runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Egelund (M), 2025-04-23:
Det vil jeg gerne kvittere for.
Og jeg vil måske også bare for det første sige, at jeg synes, det er positivt, at det er blevet taget op her.
Jeg er enig i behovet – enig i behovet for den praksisnære forskning, altså at den er enorm vigtig.
Det gør vi også i alle mulige andre sammenhænge anstrengelser for, og så er det jo ærgerligt, kan man sige, processuelt, at det så på den her måde bliver åbenbart, at de stillinger aldrig har været rettet imod det sundhedsfaglige personale.
Så kan man sige, at virkeligheden overhaler os.
Så tak for det.
Susie Jessen (DD), 2025-04-23:
Er ministeren enig med Venstres klima- og energiordfører, Christian Friis Bach, der i P1 Debat udtaler: »Vi skal gøre alt, hvad vi kan for at få solcellerne væk fra der, hvor de enten ødelægger naturen, beslaglægger god dansk landbrugsjord og ikke mindst generer lokale borgere og lokalsamfund.«?
Lars Aagaard (M), 2025-04-23:
Tak til spørgeren for spørgsmålet.
Arealanvendelse er et vigtigt emne, også når vi snakker om vedvarende energi på land.
Selvfølgelig må solceller ikke ødelægge naturen.
Det er derfor, man skal have en lokalplan og en miljøgodkendelse for at opstille et solcelleanlæg.
Vi skal i Danmark forfølge en arealstrategi, hvor de jorder, som er bedst at dyrke på, bruges til det.
Det er bl.a. det, som den grønne trepart handler om.
De jorder vil så typisk også være dem, som har højst økonomisk værdi og derfor ikke de første, som vil være attraktive for en landmand at sælge.
Solcelleanlæg skal heller ikke placeres, hvor de generer naboerne.
Derfor skal der lokalt være gode processer for at finde de arealer.
Det er også derfor, at det er ude i kommunerne, man skal beslutte, hvor den vedvarende energi skal sættes op.
Jeg er derfor enig med Venstres klima- og energiordfører i, at vi skal sætte solceller op på arealer, hvor disse hensyn er varetaget.
Mette Thiesen (DF), 2025-04-23:
Tusind tak, formand.
Vil ministeren garantere, at regeringen finder de nødvendige midler til Hillerødmotorvejens færdiggørelse inden for tidsrammen, set i lyset af at rammen for bevillinger er overskredet?
Susie Jessen (DD), 2025-04-23:
Tak for det.
Det er da dejligt, at vi er herinde i Folketinget kan konstatere, at solcelleanlæg ikke må genere naboer, og at solcelleanlæg ikke må ødelægge naturen.
Hr. Christian Friis Bach sagde jo så også, at han ikke mente, at det skal gøre, han man beslaglægger god dansk landbrugsjord.
Det er jeg også enig i.
Det kan være, at vi lige kan få en kommentar til det også.
Men når vi så står med en enighed omkring det her, undrer jeg mig lidt over bl.a. det her lovforslag, som regeringen jo har lavet i forhold til de her fremskyndelsesområder.
For det handler jo netop om, at man sætter tempoet op i forhold til de her processer, hvor man vil sætte anlæg for grøn energi op, hvilket jo godt kan komme til at gå ud over både borgernes mulighed for at klage, altså det at blive inddraget i de her processer, men også naturhensynene, hvor der jo i dag er nogle processer, som man vil springe over i forhold til den her lov om fremskyndelsesområder.
Det er jo en bekymring, fordi vi i forvejen ser mange steder, at der er borgere, der føler sig ret trynet af de her VE-anlæg, der bliver sat op i deres baghaver.
Så når vi her høre fra ministeren, at der er en enighed med Danmarksdemokraterne, i forhold til at solcelleanlæg ikke skal genere naboer og ikke må ødelægge naturen, så undrer det mig, at man samtidig kommer med et lovforslag, der netop som udgangspunkt skal gøre processen hurtigere, hvilket får den konsekvens, at borgerne får kortere tid til at kunne reagere.
Så jeg vil gerne spørge ministeren om, hvordan de to ting egentlig kan hænge sammen.
Jeppe Bruus (S), 2025-04-23:
Jeg vil næsten invitere spørgeren til at stille det spørgsmål den 7. maj til en teknisk gennemgang.
