runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2018-11-27:
Jeg synes bare, det illustrerer med al tydelighed, at Enhedslisten ikke støtter et Danmark i bedre balance, at Enhedslisten er skideligeglade med – undskyld udtrykket, fru formand, det må man vist ikke sige – er bedøvende ligeglade med også at sikre arbejdspladser uden for hovedstaden og uden for landets store byer, og det synes jeg egentlig er rigtig, rigtig ærgerligt.
For det, hele Danmark i bedre balance handler om, er jo sådan set netop at sikre, at staten med de statslige arbejdspladser er til stede i hele landet og på den måde er med til at understøtte en vækst i hele landet, også en privat arbejdspladsvækst i hele landet.
Rune Lund (EL), 2018-11-27:
Jeg vil godt lige rette den misforståelse, at vi nogen sinde skulle have stemt for nedskæringer af skattevæsenet.
Det har vi ikke.
Men i finansloven fra 2014, som SRSF-regeringen lavede sammen med de blå partier her i Folketinget, blev der nedlagt 400 stillinger i skattevæsenet.
Men det var ikke noget, vi var med til.
Men hovedansvaret ligger jo hos jer, hos regeringen.
Det var jer, der stod forrest, da vores skattevæsen blev smadret, det er jer, der har hovedansvaret for det.
Men det, som jeg godt kunne tænke mig at rejse her, er jo, at hvis regeringen laver rundflytninger på en sådan måde i vores land, at det betyder et massivt kompetencetab og et stort produktivitetstab, et produktionstab, som vil betyde, at der er masser af penge, som ikke ender i fælleskassen til vores velfærd, er det så ikke et tegn på, at man har lavet en rundflytning, en udflytning, en proces, som er dårligt og hastigt planlagt, og som sådan set ikke er udført på en klog måde?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-11-27:
For mig bekræfter det bare endnu en gang, at Enhedslisten ikke støtter et Danmark i bedre balance og udflytningen af statslige arbejdspladser.
For når vi taler om det konkrete lovforslag, støtter Enhedslisten det ikke, når det handler om Geodatastyrelsen, støtter Enhedslisten det ikke, og når det så handler om skattevæsenet, støtter Enhedslisten det ikke.
Og det understreger jo sådan set lige præcis den pointe, som Venstres ordfører også sagde heroppefra, altså at når tale skal følges af handling, står Enhedslisten og SF af, så støtter man ikke et Danmark i bedre balance.
For så vidt angår skattevæsenet – og den dialog ved jeg også at skatteministeren har taget – så er det jo sådan, at der skete en massiv nedskæring, da hr. Rune Lunds parti støttede en rød regering, og hvor man skar ned.
Nu er vi så ved at rekonstruere, og det er et langt, sejt træk, og der er det at sikre en placering af skattevæsenets arbejdspladser i hele landet også en del af det at sikre bedre balance i hele landet.
Rune Lund (EL), 2018-11-27:
Det er rigtig fornuftigt at se på, hvordan man kan placere arbejdspladser rundtomkring i landet.
Nu bliver der så ansat mange nye mennesker, og i den forbindelse er det rigtig klogt at se på, hvordan vi så kan lægge de nye arbejdspladser, der bliver lavet rundtomkring i landet, uden for de store byer for at sikre et Danmark i bedre balance.
Men hvis vi går ned og kigger på, hvordan regeringen konkret griber det her problem an, så laver man jo ikke udflytninger, for det er i virkeligheden ikke det rigtige begreb.
Det er mere rundflytninger, hvor man flytter folk rundt omkring i hele landet og ødelægger faglige miljøer, og det betød jo også, at Dansk Told & Skatteforbund, som organiserer rigtig mange skattemedarbejdere på området her, i slutningen af oktober havde et repræsentantskabsmøde, hvor de havde samlet tillidsmænd fra hele landet, hvor de gjorde opmærksom på, at med den måde, som regeringen fører det her ud i livet på, vil der være et massivt kompetencetab, et stort produktivitetstab, og de kalder det, som regeringen har gang i, endnu et i rækken af organisatoriske eksperimenter, som skatteadministrationen bliver udsat for.
