runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2023-02-21:
Ministeren forsøger at fremstille det på den måde, at EU-retten på det her område er fuldstændig klar.
Men var den domstolsafgørelse, der kom, den rettet mod Danmark, eller er der kommet en åbningsskrivelse til Danmark?
Er det sådan, at EU har henvendt sig til Danmark og har sagt: I gør det altså forkert, I skal lave det om?
Hvis nu den er fuldstændig klar, som ministeren siger, kunne jeg da egentlig godt tænke mig at vide noget.
Hvis det virkelig er sådan, at retten på det her område er så klar, hvordan stillede den tidligere socialdemokratiske regering sig så, da vi behandlede det i Europaudvalget og regeringen bad om mandat?
Var det sådan, at regeringen der bad om at få det her undtaget, så de kunne gå ned i EU og arbejde for, at det blev undtaget?
Det er mere for at få klarhed over, om det her i virkeligheden er regeringens ønske, eller om det er EU, der pålægger os det, og uha, så bliver regeringen nødt til at følge efter.
Eller er virkeligheden, at det er regeringen, der hele tiden er gået ind for det og bare har fået EU til at meddele os, at vi skal gøre det?
Jeppe Bruus (S), 2023-02-21:
Det er rigtigt forstået, at det ikke er almindelig kutyme, at man anviser eller disponerer finansiering i forbindelse med styresignaler, og det vil sige, at i det tilfælde, hvor man måtte ønske at kompensere nogle af dem, der bliver påvirket af styresignalet, vil man så skulle tilvejebringe finansieringen et andet sted fra.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-02-21:
Og det, jeg så reelt spørger om, er jo ikke nødvendigvis, om man tager en lovproces, men om man forhandler om det provenu, der ligger.
Man vurderer altså, at der er 140 mio. kr., som kommer ind i statskassen her, og det er jo klart, at hvis vi går ind og laver nogle kompenserende tiltag, kan vi gøre det med de penge.
Hvis man bare betragter det som et styresignal, har jeg forstået det sådan, at så er normal praksis, at så går pengene bare over i fælleskassen i Finansministeriet, men hvis vi reelt laver en forhandling eller et lovforslag, kunne vi forhandle om de penge.
Jeppe Bruus (S), 2023-02-21:
Styresignalet er jo noget, som i det her tilfælde Skattestyrelsen løbende laver for at ændre praksis, og når der ikke er behov for at lave lovgivning her, er det, fordi vurderingen er, at dansk lov ikke er i strid med EU-retten, men at det er praksis, der sådan set skal ændres.
Andre steder kan det godt være, at vurderingen er, at det er dansk lovgivning, der skal ændres, og så vil vi lave en egentlig lovproces.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-02-21:
Altså, det er, som om hr. Morten Messerschmidt slet ikke har forstået, hvad den her sag går ud på.
Den går ud på, at vi ikke må have 0 pct. moms, men vi må godt have 6 pct. moms.
Det er den lavest tilladte momssats på det her område, og det er korrekt, at der ikke er moms på aviser.
Men det er ikke korrekt, at der ikke er moms på bøger.
På bøger er der 25 pct. moms.
Så ordføreren står bare og slynger alt muligt ud, altså som trukket ned fra luften.
Og der skulle jeg til at bruge direkte tiltale, og det må jeg ikke, så vi stopper her.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-02-21:
Tak for det.
Ministeren giver både i talen og i svaret til hr. Morten Messerschmidt udtryk for, at det her ikke er med regeringens gode vilje, men fordi man skal efterleve en EU-dom.
Det har jeg fuld forståelse for, og sådan er det selvfølgelig også i den danske administration, altså at man skal efterleve domme, der kommer fra EU-Domstolen.
Ministeren siger jo også, at vi skal undersøge handlemulighederne, at vi ikke har behov for, at det går hurtigt, og at vi ikke har travlt.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om ikke man bør kigge på det her styresignal fra Skattestyrelsen og opløfte det til en lov, sådan at vi kan få en forhandling om det provenu, som der er der nu, ved at man pålægger moms på undervisning.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-02-21:
Tak, minister.
Det er jo en meget vidtgående ændring af praksis, og det har meget stor betydning for rigtig mange mennesker, om de skal betale moms eller ej.
Det er en meget, meget stor ekstraregning, som rigtig mange mennesker bliver pålagt nu her, og som vil have store konsekvenser.
