runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Zimmermann (DF), 2024-11-28:
Udfordringen er vel i virkeligheden, at alle skrankepaverne og papirnusserne, akademikerne og djøf'erne har mulighed for at trække sig tilbage langt før deres pensionsalder, og udlændinge kan vi jo se på den ene statistik efter den anden alligevel er på en førtidspension, og på et eller andet tidspunkt går de så over på en folkepension.
Tilbage står der så en restgruppe.
Der er folk som mine gamle kollegaer, altså folk med en håndværksmæssig baggrund, lager- og logistikoperatører, der ikke har den mulighed, og det er jo dem, der kan se frem til måske i virkeligheden at skulle arbejde, indtil de er 77, 78, 79 år.
Så det er i virkeligheden den restgruppe, som det handler om.
Der synes jeg i hvert fald, at det er fuldstændig utroligt, at regeringen ikke er klar til at åbne op for en debat om, hvordan vi skal tage os af dem i fremtiden, i stedet for sådan at kaste det op i luften og ikke rigtig ville give nogle konkrete svar.
Så hvis det skulle koste så mange milliarder at gøre det sådan, at mine gamle kollegaer kunne gå på pension i en alder, der giver mening, så kunne man jo bare sige, at så skal man arbejde, til man er 100 år gammel, for så vil statskassen tjene rigtig mange penge.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-11-28:
Nej, faktisk tværtimod.
Nu nævnte jeg i min tale retten til tidlig pension, som vi fik indført for 4 år siden, og som jeg er utrolig stolt af.
Det var den første beskyttelsesring.
Det var der, vi første gang adresserede, at der var en ulighed i vores pensionssystem, og at der er en stor forskel i, hvad for nogle levede liv folk har, hvor længe de lever, hvor hårde arbejdsliv de har, og hvornår de starter på arbejdsmarkedet.
Alt det er vi nødt til at diskutere mere.
Derfor indførte vi retten til tidlig pension, og derfor tager vi nu også handsken op og siger, at velfærdsaftalen skal genforhandles.
Men det er den grundlæggende pensionsindeksering, der ligger i velfærdsaftalen, som er det, vi skal stemme om i 2030.
Men Socialdemokratiet har også ved siden af det sagt, at der jo er en grund til, at vi f.eks. har kæmpet for at få retten til tidlig tilbagetrækning vedtaget, og det er for at adressere noget af det allerede nu, i forhold til at der er nogle, der har nogle hårde, lange arbejdsliv, og som har svært ved at nå frem til den pensionsalder, som andre så nemt når frem til.
Og den mulighed adresserer man både ved at have en ret til tidlig tilbagetrækning, men også ved fremadrettet at åbne velfærdsaftalen og se, om vi kan få en større grad af social retfærdighed ind dér.
Det er der skam også lige præcis en plan for.
Vi har nemlig hele vejen igennem
sagt: Vi stemmer klart for i 2025.
Og så står vi ved den aftale, vi har, om, at vi skal stemme igen i 2030, men vi vil gerne genforhandle den aftale i perioden mellem de to afstemninger.
Karsten Hønge (SF), 2024-11-28:
Det var interessant at høre en tale her, hvor man var i tvivl om, om det var en socialdemokratisk ordfører eller det faktisk var en repræsentant for regeringen, der var på talerstolen.
Men uanset hvad kan jeg se, at man jo i hvert fald har gjort op med sin forhistorie, som gik ud på at stjæle en fridag fra lønmodtagerne og konstant fortælle dem, at de skulle arbejde mere og mere.
Den der skælden ud på danskerne er man så heldigvis kommet over.
Det er jeg da glad for jeg kan se her.
Ministeren kan jo så minde mig om Lukas, der i Biblen siger, at man i himlen glæder sig mere over en omvendt synder end over 99 retfærdige.
I forhold til argumentet om, at man vil have en aftale, vil jeg gerne sige noget.
Hvad skulle argumentet for, at det ikke skulle være nu, være?
Altså, hvordan hænger det sammen for regeringen?
Og her taler jeg altså til ministeren som regeringens repræsentant; Socialdemokratiets repræsentant har jeg forstået kommer på talerstolen senere.
Hvordan kan man som regering sige, at nu vil man have det her op i luften uden at have nogen som helst plan for, hvornår vi så skal diskutere det?