For jeg synes ikke, det er min opgave at skulle stå og forklare, hvad de udtalelser bunder i.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-04-23:
Jeg har lige lidt svært ved at høre, men jeg forestiller mig, at det var rimelig tro mod det skrevne.
Så hvis det går over, skal det nok gå.
Tak for ordet.
Det omfatter også at have ansvaret for, deres investeringsstrategi skaber de rette balancer mellem afkast, risiko og omkostninger.
ATP skal investere sine aktiver, så medlemmernes interesser varetages
bedst muligt
Det indebærer, at der ved investering af ATP-midlerne skal tilstræbes betryggende sikkerhed, opretholdelse af midlernes realværdi samt det højest mulige afkast.
Det er min klare forventning, at ATP's bestyrelse varetager denne opgave inden for de rammer, som Folketinget har besluttet.
Jeg har noteret mig, at ATP for nylig har offentliggjort de pågældende bonusser på deres hjemmeside.
Her fremgår størrelsen på de udbetalte bonusser over de sidste 21 år, og at det er udbredt at bruge bonusmekanisme som aflønningen i branchen.
Jeg har også noteret mig, at der er en sammenhæng mellem bonussernes størrelse og de investeringsresultater, der er blevet skabt.
Men når det er sagt, så vil jeg sige, og nu er jeg nordjyde, så jeg vil sige det på den her måde, at jeg synes, de her bonusser ser noget store ud.
Det er ATP's bestyrelses ansvar, at omkostningerne i ATP, herunder aflønning i deres investeringsenheder står mål med de resultater, der er opnået, og det ansvar regner jeg selvfølgelig også med at bestyrelsen tager på sig.
Det vil jeg i hvert fald gerne citere.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2025-04-23:
Tak for besvarelsen.
Det tror jeg jeg vil takke ja til.
Det vil være rigtig godt at få ATP til at redegøre for det.
Jeg bemærker, at ministeren siger, at som nordjyde ser de der bonusser lidt store ud.
Jeg spekulerer på, hvad Socialdemokraterne havde sagt, hvis det havde været en borgerlig regering, der havde givet topskattelettelser i samme størrelsesorden til folk, der faktisk havde tjent deres penge selv og ikke bare sugede på landets kommende folkepensionister, og man så bare havde sagt: De bonusser ser godt nok lidt store ud.
Men jeg hører jo også i hvert fald en grad af lydhørhed, vil jeg sige, synes jeg.
For det er jo rigtigt, at det er Folketinget, der regulerer rammerne for ATP.
Jeg synes, at når man ser sådan bare det sidste års tid tilbage, er det jo ikke ligefrem sådan super vinderhistorier, der har stået tilbage for ATP.
Det er bonussagerne her som det seneste, det er store tab i milliardklassen, når det kommer til alle mulige grønne eksperimenter, og det er ret små afkast, må man sige.
Sammenlignet med – jeg ved godt, man ikke kan sige noget sammenligneligt, men nu gør jeg det så alligevel – alle mulige andre pensionskasser og sammenlignet med den norske oliefond må man sige, at det, ATP har leveret, jo ikke har været særlig imponerende.
Så når jeg hører ministeren sige, at Folketinget jo bare kan lave rammerne om, er det så noget, den her regering vil kaste sig ud i?
For hvis den her regering siger, at den vil lave rammerne for ATP om, er der syv mandater fra Dansk Folkeparti, der er mere end klar til at hjælpe regeringen på den mission.
Så, minister, skal vi lave rammerne om?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-04-23:
Først og fremmest vil jeg godt uddybe så, når jeg siger, at de ser noget store ud.
Det er jo hele tiden holdt op imod, at vi har fastlagt nogle rammer herindefra, men at der derudover er armslængde, sådan at ATP skal overholde og køre driften inden for de her rammer og bestyrelsen har ansvaret for at have styr på det.
Så der også en klar ansvarsdeling.
Derfor synes jeg, det vil være fornuftigt, hvis ATP stiller sig til rådighed for at svare på de her spørgsmål.
Peter Kofod (DF), 2025-04-23:
Jeg skal også nok have tid i min kalender den dag til at komme og stille spørgsmålene, det vil jeg rigtig gerne være med til.
Der jo også en anden mulighed, og det er, at man siger, at den her opgave er løst så dårligt, at vi giver danskerne noget mere frihed, enten til at forvalte en større del af de her midler selv, til at kunne hive dem ud, til at kunne investere mere frit eller blive i det tilbud, man er i – altså, at man simpelt hen siger til danskerne: I får frihed over jeres egen pensionsopsparing.
