runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-11-30:
Tak for det.
Her gælder det jo især de udfordringer, der kommer ved nedlukning af skoler og hjemsendelse af klasser.
Forslaget kommer jo lige i hælene – havde jeg nær sagt – på L 61, som vi hastebehandlede tidligere på måneden.
Corona er desværre langtfra fortid.
Vi har fundet mundbindene frem igen, og vi har indstillet os på en vinter, hvor covid-19 igen spøger i kulissen.
Vi kommer formentlig til at se, og vi ser allerede, at der bliver hjemsendt klasser og nedlukket skoler de steder, hvor covid-19 er kommet inden for døren.
Med forlængelsen af nødloven sikrer vi, at børn og unge, elever og kursister kan modtage fjernundervisning i hjemsendelsesperioden, og vi sikrer, at dagtilbud, skoler og uddannelsesinstitutioner kan opretholde deres aktivitet, selv om eleverne og de studerende er hjemsendt.
Høringssvarene viser jo nærmest et entydigt ønske om og behov for nødloven, hvilket vi i Venstre er indstillet på at efterkomme.
Under behandlingen af L 61 for 14 dage siden kritiserede jeg ministeren for at hastebehandle lovforslaget.
En ordinær behandling havde været på sin plads, men den er vi så kommet i gang med nu, og tak for det.
Dengang for 14 dage siden var det vigtigt for Venstre, at nødloven kørte i en lidt mere begrænset periode end det, ministeren lagde op til.
Det var også vigtigt at få ministerens ord for, at lovforslaget ikke skulle bruges som løftestang for eller værktøj til massenedlukninger.
Det var vigtigt for Venstre under behandlingen af L 61, og det er det stadig væk.
Venstre har opfordret ministeren til at stille et ændringsforslag, der betyder, at en eventuel forlængelse efter den 18. april kun kan finde sted, hvis der er et flertal blandt ordførerne.
Vi har ligeledes bedt ministeren sikre, at der bliver oversendt et notat til Epidemiudvalget om, at loven ikke skal bruges som værktøj til massenedlukninger.
Venstre har også tidligere ytret ønske om, at der igangsættes et arbejde, hvor vi undersøger mulighederne for at tilføje muligheden for fjernundervisning i den lidt mere generelle eller, som vi også kan kalde det, normale lovgivning.
Vi bliver nødt til at finde måder at håndtere corona og andre epidemier på, som ikke baserer sig på nødlovgivning.
Man kan sige det på en anden måde: Vi bliver nødt til at lære at leve med det.
Det er mit indtryk, at ministeren har i sinde at efterkomme de ønsker fra Venstre, som jeg lige har redegjort for, og jeg håber, at ministeren vil bekræfte det fra talerstolen her senere i eftermiddag.
Med forbehold for de anførte ændringer støtter Venstre forslaget, og jeg ser frem til det videre politiske arbejde.
Tak for ordet.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-11-30:
Tak for det.
I SF er vi enige i, at der fortsat er brug for en nødlov, der sikrer mulighed for at iværksætte både nødundervisning og andre foranstaltninger, som kan afbøde de her konsekvenser, der er ved nedlukninger eller restriktioner, hvis vi skulle rende ind i det i større skala i forbindelse med coronavirus.
Det har krævet og det kræver stadig en høj grad af fleksibilitet, og vi er i SF ret imponerede over den måde, som man har stykket en hverdag sammen på i en svær tid.
Det er ikke en ønskværdig situation, vi står i, og derfor er det helt afgørende, at vi har et helikopterblik, der kigger tilbage på de erfaringer, vi har fået i den her tid.
De lange perioder med nedlukning rammer også socialt skævt, og det er vigtigt, at vi holder øje med og sikrer, at alle børn og unge trives så godt som overhovedet muligt.
Står vi i en situation, hvor skoler er nødt til at lukke, skal børn og unge, der er sårbare, i højere grad få tilbud om fysisk undervisning på skolen, og så er det godt, at vi kan have fokus på de børn, der har brug for ekstra støtte.
Med det bliver det også endnu vigtigere at have et skærpet fokus på ikke at skabe uhensigtsmæssige, store afstande i læringsmiljøerne.
