runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Jeg forstår ikke, at man bliver ved med at insistere på at sige noget, som ikke er rigtigt.
For det første var der det her med tvang: Der har aldrig været frit optag.
For det andet var der det her med, hvor mange der får imødekommet deres første prioritet: Ifølge de beregninger og prognoser, der ligger for den nye aftale, er der flere, der får imødekommet deres førsteprioritet med den nye aftale, end der var før – der er flere, der får imødekommet den.
Så er det jo ikke rigtigt at tegne det der billede af, at det er tvang, eller at vi skubber folk steder hen, hvor de ikke vil være.
Men noget af det, fru Signe Munk lægger vægt på her, er jo også at undgå at skulle købe Putins gas, og det er jeg selvfølgelig enig i er en væsentlig målsætning, og der kommer vi trods alt et stykke af vejen, når Tyrafeltet bliver genåbnet.
Altså, der kommer vi jo så til selv at kunne levere meget af den gas, som vi har brug for i Danmark og i øvrigt eksporterer til vores naboer.
Og det synes jeg er et væsentligt bidrag i den sammenhæng, hvor vi taler om også at undgå at skulle købe den af Putin.
Signe Munk (SF), 2022-05-23:
Det kræver nogle nye penge.
Så spørgsmålet er, om regeringen er villig til at finde nogle nye penge til at få naturgassen hurtigere ud.
Og det er jo rigtigt, hvad ordføreren siger, altså at hvis vi bruger mindre naturgas i Danmark og kommer fuldt over på grøn gas, kan vi også hjælpe resten af Europa med at komme hurtigere af med Putins naturgas.
Så spørgsmålet kommer tilbage til det samme.
Det handler ikke om at genbesøge det, men om, om regeringen er villig til at finde nogle nye penge til at komme hurtigere af med naturgassen.
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Vi mener, at det skal gå stærkt, og vi er sådan set meget optaget af at få udfaset naturgassen, men der er jo også nødt til at være en eller anden form for realisme i de her spørgsmål.
Og der er flere spor i de her ting.
Dels er gasmarkedet jo i høj grad også et EU-marked, eller et europæisk marked, dels hænger det trods alt også sammen med – hvilket i øvrigt også, synes jeg, er relevant at nævne i den her sammenhæng – at man i den grønne køreplan, som giver et overblik over, hvad der skal ske på det grønne område frem mod 2030, løbende genbesøger de forskellige grønne aftaler og forskellige målsætninger.
Og hvis det pludselig skulle vise sig, at man kunne gøre noget hurtigere i forhold til gassen, er det da kun godt.
Men altså, lige nu tror jeg, det realistiske mål er at holde fast i 2030.
Signe Munk (SF), 2022-05-23:
Naturgas har alle dage været klimabelastende.
Nu er det så hundedyrt, og derudover kommer det lige ned i Putins krigskasse.
I 2030, siger regeringen.
Finten er bare, at »hurtigst muligt« altså er før 2030.
Men det kræver, at man er villig til at putte nogle penge i omstillingen for at komme væk fra naturgas, og når man kigger ned i regeringens udspil i »Danmark kan mere II«, er der ikke én ny krone til at få biogassen hurtigere ud og få fjernvarmen hurtigere ud.
Og i Jylland ved vi godt, at der ikke er noget, der er gratis, men jeg er lidt i tvivl om, om regeringen i forhold til at komme af med naturgassen hurtigst muligt mener, at det faktisk skal være gratis, eller om man bare ikke mener, at det skal gå så hulens stærkt.
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Det skal jeg beklage at jeg misforstod.
Jeg troede, at Venstre gerne ville have skattelettelser, men det vil Venstre så alligevel ikke nu – det er modtaget.
Det er sådan set også det ansvarlige at gøre i den situation, vi står i, altså at lade være med at argumentere for skattelettelser, for det er jo ikke tiden til at pøse penge ud i økonomien.
Jeg har ikke på noget tidspunkt sagt – det var sådan set også en del af min tale – at det ikke rammer folk på pengepungen.
Det rammer selvfølgelig især dem, der har mindst.
Det er et kæmpeproblem, og vi må så gøre, hvad vi kan, for at hjælpe så målrettet som muligt, for vi kan ikke kompensere hele befolkningen.
Louise Schack Elholm (V), 2022-05-23:
Jeg talte slet ikke om skattelettelser.
