Anders Samuelsen (LA), 2018-10-26:
Jeg ved ikke, om vi nogen sinde har lovet, at vi skulle trække noget som helst i en mere EU-skeptisk retning – vi ville gerne have det fokuseret.
Vi har det sådan lidt med EU, som vi har det i diskussionen mellem velfærdssamfund og velfærdsstat, nemlig at vi ikke går ind for en velfærdsstat, men at vi sådan set går ind for et velfærdssamfund, som fokuserer på kerneydelser.
Men der er da ting, hvor regeringen har skiftet position i forhold til, hvor den lå tidligere.
F.eks. har vi sagt åbent og ærligt og tydeligt nu, at vi ikke mener, at det giver nogen mening at gå den vej, som meget EU-positive mennesker måske synes, nemlig at Tyrkiet skal indlemmes i EU.
Det har vi sagt tydeligt og klart: De forhandlinger skal stoppes.
Tak for det, og tak for en rigtig god og spændende debat i en tid, som er udfordrende for EU.
Det er der ingen som helst tvivl om.
Men det er på en eller anden måde altid en udfordrende tid for EU.
Da jeg i 2004 skulle stille op til Europa-Parlamentet, skrev jeg en lille debatbog om emnet: »Vejen til et bedre Europa«.
Og når jeg genlæser den nu og her, kan jeg se, at det også på det tidspunkt var en brydningstid.
Der stod man over for, hvordan det skulle gå med alle de nye lande, som kom ind.
Kunne det overhovedet lade sig gøre?
Ville det hele brase sammen?
Ville det ende i et kæmpemæssigt sammenbrud?
Det har det jo ikke gjort.
Det er heller ikke endt i en situation, som er fuldstændig ideel på alle måder, som en af ordførerne sagde.
Jeg tror oven i købet, det var min egen ordfører fra Liberal Alliance, der sagde, at når der er politikere involveret, så bliver det jo aldrig helt perfekt.
Og det er jo nok rigtigt.
Men det er ikke dårligt – det er ikke dårligt.
Der er helt klart udfordringer, og nogle af dem har mange af ordførerne også været inde på på nuværende tidspunkt i dagens debat.
Brexit er et eksempel, det mest aktuelle, selvfølgelig.
Og som man jo nok ved, mødtes Det Europæiske Råd i sidste uge, men desværre kunne der ikke opnås nogen enighed på det tidspunkt om en endelig udtrædelsesaftale, og det var nu heller ikke helt forventningen på forhånd.
Vi arbejder hårdt for at sikre, at der kan indgås en udtrædelsesaftale, men det er selvfølgelig komplicerede forhandlinger.
Men fra EU 27's side er man klar til at indgå en aftale og afholde et ekstraordinært topmøde, hvor man kan give håndslag på en endelig aftale, hvis en sådan kommer inden for rækkevidde.
Det håber jeg selvfølgelig sker inden for den nærmeste fremtid.
Men selvfølgelig er der stadig væk – og det bliver vi nødt til at sige åbent og ærligt – en risiko for, at Storbritannien siger farvel til EU uden en aftale, og så har vi igen en ny udfordring.
Brexit har på mange måder, tror jeg, været en øjenåbner for europæerne og for Europas politiske ledere.
Brexit har faktisk bragt nogle af fordelene ved det europæiske samarbejde bedre og stærkere frem i lyset, også nogle af de fordele, som mange måske var begyndt at tage for givet, f.eks. det indre marked.
Det synes jeg sådan set er godt.
Jeg tror også, at der fra nu af løbende vil være en diskussion, som er stærkere end tidligere, om, hvordan man får fokus på det, der er relevant for borgerne, og så lader være med brede sig ud over alt muligt andet, men går mere i dybden med de ting, som faktisk giver mening, og hvor det europæiske samarbejde har vist en styrke.
I forhold til den økonomiske politik på det økonomiske og budgetmæssige område står vi i de kommende år også over for nogle milepæle.
Der skal vedtages et nyt 7-årigt budget for EU fra 2021 til 2027, og det er vigtige forhandlinger.
