runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Filsø (SF), 2025-04-30:
Jeg skal lige indlede med at sige, at jeg i dag er her som vikar for vores erhvervsordfører, Lisbeth Bech-Nielsen, og jeg vil også gerne indrømme, at jeg ikke har læst alle de sider, der ligger til grundlag for lovforslaget.
L 193 er et omfattende og teknisk lovforslag, som griber ind i en lang række af hjørnerne i det finansielle tilsyn.
Det handler både om bæredygtighedsplaner, kryptoeksponering, statsgaranterede boliglån og nye regler for banker og investeringsforvaltere.
Vi anerkender behovet for at modernisere og tilpasse lovgivning, særlig når det gælder kampen mod hvidvask og behovet for mere ansvarlig ledelse i den finansielle sektor.
Det er vigtigt, at vi sikrer, at banker og finansielle aktører bidrager til den grønne omstilling og ikke unddrager sig et ansvar.
Men det er også tydeligt, at det her lovforslag er meget komplekst.
Flere høringssvar peger på uklarheder og utilstrækkelig inddragelse, samt at lovforslaget bærer præg af at være hastet igennem.
Når vi taler om så væsentlige ændringer i tilsyn og regler, skal det være gennembearbejdet og forståeligt både for dem, der skal efterleve det, og for dem, der skal føre tilsyn med det.
Vi er positive over for idéen om at udvide den statsgaranterede låneordning i landdistrikterne, men det må ikke blive en glidebane, hvor økonomisk udsatte borgere lokkes ud i gæld, som de ikke senere kan betale.
Den sunde kreditvurdering skal fastholdes.
Og så er vi optaget af, at vi i arbejdet med samleklientkonti fastholder princippet om, at man skal kende sin kunde.
Vi ønsker ikke at svække hvidvaskreglerne.
Tværtimod står vi jo fadder til flere af dem i SF.
Men vi opfordrer ministeren til at lytte til kritikken og sikre, at vi står med en lov, der både kan og bør gennemføres.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-04-30:
Tak for det.
Det her lovforslag er virkelig et bunkelovforslag.
Det indeholder en lang række ændringer i 24 forskellige love, og lovforslaget er, som der allerede er blevet sagt, på over 800 sider.
Jeg synes, det er dybt problematisk, at man samler så mange forskellige ændringer i et lovforslag, og det bliver også problematiseret i høringssvarene.
Der er en stor risiko for, at der i høringsfasen overses væsentlige elementer i forslaget, og der er også væsentlige ændringer, der hverken er nævnt i lovforslagets navn eller i høringsbrevet.
Jeg vil derfor bede om, at vi får en teknisk gennemgang i udvalget, inden jeg kan tage stilling til, hvad vi i Danmarksdemokraterne vil stemme til det her forslag.
Per Husted (S), 2025-04-30:
Jeg er så heldig i anden sammenhæng at deltage i møder for formænd i Folketinget – altså for formænd for udvalg, som vores gode formænd for hele Folketinget har taget initiativ til – og det er en diskussion, vi også har i den kreds.
Jeg synes, det er en diskussion, der hører sig til der.
Men jeg synes, at jeg i min tale også gjorde opmærksom på, hvor svært det er med så mange forskellige ting, og det synes jeg da helt klart er noget, vi også skal tage en drøftelse af, også når vi går videre med udvalgsarbejdet ved det her lovforslag.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-04-30:
Tak for det.
Nu sagde ordføreren jo, at han ville undgå at gennemgå alle ændringer, men det synes jeg måske er sådan lidt en nem måde at slippe om det på.
Altså, ordføreren siger også selv, at det er over 800 sider, lovforslaget er på, så jeg ved ikke, om det er, fordi ordføreren ikke har læst alle siderne og på den måde ikke ved, hvad forslaget går ud på.
Jeg vil bare lige høre ordføreren, om han synes, det er hensigtsmæssigt, at man laver et lovforslag med så mange ændringer.
Der er jo en chance for, at man kunne overse noget.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-04-30:
Tak for ordet.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er rimeligt, at beboere, der reelt bor på en byggeplads, i dag ikke bliver informeret, hvis der er myndighedspåbud til byggepladsen, som det eksempelvis har været tilfældet for beboelsen på Munkebjergvænget i Odense?
