvor vi kan skrue op for ambitionerne, og derfor vil jeg gerne spørge, om Det Konservative Folkeparti i forbindelse med finansloven vil sikre, at der sættes nye, ekstra penge af til klimainitiativer.
Nu, hvor De Konservatives mærkesag på boligområdet er lagt dødt, skal man jo have en anden hjertesag – kunne den være klimaområdet og kampen for milliarder til klimaområdet, sådan som man også har kæmpet for milliarder til boligområdet?
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-31:
Mange tak for spørgsmålet, og jeg var især meget vild med de første 9½ sekund.
Lad mig svare Pia Olsen Dyhr på spørgsmålet i forhold til de 40 pct.: Det Konservative Folkeparti var en del af den aftale, som var med til at indføre den målsætning, og vi har sådan set også bakket op om den, efter at der var valg og vi blev støtteparti til regeringen.
Da vi stod og skulle træde ind i en regering, havde vi muligheden for at konvertere vores mål for 2020 til et ambitiøst mål for 2030 med hensyn til andelen af vedvarende energi, og eftersom det ikke var længe siden, at der var blevet offentliggjort tal, der viste, at vi i Danmark ifølge prognoserne allerede ville nå vores målsætning for 2020, så syntes vi, det var en fornuftig handel at lave så at sige.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-05-31:
Jeg vil gerne takke fru Mette Abildgaard for den tale i dag, som jeg mest syntes symboliserede en ny politisk kultur, og det er alligevel en lille smule imponerende for et så gammelt parti i Folketinget, men jeg tror, at det skyldes fru Mette Abildgaards stil; den synes jeg vi andre skal lade os inspirere af, for den ordentlighed kan jeg godt lide.
Når det så er sagt, altså når jeg nu har været venlig, er jeg tilbage på sporet igen.
Jeg vil gerne spørge Det Konservative Folkeparti – for jeg ved jo, at vi har en fælles ambition om et højt grønt håb for fremtiden – om man fortsat mener, at der skal ske en reduktion af det danske CO2-udslip med 40 pct. inden 2020.
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-31:
Jeg kan afsløre, at i vores »Vision 2034« lægger vi faktisk op til, at vi til den tid har en helt anden grundlæggende boligbeskatning, nemlig en avancebeskatning, hvor man beskatter det provenu, der er ved salg.
Det arbejder vi sådan set stadig væk hen imod, om end vi har lavet den her aftale.
I den konservative »Vision 2034« har vi et godt uddannelsessystem, ligesom vi også har i dag, som favner unge mennesker, og som giver en kvalitetsuddannelse, der giver de bedste forudsætninger for det videre liv.
Og selvfølgelig skal vi hele tiden revurdere, om vi gør det på den bedste måde, og om vi også bruger pengene
bedst muligt
Der er ikke nødvendigvis lighedstegn mellem midler og resultater.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2017-05-31:
Men som repræsentant for Det Konservative Folkeparti vil ordføreren så være tilfreds, hvis det endelige resultat bliver mindre ambitiøst, end før ordførerens parti trådte ind i regeringen?
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-31:
Det udspil, der vil komme fra den nye regering, bliver naturligvis disponeret efter, at man kun skal ud at forhandle med et enkelt parti.
Men naturligvis yder vi vores indflydelse internt i regeringen – det gør alle tre partier; det er meget naturligt.
Der er mange måder at gøre det på i forhold til skatten.
Vi kan se på skatten i bunden, vi kan se på skatten i toppen, vi kan se på grænsen for, hvornår man betaler topskat.
Der er mange forskellige modeller til, hvordan vi løser det her.
Jeg kan give mit ord på, at vi har lavet en aftale, hvor vi giver tilladelse til flere havbrug, men på et grundlag, hvor vi vurderer, at det er forsvarligt i forhold til den tilstand, der nu engang er de steder, hvor det bliver muligt.
Det er der dygtige embedsmænd, forskere og andre, som har peget på.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-05-31:
Vi taler ikke om det samme.
Ordføreren taler om flere havbrug i vandrammedirektivets område, hvor man vil have kompensation.
Skal jeg forstå ordføreren således, at ordføreren og Det Konservative Folkeparti vil være garant for, at der i den åbne del af Kattegat kommer kompensation, såfremt man vil have flere havbrug der?
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-31:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan bekræfte, at det også er vigtigt for Det Konservative Folkeparti, når det gælder havbrug, at der er kompenserende virkemidler, som lige præcis kompenserer for den merudledning, man tillader.
Det var vigtigt for os i forbindelse med landbrugspakken, og det har været vigtigt for os her med havbrug.
I forhold til de kompenserende virkemidler, der anvendes, i form af eksempelvis muslinger – det er jo i øvrigt velafprøvet, det er værd at indskyde – er det vigtigt at sige, at der skal ske en kompensation i forhold til den merudledning, som kommer.