Det er med andre ord afgørende, at vi ikke får skabt et A- og et B-hold, og at børnene får en fornemmelse af, at fordi de er i fysisk skole, handler det ikke om, at de ikke er lige så dygtige som dem, der må blive derhjemme, og man skal ikke føle sig som en taber, som en ung dreng sagde til mig.
Det betegnede han sig selv som, fordi han var en af dem, der blev nødt til at gå i skole.
Så det kan opleves stigmatiserende og nedværdigende, og derfor er det vigtigt, at vi bruger vores erfaringer netop til gavn for de her sårbare børn, elever og forældre og kigger på, hvordan vi kan blive ved med at skabe nogle fleksible løsninger, der ikke får nogen af de her utilsigtede konsekvenser for de sårbare børn og unge, der faktisk virkelig har brug for vores hjælp under en nedlukning.
Det bliver noget af det, vi kommer til at undersøge mere i det udvalgsarbejde, der kommer.
I SF støtter vi naturligvis op om forslaget, og så skulle jeg hilse fra Radikale Venstre og fra Enhedslisten og sige, at de også er for.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-11-30:
Mange tak.
Jeg tager lige vikartjansen her for Mai Mercado, som desværre er syg.
I november måned behandlede vi det lovforslag, som vi behandler i dag.
Det er et lovforslag, vi har behandlet flere gange og ad flere omgange, da lovforslaget sætter rammerne for nødundervisning i en coronatid.
Dermed har der hver gang været en solnedgangsklausul, således at loven ikke bare løber til evig tid.
Tidligere behandlinger har således været nødlove og hastebehandlinger og ikke en ordinær lovforslagsbehandling med en høringsproces.
Lovforslaget har også en solnedgangsklausul, og dermed udløber loven den 18. april 2022.
Til lovforslaget tilbage i november gjorde vi Konservative rede for, at vi ønsker at gå meget langt for at undgå nedlukningerne af skoler.
Eleverne har betalt en høj pris for de nedlukninger, vi allerede har været igennem, og voldsom mistrivsel og flere elever i kontakt med det psykiatriske system har været nogle af de værste konsekvenser.
Den bekymring har vi stadig.
Når vi alligevel støttede lovforslaget dengang, skyldtes det dels, at det er nødvendigt at tilvejebringe en lovmæssig hjemmel for nødundervisning og udvikling af prøver og eksaminer, dels, at vi blev lovet, at næste behandling af samme lovforslag ville være en ordinær lovbehandling, hvor lovforslaget har været i høring.
I november var vi enige om, at tiden med hastelovforslag må være forbi, og at vi må sikre, at de demokratiske spilleregler overholdes.
Derfor bifalder vi også fremsættelsen af dette lovforslag og stemmer for det.
Mette Thiesen (NB), 2021-11-30:
Ja, det giver mig sådan lidt en deja-vu-fornemmelse.
Vi stod her for ganske kort tid siden og behandlede også et forslag om forlængelse af nødloven.
Jeg skal ikke holde den samme tale igen, men jeg kan bare tilslutte mig det, som Socialistisk Folkepartis ordfører sagde, netop det her med, hvor store konsekvenser det har haft for skolebørnene i Danmark, at man har haft lukket skoler og sendt raske børn hjem.
Så nej, vi kan stadig væk ikke støtte den her nødlovgivning, fordi det er fuldt muligt selvfølgelig at sende syge børn hjem og give dem noget med, som de kan arbejde med, mens de er syge, mens de er hjemme, og så kan de komme tilbage.
Men det her med massenedlukninger af skoler er jo det, man skal bruge den her nye lovgivning til, og det kan vi altså ikke bakke op om.
Så vi støtter ikke det her lovforslag.
Jens Rohde (KD), 2021-11-30:
KD støtter lovforslaget med de bemærkninger, som Venstre også har tilknyttet, og som vi synes ministeren bør overveje.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-30:
Tak, hr. formand.
Det er ikke for at starte hele debatten på ny.
Det er for at sige tak for en god debat, og især for det, jeg tror jeg hørte fra alle, nemlig at der er et ønske om at belyse alt, hvad der er vigtigt i det her forløb.
Jeg tror sågar, at forsvarsordføreren for Socialdemokratiet sagde, at de ting, der var i de her ugerapporter, selvfølgelig var relevante – men, må man forstå, de var åbenbart ikke så relevante, at de burde være nået frem til Folketinget.
Der er tre ting, jeg gerne lige vil pointere fra debatten i dag.
