runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-18:
Jeg vil egentlig gerne holde fast i det, som fru Victoria Velasquez spørger til her, for det er jo ikke et teknisk spørgsmål.
Spørgsmålet drejer sig om, at man laver en lov, som vi alle sammen har læst, og som griber ind i overenskomsterne, og den siger helt eksplicit, at fremover vil dem, der arbejder store bededag og får et tillæg, ikke få det længere.
Så finansministeren må vel kunne anerkende, at når man gør det og man jo samtidig som offentlig instans er en part i det her, betyder det, at de medarbejdere, man har ansat i den offentlige sektor, ikke længere vil få det tillæg i fremtiden, og at det giver det offentlige store besparelser?
Kan finansministeren helt generelt bekræfte det?
Nicolai Wammen (S), 2023-01-18:
Som sagt vil jeg bede om, at man stiller det som et skriftligt spørgsmål til beskæftigelsesministeren.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-01-18:
Det er vel i virkeligheden sådan, at med ens venner skal man være særlig ærlig, og spørgsmålet er, om det faktum, at regeringen betragter Israel som en ven, ikke skulle betyde, at man så skulle være særlig ærlig over for kommentarer til Israels praksis.
Problemet og det, der er den store udfordring, for mig at se, er, at de standarder, vi måler Israel med, ikke er de samme standarder som dem, vi måler resten af verden med.
Det er det, der er problemet: at der i virkeligheden er en dobbeltstandard både fra dansk og europæisk side om, at man ikke håndhæver reglerne over for Israel i forhold til Israel som en systematisk krænker af international lov og menneskerettighederne.
Nicolai Wammen (S), 2023-01-18:
Allerførst vil jeg sige, at jeg nu hverken har hugget en hæl eller klippet en tå eller noget i den stil.
Men medspørgeren skal have point for det arbejde; jeg tror, at man har haft en god hyggestund i Enhedslisten, da man skulle gå til mig i den her sammenhæng.
Jeg troede egentlig, at I ville have sagt noget om, at det var regeringens akilleshæl osv., men jeg lever med det.
I forhold til det præcise spørgsmål vil jeg foreslå, at man retter det til beskæftigelsesministeren som et skriftligt spørgsmål.
Victoria Velasquez (EL), 2023-01-18:
Jeg er ked af, at finansministeren er kommet til skade.
Det er, som om det her med at hugge en hæl og klippe en tå er gået lidt for vildt for sig i det her regeringskompromis.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge om det, at man ikke længere skal betale det her tillæg: Hvor meget kommer staten til at spare, ved at man som arbejdsgiver går ind og tager det her tillæg fra de ansatte?
Nicolai Wammen (S), 2023-01-18:
Jeg må sige, at jeg simpelt hen ikke kan genkende det billede, der her bliver beskrevet.
Vi står i en situation, hvor man eksempelvis inden for kommunerne har svært ved at rekruttere mennesker til vores ældrepleje.
De mennesker kan nu – med de beslutninger, der her bliver lagt op til – få mulighed for at gå ind der.
Det vil være et tillæg, et tilskud til, hvad man har af antal ansatte ude i vores kommuner og regioner.
De ser ind i kæmpe rekrutteringsproblemer, og det, at vi beder alle om at arbejde en dag mere, gør, at der bliver frigjort noget arbejdskraft, som så kan gå ind her, og det synes jeg da kun er positivt.
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-18:
Men det er ikke bare teknisk set.
Det betyder, at der bliver brug for færre ansatte, og jeg er da helt klar over, at regeringen ikke mener, at det er formålet, men konsekvensen.
Når vi kigger ind i en krisetid, hvor mange danskere vil så få en fyreseddel?
Konsekvensen vil blive, at flere danskere vil få en fyreseddel.
Det kan finansministeren ikke tale sig fra.
Det er jo hele formålet.
Det er, som man så fint siger, at frigøre arbejdskraft.
Det er jo det, man vil med det her.
Så kan finansministeren svare på, hvor mange yderligere danskere der vil få en fyreseddel, fordi man afskaffer store bededag, ud over dem, der ellers ville have fået en fyreseddel?