Hvad siger ministeren til det?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-04-23:
Jeg ved ikke, om det skal forstås, som at det er Dansk Folkepartis bud på vejen frem herfra.
Jeg er meget tilbageholdende med at skabe tvivl om, at vi også har den her form for sikkerhed i pensionen i fremtiden, også for de allerfattigste pensionister.
Det er et helt centralt fundament i mange folkepensionisters økonomi, at vi har den sikkerhed her.
For mig er det en helt utrolig vigtig del af pensionen i Danmark, og det vil jeg nødig rokke ved, men jeg vil godt være med til at snakke om, hvordan vi gør det bedst muligt.
Peter Kofod (DF), 2025-04-23:
For en meget stor del af folkepensionisterne og de kommende folkepensionister er det, man har i ATP, jo det, der kan få det hele til at hænge sammen.
Derfor er jeg også optaget af lige præcis den gruppe af folkepensionister, ministeren taler om, som har mindst, men som dog har en ATP, og der synes jeg, det er et problem, at den gruppe danskere får en fattigere alderdom, end man kunne have fået, hvis investeringen havde været forrentet bedre et andet sted.
For det holder en gruppe danskere med en unødig lille økonomi, og man kunne have haft mere.
Det er jeg bekymret for, og der tror jeg, vi har brug for at tage nogle andre redskaber i brug.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-04-23:
Jeg er ethundrede procent enig i vigtigheden af, at det her forvaltes bedst muligt, fordi det netop handler om folkepensionister, som ikke har alverden andet end det her for manges vedkommende.
Så derfor betyder hver eneste krone noget, og derfor betyder det også noget, hvor godt man gør det.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-23:
Tak for det.
Jeppe Bruus (S), 2025-04-23:
Tak for det.
Det er vigtigt for mig, at vi har et retvisende billede af, hvor mange ulve der er i Danmark.
Jeg arbejder jo som bekendt for, at vi i Danmark får bedre mulighed for at regulere ulven, fordi den skaber utryghed for borgere og udfordringer for husdyrholderne.
Derfor betyder antallet af ulve selvfølgelig noget for, hvor mange problemer de skaber.
Jeg kan forstå, at der er en faglig diskussion om den metode, som Aarhus Universitet bruger til at vurdere, hvor mange ulve der er i Danmark.
Til det kan jeg sige, at Aarhus Universitet selv har taget initiativ til at ændre deres metode, og at jeg sådan set hverken har bedt om den eller taget stilling til den.
Jeg har derfor inviteret forskerne til at holde en teknisk gennemgang og forklare, hvad den nye opgørelsesmetode præcis vil betyde for kvaliteten af ulveovervågningen, og jeg har i den forbindelse tilladt mig at invitere Folketingets partier gennem Miljø- og Fødevareudvalget, og jeg ser frem til en spændende drøftelse, som mig bekendt er den 7. maj.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-23:
Jeg har også fået den invitation, og jeg ser rigtig meget frem til at blive klogere på det her.
For mig giver det ikke ret meget mening, at man ændrer metoden.
Vi ser og hører fra forskerne, at der kommer flere og flere ulve til, vi ser desværre flere og flere angreb på husdyr fra ulvene, og lige pludselig, fra den ene dag til den anden, faktisk kort efter at man har fået opgjort, at der måske var omkring 80, måske helt op til 90 ulve, ændrer man regnemetoden, hvor der, hopla, så lige pludselig kun er et par og fyrre.
Jeg synes i hvert fald personligt og vi synes i Danmarksdemokraterne bare ikke, det er rimeligt, at man, når man går ud og siger, at der kommer flere og flere ulve til – og de får jo nu, hvor det er blevet forår, også hvalpe, og vi ser flere og flere angreb på husdyr – så ændrer en regnemetode, hvor antallet måske, hvad skal man sige, lige pludselig ser lidt mere spiseligt ud for befolkningen, fordi der ikke er så mange derude.
Så jeg ser da meget frem til at høre, hvad forskerne siger om det her.
For jeg synes ikke, det er rimeligt – og det håber jeg sådan set heller ikke regeringen gør – at man på den måde bare ændrer en regnemetode, der ændrer antallet så drastisk, som det gør.