Det er ministerens ansvar.
Hr. Søren Espersen spurgte ministeren, om ministeren kunne have ønsket sig, at det billede, som var tegnet i ugerapporterne, var tilgået Folketinget – det fik vi ikke noget helt klart svar på.
Og her til sidst spurgte hr. Jens Rohde til de efterretninger, der var tilgået fra briterne og amerikanerne, i forhold til det efterretningsbillede, som blev tegnet af vores egen styrkechef, og der må jeg bare sige, at jeg ikke forstår, at ministeren går ud og indirekte kritiserer vores egen styrkechef ved at sige, at han tog fejl, da han sagde, at Taleban havde kontrol over Jalalabad.
Det billede, han tegnede, var alt andet lige nok mere retvisende end det, vi fik at vide af FE den 9. august.
Fra blå bloks side, med undtagelse af hr. Jens Rohde, holder vi fast i, at det er ministeren, der har det øverste ansvar for, at Folketinget ikke blev informeret, og ministerens forklaringer om, hvorvidt ministeren har været orienteret eller ej, hænger ganske enkelt ikke sammen.
Så er der et lille lyspunkt i forhold til De Radikale, Enhedslisten og SF, der qua deres egen vedtagelsestekst i hvert falder åbner lidt op for, at der kan komme kritik – forhåbentlig også alvorlig kritik – af regeringen, når regeringens egen undersøgelse af sig selv foreligger.
Så det ser vi meget frem til.
Med det vil jeg sige, at vi håber, at regeringens rapport bliver bare nogenlunde uvildig.
Vi håber, den giver et indblik i, hvad ministeren har vidst, og så håber vi, at alle støttepartierne træder lige så meget i karakter, som Radikale Venstre med hr. Jens Rohde gjorde, da man gik ind for at lave den såkaldte granskningskommission i forlængelse af hele minkskandalen.
Trine Bramsen (S), 2021-11-30:
Jeg tror egentlig, jeg har svaret på det i første runde, og spørgeren har også fået svar på skrift.
De har oplysninger om, at Jalalabad faldt den 15. august, og dermed kan de ikke bekræfte spørgerens udsagn.
Mark Grossmann (V), 2021-11-30:
Når Mogens Jensen beder om, at det skal nævnes præcist, så må jeg jo bare sige, at provinshovedstaden Jalalabad i Nangarhar, der er naboprovinsen øst for Kabul, nu er under kontrol af Taleban.
Dermed er Kabul endnu et skridt nærmere på at være isoleret.
Det synes jeg er meget klar tale, og det er jo den danske chef for styrkerne, som den 16. juni melder det her ud, og det er ligesom der, hvor vi i Venstre siger, at det synes vi er meget alvorligt, og jeg har jo også gjort det meget klart, at vi som politikere ikke skal sidde og definere, hvor alvorligt det er.
Vi skal bare sige, at det her i hvert fald er ude af kontrol, og derfor siger Venstre bare, at når man først får en reaktion den 15. august, så er der altså gået for lang tid.
Og det, der er hele budskabet i det her, er jo, at man, når det står så klart og tydeligt, som det gør her – og jeg kan også aflevere brevet til Mogens Jensen, og så kan han selv læse efter, det er ikke bare noget, jeg står her og læser op af egen håndskrift – så kan sige, at det er skærpende, og vi har nogle datoer, som står i kontrast til hinanden.
Altså, i en krigssituation som den her, som ender i så kaotiske tilstande, er 2 måneder for meget.
Men det er ikke et spørgsmål om at jagte en minister.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-30:
Først tak for den første bemærkning.
Det er sjældent, at jeg er så enig med Dansk Folkepartis ordfører.
Det håber jeg også vi kan bruge i kommende krigsindsatser i f.eks. Mali og prøve at få mest mulig reel information frem.
I forhold til spørgsmålet, om der kom for mange eller for få, er der to forskellige ting, der er på spil.
Den aftale, vi lavede om evakueringerne i den politiske kreds, handlede jo om ambassadeansatte, det handlede om tidligere tolke, og det handlede om ngo-medarbejdere.
Det var det, vi lavede en politisk aftale om.
Der ville jeg gerne stadig væk have evakueret flere ngo-medarbejdere f.eks., og det har vi også sagt meget klart.
Så der synes jeg ikke der kom nok med.