Magnus Heunicke (S), 2025-04-30:
Tak for den opsummering.
Jeg kan simpelt hen umuligt svare ja, ja, nej, nej på de her otte ja-/nejspørgsmål, der lige var i rap her.
Jeg kan fokusere på nogle af dem.
Jeg kan svare ja til indsatser de steder, hvor vi indvinder drikkevand.
Det økonomiske har vi også talt om i forhold til bødestørrelserne.
Det er sådan, at hvis det er forurenet jord, skal man indrapportere det til afsenderkommunen.
Det bør modtagerkommunen så få at vide, så man kan tjekke, hvor det forurenede jord kommer hen.
Det må ikke – ikke! – blive plantet i naturen eller på vores marker, hvis det handler om byggeaffald eller anden form for forurenet jord.
Det er der for store huller i i dag, og det er det, vi er ved at rydde op i.
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-30:
Tak for det.
Tilbage til de politiske handlemuligheder: Ét er, at der kommer et katalog.
Jeg tænker, at der er flere af os ordførere, der måske har hørt det før i andre sager og ikke helt er betrygget, i forhold til at et katalog betyder, at man skrider til den nødvendige handling.
Så jeg vil gerne spørge – i forhold til hvad ministeren har været ude og sige i pressen på baggrund af de her sager – om ministeren vil se på spørgsmålet om profit, særlig for lodsejere.
Er det okay, at f.eks. lodsejere kan tjene tocifrede millionbeløb på at få dumpet jord på deres grund?
Vil ministeren være med på at se på et stop for, at man kan dumpe jord på områder, hvor der indvindes drikkevand?
Vil ministeren sikre sig, at selvfølgelig skal kommuner vide, hvad for noget jord der kommer ind i deres kommune?
Og vil ministeren fokusere på, at jorden skal renses, før den kommer videre ud i vores natur?
Magnus Heunicke (S), 2025-04-30:
Min klare forventning er, at Miljøstyrelsen med de eksperter, der er med, også fra KL – jeg mener, at det er klogt, at de også er med, for de har jo detailviden om de konkrete sager – vil være færdig med det katalog over handlemuligheder inden sommeren.
Så snart jeg har det, vil jeg offentliggøre det til Folketinget og indkalde til drøftelser med Folketingets partier.
Jo, som jeg sagde, vil jeg, så snart jeg har kataloget fra Miljøstyrelsen med konkrete initiativer, indkalde til drøftelser.
I mellemtiden arbejder vi med et andet vigtigt aspekt, nemlig det, at det i hvert fald i en del af sagerne, der er kommet frem, har været sådan, at selv om man har indrapporteret til den kommune, hvor byggeaffaldet eller jorden kommer fra – hvis det er forurenet jord – er den information ikke rigtig gået videre til modtagerkommunen.
Der ikke rigtig nogen, der har løftet den opgave.
Jeg mener, at det er fuldkommen uacceptabelt i Danmark, som er så gennemreguleret og digitaliseret.
Så vi arbejder helt konkret på en model – som jeg ser frem til at drøfte med partierne, så snart vi har den, vi er i den afsluttende fase med det – der sikrer, at der er et system, hvor man kan se og følge, præcis hvor det her jord kommer hen, ligesom vi jo i Folketinget fra årsskiftet har besluttet med mange partiers deltagelse at styrke præcis det fysiske affaldstilsyn ved byggepladser, særlig ved nedrivningen.
Det ser jeg også frem til at få nogle resultater af.
Mette Thiesen (DF), 2025-04-30:
Tusind tak.
Jeg tror, at det her taler sit eget tydelige sprog.
Vi ser igen og igen marker, hvor der er efterladt jordbunker med byggeaffald, og påfaldende nok nævnes transportvirksomheden SCT i i hvert fald alt det, jeg har set.
Det tyder altså på, at der er et eller andet rivravruskende galt, hvilket den afdækning, DR har foretaget, også viser.
Vi kan ikke vente på, at der kommer den her afrapportering.
I øvrigt synes jeg, at det er noget mærkeligt noget, at det skal være KL – altså kommunerne – der skal sidde og udtænke de her ting.
