runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2023-04-18:
Tak for ordet.
Vores it- og digitaliseringsordfører er desværre forhindret i at kunne være til stede i Folketingssalen i dag, og derfor vil jeg vikariere for ordføreren på allerbedste vis.
I en rapport udgivet af Digitaliseringsstyrelsen og KL tilbage i april 2021
blev det vurderet, at 17-22 pct. af den voksne befolkning er digitalt udsatte.
Nogle af disse borgere klarer sig digitalt, men har brug for hjælp i større eller mindre grad, mens ca. 7½ pct. af den samlede danske befolkning er fritaget for digital post, og for de flestes vedkommende kan de ikke på egen hånd gennemføre en selvbetjeningsløsning.
Derfor er det vigtigt, at der laves løsninger, som tager højde for den store del af befolkningen, for hvem overgangen til det digitale samfund kan være vanskelig.
Lovforslaget er med til at forenkle reglerne for digital fritagelse og gør det nemmere for bl.a. ældre og socialt udsatte at blive fritaget for digital selvbetjening.
Det mener vi i Liberal Alliance er et skridt i den rigtige retning.
Med lovforslaget introduceres muligheden for, at borgere, der er fritaget for digital post, kan benytte denne fritagelse som eneste kriterie for at fravige obligatorisk selvbetjening.
Det gør reglerne enklere og mere smidige til gavn for både borgere og de myndigheder, som skal administrere reglerne.
Derfor støtter Liberal Alliance lovforslaget.
Men vi mener ligeledes, at lovforslagets målgruppe er for snæver, da det alene henvender sig til de ca. 7½ pct. af befolkningen, der er fritaget for digital post, og ikke til de resterende 10-15 pct. af befolkningen, som selv vurderer, at de ikke er i stand til at gennemføre digitale selvbetjeningsløsninger.
I Liberal Alliance mener vi, at der er behov for løsninger, som i højere grad tilgodeser digitalt udsatte borgere, og man bør derfor på sigt arbejde henimod en model, hvor borgere på én gang kan ansøge om fritagelse fra digital post samt fritagelse fra alle nuværende og fremtidige digitale selvbetjeningsløsninger, for der skal være et analogt alternativ.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-18:
Jamen det forundrer mig lidt, hvis ordføreren har hørt, at der skulle være en modsætning i forhold til det.
For Enhedslisten og for venstrefløjen generelt handler det netop om, at det er borgerens perspektiv, at det er borgeren, der skal frisættes, og derfor er det også lidt besynderligt, når man hele tiden skal tale om det, der i liberal optik handler om frisættelse, nemlig at man skal tvangsprivatisere, altså at man skal tvinges til at lave et privat alternativ.
For borgeren er det jo i princippet ligegyldigt, om det er privat eller offentligt; det er et spørgsmål om, hvilken rettighed man har, og hvilken ydelse man kan modtage.
Og derfor er det bare et spørgsmål om, om det altid er så vigtigt at skulle gøre alting til genstand for noget, der kan tjenes penge på.
Mette Kierkgaard (M), 2023-04-18:
Altså, nu synes jeg jo egentlig, vi har en god kontrakt stat og kommuner og regioner i øvrigt imellem, i forhold til at det er i økonomiaftalerne, vi ligesom opgør, hvad det er, der er af opgaver, og hvad det er, der er af anlæg, og så laver vi en overordnet aftale om, hvor mange penge der skal med.
Det er jo grundlæggende, synes jeg, også et ret sundt princip i sådan en frisættelsestænkning, at opgaver og ansvar følges ad, og at man så egentlig som kommune også har ansvaret for at forvalte sine penge.
Når det så er sagt, er det jo en svær opgave at det til at hænge sammen, og der vil jeg egentlig bare lige bringe det, som statsministeren har været ude at sige, ind.
For hvordan er det, vi honorerer det her mål omkring administrative besparelser i kommunerne, som også er en del af regeringsgrundlaget, hvor regeringen jo også er gået ind og har sagt: Jamen lad os prøve at sætte os ned i et samarbejdsprogram over nogle år og finde ud af, hvordan det er, vi vil løfte det ansvar sammen?
Det handler netop om at adressere nogle af de her administrative udgifter.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-04-18:
Det ligger måske lidt uden for det her, men jeg vil så gerne have det med, altså det, jeg også sagde i min ordførertale om, at der hele tiden mangler penge til de ældre.