Jeg vil gerne tilslutte mig den opfordring, der kom fra Socialistisk Folkeparti, om, at det bliver behandlet som et lovforslag.
Vi kan jo lovgive om ting her i Folketinget, hvis vi ønsker det, og det her virker til at være et emne, der er så stort og vigtigt, at det bør være noget, man beslutter i Folketinget.
Jeg siger ikke dermed, at vi bare kan se bort fra EU-retten, men jeg siger, at der jo et vist spillerum i den måde, det bliver implementeret på, den måde, man gør det på, og i forhold til hvor afgrænsningerne ligger, og det bør være Folketinget, der beslutter, hvordan reglerne er.
Så vil ministeren ikke bekræfte, at man godt kunne behandle det her som et lovforslag i stedet for bare at køre det administrativt uden om Folketinget?
Anders Kronborg (S), 2023-02-21:
Den vej, jeg forstår hr. Morten Messerschmidt går ned ad nu, er jo i virkeligheden diskussionen om differentieret moms.
Og i Danmark har vi jo ikke tradition for differentieret moms.
Der betaler vi enten de traditionelle 25 pct., eller vi betaler ingen moms.
Så hvis man skal betræde den vej, synes jeg i virkeligheden, at det er en bredere diskussion, vi sådan skal have.
Der er jeg sådan set åben for og villig til, at vi kan tage de drøftelser, men jeg synes omvendt, at vi også bare skal være opmærksomme på, at det ikke bare er et quickfix, man kan tage.
Og så er der jo helt tydeligt den anden mulighed, som der også har været nogle der ligesom har illustreret, for der kommer jo et provenu ind.
Om det lige nøjagtig, som jeg tror SF's ordfører sagde, er omkring de der 140 mio. kr. – jeg har set nogle tal, der er lidt højere –
ved jeg ikke, og om det kan bruges til at kompensere med, er i virkeligheden også en drøftelse, man kan tage her bredt i Folketinget.
Så der er nogle håndtag, man kan se på.
Havde hr. Morten Messerschmidt deltaget i behandlingen af borgerforslaget, ville han vide, at der faktisk var nogle spændende forslag fra initiativtagerne til borgerforslaget, og det er der jo også fra partierne, der deltog i Skatteudvalgsmødet under den forelæggelse.
Der blev faktisk rejst nogle konkrete spørgsmål, som man ser på.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-21:
Nu er det jo typisk sådan, at man som politiker er sat i verden for at løse problemer og ikke rende rundt som en reklamesøjle for det, der allerede fungerer.
Så det naturlige er vel at sætte fokus på det, der ikke fungerer – bare lige for at komme hr. Søren Søndergaard til forsvar her, hvor han ikke selv kunne svare.
Jeg kunne godt tænke mig at blive klogere på, hvad Socialdemokratiet tænker om det her overgreb fra EU's side.
Altså, én ting er, at man selvfølgelig som vanligt ikke har noget som helst mod og mandshjerte til at kæmpe imod EU-systemet, men bare siger javel.
Men hvad har man så tænkt sig i forhold til momssatsen?
Som jeg forstår det, er der jo andre lande, der har valgt at lægge det på en lavere momssats.
Jeg tror, det er 5 pct., der er det lavest tilladelige, og det vil jo for indkomstgrupper med mindre indtægter – førtidspensionister, invalidepensionister osv. – trods alt gøre skaden noget mindre.
Så kunne man forestille sig, at man så, hvis man ikke vil trodse EU, implementerer det på en måde, så skadevirkningen bliver mindre?
Anders Kronborg (S), 2023-02-21:
Jeg kan jo bekræfte hr. Søren Søndergaard i, at det nogle gange er rigtig fornuftigt lige at vende skråen, fordi man kan blive klogere.
Det kunne også være, at hr. Søren Søndergaard kunne blive så beriget, at hr. Søren Søndergaard også kunne finde nogle positive ting at sige om EU nu, hvor hr. Søren Søndergaard tilkendegiver, at der er meget dårligt at sige om EU.
Søren Søndergaard (EL), 2023-02-21:
Jeg deltager helt sikkert ikke i Skatteudvalgets arbejde, da jeg ikke er medlem af Skatteudvalget, men jeg deltager i Europaudvalgets arbejde.
Og jeg har fuld forståelse for, at hr. Anders Kronborg ikke på stående fod kan sige noget om historien.
Det håber jeg så kan ske i forbindelse med tredjebehandlingen, og så kan vi jo lige vende den der og få forklaringen på det.
