runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-08-14:
Sagsbehandlingen foregår ikke i Folketinget.
Man vedtager en lov, altså man vedtager en anlægslov; det kan man så også kalde et projekt.
Selve sagsbehandlingen foregår ovre i ministeriet.
Sådan har det altid været.
Nu gør vi det endnu hurtigere ved at kortslutte den normale proces, og det skyldes jo, at skiftende Folketing og skiftende regeringer ikke har udvist rettidig omhu.
Man har skåret ned på forsvaret, og nu skal vi have bygget det forsvar meget hurtigt op, fordi truslen er reel.
Så det her er en nødsituation.
Den kommer til at vare i 3 år, men loven udfases helt naturligt, medmindre et flertal vælger at lade den fortsætte i f.eks. endnu 3 år.
Det må vi jo se på om 3 år.
Så det er en nødsituation, og vi støtter det i Dansk Folkeparti, fordi man har svigtet forsvaret og skåret ned på forsvaret.
Vores soldater skal have et sted at bo.
Det kan ikke nytte noget, at vi skal sende dem ned i nogle telte.
De skal have nogle ordentlige kaserner, og det kræver en ordentlig beslutningsproces, i stedet for at det tager 2-3 år.
Peter Juel-Jensen (V), 2025-08-14:
Jeg udtaler mig på vegne af Venstre som en del af den lovgivende forsamling.
Jeg synes, at ordføreren skal stille det spørgsmål til regeringen.
Det her er lavet på baggrund af en politisk aftale nogle partier imellem, hvor vi er enige om, at det her er den mest hensigtsmæssige måde at gøre tingene på, hvis der både skal tages højde for Danmark og Danmarks sikkerhed, men også for at sikre os, at der er en vis fremdrift i tingene, og også at vi får gjort tingene på den helt rigtige måde, således at det ikke bliver for let for andre nationer at kigge os over skulderen og finde ud af, hvad vi gør, og hvornår vi gør det.
Jeg synes faktisk, at lovteksten er en en til en-udmøntning af den politiske aftale, der faktisk ligger, og den er jeg faktisk rimelig glad for.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-08-14:
Okay, så forstår jeg svaret sådan, at SF er bevidst om, at sociale klausuler og arbejdstagerrettigheder kan blive krænket i en eller anden særlig situation, hvor noget skal opføres meget hurtigt, og det er man sådan set bevidst om er en del af det her lovforslag.
Er det sådan, jeg skal forstå det første svar?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-08-14:
I forhold til de ti love, som vi tilsidesætter i helt ekstraordinære tilfælde med den her lov, museumsloven, naturbeskyttelsesloven og andre ting, kan der jo også som en afledt effekt blive tale om nogle af de ting, som hr. Søren Egge Rasmussen taler om, men det er jo ikke almindelige arbejdsretlige regler, der bliver tilsidesat her.
Torsten Gejl (ALT), 2025-08-14:
Tak, formand, og tak for talen.
Ordføreren siger, at man selvfølgelig kun kan dispensere for alle de her regler, hvis det er strengt nødvendigt.
Spørgsmålet er: Hvem vurderer det?
Ville ordføreren ikke være mest tryg, hvis det var muligt med en fuld domstolsprøvelse af det, for så kan vi jo allerede i starten af processen vurdere de enkelte projekter og være stensikre på, at vi har domstolens ord for, at man kan tilsidesætte al den her lovgivning og klageretten?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-08-14:
Jeg håber, at jeg med talen gav udtryk for, at jeg synes, det er nogle gigantiske dilemmaer, vi står i, og også faktisk tager den bekymring dybt alvorligt, både for folk, der bor i de nærområder, hvor det her kommer til at gøre sig gældende, for de organisationer, der arbejder med det her, for de retssikkerhedsmæssige hensyn, som må opvejes over for national sikkerhed, osv.
Og jo, i en anden situation havde det, som hr. Torsten Gejl lægger op til, været bedre, men her er hastværk også bare i nogle helt specifikke situationer et afgørende parameter.
Alle sager kan jo til hver en tid indbringes for domstolene også.
Torsten Gejl (ALT), 2025-08-14:
Jo, men en sag indbragt for domstolene af en privatperson er jo umulig at vinde i det her land
Det opnår man nok ikke så meget ved.