Men så blev der jo også evakueret dem, som var folk med dansk statsborgerskab eller opholdsgrundlag i Danmark – altså, som havde mulighed for det.
Det følger jo, at det er man nødt til at gøre.
Der kom jo et par stykker med, som ikke havde grundlag for det, og det tror jeg alle er enige om ikke var hensigtsmæssigt.
Det var ikke meningen, at det skulle ske på den måde, men det er jo, hvad der kan ske i så fuldstændig kaotisk en situation.
Mogens Jensen (S), 2021-11-30:
Jeg har jo også læst ugerapporterne, og jeg kan så forstå, at ordføreren giver mig ret i, at der ingen steder står, at styrkechefen vurderer, at Kabul falder inden for kort tid eller i august, som det så skete.
Så det er jo fint, at vi er enige om det.
Det andet spørgsmål er: Kan ordføreren bekræfte, at alle andre efterretningstjenester var lige så optimistiske som den danske i forhold til vurderingen af, hvornår Kabul ville falde, altså at de vurderede, at det ville den ikke inden årets udgang?
Mark Grossmann (V), 2021-11-30:
Det kan godt være, jeg favner bredt, og at jeg også kan favne andre efterretningstjenester, men her handler det om at være konkret ud fra de oplysninger, vi får, og som vi skal arbejde efter som folketingsmedlemmer.
Og i forhold til den tekst, som Mogens Jensen taler om måske ikke handler om, at Kabul er faldet: Nej, men det står jo meget klart, at Nangarhar er under kontrol af Taleban, og allerede der skal man jo begynde at vågne op og så sige, at vi nu står med nogle udfordringer, som måske kan eskalere.
Og der vil jeg altså bare sige, at det for os, uanset hvor meget man forsøger at tale om andre efterretningstjenester og bytte lidt rundt på ordene, er noget, man burde komme op på tæerne for, og det burde det faktisk også være for Mogens Jensen og Socialdemokratiet.
Jens Rohde (KD), 2021-11-30:
Tillykke med debuten på talerstolen.
Udtales det på tysk: hr. Grossmann?
Under alle omstændigheder tillykke med debuten på talerstolen.
Venstres ordfører siger, at det er useriøst, når jeg står og siger kalkunjagt, men jeg tror altså, der er mange, der måske lige synes, at det går lidt stærkt i øjeblikket, og jeg ved så ikke, om Venstres ordfører er uenig med hr. Marcus Knuth, når hr. Marcus Knuth ønsker, at der skal udtrykkes mistillid til ministeren, og at det her skal have konsekvenser for ministeren.
Det kan jeg jo ikke læse som andet, end at man nu skal bruge champignonmetoden over for den siddende minister.
Men det er Venstre måske ikke helt enige i?
Mark Grossmann (V), 2021-11-30:
Altså, Venstre har ikke brugt udtrykket mistillid.
Mogens Jensen (S), 2021-11-30:
Tak for det, og tak til ordføreren, som jo også i sin ordførertale lægger meget vægt på de her ugerapporter.
Så derfor vil jeg også gerne spørge ordføreren: Hvor præcist står det i de ugerapporter, at styrkechefen vurderer, at Taleban vil falde inden for kort tid, altså inden for uger eller i august, som det skete?
Mark Grossmann (V), 2021-11-30:
Altså, en individuel behandling er jo det, man gør, hvis man skal definere en situation, som er skærpende.
Så er du nødt til at finde ud af, hvad der er for nogle mennesker, som har hjulpet Danmark.
Igen: Jeg sagde ikke »useriøst« før, jeg sagde i øvrigt »usagligt«, og det synes jeg faktisk også det her er, Jens Rohde.
Altså, vi skal jo gå ind og se på, hvad det er for nogle mennesker, der har hjulpet os.
Det kan da godt være, at du har et ønske om, at vi siger, at vi ikke har nogen vurdering af, hvor mange det drejer sig om, så lad os bare sige 1.000 mennesker fra et bestemt område, der måske kan have hjulpet de danske styrker.
Sådan fungerer det jo ikke.
Det er jo kortlagt, hvem der har hjulpet, men den ting, den tid.
Altså, det tager tid at efterrationalisere i forhold til, hvad det er for nogle mennesker, som har hjulpet os, og hvad de har hjulpet os med.