Det er bare for at sige ja til udflytninger af arbejdspladser og ja til at styrke landområderne, men på en klog måde og ikke på en meget uigennemtænkt måde, som er det, som regeringen i øjeblikket står i spidsen for.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-11-27:
Jeg synes egentlig, det her er en rigtig god debat, for den viser helt klart og tydeligt, at Enhedslisten ikke støtter udflytning af statslige arbejdspladser og »Bedre balance - statslige arbejdspladser tættere på borgere og virksomheder« – hverken I eller II – for det kan jeg jo høre på de konkrete kommentarer, som Enhedslistens ordfører kommer med.
Jeg ved, at klimaministeren har svaret på den del, der handler om de grønlandske søkort, og jeg ved også, at min ministerkollega har svaret på nogle andre dele.
Og det støtter Enhedslisten så ikke, og det har vi fået gjort klart i dag.
Christian Juhl (EL), 2018-11-27:
Der er ikke meget vision i at skabe arbejdspladser i Jylland og så skabe arbejdsløshed i København.
Det forstår jeg ikke noget som helst af.
Og når prisen oveni så er fagligheden, vil jeg sige, at der er mennesker i Grønland, der nu på andet år venter på søkort.
Det er hamrende farligt at have for gamle søkort oppe i Grønland, og det er, fordi man med djævelens vold og magt skulle flytte arbejdspladser fra København til Aalborg, og så gik det hele i stå.
Der er arbejdsskadede i det her land, der har fået forlænget deres sagsbehandlingstid, fordi man med djævelens vold og magt skulle flytte Arbejdsskadestyrelsen rundt til tre forskellige destinationer i Danmark, fordi det tager tid at lære nye folk op.
Det er tab af faglighed, og derfor er der god grund til at sige, at en stor del af bedre balance er varm luft.
Det er der da ikke meget vision i.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-11-27:
Jeg kan fuldstændig bekræfte, at den udflytning, der sker for Lægemiddelstyrelsen til Sikkerhedsstyrelsen i Esbjerg, har alt at gøre med et Danmark i bedre balance.
Det er udflytning af statslige arbejdspladser.
Og når SF og Enhedslisten stemmer imod, er det et klart udtryk for, at når det kommer til så at lade handling følge tale og gode intentioner, vil SF og Enhedslisten ikke støtte op.
Arbejdspladser kan jo ikke udflyttes, medmindre man netop flytter styrelser eller dele af styrelser og etablerer dem i andre dele af landet.
Det er sådan set det, regeringen har sat sig for med et Danmark i bedre balance, både I og II, hvor vi i begge runder har udflyttet og etableret op mod 4.000 arbejdspladser, altså i alt knap 8.000 arbejdspladser, ude i landet for at sikre et Danmark i bedre balance.
Og det undrer mig bare, at Enhedslisten og SF ikke støtter det.
Nu toner Enhedslisten jo rent flag: »Bedre balance – statslige arbejdspladser tættere på borgere og virksomheder« er varm luft.
Udflytning af statslige arbejdspladser er varm luft.
Altså, undskyld mig, i den del af landet, jeg bor i, i det sydjyske, der er udflytning af arbejdspladser ikke varm luft.
Der er det konkrete jobs til konkrete mennesker, hvor det betyder en forskel, om man kan blive boende i et område, og om man kan få job til sin ægtefælle.
Men det kan jeg forstå er varm luft for Enhedslisten.
Regeringen står på mål for den udflytningsplan, vi har lavet, hvor vi flytter og nyetablerer statslige arbejdspladser ude i hele landet, fordi det er vigtigt for også at sikre et Danmark i bedre balance, altså at staten er til stede over hele landet, og det er vi også via den udflytningsplan, vi har lavet.
Christian Juhl (EL), 2018-11-27:
Det er nyt for mig, at der også er varm luft i »Bedre balance – statslige arbejdspladser tættere på borgere og virksomheder«.
For jeg vil gerne spørge ministeren: Hvor mange nye arbejdspladser har man skabt med bedre balance?
Man har flyttet rundt på arbejdspladser i ét væk og ødelagt meget faglighed.
Men hvor mange nye arbejdspladser er der?
For så vil jeg gerne melde mig på banen.
Men det er jo ikke det, regeringen gør; man flytter bare rundt på folk.