Nu bliver der nævnt den her solnedgangsklausul, som jeg ser som en gummiparagraf.
Altså, selv om der er en solnedgangsklausul i 2029, kan de ting, der er i gang, jo løbe langt ind i 2030'erne.
Anerkender ordføreren, at det lidt er en gummiparagraf?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-08-14:
Nej, det gør jeg overhovedet ikke.
Og jeg synes da også, at jeg f.eks. i coronatiden, hvor vi tog nogle ret kontroversielle beslutninger, har oplevet Alternativet synes, at netop en solnedgangsklausul var nødvendig i den type lovgivning, hvor vi siger, at vi lever i nogle ekstraordinære tider, hvor vi tager nogle ekstraordinære skridt.
Der er det meget klogt at sige, at der er en stopklods, og så skal vi kigge på det igen.
Så er det jo altid et spørgsmål om, om der er et flertal i Folketinget, der bakker op om et eller andet.
Det er, synes jeg, forhåbentlig sådan, at den ikke skal forlænges, for det vil jo sige noget om den tid, vi så lever i på det tidspunkt, men det kan også være, at et folketingsflertal beslutter, at den skal forlænges.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-08-14:
Ordføreren snakker om »ekstraordinære situationer« som en præmis for, at det her lovforslags beføjelser bliver relevante.
Hvor ser ordføreren det henne?
Der står ikke noget med ekstraordinære situationer.
Spørgsmålet er, hvordan den proces så skal foregå.
Det står så på side 8 – nej, det er faktisk ikke den side; det er en anden side, men der står, at der ikke er nogen formkrav til, hvordan det her skal foregå, og hvordan de skal beslutte det; der skal bare have været et møde.
Det vil sige, at det, ordføreren siger, i hvert fald ikke er det, der står i lovteksten.
Ordføreren siger også, at der kun er tale om de her ti specifikke love.
Det er jo heller ikke korrekt.
I §§ 2 og 3 står der netop meget tydeligt, at det er alle myndigheder, alle afgørelser, alle offentlige myndigheder, man kan afvige fra, hvis ministeren føler, det er nødvendigt.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-08-14:
Jeg vil gerne henvise til nogle af de bemærkninger i høringssvarene fra f.eks. Advokatrådet og Danske Advokater, som jo ellers har haft en kritisk indstilling til noget af det her, hvor de udtrykker forståelse for, »at væsentlighedsbegrebet i loven er dynamisk«.
Hvad betyder det?
Det betyder jo, at det er svært at være super konkret, når man ikke på forhånd ved, f.eks. hvilke installationer der skal laves.
Men noget, der faktisk trumfer det – for der kunne man sige, at det, der er svært, må man jo komme udenom – er, at i en sikkerhedspolitisk situation er det måske ikke super smart at blive ekstremt konkret om, hvad det er, der kunne forårsage, at man skulle fravige nogle love og regler.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-08-14:
Med al respekt mener jeg, at ordføreren læser teksten forkert.
På side 7, som der bliver henvist til flere gange, står der eksplicit, at det skal være et væsentligt nationalt forsvarsformål eller et væsentligt civilt beredskabsformål, og at det ikke er nok, at det er et forsvarsformål, som er ønskeligt, og som bare øger beskæftigelsen lokalt.
Så det er jeg ikke bekymret for.
I forhold til det med høringen står der, at det som udgangspunkt skal sendes i høring, men at der kan være omstændigheder, der gør, at det ikke kan blive sendt i høring præcis som nævnt før, altså at der kan være noget, der kræver skærpet fortrolighed.
Så jeg mener, at ordføreren bør sætte sig ned og læse det igen, for jeg tror, ordføreren misforstår, hvad det er, der står.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-08-14:
Jeg forholder mig bare til, hvad der står i teksterne og i bemærkningerne, og der står i forhold til høringsproces »som udgangspunkt«, og så er der det her med »under hensyn til«.
Hele idéen er jo, at det er den samme minister, som skal vurdere det.
Så det er jo det her med, at vi har ikke nogen objektiv vurdering af, hvornår noget er væsentligt.
I forhold til det andet står det jo ret eksplicit, at det netop også som udgangspunkt ikke er projekter, som blot øger beskæftigelsen, men det vil sige, at det kan det godt være.