Man ser det nu med budgetterne rundtomkring i kommunerne – jamen vi skal spare, også på de ældre, og vi er så kede af det – og der kom jeg jo med nogle ting, som jeg synes er fuldstændig vanvittige ude i kommunerne, som ikke alene er på ældreområdet, men alt det her med kommunikation, alt det her med medarbejdere, som skal gøre det ene og det andet og det tredje, og med journalister, og hvad ved jeg.
Der er altså rigtig mange penge at hente her, og der synes jeg bare, at man bør komme dertil i et moderne samfund, at man siger, at man ikke er begrænset i forhold til det her område, der alene hedder ældreområdet, men at det er kommunerne, og så spørge: Hvor kan vi finde nogle penge?
For det er det, der er behov for.
Der er behov for penge til de ældre, der er behov for flere ansættelser, der er behov for, ja, alt muligt til de ældre, og der synes jeg bare, vi må sige, at vi er nødt til at tage af hele paletten.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-04-18:
Jeg tror sådan set, at det er rigtigt, at det samlede Folketing gerne vil det her, altså er enige i, at der skal gøres noget i forhold til ældreområdet.
Derfor vil jeg også bare spørge en gang til.
Når ministeren siger, »vi arbejder på det«, skal jeg så forstå det, som at det er regeringen, der arbejder på det, og at vi i Ældreudvalget derfor venter på et forslag, et konkret forslag, eller forestiller regeringen sig, at lige præcis på det her område er det i forvejen så svært, at det giver rigtig god mening at sørge for, at der er meget større bredde på en eventuel aftale om, hvordan sådan en ældrelov skal se ud i fremtiden?
Altså, bliver vi indkaldt til brede forhandlinger, eller venter vi på, at regeringen kommer med et udspil?
Mette Kierkgaard (M), 2023-04-18:
Jeg kommer det ikke meget nærmere end at sige, at jeg selvfølgelig er optaget af det og arbejder rigtig meget på det, og jeg tror, at det gælder for alt, hvad vi laver i regeringen, at det jo ikke er sådan, at vi sidder særskilt som ministerier og gør noget udeomkring.
Så vi har selvfølgelig nogle drøftelser af, hvad det er for nogle ting, der bliver fremsat i de enkelte ministerier.
Mette Abildgaard (KF), 2023-04-18:
Jeg vil også tillade mig at spørge lidt ind til det forløb, vi skal i gang med.
Dels kunne jeg tænke mig at høre om det her med en ny ældrelov, som jo er en gammel udmelding fra statsministeren, dels er der det her med frisættelse i regeringsgrundlaget.
Kan vi forvente, at det bliver en og samme proces, det skal forhandles i?
Er det to sider af samme sag?
Så kunne jeg tænke mig at spørge ind til, hvem der kommer til at sidde for bordenden i de forhandlinger: Bliver det ministeren selv, der kommer til at indbyde til forhandlinger, eller er der andre i regeringen, der kommer til det?
Og så kunne jeg naturligvis tænke mig at spørge om, hvordan tidshorisonten ser ud.
Mette Kierkgaard (M), 2023-04-18:
Jeg ville ønske, jeg kunne svare, men I må vente lidt på svaret.
Altså, jeg kan godt svare, men jeg kan ikke give et konkret svar på, hverken hvornår eller hvordan det bliver.
Jeg tænker, at jeg jo er ældreminister og har ansvar for området, så det er mig, der kommer til at fremsætte forslaget til og arbejde med en ældrelov.
Og nu glemte jeg faktisk den første del af dit spørgsmål – det gik på ... en frisættelse af ældreområdet, ja.
Vi starter jo på ældreområdet, og det er også sådan, vi kommer til at gøre det.
Og hvordan det lige kommer til at spænde af, må vi se, men vi starter i hvert fald på ældreområdet.
Mette Abildgaard (KF), 2023-04-18:
Jeg har egentlig ret stor forståelse for, at der er nogle ting, man først kan offentliggøre, når man også har et mandat med sig fra regeringen, og at man selvfølgelig også skal finde sine positioner i regeringen.
Men jeg er bare helt ærligt bekymret for, om det kommer til at trække det her meget ud.
Vi hører jo lidt på rygtebørsen, at der er uenigheder mellem regeringspartierne om, hvorvidt det er vigtigst at frisætte institutionerne eller borgerne eller medarbejderne, og at det giver grobund for interne diskussioner.