Det bør være os herinde i Folketinget, der på baggrund af den viden, vi allerede har, sætter os ned, når ministeren indkalder til nogle forhandlinger, og kigger på den her lovgivning, eksempelvis det her med, at modtagerkommunen selvfølgelig skal kunne tjekke den jord, de modtager.
Kunne ministeren ikke tænke sig at få indkaldt til nogle forhandlinger, så vi får løst det her problem og sikret vores natur og vores kulturarv?
Magnus Heunicke (S), 2025-04-30:
Der er flere elementer, vi kigger på.
Det handler bl.a. om bødestørrelser.
Noget tyder på, at man simpelt hen kan spekulere i at tage en chance og tage en risiko og snyde og udsætte miljøet og naboerne for gener, fordi der er en stor gevinst at hente, mens bøden er meget lille.
Så det er noget, som vi er i gang med at se på sammen med andre ministerier.
Men her og nu – nu der spørges om det – handler det meget om den information, som vores myndigheder har, og som ikke er god nok.
Når myndighederne ikke har informationen, kan de heller ikke reagere på den.
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-30:
Tak for det svar.
Jeg vil sige, at jeg nu efterhånden synes, at den her dagsorden er så modnet – vi har så meget viden, der er så mange sager, der er så meget, der er blevet belyst af journalister, eksperter og andre – at jeg mener, at regeringen på den baggrund bør tage sagens alvor i betragtning og som minimum kunne komme med et par bud på måske de lavest hængende frugter.
Mette Thiesen (DF), 2025-04-30:
Der er jo ingen tvivl om, at det jo er derfor, man på tværs af Folketinget kan mødes om en dagsorden, som er noget, der vedrører os alle sammen, nemlig vores kulturarv, vores natur og vores miljø.
Det, jeg hører, ministeren sige, er, at ministeren er opmærksom, men betyder det så, at ministeren indkalder til forhandlinger allerede inden sommerferien?
For det vil jeg da i så fald glæde mig til.
Det tror jeg at vi er flere der vil.
Nærmest hele oppositionen vil glæde sig til det, for det her er en dagsorden, som er så ekstremt vigtig.
Og lige nu kan vi desværre se, at det popper op stort set alle steder.
Der er rigtig mange steder i eksempelvis Nordsjælland, hvor man simpelt hen oplever de her jordbunker med byggeaffald og alt muligt andet, kunne man forestille sig.
Så kommer ministeren til at indkalde til forhandlinger inden sommerferien?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-04-30:
Tak for det, og også tak for spørgsmålet.
Først har jeg bare lige behov for at understrege, at jeg synes, det er en virkelig tragisk ulykke, som det her spørgsmål udspringer af, og jeg ser på den med stor alvor.
Det er det, hver gang der er et menneske, der går på arbejde og ikke kommer hjem.
Det er der ca. 35 mennesker hvert år, der oplever i Danmark.
De oplever at dø af at gå på arbejde.
Vi ved, at mange af de her tragiske dødsfald sker i netop bygge- og anlægsbranchen, og derfor er det også et område, vi hele tiden skal have fokus på.
Det er også derfor, at vi med et flertal har vedtaget, at vi næste år giver mulighed for, at sådan en byggeplads, hvor der er alvorlige problemer, kan lukkes helt ned, indtil der er styr på forholdene, sådan at grove og gentagne overtrædelser får en konsekvens.
I forhold til den konkrete sag vil jeg sige, at ligesom jeg er bekymret for de mennesker, der arbejder der, så kan jeg også godt forstå, at det er helt naturligt, at man bliver bekymret som beboer, hvis der sker en alvorlig ulykke der, hvor man bor.
Arbejdstilsynet har en generel forpligtigelse til at videregive relevante oplysninger til andre myndigheder.
Det indebærer bl.a., at Arbejdstilsynet skal videregive oplysninger til de relevante myndigheder, hvis der konstateres forhold, der indebærer, at beboere eller borgere er i fare.