Hvor mange nye arbejdspladser har regeringen skabt i bedre balance?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-11-27:
Altså, jeg har ikke hørt et eneste konkret forslag fra Enhedslistens side igennem hele lovbehandlingen, hverken til det her konkrete lovforslag eller til andre forslag på Sundhedsministeriets område, hvor Enhedslisten har et konkret forslag om udflytning af medarbejdere.
Men hvis Enhedslisten kommer med sådan et forslag, må vi jo kigge på det.
Det er ikke det, vi behandler i dag.
Det, vi behandler i dag, er oprettelsen af et center for markedsovervågning i Esbjerg og også en tilføjelse af en supplerende kompetence til kontrolindsatsen på tobaksområdet placeret ved Sikkerhedsstyrelsen i Esbjerg og dermed arbejdspladser i Esbjerg.
Det handler ikke om at svække noget, det handler om at samle nogle fagligheder i et nyt center i Sikkerhedsstyrelsen som en del af et Danmark i bedre balance.
Og det støtter Enhedslisten så ikke.
Stine Brix (EL), 2018-11-27:
Jeg foreslår jo sådan set bare, at man kunne kigge på, om Lægemiddelstyrelsen skulle flyttes – altså frem for at man begynder at svække fagligheden og så i øvrigt også lægger op til, at der skal være færre besøg.
Altså, det er jo ærgerligt først og fremmest for patienterne.
Lægemidler er et meget følsomt område, og derfor er det sindssygt vigtigt, at der er en kontrol med, at det så foregår på forsvarlig vis, når man sælger det i Irma eller i Brugsen eller alle mulige andre steder.
Derfor synes jeg, det er rigtig ærgerligt, at man nu ser bort fra den faglighed, man har bygget op i Lægemiddelstyrelsen gennem mange år, og så skal man starte helt forfra.
Men hvad med at flytte nogle de mennesker, som arbejder med den her opgave i Lægemiddelstyrelsen, til Esbjerg frem for at svække fagligheden og også få færre besøg, som regeringen jo desværre lægger op til?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-11-27:
Ja, ærgerligt, fordi det jo betyder, at SF og Enhedslisten ikke støtter den konkrete implementering af et Danmark i bedre balance med de arbejdspladser, der nu skal forankres i Esbjerg, og som faktisk har en betydning for, at vi sikrer et Danmark i bedre balance; en rekruttering, hvor de statslige arbejdspladser også er med til at sikre job til to, er med til at understøtte stærke faglige miljøer.
Der bliver oprettet et helt nyt center for markedsovervågning placeret i Sikkerhedsstyrelsen i Esbjerg, hvor der også bliver tilført kontrolopgaver fra andre ministerier i forhold til netop at opbygge en faglig kompetence.
Derfor undrer det mig såre om, at Enhedslisten ikke understøtter et Danmark i bedre balance, når man helt konkret stemmer imod det, der så hedder L 65 A.
Når jeg så også tager ordet under L 65 B, er det jo, fordi diskussionen ved førstebehandlingen også viste, at flere partier mente, at den kontrolopgave, der ligger i L 65 B, burde placeres i Sundhedsstyrelsen i København i stedet for det, regeringen foreslår, altså i Sikkerhedsstyrelsen i Esbjerg.
Det er jeg så glad for at man er nået frem til ved tredjebehandlingen, for der støtter man dog, at det bliver placeret i Esbjerg.
Men det ændrer sådan set ikke på det, der er hele forholdet, nemlig at SF og Enhedslisten ikke lader handling følge tale, når det handler om et Danmark i bedre balance.
Stine Brix (EL), 2018-11-27:
Okay, jeg blev nok lidt forvirret af, at fru Jane Heitmann gik op under det forslag, der handler om kontrollen med tobak og alkohol, men det er i virkeligheden det forslag, som vi behandlede lige før, som sundhedsministeren og fru Jane Heitmann gerne vil diskutere.
Der stemte vi fuldstændig rigtigt, da vi stemte imod, og når vi nu skal stemme lige om lidt om noget andet end det, vi altså diskuterer, så stemmer vi for.
Det er også det, der står i betænkningen.
Fint nok.
Det gør vi, fordi sundhedsministeren helt klart har svaret på de spørgsmål, vi har stillet, at der kommer til at blive færre kontrolbesøg, og der kommer også til at blive en svækkelse af fagligheden.