Jeg kunne også forstå på den debat, der var fra forskerne, at de snakkede om, at det var et spørgsmål om økonomi, og det synes jeg jo er meget reelt.
Jeppe Bruus (S), 2025-04-23:
Altså, det er jo ikke en regnemetode, jeg har bedt om skulle ændres, eller har bestilt.
Så har de lavet et notat og sendt det til mig – jeg tror faktisk nærmest, jeg erfarer det samtidig med, at det er i pressen – hvor der mig bekendt så står, at det har man valgt, fordi man synes, det er en bedre metode.
Så har jeg også noteret mig, at man har snakket om økonomi, og det synes jeg jo lidt er en rodet forestilling, hvis jeg sådan skal være helt ligefrem.
Derfor har jeg så bedt om en teknisk gennemgang af det, og jeg har taget mig den frihed at invitere Folketinget med, så vi sammen kan få en forklaring på, hvad der er op og ned i det.
Det synes jeg sådan set er en meget hensigtsmæssig måde at gøre det på, så det er åbent for alle.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-23:
Ja, det er jeg som sagt også glad for, og jeg ser rigtig meget frem til at blive klogere på det her sammen med ministeren om, hvorfor det er, man ændrer regnemetoden på den her måde
Jeg tillader mig at gå en lille smule videre i det omkring ulvedebatten her og regnemetoden.
For nu ved jeg jo også, at ministeren var i Bruxelles og snakke om, hvordan reglerne for det her med at måtte regulere en problemulv rent faktisk er.
Der vil jeg egentlig bare høre, om ministeren, når vi så har fået en forklaring fra forskerne på, hvorfor man har ændret regnemetoden, har et løst bud på, hvor tæt vi så er på at have et reelt tal, og om vi har en mulighed for at kigge på de regler, de f.eks. har i Sverige, hvor de jo, som jeg forstår det, burde være underlagt de samme regler som os, så vi rent faktisk kan lave en regulering, hvis det er det, man fra regeringens side vil.
Jeppe Bruus (S), 2025-04-23:
Jeg har jo hele tiden sagt, at jeg ønsker, at vi kunne få en bedre mulighed for at regulere.
Derfor vil jeg så også bare lige for at holde fast i det her med metoden, og at der er nogle, der ligesom har problematiseret, om det måske var for at få antallet ned, så vi kom længere væk fra en regulering, sige, at det jo ikke giver ret meget mening.
På den ene side mener jeg, at vi skal kunne regulere ulven, men jeg har ikke bestilt den metode, og jeg har ingen intention om, at vi på en eller anden måde skal prøve at få det til at se ud, som om der er færre ulve, end der reelt er, for så at komme længere væk fra en regulering.
Altså, det giver jo ikke meget mening.
Hvor mange ulve det så kræver herhjemme, for at vi kommer dertil, kan jeg ikke sige på nuværende tidspunkt.
I Sverige har man mig bekendt ca. 370 ulve, hvor man så indfører en jagttid, så man kan komme ned omkring 170, og det er immer væk flere ulve, end vi har herhjemme.
Men der er også alt muligt i det der, vi sidder og borer ud.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-23:
Netop med hensyn til regnemetoden her, der jo så også viser, at det måske er lidt usikkert, hvor mange ulve vi reelt har der løber rundt ovre i Jylland, mener ministeren så ikke, at det er lidt spøjst, at de samme mennesker næsten kan gå ud og sige meget, meget specifikt, at der er forsvundet præcis 20 ulve, og at de er ret sikre på, at det er folk, der har skudt dem ulovligt?
Jeg har også hørt ministeren sige og anerkende, at man præcis ved, at der var én, der blev skudt ulovligt.
Men jeg synes bare, det virker mystisk, at man så præcist kan sige, hvor mange der er forsvundet, hvis man faktisk ikke reelt ved, hvor mange der er.
Jesper Petersen (S), 2025-04-23:
Jo, det er jeg enig med spørgeren i, og jeg tror også, at det fremgik temmelig klart af min tale.
Jeg synes, det er mærkeligt at foreslå noget her, som ville gøre det dyrere for danskerne, også folk med små indkomster, at betale deres elregning i hverdagen.
Det er jo det, der er konsekvensen, hvis man nu og her ville begynde at indføre atomkraft i Danmark.
Det, vi skal forholde os til, er et krav om, at Danmark i dag skal give sig til at indføre atomkraft, og der er vi på linje her.