Regeringen gør, hvad den kan for at få et moderne og et effektivt budget på 1 pct. af EU 27's bni med fokus på at prioritere netop de områder, hvor EU tilfører størst merværdi for borgerne og for virksomhederne.
EU-landene udgør jo tilsammen verdens absolut største økonomi.
Det indre marked er verdens mest udviklede frihandelsområde med en stor værdi for dansk økonomi.
Senest i sidste uge deltog jeg i Asien-Europatopmødet, og hvis man lægger Asien og Europa sammen, står vi for 60 pct. af verdens befolkning og 65 pct. af verdens bni.
Det fortæller jo lidt om, at vi har nogle alliancemuligheder og muligheder for at arbejde andre steder, når vi oplever en brydningstid, som vi gør i øjeblikket, med de udfordringer, der kommer fra USA.
Et af de vigtigste områder i det europæiske samarbejde er handelspolitikken.
Den er dog i hvert fald midlertidigt heldigvis afværget.
Frihandel bidrager til fred og stabilitet, det er med til at trække mennesker ud af fattigdom, og det er godt.
Jeg er derfor glad for den fremgang, der har været i EU's frihandelsaftaler med lande som f.eks. Japan.
Migrationsspørgsmålet er også blevet berørt i dagens debat.
På migrationsområdet har EU's indsats også gjort en forskel.
EU's aftaler og samarbejde med oprindelses- og transitlandene har haft en positiv effekt på migrationen, og det samlede tal for irregulære migranter og flygtninge er nu nede på samme niveau som før 2015.
Selvfølgelig skal vi ikke bare læne os tilbage.
Der vil stadig væk være udfordringer, og dem skal vi tage fat i.
Så er der sikkerhed og terrorbekæmpelse, hvor EU i de seneste år markant har styrket samarbejdet om at imødegå truslerne mod vores sikkerhed.
Det er sket gennem konkrete nye initiativer som f.eks. Den Europæiske Forsvarsfond og etableringen af et permanent struktureret forsvarssamarbejde, PESCO, blandt 25 medlemslande.
Personligt og i hvert fald på Liberal Alliances vegne kan jeg sige, at det er vi kede af.
Vi ville gerne se forsvarsforbeholdet forsvinde, men det er virkeligheden, og den skal selvfølgelig respekteres.
Danmark støtter også varmt op om Kommissionens cyberpakke og EU-sanktionsregimet på kemiske våben så vel som det udbyggede EU-NATO-samarbejde.
I forhold til eksterne relationer er EU selvfølgelig en afgørende platform for Danmark, når det kommer til varetagelse af vores interesser internationalt.
Danske værdier og dansk økonomi har stærkt brug for en regelbaseret international orden.
Vi ser imidlertid på nuværende tidspunkt den internationale regelbaserede orden udfordret på en række områder gennem Ruslands aggressive adfærd, et mere tilbagetrukket USA på den globale scene og Kinas ambitioner om at spille en større og mere aktiv international rolle.
Der er ikke nogen nemme svar på de udfordringer, men når EU taler med én stemme og samtænker alle værktøjerne i værktøjskassen, så kan vi i Europa gøre en reel forskel.
Det har f.eks. vist sig i forhold til Rusland og i det internationale arbejde med at bekæmpe klimaforandringerne.
Og klimaforandringerne berører os alle sammen.
Det er en global problemstilling og et globalt ansvar at søge at få løst, et globalt ansvar kombineret med et personligt ansvar.
EU er forkæmper for en ambitiøs implementering af Parisaftalen og har en nøglerolle regionalt såvel som internationalt.
Vi er i EU på det ambitiøse hold i forhold til CO2-reduktioner og mere grøn energi.
EU-samarbejdet er centralt for Danmarks tryghed og velstand.
Det er sådan set det grundlæggende.
Med EU-samarbejdet står Danmark stærkere, end vi gør alene.
De muligheder, som f.eks. det indre marked og EU's frihandelsaftaler skaber, kan vi udnytte, når vi er i det her samarbejde, det kan vi ikke gøre alene.
Gennem vores værdifællesskab omkring demokrati, frihedsrettigheder, internationalt regelbaseret samarbejde er vi i EU i en bedre position til at fremme og kæmpe for disse værdier internationalt.
Tak for ordet.