runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-01-23:
Jo, noget mere bredt, det vil jeg da gerne kvittere for.
Det er jeg fuldstændig enig med spørgeren i.
Det er det.
For det indeholder ingenting.
Man skal bare pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag, der sikrer, at boliger erhvervet i yderområder får billigere lånemuligheder.
Og man vælger så fra beslutningsforslagsstillernes side at trække forslagene ud og sige: Nu skal det så være op til regeringen selv at bestemme, hvad den skal lægge ind.
Man kan jo ikke forvente, at vi andre partier, som ikke sidder i regering, vil give carte blanche til at skulle støtte de forslag eller alt muligt andet, der måtte komme den vej fra.
Jeg synes bare, at vi skal reflektere over, at hvis man f.eks. kigger på de danske landdistrikter og øer, så har der jo ikke været stor efterspørgsel efter, at der skulle nedsættes en statsrealkreditbank i Danmark.
Mig bekendt har vi ikke hørt det ønske fra de danske landdistrikter og øers side.
Hvis vi kigger på eksempler, og jeg ved, at SF gerne vil kigge på eksempler fra andre lande, så har man f.eks. i Norge gjort noget lignende som det, SF foreslår.
Det har faktisk medført, at der er skabt store sorte geografiske huller i Norge, hvor de almindelige realkreditinstitutter slet ikke yder lån.
Det er en af årsagerne til, at vi ikke kan støtte det her forslag.
René Gade (ALT), 2018-01-23:
Jeg kan fint følge ordførerens skepsis over for nogle af de løsningsmuligheder, der er blevet fremlagt tidligere fra SF's side.
Vi har haft lyst til at fremlægge noget, der mindede utrolig meget om det, SF tidligere har fremlagt.
Vi har ikke helt styr på, hvordan det skal implementeres, men vi kan se, at der er et problem.
Jeg hører egentlig også ofte, at Dansk Folkeparti er enig i, at vi skal sikre, at også landområderne bliver holdt fornuftigt i hånden.
Hvordan skal man rette henvendelse fra SF's side, eller fra Alternativet eller fra et andet parti som oppositionsparti, hvis man ønsker noget maskinkraft, nogle dygtige folk til at hjælpe med at finde en fornuftig løsning på et eller andet, man mener er et problem?
Er det ikke ved at bruge beslutningsforslaget, og når man så har forsøgt at gøre det meget specifikt og har fundet ud af, at det kan man ikke, så at prøve med noget lidt mere bredt?
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-01-23:
Nu kan man altid afveje, hvad et problem er.
Mange steder er det jo udfordringer.
Jeg er fuldstændig bevidst om, at der findes folk, som har god økonomi, men som alligevel har svært ved at få et lånetilbud på den ejendom, som de ønsker at købe.
Det er så i øvrigt også noget, man kan finde eksempler på i større provinsbyer – det er ikke kun et fænomen, man har opfundet ude i de danske landdistrikter.
Men det, jeg harcelerer imod, er jo, at man bliver ved med at komme herned i folketingssalen med det her forslag, men at man så nu går ud og siger, at man ikke vil fortælle, hvad man vil; nu skal vi bare vedtage noget, som vi ikke ved hvad er.
Det er den der omvendte logik, som jeg slet ikke kan forholde mig seriøst til.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-23:
Altså, det, der foregår lige nu, er faktisk, at Hans Kristian Skibby griber efter halmstrå for at finde en mulighed for på den ene side ikke at skulle sige, at der ikke er noget problem derude – der er nok rigtig mange i det her land, der ville synes, at det var en ret arrogant holdning at have – og på den anden side finde en grund til ikke at støtte op om det her.
Jeg stiler så igen spørgsmålet til hr. Hans Kristian Skibby: Er der et problem, eller er der ikke?
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-01-23:
Det er fuldstændig korrekt, som fru Lisbeth Bech Poulsen påpeger, at jeg har læst bemærkningerne til beslutningsforslaget, og der står i første kolonne: »SF går ud fra, at alle partier, der anerkender, at der tale om et problem og en urimelighed, kan stemme for dette beslutningsforslag.«
Med andre ord skal vi stemme for et beslutningsforslag, som vi så er enige om at man ikke ved hvad indeholder.
Altså, jeg har været herinde i 14 år, og det er, i hvert fald i forhold til hvor jeg kommer fra, en helt omvendt logik.