Så det kunne jo bare være interessant at høre, hvad ministeren mener det er vigtigst at frisætte.
Mette Kierkgaard (M), 2023-04-18:
Som jeg også var inde på i min tale, ser jeg i hvert fald frisættelse på tre niveauer: dels af borgeren, dels af medarbejderen, og så taler jeg egentlig om frisættelse af det lokale ansvar.
Det kan jo se ud på forskellige måder.
Det står jo også indskrevet i regeringsgrundlaget, at vi skal prøve nogle modeller af.
Altså, vi har både det her omkring de åbne bestyrelser – det er jo en institutionstænkning – og så skal vi prøve modeller for de selvejende institutioner.
Og er det så kommunerne eller institutionerne, der bliver sat fri?
Det er simpelt hen en drøftelse, vi også har til gode, og som jeg jo også taler med andre aktører uden for Christiansborg om.
I dag er ældreområdet, som hr. Peter Kofod jo også er opmærksom på, reguleret dels af serviceloven, hvor det sådan er mere en juridisk rettighedsforståelse, dels af sundhedsloven, hvor det er en mere faglig rettighedsforståelse, og så har vi jo også de materielle rettigheder, som ligesom er det der med, at vi skal benævne, hvad det er for nogle typer ydelser, og så har vi også en oplevet rettighed, som man også godt kan tale om, i forhold til om man oplever, at man faktisk har den rettighed, man har.
Jeg tror, at vi kommer til at snakke om, hvad det er for en rettighedsforståelse, vi skal lægge til grund.
Og tandhjulene hænger jo sammen, for vi har at gøre med en central visitation, som er det, der i høj grad muliggør den juridiske forståelse af rettigheder i dag med individuelle, konkrete vurderinger og afgørelser, og nu er der jo i Okkelsrapporten også et forslag til, at man kan fastholde den, men at justeringerne så i højere grad bliver det faglige skøn.
Så jeg tror, vi kommer til at arbejde med at udvikle vores rettighedsforståelse, men der er ingen tvivl i mit hjerte og sind om, at rettighedsforståelsen er vigtig.
Peter Kofod (DF), 2023-04-18:
Jamen det lyder godt, altså det, jeg tolker det som, lyder godt.
Men så lad mig stille et måske mere konkret spørgsmål.
Jeg tror, at de fleste af os myndige mennesker godt kan lide selv at beslutte, hvornår vi skal i bad, og hvor ofte vi tager et bad.
Kunne det være en rettighed, som man f.eks. gav ældre på plejehjem?
I stedet for, at man får et bad om ugen – det ville jeg godt nok ikke synes var særlig rart som menneske at blive budt – får man et bad noget oftere.
Kunne man forestille sig, at det var en rettighed, at ældre selv kunne bestemme, hvornår man kommer i bad, og hvor ofte man kommer i bad?
Mette Kierkgaard (M), 2023-04-18:
Altså, jeg vil mere tænke det ind i en forståelse af selvbestemmelsesdelen.
For jeg synes, at noget af det, der er vigtigt i en frisættelse af borgeren, netop er det her, som man jo så kan kalde en ret til selvbestemmelse, i forhold til at sige, om det er en gang om ugen, jeg vil i bad, eller om jeg vil i bad flere gange om ugen, og hvordan den faglige dialog skal være.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-04-18:
Tak for det.
Altså, jeg føler mig ret overbevist om, at ministeren ved rigtig meget om det her område; det siger sig selv, også med ministerens tidligere liv i tankerne.
Men når jeg hører debatten, også i forhold til fru Mette Abildgaards spørgsmål, får jeg det sådan: Altså, ministeren er minister, ældreminister, og jeg må sige, at jeg helt klart forventer, at det er ministeren, der sidder for bordenden og lytter til, hvad der bliver sagt her fra ældreordførerens side.
Det synes jeg er helt, helt naturligt, altså, at sådan må det være.
Og der synes jeg, at ministeren er lidt usikker, og der må jeg så bare sige til ministeren, at selv om der er en trepartiregering, så – ja, jeg skal ikke belære nogen – synes jeg, det ville være fint, at ministeren sætter sig igennem og siger: De forskellige partier siger sådan, det er mig, der sidder for bordenden, og det er dem, jeg lytter til.
