runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Gade (ALT), 2017-05-16:
Det går stærkt i dag, også hvad angår de gode nyheder.
Til vores gruppemøde i Alternativet i dag, som vi jo livestreamer, var vi jævnt kritiske over for forslaget, selv om vi egentlig også er med på hensigten, som vi synes er god.
Vi dvælede lidt ved, hvorvidt det var netop onlineaktiviteter og ip-rettigheder online, eller om det var nogle ip-rettigheder, man tog med fra det mere jordiske eller fysiske, og om man prøvede at implementere en lovgivning, der måske ikke passede til det, den skulle, online.
Derfor havde jeg egentlig tænkt mig at holde en lidt mere skeptisk tale om det.
Og så står jeg i en situation, hvor jeg også gerne vil læne mig op ad det arbejde, der sker i vores europæiske fællesskab, og der er der stort fokus på området nu.
Men de strømninger, som kommer i dag, også fra ministerens side, gør, at jeg vil gå tilbage, og så vil jeg sige: Kunne vi lande det på et eller andet fornuftigt her?
Det ville da være glædeligt, for som sagt er intentionen rigtig, rigtig god, og det er en helt ny verden, vi ser online i forhold til ip-rettighederne.
Så hvis det ellers ikke kompromitterer vores værdier i Alternativet, er jeg meget mere positiv, end jeg var, før jeg gik ind i salen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-05-16:
Det undrer mig egentlig lidt, at Alternativet er skeptisk, for partiet er jo kendt for at være kunstnernes parti.
Og hvis der er nogle, der lider på grund af manglende beskyttelse på internettet og manglende redskaber til at håndtere den slags, så er det kunstnere.
Det er ikke bare kunstnere i Danmark, det er kunstnere generelt.
Det er filmskabere, det er designere, det er kunsthåndværkere, det er forfattere, det er musikere.
Det er alle mulige slags mennesker, som lever i den her moderne verden, og som bliver udnyttet, fordi andre misbruger deres produkter.
Så jeg har ikke helt forstået, hvordan et kunstnerparti som Alternativet kan være skeptisk over for et beslutningsforslag, som vil hjælpe kunstnerne, så de ikke bliver udnyttet på internettet af kriminelle.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-16:
Altså, at det er jo ikke sådan, at fordi du afviser nogen ved døren, falder der en diskriminationsdom ned i hovedet på dig – det synes jeg er ret nonchalant sagt.
Der skal ret meget til for at få sådan en dom.
Vi kan jo bare se, at der er restauratører, der igen og igen siger, at, nå, det var lige en dørmand eller et eller andet, og at det simpelt hen ikke er systematisk.
Gør det så indtryk på ordføreren, at Institut for Menneskerettigheder siger, at det her er et grundlæggende problem, og at man i højere grad bør bruge det at tage bevillingerne som et værktøj?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-16:
Nu kan jeg måske så overraske ordføreren med, at både hr. René Gade og jeg selv repræsenterer Alternativet og dermed Alternativets holdninger på det her område.
Jeg hørte også hr. René Gades ordførertale, og der blev bare sagt, at vi skal se på de redskaber, der skal til i den verden, vi lever i i dag – nu prøver jeg at oversætte det for ordføreren, siden ordføreren ikke kunne forstå, hvad der blev sagt – og vi skal se på, hvilke redskaber der skal til i forhold til den udvikling, der er teknologisk osv. i forhold til ophavsrettighederne.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-05-16:
Der er jo ingen grund til at være nedladende og sige, at nu skal man oversætte, fordi der ikke er forstået noget som helst.
Man kan sende det tilbage og sige, at den forrige ordfører jo ikke talte særlig klart, og vi må blive bedre til at præsentere Alternativets holdning til det her.
Men sådan som jeg forstår hr. Rasmus Nordqvist, støtter man ophavsretten, men man er ikke specielt glad for den måde, som forslaget er formuleret på.
Jeg inviterer gerne Alternativet til et møde, og så har man jo mulighed for selv at bidrage, så vi kan få skabt de redskaber, der skal til for at forhindre it-kriminalitet, og dermed styrke danske kunstneres, danske designeres, kunsthåndværkeres rettigheder på internettet.