Nicolai Wammen (S), 2023-01-18:
Jeg vil bare sige helt stille og roligt, at formålet med det her forslag jo ikke er at øge arbejdsløsheden; formålet med det her forslag er at skaffe indtægter til, at vi kan passe godt på Danmark og danskernes sikkerhed og tryghed, samtidig med at vi i øvrigt øger arbejdsudbuddet med ca. 8.500 personer.
For det, hr. Pelle Dragsted jo glemmer at fortælle i sin opremsning, er, at vi ser ind i, både inden for det offentlige og inden for det private, at vi kommer til at mangle hænder i de kommende år.
Det her er et bidrag til, at der kan komme flere hænder derud.
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-18:
Men lad os gå tilbage til mit spørgsmål, for det, jeg spørger til, er, hvorfor regeringen med åbne øjne vil øge arbejdsløsheden i Danmark.
Vi står jo i en krise, hvor vi ser frem til en stigende arbejdsløshed.
Vismændene snakker om, at 100.000 jobs vil forsvinde bare i år – 100.000 arbejdspladser.
Titusinder af mennesker vil få en fyreseddel.
Og midt i den situation vil regeringen altså gøre situationen endnu værre, for det er jo konsekvensen af det her forslag om at afskaffe store bededag.
Altså, når alle skal arbejde mere, bliver nogle af vores kollegaer jo overflødige.
Regeringen har jo allerede vurderet, at når det gælder den offentlige sektor, drejer det sig om 2.700 jobs, som vil forsvinde som følge af afskaffelsen af vores fridag.
Så de offentligt ansatte kan jo kigge rundt på deres kollegaer og spørge: Hvem mon det er, som ikke skal være her længere?
Men det er jo ikke kun i den offentlige sektor, at afskaffelsen af store bededag vil øge arbejdsløsheden – det vil den også i den private sektor.
Et slag på tasken er, at hvis vi hæver arbejdstiden med 0,5 pct., betyder det, at så vil 1 ud af 200 blive overflødig, altså vil en virksomhed kunne skille sig af med sin medarbejder nr. 200, og det er jo hele årsagen til, at der overhovedet er et såkaldt arbejdsudbud i det her indgreb.
Så mit spørgsmål er: Hvor meget forventer regeringen at den faktiske arbejdsløshed vil stige i 2024 og de følgende år, når man afskaffer store bededag?
Victoria Velasquez (EL), 2023-01-18:
Jeg må så sige, at vi ikke morer os over, at finansministeren er kommet til skade.
Det var faktisk lige fra hoften her i salen.
Men jeg synes nu, at det hænger meget godt sammen med, at det jo ikke plejer at være Socialdemokratiet, der opfordrer til, at man skal lave sådan et angreb på den danske model, og derfor kunne det være, at det var en konsekvens af det med at skulle hugge en hæl og klippe en tå.
Men så vil jeg bare spørge, om ministeren kan bekræfte, at staten kommer til at spare penge, ved at man fjerner de her tillæg, eller hvordan det forholder sig, når man jo kører finanspolitikken på den her måde?
Kan ministeren så bekræfte, at der bliver sparet penge, ved at man tager tillæggene fra de ansatte?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-01-18:
Ja, det er den helt rigtige fortolkning af mit svar, når der bliver tolket, at der i det, jeg siger, kan lægges til grund, at vi har en vurdering af, at Israel ikke overholder folkeretten i forhold til de besatte områder; sådan er det.
Skal det så betyde, at man bakker ud af en associeringsaftale?
Jamen det er jo ret beset en politisk afvejning af temperamentsspørgsmål og en vurdering af, hvordan man tror man når længst
, og i øvrigt også måske en holdning til, at hvis man bakkede ud af alle aftaler eller partnerskaber eller bilaterale stærke relationer med hvem som helst, som ikke overholdt gældende lov på alle punkter, så ville man have indsnævret, kan man sige, det internationale samarbejde ganske betydeligt.
Vi betragter Israel som en ven, men der er klart udfordringer her, og det er også derfor, at vi og man i Europa skelner mellem Israel som det Israel, vi anerkender, og så de områder, som Israel har besat eller annekteret.
Det er jo f.eks. også det, der ligger til grund for, at der er en europæisk mærkningsordning i forhold til varer, der kommer fra de besatte områder.
Så der er den sondring, men samtidig er det jo altså så fortsat et afsæt for at føre en kritisk dialog.
