runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helene Brydensholt (ALT), 2024-10-24:
I Alternativet kæmper vi for, at alle flygtninge skal have de bedst mulige betingelser for en tryg og stabil tilværelse i Danmark, og det gælder, uanset om man er flygtet fra Afghanistan, Syrien eller Ukraine.
Retten til beskyttelse må aldrig afhænge af, hvilket land man er flygtet fra, og desværre sker der en markant forskelsbehandling i måden, vi modtager flygtninge på i Danmark, og den her særlov er en slags eksempel på det.
For det er jo tankevækkende, at vores eksisterende asylpolitik er så stram, at vi må ty til en særlov for at være i stand til at hjælpe ukrainske flygtninge.
Alternativet anerkender fuldt ud behovet for, at ukrainske flygtninge får ret til midlertidig opholdstilladelse, når de ankommer til Danmark, og dermed direkte adgang til arbejdsmarked, uddannelse og privat bolig.
Vi ville blot ønske, at den samme empati og den samme håndsrækning blev givet til flygtninge fra andre dele af verden.
Derudover er vi bekymrede for, som flere også har nævnt, at man ved lovforslaget ønsker at berostille asylsagsbehandlingen for ukrainske flygtninge.
Adgangen til at få behandlet sin asylsag er helt afgørende, og retten til asylstatus medfører specifikke rettigheder, som ikke gælder for ukrainere under særloven.
F.eks. er flygtninge med asyl beskyttet af internationale konventioner, der er med til at sikre deres retsstilling, samtidig med at de år, som ukrainske flygtninge har boet i Danmark under særloven, ikke anerkendes, hvis de ønsker at bosætte sig permanent.
Med særloven risikerer vi altså, at ukrainske flygtninge får bedre forhold ved ankomsten til Danmark, men at deres fremtidige muligheder faktisk forringes.
Derfor vil vi også opfordre ministeren til at ændre loven, så ophold under særloven kan medregnes i opholdskravet for ansøgning om permanent opholdstilladelse efter 8 års lovligt ophold i Danmark.
Så i Alternativet har vi valgt at ty til den gule knap, igen, hvad det her lovforslag angår, fordi vi fuldt ud støtter intentionen om at skabe bedre betingelser for flygtninge i Danmark, herunder ukrainerne selvfølgelig, men vi mener også, at særloven og særlove generelt er den forkerte vej at gå.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2024-10-24:
Der er dels det menneskelige perspektiv, som jeg sagde.
Jeg synes ikke, man kan holde kvinder og børn i en eller anden uvished og midlertidighed af hensyn til ukrainske soldaters motivation – nå, nu tabte jeg tråden.
Jeg havde også en anden pointe.
Jo, det var om integration.
Der er jo ingen tvivl om, at en ting er det menneskelige perspektiv, som egentlig er det vigtigste for mig, men der er også noget her, der handler om, hvad der er Ukraines interesse, og hvad der er Danmarks interesse.
Nu var der nogle, der faktisk nævnte de her ukrainske mænd, som har skabt utryghed i lokalsamfund.
Der vil jeg bare sige, at det jo klart er i Danmarks interesse at integrere de mennesker, der er her, for vi kan heller ikke leve med, at der er mennesker, der går 10 år i midlertidighed og begynder at opføre sig utryghedsskabende.
Så jeg mener, det er i Danmarks interesse – og det bliver vi jo nok også nødt til at fremføre over for den ukrainske regering – for vi kan ikke bare have ukrainske flygtninge siddende her i 20 år på midlertidighed.
Vi bliver nødt til også at integrere og arbejde med et langsigtet perspektiv ikke bare for deres skyld, men også for Danmarks skyld.
Frederik Vad (S), 2024-10-24:
Det har jeg jo aldrig nogen sinde sagt.
Jeg siger bare, at hvis man f.eks. læser de interview, den ukrainske ambassadør i Danmark har givet, så siger han jo, at vi stadig væk lige nu – og så kan der være alt muligt, der ændrer sig i fremtiden – bliver nødt til at insistere på, at de mennesker, der kommer hertil på særloven, skal hjem og være med til at bygge Ukraine op.
Familier er jo blevet splittet ad.
Det her handler ikke om, at nogen her skal indgå i en eller anden krigsmaskine.
Det handler
sådan set bare om at sige, at jeg ikke synes, vi skal være fare hurtigere frem end det, f.eks. den ukrainske ambassadør synes er rimeligt.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-10-24:
Mange tak.