Karsten Hønge (SF), 2024-11-28:
Det skal ikke være en valgkanin, som kan trækkes op af hatten og lægges ned i hatten igen.
Socialdemokratiet har jo åbnet debatten om den automatiske regulering af pensionsalderen.
Det er godt.
Tak for det.
Jeg synes jo faktisk, det er godt at have kloge venner, der vælger at blive klogere, men vi kan jo ikke have det her spørgsmål sådan hængende i luften.
Beslutningsforslaget her handler altså alene om, at der skal indgås en ny aftale om fremtidens pension, før vi skal stemme om forhøjelsen til 70 år.
Jeg er sikker på, at vi i debatten nok kommer ind på alle mulige andre ting, der har at gøre med pension, men beslutningsforslaget går altså alene ud på, at vi sikrer os, at vi har en ny aftale, inden man sætter pensionsalderen yderligere op.
Ville det ikke være mere naturligt at sige, at når vi kaster den her brik op i luften omkring pensionsalderen, så gør vi det, inden man har en afstemning om 70-årspensionsalderen?
Altså, hvad skulle argumentet imod det være?
Det er oppe til diskussion nu alligevel.
Jeg synes, at det her er et taktisk forløb, der ikke er særlig kønt at se på.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-11-28:
Men vi har faktisk meget klart sagt, hvad det er for en ulighed, vi synes der er, hvad det er, vi stemmer for i 2025, og hvad det er, vi ønsker os, der skal ske af forhandling, frem til at der er en afstemning igen i 2030.
Det mener jeg sådan set er en god baggrund at tage en diskussion på, hvor de forskellige partier også kan gøre deres stilling op.
Jeg oplever egentlig en stor anerkendelse i Folketingssalen af, at den her ulighed finder sted, så lad os snakke om det, og lad os se, om vores pensionssystem rummer den godt nok i dag.
Dina Raabjerg (KF), 2024-11-28:
Jeg er jo præcis lige så klog nu, som jeg var, da jeg stillede spørgsmålet, nemlig temmelig uklog.
For vi får jo ingen udmeldinger om, hvad det er, vi skal debattere.
Altså, Socialdemokratiet må da i det mindste have en idé om, nogenlunde hvor det er, man vil hen, ellers kan man jo ikke forhandle eller diskutere eller komme frem til noget.
Lige nu er det jo bare gelé, vi har at gøre godt med.
Hvad er det, Socialdemokratiet vil gøre for hvem?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-11-28:
Det havde vi ikke, da vi lavede retten til tidlig tilbagetrækning.
Den udviklede vi sammen med de partier, der nu står bag den.
Det er jeg rigtig stolt af, og jeg synes, det var en god proces.
Jeg tror, vi kan gøre noget af det samme her.
Det er i hvert fald mit håb.
Dina Raabjerg (KF), 2024-11-28:
Jeg synes faktisk ikke, det er i orden, at fru Sólbjørg Jakobsen overhovedet ikke får svar på sine spørgsmål.
Ministeren siger, at hun er glad for debatten, men der er jo ikke nogen af os her i salen, der aner, hvad det egentlig er, Socialdemokratiet ønsker for hvem.
Så hvad er det for en debat, vi har?
Vi er jo som minimum nødt til at have noget at tale ud fra.
Hvad er det reelt, Socialdemokratiet vil ændre for hvem?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-11-28:
Jeg er faktisk rigtig glad for, at vi taler ud fra den samme erkendelse af, at den her ulighed finder sted, at den er i det danske samfund i dag, og at der er meget stor forskel på, hvad for nogle muligheder vi har for at få en pensionsalder, hvor vi har nogle raske år tilbage i os, og hvor der er mulighed for at lege med børnebørnene og måske også tage på en rejse en gang imellem.
Den ulighed finder sted i dag, det er rigtigt, og det er den ulighed, jeg håber at vi kan få meget mere centralt ind på bordet, når vi diskuterer pension.
Vi har ikke lagt en konkret model frem, men vi har en pejling af, at vi gerne vil have en beskyttelsesring omkring de her mennesker.
Karin Liltorp (M), 2024-11-28:
Nej, jeg føler ikke næsetrækningen, faktisk overhovedet ikke.