Arbejdstilsynet har derfor i forbindelse med den her konkrete arbejdsulykke været i kontakt med både Fyns Politi og Odense Kommune via Beredskab Fyn, og jeg har fået oplyst, at beboerne i bygningen blev evakueret af brandvæsenet i forbindelse med ulykken, og at beboerne er blevet orienteret og vejledt og også tilbudt mulighed for psykologisk bistand.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-04-30:
Det er jo en dybt tragisk ulykke, og når der er så alvorlige ulykker, også med dødsfald som følge, sætter det selvfølgelig en skræk i livet på alle, der kommer der, både folk, der arbejder på byggepladsen, men jo også folk, der bor i området; der kunne jo også have været en beboer i området, der lige var gået under den svalegang, hvor ulykken skete.
Hvorfor kan de så ikke få at vide, når det er et påbud til bygherre, og hvorfor kan de, efter der har været en ulykke, så ikke følge med i, at der efterfølgende også er kommet flere påbud til bygherre om, at der ikke er styr på byggepladsen?
Jeg er glad for, at vi i SF er enige i meget af det, ministeren svarer.
Men det, vi efterspørger, er bare, at beboerne også kan få en direkte information og altså også kan få det at vide, når der er et påbud til en bygherre, fordi det selvfølgelig også er deres hverdag.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-30:
Kan ministeren ikke godt se, at det lyder fuldstændig skørt, at mennesker uden dansk statsborgerskab sidder og forvalter statens magt i tildelingen af permanente opholdstilladelser og i forlængelse deraf dansk statsborgerskab til andre udlændinge, uden at Folketinget og dermed befolkningen kan få indsigt i, hvilke krav der gives dispensation for, og dermed på hvilken baggrund de her udenlandske borgere tildeler andre udenlandske borgere permanente opholdstilladelser og statsborgerskab i Danmark?
Det er jo fuldstændig skørt.
Og jeg tror, at hvis danskerne sad derude og vidste, at det var det, der foregik, så ville de ryste på hovedet.
For politibetjente og for dommere er der et krav om, at man skal være dansk statsborger, fordi man forvalter statens magt.
Hvorfor har man ikke et lignende krav, når det kommer til forvaltning af statens magt i forhold til tildelingen af permanente opholdstilladelser og administration af danske statsborgerskaber?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-30:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil til en start slå fast, at jeg har fuld tillid til, at ministeriets medarbejdere uanset nationalitet og uanset statsborgerskab er loyale og neutrale i deres sagsbehandling.
Jeg har også fuld tillid til, at ministeriets medarbejdere overholder de pligter, der påhviler dem som upartiske embedsmand.
Jeg deler derfor ikke præmissen om, at det skulle være et problem, at medarbejdere i Udlændingestyrelsen, som ikke er danske statsborgere, behandler sager om permanent opholdstilladelse.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-30:
Tak for det.
Hvordan kan ministeren se danskerne i øjnene, når embedsmænd uden dansk statsborgerskab – altså udlændinge – ansat i Udlændingestyrelsen i hemmelighed uddeler permanente opholdstilladelser til andre udlændinge, uden at Folketinget eller befolkningen kan få indsigt i hvorfor og hvordan?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-04-30:
Jeg forstår fuldstændig utrygheden, og jeg forstår også chokket over, at der kan dø et menneske ved at arbejde på den bolig, man selv bor i.
Der er utrygheden ved, om det kunne have været ens eget barn eller kunne have været en selv.
Det skal der være styr på, og det skal der jo selvfølgelig både være, når man går på arbejde, men selvfølgelig også for beboerne.
Derfor skal vi selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan, for at forebygge de her ulykker, men jeg kan også godt forstå behovet for at kunne følge med, når der så bagefter udvikler sig en situation.
Men Arbejdstilsynets hovedformål er at sørge for, at arbejdsmiljølovgivningen bliver overholdt og give de påbud, der skal til, så det er trygt at gå på arbejde, og at dele det med relevante myndigheder, hvis der er behov for det.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-04-30:
Tak for det.
Vi kommer jo nok ikke helt i mål i dag, for det, jeg egentlig efterspurgte, var, om man kunne finde en løsning, så informationen tilgik beboerne direkte.
Jeg vil bare sige, at der jo er nogle beboere, og det anerkender ministeren også, der står i en situation, hvor de ikke kan få at vide, hvad der sker på den byggeplads, som er der, hvor de bor.