Lovforslaget her handler om en forlængelse af opholdsgrundlaget for fordrevne fra Ukraine, også kaldet Ukrainesærloven.
Det støtter Det Konservative Folkeparti op om.
Ud over at sidde i Folketinget er jeg også kommunalpolitiker, og i den forbindelse vil jeg lige gøre regeringen opmærksom på, at kommunerne ikke får dækket alle deres udgifter, som knytter sig til opgaven.
Derfor vil jeg opfordre regeringen til, at pengene følger med til opholdet i kommunerne, næste gang der skal forhandles økonomiaftale med kommunerne.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2024-10-24:
Det synes jeg er en lidt underlig logik.
Sådan som jeg hører ordførerens spørgsmål, er Vesten nu ved at trække støtten til Ukraines krigsførelse, så de ligger og er lidt demotiverede nede i skyttegravene, og derfor må vi i det mindste give dem den motivation, at vi sørger for, at deres kvinder og børn ikke integrerer sig og bliver for glade for at bo i Danmark.
Det synes jeg er en underlig motivation.
Det, der gør det her spørgsmål svært, er jo, at det er storpolitik, hvor det er mennesker nede i skyttegravenes liv, der bestemmes af det, der sker nu.
Der synes jeg nogle gange, at man mangler forståelsen for netop det menneskelige perspektiv.
Altså, vi kan jo ikke bare se på ukrainske mænd eller ukrainske kvinder og børn som sådan et eller andet led i en krigsmaskine, og nu skal vi sørge for ikke at behandle de ukrainske kvinder og børn så godt i Danmark, fordi det gør, at deres mænd bliver demotiverede i skyttegravene.
Det er en logik, vi ikke er tilhængere af.
Frederik Vad (S), 2024-10-24:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Om det, ordføreren siger med at skabe et perspektiv for at få nogle af de her mennesker på særloven over i asylsystemet med mulighed for at søge permanent opholdstilladelse osv., vil jeg spørge: Skal vi da ikke fare lidt forsigtigt frem her?
Vi står jo i en situation, hvor den amerikanske kongres er ved at smække kassen i for ukrainerne, og der er kæmpestor og voksende træthed også i Europa i forhold til at betale til det, der foregår i Ukraine.
Samtidig har vi en situation, hvor både den ukrainske ambassade og andre, vi har samarbejde med, siger, at vi bliver nødt til at give dem, der ligger i skyttegravene i Ukraine, et perspektiv, der handler om, at især deres kvinder og børn ligesom kommer hjem.
Så er det ikke lidt for tidligt at åbne den her diskussion?
kunne jeg godt tænke mig at spørge fru Zenia Stampe om i forhold til det, der egentlig foregår lige nu, hvor ukrainerne er pressede.
Zenia Stampe (RV), 2024-10-24:
Jeg tror ikke, vi skelnede.
Vores hensigt var at beskytte folk, der flygter fra krig.
Og det, jeg siger nu, har jeg nok ikke mandat til, men jeg ved ikke, om det ligefrem er vores rolle i Danmark at skubbe alle unge mænd tilbage til Ukraine, så de skal kæmpe.
Det ved jeg ærlig talt ikke.
Det kan da godt være, at jeg, hvis vi havde en lang diskussion, kunne få en meget, meget skråsikker holdning til det spørgsmål.
Det har jeg ærlig talt ikke nu.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-24:
Så tager vi den bare helt konkret: Var intentionen fra Radikale Venstre, dengang særloven blev indført, også at tømme Ukraine for unge mænd i den kampdygtige alder?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-24:
Tak for ordet.
Batsignalet optræder i amerikanske tegneserier udgivet af DC Comics som et middel til at tilkalde superhelten Batman.
Det er et specielt modificeret søgelys med et stiliseret emblem af en flagermus påsat lyset, så det kan lyse en stor sort flagermus op på en overskyet nattehimmel over Gotham City.
Signalet bruges af byen Gothams politiafdeling som en metode til at tilkalde Batman, i tilfælde af at hans hjælp er nødvendig, men det er også et våben til psykologisk intimidering i byen.
Det fungerer også som det primære logo for Batman i tegneserier, tv-shows og film, som jeg tror vi er mange der har set og moret os over.
Og for at fejre Batmans 80-årsjubilæum tændte DC Comics og Warner Bros. batsignalet i 13 byer den 21. september 2019.