Jeg talte om skattestigninger.
Det er jo det modsatte.
Regeringen påstår, at den interesserer sig for danskernes økonomi.
Nu kan jeg høre, at ordføreren synes, at danskernes økonomi er ganske fin, fordi der er en høj beskæftigelse.
Men rigtig mange danskere oplever højere priser, og at renterne stiger på deres realkreditlån.
Derfor er det rigtig uhensigtsmæssigt, at man øger skatterne for de her ting.
Det går vi i Venstre op i, altså at økonomien hænger sammen for den ganske almindelige dansker.
Det er jeg da selvfølgelig ked af at høre at Socialdemokraterne ikke gør.
Hvorfor vil man hive så mange penge op af danskernes lommer og ikke hjælpe dem i en tid, hvor de har det så svært?
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Det er jo rigtigt, at når man ser på forbrugertilliden, kan man se, at den er for nedadgående i øjeblikket.
Det er måske ikke så underligt med alt det, der sker omkring os, og med den usikkerhed, som en krig i et af vores nabolande skaber.
Men når man så omvendt ser på alle de andre nøgletal, kan man jo se, at Danmark står historisk stærkt, og der behøver man jo ikke kun at lytte til mine ord.
Man kan jo læse økonomiske redegørelser.
Man kan se de øvrige rangeringer, der laves.
Man kan se, hvordan vi i sammenligning med andre lande i forhold til offentlig gæld, i forhold til beskæftigelse og i forhold til forventninger om bnp-vækst jo klarer os enormt godt.
Det synes jeg er lidt svært sådan helt at se bort fra i en vurdering af, hvordan vi håndterer den økonomiske politik.
Så vil jeg i øvrigt også sige: Hvis man mener, man skal føre en ansvarlig økonomisk politik, så synes jeg ikke, man skal argumentere for skattelettelser i en tid, hvor inflationen er problemet.
Altså, inflationen var på 6,7 pct. i april måned.
Hvis vi pøser skattelettelser ud i samfundet lige nu, vil den inflation banke i vejret.
Louise Schack Elholm (V), 2022-05-23:
Det er meget pudsigt, at årsagen til, at man vil fjerne folks frie valg, er, at man ikke har en god nok folkeskole, og den har man så også udsultet ved at fjerne talentpuljen.
Men jeg vil sådan set spørge om noget andet, nemlig den økonomiske ansvarlighed.
Socialdemokratiet påstår, at de går meget op i folks økonomi, og der er jo rigtig mange danskere, der føler sig klemt på pengepungen i øjeblikket.
Folk dropper bøfferne, og det kan måske synes at være meget godt i forhold til et miljøhensyn, men det er jo synd, at det er på grund af økonomiske årsager.
De dropper også alle mærkevarerne og sådan noget, og imens lægger regeringen stadig flere skatter på danskerne.
I øjeblikket behandler vi lovforslag om skatter, der gør, at indboforsikringer bliver dyrere, at pensioner bliver dyrere, og at realkreditlån bliver dyrere.
Der er en kulturmoms, som regeringen også har foreslået, og som vi er i gang med at behandle i udvalget, og så kommer der nu en ny streamingskat.
Hvordan hænger det sammen, når regeringen påstår, at den interesserer sig for, at danskernes økonomi hænger sammen, mens man stadig væk hiver flere penge op af lommerne på danskerne?
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Vi har ikke nogen særlig forkærlighed for tvungne fællesskaber.
Men det er klart, at når vi har en folkeskole, som vi kan se nogle steder presses af den måde, søgningen til dem er på, altså hvor de f.eks. lige pludselig har 30 elever med udenlandsk baggrund i en klasse, eller hvor mange de nu er – 26 eller 27 – og én med dansk baggrund, så kommer der en skævhed, og så begynder danske familier at vælge folkeskolen fra.
Og så mister vi det her afgørende led, som folkeskolen er for sammenhængskraften i det danske samfund.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-05-23:
Det vil nok ikke være et superoverraskende svar: Nej, jeg mener ikke, at danske soldater skal medvirke til menneskerettighedskrænkelser.
Jeg mener, den bedste måde at undgå menneskerettighedskrænkelser på, er ved at indsætte danske soldater til at uddanne de soldater, som netop begår den her slags krænkelser.
