Nicolai Wammen (S), 2020-06-24:
Hele formålet med EU er jo at undgå slagmarker.
Men det ændrer ikke på, at vi selvfølgelig, når det gælder EU's budget, har nogle reelle, forskellige opfattelser i landene af, hvad der er den rigtige løsning.
Derfor også tak for muligheden for at drøfte EU's genopretningsfond og regeringens holdning hertil.
Som I ved, er genopretning af EU-landenes økonomier et centralt politisk emne i lyset af den alvorlige økonomiske krise som følge af covid-19.
Det gælder både herhjemme og i EU, hvor særlig nogle lande er hårdt ramt.
Genopretningen i EU har især været drøftet løbende i Folketingets Europaudvalg, senest da regeringen den 16. juni fik støtte fra et flertal i udvalget til vores oplæg til mandat på genopretningsinstrument og -facilitet samt EU's flerårige finansielle ramme.
Jeg vil gerne takke alle i Europaudvalget, både dem, som var med til at give mandat, og også dem, som ikke gjorde, for en god og konstruktiv dialog.
Kort om sagens fakta: Kommissionens forslag indebærer dels et genopretningsinstrument, som tilvejebringer finansiering ved, at EU optager fælles lån for 750 mia. euro, dels en række EU-budgetprogrammer, som fordeler disse midler med fokus på de lande, der er hårdest ramt af krisen.
Det største program er den såkaldte genopretningsfacilitet, og det er også noget af det, vi skal drøfte i dag.
Jeg har den 9. juni haft en drøftelse af forslaget til genopretning med mine kolleger i rådet for finansministre, Økofin, og statsministeren har den 19. juni haft en drøftelse med de øvrige stats- og regeringschefer i Det Europæiske Råd.
Det Europæiske Råd ventes at mødes igen over sommeren med henblik på videre forhandlinger og en mulig aftale.
De hidtidige drøftelser har vist, at EU-landene har meget forskellige ønsker til genopretningen, og det er derfor endnu uklart, hvad der i sidste ende kan opnås enighed om.
Foreløbig har en række emner vist sig centrale.
Det drejer sig særlig om balancen mellem tilskud og lån.
Tyskland og Frankrig argumenterer for deres fælles udspil med 500 mia. euro i tilskud, men vurderes grundlæggende at kunne støtte Kommissionens forslag.
Flere sydeuropæiske lande ønsker en højere grad af tilskud, og så er vi som bekendt nogle lande, der ønsker en facilitet baseret på lån og ikke tilskud.
Spørgsmålet om facilitetens varighed og midlertidighed er også centralt.
Forslaget indebærer, at den finansielle assistance kan tilkendes indtil udgangen af 2024.
Nogle lande ønsker langvarige eller permanente tiltag i EU, som indebærer fælles gæld med henblik på tilskud og dermed overførsler mellem landene.
Andre lande finder, at faciliteten bør være et kortsigtet kriseinstrument, der f.eks. kun løber til udgangen af 2022, og vil sikre facilitetens midlertidighed via f.eks. en klar solnedgangsklausul, så faciliteten udløber, medmindre Rådet beslutter at forlænge den.
Nogle lande lægger også vægt på, at faciliteten bliver et engangstiltag, som ikke skaber præcedens for lignende ordninger under fremtidige kriser.
Størrelsen af genopretningsfaciliteten er også et centralt emne, for mens nogle lande vurderes at kunne støtte forslaget, ønsker en række sydeuropæiske lande et instrument, som er væsentlig større.
Andre lande mener, at facilitetens størrelse kan og bør reduceres betydeligt.
De henviser til, at Kommissionen selv skønner, at kun 30 pct., dvs. ca. 175 mia. euro, af faciliteten kan nå at blive udbetalt inden udgangen af 2022.
Fordelingsnøglen er også et vigtigt tema.
Forslaget lægger op til, at støtten tildeles efter en fordelingsnøgle, som tager højde for størrelsen af landenes befolkning, økonomisk aktivitet pr. indbygger og ledighed baseret på data fra 2015 til 2019.
Nogle EU-lande sætter spørgsmålstegn ved, om fordelingsnøglen, der er baseret på tal fra før krisen, i tilstrækkelig grad opfylder formålet om at tilgodese de lande, som er hårdest ramt af covid-19-krisen.
Det kan dog blive svært at nå til enighed om en ændret fordelingsnøgle, fordi mere støtte til nogle lande i sagens natur betyder mindre støtte til nogle andre.
Endelig er betingelser for finansiel assistance et vigtigt tema.
Lande, som søger om tilskud og lån, skal udarbejde en genopretningsplan med tiltag, som skal få landet ud af krisen.
Kommissionen, der inddrager alle EU-landene, skal godkende modtagerlandets plan, og udbetaling af finansiel assistance finder sted, i takt med at landet opnår milepæle og målsætninger i planen.