Thomas Jensen (S), 2018-04-05:
Tak, formand.
Det er et lovforslag, som rummer rigtig gode tiltag, der dels skal forebygge økonomisk kriminalitet, dels skal sikre bedre rammevilkår for virksomheder, samt et tiltag om kapitalkrav til aktieselskaber, som vi er lidt betænkelige ved.
Lad mig starte med det positive.
Det er helt afgørende, at myndighederne ved, hvem der faktisk ejer selskaberne i Danmark.
Det er et vigtigt værn mod organiseret kriminalitet, hvidvask af penge, finansiering af terror og skatteunddragelse.
Desværre har det vist sig, at en del virksomheder ikke registrerer de reelle ejere, selv om det har været et lovkrav
siden 2017
Derfor mener vi i Socialdemokratiet, at det er et helt nødvendigt tiltag at gøre registreringen af reelle ejere til en betingelse for at etablere selskaber i Danmark.
Det vil sikre, at de reelle ejere bliver registreret, da man må forvente, at en virksomhed med rent mel i posen ved, hvem der faktisk ejer den virksomhed, man vil etablere.
Oplysningerne, vi beder om, burde være til at skaffe for virksomheden.
Det er også helt naturligt for mig, at selskaber, der ikke registrerer de reelle ejere, i sidste ende skal kunne tvangsopløses ved skifteretten.
Det er nemlig vigtigt, at det har store konsekvenser, hvis virksomhederne ikke leverer de nødvendige oplysninger.
Virksomheder, der ikke oplyser om deres reelle ejere, bliver dog ikke sådan tvangsopløst uden videre.
Processen vil være, at Erhvervsstyrelsen sender et rykkerbrev til virksomheden, så den har mulighed for at bringe forholdene i orden i løbet af 4 uger.
I det tidsrum mener jeg at lovlydige selskaber har god tid til at få bragt oplysningerne om de reelle ejere i orden.
Derfor mener jeg også, at truslen om tvangsopløsning er en passende og formentlig ganske opdragende sanktionsmulighed.
Lovforslaget indeholder også flere elementer, som vi i Socialdemokratiet ser positivt på, nemlig at selskaber og foreninger med begrænset ansvar skal kunne omdannes direkte til aktieselskaber, at iværksætterselskaber skal kunne modtage en kapitalindsprøjtning eller apportindskud, samtidig med at de bliver omdannet til anpartsselskaber, samt at opløsning af selskaber i skifteretten kan foregå over telekommunikation.
Det er forslag, som letter erhvervslivets byrder, så dem kan vi selvfølgelig støtte.
Den sidste del af forslaget har til formål at udmønte et element fra den erhvervspakke, som regeringen indgik med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre sidste efterår.
Et af initiativerne er at sænke kapitalkravet for selskaber, der ønsker at etablere et aktieselskab eller omdanne et anpartsselskab til et aktieselskab.
Det forslag er vi grundlæggende skeptiske over for.
I høringssvarene advarer Foreningen af Statsautoriserede Revisorer imod lempelsen af kapitalkravet.
Det gør de, fordi de ligesom jeg mener, at vi skal værne om de gode danske aktieselskabers renommé.
Danske rejseselskaber nyder nemlig generelt stor anseelse og er gode til at tiltrække investorer.
Det kan de, fordi selskaberne er omgærdet af seriøsitet.
Det giver også rigtig god mening at have høje krav til selskaber, der vil etableres som aktieselskaber, især fordi der er mange andre muligheder for at stifte kapitalselskaber med lavere kapitalkrav.
Der findes iværksætterselskaber, der nærmest er gratis at oprette, og man kan etablere et anpartsselskab for 50.000 kr. Der er altså muligheder nok, hvis selskaberne endnu ikke har en størrelse, hvor de kan rejse kapitalkravet på 500.000 kr.
Samlet set kan Socialdemokratiet støtte alle lovforslag med undtagelse af det om lavere kapitalkrav, og derfor vil jeg bede ministeren om at opdele lovforslaget, så sænkelsen af kapitalkravet bliver et separat lovforslag.
Og hvis ministeren imødekommer det, vil Socialdemokratiet kunne støtte op om de positive initiativer, som lovforslaget indeholder, og stemme imod det, der handler om sænkning af kapitalkravet
Med disse ord ser jeg frem til en konstruktiv udvalgsbehandling.