runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2024-02-22:
Tak for det.
Allerførst vil jeg sige, at det jo er en ganske fin og fortræffelig sag at få rejst og debatteret.
Også på det her område er der bestemt brug for, at man til syvende og sidst finder nogle, skal vi sige afbalancerede løsninger på det, og jeg synes også, at det indledningsvis var meget fint gennemgået af både ministeren og den foregående ordfører fra Socialdemokratiet, hr. Bjarne Laustsen.
Så der er gennemgået mange gode ting der.
Jeg synes også, det er værd at understrege, at der, i hvert fald efter hvad jeg er oplyst, og som det også er fremgået, en lang række steder jo sådan set allerede er forbud imod det.
Efter hvad jeg er oplyst, er det cirka 20 pct. af havbunden, hvor der i dag bliver brugt bundslæbende redskaber.
Så det er også bare lige for at få det perspektiveret lidt, i forhold til at det ikke er over det hele, man bruger det.
Og som det også er gennemgået meget fint, kommer man jo til at diskutere det her i forbindelse med opfølgningen på Fiskerikommissionen og også i relation til havplanen, sådan at man forhåbentlig kan finde nogle afbalancerede løsninger der.
Så vil jeg da også understrege – i forhold til at det også er noget, der sådan lægges vægt på, altså at finde frem til det afbalancerede – at der også er en række fiskeriinteresser, kan man sige, der skal varetages.
Det, vi sådan kalder det store, fyldige fiskeri, der tonser, ligger jo meget nord-nordvest, og når jeg tænker på områder sådan lidt omkring den lidt mere sydlige del af Danmark, omkring Fyn og bælterne osv., tonser fiskeriet måske ikke så meget i volumenmæssig sammenhæng, men det fylder meget i de små lokale havne, og der synes jeg, det er vigtigt, at man prøver at finde nogle balancer i det.
For vi har for det første, kan vi sige, nogle store, stolte traditioner, og så er spørgsmålet for det andet også, om det godt kan lade sig gøre at finde de her balancer, sådan at man stadig væk kan komme i retning af de målsætninger, som jeg tror vi alle sammen hylder, og som både den foregående ordfører fra Socialdemokratiet og ministeren jo fint lægger vægt på, nemlig at vi skal kigge på, hvordan vi får beskyttet vores havområder bedre, men at vi også skal have fanget nogle fisk, så vi kan få en fiskefilet eller andet godt på tallerkenen fremover.
Så vi skal finde balancerne omkring det der.
Det tror jeg godt kan lade sig gøre.
Det kræver, at der netop bliver analyseret meget grundigt på de her emner, og det er jeg sikker på der bliver.
Så vi skal deltage fornuftigt og grundigt i det.
Men jeg synes da, det sådan set var meget fint, at man fik rejst debatten fra Enhedslistens side, så tak for det.
Men på det grundlag kan vi ikke støtte Enhedslistens forslag, men det skal ikke forstås på anden måde, end at vi går konstruktivt ind i at prøve at finde nogle fornuftige løsninger, som jeg egentlig også hører Enhedslisten lægge vægt på.
Men det må vi så se senere.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-02-22:
Det er jo helt rigtigt, at vi gerne vil have, at der stadig kan fanges fisk, og hvis det er sådan, at bundtrawl er med til at reducere vores fiskebestande, så er det jo et godt skridt at tage, at der kommer flere af de her Natura 2000-områder, hvor man ikke må bundtrawle, for så kan det jo være, at ordføreren stadig kan købe en fladfisk af fiskere fra Bagenkop i fremtiden.
Jeg håber, at man kan bruge den her debat og andre debatter og det, vi står over for i forbindelse med forhandlingerne om Fiskerikommissionen, til noget.
Vi har også Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, som er blevet forlænget med et år, men hvor vi mangler en forhandling, og hvor man jo i forbindelse med de forhandlinger også kunne bruge nogle penge på at understøtte en omstilling af fiskeriet.
Er ordføreren enig i, at der ligger nogle muligheder?
Erling Bonnesen (V), 2024-02-22:
Allerførst vil jeg sige, at jeg da er superglad for, at Enhedslistens ordfører også synes, at vi skal kunne fange nogle fisk ved Bagenkop og for den sags skyld i Bælthavet omkring Fyn.
Sådan opfatter jeg også Enhedslistens svar, så det er jeg superglad for.