Charlotte Munch (DD), 2023-01-18:
Der er tradition for brede forsvarsforlig.
Er det ministerens ambition at fortsætte den tradition?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2023-01-18:
Først og fremmest vil jeg sige: Velkommen i Folketinget.
Dernæst vil jeg sige: Nej, det er ikke den eneste måde, man kan finansiere det på.
Men det er det finansieringsforslag, som opnår et flertal, og som et flertal kan bakke op om, og det er jo nemt for mig at sige, al den stund at vi har en flertalsregering.
Kunne man forestille sig andre finansieringsmåder?
Ja, der er andre, der er kommet med forslag, men det har bare det tilfælles, at det er forslag, som ikke nyder et flertals opbakning her i Folketingssalen.
Charlotte Munch (DD), 2023-01-18:
Tak, formand.
Anerkender ministeren, at der kunne være fundet en anden finansiering til løftet af forsvarsudgifterne?
Eller mener ministeren, at regeringen var de eneste, der kunne levere en finansieringsmodel nu, hvor det at stemme for regeringens finansieringsmodel bliver adgangsbilletten til de kommende forsvarsforhandlinger?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2023-01-18:
Jeg kommer ikke til at be- eller afkræfte konkrete drøftelser, som har fundet sted, jeg havde nær sagt for nedrullede gardiner – så slemt var det dog ikke – men i det fortrolige rum, som det dog har været.
Jeg vil bare gentage i forhold til det med at sige, at vi skaffer finansiering til forskellige områder – hvor vi på den anden side har forskellige områder, vi ønsker at prioritere økonomisk – at det altså så er helt gængs, at man sætter nogle krydser og siger, hvad det er, der skal finansiere hvad, undervejs.
Det er den måde, man opererer på.
Susie Jessen (DD), 2023-01-18:
Jeg er helt enig i, at det er en god idé altid at finde finansieringen til de ting, man gerne vil ændre på, og det kan man jo også sagtens gøre i et forhandlingslokale.
Men jeg synes stadig, det er vigtigt, at vi får et svar på den her kobling, for det er af interesse for befolkningen, at man ved, hvilken rækkefølge tingene er sket i, når det her er ministerens primære argument.
Så kan ministeren bekræfte, at det her kryds skete sådan, at det først var store bededag, man valgte at afskaffe, og at man derefter koblede det til forsvaret?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2023-01-18:
Tak for det.
Jeg kommer ikke til at fortælle om, hvad der skete i forhandlingslokalet – ikke på et detaljeret niveau.
Der var mange forhandlinger, der var lange forhandlinger, og hvem der bragte hvad til bordet og i hvilken rækkefølge, kommer jeg ikke til at gå ind i.
Men jeg kan sige, at der er en helt almindelig sammenhæng her i Folketinget, hvor man siger: Når man skal bruge penge på noget, anviser man, hvor pengene kommer fra.
Det har for Venstres vedkommende betydet, at der har været aftaler, som vi ikke har været med i, fordi vi ikke kunne acceptere finansieringen.
Det har vi ærgret os over, men det er et valg fra gang til gang, om man ønsker at acceptere den af regeringen fremlagte finansiering.
Susie Jessen (DD), 2023-01-18:
Ministeren har jo siddet i Folketinget længere, end jeg har – jeg er faktisk helt nyvalgt – men det er også mit klare indtryk, at den her finansiering tit findes i et forhandlingslokale.
Og ministeren taler meget om det her kryds imellem forsvarsforliget og afskaffelsen af store bededag – det er jo hele jeres begrundelse.
Derfor er jeg meget interesseret i en artikel, der blev bragt i Jyllands-Posten fra den 23. december, hvor det kom frem, at i forhandlingslokalet blev det faktisk aftalt først, at man skulle afskaffe store bededag, og først derefter fandt man ud af, at det skulle krydses til forsvaret.
Det er jeg jo ret interesseret i, for så falder hele jeres argument om, at det er penge, der skal gå til forsvaret, fordi vi skal være så ansvarlige.
Så jeg vil gerne høre, om ministeren kan bekræfte, at man i forhandlingerne først blev enige om at afskaffe store bededag og efterfølgende koblede det til forsvarsforliget.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2023-01-18:
Tak for det, og velkommen.