Jeg synes, det er dejligt, at vi får mulighed for at debattere det her, men i Moderaterne er vi også af den holdning, at nogle diskussioner kan man tage for tidligt, og det store problem her er jo netop, at vi allerede har sagt, at vi har en plan frem til 2040.
Det er altså langt ude i fremtiden, vi har ingen anelse om, hvad der sker fremadrettet, og den diskussion skal vi selvfølgelig have.
Der er en masse usikkerhed i samfundet i det hele taget, så jeg kan heller ikke helt se meningen med, at vi nu klart skal fastlægge noget, som vi pålægger fremtidens generationer at skulle stå på mål for, i stedet for at vente, til vi faktisk kommer det lidt nærmere, og vi ved lidt mere om, hvad fremtiden bringer.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-11-28:
Det er bare ikke det eneste, der bliver sagt.
Der bliver også sagt, at der er en skævhed i, hvor lang tid man har på pension, og hvor hårde nogle jobs er.
Så én ting er, at man ikke mener, at det skal stige og stige, men mener Socialdemokratiet, at der skal være en differentieret pensionsalder?
Det er det, vi skal drøfte.
For uanset om vi standser stigningen eller ej, vil den der skævhed stadig være der.
Der er nogle, der lever længere, og der er nogle faggrupper, der lever kortere.
Det er der jo, og det vil hverken en langsommere stigning eller et fuldstændigt stop i stigningen ændre på.
Så derfor synes jeg, det er underligt, at man hele tiden siger, at man vil forebygge den her skævhed, men at man ikke vil indrømme, at det er en differentieret pensionsalder, man snakker om.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-11-28:
Jamen det er jeg sådan set grundlæggende enig i, altså at man ikke kan arbejde, til man er 100 år, og der er forskel på, om man har været murer eller tømrer, eller man har været folketingsmedlem i rigtig mange år, som jeg selv har været.
Jeg kan nok godt sidde herinde i mange år endnu – det er ikke sikkert, at jeg vil det, men det er jo så noget andet.
Det, der undrer mig i det, er bare, at hvis folk har haft et hårdt arbejdsliv, skal de så vente til 2045, før der kommer noget?
For det er det, jeg hørte ministeren sige, altså at nu stemmer man for ændringen til foråret, som gør, at pensionsalderen skal stige for dem, der går på pension i 2040, men hvad så i 2045?
Skal man så have et hårdt arbejdsliv indtil 2045?
Det er jo det, velfærdsforliget går ud på; det her er jo en indeksering, og nu vil man så først ændre tingene fra 2045 og frem.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-11-28:
Tak, og tak til ministeren for talen.
Jeg synes, at det, som der er noget forvirring om, er, hvad det egentlig er, regeringen har tænkt sig at ændre på.
Vi er jo mange partier, der har forskellige holdninger, men jeg ved, hvad SF gerne vil, og jeg ved også, hvad vi gerne vil, og jeg tror, at det, befolkningen og også resten af partierne efterspørger, er, hvad det er, regeringen vil.
Som jeg har forstået det indtil videre, er det ikke dem over 50 år, som Socialdemokratiet har åbnet op for at vi skal snakke om, og det er heller ikke, at vi stopper, at stigningen skal være der, men det er noget med, at der er nogle, der lever længere, og nogle, der har hårdere jobs.
Er det så rigtigt forstået, at det er en differentieret pensionsalder, Socialdemokratiet overvejer?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-11-28:
Vi ønsker ikke at sætte dansk økonomi over styr, og det er en fuldstændig hård bande at spille op ad, når vi har den her diskussion, at der skal være holdbarhed i dansk økonomi, og det vakler vi ikke på.
Samira Nawa (RV), 2024-11-28:
Jo, men det var ikke præcist nok til, at jeg i hvert fald er helt beroliget, men jeg kan godt høre, at det kommer vi ikke nærmere.
Noget andet, ministeren nævnte i sin tale, var, at automatikken skulle ophøre.
Det er jeg meget bekymret for.
Det kan godt være, at vi skal ind i et forhandlingsrum og mødes et sted, hvor indekseringen skal se anderledes ud, og hvor vi – hvis man spørger Radikale Venstre – også får kigget på de førtidige tilbagetrækningsordninger.