Det er jo i sidste ende det, det handler om, i stedet for en lidt bizar debat i salen.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-16:
Nu synes jeg, at spørgeren skal vente og se det forslag, som vi kommer med.
Det kunne jo være, at det er rigtig godt, og at spørgeren vil tænke, hvordan regeringen dog har fået så geniale tanker.
Det, der er vigtigt for mig, er, at der er konsekvens, og at der er det første gang.
Det er også vigtigt for mig, at vi ikke får lavet et system, hvor vi sætter børn i fængsel – det tror jeg sådan set at vi er fuldstændig enige om – men at der skal være en konsekvens.
Der skal være et sanktionssystem for de 12-årige og opad.
Det er jeg helt enig i.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-05-16:
Der er nogle, der siger, at man ikke skal gå for meget rundt om den varme grød, men det har den nuværende regering og i hvert fald også den foregående regering gjort, må man sige, for grøden er jo gået hen og blevet kold.
Og nu har ministeren så åbenbart en dagsorden, der hedder, at man nu vil sætte gryden over blusset for at få den gjort varm igen.
For det var jo noget konkret, dengang man før sidste valg gik ud med en fælles aftale og sagde, at hvis der bliver flertal for det i Folketinget, vil vi genindføre en lavere kriminel lavalder i Danmark.
Det var der fire partier, der var enige om på baggrund af de oplysninger og den erfaring, der var, den viden, der var, de konkrete tal, der var, den statistik, der var.
Der er ikke noget nyt der, ud over at tiden er gået, grøden er blevet kold.
Nu kommer vi så her i dag, lang tid efter at den aftale blevet indgået, og hører, at ministeren siger: Nu har vi sat noget ny grød over; nu skal det så lige varmes op, og så skal vi se, hvordan det kommer til at gå.
Anerkender ministeren ikke, at man har et forklaringsproblem?
Ministeren har jo selv gjort sig til bannerfører for, at det var for dårligt, at den forrige regering, altså Venstreregeringen, ikke gennemførte det her, og at der reelt var tale om et løftebrud, såfremt man ikke gjorde alvor af sagen.
Så synes ministeren ikke selv, at man er mere end langsom?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-16:
Uanset om grøden er kold eller varm, synes jeg i hvert fald, vi skal lave en ret, som bliver rigtig god, og som også kommer til at betyde, at vi får sat konkret og håndfast ind over for 12-årige og ældre.
Nu kan jeg glæde spørgeren med at sige, at der jo ikke er nogen lang proces i vente, for som jeg sagde, så kommer regeringen meget, meget snart med et udspil.
Så er jeg helt sikker på, at det vil føre til, at Dansk Folkeparti og regeringen i hvert fald – måske også andre partier i Folketinget – kan kigge hinanden i øjnene og sige: Mon ikke der kunne findes en fælles platform her?
Det må vi jo se, når vi kommer så langt.
Men jeg tror ikke nødvendigvis, at det forslag, der kommer fra regeringen, når vi sådan bliver helt færdige med det, vil være noget, hvortil spørgeren vil sige: Det var da forfærdeligt, og grøden er kold.
Måske vil spørgeren ligefrem sige: Det var alligevel godt, vi ventede på det.
For vi har fået hele paletten med, og det er et rigtig godt forslag, der kommer.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-05-16:
Jeg må sige, at jeg synes, det er lidt sølle af ministeren, at ministeren ikke her i dag i Folketinget, hvor ministeren jo har haft rigtig god tid til at forberede sig på de spørgsmål, der bliver stillet, svarer på det. Spørgsmålet er meget konkret, om regeringen vil gå ind og støtte, at vi får sænket den kriminelle lavalder – noget, som ministerens eget parti og et flertal i Folketinget var enige om før valget at man ville, hvis man fik flertal.
Det burde være relativt simpelt klart og præcist at sige: Ja, det er noget, vi arbejder for; det er noget, vi ønsker at implementere i dansk lovtekst.
Det burde ministeren kunne svare meget præcist på.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-16:
Ja, det kan godt ske, at ministeren burde det, men jeg vil bare gerne igen henvise til, at det forslag, vi kommer med, er et samlet forslag, der kommer hele vejen rundt om ungdomskriminaliteten.