Jeg plejer at forholde mig til konkrete forslag, og det gjorde jeg også, da fru Lisbeth Bech Poulsen fremlagde sit forslag første gang, anden gang, tredje gang – solgt til den herre, om jeg så må sige.
Det har vi gjort hver gang.
Nu opgiver man så fra SF's side, nu vil man ikke komme med sine forslag.
Man vil gerne skrive i bemærkningerne, hvad man gerne vil, men nu er man bare ved at lave noget, hvor man ikke vil fortælle, hvad man vil.
Nej, det kan jeg altså ikke sige hverken ja eller nej til – jeg synes, det er det rene kuk og bøh, det her.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-23:
Det her begynder jo næsten at blive lidt komisk.
Jeg fremsætter tre gange et beslutningsforslag med en meget specifik model, og hver gang får jeg at vide af Hans Kristian Skibby, at lige præcis den model kan DF ikke støtte – problemet er der, men lige præcis den model kan man ikke støtte.
Så tænker jeg fjerde gang: Måske kan Folketinget blive enige om, at der er et problem, vi gerne vil løse, og så vil vi lade regeringen, ministeren og hans kloge embedsmænd komme med et et forslag.
Men nej, nu er det for ukonkret – nu skal jeg hoppe tilbage til forslaget om en statsbank, som den var beskrevet før.
Jeg kan høre, at Hans Kristian Skibby har læst bemærkningerne til beslutningsforslaget.
Der står jo udførligt beskrevet, hvordan en model kunne være, for selvfølgelig fremsætter vi ikke bare et beslutningsforslag, hvor der står: Løs det her.
Vi siger, det kunne være på den måde, men det kunne også være på en anden måde.
Jeg synes, Hans Kristian Skibby bruger utrolig mange kræfter på at tale det her forslag ned, og derfor vil jeg, bare for at være helt sikker, gerne høre DF's ordfører: Er der, eller er der ikke et problem i forhold til at kunne købe og sælge boliger og få lån til virksomheder mange steder i det her land i det, mange kalder yderområder?
Thomas Jensen (S), 2018-01-23:
Altså, jeg synes, vi må se på, hvilke selskabsformer der er bedst til at løse opgaverne på forskellige områder af økonomi og samfund.
Og derfor vil jeg også sige, at vi jo med åbne øjne har været med til at stifte forskellige af de her selvejende offentlige virksomheder og synes, at det er nogle områder, hvor det fungerer virkelig, virkelig godt.
Jeg erkender fuldt ud, at der er et problem på det her område, men jeg kan også godt se på de artikler, vi har fået ud nu her, hvoraf nogle omhandler udviklingen i hussalget, boligsalget og låneadgangen ude i yderområderne, at der jo er noget, der tyder på, at det trods alt er begyndt at gå i den rigtige retning.
Så jeg lægger op til, at vi får undersøgt til bunds, hvordan det, vi har lavet for få år siden, har virket, i stedet for at ty til at lave en helt ny konstruktion her.
Pelle Dragsted (EL), 2018-01-23:
Det sidste er jeg fuldstændig enig i.
Og jeg er i øvrigt enig i de betragtninger og bemærkninger, der er faldet, om, hvor de store problemer ligger i forhold til det spørgsmål, bl.a. altså den centraliseringsmani, som rigtig mange partier desværre har delt i mange år, hvor alt var bedre, når det var stort og lå i de store byer.
Men bare lige for at forstå svaret korrekt vil jeg spørge: Altså, Socialdemokratiet har ikke noget sådan principielt – sådan som f.eks. Liberal Alliance formentlig ville have – imod, at det offentlige kan deltage i den finansielle sektor, altså i kreditgivningen eller andre services til borgere eller virksomheder de steder, hvor man f.eks. kan se, at markedet ikke slår til, eller hvor det af anden grund er fordelagtigt for samfundet?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-23:
Jeg synes egentlig, at den her debat – det er desværre DF's ordfører, der har startet det – har taget sådan en retning, hvor man i stedet for at forholde sig til, om der er et problem eller ej, eller om man har nogle løsninger eller ej, så bliver det en kritik af, at SF fire gange har fremsat forslag med en meget konkret model og nu prøver en anden vej og siger: Okay, hvis vi er enige om, at det her er et problem, skal vi så arbejde hen imod en løsning af det i fællesskab?
Men selvfølgelig vil vi gerne komme med nogle input, og derfor har vi en ret specifik model i bemærkningerne.