Det skal også tilgodeses.
Så er der en række ting, som ordføreren har været inde på, og det synes jeg da er meget fint at vi teknisk får boret ud og tager med fra forhandlingsbordet.
Så alt skal bare ind på bordet.
Vi skal bare finde de afbalancerede løsninger.
Bjarne Laustsen (S), 2024-02-22:
Jeg har læst min avis og dermed også læst hr. Niels Fuglsangs bemærkninger.
Jeg har også læst, hvad Danmarks Fiskeriforening har sagt, jeg har også læst, hvad Danmarks Fiskeriforening selv har skrevet om den selv samme sag, og jeg tænker, at jeg også kommer til at bidrage til festlighederne i NORDJYSKE.
Jeg synes, at der er nogle pointer, og jeg synes, at det er rigtig fint, at man gør opmærksom på al menneskelig aktivitet i forhold til havet.
Det vandmiljø, som ministeren redegjorde for, lider under den måde, vi har behandlet både vores fjorde, indre farvande og havmiljøet på, og derfor skal vi jo gøre noget.
Jeg tænker, at vi kommer til at snakke meget mere om det her.
Jeg synes bare, vi skal gøre det det rigtige sted.
Så vi har mange ting, vi skal snakke om, uanset om der er valgkamp eller ej.
Magnus Heunicke (S), 2024-02-22:
Jeg kan sige ja.
Vores plan er at invitere Folketingets partier til den her drøftelse.
Regeringen har modtaget og har delt med Folketinget kommissionens anbefalinger.
Jeg synes, der er mange gode ting, men der er også ting, som har rejst spørgsmål hos mig, og de spørgsmål må vi så prøve at afklare, dels med eksperter, dels med hinanden.
De har heller ikke selv været fuldstændig nagelfaste med, hvad det præcis er, de anbefaler.
Der er f.eks. også nogle sømilegrænser ud for kysten, hvor de har nogle forslag, som ikke er sådan fuldstændig udkrystalliseret.
Det vil heller ikke være muligt, for de er altså på en række områder sådan lidt mere både for og imod.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-02-22:
Jamen der er jo netop et initiativ i gang på tværs af efterhånden samtlige danske universiteter, som er med i det her samarbejde, hvor Alexandra Instituttet også er med.
Så det er jo slet ikke sådan, at vi politisk skal pege på den ene eller den anden teknologi eller på, hvordan man laver det.
Jeg har jo bare opdaget, at det her arbejde er i gang, og det er godt i gang.
Og vi kan komme i mål for ret få penge.
Men det er lige så meget den politiske beslutning om, at vi siger, at det her er kritisk infrastruktur og det skal vi have.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-02-22:
Tak for det.
Jeg har lige et spørgsmål om den her store frygt for, at man lige netop på det her område ikke kan lave nogle rammer, der sikrer, at private leverandører også kan levere kritisk infrastruktur, der er sikker og overholder reglerne.
Altså, på tværs af vores samfund er det jo private, der leverer vores kritiske infrastruktur, om det er bankvæsenet eller det er vores militær eller det er it-systemerne til vores efterretningstjeneste eller serverne, som vores forsvar kører de mest sensitive ting på.
Det er jo ikke noget, vi i staten er eksperter i, og derfor laver vi nogle rammer og nogle krav, og så køber vi det hos private leverandører.
Jeg har bare svært være at få det ind i hovedet.
Så jeg vil bare lige høre, om ordføreren kan oplyse mig lidt om, hvad det er, der er så unikt ved det her, at ordføreren tror, det er helt umuligt at få private til at løfte den her opgave, hvis vi sætter nogle rammer og også er villige til at betale for det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-02-22:
Jamen det kan sagtens være, at der er nogle private, der vil gå ned ad den vej; jeg har bare ikke hørt om, at der er nogen private, der vil gå ned ad den vej og opfylde de ting, som jeg nævnte var vigtige.
Forskellen mellem det her og at lave et it-system – og nu skal jeg passe på med at sige, at det er nemt at lave et it-system, for historien er fyldt med forfærdelige eksempler – er jo i forhold til det med de store sprogmodeller, at de skal trænes med gigantiske mængder af data.