Der bliver sat konsekvent og tydeligt ind over for unge mennesker fra 12 år og op.
Hvordan vi så skal skrue det sammen, vil jeg rigtig gerne diskutere med Dansk Folkeparti.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-16:
Næsten hver eneste gang vi diskuterer noget på retsområdet, har jeg spurgt ind til, hvor det andet ben i indsatsen er henne.
Det nytter ikke noget kun at straffe.
Man må også forebygge og resocialisere, specielt ved unge mennesker, hvor der er en større chance for, at man stadig væk kan nå dem og få dem på rette spor.
Når jeg spørger, hvor forebyggelsen er henne, har justitsministeren hele tiden henvist til, at det skal vi ikke snakke om nu, det skal vi ikke snakke om nu, fordi lige om lidt kommer der en forhandling om ungdomskriminalitet.
Det er i hvert fald den forsikring, jeg hørte til DF, fordi det jo de facto vil betyde, at vi var nogle, der ikke kunne se os i det ellers vigtige arbejde.
Så bare lige for at forstå det: Prøver ministeren at sige mellem linjerne, at det, som DF foreslår her, er indeholdt i det forslag, der kommer fra regeringen snart, eller kan ministeren berolige mig med at sige nej, for det er noget, der er lidt bredere, så vi kan lave en meget bred aftale blandt Folketingets partier?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-16:
Nu er det jo Dansk Folkepartis beslutningsforslag, vi diskuterer, og vi kommer snart med et udspil fra regeringens side omkring ungdomskriminalitet, der jo skal tage sig af hele paletten.
Altså, hvordan sætter vi konsekvent og håndfast ind over for de unge mennesker fra 12 år og opefter?
jeg synes, at forebyggelse er helt afgørende nødvendigt, hvis vi skal undgå, at en række unge mennesker kommer ud i den her småkriminalitet, og så kommer de ud i noget endnu værre kriminalitet og så værre igen.
Hvis vi vil undgå, at de kommer der, kræver det en aktiv forebyggende indsats.
Så er det bare, at jeg siger, at den skal gå hånd i hånd med, at det også har nogle konsekvenser, når man så gør noget, man ikke må.
Sådan tror jeg, at enhver eller i hvert fald de fleste forældre opdrager deres børn.
Man får ikke bare lov til at blive ved med at smadre ting i hjemmet.
Så sætter man jo ind og får det stoppet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-16:
Nu siger ministeren igen og igen, at det skal have konsekvenser.
Mener ministeren, at hvis man som ung, altså inden man er myndig, eller inden man er 16 år, altså hvis man er helt ung der er – lad os sige 13-14 år – laver meget grov kriminalitet, f.eks. vold, personskade, hvad det nu kan være i den grove ende, at vi i dag har et system, hvor det er fuldstændig uden konsekvenser, hvis man laver grov kriminalitet, når man er 13-14 år?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-16:
Nej, det mener jeg ikke, men jeg mener, at vi har et stort problem i, at når unge mennesker begynder at komme ud i noget småkriminelt, bliver de ikke stoppet.
Der sker for mange ting.
De får lov at begå for mange forhold.
Hvis man nu havde stoppet dem første gang, da de gjorde nogle mindre ting, hvis de har gået og sparket til nogle ting nede i byen, smadret nogle ruder, og det havde haft en konsekvens første gang, og man også havde skullet gøre noget for samfundet, fordi man har gjort det her,
Jeg har jo selv i mit tidligere job set, hvordan unge mennesker bare er kommet længere og længere ud, fordi velmenende voksne glemte at sætte ind med konsekvens.
Vi skal jo starte, når de begynder at lave kriminelle handlinger.
Det er jo ikke først, når de begår grov vold.
Det er første gang, vi skal starte, det er der, vi skal have nogle bedre forebyggende redskaber efter min mening.
Pernille Bendixen (DF), 2017-05-16:
Tak for det.
Vedkender ministeren sig, at de borgerlige partier rent faktisk inden valget havde en aftale om netop at sænke den kriminelle lavalder og også at indføre en ungdomsdomstol?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-16:
Jeg vedkender mig fuldstændig, at de fire partier har stillet et fælles forslag.