Ministeren svarede også klart under førstebehandlingen, at man ikke har nogen faglige argumenter for at lave den her flytning af opgaver.
Hvis nu ministeren ville flytte de mennesker, der sidder og arbejder med det i Lægemiddelstyrelsen, til Esbjerg, så er det jo en hel anden diskussion, og derfor synes jeg, at det er noget af en omgang valgkampsretorik, vi har gang i her, hvor ministeren gerne vil sætte en dagsorden om noget helt andet end det, som rent faktisk er konsekvenserne af det lovforslag, regeringen kommer med.
Ærgerligt, men altså et godt argument for at stemme imod det, vi gjorde lige før.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-11-27:
Jo, og sådan er det jo altid: når handling skal følge tale, så står SF og Enhedslisten af.
Og det understreger jo sådan set bare pointen, nemlig at det er varm luft, når man siger, at man gerne vil et Danmark i bedre balance.
For når det så kommer til de konkrete lovforslag, der skal effektuere den beslutning og den store satsning på også at sikre statslige arbejdspladsers tilstedeværelse i hele landet, så støtter SF ikke, og det synes jeg er ærgerligt.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-27:
Der er en kæmpestor forskel på at bakke op om udflytning af arbejdspladser og at flytte opgaver fra en styrelse til en anden, når det handler om kontrol med noget, der er så vigtigt som lægemidler.
Det er og bliver den eneste motivation for, at SF ikke kan støtte, at man flytter kontrollen af lægemidler fra Lægemiddelstyrelsen til Sikkerhedsstyrelsen.
For det kan vel ikke være sådan, at vi går på kompromis med kvaliteten, samtidig med at vi også skal udflytte arbejdspladser?
Så jeg synes sådan set bare, at sundhedsministeren skal finde nogle andre arbejdspladser at flytte ud.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-11-27:
Jeg er fuldstændig enig i, at med lov skal land bygges.
Nu lagde jeg mærke til, at hr. Morten Østergaard til et medie forud for den her spørgetime sagde, at man ikke ville blande sig i, hvordan folk lever deres liv.
Det vil jeg heller ikke, men den måde, man indretter sig på, har jo en konsekvens.
Og vi har i dansk lovgivning indrettet os på en måde – bl.a. for at løse nogle problemer med koranskoler og andet – der stiller krav om, at hvis man bringer børnene hertil sent, så foretages der en integrationsvurdering.
Det skaber bl.a. den mulighed, at man som forældre altså sørger for at bringe sine børn til Danmark inden, så man ikke kommer i den situation, hvor man efter at have ladet dem leve i et andet land – der lever de åbenbart bedre, siden man ikke har taget dem med – tager dem med hertil, og hvor et uafhængigt nævn så vurderer, at de ikke kan være her, hvorefter det pludselig er en katastrofe, at de skal rejse hjem igen.
Af det med, at med lov skal land bygges, følger også en forpligtelse til samfundsborgerne om at sætte sig ind i reglerne, og der følger også en forpligtelse for os til at informere om dem.
Og derfor bliver vi nødt til at tage nogle af de her sager, vi har set, som jo ikke har været i fokus, kan man sige, for de problemer, vi gerne ville løse, da vi lavede den generelle lovgivning, alvorligt – ved at se på, hvad det er for nogle sager, hvor mange der er af de sager, og om de sager kunne have være undgået, hvis man havde handlet tidligere.
Handler det her om, at vi skal give bedre information, eller handler det her om, at der er nogle regler, der skal justeres?
Det er jo den rigtige måde at gå ind i det her på, og det arbejde er regeringen i gang med.
Pernille Skipper (EL), 2018-11-27:
Tak for det.
I sidste uge blev den såkaldte ghettopakke vedtaget af regeringen sammen med Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet og SF, og den betyder bl.a., at hvis et boligområde har været på ghettolisten i tilstrækkelig mange år, bliver der stillet krav om, at antallet af familieboliger skal nedbringes til 40 pct.
Det betyder, at så skal der enten rives boliger ned eller der skal sælges boliger fra eller omdannes.