Det er bare det, jeg siger, altså at der er nogle gummiparagraffer, som vi burde have fjernet, hvis vi er enige om det.
I forhold til det her med afgørelsen handler det jo ikke bare om lovgivningen; det handler om afgørelser, der er truffet i det offentlige.
Der synes jeg, det er ret relevant at finde ud af, hvad det er for nogle afgørelser, som ministeren kan omgå.
Er det noget, der ligger ovre i den dømmende magt, som den udøvende magt faktisk nu kan omgå?
Stinus Lindgreen (RV), 2025-08-14:
Der står også eksplicit, at domstolene ikke bliver sat ud af kraft; man kan altid få prøvet sagen ved domstolene.
Det står der jo.
Så som jeg forstår det, handler det jo netop om at kunne sætte f.eks. miljølovgivning ud af drift og derved også kunne fravige en afgørelse truffet der.
Jeg vil også sige, at ordføreren kom med nogle påstande, jeg mener er forkerte, i forhold til hvad der rent faktisk står i lovforslaget.
Det kan kun ske under helt specielle vilkår, og det jo klart, at når vi snakker forsvar, kan der være projekter, hvor det ikke er supersmart at sende plantegningerne i offentlig høring.
Der kan man vælge at sige: Det gør vi ikke; det håndterer vi på en anden måde, hvor vi så inddrager nogen under skærpet fortrolighed.
Så det her er jo ikke en generel ting overhovedet.
Det står jo ret eksplicit, at selvfølgelig kommer det til at være det.
Parlamentarisk kontrol er der jo også.
Altså, vi bliver orienteret i kredsen eller i udvalget, og hvis der er flertal imod, sådan var det også under corona, så kan jo man altid til enhver tid vælte en regering eller en minister.
Det er der jo ikke ændret på overhovedet, så jeg tror, vi er uenige om, hvad der ligger i parlamentarisk kontrol.
Der står jo eksplicit, at det her det skal handle om væsentlige forsvarsformål eller væsentlige civile beredskabsformål, så det er jo ikke korrekt, at man kan lave alt mulig andet.
Man kan ikke bare lave en fjerde Limfjordsforbindelse med henvisning til den her lov.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-08-14:
Forståelsen i kredsen af partier, der har lavet den her aftale med regeringen, er jo, at en lang række love og regler, som alle sammen er vigtige på forskellige måder, enten for dyr, mennesker eller natur, kan blive tilsidesat i helt ekstraordinære situationer, hvor det ikke er muligt at opnå noget med den nødvendige hast.
Med det er også klart, og det har vi også sagt klokkeklart blandt de partier, der støtter det her, at vi skal inddrages, og at det skal være som allersidste løsning.
Vi ser jo bl.a. Livgardens Kaserne i Gothersgade, hvor der er kommet adskillige påbud, og hvor soldaterne har skullet leve under nogle ret forfærdelige omstændigheder, og hvor man ikke har kunnet nå at få de nødvendige tilladelser til at få lavet om på tingene, så soldaterne har et ordentligt sted at bo.
Det er jo bare et af mange eksempler, vi har set de senere år.
Carsten Bach (LA), 2025-08-14:
Tak for det, formand.
Ferietiden er jo forbi, og det er den også for regeringen, også selv om jeg, når jeg så lige kigger ned på forsvarsministeren, godt kan blive en lille smule bekymret for, hvor meget sommerferie forsvarsministeren overhovedet har haft mulighed for at kunne holde.
Der har været tilspidsede politiske forhandlinger og overtalelse af et EU-formandskab i starten af juli måned, og nu står vi så her, den 14. august, til en førstebehandling i Folketingssalen.
Men den internationale politiske dagsorden er jo bestemt ikke blevet mindre højspændt hen over de seneste 4, 5, 6 uger, hvor der jo så ellers kunne have været lidt rum for ferie og afslapning for forsvarsministeren.
Men sådan er det jo; sådan er det at sidde i regering, og når man jo så også oveni er vicestatsminister og formand for Venstre, er der nok at se til.