Altså, det ville være helt absurd, hvis jeg prøvede at sige at det havde vi ikke.
Nu har vi så i lang tid arbejdet med det sammen med en lang række fagpersoner, og derfor kommer vi nu med et forslag, som det jo godt kunne ske at Dansk Folkeparti faktisk kunne synes var rigtig, rigtig godt på lange stræk.
Det kunne jo være, at vi har kvalificeret det, vi fire partier på et tidspunkt gjorde sammen.
Pernille Bendixen (DF), 2017-05-16:
Det kunne jo godt være, men det er jo ikke til at sige, når vi ikke rigtig kan få nogen svar på, om de her elementer så indgår i det her utrolig spændende udspil, der skal komme fra regeringen.
Kunne ministeren ikke godt være rar at løfte sløret for, om det i det mindste indgår i det udmærkede arbejde, der allerede pågår?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-05-16:
Jamen altså, man bliver lidt bekymret.
Man kan jo godt undre sig over, at Enhedslisten har støttet en rød regering, som stod i spidsen for at sælge DONG, og at Enhedslisten har stemt for finanslove, som har medført færre medarbejdere i SKAT, og jeg ved ikke, om det er sådan en slags bodsgang, man nu forsøger at gå med det her.
Og jeg er sikker på, at der findes Venstreborgmestre rundtomkring, der i et svagt øjeblik kan lade sig forlede af det glade budskab, når virkeligheden er, at det her vil betyde, at der vil være nogle, der ikke kan få et fornuftigt lån, og som vil risikere at blive afskåret fra det, når den reelle løsning er at sikre en fremgang i alle dele af Danmark, så der er nogen, der tror på udvikling.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-16:
Konfronteres med sine handlinger, når man er ned til 12 år, siger ministeren.
Altså, jeg regner med, at børn helt ned i børnehaveklassen i Danmark bliver konfronteret med deres handlinger, hvis de gør noget, som de ikke må.
Jeg spørger meget simpelt og meget enkelt: Bliver den kriminelle lavalder sænket fra 15 år til 12 år, sådan som både justitsministeren og jeg selv mente inden folketingsvalget?
Bliver det, der blev lovet vælgerne, indfriet?
Får vi en kriminel lavalder på 12 år?
Trine Bramsen (S), 2017-05-16:
Med forslaget her pålægger Folketinget regeringen at tage de nødvendige initiativer, der gør, at navn og titel eller andre identificerbare oplysninger på ansatte i kriminalforsorgens institutioner ikke videregives i forbindelse med aktindsigt i indberetninger om radikalisering i kriminalforsorgens institutioner.
Jeg skal meddele, at det er et forslag, som vi i Socialdemokratiet kan støtte.
Det er jo rent faktisk et forslag, som oprindelig var en del af kravene til antiradikaliseringsindsatsen, men som på besynderlig vis blev glemt i den tidligere ministers kamp for at komme i medierne, inden aftalen var nikket af fra de relevante parters side.
For det er et vigtigt forlag.
Selvfølgelig skal fængselsbetjente og andre ansatte i kriminalforsorgens institutioner kunne indberette tegn på radikalisering uden efterfølgende at kunne genkendes.
Som vi klart hørte til vores høring om radikalisering i fængslerne i efteråret, er der personale – der er personale – som oplever, at de eksisterende forhold er et problem, som får dem til at afholde sig fra at indberette.
Vi mener i Socialdemokratiet, at det er vores pligt; det er vores pligt at lytte, når ansatte i kriminalforsorgen udtrykker en sådan bekymring.
For i sidste ende kan jo føre til, at de ikke indberetter, hvis de føler sig utrygge i forhold til anonymiteten.
Antallet af indberetninger vedrørende radikalisering er steget markant de seneste år, og det er godt – hellere 100 indberetninger for meget end 1 for lidt.
Derfor er det altså vores pligt at sikre beskyttelse af det fængselspersonale, som er så afgørende, faktisk altafgørende, i forhold til at hindre videreudviklingen af radikaliserede tendenser og i værste fald, at de udvikler sig til egentlig terror.