Det er jo mødt af ekstremt meget kritik, og det tror jeg også at statsministeren har lagt mærke til, fra boligforeninger og ikke mindst fra de beboere, som bliver berørt af det her, og som bor i områderne, vi taler så meget om, fordi der er problemer i socialt udsatte boligområder.
Det står klart.
Der er højere kriminalitet, flere arbejdsløse, en koncentration af mennesker med lav uddannelse.
Det tror jeg også godt at beboerne ved, men der er også rigtig mange mennesker, der stadig væk er rigtig glade for at bo der, og som gør meget for at gøre det bedre og få det til at gå i den rigtige retning.
Jeg så en lille film på internettet i går.
Det var Putte på 71 år, som havde nogle spørgsmål.
Hun har boet i Finlandsparken i Vejle i 45 år.
Det er et område, hvor der er 23 beboere for meget uden arbejde, og derfor skal op mod 317 boliger enten rives ned eller sælges fra.
Hun bliver så spurgt til, hvad hun synes om det, og så svarer hun: Det er jeg ikke tilfreds med.
Jeg kan ikke se, hvor de vil have vi skal bo henne.
Hun fortæller os en historie om Børge og Tove ovre i blok 3.
Han går ud på altanen for at trække lidt frisk luft, og så skal hun ud at handle, og så vinker de til hinanden, og det er så hyggeligt, og så får vi en god dag, som hun siger.
De har vinket til hinanden i 50 år, siger hun.
Og så siger hun også, at hun synes, at det er dejligt at bo der.
Hvor vil de have at vi skal flytte hen?
Hvorfor skal det rives ned?
Jeg synes, at det er noget pjat.
Og Putte spørger sådan set om noget vigtigt, og hun fortjener et svar, og derfor sender jeg det nu videre til statsministeren.
Hvorfor skal de lejligheder rives ned?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-11-27:
Nu kan jeg ikke genkende hele den liste.
Altså, mig bekendt er Estland med.
Det billede, der tegner sig i Europa, er vel, at Visegrád-landene plus Østrig er dem, der vender ryggen til det her.
Og det synes jeg er beklageligt.
Jeg synes i særlig grad, at det er beklageligt, at Østrig som formandsskabsland ikke har brugt deres formandskab til at processe en europæisk løsning frem.
Men igen, og det bliver alt for kort i den her setting, må man sige, at med den læsning, der har været af den her aftale, ikke mindst på de sociale medier, hvor jeg jo kan se, at jeg beskyldes for landsforræderi, og at vi nu tiltræder en aftale, som bare inviterer millioner af mennesker til Danmark, så er der så meget misinformation, at det i sig selv taler for, at vi får præciseret, hvad det her går ud på og ikke går ud på.
Det havde jo i sandhed været en opgave for et formandskabsland i EU at tage det på sig.
Det har vi så i stedet gjort.
Vi arbejder som sagt benhårdt i de her dage for at få en kreds af lande, der matcher dem, vi normalt ser os selv sammen med, deler værdier og politik med, om bord i en stemmeforklaring, der præciserer, hvad det her går ud på, og hvad det ikke går ud på.
Der skabes ingen forpligtelse her til at åbne op for mere migration.
Men teksten kunne have været klarere i sin sondring mellem illegale immigranter og legale immigranter, og det er så det, vi præciserer.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2018-11-27:
Tak for svaret.
Der er jo en ret lang række lande, som nu har vurderet, at det er for risikabelt at skrive under og tilslutte sig den her erklæring på nuværende tidspunkt.
Jeg tror, at der er op imod en fjerdedel af EU-landene på nuværende tidspunkt, der har nået den konklusion.
USA har gjort det fra starten af, men også Australien, Østrig, Ungarn, Tjekkiet, Polen, Kroatien, Bulgarien, Israel, Estland har os bekendt meddelt, at de ikke vil skrive under.
Schweiz vil udskyde beslutningen om at underskrive, indtil de mener det bedre belyst.
Og jeg vil i hvert fald gerne lægge mig i slipstrømmen af alle de her landes bekymringer.
En minister i Australien siger, at den politik, de fører, ikke kan føres med den her erklæring – måske nok juridisk i forhold til, hvad der er forpligtende og ikkeforpligtende, men ikke hvis de skal gennemføre det, der fremgår af erklæringen.