Jeg vil bare høre, om vi ikke kan komme dertil i hvert fald, for lige pludselig bliver jeg usikker, både på hvor lang tid det skal tage, om det kommer i en eller anden kommission, og om det nu er ministeren – om det nu er ældreministeren – der sidder for bordenden.
Mette Kierkgaard (M), 2023-04-18:
Så fik jeg formuleret mig utydeligt.
Selvfølgelig er det mig, der sidder for bordenden i forhandlingerne af et ældreudspil og en ældrelov.
Peter Kofod (DF), 2023-04-18:
Tak for det.
Jeg synes, det er enormt positivt, at der bliver talt om en ældrelov, for der er jo ingen tvivl om, at den tidligere regering sagde enormt meget om det, men der skete ikke en bønne.
Derfor er det jo godt, at ældreministeren betoner det.
Jeg vil gerne spørge ind til det paradoks, der kan være mellem på den ene side frisættelsen, afbureaukratiseringen, det, som mange af os ser som noget enormt positivt, og på den anden side, at det jo også kan betyde, at nogle mister nogle rettigheder, og her tænker jeg selvfølgelig på de ældre.
Måske ministeren bare kunne betone, hvor regeringen har tænkt sig at lægge balancen i det, for det er for mig et ret væsentligt spørgsmål.
Mette Kierkgaard (M), 2023-04-18:
Jeg lover jer, og det tror jeg også at jeg sagde i sidste uge, da vi var samlet, at I bliver de første, der får det at vide.
Vi arbejder på højtryk med det nu, og I bliver selvfølgelig som Ældreudvalg involveret.
Og der bliver jo en inddragende proces, som vi tilrettelægger efter alle kunstens regler eller i hvert fald gør os rigtig umage med at få tilrettelagt.
Jeg deler sådan set opfattelsen af – jo ikke mindst henset til at problemerne ikke er nye, som flere har været inde på, og som jeg også kan konstatere – at der er behov for, at det snart kommer.
Jeg er faktisk omvendt positiv og egentlig meget optimistisk over, at vi har den debat, vi har, fordi der er så stor indsigt i området.
Så jeg håber og tror på, at vi får en bred aftale.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-04-18:
Tak for talen.
Jeg føler, at vi har en fælles dagsorden på det her område.
Nu handler lovforslaget godt nok om fritagelse fra digital selvbetjening, men der er jo nogle områder, der er undtaget fra, at man kan blive undtaget fra digital selvbetjening.
Er ordføreren enig med mig i, at selv om man så ikke er lige vidt, så er der stadig væk nogle områder, hvor man ikke kan blive undtaget?
Malte Larsen (S), 2023-04-18:
Endnu en gang tak, høje formand.
Her har vi jo en lækkerbisken af et teknisk forslag.
Med lovforslaget præciserer vi PSI-loven og sikrer, at offentlige data ikke dobbeltreguleres i forskellige lovkomplekser.
Vi præciserer undtagelserne for anvendelse af offentlige data.
Lovgivningen her undtager i fremtiden eksempelvis også logoer og emblemer i tilføjelse til de undtagelser, der allerede er gældende.
Vi i Socialdemokratiet finder det vigtigt, at vi alle kan få gavn og værdi af offentligt tilgængelige data, selvfølgelig på en måde, der ikke ændrer reglerne for beskyttelse af persondata og andre følsomme oplysninger.
Danskerne skal kunne være trygge ved, at deres data skal behandles på en ansvarlig måde.
Det ændrer lovforslaget ikke på.
Og med de ord kan jeg meddele, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-04-18:
Tak for det.
Med lovforslaget her foreslås det at justere anvendelsesområdet for PSI-loven.
Formålet er at undgå dobbeltregulering mellem PSI-loven og datastyringsforordningen og skabe juridisk klarhed.
Jeg synes, det er rigtig fornuftigt at undgå dobbeltregulering og sikre juridisk klarhed i de gældende regler i videst muligt omfang.
Adgangen til offentlige data er en vigtig del af vores digitaliseringspotentiale, og derfor er jeg sådan set også glad for, at det ikke forventes, at lovforslaget vil få negative konsekvenser for den videre anvendelse af offentlige data.
Med lovforslaget vil der heller ikke blive ændret på reglerne for beskyttelse af persondata og andre følsomme oplysninger.