Med de ord skal jeg meddele, at vi i Socialdemokratiet undrer os over, at justitsministeren ikke bakker op om forslaget her.
Vi mener, at det er vigtigt at sende det her meget klare signal til fængselspersonalet om, at de kan føle trygge, og vi støtter forslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-05-16:
Et lille parti har jo sjældent mulighed for at være til stede ved alle møder her på Christiansborg.
Herudover pålægger vi fængselspersonale mange pligter.
En af pligterne er bl.a. indberetninger, såkaldte bekymringsindberetninger, om de forhold, der nu skal meddeles der, i relation til radikalisering m.v.
Lad mig sige med det samme, at det generelt må være sådan, at indberetninger som udgangspunkt, også i henhold til gældende forvaltningslov, må være offentlige.
Det er udgangspunktet.
Så kan borgeren vurdere egen sag, han kan vurdere egen sagsbehandling, han kan vurdere inhabilitet og øvrige indsigelser, der kan gøres gældende i henhold til forvaltningsloven.
Det kan han ikke gøre, hvis indberetningen ikke er offentligt tilgængelig.
Men der er undtagelser.
Der er nødvendige undtagelser, og et af områderne, hvor det er nødvendigt at gøre en undtagelse, er det område, vi taler om her.
De står faktisk i forvaltningslovens § 9, i persondatalovens § 31 og i offentlighedsloven § 8. Der er rigeligt med undtagelser, som kan anvendes i relation til de såkaldte bekymringsindberetninger, som vi taler om her,
alt sammen begrundet i fængselsbetjentenes sikkerhed.
Så på det grundlag må jeg sige, at jeg fuldt ud har forståelse for beslutningsforslaget her og beslutningsforslagets intentioner, men vi har i dag de redskaber, der skal til, så derfor kan vi ikke stemme for beslutningsforslaget.
Rune Lund (EL), 2017-05-16:
Det drejede sig om, at man havde anonymiseret en lærers navn, men ved en fejl ikke titlen, og deraf kunne det udledes, hvem anmelderen var, og det skyldtes, at den indsatte kun havde en lærer.
Det er ikke så tit, at jeg på Enhedslistens vegne kan sige, at vi er meget enige i de argumenter, som justitsministeren fremfører fra Folketingets talerstol, men jeg må sige, at det kan jeg i det her tilfælde, og det viser sig – og det vil jeg rette en tak til justitsministeren for – at justitsministeren også kan gå op i retssikkerheden for de indsatte en gang imellem.
Vi har jo ellers hørt meget markante udmeldinger fra justitsministeren om, at det ikke skal være rart at sidde i fængsel, men visse grundlæggende retssikkerhedsmæssige principper gælder åbenbart stadig for indsatte, også ifølge justitsministeren, og vi er selvfølgelig glade for, at det er den position, regeringen indtager.
I dag kan man allerede i vid udstrækning foretage anonymisering og naturligvis også en effektiv anonymisering, så f.eks. en titel også kan undtages, hvis den kan afsløre anmelderens identitet
Jeg kan forstå, at der tilsyneladende kan have været en usikkerhed om adgangen til brug af anonymisering i kriminalforsorgen, og jeg har også hørt – og sådan har jeg også forstået det før debatten her i dag – at Justitsministeriet i januar i år har præciseret reglerne over for kriminalforsorgen for at sikre, at der også i praksis sker et anonymisering i de tilfælde, hvor det er relevant.
Det vil have som konsekvens, at der også anonymiseres i tilfælde, hvor der tilsyneladende ikke er nogen risiko ved at udlevere oplysningerne, men det vil ikke nødvendigvis udelukke fejl som den, jeg nævnte tidligere i min ordførertale, hvor lærerens navn var undtaget, men ikke titlen.
Til sidst vil jeg med hensyn til retssikkerheden sige, at en fuldstændig anonymisering vil begrænse indsattes muligheder for f.eks. at udrede eventuelle misforståelser eller kunne forsvare sig f.eks. i forbindelse med klagesager, så Enhedslisten kan ikke støtte det her forslag.