Men hvis en automatik skal ophøre, sætter vi da dansk økonomi fuldstændig over styr, og jeg skal bare være sikker på, hvad det egentlig var, ministeren mente.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-11-28:
Det har været Socialdemokratiets klare holdning, at den aftale, vi har givet håndslag på, står vi vagt om i forhold til at stemme for i 2025, men inden vi skal stemme i 2030, foreslår vi, at en genforhandling finder sted blandt de partier, som er en del af det her forlig.
Samira Nawa (RV), 2024-11-28:
Mange tak.
Ministeren taler om at sætte det her tema til debat og også tage en forhandling i god tid, og nu var det jo ikke hvem som helst, der startede debatten her.
Det var statsministeren, og det undrer mig enormt meget, at man sætter sådan et tema til debat, men ikke har en tidshorisont for, hvornår den debat så skal afsluttes og munde ud i et konkret forslag eller i hvert fald i en forhandling.
Så vil ministeren ikke indvie os lidt mere i tidslinjen?
Det er sat til debat nu, men hvornår tænker regeringen, og hvornår tænker beskæftigelsesministeren, at vi så skal samles til egentlige forhandlinger?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-11-28:
Men det er lige præcis det, velfærdsaftalen går ud på, altså i en årrække frem at have forudsigelighed omkring pensionsalderen.
Så når vi lægger op til at genforhandle, er det selvfølgelig også med respekt for, at folk skal kunne vide, hvad de kan regne med.
Men når vi samtidig ved siden af velfærdsaftalen, bl.a. med Dennis Flydtkjærs stemme, har vedtaget retten til tidlig tilbagetrækning, så er det jo, fordi vi synes, der var en uretfærdighed her, som ikke blev adresseret i den generelle pensionsalder, og hvor vi kunne se, at der var nogle, der havde problemer med at nå hele vejen frem til pensionsalderen.
Vi har sagt, at vi gerne vil genforhandle, fordi vi mener, at den her automatiske stigning hvert femte år på omkring 1 år er vi nødt til at få kigget på her 20 år senere.
Det er jo ikke det samme, som at vi lægger en fuldstændig fiks og færdig model frem, men vi siger, at der her er noget, vi er nødt til at diskutere, fordi vi kan se, at den her automatik ud i årene er der ikke rigtig nogen af os, i hvert fald hos os, der tror på bare kan blive ved og ved.
Så vi er nødt til at få genforhandlet det her i vores optik, og det er det, vi har sagt.
Jeppe Bruus (S), 2024-11-28:
Men så er vi jo tilbage ved den debat, vi havde under førstebehandlingen, hvor jeg både i mit indlæg og i de svar, jeg gav, svarede på det spørgsmål.
Det vil jeg ikke gentage her, men man er velkommen til at gå ind og se førstebehandlingen, hvor vi netop behandlede det med domstolsprøvelse og klageret.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-11-28:
For det bliver fortolket sådan, at der er domstolsprøvelse, hvilket jo er fint, men der står også, at der skal være klageret.
Det undrer mig virkelig – og jeg er glad for, at alle her i Folketingssalen hører det i dag – at vi har haft en nuværende skandale om, at borgerne og virksomhederne ikke har en klageret, bl.a. i forhold til ejendomsvurderinger, og så er det, at man her med åbne øjne igen kører en motorvej lige ind i en anden sag, som også er meget kompleks og med et meget, meget svært datasæt, som de fleste virksomheder ikke vil kunne komme til at leve op til; det bliver en meget, meget vanskelig situation, de kommer til at stå i.
Og så fjerner man alligevel klageretten med åbne øjne.
Jeppe Bruus (S), 2024-11-28:
Jeg er ikke jurist, men jeg er minister, og jeg skal overholde ministeransvarlighedsloven.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-11-28:
Det er jo ikke nok, at der bliver svaret på spørgsmål.
Det er jo stadig væk grundlæggende juridisk tvivlsomt, hvorvidt man kan skære i en klageret, når der står direkte i forordningen, at der skal være klageret, og at der derudover i Århuskonventionen står, at vi skal have klageret.
Jeppe Bruus (S), 2024-11-28:
Tak for det.
Nu har vi en tredjebehandling i Folketinget, og med det indlæg, vi lige har hørt, kunne man få det indtryk, at der ikke var svaret på de spørgsmål.
Jeg vil ikke gentage det, for jeg har faktisk svaret under førstebehandlingen.