Med hensyn til lovbehandlingen her bakker Liberal Alliance fuldt og helt op om lovforslaget og betragter det også som fornuftigt og afbalanceret i en situation, hvor den globale sikkerhedspolitiske situation i markant grad er og har udviklet sig til en ulempe for et lille liberalt demokratisk land som Danmark, som i mange år nok har betragtet sig selv lidt for meget som en feriekoloni og ikke som en potentiel geopolitisk kampplads.
Den politiske udvikling såvel som udviklingen i verdens brændpunkter går lige nu så stærkt, at vores liberale demokratiske system også er nødt til at kunne agere mere agilt, hvilket er udgangspunktet med lovens formål, og det er udtryk for rettidighed.
Men det er også udtryk for rettidighed og omsorg for vores liberale demokratiske samfund, at der i loven f.eks. er indarbejdet en solnedgangsklausul.
Det bakker vi i Liberal Alliance klart op om.
Det her lovforslag indeholder, med citat fra et af høringssvarene, vidtgående bemyndigelser til regeringen og er en fravigelse af sædvanlig parlamentarisk indflydelse og kontrol.
Det er med andre ord en meget, meget stor magt, som Folketinget nu lægger i hænderne på regeringen og forsvarsministeren.
Og med stor magt følger stort ansvar – ansvar for hurtig og effektiv opbygning af kampkraft i det danske forsvar og muligheden for opbygning af en øget forsvarsindustriproduktion i Danmark.
Det er regeringens ansvar, det er forsvarsministerens ansvar, det er et stort ansvar, og det er et tungt ansvar.
Derfor håber jeg, at forsvarsministeren med glæde vil se frem til, at jeg som Liberal Alliances forsvarsordfører vil forfølge alle forhold omkring udmøntningen af denne lovgivning og også helt ned i detaljen og på alle måder vil udøve den nu mulige parlamentariske kontrol med de tilstedeværende redskaber, der vil være.
Det korte af det lange i dag er, at sommerferien er slut.
Partierne bag forsvarsforliget og Folketinget har leveret lovgivning uden sidestykke og fortilfælde, og nu skal den udøvende magt, landets regering, i arbejdstøjet, og det er alene ministerens ansvar, at der bliver handlet gennem opbygning af kampkraft og en øget forsvarsindustriproduktion i Danmark.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-08-14:
Jo, det rigtigt, og jeg prøvede også før på ingen måde polemisk at svare Alternativets ordfører i forhold til den bekymring, som jeg synes er helt legitim, om et så vidtgående lovforslag.
Og det kan jo kun retfærdiggøres af de så ekstreme forandringer af det politiske landskab i verden, af de geopolitiske udfordringer, vi står over for, og af den alvor og den fart og hastighed, som vores forsvar skal op i.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-08-14:
Justitia siger jo netop også, at det er meget problematisk, at de her beføjelser er så upræcise.
Der står, at det er ministeren, der skal vurdere, om der er et hensyn, der er tungtvejende.
Så er det korrekt, at der ikke står, at det er ekstraordinære situationer?
Og vil ordføreren også bekræfte, at der i §§ 2 og 3 står det her med, at det gælder alle instanser og alle offentlige myndigheder, herunder alle afgørelser på f.eks. det sociale område, som tidligere ordførere har snakket om, og at alt det kan afviges, hvis ministeren vurderer det?
Jeg enig i, at det her er en ret god og afdækkende debat, hvor de forskellige problemstillinger kommer frem, så det er jeg meget enig i.
Vi har nu netop også fået klarhed omkring, at der ikke er nogen parlamentarisk kontrol, at der ikke behøver være nogen høringsproces, hvis ministeren ikke ønsker det, og at vi ikke har en forsikring om, at projekterne faktisk handler om forsvar.
Derudover synes jeg, ordføreren har nogle rigtig gode forslag til forbedringer af lovforslaget i forhold til klagemuligheder og i forhold til differentiering mellem anlæg og drift.
Der er en ting, jeg synes vi mangler at få afdækket ordentligt.
Det handler om det her med, at man også kan afvige fra afgørelser truffet i det offentlige.
Det er simpelt hen bare, fordi jeg endnu ikke har forstået, hvad det egentlig faktisk handler om.
Ved ordføreren, hvad det betyder?
Gælder det også nævnsafgørelser?
Kunne det endda være domstolsafgørelser?