Og jeg har nok både en større respekt for og muligvis også en større indsigt i danske soldaters niveau på det her område og har en større tillid til dem, end hr. Peder Hvelplund har.
Jeg tror, det er en god idé, at danske soldater medvirker til at uddanne soldater verden over i at undgå menneskerettighedskrænkelser.
Og jeg mener, at vores bedste værn mod den her type af krænkelser er at være med i de fællesskaber, hvor vi i dag ikke er med, herunder det europæiske forsvarssamarbejde.
Lotte Rod (RV), 2022-05-23:
Tak for det, og tillykke med den nye post.
Jeg vil gerne spørge om noget af det, som er noget af det vigtigste herhjemme, nemlig vores børn og unge og det, at de møder uddannede og dygtige lærere og pædagoger.
Nu er det jo efterhånden ret mange måneder siden, at vi har fået anbefalingerne til en ny lærer- og pædagoguddannelse.
Vi er en stribe ordførere herinde, som er fuldstændig klar og bare venter.
Uddannelsesinstitutionerne derude er klar og venter.
Lærerne, pædagogerne og de studerende er klar og venter.
Tilsyneladende er de eneste, der ikke er klar, Socialdemokratiet.
Derfor har jeg lyst til at spørge ordføreren: Hvorfor er vi ikke for længst gået i gang med at forhandle nye lærer- og pædagoguddannelser?
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Jeg tror, at vi jo nok deler målsætningen om at få styrket det, som nogle gange bliver kaldt velfærdsuddannelserne, altså bl.a. professionsuddannelserne.
Det er også en reel problemstilling, at vi både mangler sygeplejersker, lærere, pædagoger og socialrådgivere.
Vi er meget optaget af at prøve at løse den problemstilling.
Man løser den på forskellige måder, bl.a. ved at sørge for, at der er uddannelsesinstitutioner i hele landet og ikke kun i de store byer.
For der er også folk, der har lyst til at blive pædagog, men som måske ikke har lyst til at bo i København eller Aarhus.
Hvis en del af spørgsmålet også går på nogle datoønsker og den slags, altså hvornår man bliver indkaldt til møder og sådan noget, så tror jeg simpelt hen, at det nemmeste er at rette spørgsmålet til forsknings- og uddannelsesministeren.
Mai Mercado (KF), 2022-05-23:
Det er jo simpelt hen ikke rigtigt, for valget bliver mindre frit med tvangsfordelingsaftalen.
Der bliver færre elever, som får imødekommet deres førsteprioritet.
Og det er jo meget sigende for Socialdemokratiet, at man går ind og stækker det frie valg, hvad enten det drejer sig om at kunne vælge plejehjemsplads, personlig pleje eller sine børns daginstitution.
Og jeg ville ønske, at Socialdemokratiet gik den anden vej og i stedet respekterede, at mennesker er forskellige, og at de prioriterer og vælger forskelligt.
Nu har vi set hetzen imod daginstitutionerne, hetzen imod privatskolerne.
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Hele den her tvangsretorik anerkender jeg simpelt hen ikke, for det er jo ikke sådan, at der i dag bare er fuldstændig frit valg på alle hylder, når man søger ind på et gymnasium.
Altså, i dag er det i runde tal sådan, at ni ud af ti elever, der søger ind på et gymnasium, får imødekommet deres førsteprioritet.
Med den nye aftale vil det tal være mindst det samme.
Det er jo de tal, der ligger, og det tror jeg at fru Mai Mercado udmærket er klar over; derfor forstår jeg heller ikke, hvorfor man fastholder den her retorik om tvang, for der har aldrig været frit optag.
Det har altid været sådan, at det skulle fordeles efter, hvor der var plads.
Så er spørgsmålet bare: Skal det foregå på sådan en lidt tilfældig administrativ måde, eller skal det foregå på en måde, hvor vi sikrer, at vi bor sammen på kryds og tværs, og at vi ikke får skabt ghettogymnasier osv.?
Det er jo det, man så må gøre op med sig selv – hvad vil man helst? – og der er jeg glad for den aftale, man har lavet.
Mai Mercado (KF), 2022-05-23:
Jeg vil også stille spørgsmål omkring det frie valg, for man må jo sige, at Socialdemokratiet jo er lykkedes med at stække det frie valg – det gælder på ældreområdet, det gælder på daginstitutionsområdet, og det gælder også på gymnasieområdet, hvor der kommer den her tvangsfordeling af elever, som altså så skal ske på baggrund af forældrenes indkomst.