Jeg synes faktisk, at vi havde en god debat under førstebehandlingen af det her lovforslag, hvor jeg fik anledning til at svare på de spørgsmål.
Det har jeg så ikke tænkt mig gentage nu, men det er bare, for at det ikke står uimodsagt, at der ikke er svaret på de spørgsmål, der er blevet stillet her.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-11-28:
Jeg vil godt lige i den her sag rette Folketingets opmærksomhed mod, at vi er i gang med at fratage borgerne nogle rettigheder og lægge de der rettigheder over til systemet, til et administrativt system.
Kort sagt handler det om, at man her giver Skatteforvaltningen ret til at pålægge en person at antage en forsvarsadvokat i en administrativ skattestraffesag.
Det er noget, som borgeren kan blive tvunget til at tage imod, altså at få sådan en forsvarsadvokat.
I det her er der så rejst et spørgsmål, som lyder: Kan regningen stadig væk tilfalde borgeren, selv om borgeren ikke har bedt om at få den her forsvarsadvokat?
Der er så kommet et svar til hr. Preben Bang Henriksen, hvor det bekræftes, at ja, det kan den faktisk godt.
Skatteforvaltningen siger i svaret, at man som udgangspunkt vil indstille til, at Skatteforvaltningen tager denne regning, men det er altså ikke en sikring af borgernes retskrav i forhold til dette.
Det vil sige, at vi kan have en borger, som ikke har bedt om at få en advokat, altså ikke har bedt om at få advokatbistand, og så tvinger systemet, Skatteforvaltningen, denne borger til at få advokatbistand, og samtidig bliver denne borger tvunget til at betale for den advokatbistand, som borgeren ikke har ønsket.
Det duer ganske enkelt ikke.
Det er så korrekt, at man siger, at Skatteforvaltningen vil indstille til retten, at Skatteforvaltningen løfter regningen.
Men her tildeler man altså Skatteforvaltningen den magt, at man i sådan en forhandlingssituation med en borger, som muligvis er i en presset situation i forvejen, måske lige kan sige: Hvis du ikke passer på, kan du også komme til at få regningen for det her, for det er os, der har magten til at bestemme, hvad vi indstiller til retten, i forhold til om du skal betale den her regning.
Det er et skred, og det er et brud på det, at vi som Folketing burde støtte borgeren før systemet.
Jeg ved ikke, om folk herinde er opmærksomme på, at dette ligger heri, men det gør det.
Så jeg vil anbefale, at man sender det tilbage og får det her rettet til – for det kan rettes til med en simpel ændring i loven, således at der står direkte, at hvis Skatteforvaltningen pålægger en person at antage en beskikket forsvarsadvokat, som personen ikke har bedt om, så tager Skatteforvaltningen selvfølgelig også denne regning.
Man kunne ændre det, man kunne lave det i loven, og det håber jeg man vil gøre, ellers anbefaler jeg absolut, at man stemmer nej.
Frederik Vad (S), 2024-11-28:
Hold da helt op.
Hr. Dennis Flydtkjær har siddet her i Folketingssalen og kaldt det her, vi gerne vil i Socialdemokratiet, for bluff, ligesom Arnepensionen var bluff i sin tid og lønløftet var bluff i sin tid.
Og tidligere sagde Danmarksdemokraternes ordfører, at Danmarksdemokraterne var enige med Radikale Venstre i, at den her diskussion om at sikre et mere retfærdigt pensionssystem var uansvarlig.
Altså, hvor er Danmarksdemokraterne blevet af i diskussionen om at sikre et mere retfærdigt pensionssystem?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-11-28:
Altså, jeg har svært ved at se, hvad der gør, at vi ikke kan komme i gang med de her forhandlinger.
Det kan selvfølgelig godt tage lang tid, når man er i gang med det, fordi det er vigtigt og det er mange penge, man flytter på, men vi har jo faktisk et grundlag, synes jeg.
Det er nævnt flere gange i debatten, at man har den her kommission, der for 2 år siden sad og kiggede på pensionsreglerne, og som i hvert fald havde nogle forslag, som man kan tage udgangspunkt i.
Karsten Hønge (SF), 2024-11-28:
Det vil jeg da sige rigtig mange gange tak til Danmarksdemokraterne for.
Jeg deler jo fuldstændig vurderingen af, at den her håndbremsevending, som Socialdemokratiet lavede i det her spørgsmål, ene og alene skyldes, at man er skræmt dels af valget til Europa-Parlamentet, dels af meningsmålingerne.