Og de professorer, som jeg har talt med, har sagt: Normalt ville vi jo slet ikke blande os i, hvad der skal være kritisk infrastruktur eller ej, men vi er bare bekymrede for, hvad der sker med vores land, hvis vi ikke går ad den vej, og hvis vi ikke har noget, som man kan bruge i f.eks. den offentlige forvaltning.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-02-22:
Det er jeg nok bare grundlæggende lidt uenig i.
Jeg tror, at den viden og den forskning, der er på vores universiteter, også sagtens kan bringes i spil i privat regi ved et tæt samarbejde med den private sektor, og ved at vi bliver bedre til at kommercialisere den viden, der ligger i vores offentlige sektor.
Jeg har mine tvivl om, hvorvidt et universitetssamarbejde over tid kan være lige så agilt i forhold til de krav, som dem, der skal bruge vores data og skal operationalisere dem i dagligdagen, har brug for, som hvis vi lod nogle private udvikle løsningerne.
Men jeg er glad for, at man måske ikke er helt så kategorisk omkring det her med, at man ikke tror, at private også kan levere på det her område.
For jeg synes også, at vi skal passe på, at vi ikke skaber en frygt derude.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-02-22:
Altså, det samarbejde, der er, og det, der foregår med universiteterne lige nu, er et offentlig-privat samarbejde.
Men hvorfor er det her anderledes?
Det er jo anderledes på den måde, at når du stiller en chatrobot et spørgsmål – det kunne være: Hey, jeg har fået den her mail fra Ulla i Vejle, og hun har leveret en masse private oplysninger om sine børn, og jeg er hendes sagsbehandler osv. –
så kan vi selvfølgelig ikke have, at det ligger i en cloud, eller at de data bliver sendt tilbage til USA.
Og det er den virkelighed, vi ser ind i lige nu, nemlig at vores børns oplysninger i Aula ligger på en AWS-server , og at de googleprogrammer, man bruger i folkeskolen, er erklæret ulovlige af Datatilsynet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-02-22:
Det, som Enhedslisten foreslår, er at beskytte beskyttede havområder.
Så det er ikke en skrivefejl.
Det er at beskytte de beskyttede havområder mod fiskeri med bundslæbende redskaber i tråd med EU's handlingsplan for bæredygtigt fiskeri.
Det, som beslutningsforslaget går ud på, er, at Folketinget pålægger regeringen at gennemføre EU's handlingsplan »Beskyttelse og genopretning af marine økosystemer med henblik på et bæredygtigt og modstandsdygtigt fiskeri«, for så vidt angår beskyttelse af havbunden og marine arter i de beskyttede havområder.
Regeringen pålægges at sikre, at fiskeri med bundslæbende redskaber senest ved udgangen af 2024 skal være udfaset i de beskyttede danske havområder, der er udpeget som Natura 2000-områder i henhold til EU's habitatdirektivet, som beskytter havbunden og de marine arter.
Det andet er, at fiskeri med bundslæbende redskaber skal være udfaset i de beskyttede havområder, der udgør minimum 30 pct. er det danske havareal, senest i 2030.
Det burde jo være en let sag for regeringen og for Folketinget at tilslutte sig det her beslutningsforslag.
Det handler jo om at gennemføre en handlingsplan, der allerede er vedtaget i EU, og som vil hjælpe Danmark godt på vej til at leve op til sine internationale forpligtelser i forhold til naturbeskyttelse og biodiversitet.
Det er jo en enestående mulighed for ministeren, der har udråbt sig selv til at være havets minister, til at gøre noget for alvor.
Hvis man kigger på, hvad Biodiversitetsrådet har opgjort det til, med hensyn til hvor det er, vi beskytter vores hav tilstrækkeligt, kom de frem til, at det kun er 1,9 pct. af havarealet, der reelt er beskyttet mod fiskeri med bundslæbende redskaber.
Det kan vi gøre bedre, det skal vi gøre bedre, og det er derfor, Enhedslisten har fremsat dette beslutningsforslag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-02-22:
Tak for den venlige modtagelse.
Det var ikke helt klart.
Der blev talt for, at der var brug for mere konkrete indsatser, og at der er 5 områder, hvor regeringen er meget langt i at lave noget fornuftigt, men vi har jo, så vidt jeg ved, omkring 76 marine Natura 2000-områder, så 5 områder er jo ikke nok.
Vi skal langt videre.
Så jeg vil da helt klart gerne have et klart svar på, om det, der er i Enhedslistens forslag, er det, man styrer efter.