Det synes jeg faktisk er rigtig ærgerligt.
Jeg ved faktisk, at Venstres ordfører går op i, at der er et sammenhængende Danmark.
Men når ordføreren siger, at hvis det var så let, havde vi jo gjort det, så passer det jo ikke, fordi der jo er masser af ideologiske grunde til – det hører jeg jo igen og igen fra borgerlige kollegaer – at man ikke vil have en statsbank.
Det er fint nok, når en statsbank – Markedsmodningsfonden, Vækstfonden, eksportfremme osv. – giver lån til virksomheder, men ikke når det gælder her.
Jeg vil gerne stille ordføreren det spørgsmål, som jeg også har stillet de andre ordførere: Er der et konkret problem eller ej i forhold til at få realkreditlån, hvis du har en ellers sund økonomi?
Brian Mikkelsen (KF), 2018-01-23:
Jeg synes ikke, at der er grund til at være mistænksom eller være bekymret.
For når det, som jeg nævnte, er nævnt i bemærkningerne, er det jo, fordi de er sikret i EU-rettens grundlæggende rettigheder.
Det er ligesom den præambel, der er til det hele.
Det er, ligesom når vi laver lovforslag i Folketingssalen, som udelukkende hidrører fra dansk ret.
Det er den parallel, man godt kan lave til det her.
Men jeg vil selvfølgelig meget gerne uddybe det under udvalgsbehandlingen.
Thomas Jensen (S), 2018-01-23:
Tak til ministeren for hans imødekommenhed.
Jeg vil godt lige vende her i Folketingssalen, at det virker lidt påfaldende, at det er en meget direktivnær implementering, vi står med, men lige når det kommer til det her med lønmodtagernes rolle og rettigheder, behøver man ikke at have det med i paragrafferne, men har lagt det om i bemærkningerne.
Kan ministeren ikke godt selv se, at det ser lidt underligt ud, og at man bliver mistænksom, når man læser lovforslaget?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-01-23:
Tak for det.
Det her er et godt lovforslag.
Det handler både om afgiftslempelser, men det handler også om afbureaukratisering.
Med lovforslaget lempes afgifterne på el og vand for campingpladser og lystbådehavne, og lovforslaget sidestiller også skattemæssigt små producenter af spiritus med små producenter af øl, og til sidst afskaffes afgiften på indførelse af engangslightere.
For os er det sådan, at hvis danskerne skal have tiltro til skattesystemet, skal det være gennemskueligt, og det skal være forståeligt.
Vi har alt for mange små, gakkede afgifter i Danmark, som skaber masser af bureaukrati, og som reducerer danskernes disponible indkomster, og dem skal vi have ryddet op i, og det tager man så et lille skridt henimod med det her lovforslag, som vi naturligvis bakker op om.
Så vil jeg godt sige – og det er til hr. Rune Lund – at vi synes, at finansieringen er yderst fornuftig, for der er jo ikke tale om en forringelse af beskæftigelsesindsatsen, men tale om, at man ændrer refusionssystemet, således at jobcentrene får et incitament til at bruge de ordninger, der rent faktisk får arbejdsløse i arbejde, så de ikke bruger alle mulige andre mindre effektive ordninger, som er dyrere, og som man kun bruger, fordi man får en anden refusion fra staten, så det bedre kan betale sig at bruge noget mere ineffektive værktøjer i forhold til de ledige – værktøjer, som de ikke kommer i beskæftigelse af.
Så det er selvfølgelig fornuftigt, at man skaber nogle ordentlige incitamenter for jobcentrene til at bruge de redskaber, der rent faktisk får de ledige i beskæftigelse, så der ikke er så meget kassetænkning ude i jobcentrene.
Så vi kan selvfølgelig og naturligvis støtte lovforslaget.
Rune Lund (EL), 2018-01-23:
Det her lovforslag handler jo om forskellige ting.
Vedrørende lempelser i elafgiften og vandafgiften for campingvogne og lystbådehavne gør man basalt det, at man flytter afgifterne over på det, som man kalder erhvervsvirksomhed, hvor afgiftssatsen er lavere end for private brugere.
Vi anerkender, at man her er i en gråzone, og at der kan være gode argumenter for, som man skriver i lovforslaget, at disse dele er en del af den samlede ydelse for en kajplads eller en campingplads.