Vi er nødt til at investere markant i vores fælles forsvar.
Vores allierede både i EU og i NATO skal kunne regne med Danmark, og derfor har vi besluttet at rykke indfrielsen af målsætningen om de 2 pct. af bnp til 2030.
Det er ikke gratis, og finansieringen skal være på plads.
Derfor er det regeringens opfattelse, at der skal være en sammenhæng mellem, hvem der tager ansvar for finansieringen af et nyt forsvarsforlig, og hvem der deltager i forhandlingerne om et nyt forsvarsforlig.
Det er en helt normal praksis her i Folketinget, at partier, der gerne vil være med til at bruge penge, også er med til at finde penge.
Det er et sundt, det er et rimeligt, og det er i min optik et nødvendigt princip.
Derfor synes jeg også, det er rimeligt, at kun de partier, som ønsker at tage ansvar for finansieringen, bliver indkaldt til forhandlinger.
Som tidligere nævnt vil jeg understrege, at jeg håber, at så mange partier i Folketinget som overhovedet muligt tager ansvaret på sig og bakker op om afskaffelsen af store bededag, sådan at vi snart kan begynde forhandlingerne om det næste forsvarsforlig.
Susie Jessen (DD), 2023-01-18:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at regeringen bruger lovforslaget om afskaffelsen af store bededag som adgangsbillet til de kommende forsvarsforhandlinger?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2023-01-18:
Tak for det.
Jeg forstår jo på Folketingets øvrige partier, at der ikke er en begejstring en til en over koblingen mellem afskaffelsen af store bededag og det at finansiere vores sikkerhed fremadrettet.
Jeg siger så bare i al stilfærdighed, at jeg så stadig væk har til gode at høre nogen komme med et forslag, som kan nyde opbakning.
Og jeg er bestemt ikke argumentresistent, for vi er jo til at tale med, hvis nogen kommer med et godt forslag, hvor man tænker: Hvorfor havde vi ikke set det?
Lise Bech (DD), 2023-01-18:
Så vil jeg bare afslutte med at spørge: Er det så ikke vigtigere, at vi sætter os sammen og prøver at finde ud af, om vi kan finde en alternativ finansiering af det her?
Ministeren virker jo meget imødekommende, og hvis vi skal være et større antal partier med i det her – altså, det er jo ikke særlig bredt, hvis det bare bliver de tre regeringspartier – så lad os da sætte os sammen og finde en alternativ finansiering.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2023-01-18:
Tak for det, formand.
Jo, det er vigtigt, at vi får et bredt forlig, og det er derfor, jeg også håber på, at Folketingets partier lige vil suge luft ind og overveje, om nu ikke det her egentlig er en meget god idé.
For alternativt må man jo anvise en anden finansiering, og altså jo ikke bare en anden finansiering, man kan blive enig med sig selv om, men en anden finansiering, som man kan få overbevist et flertal om.
Det er det, vi har gjort med store bededag.
Det er ikke, fordi det er en nem beslutning, det er, fordi det er en vigtig beslutning, og i min optik er det en rigtig beslutning.
Lise Bech (DD), 2023-01-18:
Tak for det.
Så vil jeg gerne spørge, om ministeren er enig i, at det bedste for Danmarks sikkerhed er, at regeringen får et stærkt forsvarsforlig i hus med det bredest mulige flertal i Folketinget, og om ministeren ikke er enig i, at de bedste chancer for at få et bredt forlig vil være at finde en anden finansiering.
Altså, det er jo det, der fylder hele mediebilledet lige i øjeblikket, ikke?
Jeg kender jo ministeren som en ordentlig mand – vi kender rent faktisk hinanden rigtig godt.
Er det så ikke påkrævet, at vi laver et bredt forlig og signalerer, at vi står sammen her i det danske Folketing?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2023-01-18:
Ja, det er det.
Jeg synes, det er vigtigt.
Det synes jeg både med den fortid, jeg ynder at fortælle om at jeg har, men jeg synes også, det er vigtigt i den situation, vi står i nu.
Vi har en ambition om et relativt langvarigt forsvarsforlig, og der håber jeg virkelig på, at Folketingets partier vil tage ansvar for Danmarks sikkerhed, for Danmarks forsvar, og de derfor også vil være en del af det forsvarsforlig, herunder finde finansieringen til det, selv om det ikke er nemt, selv om det ikke er populært, selv om det ikke er det, man høster roser på.