Jeg synes, det er i orden, hvis der er et enkelt område, hvor der er nogle marsvin, der kan blive dræbt af andre fiskeredskaber, og hvor det er andre indsatser, man skal have, men hovedfokus er jo, at vi skal frem til at begrænse bundtrawlet i de her beskyttede områder.
Skulle jeg forstå ministerens modtagelse sådan, at han bakker fuldt op om Enhedslistens beslutningsforslag?
Magnus Heunicke (S), 2024-02-22:
Jeg har prøvet at redegøre for det arbejde, vi er i gang med, og det, der ligger foran os, og så mødes vi jo ved forhandlingsbordet om, hvordan vi udmønter genopretningsplanen for vores havnatur, og derudover også om den politiske opfølgning på Fiskerikommissionen, og der må vi se, hvor langt vi når med det.
Derfor kan jeg ikke lige skrive under på, at det lige er de her redskaber, der alle sammen skal til.
Jeg kan nævne, at vi også er nødt til at se på sådan noget som fredningsbælter ved åers udløb i havet og gydeområder for torsk.
Man kan ikke bare sige, at det lige er det her, vi skal køre med, men den retning, Enhedslisten nævner her, er jo en retning, hvor vi skal have meget mindre fiskeri med bundslæbende redskaber og beskytte de sårbare naturområder.
Det har jeg lige redegjort for også er den retning, som vi arbejder i, men det er ikke sådan, at vi lige en til en kan sige, at vi stemmer for det her, og så er tingene løst.
Jeg vurderer, at det er lidt mere kompliceret end som så, men jeg tror, vi er enige om, at der skal mere beskyttelse til.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-02-22:
Det er helt i orden, at ministeren vil gå længere end Enhedslistens moderate forslag.
Nu nævnte ministeren det omkring Fiskerikommissionen, og det er jo sådan, at med hensyn til at forbyde bundslæbende redskaber i Natura 2000-områder er det ikke noget, som er med i anbefalingerne fra Fiskerikommissionen.
Nu, når ministeren taler så varmt imod alt det her bundtrawl de forkerte steder, er det så noget, ministeren vil bringe ind i de forhandlinger, som jeg forhåbentlig bliver inviteret til, og hvor vi kan komme frem til en indsats?
Mads Olsen (SF), 2024-02-22:
Tak for ordet.
Jeg holder den her tale i dag på vegne af hr. Carl Valentin.
Jeg vil gerne sige tak til Enhedslisten for dette forslag, som vi i SF selvfølgelig støtter fuldt ud.
For vi skal blive meget bedre til at passe på livet i havet, og vi ved nu, hvor destruktivt trawlfiskeri er for dette liv.
I SF har vi i en årrække mistænkt trawlfiskeriet for at være en stærkt medvirkende faktor i det kollaps af torskebestanden, vi har set i Kattegat og i den vestlige Østersø.
Samtidig har erfaringer fra Lime Bay i Den Engelske Kanal vist, at man kan øge biodiversiteten markant og firedoble fiskebestanden i et område ved at udlægge strengt beskyttede havarealer, hvor der ikke må bruges bundslæbende fiskeredskaber.
Indtil for nylig har vi imidlertid ikke haft bevis for, at trawlfiskeriet har medvirket til at ødelægge fiskeriet efter torsk her i Danmark, men det har vi nu.
Der er nemlig en ny rapport fra Aarhus Universitet, der viser sort på hvidt, at trawlfiskeriet hvert år slår omkring halvdelen af livet på havbunden ihjel i store dele af Kattegat.
Rapporten dokumenterer samtidig, at det har stor betydning for, hvor meget mad der er til fiskene, og at der er et tidsmæssigt sammenfald mellem væksten i trawlfiskeriet og det første kollaps af torskebestanden i Kattegat.
Så som forskeren bag studiet har udtalt til Politiken: »Jo mere vi trawler, jo færre fisk er der til os alle sammen«.
Det udsætter regeringen, med henvisning til at man først vil høre Fiskerikommissionens anbefalinger.
Dem har vi fået nu, og kommissionen bakker op om en trawlfri zone, så det er svært at forstå, hvad regeringen helt præcis venter på.
Samtidig er det åbenlyst for SF, at trawlfiskeri skal være forbudt i de såkaldte beskyttede havområder.
For det her er ikke et fjendtligt tiltag over for fiskeriet, men en helt oplagt måde at fremtidssikre vores fiskeri på, som samtidig bidrager til at beskytte vores pressede havnatur.