Men vi er dog lidt bekymrede for, om det f.eks. kan have en negativ miljøpåvirkning, og vi er derfor som udgangspunkt skeptiske.
Det vil vi eventuelt forfølge i behandlingen af lovforslaget i udvalget og måske stille nogle spørgsmål.
Så har vi afgiftslempelsen for små producenter af spiritus samt justeringen af moderationsordningen for små producenter af øl.
Små producenter af spiritus, destillerierne, betaler i dag fuld afgift af deres produkter, og en afgiftslempelse for små producenter af spiritus samt et generelt lavere krav til sikkerhedsstillelse for betaling af spiritusafgift vil i højere grad ligestille små producenter af spiritus med små ølproducenter, altså bryggerier.
Formålet med ølmoderationsordningen, som vi kender den i dag, er jo at styrke de mindre ølproducenters konkurrenceevne over for de større ølproducenter.
Dette skal så også gælde for mindre producenter af spiritus.
Derfor skal afgiften lempes fra den 1. januar 2018, og det skønnes at udgøre et mindreprovenu på meget beskedne 5 mio. kr. årligt efter tilbageløb og adfærd.
Jeg vil sige, at det ikke er nogen central sag for os.
Det handler dog selvfølgelig om producenter af produkter, der ikke er så gode sundhedsmæssigt, og en afgiftslettelse – uanset hvor lille den måtte være – synes vi alt andet lige er et skridt i den forkerte retning.
Så har vi afgiftsfritagelsen for gas indeholdt i lightere.
Der er tale om en meget lille afgift for gas til lightere.
Igen vil jeg sige, at det jo isoleret set ikke er noget, der betyder noget statsfinansielt.
Dette forslag kunne vi nok isoleret set godt støtte.
Samlet set er der tale om, må man sige, de mindst problematiske dele ved erhvervs- og iværksætterpakken.
Som sagt kunne vi måske godt overtales til at støtte nogle af elementerne, men de er jo en del af en samlet pakke, hvor der også, som den socialdemokratiske ordfører nævnte, er en finansiering, som vi er meget uenig i.
Derfor forventer jeg ikke, at vi kommer til at stemme for det her lovforslag.
Det er jo generelt vigtigt, når vi ser på, hvad vi gerne vil lave, hvilke initiativer vi gerne vil vedtage herinde i Folketinget, at vi ikke bare ser på, hvad pengene skal bruges til, men også ser på, hvor pengene kommer fra.
Og når man f.eks. ser, at noget af finansieringen af erhvervs- iværksætterpakken kommer ved en forringelse af beskæftigelsesindsatsen, er det jo en finansiering, som vi ikke er enig i.
Louise Schack Elholm (V), 2018-01-23:
Tusind tak for det.
Hos Venstre glæder vi os rigtig meget til at få vedtaget, forhåbentlig, det her lovforslag, som de to tidligere talere jo også nævnte, er en del af erhvervs- og iværksætterpakken.
Denne del omhandler nogle af de turismeformål, der er med pakken, nemlig lempelser af elafgiften for campingpladser og lystbådehavne og lempelser af vandafgiften for campingpladser og lystbådehavne, som vi håber kan være med til at trække flere turister til Danmark, og at de danske campingpladser og lystbådehavne bliver mere konkurrencedygtige i forhold til udlandet.
Så det håber vi kan hjælpe på det, og det synes vi er rigtig, rigtig positivt.
Derfor lægger vi op til den her moderationsordning, sådan at de betaler en lavere afgift.
Endelig, som andre også har nævnt, lægger vi også op til at fjerne en afgift for gas indeholdt i lightere ved indførsel.
Den er i dag på 1 øre pr. styk.
Man kan forestille sig, at omkostningerne ved at indkræve den ene øre overstiger det, man får ind, så det giver rigtig god mening at forenkle her.
Det her er som sagt anden omgang af afgiftslempelser som følge af erhvervs- og iværksætterpakken.
Vi synes alt i alt, det er nogle rigtig gode afgiftslempelser, der kan hjælpe Danmark med nogle flere væksttiltag, og det glæder vi os rigtig meget over.
Venstre støtter lovforslaget.
Jacob Mark (SF), 2018-01-23:
Tak for det.
Det er jo en ærlig sag omkring TV 2.
Jeg ved ikke, hvad der er sket der, men jeg kan i hvert fald sige, at jeg kommer fra så pragmatisk et parti, at når vi kan få bare lidt af vores politik igennem, plejer vi at stemme for, også selv om vi gerne ville have mere.