Men nogle gange er vi også herinde, fordi det er svært.
Susie Jessen (DD), 2023-01-18:
Ministeren siger jo, at ministeren er meget interesseret i brede forsvarsforlig.
Derfor synes jeg heller ikke, det giver så meget mening, at man skal æde den her skovsnegl for at være med i forsvarsforliget.
Altså, hvorfor er det lige præcis, at man ikke kan finde den her finansiering sammen i et lukket rum?
Hvorfor er det, at man skal æde den her for overhovedet at kunne komme med til forhandlinger?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-01-18:
Tak for svaret.
Jeg tolker det, som om ministeren er enig i, at Israel skal overholde international lov og respekten for palæstinensernes basale menneskerettigheder, og med det udgangspunkt er spørgsmålet jo, om den situation, der er i virkeligheden i Israel-Palæstina-situationen, som ministeren kalder det, rent faktisk er en overholdelse af international lov, eller er det i virkeligheden det stik modsatte?
Med fare for at komme til at gentage mig selv er virkeligheden vel den, at Israel gennem mange, mange år konsekvent har udvidet bosættelserne, konsekvent har øget besættelsen og flyttet egne folk ind på de besatte områder og palæstinenserne væk fra de gode jorde.
Så i virkeligheden er det vel sådan, at Israels praksis underminerer international lov og er i disrespekt for palæstinensernes menneskerettigheder, og derfor bliver spørgsmålet her nu så også, om hvad det så er, der skal til, for at man rent faktisk suspenderer den associeringsaftale, for det er vel alt andet lige også en af grundene til, at man skriver nogle grundlæggende principper om, hvad det er, samarbejdspartneren skal overholde.
Så det er jo også et redskab til at løfte den dagsorden, man har, nemlig ønsket om en tostatsløsning.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-01-18:
Tak for det.
Det ligger netop i meget god forlængelse af, hvad vi just talte om, for der er jo, hvis vi skal være realistiske, også omkring Danmarks muligheder, ingen tvivl om, at EU-sporet er helt centralt.
Og EU har ligesom Danmark i en årrække haft et tæt samarbejde med Israel inden for en række områder: forskning, handel, innovation.
Det betyder ikke – fuldstændig på linje med den danske holdning – at det ekskluderer, at vi kan have en kritisk dialog om eksempelvis menneskerettigheder og situationen i de besatte palæstinensiske områder.
Jeg vil faktisk sige, at det forhold, at vi har en associeringsaftale, skaber en platform for at føre den her dialog om kritiske spørgsmål.
Nu er der kommet en ny regering, og det giver jo bare afsæt for at fortsætte den linje.
Så synes jeg også, det er vigtigt at sige, at parallelt med den her EU-Israel-associeringstankegang drøftede EU-medlemslandene muligheden for at have en tilsvarende regelmæssig højniveaudialog med palæstinenserne, og det er der nu taget det første skridt til ved at invitere den palæstinensiske premierminister til vores EU-udenrigsministermøde, som finder sted på mandag i Bryssel, og det er jo også et forum, vi bakker varmt op om.
Og i forlængelse af mine svar under det sidste spørgsmål er det jo vigtigt, at vi i forhold til begge parter også appellerer til besindighed, så vi undgår en voldseskalation.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-01-18:
Ja, jeg glæder mig også over lejligheden til at kunne fortsætte dialogen allerede nu.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-01-18:
Ville det regeringsgrundlag, der nu er udviklet i Israel, være udviklet på et tidligere tidspunkt, altså hvis man i høj grad havde omsat tanker til handling?
Det er jo ikke til at vide.
Der er en alvorlig situation mellem Israel og Palæstina, det er ikke nogen ny situation, og den skal vi engagere os i, og det er derfor, der ikke må være nogen tvivl om vores position.
Vi får i øvrigt lejlighed til lige om et sekund, for tiden er udløbet her, at fortsætte vores dialog om det.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-01-18:
Så skal mit afsluttende spørgsmål være, om udenrigsministeren mener, at den kritiske dialog, man har ført igennem mange år, har ført en tostatsløsning tættere på eller længere væk fra virkeligheden.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-01-18:
Det er helt rigtigt, at den aktive bosættelsespolitik, som jo i virkeligheden har det sigte at udvide Israels suverænitet til Vestbredden, som fremgår af den israelske regerings regeringsgrundlag, fuldt implementeret i praksis vil sætte en afgørende forhindring for tostatsløsningen.