For jeg synes, der er mange dårlige ting at sige om EU, men nogle gange synes jeg også, at regeringer bruger EU som en dørmåtte forstået på den måde, at de undlader at gøre deres arbejde der, hvor de skal gøre det, og bagefter kommer de så og siger: Uh, nu er vi nødt til at gøre det, for nu pålægger EU os det.
Nogle gange er det så endda ikke nødvendigt, at EU pålægger dem det, men altså andre gange kan det jo være sådan, at EU gør det.
Anders Kronborg (S), 2023-02-21:
For det første tror jeg, jeg vil sige, at jeg føler mig fuldstændig tryg ved den praksis, som ministeren også redegjorde for, nemlig dels at man har lavet en nabohøring af de andre lande, dels at man orienterer sig om, hvilken praksis der er i EU, også når der bliver afsagt generelle domme.
I forhold til historieskrivningen – hvad der er sagt hvornår præcis og hvordan i Europaudvalget – kan jeg ikke på stående fod redegøre for det.
Jeg vil gerne redegøre korrekt for det, hvis jeg skal, men det kan jeg ikke på nuværende tidspunkt.
Men jeg vil meget gerne undersøge det nærmere for hr. Søren Søndergaard, såfremt hr. Søren Søndergaard deltager i den videre behandling i Skatteudvalget.
Jeg kan fortælle hr. Søren Søndergaard, at vi i hvert fald var nogle, der havde svært ved at høre, hvad hinanden sagde i Skatteudvalget, da der var et foretræde for beslutningstagerne, fordi det simpelt hen gav ekko.
Det siger jo sig selv, at vi ikke var særlig mange.
Men jeg håber da også, at vi så kan få en god drøftelse i udvalget, og der har hr. Søren Søndergaard i hvert fald mit ord for, at jeg vil gå seriøst ind i det arbejde.
Søren Søndergaard (EL), 2023-02-21:
Nu siger hr. Anders Kronborg, at det her ikke er et forslag, der er groet i den socialdemokratiske have.
Men hvorfor tog Socialdemokratiet det ikke op, da vi for nogle få år siden behandlede et mandat til den daværende socialdemokratiske regering i Europaudvalget, hvor vi var nogle, der bad om, at vi skulle bede om nogle undtagelser fra fortolkningen af EU's skatteregler eller momsregler på det her område?
Hvorfor støttede Socialdemokratiet så ikke det?
Er det ikke bare et eksempel på fantastisk mangel på rettidig omhu?
Så vil jeg bare godt bede den socialdemokratiske ordfører om at bekræfte, at det er helt normalt – det er helt normalt – at hvis man mener, at et land ikke lever op til de regler, der gælder i EU, hvad man ikke altid kan afgøre på forhånd, så laver man en åbningsskrivelse.
Derfor har jeg bare også behov for, at den socialdemokratiske ordfører bekræfter, at Danmark ikke har modtaget nogen åbningsskrivelse.
Anders Kronborg (S), 2023-02-21:
Det, der er udfordringen med den del, som vi konkret behandler i Skatteudvalget, er jo, at vi forholder os til borgerforslaget her, og så vil det formentlig foregå i andre forhandlinger, hvis der skal laves en kompensation til nogle af dem, der bliver berørt af det her.
Men vi er meget, meget, om man så må sige, åbne for at kigge yderligere på det og grave et spadestik dybere i det her.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-02-21:
Tak for det.
Nu siger ordføreren jo meget rigtigt, at der har været en behandling i Skatteudvalget og også nogle interessante spørgsmål sendt over til Skatteministeriet om, hvordan man kunne lave mulige kompensationsordninger både for de borgere og også for de virksomheder, som her bliver ramt.
Anders Kronborg (S), 2023-02-21:
Tak for det.
Nu tror jeg, folk vil blive overraskede, hvis jeg mener det modsatte af ministeren, der lige har været på, i og med at jeg er repræsentant for Socialdemokratiet.
Men det forslag, som vi behandler i dag, er det forslag, der hedder B 10, et borgerforslag, og når man behandler et borgerforslag, synes jeg, man altid skal modtage det med respekt, for der ligger et stort engagement bag at samle de underskrifter ind til det her forslag.
Det handler om at fritage undervisning for moms, og med undervisning forstås eksempelvis træning, yoga, musik, håndarbejde m.m.
