Rasmus Stoklund (S), 2024-10-22:
Tak, formand.
Indledningsvis vil jeg blot komme med et par kommentarer til den debat, der har verseret indtil nu.
Dem vil jeg foreslå at vi prøver at vende tilbage med svar på i udvalgsarbejdet, altså hvordan det her hænger sammen rent juridisk.
Så blev der også spurgt til, hvordan det ser ud med høringen, og hvor lovforslaget har været i høring, og konkret blev der spurgt til Justitia.
Der kan jeg oplyse, at lovforslaget har været i høring hos Justitia, men vi kan i udvalgsarbejdet vende tilbage med en oversigt over, hvilke organisationer osv. som har været høringsberettigede på det her lovforslag.
Så det får skatteordførerne også.
Med det her lovforslag foreslås det for det første, at skatteforvaltningen i Grønland får terminaladgang til de oplysninger, som findes i det danske indkomstregister.
Der er tale om oplysninger, som i dag udveksles automatisk fra skatteforvaltningen her i Danmark til skatteforvaltningen i Grønland.
Lovforslaget udmønter de dele af regeringsgrundlaget »Ansvar for Danmark« fra december 2022, som handler om at styrke samarbejdet i rigsfællesskabet.
Det kommer nu, fordi Grønland har anmodet om terminaladgang til de oplysninger i indkomstregisteret, som skatteforvaltningen i Grønland allerede i dag får automatisk.
Oplysningerne i indkomstregisteret indberettes som udgangspunkt af arbejdsgivere og andre en gang om måneden.
Med en terminaladgang vil skatteforvaltningen i Grønland kunne få oplysningerne, i takt med at de indberettes.
I dag får de oplysningerne en gang om året.
Forslaget vil styrke skattesamarbejdet mellem Danmark og Grønland, og det vil som nævnt hjælpe Grønland til hurtigere at få de relevante data.
For det andet foreslås det at udvide Skatteforvaltningens muligheder for at indhente kontroloplysninger hos tredjemand.
Forslaget skal ses i sammenhæng med, at Skatteforvaltningen har konstateret, at der er indberetningspligtige og indeholdelsespligtige virksomheder, der ikke formår at udlevere tilstrækkelige oplysninger.
Problemet viser sig, når Skatteforvaltningen kontrollerer, om den enkelte virksomheds indberetning og opfyldelse af eventuel indeholdelsespligt er fyldestgørende og korrekt.
Derfor foreslås det, at Skatteforvaltningen skal kunne indhente oplysninger, der skal bruges til indberetningskontrol og kontrol vedrørende indeholdelse af kildeskat hos en række virksomheder.
Forslaget vil styrke Skatteforvaltningens muligheder for at gennemføre en effektiv indberetningskontrol og en kontrol vedrørende indeholdelse af kildeskat, herunder også muligheder for at afdække fejl og svig.
Med lovforslaget bliver der også sorteret og ryddet op i Skatteforvaltningens værktøjskasse, når det kommer til sanktioner.
Det er afgørende for velfærdssamfundet, at borgere og virksomheder betaler den skat, de skal betale, og det er vigtigt for tilliden til vores skattevæsen, at der kan sættes effektivt ind over for dem, der forsøger at slippe for at bidrage til fælleskassen.
Takket være et bredt og godt samarbejde mellem Folketingets partier er der de seneste år kommet nye værktøjer, der skal være med til at forhindre snyd og svindel.
Til at løfte sin vigtige opgave skal Skatteforvaltningen derfor have de sanktionsmuligheder i værktøjskassen, der er nødvendige.
Det betyder også, at de sanktionsmuligheder, der ikke længere bliver anvendt, fordi nye og mere effektive er kommet til, kan lægges på hylden.
Derfor foreslås det med lovforslaget at ophæve en række af Skatteforvaltningens sanktionsmuligheder.
Tiltaget vil ikke alene rydde ud i skattelovgivningen, det vil også styrke retssikkerheden for borgere og virksomheder, da det bliver klarere, hvilke sanktioner der anvendes.
Hvis Skatteforvaltningen skal kunne løse sine opgaver, skal der være effektive sanktioner over for dem, der snyder.
Muligheden for at få omkostningsgodtgørelse i klagesager på skatteområdet er unik, men desværre bliver ordningen misbrugt, og det er selvfølgelig uacceptabelt.
Det er svært, for ikke at sige umuligt, at finde gode grunde til, at vi skal sanktionere svindel med omkostningsgodtgørelse mildere, end når der er tale om snyd og svindel i den øvrige skattelovgivning.
Derfor er der med lovforslaget fastsat et sanktionsniveau i sager om overtrædelse af reglerne om omkostningsgodtgørelse, som svarer til niveauet for bl.a. skatteunddragelse.
Lovforslaget indeholder derudover en harmonisering af udmålingen af bøder og beløbsgrænser.
Det gælder bl.a. for frihedsstraf.
Målet er at sikre en ensartet sanktionspraksis på tværs af afgiftslovgivningen.
Jeg vil slutte af med at nævne, at der i det fremsatte lovforslag har vist sig at være en beklagelig teknisk fejl i bemærkningerne.
Det drejer sig om en kort omtale af tre tiltag, der ikke vedrører lovforslaget.
Der er derfor udarbejdet en tilrettet version til brug for Folketingets videre udvalgsbehandling.
Jeg er selvfølgelig klar til at svare på yderligere spørgsmål i forbindelse med udvalgsarbejdet, og jeg ser frem til den videre behandling her i Folketinget.