Så kan der være en diskussion om de diplomatiske værktøjer, altså hvordan man forholder sig til det, og der er det den her regerings holdning, ligesom det var tilfældet med de tidligere regeringer og hele EU-kredsen, at det gør vi med afsæt i en kritisk dialog med Israel.
Det er jo helt rigtigt, at det ikke er en ny position.
Den position, regeringen har, er mage til den position, som den tidligere regering havde, og som regeringen før den havde.
Det hænger i øvrigt også sammen med, at Danmarks Israelpolitik jo baserer sig på en meget bred opbakning i det danske Folketing, som refererer tilbage til en forespørgselsdebat og en vedtagelse, og det er vores position.
Og den må vi så forfægte, og det gør vi bilateralt i forhold til Israel, og det gør vi i særlig grad i samarbejde med EU og med den associeringsaftale, der er mellem EU og Israel, og der er jo ikke rigtig noget alternativ til den kritiske dialog, når jeg har det afsæt, at vi befinder os i virkelighedens verden.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-01-18:
Tak for det.
Det er godt at høre, at også den nye regering mener, at Israels praksis er i strid med international ret.
Det er jo ikke blot besættelsen og spørgsmålet om Jerusalems status, der er udfordringen her, men det er grundlæggende også den besættelse, som Israel har håndhævet i mere end et halvt århundrede efterhånden.
Det her citat af Netanyahu, som jeg nævnte indledningsvis i spørgsmålet, er jo ikke blot noget, han har sagt i pressen, det er en del af den nye regerings regeringsgrundlag, og spørgsmålet er derfor også, om man fra dansk og europæisk side kan fastholde idéen om en tostatsløsning, hvor man i kritisk dialog med Israel forsøger at flytte parterne ind til forhandlingsbordet.
Hvad er det i praksis, som er anderledes i den position nu med den nye regering her i forhold til det, man har gjort i årevis, og som jo ikke har betydet andet end udvidelse af bosættelserne og en i praksis ændring af facts on the ground, mod en situation, hvor Israel faktisk har herredømmet over hele området, og i praksis underminerer mulighederne for en tostatsløsning?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-01-18:
Tak for det.
Det er rigtigt, at der er tiltrådt en ny regering i Israel efter en årrække med hyppige valg.
Og Danmark har jo traditionelt haft og har og ønsker fortsat at have et tæt og tillidsfuldt samarbejde med Israel på en lang række områder: handel, forskning, innovation.
Men det betyder langtfra, at vi er enige om alt, og der er ingen tvivl om, at den nye israelske regering og vi, altså Danmark, ser meget forskelligt på især bosættelserne i de besatte palæstinensiske områder, hvor den nye regering jo bl.a. er kommet med nogle bekymrende udmeldinger om at føre en aktiv bosætterpolitik.
På det punkt er Danmarks linje klar: Bosættelserne er ulovlige efter folkeretten, og de udgør en væsentlig hindring for en tostatsløsning.
Derfor er det også noget, som vi og EU, i øvrigt jævnligt, tager op med Israel, og det vil vi selvfølgelig blive ved med at gøre med den nye israelske regering.
Situationen i de besatte områder er meget skrøbelig, der er jævnligt sammenstød, der er risiko for, at voldsspiralen eskalerer, og derfor er det afgørende, at begge parter i konflikten afstår fra handlinger og provokationer, der kan bidrage til yderligere spændinger.
Så det, der er behov for, er jo at adressere de grundlæggende årsager til konflikten, herunder problemstillingerne vedrørende bosættelser og Jerusalems status, for så længe de forbliver uforløste, må vi desværre nok forvente, at konflikten vil blive ved med at eskalere, som vi har set det i de seneste år.
Derfor er det vigtigt, og derfor er det også en kærkommen lejlighed til at give den her melding, at vi både fra dansk og EU's side fortsætter den kritiske dialog og appellerer til at få parterne til forhandlingsbordet, så der kan etableres en politisk horisont for en tostatsløsning.