Hvorfor snakker jeg om det?
Det er, fordi jeg overvejede, om ikke vi kunne spørge dem – hvis vi siger, at vi har 100-200 mio. kr. – om ikke vi kunne købe et af de her batsignaler og så bare lave en tekst om, hvad det her signal vil sige.
For det er det, det her forslag om arbejdspligt er; det er et signal, også kendt som symbolpolitik.
Det forventes ikke at have nogen effekt.
Det forventes ikke at have den effekt, vi ønsker, og derfor giver det ikke mening at indføre det.
Vi i Liberal Alliance er fuldstændig enige i intentionen.
Vi mener også, det skal være sådan, at når du kommer til Danmark og du ikke har et arbejde, så skal du da søge et arbejde og forsørge dig selv. Hvis ikke du kan arbejde, skal du have den støtte, du har brug for, for at komme til at kunne arbejde eller komme på den ordning, der er passende.
At bruge 100 mio. kr. flere gange på at lave en indsats, som ikke forventes at have nogen effekt, er lige så formålsløst, som hvis vi kontakter Warner Bros. og beder dem om at sælge deres batsignal.
Det er symbolpolitik, og vi støtter det ikke i Liberal Alliance.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-24:
Nu er ordføreren jo beriget af også at have arbejdet med sagsbehandling, og så vil jeg bare, i forhold til at der er nogle, der lidt har fået det til at lyde, som om dem med et invaliderende handicap burde have en førtidspension og ikke være på den her ydelse,
spørge, om ordføreren kunne opklare: Hvad sker der med nogle, der ikke har permanent ophold, altså i forhold til om man visiterer dem til førtidspension eller ej?
Så er der den anden ting: Hvad synes ordføreren om, at vi nu er begyndt at komme op på en stykpris på fuldtidsbeskæftigede, der bliver over 1 mio. kr.?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-24:
Jeg kan godt starte med at svare på det første.
Jeg hørte ikke helt det andet spørgsmål, så jeg håber, at vi kan tage det i en anden omgang.
Hvis det er sådan, at der er en, der skal modtage kontanthjælp eller en anden ydelse, og man vurderer, at det rigtige er noget andet, så er det sådan ifølge retssikkerhedslovens § 5, at myndigheden skal vurdere sagen både i forhold til egen lovgivning, men også i forhold til andre områder og anden lovgivning.
Så det med den afklaringsret, der er i den anden lovgivning, og som ikke gælder det her, er jo lidt proforma, for kommunen skal altid vurdere det uanset hvad.
Det ville også gælde dem her, selv om det ikke vil være den specifikke afklaringsret, som er i beskæftigelseslovgivningen, for de er stadig væk under retssikkerhedslovens § 5, hvorefter kommunen skal vurdere bredt.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-24:
Det er jo i forhold til at få set sin sag, men det er jo også, i forhold til hvad det er for nogle rettigheder, man har som borger.
Og der er jo helt tydeligt en forskel på det, sådan at hvis du er statsborger, har du nogle rettigheder, som du ikke har, når du ikke er statsborger.
Det, man så er ved at lave her, er noget juks, hvor der er nogle mennesker, der risikerer at komme i klemme, bl.a. folk med handicap.
Beskæftigelseseffekten her er utrolig lav, og nu er målgruppen takket være konjunkturen blevet endnu mindre, nemlig 13.000 personer.
Det betyder jo, at det er en halvering af beskæftigelseseffekten.
Jeg har fået et svar, og de har ikke tænkt sig at justere på tallene, så vi er oppe på 1 mio. kr., der bliver brugt pr. fuldtidsbeskæftiget.
Hvad synes ordføreren om det?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-24:
Det er frås.
Det er frås, og så er det også en skam, at vi skal have et system, som ikke tilrettelægger forløbene, efter hvad der er mest aktuelt i sagen.
Det siges der godt nok i lovforslaget, men her bliver der lagt op til, at der er en indsats, der er rigtigere end andre.
Og det er hovedløst, for mulighederne er allerede i lovgivningen.
Der er allerede kommuner, der har prøvet det her, og den her ene million pr. borger er jo ud over, hvad det også koster i forvejen.
Så det er et utrolig mærkværdigt valg, at man prioriterer så højt et beløb på noget, der forventes at have så lav en effekt, og på noget, som ingen egentlig kan lide – på nær regeringen.