De ved, at der har været en alvorlig ulykke.
De ved også, at der har været påbud efterfølgende.
De er selvfølgelig ikke trygge, og de kan ikke være det i deres hverdag, fordi de ikke ved, om der er styr på byggeriet.
Kan regeringen og ministeren ikke godt se, at det er en situation, som ikke er holdbar i længden, og som gør, at nogle beboere bliver efterladt i en forfærdelig situation?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-04-30:
Jeg kan i hvert fald godt forstå, at man har ønsket.
Jeg tror ikke, det er alt, hvad Arbejdstilsynet går og giver påbud om, der er relevant for beboere i et givent område, men der kan være nogle af de her ting, der er relevante.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-04-30:
Ja, og så skal den også videre til beboerne, altså ud over til de relevante myndigheder.
Det er jo det, der er spørgsmålet, sådan at der så også, når Arbejdstilsynet kommer med et påbud, måske medfølger et krav til, at entreprenøren sender det ud til beboere i det berørte område, eller at man forpligter kommunerne på det, så de, når der er kommet et myndighedspåbud og kommunerne har fået det at vide, også oplyser beboerne i det samme område.
Jeg forstår godt, at ministeren ikke kan stå at love det i dag, men vil ministeren ikke kigge på, om det er en mulighed at give beboerne adgang til den information, når der kommer alvorlige påbud fra Arbejdstilsynet?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-04-30:
Jeg tror, at det er helt grundlæggende, at man skal kunne gå sikkert og trygt på arbejde, men man skal selvfølgelig også kunne færdes sikkert og trygt der, hvor man bor.
Derfor vil jeg bare gentage, hvor grundlæggende det er, at man føler, at man er tryg, men også, at man har informationen, hvis der er anledning til ikke at være tryg, f.eks. i forbindelse med en alvorlig ulykke som den her.
Det er helt naturligt at blive bekymret, og det er også helt naturligt at ønske at få den viden.
Jeg mener, at det også er ret grundlæggende, at vi i vores lovgivning i dag forpligtiger Arbejdstilsynet til at videregive information til andre myndigheder.
Jeg vurderer ikke, i hvert fald ikke lige her på stående fod, at de er de rette til at kommunikere videre ud, men det er selvfølgelig vigtigt, at den her viden kommer videre til de relevante myndigheder, sådan som loven også foreskriver det i dag.
Magnus Heunicke (S), 2025-04-30:
Ansvaret er jo, at vi skal have ryddet op i de her mange, mange sager.
Det er jo ikke en enestående sag.
Man kan nok finde det på mange områder.
Det her sker gentagne gange nu, og det er så store mængder, hvor der ikke er styr på tingene.
Der ligger også så mange økonomiske midler gemt i de her brancher.
Det skal vi have ryddet op i.
Derfor ser jeg frem til, så snart jeg modtager kataloget fra Miljøstyrelsen og KL, at invitere partierne til at drøfte, hvad vi så skal arbejde videre med af de idéer.
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-30:
Tak for det svar.
Jeg vil lige prøve at sætte scenen, for det har jo fyldt rigtig meget i pressen de sidste par dage, særlig på baggrund af DR's afsløringer.
Det, vi helt konkret taler om i sagen om Kagerup, er, at Jens Malmstedt og hans kone, Marianne Malmstedt, i 30 år har kunnet nyde udsigten til Solbjerg Engsø oppe i Kagerup.
Efter at den her transportørgigant SCT, som er en af Danmarks største transportørvirksomheder, har dumpet den massive mængde jord derude, kan ægteparret og de andre naboer ikke længere se den sø, de før havde udsigt til.
Dertil kommer også, at DR har afsløret, at der i den jord er fundet byggeaffald.
Det er jo ganske alvorligt, at man har en situation – og vi ser den jo også andre steder – hvor de her jordtransportørvirksomheder og jordejerne på de pågældende steder, hvor jorden bliver dumpet, tjener måske endda tocifrede millionbeløb på den her dumpning af jord.
Det understreger jo både, at der er et stort problem med håndhævelsen af de eksisterende regler, at jorden ikke bliver kontrolleret, og at det ikke bliver kontrolleret, når der bliver givet en tilladelse, at det så er den mængde jord, der er givet tilladelse til, der bliver dumpet.