Eller hvor langt går den her med, at man kan afvige fra – det står i § 3 – afgørelser truffet af det offentlige i henhold til anden lovgivning?
Lise Bech (DD), 2025-08-14:
For mig lyder det, som om det er noget, der skal foregå i udvalgsbehandlingen efterfølgende, efter den her førstebehandling, som ordføreren siger.
Jeg vil da ikke afvise, at vi kommer til at stille forslag om nogle ændringer.
Jeg siger ikke, at jeg siger ja til det, ordføreren foreslår lige p.t., men der kan være nogle andre ting, vi måske også lige gerne vil have rettet lidt til, for jeg har også nogle spørgsmål, der kommer efterfølgende, omkring informationer.
Det er f.eks. om dem, der sidder i Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne.
Hvordan får vi at vide, hvad de har fået at vide?
Theresa Scavenius (UFG), 2025-08-14:
Det bliver mere vanskeligt at få at vide, hvad der foregår, netop hvis der ikke er nogen høringsproces.
Der er ikke nogen parlamentarisk proces, og så er der en orientering ovre i et lukket forligskredsmøde.
Så det bliver vanskeligt.
Vil ordføreren ikke forholde sig til det konkrete spørgsmål?
Hvis ordføreren synes, at det her lovforslag kun skal gælde noget, der har et militærfagligt sigte, skal den sætning, hvor man åbner for, at det også bare kan være nogle almindelige økonomiske projekter, jo faktisk ud.
Det tænker jeg er vigtigt for ordføreren, så måske vil ordføreren være med til at lave et ændringsforslag.
Lise Bech (DD), 2025-08-14:
Den her lov handler først og fremmest om national sikkerhed og om Danmarks sikkerhed, og derfor er det vigtigt, at vi får den igennem.
Så er der det første, ordføreren sagde om, at vi bliver orienteret, og altså, vi sidder i forligskredsen, og vi får så mange informationer og orienteringer allerede, så jeg er ikke bekymret for, at vi ikke får det her, og jeg kan love ordføreren for, at der nok skal være nogle medier, der får fat i det, hvis der er et eller andet, der går galt i den henseende.
Så vi skal alle sammen være meget obs på det, men jeg har ikke den samme bekymring, som ordføreren har om det her.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-08-14:
Ordføreren siger, at hun vil holde øje med, at det her kun bliver brugt i de yderste nødstilfælde, eller noget i den dur.
Hvor vil ordføreren gøre det henne?
Vi har jo lige fået præciseret, at Folketinget netop kun har krav på at blive orienteret, og at forligskredsen kun har krav på at blive orienteret, og det står faktisk meget præcist.
Jeg har også et andet spørgsmål, og det handler lidt om en anden ting, som er ret interessant.
Det handler om, hvilke projekter der gerne må komme med ind under det.
Der står selvfølgelig det her med, at det skal have et nationalt forsvarsformål, men der står også, at hvis det kan øge beskæftigelsen eller tiltrække udenlandsk ekspertise og arbejdskraft, så vil de her projekter ikke i almindelighed opfylde kravene.
Det betyder, at vi kan have projekter, som ikke har et nationalt forsvarsformål, men som kan øge beskæftigelsen, og som godt kan komme ind under den her lov.
Hvad mener ordføreren om det?
Peter Juel-Jensen (V), 2025-08-14:
Jeg mener faktisk, at vi i forhold til det lovforslag, der er blevet fremsat nu her, og den politiske aftale, der er blevet indgået, gør det åbent og ærligt, og det er også derfor, vi står og behandler i dag, nemlig for at sikre os, at vores regering kan handle hurtigt og sikkert på danskernes vegne, således at vi kan få genopbygget vores kampkraft hurtigst muligt.
Det her er et meget, meget nødvendigt forslag for at sikre, at vi passer på Danmark.
Så kan man godt stå og skulle lave politik på det her, men jeg tror, at Borgernes Parti tager grundigt fejl, når de regner med, at det her er der ikke opbakning til i Danmark.
Jeg tror, at danskerne netop er optaget af, at vi får hastighed i vores udbygning af vores kampkraft.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-08-14:
Så lad mig spørge til Venstres holdning.