Og så er der altså kommet sådan en tillægsaftale, men en tillægsaftale gør jo ikke noget, da det stadig væk er en dårlig aftale.
Så jeg vil egentlig bare stille det spørgsmål: Det stopper jo ikke her, vel?
Det næste, som Socialdemokratiets ordfører har været ude med, er, at der nu skal ske en ændret fordeling på folkeskoleområdet.
Så jeg vil egentlig bare bede ordføreren om at løfte lidt på sløret for planerne om, hvordan den næste tvangsfordeling skal ske.
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Men jeg synes også, at hr. Torsten Schack Pedersen glemmer at nævne, at der jo omvendt også er nogle, der oplever, at det går den anden vej.
Altså, når f.eks. beskæftigelsesfradraget går op, får man flere penge udbetalt.
Derudover er det jo rigtigt, at det nu koster 6 kr., når man skal købe en plastikpose nede i supermarkedet.
Det er blevet ret dyrt.
Det kan jo så også være, at det øger incitamentet til, at nogle af dem, der synes, at det er dyrt, tager en pose med selv og bruger den flere gange.
Altså, det er jo et af de eksempler, som hr. Torsten Schack Pedersen nævnte i sit indlæg.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-05-23:
Jeg tror, at der er ret mange danskere, der betaler emballageafgift.
Så passer det jo ikke, hvad finansministeren sagde, da han var politisk ordfører, nemlig at 95 pct. af danskerne ikke ville opleve skattestigninger med en socialdemokratisk regering.
For det gør danskerne, hvad enten de ryger eller køber emballage – eller nu formaster sig til at have et streamingabonnement.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at Socialdemokratiets førte politik er i strid med det løfte, som finansministeren gav forud for sidste valg?
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Det mener jeg da vi har levet godt op til.
Ser man f.eks. på, hvordan vi prioriterer, er det jo beskæftigelsesfradraget, vi har haft fokus på.
Det tror jeg ikke der er så mange bankejere der har den store glæde af.
Det kommer almindelige lønmodtagere til gavn.
Derudover er det jo, når vi øger fradraget for at stå i fagforening, også almindelige lønmodtagere, der får gavn af det.
Det er heller ikke typisk bankdirektøren.
Det er muligt, at de også står i fagforening, men jeg tror ikke, at det betyder så meget for dem.
Endelig kan jeg sige, at en af de afgiftsstigninger, som fylder meget i den her diskussion, er stigningen på tobak, som jo trods alt ikke kun er noget, Socialdemokratiet går ind for.
Der er mig bekendt en bred opbakning til, at vi skal vedtage den.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-05-23:
10 mia. kr. skal danskerne nu hvert år betale mere i skat.
Det tror jeg ikke fremmer forbrugertilliden.
Den tidligere politiske ordfører fra Socialdemokratiet, som nu er finansminister, sagde forud for sidste valg: Med Socialdemokratiets politik skal man være en bank, arve en virksomhed eller tjene rigtig mange penge på aktier og lignende for at få en skattestigning.
95 pct. af danskerne skulle ikke opleve stigende skatter.
Hvordan mener Socialdemokratiets politiske ordfører i dag at Socialdemokratiet har levet op til det valgløfte?
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Nogle gange, når man får nogle gode anbefalinger og nogle gode vurderinger af forskellige eksperter som dem, fru Lotte Rod henviser til er kommet, skal man lige bruge lidt tid på at tygge dem igennem, og så er jeg sikker på, at selve datoøvelsen finder partierne ud af sammen med forsknings- og uddannelsesministeren.
Lotte Rod (RV), 2022-05-23:
Det er jo alligevel ret interessant, at vi er så mange partier, som har presset på for at komme i gang med forhandlingerne.
Vi har i Radikale Venstre endda været med til at finde penge til, at vi kan gøre de her uddannelser bedre.
Så det eneste, vi venter på, er Socialdemokratiet.
Og derfor vil jeg bare spørge igen, om ikke for Radikale Venstres skyld, så for alle de mange uddannelsesinstitutioner og studerendes skyld, der venter derude: Hvornår forventer regeringen at vi forhandler?