Vi har noteret os både i pressen og i den dialog, vi har haft tidligere, at ministeren har nedsat en arbejdsgruppe i regi af KL, som ser på nogle af de her problemstillinger.
Men grunden til, at vi alligevel gerne vil have, at ministeren forholder sig til den her konkrete sag, og hvad vi så skal gøre ved den, er, at vi i Enhedslisten og også andre partier mener, at selvfølgelig er det regeringen og miljøministerens ansvar at få styr på det her.
Derfor kunne jeg godt tænke mig opfølgende at spørge ministeren om noget.
Ud over at ministeren har taget ansvaret for at nedsætte en arbejdsgruppe, hvad mener ministeren så, at både hans og hans ministerkollegaer i regeringens ansvar er for at løse det her nu for borgerne, for vores miljø og natur og for vores drikkevand?
Peter Kofod (DF), 2025-04-30:
Så vil jeg bare spørge igen: Skal den her person kunne virke som læge?
For det synes jeg ikke man skal.
Skal man kunne virke som læge, minister?
Sophie Løhde (V), 2025-04-30:
Jeg mener, at der skal gribes ind, når man opdager det her, og der har vi en række mekanismer i forhold til at få det undersøgt.
Region Hovedstaden og Region Sjælland har også meldt det ud.
Altså, der er jo en læge her, der konkret er blevet politianmeldt, og det bliver dermed også efterforsket af politiet.
Vi har herudover også mulighed for at foretage en række tiltag, herunder i forhold til Styrelsen for Patientsikkerhed.
For så vidt angår, om der er behov for at ændre reglerne på området, vil jeg sige, at det mener jeg sådan set ikke, for reglerne er krystalklare.
Til gengæld skal der strammes op i forhold til det ansvar og den opgave, regionerne har omkring kontrol og tilsyn med opslag.
Peter Kofod (DF), 2025-04-30:
Det er jo ikke første gang, man oplever sager som den her; det her er bare en, tror jeg, endnu mere grotesk sag – lad mig formulere det på den måde – i forhold til tidligere sager, hvor der f.eks. er sundhedspersonale, der har kigget i journaler, hvis det har handlet om en tidligere samlever, eller hvis det har handlet om nogle, man har været interesseret i på en eller anden måde.
Så er den her sag bare så vild, fordi det handler om flere tusinde journaler.
Mener ministeren, at vi har brug for simpelt hen at stramme op i forhold til adgangen til de her ting?
For én ting er jo, at man kan blive politianmeldt, og at man kan blive straffet for det, men det ville jo være bedst, hvis der slet ikke var mulighed for, at man kunne foretage sig de her ting.
Så vil jeg bare spørge ministeren om noget holdningsmæssigt igen: Mener ministeren, at den her person skal kunne virke som læge?
Peter Kofod (DF), 2025-04-30:
Tak for det.
Og tak til ministeren for at møde op.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at helt almindelige danskere skal frygte, at deres private helbredsoplysninger bliver gennemlæst af uvedkommende sundhedspersoner, og hvad vil ministeren konkret gøre for at stoppe den her fuldstændig uacceptable praksis?
Lars Aagaard (M), 2025-04-30:
Jamen altså, så er der jo grund til at takke spørgeren igen, for så kan debatten her jo tjene til at få det nuanceret.
Så vi må da håbe, at alle kommunalpolitikere, borgmestre, forvaltningschefer osv. følger med.
Det ville jeg da sætte stor pris på.
Vi har i dag lige offentliggjort klimafremskrivningen, og ser man på tallene, er forventningen til fremtiden, at vi når op på, at det bliver 2,7 gange højere og ikke en firedobling.
Det er stadig væk rigtig meget vedvarende energi.
Regeringen har også været meget tydelig, med hensyn til at vi er villige til at støtte energianlæg på havet, og det er et udtryk for, at vi ikke tror på, at al den grønne strøm kan hentes på land.
Men vi kan ikke helt undvære at hente energi på land, og derfor er det vigtigt, at kommunalbestyrelserne fortsat spiller med der, hvor man gerne vil have det lokalt, og hvor man omfavner den grønne energi.