De mener ikke, at de kan fastholde den indvandringspolitik, som de har nu, og som jo nemlig går ud på at undgå, at det bliver sådan et tag selv-bord, afhængigt af hvem der får møvet sig frem til et givet land, og hvem der ikke gør.
Så jeg vil bare bede statsministeren om i hvert fald at overveje det her meget, meget nøje.
Jeg vil gerne tage imod tilbuddet om, at vi får de juridiske vurderinger i Folketinget, og så kan vi fortsætte debatten omkring det her.
Men bare lige afslutningsvis: Gør det ikke også et særligt indtryk på statsministeren, at der faktisk nu er en række også EU-lande, der siger nej tak til at deltage i den her erklæring?
Altså, Østrig er EU-formandsland; Australien er ikke et EU-land, men det er jo et land, vi normalt synes at kunne være tæt på; det er USA, vores nære allierede, som jo fra starten af har valgt at sige, at de altså ikke ønskede at være en del af den her erklæring.
Gør det ikke indtryk på statsministeren, at det også er sådan nogle lande, som siger nej tak til at deltage i den her erklæring?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-11-27:
Jeg tror ikke, at jeg kan komme i tanker om et eneste papir fra FN, der er vokset frem i en konsensus blandt 192 lande, som er perfekt, og som minder om noget, som jeg selv ord for ord ville have skrevet.
Men det er jo den pris, hvormed det internationale samarbejde kommer, og det er måske her, vi skal tage fat.
Jeg har altså den vurdering, at helt grundlæggende tjener det et lille land som Danmarks interesse at deltage i et internationalt samarbejde, der fremmer vores interesser.
Når der så bliver spurgt, om det her så betyder, at de lige pludselig gør det i Afrika, er svaret vel nok nedslående.
Men det, der er interessant her, er, at det jo ikke er nogen ny forpligtelse, der skabes, til at man skal tage sine egne statsborgere tilbage, men en forpligtelse, der eksisterer folkeretligt, som vi altså nu får de her lande til at bekræfte på ny, og det er en lille stepping stone til det arbejde, der pågår både bilateralt og i EU, hvor vi presser de her lande, og det er både med den hårde hånd, men jo også med udviklingshjælp, til at bidrage til, at vi ikke har det her migrationspres på Europa.
I forhold til forpligtelser er det vores vurdering – og det ligger i den juridiske vurdering, vi gerne vil oversætte – at det her ikke skaber nogen forpligtelse for Danmark, altså ingen forpligtelse til at gøre noget, vi ikke allerede gør.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2018-11-27:
Det tager vi selvfølgelig rigtig gerne imod og vil også foranledige, at vi får spurgt ind til det, så vi får det over i Folketinget.
Det er jo svært at have at gøre med en erklæring, som man på den ene side siger ikke forpligter Danmark på sit indhold, men som på den anden side forpligter andre lande på sit indhold.
Det, man godt kan stille spørgsmål til, er, hvorfor nordafrikanske lande lige pludselig skulle få lyst til at tage deres egne borgere tilbage, fordi vi underskriver en erklæring, som vi i øvrigt ikke har tænkt os at overholde, men siger, at det skal de.
Omvendt kan man godt have den frygt, at Danmark er sådan et land – det er vi traditionelt, og det kan jeg godt lide – der, hvis vi skriver under på noget, kun skriver under, uanset om det er juridisk forpligtende, fordi vi faktisk vil arbejde i den retning.
Vi er sådan nogle, der skal kendes for, at en mand er en mand og en aftale er en aftale.
Så hvis man skriver under på noget, er det, fordi man vil det.
Det moralske kodeks kan jeg godt lide.
Hvordan kan statsministeren overbevise Folketinget, Dansk Folkeparti og befolkningen om, at vi rolig kan skrive under på noget, som vi kan se et indhold i, der egentlig er besværligt i forhold til den udlændingepolitik og migrationspolitik, vi ønsker at føre, men at det ikke er noget problem, fordi det ikke er juridisk bindende?
Det har vi fået undersøgt, så vi kan godt skrive under alligevel.
Der er nogle ting, hvor man tænker arh, for hele grundlaget for det her er jo, at migration er positivt for et samfund, det skal understreges og sådan noget.
Det vil jeg i hvert fald gerne have statsministerens kommentarer til.