Og dermed også: Hvornår forventer regeringen at der er en ny lærer- og pædagoguddannelse?
Det svar ønskes.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-05-23:
Tak for det.
Statsministeren opridsede jo den økonomiske situation og også, at det faktisk går rigtig godt, men at vi stadig har ret store udfordringer, især i forhold til manglende arbejdskraft, og det ved jeg at hr. Jakob Ellemann-Jensen og jeg deler syn på, altså at vi har brug for langt mere arbejdskraft, og at vi også skal åbne op for mere international arbejdskraft.
Det var vi jo på vej til, og jeg tror, at både hr. Jakob Ellemann-Jensen og jeg – som to, der står på begge sider af midten – at det ikke kan lade sig gøre, hvis ikke vi laver de her aftaler hen over midten.
Og man kan vel godt sige, at det på en måde er kørt i hegnet i de reformforhandlinger dér, sikkert af mange grunde, men i alt fald oplever jeg, at der er en uenighed mellem os.
Hr. Jakob Ellemann-Jensen har bundet sig til en løsning, som betyder, at man skal vælge mellem, hvilke lande virksomhederne må hente arbejdskraft fra.
Så det, jeg ønsker at spørge til, er, om der er en vej ud af det.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-05-23:
Jeg kan garantere, hvad der er Venstres klimapolitik.
Jeg står her som ordfører for Venstre, Danmarks Liberale Parti, og ikke for en samlet blå blok – det ville nok også at føre for vidt.
Derfor præsenterer jeg Venstres politik, som grundlæggende adskiller sig fra venstrefløjens klimapolitik på tre punkter: Vi anerkender, at der skal flere penge til, hvis vi vil i mål med den grønne omstilling; vi har et internationalt udsyn, som betyder, at vi anerkender, at udledninger, der flyttes til udlandet, stadig er skadelige for vores planet; og så har vi en erkendelse af, at markedet er det bedste til at løse den grønne omstilling, for hvis nogle kan tjene en skilling på noget, bliver det løst af dem, der gør det bedst.
Anne Paulin (S), 2022-05-23:
Jeg synes, ordføreren taler lidt udenom.
I dag har vi en situation, hvor Nye Borgerlige, som er et parti, der ikke vil være med i aftalen om klimaloven, ikke har indflydelse på den klimapolitik, der bliver ført her i Folketinget.
Kan ordføreren garantere, at hvis det en dag er ordføreren, der er statsminister, vil det fortsat være sådan, at Nye Borgerlige ikke vil have indflydelse på klimapolitikken?
Kan ordføreren garantere det?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-05-23:
Jeg kan godt huske, da jeg stod som politisk ordfører for det daværende regeringsparti Venstre og brugte Enhedslisten, når jeg skulle spørge Socialdemokraterne om noget, fordi der var blevet foreslået en masse vanvittige ting – så spurgte jeg, om det var deres politik.
Jeg siger ikke, at Nye Borgerliges politik på det område er vanvittig.
Ovre på vores side af butikken, er det sådan, at vi både er grønne og blå på en gang, for det er det, der er forudsætningen for, at den grønne omstilling lykkes.
Det er, at den ikke alene efterlader en bedre planet til vores børn, men at den også efterlader en stærkere økonomi og et stærkere velfærdssamfund til vores børn.
Så i stedet for at den grønne omstilling skal være noget med at piske sig selv med blodigler hver morgen, skal det være noget, hvor man siger: Det her gør, at min tilværelse er bedre og giver mig mere frihed og flere muligheder.
Anne Paulin (S), 2022-05-23:
Tak for det.
Sidste gang Venstre var i regering, endte man med at aflyse en række af de vigtige klimamål, som den tidligere SR-regering havde vedtaget.
Det gjaldt bl.a. det daværende CO 2 -reduktionsmål, som Venstre mente ville blive for dyrt at indfri.
Klimaet tabte, men til gengæld bragte det glæde hos Dansk Folkeparti som daværende støtteparti.
Ordføreren vil nok påpege, at Venstre siden da har forladt den uambitiøse klimapolitik, men det er der jo så andre partier i den blå blok som ikke har, f.eks. Nye Borgerlige, som ikke ville være med i aftalen om klimaloven, og som, ligesom Venstre gjorde i gamle dage, mener, at det med klimaet er for dyrt.