Så derfor undrer det mig lidt, at man så ikke stemmer for det her, hvis man faktisk synes at det er et godt forslag.
Så vil jeg bare høre: Når det nu ikke kan stå alene, eller hvis man skal se det i et bredere billede, som Socialdemokratiets ordfører siger, hvad skal der så til?
Altså, hvad er det, der mangler, for at Socialdemokratiet kan bakke op om det her forslag?
Jens Joel (S), 2018-01-23:
L 121 er jo i hvert fald en del af udmøntningen af den erhvervspolitiske aftale, der blev indgået i efteråret, og jeg er sikker på, at partierne bag den aftale også vil gå dybere ind i konteksten.
Der ligger en række forskellige forslag, henholdsvis en nedsat afgift på el og vand for campingpladser og lystbådehavne, en lempelse af spiritusafgiften for mindre destillerier og for nyopstartede, en fritagelse for afgifter på gassen i lightere, som indføres.
Det er godt at gøre noget for turismen, det er godt at sikre, at nogle små virksomheder får en håndsrækning, og det er også meget klogt, som tilfældet er i forhold til eksempelvis lightergassen, at spørge sig selv, om det bøvl, der er med at opkræve afgiften, står mål med den indtægt, man får.
På sin vis kan vi godt støtte, at man giver den her håndsrækning til forskellige områder, men det er vigtigt for mig at sige, at når vi støtter saneringen af afgifterne, er det jo ikke det samme, som at vi støtter den finansiering, som man har fundet.
Vi havde også gerne set, at man i den her diskussion omkring bedre forhold for erhvervslivet havde sigtet mod en endnu bredere aftale, at man måske endda havde haft et endnu højere ambitionsniveau i forhold til nogle af de forslag, vi har haft, om en lempelse og bedre fradrag for eksempelvis investeringerne i forskning og udvikling.
Det handler jo om målrettet at sikre, at vi øger produktiviteten, og at vi i øvrigt skaber flere arbejdspladser herhjemme.
Men vi kan godt støtte de enkelte initiativer uden dog dermed at sige, at vi støtter den retning, som regeringen og aftalepartierne har anlagt i forhold til finansiering af forslaget.
Anders Stjernholm (ALT), 2018-01-23:
Ja, men larmen er ikke værre end i en dårlig comedyklub, så det skal nok gå.
Med det her forslag ønsker regeringen at afskaffe en række afgifter og lette nogle byrder for erhvervslivet.
I Alternativet synes vi, intentionen er god nok.
Vi vil gerne tilslutte os ordførerne fra Socialdemokratiet og fra Enhedslisten, når de taler om, at finansieringen er problematisk.
Og så kan vi ikke tilslutte os lovforslaget på trods af de gode intentioner.
Lempelsen af el- og vandafgift er jo overordnet set ikke til fordel for klima og miljø, og vi ønsker overordnet set et skatte- og afgiftssystem, som regulerer menneskers klima- og miljøbelastende forbrug.
Og det her lovforslag vil jeg mene fjerner incitamentet for gæster på campingpladser og i lystbådehavne til at forbruge klima- og miljøvenligt.
Vi støtter gerne afgiftslempelser, hvis de skubber udviklingen i den rigtige retning.
Det mener vi ikke der er tale om her.
Uanset hvor småt det her lovforslag end måtte være, er det altså ikke den rette kurs.
Med hensyn til fjernelse af afgiften for gas til lightere kan jeg sige, at vi, som ordføreren for Enhedslisten også er inde på, måske isoleret set godt kunne tale om det her lovforslag, men sammen med de andre går den ikke – heller ikke, selv om det er en lille bagatel.
Altså, rent administrativt betyder det vel ikke alverden, at man lemper en afgift, for ellers skulle den vel helt fjernes?
Det virker, som om der vil være noget af det samme besvær, uanset om afgiften er lavere.
Vi kan heller ikke tilslutte os det, fordi det her også drejer sig om folkesundhed – altså en rent principiel betragtning.
Og vi ved, at alkohol er årsagen til mange hospitalsindlæggelser, dødsfald og ulykkelige menneskeskæbner, og at 5 pct. af alle dødsfald her i Danmark skyldes alkohol.
Og vi ønsker ikke at bidrage til det her forbrug af alkohol i Danmark ved at lempe afgifter, heller ikke i det små.