Kim Valentin (V), 2024-10-24:
Og tak til ordføreren for en tale om Batmansignalet.
Man kunne jo være fræk og sige, at ordføreren jo fuldstændig projicerer sine egne argumenter over på sig selv.
Det er jo symbolpolitik at stå og tale om en arbejdspligt ud fra et Batmansignal.
Så derfor er det her bare en konstatering af, at ja, det kan godt være, at Liberal Alliance synes, det er symbolpolitik, men det er også realpolitik – sorry to say.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-24:
Det er simpelt hen bare ikke rigtigt, når man siger, at Liberal Alliance ikke vil bakke op om indsatser, der skal hjælpe folk tilbage i job eller til at blive afklaret.
Det gør vi; vi bakker op om, at der skal være indsatser.
Vi bakker ikke op om en indsats, der ikke vurderes at have en effekt.
Det her er ikke realpolitik; det er symbolpolitik.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-24:
Tak for den fremragende tale.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvad er forskellen på det, vi kan se i aftalen om at skulle lave rengøring af depotrum, skyllerum m.v., sortering af uniformer før vask, beskæring af træer og buske langs veje og cykelstier og opsamling af affald ved naturområder osv. sammenholdt med det at få en ydelse før skat på 6.553 kr., og så det, der gælder dem, som gør det på en FOA- eller 3F-overenskomst?
Karsten Hønge (SF), 2024-10-24:
På den måde synes jeg egentlig det er lidt modigt af især Socialdemokraterne, at de vil være med til at lægge et forslag frem, hvor man i den forbindelse nævner ting, som er kerneopgaver for 3F'ere og FOA-ansatte.
Det er egentlig ret fantastisk, at man vælger at tage et frontalopgør med den måde, vi har skruet vores arbejdsmarked sammen på.
Vi har kvalificerede 3F-medlemmer og kvalificerede FOA-medlemmer, som udfører de der arbejdsopgaver til daglig.
Man kunne godt lave noget sammen med dem; altså, man kunne godt lave nogle ting, hvis man siger, at man i en periode under særlige vilkår tager nogle særlige skånehensyn, fordi det skal være sådan en indkøringsbane for at komme ind på arbejdsmarkedet.
Så kunne jeg godt forestille mig nogle situationer, hvor man efter aftale med fagforeninger og efter aftale med tillidsrepræsentanter får lavet nogle løn- og arbejdsforhold, hvor man udfører de arbejdsopgaver.
De har simpelt hen markant placeret sig helt forkert her.
De kunne have det som undskyldning, at det er, fordi de er kommet i dårligt selskab på det seneste – og det er de jo helt indlysende – men de har faktisk også ment det før.
Jeg synes, Socialdemokraterne rammer bolden fuldstændig skævt her i forhold til det organiserede og det regulerede arbejdsmarked.
Torsten Gejl (ALT), 2024-10-24:
Herfra skal der bare lyde en kæmpestor kvittering for en super, super god tale.
Jeg synes, det, ordføreren siger, med, at det skal være meningsfyldt, var meget vigtigt, og efter min mening gælder det både for den personlige læring og erfaring, men også for muligheden for faktisk at kunne få reel beskæftigelse.
Det er jo det, der gerne skulle være for enden for også at gøre det meningsfuldt.
Så tak for den ærlighed.
Karsten Hønge (SF), 2024-10-24:
Jeg vil bare sige tak for de pæne ord.
Det, der er dokumentation for, er, at det bliver en ekstremt dyr øvelse, som er fuldstændig modsat det, vi i øvrigt er i gang med i forhold til at gøre tingene enklere.
Så er man jo nødt til at pege på, hvor forklaringen ligger, og den ligger der, nemlig at man ligesom vil dække sig selv ind ved at vise, at vi stadig væk er sådan lidt hårde på udlændingepolitikken, ikke?
Charlotte Munch (DD), 2024-10-24:
Jeg synes faktisk, at ordføreren lægger mig ord i munden, som ikke er korrekte.
For det, jeg sagde, var, at det var i en kort periode, eksempelvis virksomhedspraktik – det var det, jeg sagde.
Jeg sagde ikke, at det var helt okay, hvis man fyrede den ordinære arbejdskraft for at bruge den her ordning.
Det var det, jeg sagde.
Pelle Dragsted (EL), 2024-10-24:
Nu er det ikke så ofte i dansk økonomi, at der er lige så mange jobs, som der er ledige mennesker.