Det ville kun tage meget lang tid og være dyrt for danskerne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-23:
Ordføreren spurgte, hvad vi ville sige til danskerne, og jeg synes, at man skal sige til danskerne, at vi har en utrolig stærk forsyningssikkerhed.
Når det gælder fjernvarme, er den bundsolid, og når det gælder vores elforsyning, er den også solid.
Den er en anelse svagere i den østlige del af Danmark end i den vestlige del af Danmark.
Jeg vil også sige til danskerne, at vi 2024 havde den laveste elpris i 4 år.
Den var gennemsnitligt 53 øre.
Der var 300 timer, hvor der var gratis strøm.
Men det her skræmmebillede, som ordføreren ridser op, er altså ikke det rigtige billede.
Og hvis ordføreren vil kigge ned i forsyningssikkerhed, så kig på, hvad Klimarådet har skrevet omkring elforsyning i Danmark.
Når vi har så meget sol og vind, skal man have nogle gasturbiner, og i fremtiden kan det sådan set være på biogas.
Det kan sådan set være en grøn forsyning.
Og hvis det er sådan, at vi begynder at eksperimentere med at få atomkraft, kommer det bagest i rækken, og så bliver det dyrt.
Det er sådan set det, jeg vil sige til danskerne.
Hvad giver det af tanker hos ordføreren?
Nick Zimmermann (DF), 2025-04-23:
Med al respekt vil jeg sige, at det er rigtigt, at der har været nogle timer med gratis strøm, men det, som jeg jo netop kommer ind på i min tale, er, at der har været så massive udsving, som der har været.
Og lige så mange timer, som der har været med meget billig strøm, lige så mange timer har der været med rasende dyr strøm.
Og det har været rigtig svært for danskerne at få enderne til at mødes.
Forestil dig lige engang, hvis det er, at man sidder derude og man måske er enlig med et par børn eller man i forvejen har svært ved at få enderne til at mødes og man så lige pludselig skal betale op imod 11 kr. pr. kilowatt-time.
Det har været rigtig svært for mange danskere.
Så må jeg bare sige, at Klimarådet ikke er nogen, jeg giver meget for.
Det er i hvert fald ikke nogen, jeg ser som en pålidelig kilde i den her debat – det er hundrede procent sikkert.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-23:
Jeg betragter Klimarådet som en meget pålidelig kilde, og det er jo sådan set dem, der er sat i verden for at rådgive Folketinget, rådgive regeringen.
De laver nogle rapporter, og vi har en måde og et system for det, og vi har en dialog med dem, når de udgiver deres rapporter, hvor man kan komme i KEF-udvalget og spørge dem.
Så hvis ikke man har tillid til dem, er det sådan set der, man kunne spørge dem og have en dialog om, om der er faglig bund i det, de laver, og det mener jeg sådan set der er.
Så jeg synes, det er helt uden for skiven ligesom at sige, at Klimarådet kan man ikke stole på.
Jeg synes, at den her forespørgsel er temmelig tynd med den sammensætning, den har.
Nick Zimmermann (DF), 2025-04-23:
Jamen al ære og respekt for det, det må jeg bare sige.
Men vi mener sådan set, at det er enormt vigtigt at være selvforsynende.
Vi har brug for ikke at være afhængige af alverdens diktaturstater rundtomkring, og hvis man mener, at vi ikke skal være det og vi i stedet for skal være mere og mere afhængige af andre steder rundtomkring i verden, skal man jo bare lade være med at bakke op om den politik, der bliver fremlagt i dag.
Torsten Gejl (ALT), 2025-04-23:
Alternativet er som sagt meget nysgerrige på den nye fjerdegenerationsatomkraft.
Alligevel synes vi nu nok, at det bliver lovlig meget solgt i ordførerens tale.
Måske der endda lidt var tale om at oversælge det.
Altså, de tager jo en forretningsafgørelse i 2028.
Det vil sige, at de endda ikke selv tør at satse på det her, før der er blevet forsket videre.
Synes ordføreren ikke, at det er at sælge det lige lovlig meget, når vi engang ved, om det kommer til at fungere, og når dem, som laver det, ikke engang tør sige, at det kommer til at fungere, endnu?
Nick Zimmermann (DF), 2025-04-23:
Hvordan kan man være sikker i en usikker verden?