Derfor støtter SF som sagt det her forslag og håber, at I alle vil gøre det samme.
Særlig har vi stor tiltro til Socialdemokratiet og havets minister, og ministeren har jo selv udtalt, at det er hans opgave at redde havet, og at det er hans hovedopgave som miljøminister.
Så her er der jo altså en chance for at vise, at det ikke bare er tomme ord, men at der rent faktisk bliver lagt handling bag ordene.
I SF mener vi ikke, at der er flere undskyldninger, men at det bare er med at komme i gang.
Tak for ordet.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-22:
Jeg er helt med på, at ordføreren er her i stedet for hr. Carl Valentin, så jeg er også med på det, hvis det bliver sådan, at man viderebringer spørgsmålet til hr. Carl Valentin.
Først vil jeg sige – igen – om de tilstande, der er i Øresund, at Øresund har helt specielle forhold.
Det står adskillige steder.
Trawlforbuddet vil blive indført af helt andre grunde.
Jeg er med på, at der er udfordringer – det siger alle, og det siger fiskerne også selv – men bare at acceptere det her fuldt ud og sige, at trawlfiskeriet er skyld i det, køber jeg ikke.
Det er en beregning lavet på en formodning ud fra en formodning på fem linjer.
Og Kattegat fylder 21 mia. m² – man har reelt undersøgt 23,5 m².
Det er godt nok ikke meget.
Vi har faktisk undersøgt mere af månens overflade, end vi har undersøgt af havbunden på Kattegat.
Så jeg vil sige: Ro på dér!
Per Larsen (KF), 2024-02-22:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det har man jo gjort med sælen, og det har man også gjort med skarven.
Vi ved jo, at sælerne har en meget negativ påvirkning på i hvert fald torskebestanden og også i forhold til øvrige fisk, som de jo fortærer i rigelige mængder.
Der er ikke nogen kvote, i forhold til hvor mange fisk sælerne må have lov til at æde, og det er der heller ikke i forhold til skarven, og skarven har jo den meget negative effekt, at den tager en masse fiskeyngel, som så ikke får mulighed for at formere sig.
Så der er i den grad behov for en regulering.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-22:
Jeg vil starte med at undskylde over for de tilstedeværende og i særdeleshed over for Dansk Folkeparti for, at jeg faktisk glemte at sige det på talerstolen, men jeg skal hilse fra Dansk Folkeparti og sige, at de ikke kan støtte forslaget.
Så har jeg et spørgsmål.
Hr. Søren Egge Rasmussen henviser meget til den her handlingsplan fra Europa-Kommissionen på det her område.
Så vil jeg bare høre: Er hr. Søren Egge Rasmussen klar over, at det var en ikkeforpligtende meddelelse, som både Ministerrådet og Europa-Parlamentet var rimelig kritiske over for?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-02-22:
Jeg er godt klar over, at det ikke er et pålæg, der er kommet.
Det er en god opfordring, og den synes jeg man skal tage imod.
Jeg er fuldstændig klar over, at det ikke er et bindende påbud.
Ellers kunne ministeren nok heller ikke have svaret på den måde, som han gør, på vores forslag.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-22:
Så siger ordføreren, at det her med at forbedre havmiljøet er tosidet, og at det handler om næringsstoffer og bundslæbende redskaber.
Jeg vil så absolut sige, som ministeren faktisk også har nævnt, at der er mange elementer, der spiller ind her.
Der bliver også snakket om vandrammedirektivet, og det betyder jo også for vores små vandløb, at før de rent faktisk lever op til det her, så skal der også være fisk i dem.
Så er Enhedslisten med på at kigge på, at når vi har en forsker, der siger, at der også skal gøres noget mod skarven, for den tager al yngel der, så skal vi kigge på skarven, så vi kan leve op til vandrammedirektivet, også hvad angår de små åer?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-02-22:
Jeg vil gerne kigge på alle gode løsninger, men vi har bare det dilemma, at skarven er blevet fredet, og så har man alligevel noget regulering af bestanden af den, hvor man reducerer antallet af unger, der kommer ud i reden.
Jeg har ikke lige løsningen på skarvproblemet.
Jeg har godt noteret mig, at der er flere, der beretter om, at skarven tager op langs vandløb langt inde over land.