Jeppe Søe (M), 2023-04-18:
Alt det, jeg har skrevet, er sagt.
Moderaterne støtter forslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-04-18:
Nu skal man jo være forsigtig med at indrømme, at man ikke fatter en pind, men det gør jeg virkelig ikke af det her lovforslag og heller ikke efter at have hørt de tre foregående ordførere.
Og jeg kan jo godt læse.
Altså, jeg kan godt læse, hvad der står, men jeg forstår det ikke.
Og det er jo derfor, det er godt nogle gange, at vi har en lovbehandling og en udvalgsbehandling, så man egentlig kan komme ned i substansen omkring, hvad det rent faktisk handler om, for det er stadig væk et mysterie for mig efter at have læst lovforslaget.
Derfor kan vi i SF i dag ikke melde til eller fra i forhold til det her lovforslag.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-04-18:
Jeg kan starte med at tilslutte mig.
Det er et lettere teknisk lovforslag, og dem er der jo desværre et par stykker af rundtomkring.
Men hvis man skal prøve at oversætte det til det sådan lidt mere almindelige, folkelige sprog, handler det vel om, at man har en EU-forordning, der sætter nogle begrænsninger for, hvad man kan bruge af offentlige data, og så har vi en dansk lovgivning ved siden af.
De to har i dag ikke samme undtagelsesmuligheder, og det prøver man så på at få dem koordineret sammen, så det er de samme undtagelsesmuligheder, der er i EU-forordningen, som der er i den danske lovgivning.
Og det lyder jo sådan set ganske fornuftigt, så det kan vi godt støtte som danmarksdemokrater.
Marie Bjerre (V), 2023-04-18:
Det er ca. 20 pct., som angiver, at de på den ene eller den anden måde føler sig digitalt udfordrede.
Så er der en gruppe, som har behov for at blive digitalt fritaget, og det er den gruppe, vi taler om i dag; det er ca. 6,5 pct. af danskerne.
Men der er også en meget stor gruppe, som har brug for noget mere hjælp, og som ordføreren helt rigtigt siger ikke oplever de får den hjælp, når de henvender sig til kommunen, eller kan få ordentlig hjælp af pårørende.
Mona Juul (KF), 2023-04-18:
Tak for ordet.
Så må vi hellere holde tungen lige i munden her.
For vi har én lov, og den hedder PSI-loven, public sector information, som implementerer et EU-direktiv fra 2019, som hedder åbne data-direktivet, og som stiller krav til, hvordan offentlige dokumenter og datasamlinger gøres tilgængelige, hvis de stilles til rådighed.
Lovforslaget, vi behandler her i dag, handler om, at den her PSI-lov ændres ved at tilføje de undtagelser fra åbne data-direktivet, som endnu ikke er indført i loven.
Så har vi også en anden lov, nemlig datastyringsforordningen, som træder i kraft til september.
Den stiller betingelser for videreanvendelse af data, som offentlige myndigheder er i besiddelse af, og som er beskyttet, men som er undtaget fra åbne data-direktivet, som jeg lige nævnte før.
Det går selvfølgelig ikke, for når datastyringsforordningen stiller krav til dokumenter og datasamlinger, som er undtaget fra åbne data-direktivet, men som ikke er undtaget fra PSI-loven, vil sådanne datasæt være omfattet af både PSI-loven og datastyringsforordningen, medmindre PSI-loven ændres.
Så det gør vi så – i hvert fald med Konservatives stemmer – for der skal selvfølgelig være overensstemmelse mellem den gældende lov om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer, altså PSI-loven, og EU's forordning om europæisk datastyring, altså datastyringsforordningen.
Der skal slet ikke kunne være tvivl om, hvorvidt det er den ene eller den anden lov, der gælder for data.
Det er sådan, jeg har forstået det, og vi stemmer for.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-04-18:
Det er jo en god service, at man kan spørge andre ordførere, der har forstået lovforslaget, så det vil jeg udnytte.
Har Konservative nogen holdning til Datatilsynets bekymring i forhold til brugen af data?
Mona Juul (KF), 2023-04-18:
Det bliver jo spændende at se, om jeg har forstået det her lovforslag.
Jeg er ikke bekymret, og slet ikke over det punkt.
Der er jo en lovgivning, der er over det her, i forhold til sikring af data.