Jeg vil gerne slå fast, at det her forslag eller, om man så må sige, det dekret, der kommer fra EU, jo ikke er noget, der som sådan er groet i hverken den nuværende regerings eller i den tidligere regerings have.
Det er alene, fordi EU vurderer, at momsfritagelse er i strid med EU-retten på flere punkter.
De danske momsregler baserer sig jo på fælles EU-momsregler, og Danmark er forpligtet til at indrette sig efter EU-lovgivningen, herunder hvad EU-Domstolen fastlægger som praksis.
Skattestyrelsen har haft et udkast til tre såkaldte styringssignaler i høring, og som jeg forstår, er styringssignalerne ikke færdige for nuværende.
Men vi ser frem til at se dem og er enige i, at vi selvfølgelig skal følge den praksis, der er på området.
Selv om vi har stor sympati for forslaget, kan vi ikke støtte et forslag, som vil gøre, at Danmark handler i strid med EU, og på den baggrund kan vi ikke støtte forslaget.
Men det er klart, at forslaget jo nu skal behandles i Skatteudvalget, og vi har allerede i Skatteudvalget haft et, synes jeg, interessant og godt besøg af initiativtagerne bag det her beslutningsforslag, hvor vi også havde en god dialog med beslutningstagerne.
Det er klart, at i den videre proces har vi selvfølgelig mulighed for at grave et spadestik dybere i forbindelse med det her, og der synes jeg vi skal være nysgerrige på de ting, som der eventuelt yderligere vil fremkomme.
Men med de bemærkninger er jeg nødt til at meddele, at vi ikke kan støtte borgerforslaget.
Jeppe Bruus (S), 2023-02-21:
Jeg vil gerne vende tilbage til det, for jeg kan faktisk ikke på stående fod svare ordføreren direkte på, om man kunne lave det her som et lovforslag.
Det er klart, at jeg ikke kan lave et lovforslag – det er vi så også enige om, kan jeg høre – som er i modstrid med EU-retten.
Så det må jeg vende tilbage til.
Men jeg vil bare sige, at praksis jo er den, som jeg også redegjorde for i mit indlæg, at når der er tale om praksisændringer som her, ja, så er det i det her tilfælde Skatteforvaltningen, der udsteder styresignaler.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-02-21:
Det tror jeg så også er et spørgsmål om lovgivning i forhold til styresignaler, for det der gør formændene lidt forskelligt.
Men tak for, at jeg får ordet her igen.
Altså, det var jo ikke rigtig svar på mit spørgsmål, og måske er det, fordi ministeren lige skal have mulighed for at gå hjem og tænke over, hvad han skal svare.
For ministeren svarede noget, som jeg allerede i mit indledende spørgsmål havde taget højde for.
Jeg vidste, ministeren ville sige, at vi ikke kan lave en lovgivning, der er i modstrid med EU-retten, og jeg sagde explicit, at det ønsker vi heller ikke.
Men vi ønsker, at det er Folketinget, der skal beslutte, hvordan det her bliver implementeret, fordi det er så vidtgående og har så stor betydning, at det bør være Folketinget og ikke bare en administrativ beslutning.
Så vil ministeren ikke enten sige, om man kan lave det som et lovforslag, eller at han vil svare på det senere?
Jeppe Bruus (S), 2023-02-21:
Det, jeg nu også har sagt nogle gange og gerne vil gentage her, er: Kan vi i Folketinget vedtage en lov, der er i modstrid med EU-retten?
Det kan vi jo godt.
Vil vi så få et problem lidt længere nede ad banen i forhold til at skulle rette ind i dansk lovgivning?
Ja, det vil vi jo.
Og det ville i hvert fald være lidt bizart for mig som minister at skulle lægge op til og sige til Folketinget: Her laver vi en lov; jeg ved godt, den er i modstrid med den juridiske vurdering af, hvad EU-retten er, men jeg indstiller alligevel, at det er den her lovgivning, vi vedtager, fordi vi ikke ønsker at skulle rette ind i forhold til en praksis, der har været.
Kan vi så alligevel lave en lovændring her i stedet for at lave et styresignal?
Når man laver et styresignal her, er det jo – for at vende tilbage til det, jeg også sagde før til hr. Hans Kristian Skibby – fordi vurderingen er, at dansk lovgivning ikke er i modstrid med EU-retten, men at praksis er det.