Vi skal også sikre rent fysisk, at det finder sted.
Det bliver bl.a. gjort ved, at de her muslinger skal tages op og vejes fire-fem gange i løbet af en sæson for at sikre, at de så at sige bliver fedet op i relation til den fremskrivning, man havde lavet, og at man på den måde sikrer, at de kompenserende virkemidler ikke kun virker på papiret så at sige, men også virker i virkeligheden.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-05-31:
Tak for det.
Jeg vil også takke for en god og engageret tale.
Og det er derfor, jeg gerne vil spørge til regeringens planer for flere havbrug i Kattegat – nogle planer, der bygger på en påstand fra miljø- og fødevareministeren om, at der findes et miljømæssigt råderum i Kattegat, altså at miljøet godt kan tåle mere forurening uden at tage skade.
Den påstand er ikke rigtig, og den er blevet tilbagevist af adskillige forskere og eksperter i havmiljø, fordi miljøtilstanden i Kattegat er så dårlig, at hvis man øger forureningen, vil miljøet og naturen tage skade, og man risikerer at få situationer med algeopblomstring og iltsvind.
Det er klart, at det hensætter folk, der bor ved især Djurslands kyster, i stor angst og bekymring, mennesker, der lever af turisme og fiskeri ud til og i Kattegat.
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-31:
Jeg kan bekræfte, at regeringen har en ambition om at øge arbejdsudbuddet med 55.000-60.000 mennesker.
Jeg synes, det var interessant tidligere i dag at høre den socialdemokratiske partiformand anerkende, at den største udfordring for virksomhederne er at få kvalificeret arbejdskraft, og alligevel er man ikke villig til at lave lige præcis de reformer, der skal til, for at øge arbejdsudbuddet.
Det er vi villige til at gøre i regeringen, for det er en forudsætning for, at vi kan blive ved med at opleve vækst i det her samfund, også i højere grad, end vi har gjort de sidste par år, hvor vi er sakket bagud i forhold til eksempelvis Norge og Sverige.
Morten Østergaard (RV), 2017-05-31:
Ja, o.k., jeg anerkender det hele, men konstaterer bare, at når vi når til det, som jeg jo synes er interessant, nemlig vilkårene for de fremtidige generationer, så udgør boligskatten en lige så stor del af økonomien, som den gør i dag.
Det var det, vi gik til valg på, og vist ikke helt det, De Konservative gik til valg på, men det skal ikke skille os.
Det, der måske nok vil interessere de her børn, som nu er et enkelt år eller to gamle, er, hvad det er for et uddannelsessystem, der vil være til dem i den mellemliggende periode.
Og der har man jo indtil videre i regeringen planlagt 10 pct. besparelser på al uddannelse i Danmark indtil år 2020.
Nu pejler man så mod 2025, og jeg skal bare høre: Er det Det Konservative Folkepartis opfattelse, at de her børn på vej mod deres 18. år op igennem uddannelsessystemet skal mødes af et uddannelsessystem, der i 2025 skal klare sig for 20 pct. mindre, end man har i dag?
Julie Skovsby (S), 2017-05-31:
Det er jo i dag vigtigt, synes jeg, for Folketinget at høre De Konservatives ideologiske dagsorden i forhold til det kommende skatteudspil.
Jeg forstod det egentlig som et ja på mit spørgsmål, altså at ordføreren svarede ja.
Vil det sige, at regeringen ønsker at gennemføre hårdere arbejdsmarkedsreformer, der giver omkring de her 15 mia. kr.?
Og vil det så sige, at man kan konkludere, at det er regeringens politik at finansiere sin skattereform med de bebudede arbejdsmarkedsreformer?
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-31:
Jeg havde faktisk alligevel ikke forventet, at jeg skulle høre nogen socialdemokrater prale med den skatteaftale, man lavede dengang, hvor man jo netop brugte en del penge på at sænke topskatten.
Jeg synes egentlig, det er meget befriende, at man er nået til det punkt, hvor man kan prale med, at man selv har været med til at nedsætte topskatten.
Det bakkede vi op om dengang og lagde stemmer til, for det syntes vi var rigtig fornuftigt.
Vi har en ambition om at øge væksten med 80 mia. kr. og øge arbejdsudbuddet med 55.000-60.000.
Vi kommer til at fremlægge en række initiativer inden for fem overskrifter, som skal bidrage til det.
Det er væsentlig mere ambitiøst end det vækstudspil eller erhvervsudspil, jeg har set fra Socialdemokratiet, som ifølge Finansministeriets beregninger vil koste 250 jobs.
Julie Skovsby (S), 2017-05-31:
Og så vil jeg gerne spørge, om ordføreren kan bekræfte, at en borgerlig regerings skatteudspil må forventes at være mere ambitiøst end den skattereform, som den tidligere regering fremlagde i 2012, hvor man afsatte 9 mia. kr. og hævede arbejdsudbuddet med knap 16.000 personer.