Vi skal jo ikke være tossegode.
Jens Rohde (KD), 2021-11-30:
Jeg har ikke på noget tidspunkt refereret til et papir.
En sådan konsekvens kan jeg ikke tolke som andet end mistillid, og det er den ramme, jeg sætter det ind i.
Det andet har jeg overhovedet ikke nået at forholde mig til.
Det vil jeg bare understrege.
Søren Espersen (DF), 2021-11-30:
Men konsekvenser kan jo godt være mange ting.
Det kan være alt lige fra små næser til lidt større næser og endnu større næser – Pinocchionæser – over til mistillid, som mere betragtes som det ultimative, nemlig som et krav om, at en minister eller en regering skal gå af.
Men jeg forstår, at det ikke var Jens Rohdes hensigt, at det skulle opfattes på den måde.
Så jeg har måske taget munden for fuld, og det beklager jeg som nævnt.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-11-30:
Tak for det.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at SF og Dansk Folkeparti ser meget forskelligt på nødvendigheden af den evakuering, som vi taler om her.
Dansk Folkeparti var ude at sige, at efter Dansk Folkepartis mening skulle der, lige når det drejede sig om tolkeaftalen, sagsbehandles i nærområderne.
Det var vi selvfølgelig ikke enige i.
Jens Rohde (KD), 2021-11-30:
Nej, nej, men vi konstaterer bare, at ordføreren for forespørgerne ønskede, at der skulle være konsekvenser.
Sådan hørte jeg i hvert fald talen, altså at der bør være konsekvenser for ministeren.
Og hvilke konsekvenser det så er, må jo stå hen i det uvisse, men det kan man jo så selv skændes om internt.
Jeg genkender altså ikke – med al respekt – helt det der billede af, at Venstre bare fra den 28. juli syntes, at der skulle gøres alt muligt.
For jeg var selv en del af forløbet, og jeg hørte jo Venstre stå last og brast med Konservative i ønsket om, at der skulle ske en individuel behandling lokalt, og kunne det lade sig gøre at yde beskyttelsen i nærområderne, skulle det ske der, og ikke via masseevakueringer.
Det kom først senere.
Mark Grossmann (V), 2021-11-30:
Altså, i forhold til tolke og de mennesker, som hjalp Danmark, stod vi allerforrest, og der var ikke sat noget antal på.
Venstre var meget, meget klar, i forhold til hvordan vi skulle hjælpe, og hvad vi kunne hjælpe med – og der har ikke været sat noget antal på det tidspunkt.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at Enhedslisten taler om antal – det handler jo om, hvad det er, de skal hjælpes for, og hvad det er for nogle mennesker, vi skal hjælpe.
Enhedslisten taler om antal.
Det er jo slet ikke det, vi taler om her.
I forhold til en uvildig redegørelse vil jeg sige, at vi er for alt, hvad der kan redde liv, og for alt, der kan forebygge.
Altså, for Venstre handler det ikke om at jagte en minister.
Jeg ved godt, at det er det, man har talt om; man har talt om kalkunjagt – jeg hørte jo, Jens Rohde nævnte det før.
Jeg synes, det er usagligt at tale om kalkunjagt, for det er slet ikke det, det her handler om.
Det her handler om at være på forkant.
Venstre går på talerstolen i dag, fordi vi vil være på forkant.
Og når vi taler om, at vi gerne vil være ansvarlige i Venstre, så handler det om, at de oplysninger, vi får loyalt som folketingsmedlemmer i Folketinget, er dem, vi handler ud fra.
Mogens Jensen (S), 2021-11-30:
Jeg forstod ikke helt ordførerens indledning.
Betød det, at jeg skulle svare grimt nu, hvor det er Venstre, der spørger?
Det kunne jeg aldrig drømme om.
Jeg svarer jo pænt til alle partier – der forsøger jeg da i hvert fald på.
Det er jo helt klart, at når vi ser på de efterretninger, der har ligget til grund for, at vi har fået den vurdering, vi har fået, både fra Forsvarets Efterretningstjeneste, men også fra mange andre efterretningstjenester, så må det jo tilsige, at der i den evaluering, der nu pågår, må komme nogle forklaringer på, hvordan det kunne være så langt fra det, der rent faktisk var sandheden.