Derfor er der jo ikke kutyme for, at vi ændrer lovgivningen, men at vi er nødt til at ændre praksis gennem styresignaler.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-21:
Ordføreren må jo finde ud af, hvor han står i den her sag.
Enten er man for, eller også er man imod.
Og hvis man skal kompensere noget, ville det nemmeste så ikke bare være at lade være og så i hvert fald sige, at så må vi jo lave det indgreb, som fordrer den mindst mulige kompensation?
Og det vil jo så være den laveste momssats.
Altså, jeg synes, det er, som om ordføreren her ikke bare forsøger at sidde på to stole, men på tre stole.
Kunne han ikke bare vælge én af dem?
Peter Kofod (DF), 2023-02-21:
Det er godt, at jeg kan hjælpe.
Det er statsministeren, der har udtalt det om beløbsordningen, da hun blev forelagt, om det var en mulighed at sætte den her grænse ned.
Jeg vil gerne vide, hvad i alverden der er sket med Socialdemokratiet siden.
Hvordan kan det være, at det her var fuldstændig no go for ganske kort tid siden, men nu skal det bare hamres igennem?
Hvad i alverden er der sket, og hvorfor står Socialdemokratiet ikke på mål for de løfter, man har givet om det her meget vigtige område?
Tak for det, og tak for talen.
Det er da langt bedre at satse på deres uddannelser og få løftet dem ind på arbejdsmarkedet, end det er at rekruttere folk fra f.eks. Asien.
Hvilken partiformand sagde for nylig det?
Kasper Sand Kjær (S), 2023-02-21:
Tak for ordet.
Lovforslaget her indeholder en række initiativer, som skal sikre, at vi kan få den nødvendige udenlandske arbejdskraft til Danmark, som vores arbejdsmarked og virksomheder efterspørger.
Ambitionerne om den styrkede internationale rekruttering, som også fremgår af regeringsgrundlaget, bunder også i en aftale, som blev indgået af et bredt flertal i Folketinget den 29. juni sidste år, men som jo på grund af efterårets folketingsvalg ikke blev omsat til lovgivning.
Lovforslaget her adskiller sig dog fra den aftale, der blev indgået i juni sidste år, ved at vi nu ønsker at gøre aftalen permanent og særlig at gøre den del om den supplerende beløbsordning permanent.
I Socialdemokratiet mener vi, at det er vigtigt, at vi sørger for, at danske virksomheder og vores arbejdsmarked i al almindelighed har adgang til den arbejdskraft, der er behov for, men det er samtidig også meget vigtigt at slå fast, at danske løn- og arbejdsvilkår skal overholdes, også når vi gør det muligt, at der i højere grad kan komme udenlandsk arbejdskraft hertil fra tredjelande.
Det er på den baggrund dog min klare overbevisning, at det her lovforslag både favner hensynet på den ene side til at afhjælpe udfordringerne med mangel på arbejdskraft i det danske samfund, samtidig med at det er balanceret og værner imod social dumping.
Med lovforslaget foreslås det bl.a. at indføre en ny supplerende beløbsordning med en indkomstgrænse på mindst 375.000 kr.
Der er også krav om sædvanlige løn- og ansættelsesvilkår, at ledigheden skal være under et vist niveau, samt at jobbet skal være slået op i både Danmark og Europa.
Og det skal alt sammen sikre, at udenlandske arbejdstagere kommer til Danmark på ordnede forhold uden at fortrænge danske arbejdstagere.
Det foreslås derudover at udvide fasttrackordningen, så kravet til antallet af fuldtidsansatte, som en virksomhed skal have ansat for at kunne blive certificeret til at benytte fasttrackordningen, nedsættes fra 20 fuldtidsansatte til mindst 10 fuldtidsansatte.
Alt i alt er der tale om et fornuftigt lovforslag, som skal styrke dansk erhvervslivs muligheder for at hente arbejdskraft til Danmark fra tredjelande uden at gå på kompromis med danske løn- og arbejdsvilkår.
Med de ord kan jeg meddele, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-21:
Tak til ordførerne.
De pålægger som noget nyt medlemsstater at indberette alle afgørelser om tilbageholdelse af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold til SIS.
Formålet er, at en medlemsstat kan kontrollere og overvåge, om forpligtigelsen til at vende tilbage er blevet overholdt af den pågældende, og forordningerne indeholder meget korte frister for, hvornår der skal ske en indberetning til SIS.
De meget korte frister, som er inden for 12 timer, nødvendiggør døgnbemanding hos den myndighed, der skal foretage indberetningerne.