Vi har højkonjunkturer og lavkonjunkturer, og i lange perioder er der simpelt hen ikke jobs til alle, så der kan man ikke bare tage et job.
Det er jo en vigtig præmis for det her.
Men i forhold til det her med fortrængning skal jeg bare forstå det helt.
Ordføreren siger, at det er fint nok, hvis der er en kommune, som for at spare penge siger: Jamen så fyrer vi medarbejdere fra FOA eller fra 3F eller lader være med at ansætte dem, fordi vi kan få den her arbejdskraft.
For en af de ting, der ligger i det her forslag, er jo, at man fjerner varighedsbegrænsningen.
Nu sagde ordføreren, at det var i en periode, man kunne være i det her.
Men det er jo det, man fjerner, og det er noget af det, fagbevægelsen advarer imod, nemlig at man øger risikoen for, at det her underbetalte B-hold på arbejdsmarkedet faktisk går ind og erstatter rigtig arbejdskraft.
Karsten Hønge (SF), 2024-10-24:
Hr. Kim Valentin sagde, at det var vigtigt, at de mennesker, der kommer ud i de her nyttejob, ikke fortrænger ordinær arbejdskraft.
Og det eneste eksempel, hr. Kim Valentin nævnte, på et job, var at smøre madder på et plejehjem.
Mig bekendt er det at lave mad på et plejehjem præcis indbefattet i det arbejde, som kvalificerede medlemmer af FOA udfører, og omfattet af overenskomster, hvor der er tillidsrepræsentanter, og er en integreret del af det overhovedet at drive plejehjem.
Så jeg skal bare høre, hvad det var for noget.
Det er jo netop et eksempel på at fortrænge arbejdskraft, hvis de så skal gå der til en tredjedel af den løn, som de kvalificerede medlemmer af FOA arbejder for.
Kim Valentin (V), 2024-10-24:
Tak for det – ja, man kan ikke nå flere spørgsmål på en gang, og sådan er det.
Der er en lang liste af opgaver, som alle jo kan se.
Jeg står bare og læser op af det, som jeg har fået at vide.
Det kan f.eks. ekstra rengøring af depotrum, skyllerum, sortering af uniformer før vask, beskæring af træer eller buske langs veje og cykelstier, opsamling af affald i naturområder, tømme kælderrum på skoler, ekstra renhold og reparation af offentlige arealer, og så er der selvfølgelig noget i forhold til virksomhedspraktik og uddannelse og en masse andet også.
Det er det, jeg taler om her, og jeg undskylder, hvis jeg nævnte det med at smøre madder på et plejehjem, hvis det ikke er omfattet.
Det står faktisk ikke her, men det, jeg mener, er selvfølgelig, at man skal overholde de regler, der ligger bagved.
Karsten Hønge (SF), 2024-10-24:
Jeg tror, at hr. Kim Valentin helt ufrivilligt viste, hvilken glidebane det her lovforslag faktisk er.
For man tror, man kan starte med at udpege sådan nogle enkelte jobs, og de jobs, som hr. Kim Valentin nævnte i anden omgang, er jo nogle, som typisk udføres af 3F'ere.
Men lige det job, som hr. Kim Valentin nævnte, er jo bl.a. noget af det, som er omfattet af FOA.
Hvorfor sætter man dog ikke FOA-medlemmerne til det?
Jeg har tænkt meget over, hvilke job der kan være, som ikke er omfattet af overenskomster, og som ikke fortrænger arbejdskraft, og det eneste er at skifte vand i vandpytterne i skolegårdene.
Det skal jeg ikke afvise man kunne gøre; til gengæld er det idiotisk at gå og gøre.
Det kunne være, ikke et nyttejob, men et chikanejob.
Jeg har lige et sidste spørgsmål, og det er i forhold til, at hr. Kim Valentin markedsførte sig selv som netop liberal i forhold til det her.
Hvordan kan det være liberalt, at man nu pålægger kommunerne en ekstrem administrativ byrde, hvor man detaljeret, minutiøst og nidkært skal håndtere en ordning, der garanteret sætter flere kommunale medarbejdere i arbejde end dem, der kommer i beskæftigelse ifølge ordningen?
Kim Valentin (V), 2024-10-24:
Så fik jeg alligevel to spørgsmål her i anden omgang, og det er jo fuldstændig urimeligt.