Derfor er der ikke nogen grund til bekymring, heller ikke ud fra det høringssvar, som jeg vurderer det.
Pelle Dragsted (EL), 2023-04-18:
Tak for det, og tak for en fin redegørelse fra den forrige ordfører om indholdet af lovforslaget.
Så langt er jeg alligevel også med, men det var meget præcist forklaret.
Det, der stadig væk står en lille smule uklart for mig, er, hvad de materielle konsekvenser af lovforslaget er, og om der overhovedet er nogen.
Er der noget nyt, som undtages fra det offentliges pligt til at dele data, når først det er gjort tilgængeligt?
Og i så fald, hvad er det, der bliver undtaget?
Jeg synes, jeg har læst lovforslaget og høringssvarene grundigt, men det står stadig lidt svævende for mig.
Så jeg tror måske, at det kunne være fornuftigt at få en lille teknisk gennemgang i udvalget af lovforslaget.
Det kan være, at det er ren teknik, og så er der jo ingen grund til det, og så kan ministeren måske bare meddele det, når hun her om lidt overtager scenen.
Men hvis der faktisk er nogle materielle forandringer i det, ville det være meget rart at vide, for det fremgår ikke klart af lovforslaget.
Peter Kofod (DF), 2023-04-18:
Tak for det, formand.
Da jeg læste det her lovforslag, havde jeg sådan nogenlunde samme oplevelse, som første gang jeg havde latin i gymnasiet: Det gik en lille smule langsomt med forståelsen.
Derfor har jeg det lidt på samme måde som Enhedslistens ordfører før mig, nemlig at jeg egentlig tror, det er rigtig sundt med en teknisk gennemgang for at finde ud af, hvordan det er, hvis vi stemmer det her igennem.
Jeg kan ikke stå på den her talerstol i dag og sige, at det kommer vi bare til at stemme for.
Jeg skyder ikke regeringen nogen grumme motiver i skoene, jeg siger bare, at det måske ville være klogt lige at tage en runde, så vi er fuldstændig sikre på, hvad det er, vi siger ja til.
Og så vil jeg da sige, at når man læser det her og ser, hvor mange gange EU er smurt ud over sådan et lovforslag, kan man jo ikke andet end at være en lille smule skeptisk.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2023-04-18:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne anerkende, ligesom mange af de andre ordførere, at vi her har at gøre med et meget teknisk lovforslag, som har til formål at sikre, at der er overensstemmelse mellem åbne data-direktivet og PSI-lovens undtagelsesbestemmelser, så risikoen for dobbeltregulering ophører.
En sådan justering kan Liberal Alliance kun bakke op om.
Vi har dog haft en bekymring for, at myndighederne vil kunne fortolke de nye undtagelser så bredt, at de vil kunne afvise at videregive offentlige datasæt med henvisning til offentlighedsloven.
Men vi hæfter os samtidig også ved Digitaliseringsstyrelsens bemærkning om, at dette ikke er intentionen med forslaget, og lovforslagets bemærkninger til § 1, nr. 3, hvor der står, at bestemmelsen i offentlighedsloven ikke bør anvendes i relation til anmodninger om videreanvendelse af data, da PSI-lovens § 8 giver hjemmel til at opkræve betaling for det merarbejde, det vil kræve at stille data til rådighed for videreanvendelse.
Liberal Alliance kan støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2023-04-18:
Jeg vil egentlig også bare kvittere for fru Pia Kjærsgaards tale og sige, at jeg er fuldstændig enig i, at med de bemærkninger, der er faldet her i salen i dag, bør det være en bunden opgave, at vi tager yderligere skridt i forhold til det her.
Så vil jeg også bare lige sige, at nu skal man jo ikke gøre sig selv bedre, end man er –
skiftet fra NemID til MitID var ikke let.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-04-18:
Det er også derfor, jeg siger: MitID, NemID, dum idé!
Og sådan kunne vi blive ved.
For det var sandelig ikke nemt.
Nu troede man faktisk lige, at man havde fundet de vises sten, og så skal man begynde forfra.
Og det skal vi nok en gang til og en gang til.
Det er jo sådan, det er.
Det er et kæmpeproblem for mange.
Og jeg synes heller ikke altid, det er helt nemt; det vil jeg godt bryde sammen og tilstå.
Jeg bruger det, absolut, men at fortælle, at jeg er en ørn til det her, ligger mig meget fjernt.