Venstre var selv en kritiker af, at den tidligere S-regering under corona lavede regeringsførelse via bekendtgørelser, hvor der kun var 4 uger til, og så kørte man videre.
Nu støtter Venstre op om, at man gør nøjagtig det samme som det, man tidligere har kritiseret, altså at man laver regeringsførelse via bekendtgørelser.
Her er det regeringen, der bare har ført sig frem.
Hvorfor har Venstre valgt at gøre det?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-08-14:
Nu har der måske i offentligheden været mest fokus på de miljølove og naturlove, som kan blive krænket af, at man vedtager det her lovforslag, men det kan jo egentlig være meget mere vidtgående, hvis ministeren mener, at der er andre regler, der skal sættes ud af kraft.
Jeg vil egentlig gerne høre, hvad SF har af refleksioner omkring, at det kan være sociale klausuler og arbejdstagerrettigheder, som også kunne blive sat ud af kraft i forbindelse med et eller andet, man skulle bygge meget hurtigt.
Er det inden for det her lovforslag, L 222, at den type lovgivning og vedtagelser også kan blive tilsidesat?
Torsten Gejl (ALT), 2025-08-14:
Tak, formand, og tak for talen.
Nu siger ordføreren, at det her lovforslag lægger op til, at man altid skal tage det initiativ, der er mindst indgribende.
Altså, ministeren skal altid tage det initiativ, der er mindst indgribende, men hvem bestemmer, om det er mindst indgribende?
Lise Bech (DD), 2025-08-14:
Jeg har også læst, at ordføreren for Alternativet siger, at nu vil ministeren smadre naturen.
Det er jo ikke det, der kommer til at ske.
Altså, man går jo ikke ud for at ville ødelægge alting for alle.
Jeg synes faktisk, at den tidligere ordfører sagde det rigtig godt: Det her lovforslag er lavet for at passe på danskerne, det er for at få hastighed i det her, og derfor kommer det til at ske.
Men det er jo ikke sådan, at hele Danmark nu bliver plastret til med bygge- og anlægsprojekter, der ligger inden for det her.
Det er inden for nogle specielle forsvarsområder, bl.a. Elling, men det kan også være andre, f.eks. Høvelte.
Torsten Gejl (ALT), 2025-08-14:
Der var ikke engang antydning af svar på mit spørgsmål.
Jeg spurgte: Når det er sådan, at det altid skal være det initiativ, der er mindst indgribende, hvem er det så, der bestemmer det?
Det er det, jeg spørger til.
Jeg har faktisk også et spørgsmål mere.
Nu er jeg sikker på, at ordføreren har sat sig rigtig godt ind i den her sag og undersøgt, hvad vores nabolande mener.
Hvad gør man i Norge, og hvad gør man i Sverige?
Lise Bech (DD), 2025-08-14:
Jeg er da helt sikker på, at ordføreren også har sendt det spørgsmål over til ministeren.
Har ordføreren ikke det?
For ellers er det jo netop noget, vi kan tage i udvalgsbehandlingen efterfølgende.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-08-14:
Jeg synes, det er vigtigt, at vi ikke fordummer debatten med, om det handler om, om man vil passe på Danmark eller ej, hvis man så er kritisk over for det her lovforslag.
Der er nogle elementer i det her lovforslag, som fratager borgerne nogle helt grundlæggende rettigheder.
Det skal vi være varsomme med at gøre.
Og når vi gør det, skal vi være meget seriøse med at undersøge, hvad konsekvenserne er, når vi gør det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren for Danmarksdemokraterne: Hvorfor er det, at man ikke ønsker, at der skal være en forankring i Folketinget, når de her ting skal besluttes?
Og hvorfor er det, man blindt bare overgiver det til ministeriet?
Man kunne jo godt have lagt magten i Folketinget, altså hos befolkningen.
Lise Bech (DD), 2025-08-14:
Jeg vil gerne starte med at sige: Det her handler om Danmarks sikkerhed.
Altså, det har ikke noget at gøre med at fordumme det.
Det handler om danskerne og Danmarks sikkerhed, og sådan er det – punktum!
Årsagen til, at det ikke er forankret i Folketinget, har jeg ikke sådan lige her, men det har jo også noget med hastigheden i det her at gøre.
Det skal gå hurtigt.