Så alt i alt kan vi altså ikke stemme for det her lovforslag, hovedsagelig fordi det ikke går i forhold til de miljømæssige og sociale bundlinjer.
Andreas Steenberg (RV), 2018-01-23:
Radikale Venstre støtter lovforslaget, som er en del af den aftale, vi har lavet med Dansk Folkeparti og regeringspartierne.
Jeg vil gerne takke de fire partier for samarbejdet, også for at bringe de her forslag ind i forhandlingerne.
Det er nogle forslag og et lovforslag, som vil være med til at kunne skabe nogle private arbejdspladser i vores landdistrikter.
Den seneste uge har man jo diskuteret fordelingen af statslige arbejdspladser rigtig meget.
Vi er glade for, at vi nu også går i gang med at diskutere, hvordan man kan skabe nogle nye private arbejdspladser.
Vi ser allerede nu, at der kommer flere og flere turister til Danmark.
Det er der mange årsager til, men bl.a. har vi nogle gode destinationer at være turist i, både i byerne og på landet.
Med det her lovforslag laver vi en skattelettelse til landets campingpladser, så de i højere grad kan være med til at konkurrere og udvikle sig og lave nogle interessante campingpladser, som folk vil komme at besøge.
Det støtter vi op om.
På samme måde tror vi også i Radikale Venstre, at vores landdistrikter kan skabe rigtig mange arbejdspladser ved at lave fødevareproduktion, spiritusproduktion eller ølproduktion i lokalområdet.
Det kan der være noget oplevelsesøkonomi i.
Det kan også være, at man kan begynde at producere nogle ting i Danmark, som ellers bliver produceret i udlandet, og det kan også være med til at styrke f.eks. et turismeprodukt, at man også har nogle lokalt producerede varer.
Der ser vi rundtomkring i Danmark rigtig mange små virksomheder, der laver whisky, gin eller noget andet, og de får nu en hjælpende hånd, ved at det bliver lidt nemmere for dem.
Derfor er jeg også uenig med de ordførere, der har været inde på, at det vil øge forbruget af spiritus.
Jeg tror mest, at det vil gøre, at man måske køber noget af det danskproducerede spiritus hos nogle små producenter i stedet for at købe fra nogle store udenlandske virksomheder.
Så jeg ser det mest som en hjælpende hånd til nogle små nystartede virksomheder i vores landdistrikter eller i byerne her i Danmark.
Vi kan støtte lovforslaget.
Anders Johansson (KF), 2018-01-23:
Tak for det.
Det er selvfølgelig noget, Det Konservative Folkeparti er meget positive over for, og vi er selvfølgelig også positive over for lovforslaget.
Lovforslaget giver derudover også en mere klar definition af hele begrebet forretningshemmelighed.
Det vil skabe mere klarhed og større gennemsigtighed, og derfor vil det også være med til at styrke danske virksomheders retssikkerhed i forbindelse med sager om forretningshemmeligheder.
Lovforslaget er også med til at gennemføre EU-direktivet om beskyttelse af fortrolige knowhow- og forretningsoplysninger, som også er indarbejdet i lovforslaget.
Det sikrer så også, at vi får nogle mere ensartede vilkår på området i hele EU, hvilket vi selvfølgelig også finder er meget positivt.
Så med de bemærkninger skal jeg bare sige, at vi støtter lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-23:
Store dele af det her lovforslag er jo rigtig godt.
Det er også på mange områder en tekstnær implementering af EU-lovgivningen, men der er dele af det, som jeg også hørte min socialdemokratiske kollega spørge ind til, der undrer os, og det handler måske om offentligt ansattes ytringsfrihed, whistleblowerordninger og deslige.
Vi har i Danmark haft en løbende diskussion om, hvorhenne snittet skal ligge, og det vil jeg gerne stille nogle spørgsmål til ministeren om.
Det er altså underligt, at man lægger sig så tekstnært op ad EU-lovgivningen, og så lige på et område gør man det ikke.
Men bortset fra det, er det meget tekstnært; det siger jo ikke noget i sig selv, det kunne jo være godt eller dårligt.
Men jeg synes egentlig, at det er rigtig fornuftigt, at der på mange områder kommer en lovgivning om det her, herunder i forhold til whistleblowere, men også i forhold til forretningshemmeligheder, sådan at man skal kunne være sikker på, at den viden, der skal være fortrolig, når den bør være fortrolig, også er det.