Det her med, at man nu pludselig skulle synes, at det her er noget, man vil leve op til, ligesom man har levet op til andre løfter, er jo opfundet til lejligheden, så jeg kan høre, at vi er helt på linje der.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge hr. Dennis Flydtkjær om, er: Hvis vi nu i et øjeblik skulle være i et konstruktivt hjørne, altså i forhold til Socialdemokratiets position, kan hr. Dennis Flydtkjær så finde et eller andet argument for, hvorfor man ikke skulle kunne lave den her aftale, inden vi stemmer næste gang?
Findes det derude et eller andet sted, som jeg måske ikke har set?
Kan hr. Dennis Flydtkjær se det?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-11-28:
Tak for ordet.
Først og fremmest vil jeg gerne sige tak til forslagsstillerne fra SF for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Det er en utrolig vigtig debat, tror jeg, for rigtig mange danskere.
Der er forskel på jobs, og der er nogle funktioner, der slider mere end andre, så selvfølgelig skal det være muligt for nogle at trække sig tilbage tidligere, hvis de er nedslidte.
Men det grundlæggende, som skal være på plads, er, at det selvfølgelig skal være økonomisk ansvarligt.
Derfor skal man tænke sig rigtig godt om, før man begynder at røre ved velfærdsaftalen, der er grundstenen i en holdbar dansk økonomi.
Det er tydeligt, at den eneste grund til, at den her udmelding kom, er, at Socialdemokraterne ligger dårligt i meningsmålingerne, og at man bløder vælgere til SF, som jo har sagt det her før.
Så gør det heller ikke statsministerens udmelding mindre interessant, at det ikke er lang tid siden, at den socialdemokratiske politiske ordfører var ude at beskylde netop SF for topmålet af uansvarlighed, da SF foreslog det, som statsministeren foreslår nu.
Men nu er det så åbenbart muligt at sænke pensionsalderen, hvis man spørger Socialdemokratiet.
Spørger man til gengæld Socialdemokratiets regeringspartner, Venstre, er statsministerens pensionsforslag en gratis omgang.
Det er faktisk slet ikke muligt at sænke pensionsalderen, fordi der i stedet skal være mere økonomi og man skal bruge pengene på det danske forsvar.
Derfor er det nok helt forståeligt, hvis forvirringen er komplet ude hos danskerne.
På den ene side har vi en ukonkret statsminister, der ønsker at sænke pensionsalderen, mens vi har en vicestatsminister fra Venstre, der siger, at det ikke er muligt.
Derfor bør regeringen snart konkretisere, hvad regeringen egentlig mener, og derfor bør man også indlede nogle forhandlinger med Folketingets partier om fremtidens pensionsalder.
Statsministerens pensionsforslag må simpelt hen ikke gå hen og blive så ukonkret, at det bare er et slagnummer i næste valgkamp.
Det synes jeg ikke danskerne har fortjent.
Når det er sagt, hilser vi i Danmarksdemokraterne diskussionen velkommen, da vi som nævnt mener, at pensionsalderen ikke bare skal stige i det uendelige.
Vi er sådan set også enige i, at vi sagtens kan kigge på automatikken i stigningen; det skal bare være økonomisk ansvarligt.
Det er sådan set det afgørende i det.
Tingene skal finansieres.
Det sagde vi allerede i sidste valgkamp, så der er ikke noget nyt budskab fra mit parti der.
På den baggrund støtter Danmarksdemokraterne forslaget fra SF om, at regeringen skal pålægges at indkalde til forhandlinger om en ny indeksering af pensionsalderen, så vi kan skabe tryghed og klarhed om rammerne om danskernes pensionsalder.
Så som jeg allerede har nævnt, kan vi støtte beslutningsforslaget fra SF.
Kim Valentin (V), 2024-11-28:
Puha, det tror jeg simpelt hen ikke jeg kan svare på her.
Det må jeg bare sige til dig.
Det er meget, meget langt fremme i en diskussion.
Det er ikke noget, jeg sådan lige ser komme ind på nethinden først, men det er da rigtigt, at der er nogle problemstillinger, og det er man da nødt til at diskutere igennem.
Jeg kan simpelt hen ikke svare på det på det her grundlag.