Jeg bor selv et sted, der ligger 5 km fra kysten, og hvor der indimellem er en skarv i en lille sø, vi har, så jeg er godt klar over, at skarven har mange steder, hvor den suser rundt for at fange fisk.
Bjarne Laustsen (S), 2024-02-22:
Det ligger jo i ens lod, når man er ordfører for forslagsstillerne på et forslag, at gøre regnebrættet op her til sidst, i forhold til hvad der er kommet ud af det.
Men der er en ting, jeg glæder mig overordentlig meget over.
Jeg har hidtil betragtet Enhedslisten som et parti, der i hvert fald ikke tilhørte kredsen af EU-venlige partier herinde, som vi har haft igennem mange år, fra SF over til De Konservative.
Det er sjældent, at jeg som i dag, har hørt en ordfører fra Enhedslisten rose EU for så mange gode initiativer.
Det er en perlerække af superlativer, man kommer med om EU, og man siger, at vi er fodslæbende her i Danmark osv. Er vi nu kommet dertil, at Enhedslisten også vil melde sig ind i kredsen af EU-venlige partier og ikke mere taler om, at Danmark skal melde sig ud, og at EU er et fejlslagent projekt og alle de der forskellige ting, og at man er kommet til den erkendelse, at fælles udfordringer også løses bedst i fællesskab?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-02-22:
Altså, Enhedslisten har ikke udmeldelse af EU på sin dagsorden, overhovedet.
Når jeg taler pænt om EU, i forhold til hvad man har på nogle miljøpunkter, så er det, fordi det er en nødvendighed.
Men så er der andre områder, hvor EU bremser os på grund af det indre marked.
Jeg synes, at det ville være fornuftigt, at vi kom frem til at sætte en slutdato for, hvornår man må sælge en ny dieselbil i Danmark, og det kunne være i 2026 eller 2028.
Det må vi ikke på grund af EU.
Så der er masser af områder, hvor vi gerne vil gå længere, end EU tillader.
Vi fremsætter også indimellem nogle beslutningsforslag i Folketinget, som er i konflikt med EU.
Det gælder f.eks. forslaget om et forbud mod produktion og import af turbokyllinger, som vi fremsatte for nylig.
Der er vi i konflikt med EU , og der forsøger vi ligesom at sige, at dyrevelfærden altså er vigtigere, end hvad EU tillader.
Bjarne Laustsen (S), 2024-02-22:
Nu kan man jo ikke være delvis gravid, det tvivler jeg også på at Enhedslisten kan, så kan vi her i aften ikke bare lige få at vide, om vi nu er fri for at høre på, at vi skal melde os ud af EU?
Er man kommet dertil, at man dropper al den snak om, at man ikke vil være medlem af EU?
Vi har tidligere hørt gang på gang, når der har været et eller andet, at så var alle løsninger på alting simpelt hen bare at melde sig ud.
Derfor roste jeg også ordføreren for ligesom at sige, at her er der noget, at her er der en række udfordringer, som vi er fuldstændig enige om at vi løser bedst i fællesskab.
Er vi kommet dertil, at Enhedslisten nu også er et fuldgyldigt EU-parti?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-02-22:
Hvis ordføreren er i tvivl, kan han gå ind på Enhedslistens hjemmeside og se, hvad vores årsmøde har vedtaget omkring EU-politikken, og det varer ikke længe, før ordføreren også kan se, hvad det er for et fantastisk godt valggrundlag, vi går til valg på.
Så jeg tror, at det er ordføreren og ikke mig, der skal opdateres på vores politik.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-02-22:
Jeg er fuldstændig enig i forhold til det behov og i, hvor vigtigt det er, at vi har en model, der selvfølgelig er både lovlig og etisk.
Det burde ikke være til diskussion overhovedet.
Men jeg kan ikke se, at der er noget af det, der er i modstrid med, at man stiller open source, som ordføreren og jeg begge er varme tilhængere af, til rådighed og lader andre aktører vælge den, som de har lyst til, den kodebase, de gerne vil bruge, og at vi så sørger for, at data er tilgængelige, så man kan bruge kodebasedata til at udvikle den model, man gerne vil have.
Samtidig nævner ordføreren også, at der jo er initiativer i gang – selvfølgelig er der det og ganske givet flere end det her – så hvad er det, vi mangler?
Hvad er det, der ikke allerede sker, som skulle ske, hvis vi sagde ja til det her forslag?