Og i dag er det ikke alle udlændingemyndigheder, der er døgnbemandet.
Så for at løse opgaven med rettidige indberetninger mest hensigtsmæssigt, er det besluttet, at udlændingemyndighederne skal kunne bistå hinanden med indberetninger uden for almindelig kontortid.
Og dermed vil jeg sige tak for debatten her.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-21:
Tak for det.
Jo, men det er jo et ret ukompliceret forslag, hvor, ja, alle, tror jeg, siger ja, og det gør vi også i Dansk Folkeparti.
Jo mere vi kan få mere styr på udlændinge, der er her, jo mere kan Dansk Folkeparti selvfølgelig støtte sådan et forslag, og når det bliver nemmere at udsende udlændinge, der ikke skal være her, ligger det jo helt klart, at det her forslag er et skridt i den rigtige retning, og at vi støtter forslaget.
Christian Friis Bach (RV), 2023-02-21:
Tak for det.
Lovforslaget skal sikre informationsdeling og samarbejde om tilbagesendelse.
Det er et nødvendigt lovforslag, som vi støtter.
I Radikale Venstre mener vi, at Danmark skal gå helhjertet og fuldt ind i det fælleseuropæiske arbejde på asyl- og udlændingeområdet og dermed også i udmøntningen af SIS-tilbagesendelsesforordningen.
Vi håber, at regeringen med tilsvarende ildhu vil tilgå europæiske løsninger, når det gælder flygtninge, asyl, migration, udlændinge.
Et tættere europæisk samarbejde er her afgørende.
Vi anfører, at det er vigtigt at tage hensyn til bemærkningerne fra Flygtningenævnet og Datatilsynet, så der ikke gives utilsigtet adgang til interne dokumenter, og så medarbejderne i de pågældende udlændingemyndigheder ikke får flere oplysninger, end hvad der er nødvendigt af hensyn til varetagelsen af opgaven.
Men vi støtter lovforslaget.
Steffen Larsen (LA), 2023-02-21:
Det her lovforslag vil danne grundlag for, at udlændingemyndighederne kan anvende SIS-tilbagesendelsesforordningen, der som noget nyt pålægger medlemsstaterne at indberette alle tilbagesendelsesafgørelser.
Forslaget indfører derfor en ny bestemmelse i udlændingeloven, der pålægger udlændingemyndighederne at indberette en udlænding, der ikke er statsborger i et Schengenland eller et land, der er tilsluttet Den Europæiske Union, til Schengeninformationssystemet, SIS, hvis udlændingen er genstand for en afgørelse om tilbagesendelse.
Det støtter Liberal Alliance.
Det var det.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-02-21:
Tak for ordet.
Jeg skal lige starte med at sige, at jeg er her på vegne af Peter Skaarup, som er vores udlændingeordfører, men ikke havde mulighed for at være her.
Lovforslaget skal først og fremmest danne grundlag for udlændingemyndighedernes anvendelse af SIS-tilbagesendelsesforordningen, der som noget nyt pålægger medlemsstaterne at indberette alle tilbagesendelsesafgørelser i forhold til tredjelandsborgere.
Vi mener helt grundlæggende, det er positivt, at man indfører en ny bestemmelse i udlændingeloven, der sikrer, at udlændingemyndighederne fremover skal indberette en udlænding til Schengeninformationssystemet, hvis udlændingen er genstand for en afgørelse om tilbagesendelse.
Schengeninformationssystemet er et omfattende system til udveksling af oplysninger om sikkerhed og grænseforvaltning i Europa.
Det er enormt vigtigt, at vi har sådan et system blandt EU's medlemslande, hvor vi deler informationer med hinanden, så vi i fællesskab kan stå imod de udfordringer, vi har.
I Danmarksdemokraterne mener vi, det er vigtigt, at udlændinge bliver indberettet hurtigt til Schengeninformationssystemet, hvis den pågældende udlænding er genstand for en afgørelse om tilbagesendelse, eksempelvis en inddragelse af opholdstilladelse.
Det sikrer jo netop, at der fremover vil være bedre kontrol med, at tilbagesendelsesafgørelser bliver indberettet til SIS, hvilket fører til, at flere udlændinge bliver sendt tilbage til deres hjemland, hvis de ikke har en opholdstilladelse.
Det er positivt.
På den baggrund bakker Danmarksdemokraterne op om lovforslaget.