Marie Bjerre (V), 2023-05-25:
Jeg har tidligere hørt om en interessant sammenstilling, som kulturkritikeren Neil Postman har lavet af George Orwells roman »1984« og Aldous Huxleys berømte roman »Fagre nye verden« fra 1932, hvor mennesker lader sig overtage af teknologi.
Det, som Orwell frygtede, var de mennesker, som ville bandlyse bøger.
Det, Huxley frygtede, var, at det ville blive overflødigt at bandlyse bøger, eftersom der ikke ville være nogen, der ville læse dem.
Orwell frygtede dem, der ville formene os adgang til information.
Huxley frygtede dem, som ville give os så meget information, at vi ville blive passive og selvoptagne.
Orwell frygtede, at sandheden ville blive skjult for os.
Huxley frygtede, at sandheden ville drukne i et hav af ligegyldigheder.
Orwell frygtede, at vi ville blive en kultur af fangenskab.
Huxley frygtede, at vi ville blive en trivialkultur uden tanke for andet end tidsfordriv.
Borgerforslaget, som vi behandler i dag, adresserer ganske godt, at vi i dag er havnet i en virkelighed, som måske er lige dele »Fagre nye verden« og overvågningssamfundet »1984«.
Vi har for længe gået rundt med forestillingen om, at teknologien alene gør os fri, fordi den på mange måder også er fantastisk og gør vores liv lettere, åbner nye muligheder, skaber kontakt til gamle klassekammerater og skaber merværdi for såvel mennesker som virksomheder.
Problemstillingen ligger i Huxleys roman.
Hvis vi ender med at blive overtaget af teknologi, er mennesket ufrit.
Jeg og regeringen deler beslutningsforslagets grundlæggende budskab og intention om at sætte børnene fri.
Kunstig intelligens og algoritmer skal ikke fratage os vores frihed og skabe ekkokamre og afhængighed og gøre, at vi lever i hver vores egen filterboble, hvor vores personlige præferencer og techvirksomheder styrer, hvad vi ser, og hvad vi ikke ser, og udnytter vores personlige data til manipulation.
Derfor er vi også nødt til at have nogle rammer, hvor det, vi ikke tillader i den fysiske verden, aldrig må blive normalen i den virtuelle.
Det lyder enkelt, når man siger det eller skriver det ned i et forslag, men her vil jeg gerne anmode om, at vi husker hinanden på, at der ikke findes lette snuptagsløsninger, og at vi i en verden, hvor alle kan stille en server op i andre lande, blot flytter problemerne rundt og forstærker dem, hvis vi kaster os ud i symbolske nationale forbudsløsninger med det ene og det andet.
Ellers skaber vi en falsk tryghed, og det ønsker den her regering ikke.
Det er derfor vigtigt, at vi forfølger et internationalt spor.
Når vi gør tingene sammen i det europæiske fællesskab – og det gør vi – kan vi ændre incitamentsstrukturen og forretningsmodellerne for techvirksomhederne.
Det er nødvendigt, hvis vi skal gøre en forskel.
Vi arbejder i EU-regi på at sikre klare rammer for techindustrien.
Lige om lidt – den 25. august – træder forordningen om digitale tjenester i kraft for de sytten største onlineplatforme og de to største søgemaskiner.
Her bliver der konkret indført forbud mod målrettet markedsføring til mindreårige baseret på profilering, krav om gennemsigtighed i anbefalingsalgoritmer, krav om at give brugerne mulighed for at vælge et feed, der ikke er baseret på profilering, forbud mod såkaldte dark patterns, der bedrager og manipulerer, og krav om nedtagning af ulovligt indhold, når techgiganterne bliver gjort bekendt med det.