Christina Egelund (LA), 2017-05-16:
Jeg synes, at Dansk Folkeparti med det her beslutningsforslag sætter fingeren på en mekanisme, som skal fungere, nemlig indberetning af radikaliserede indsatte i vores fængsler.
Konsekvensen af manglende indberetning kan være fatal, og derfor skal indsatsen og kompetencen på området være god.
Det er jo sådan, at man med de eksisterende regler kan anonymisere indberetteren, hvor det vurderes relevant, og det mener jeg man skal gøre i det omfang, hvor det er relevant for at sikre de enkelte fængselsfunktionærers tryghed.
På den anden side er det altså et grundlæggende princip, at man som borger, der bliver rejst en sag om i et eller andet regi, har adgang til at vide, hvad der er af oplysninger i ens sag.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-16:
Vi er i Alternativet også optaget af, at fængselsfunktionærerne kan foretage indberetninger uden at skulle frygte for deres sikkerhed.
Det virker dog, som om Dansk Folkeparti har fremsat beslutningsforslaget her uden at have helt styr på den gældende lovgivning, da det allerede er sådan, at den gældende lovgivning i vid udstrækning giver kriminalforsorgen mulighed for at anonymisere indberetninger om tegn på radikalisering hos indsatte i landets fængsler.
Dette fremgår af et svar fra Justitsministeriet til Retsudvalget i januar 2017.
Her skriver ministeriet bl.a. : Indsigtsretten efter persondatalovens § 31 kan bl.a. begrænses, hvis en registrerets interesse i at få kendskab til oplysninger findes at burde vige for afgørende hensyn til private interesser eller offentlige interesser, herunder af hensyn til statens sikkerhed eller for at forebygge kriminalitet. Som ministeriet skriver i samme brev, sikrer lovgivningen i praksis, at kriminalforsorgen i vid udstrækning vil have adgang til at undlade at give oplysninger om bekymringsindberetninger eller til at anonymisere indberetningerne.
Derfor finder vi i Alternativet dette beslutningsforslag overflødigt og kan derfor ikke stemme for det.
Det, som man jo vil med forslaget, er den her automatiske anonymisering af det hele, og det mener vi ikke er den rigtige vej at gå.
Vi mener, det er vigtigt, at man selvfølgelig kan anonymisere, når det er nødvendigt, men samtidig er det også et vigtigt princip for os, at vi har et åbent og gennemsigtigt retssystem, hvor man kun anvender anonymisering, når det vurderes helt nødvendigt.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-16:
Nok en gang skal jeg meddele, at hr. Kristian Hegaard er den radikale ordfører, når det kommer i udvalg, og at jeg er her som afløser for ham og skal læse vores stillingtagen til beslutningsforslaget op.
I dag kan man søge aktindsigt i sin egen sag i det offentlige i tilfælde af indberetning, således at afgiver af indberetnings navn og titel oplyses.
Med det her beslutningsforslag ønskes indberetninger om radikalisering af personer anonymiseret af hensyn til de ansatte.
Dette udgør et element af retssikkerhed og findes overalt i det offentlige, eksempelvis når det kommer til indberetninger i sager i det offentlige om anbringelse.
Derfor er det ikke så enkelt, som forslagsstillerne gør det til.
Det er en del af det offentlige, at der er den åbenhed, der er.
Det skaber retssikkerhed og gennemsigtighed for den, der måtte skulle forsvare en person.
Der kan derudover også være et beskyttelseshensyn til en ansat i kriminalforsorgen, så den person ikke bliver unødigt mistænkeliggjort.
Og der kan opstå uhensigtsmæssige situationer som følge af denne lukkethed.
I særlige tilfælde, som både justitsministeren og hr. Preben Bang Henriksen var inde på, kan man efter en konkret vurdering undtage fra den her offentlighed.
Det kan være i anbringelsessager, hvor underretter eksempelvis er i nær familie med den, der underrettes om.
Der vil man kunne tale for, at det vil være en god idé med tilbageholdenhed med åbenhed, fordi det simpelt hen er nødvendigt i den konkrete sag.
I deres evaluering af radikaliseringsforebyggelsen anfører Direktoratet for Kriminalforsorgen heller ikke, at det her skulle være et problem.
På den baggrund kan Radikale Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.