Så mit spørgsmål er: Hvis ordføreren en dag skulle blive statsminister, ville Nye Borgerlige som støtteparti så få indflydelse på klimapolitikken?
Og ville de kunne se frem til den samme type klimapolitiske indrømmelser, som Dansk Folkeparti fik sidste gang?
Katrine Robsøe (RV), 2022-05-23:
Tak for det.
Jeg bed mærke i, at ordføreren til fru Sofie Carsten Nielsen sagde, at vi skal lytte til dansk erhvervsliv.
Derfor har jeg i hvert fald en opfordring til et andet punkt, hvor ordføreren også kunne lytte lidt til erhvervslivet.
For jeg går ud fra, at Venstre er enig med mig i, at vi står over for markante udfordringer i forhold til at få uddannet kompetent arbejdskraft som ingeniører, it-specialister eller naturvidenskabelige eksperter, både for at kunne løse nogle af de store udfordringer, vi står med i forhold til den grønne omstilling, men også i forhold til vækst og velstand i vores fremtid.
Virksomhederne har brug for de her kompetencer, og vi har som land brug for de her kompetencer.
Venstre har ovenikøbet selv været med til at sætte et mål med teknologipagten om, at vi skal uddanne 20 pct. flere med de her kompetencer.
Men hvordan forestiller hr. Jakob Ellemann-Jensen sig at man skal opfylde det, samtidig med at Venstre har været med til at låse udviklingen i de store byer, hvor 85 pct. af de fyldte STEM-uddannelser ligger, med et de facto-loft over pladserne?
Hvordan skal vi så opfylde målet og sikre kompetencerne til erhvervslivet?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-23:
I den ideelle verden er jeg faktisk enig, men problemet er bare, at vi har alt for mange patienter.
Ventelister er jo et udtryk for, at der er for lidt personale, og når der er for lidt personale, kan vi ikke behandle alle patienter på en gang.
Det er frit valg for dem, som kun fejler én ting, men det er jo ikke frit valg for de allermest sårbare patienter, og det belaster det personale, der er tilbage på de offentlige sygehuse, vildt.
Er erhvervspolitik virkelig så vigtigt i forhold til at sikre den mest ligeværdige velfærd for Venstre?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-05-23:
Jeg troede simpelt hen, at den der ideologiske kamp mod frihospitalerne var ophørt, men det er den så ikke, må jeg forstå.
Her for et par år siden blev jeg ramt af to diskusprolapser i nakken – det kan jeg i øvrigt ikke anbefale – og på grund af corona var udredningsretten og behandlingsgarantien suspenderet for en periode, men jeg er så så privilegeret, at jeg kunne gå på et privathospital.
Jeg betalte for det selv, og så blev jeg opereret.
Ventelisterne er blevet bekæmpet voldsomt på grund af den behandlingsgaranti, og det synes jeg er entydigt positivt, og jeg synes, vi skal udbrede det til andre områder også.
Det, som kan styrke vores offentlige sundhedsvæsen – der er indgået en aftale herom i sidste uge – er at få en lang række af de behandlinger tættere på borgeren.
Så kan man kalde det nærhospitaler, eller man kan kalde det sundhedshuse, Medina eller Madonna, det er det samme.
Jeg synes bare, at man skal sørge for, at man får behandlingen så tæt på borgeren som overhovedet muligt, for det kan gøre en forskel for dem, der er pressede i akutmodtagelsen og andre steder.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-23:
Tak for det, og tak for talen.
Borgerens frihed til selv at bestemme, hvordan livet leves bedst, sagde ordføreren fra talerstolen.
Det er også rigtig SF-politik.
Derfor undrer det mig bare også så meget, at Venstre kun er optaget af at tale valgfrihed mellem privat og offentligt, når det handler om, hvad der tjener borgeren bedst, og hvordan vi stiller borgerne bedst.
Det frie sygehusvalg gælder jo i virkeligheden kun for de bedst stillede patienter, de mest raske patienter, dem, der ikke fejler noget andet, når de skal have opereret et knæ eller en hofte, mens de patienter, der også lider af andre sygdomme, må vente, til der er plads på akutafdelingerne.
Mener Venstre virkelig, at det her er en klog måde at organisere sygehusvæsenet på?
Er det den bedste måde, vi har gjort det på?
Og hvad betyder det for de allermest sårbare patienter?