Jeg vil nøjes med at sige, at det jo er en kommunal opgave at gå ind og sige, hvor man kan finde nyttejobs henne.
Når man har et nyttejob, er det netop, fordi man ikke kan få en ordinær beskæftigelse.
For hvis man kan det, skal man jo have den.
Det er jeg hundrede procent enig i.
Hvis man kan gå ind i en 3F-overenskomst, så gør da for hulen det.
Så skal man da ikke tage sådan et job her.
Men hvis man ikke kan det og skal have lidt hjælp, så er nyttejob godt.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-24:
Jeg tror, at intentionerne er noget, alle ser ens på her.
Vi mener alle, at det er sundt for folk at komme i arbejde, og vi mener alle, at det er okay, at vi stiller nogle krav i forhold til de ydelser, man giver til folk på overførselsindkomst.
Og vi mener alle, at hvis der er behov for en indsats og for hjælp til at komme frem til, at man kan bestride et job, så skal vi også træde til der.
Men det her er jo en bestemt indsats, som bliver givet, fordi man håber på at få flere i arbejde.
Det er det overordnede mål.
Jeg synes ikke, ordføreren svarede helt på hr. Pelle Dragsteds spørgsmål: Når vi har data her, der viser, at mellem 1 og 2 pct. af målgruppen forventes at komme i arbejde på grund af det her, hvorfor er det så det her, man vælger?
Hvorfor vælger man en meget, meget dyr løsning, som kun forventes at give et øget arbejdsudbud på 300 om året.
Er det ikke lidt uambitiøst?
Kim Valentin (V), 2024-10-24:
Jeg synes faktisk, jeg svarede på det, for jeg sagde sådan set, at ja, der kan godt være nogle dele, der ikke giver en meget stor beskæftigelseseffekt.
Det giver en positiv beskæftigelseseffekt, men der er også en balance, i forhold til hvad vi synes er politisk rigtigt at gøre.
Det tror jeg godt at Liberal Alliance kan være enige med os i, altså at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det har jeg i hvert fald hørt ordføreren sige en gang imellem.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-24:
Men det ændrer bare ikke noget ved, om det kan betale sig at arbejde eller ej.
Det har ikke noget med det at arbejde at gøre.
Det handler om en indsats på beskæftigelsesområdet.
Det formodes, at det giver 300 ekstra på arbejdsmarkedsområdet, og jeg vil spørge ordføreren: hvor mange medarbejdere i det offentlige formoder ordføreren at det vil give?
Det vil svare til i gennemsnit et øget arbejdsudbud på cirka tre personer i hver kommune, hvis vi siger, at der er cirka 100 kommuner, og det vil så være cirka tre i hver kommune.
Forventer man, at der er over eller under tre i gennemsnit i hver kommune, der skal beskæftige sig med det her?
Kim Valentin (V), 2024-10-24:
Det er sådan set det samme spørgsmål igen, synes jeg i virkeligheden, men det er i orden.
Jeg skal prøve at nuancere det lidt.
Ja, det er rigtigt, at vi siger, at kommunerne skal påtage sig en opgave her, fordi vi synes, at det er urimeligt, at der er nogle, der går rundt og kan arbejde, men som ikke arbejder.
Derfor indfører vi en arbejdspligt ud fra nogle kriterier.
Man skal have opholdt sig i Danmark i 9 ud af 10 år, og man skal have uddannet sig i minimum 2½ år ud af de sidste 10 år, for at man kan få kontanthjælp.
Det vil sige, at hvis man ikke gør det, ryger satsen ned.
Det synes jeg sådan set er et meget godt forslag.
Det er hele fundamentet for en arbejdspligt.
Charlotte Munch (DD), 2024-10-24:
Det er også helt okay, så længe det er i et virksomhedspraktikforløb, indtil man finder ud af, hvilke jobs de her kontanthjælpsmodtagere rent faktisk kan varetage.
Det har jeg ingen problemer med.
Men ellers handler det jo mest af alt, og det ved ordføreren også godt, om nyttejobs, som man har, indtil man kommer ud og finder et regulært arbejde.
Og jeg synes jo i bund og grund, at det står folk frit for at gå ud og tage et andet arbejde, hvis man ikke vil tage de nyttejobs, som nogle synes er enormt forfærdelige.
Jeg synes jo, at man har rettigheden til selv at gå ud og tage et job, hvis man vil det, og så var man jo fri for at være i den her ordning, som ordføreren synes er så forfærdelig.