Det tror jeg vi alle sammen søger nogle svar på, og jeg håber jo også, at dels den evaluering, man foretager selv i Forsvarets Efterretningstjeneste, men jo også dem, man foretager i de øvrige efterretningstjenester, kommer til at give os nogle svar på det, for det har vi alle behov for for at kunne gøre en bedre indsats fremadrettet.
Mark Grossmann (V), 2021-11-30:
Tak for det.
Jeg spørger også kun, fordi vi jo fremadrettet skal kunne lægge en strategi, for når der tilgår Folketinget nogle oplysninger, som vi skal reagere på, har vi jo meget et behov for at vide, hvor de kommer fra, altså om det bare er et samlet billede, eller om det er via ugerapporter, og hvor de oprindelig kommer fra.
For det har der været rigtig mange diskussioner omkring, også i de åbne samråd, og jeg ved i hvert fald, at Mogens Jensen selv har været til stede der.
Mogens Jensen (S), 2021-11-30:
Men det er også klart, at når vi taler om en situation som den her, er der flere kilder til den information, og der beror man jo ikke sine vurderinger blot på en enkelt kilde, selv hvor alvorlige udsagnene fra de kilder end er.
Som sagt har jeg jo selv læst de ugerapporter, der er genstand for forespørgselsdebatten her, og jeg må sige, at der er jo ingen steder, hvor det i de ugerapporter konkluderes eller står, at det er lige nu inden for kort tid, inden for uger i august, at Kabul falder.
Jens Rohde (KD), 2021-11-30:
Det er jo korrekt, men set i et historisk perspektiv skulle vi måske se at overveje lidt, om den måde, vi får stykket vores efterretninger sammen på, egentlig hænger sammen, og det kunne vi jo godt have lært lidt af allerede fra Irakkrigen, vil jeg sige, hvor det, vi blev mødt med, jo i den grad også var fejlbehæftet.
Men det håber jeg at vi kan lære af fremover; det vil jeg komme tilbage til, når ministeren er – på scenen, havde jeg nær sagt – på talerstolen.
Er det skudt helt ved siden af, hr. Mogens Jensen?
Mogens Jensen (S), 2021-11-30:
Igen: Nu er det her jo en forespørgsel, hvor forsvarsministeren er indkaldt og vi drøfter ugerapporter, og hvad angår hele forberedelsen af den militære, forsvarets, evakuering af tropper fra Afghanistan, ligger det jo klart, at det var overstået den 22. juni.
Så den opgave var løst den 22. juni.
Så er det rigtigt, at så havde du ambassaden og folk omkring den tilbage, og der var udgangspunktet jo, at du gerne ville have ambassaden til at være der, så længe som det var muligt, i forhold til at de mange udviklingsprojekter og forskellige former for bistand, vi har givet i Afghanistan, kunne fortsætte så lang tid som muligt.
Det har i hvert fald gjort, at den del af evakueringen kom senere i forløbet, og det tror jeg man er nødt til at forstå – selvfølgelig sammenholdt med, at vi ikke vidste, at Kabul ville falde så hurtigt.
Jens Rohde (KD), 2021-11-30:
Fru Eva Flyvholm har jo sådan set fortalt, hvordan hun selv har taget kontakt til regeringen og spurgt, om der ikke snart skulle ske noget, og det var også en del af den offentlige debat.
Derfor kan man bare undre sig over, at regeringen var så langmodige med at iværksætte handling og i mine øjne måske var mere optagede af, at nu skulle der godt nok være et meget, meget bredt forlig med alle partier om bord, så man ikke bagefter kunne blive beskyldt for at føre en lemfældig udlændingepolitik.
Det var, ligesom om der hele tiden var det her bagtæppe under de her forhandlinger, og det er derfor, jeg spørger, om hr. Mogens Jensen vil afvise det.
Mogens Jensen (S), 2021-11-30:
Jeg er i hvert fald ikke i tvivl om, at hvis regeringen havde fået oplysninger som dem, vi jo så fik alt for sent, om, at Kabul ville falde, så tidligt som den gjorde, så ville hele den her evakueringsindsats selvfølgelig være blevet tilrettelagt på en anden måde.
Det skete så ikke, fordi vi fik oplysningerne, så sent som vi gjorde, og Kabul faldt, så tidligt som den gjorde, og det er jo det, som vi efterfølgende nu skal finde ud af hvordan vi kan gøre bedre i fremtiden.