Hvordan kan man have en forsyningssikkerhed, der gør, at uanset hvad for en situationen der opstår rundtomkring i verden, har man strøm, varme og forsyningssikkerhed.
Den samme diskussion kan jeg simpelt hen forstå ikke er nået det danske Folketing endnu – med undtagelse af nogle få partier, der er repræsenteret her i dag.
Hvordan kan det være, at vi i en tid, hvor vi opruster mere end næsten nogen sinde militært, ikke også er interesseret i at opruste i forhold til vores forsyningssikkerhed?
Så vil jeg sige noget i forhold til fjerdegenerationsatomkraft.
Det er rigtigt, at de har, jeg var lige ved at sige sådan en jysk erkendtlighed, når man besøger dem.
Det er nogle fantastisk gutter.
Jeg mener sådan set, at det er helt fair, at de er parat til at prøve at udvide deres forskning.
Jeg tror også, at det på sigt kommer til at være den vej, vi går – ingen tvivl om det.
Torsten Gejl (ALT), 2025-04-23:
Jeg synes, at det her er en god debat.
Der sker virkelig noget på området.
Men vi var jo på besøg hos dem, og de laver det, de kalder final investment decision, i 2028.
I og med at dem, der producerer det – og der er vi jo langt; der er vi rigtig godt med i Danmark – selv siger, at de engang tør lave en investeringsbeslutning før 2028, synes ordføreren så ikke, at ordføreren oversælger det lidt, når ordføreren nærmest sælger det som et allerede eksisterende fuldstændig grønt produkt?
Nick Zimmermann (DF), 2025-04-23:
Det ved jeg ikke nødvendigvis.
Jeg kan i hvert fald bare konstatere, at en af de ting, som de nævnte, i forhold til hvorfor de ikke er mere sikre på markedet og ikke er mere om sig, skyldtes, at de tydeligt mærker, at der er en politik i Danmark, der prøver at undertrykke atomkraftteknologierne.
Altså, man er ikke interesseret i at forske i det for alvor, man er ikke interesseret i måske at hjælpe dem i forhold til nogle statslige midler eller andre ting, og det mærker de tydeligt.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-23:
Nu så jeg den socialdemokratiske ordfører gå, så nu skal jeg tale rigtig længe og stille rigtig mange spørgsmål, så han kan komme tilbage.
Nej, spøg til side.
Jeg vil lige knytte en kommentar til spørgsmålene fra hr. Søren Egge Rasmussen.
Han nævnte det her med forsyningssikkerheden og Klimarådet.
Jeg vil bare spørge ordføreren, om det ikke er korrekt forstået, at Energinet har lavet en ny rapport, der fortæller, at forsyningssikkerheden ikke er helt så sikker om bare mindre end 10 år, som den er i dag; der vil være flere strømsvigt.
Det var den ene ting.
Den anden ting er: Er det ikke korrekt forstået, at der ikke sidder folk med kernekraftkompetencer i Klimarådet?
Nick Zimmermann (DF), 2025-04-23:
Jo, begge dele er jo fuldstændig korrekt.
Det må man bare sige.
Det er jo også et problem i sig selv.
Altså, til trods for at de kommer med netop den, synes jeg, meget alvorlige melding, at vi risikerer at stå i en situation inden for få år, hvor vi kommer til at opleve strømsvigt i Danmark, så er det ikke engang nok til, at man er parat til at ændre den politiske kurs i Danmark, så man netop får en stabil og sikker kilde til varme og til strøm.
Altså, det finder jeg rystende.
Så må man jo også bare sige, at der ikke sidder nogen – det bliver også nævnt, både af ministeren og andre – der har kompetencerne i forhold til atomkraft lige nu, og der er alle mulige andre udfordringer.
Vi er nødt til at få sat gang i det her.
Vi er nødt til at være sikre.
Vi er nødt til at have vores egen forsyningssikkerhed.
Det er det absolut vigtigste lige nu.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-23:
Nu padler jeg her af hensyn til ordføreren, der lige er gået ud.
Så jeg kommer lige med et spørgsmål mere i forhold til det, som Alternativets ordfører talte om, nemlig det her med en investeringsbeslutning hos Saltfoss Energy, som først bliver lavet i 2028.
Er det ikke korrekt, at det ikke er et spørgsmål om, hvorvidt der kommer den her generation af kernekraft?
Det er mere et spørgsmål om, om det er Danmark, der bliver først, eller nogle af de andre.