runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-08:
Vi synes, at det er helt naturligt, at når man tager et lån, skal man betale det tilbage, og så er der selvfølgelig en rente, der løber på.
Og lige så vel som man jo heller ikke kan kompensere studerende for alle mulige andre ting, som de måtte støde på igennem livet – om det så er inflation eller en hudafskrabning, eller hvad ved jeg – så er det nu engang sådan, at renten kan bevæge sig en smule.
Til gengæld kan det så være, at inflation og lønstigninger hjælper en, hvis man har et studiejob ved siden af.
Der er meget fordelagtige muligheder for su-lån i Danmark.
Man har god tid til at komme i gang med at finde et job og tilbagebetale efterfølgende, og derfor mener jeg, det er, som det skal være.
Sofie Lippert (SF), 2024-05-08:
Det tyske stipendie er vist sådan cirka halvdelen af det danske sådan plus/minus forældres indkomst, altså en faktor, der varierer med det.
Så det er ikke, fordi jeg har tænkt mig at påstå, at det her er direkte sammenligneligt, men det er jo heller ikke direkte sammenligneligt, når vi har den debat, vi havde tidligere i dag.
Jeg synes ikke, jeg fik svar på, om man i Socialdemokratiet mener, at det nuværende renteniveau er det rigtige renteniveau for studerende, der føler sig nødsaget til at tage et su-lån.
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-08:
Men det er jo pudsigt at begynde at drage sammenligninger til andre lande og så ikke nævne forskellen i størrelse på de stipendier, man udbetaler.
Altså, jeg er ikke bekendt med nogen lande, hvor man får så høj en su, som man får i Danmark.
Og hvis man så, ud over at man får su til eksempelvis 5 års universitetsuddannelse, har brug for endnu mere, og det kan der være gode grunde til at man har, så er der fine muligheder for at tage et su-lån, som man efterfølgende kan betale tilbage på nogle fine vilkår.
Sofie Lippert (SF), 2024-05-08:
Jeg tror ikke, at der er nogen, der har påstået, at de studerende ikke kender reglerne for su-lån.
Det er ikke det, der interesserer mig.
Spørgsmålet er, om det er nogle gode regler, og om det er godt, at vi i Danmark – modsat de lande, vi tit har lyst til at sammenligne os med – har valgt at have en relativt høj rente på vores su-lån, hvilket jo gør, at de her sammenligninger er ret svære at lave, fordi der er ret stor forskel på det rentefrie lån, man får i Tyskland, og de 4 pct., man betaler på et su-lån under et studie i Danmark.
Så mener Socialdemokratiet, at det er det rigtige niveau, renten ligger på, uagtet de studerende ved det eller ej?
Det mener jeg ikke er den vigtige diskussion lige nu.
Vi foreslår ikke en oplysningskampagne.
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-08:
SF foreslår, at der nedsættes en arbejdsgruppe til undersøgelse af renteniveau på su-lån og su-gæld.
Når man optager et su-lån, har det den naturlige konsekvens, at man siden skal tilbagebetale lånet.
Undervejs vil man i den forbindelse få en renteudgift.
Det følger af bestemmelsen om forrentning af su-lån i su-loven, og procenttillægget fastsættes årligt på finansloven, som vedtages i Folketinget.
Den bestemmelse har været gældende siden 1989 – tillægget til diskontoen har været 1 pct. siden 1997.
Jeg har tillid til, at studerende på landets videregående uddannelser sætter sig ind i reglerne for deres su-lån og derfor er bekendt med vilkårene.
På den baggrund kan jeg ikke se behovet for at nedsætte en arbejdsgruppe.
Socialdemokratiet støtter ikke beslutningsforslaget, og jeg skal hilse fra Dansk Folkeparti og sige, at de heller ikke støtter beslutningsforslaget.
Christina Egelund (M), 2024-05-08:
Når vi snakker om at nedsætte en arbejdsgruppe, synes jeg nogle gange, vi snakker lidt, som om det er noget, der bare er der, og som ikke koster noget.
Altså, hvis vi skal nedsætte en arbejdsgruppe om noget, skal det på en eller anden måde være, fordi der er en hensigt bag, som der også er et politisk flertal, som stiller sig bag.
Det er der ikke i det her tilfælde.
For når man nedsætter en arbejdsgruppe, er der også nogle mennesker, der skal sætte sig ned og lave et stykke arbejde, og det skal jo så være, fordi der på en eller anden måde vil være en realistisk politisk opfølgning på det her.
Ellers er det jo en spildt arbejdsindsats for de mennesker, man beder om at lave noget.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-08:
Ville det ikke være fair i det mindste at lade en arbejdsgruppe kigge på det her?
Ministeren nævner, at der er nogle udgifter forbundet med det.
Okay, hvis det er den indstilling, der er, at det ikke må være en udgift for staten, så kunne man jo kigge på, hvordan man får det til at gå i nul, uden at staten tjener for mange penge på, at de studerende bliver nødt til at låne.
Christina Egelund (M), 2024-05-08:
Nu ved jeg godt, at jeg før gjorde mig skyldig i at sammenblande statens finanser og regeringens finanser, og så god er verden desværre ikke.
Så det er jo ikke regeringens penge.
Det er jo sådan set derfor, det findes, og det er det, der må være omdrejningspunktet for diskussionen om su-lån.
Samlet set synes jeg, at balancen mellem, hvad der er i rent stipendium, og hvad der er af su-lånemuligheder, alt andet lige stiller danske studerende virkelig, virkelig godt sammenlignet med studerende i andre lande.
Sådan synes jeg også det skal være.
Det er kendetegnende for det danske su-system, at det er sådan, det er, og det danske su-lånesystem er også lukrativt for de studerende.
Så er det klart, at dem, der er långivere, også har nogle renteindtægter.
Sådan er det jo i alle lånesituationer, og det synes jeg også er rimeligt nok.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-08:
Undskyld, jeg skal nok bruge den rigtige mikrofon.
Tænker ministeren ikke, at det kunne tippe den balance, som ministeren nævner, at flere studerende nu vil være tvunget til at tage et slutlån – og måske er der også flere, der ville føle sig nødsaget til at tage et su-lån – i stedet for at arbejde helt så meget, så de ikke bliver forsinkede og nødt til at tage et su-lån, når nu regeringen skærer på su'en og fjerner det fleksible su-år?
Virker det ikke som en lige lovlig god forretning for regeringen, hvis de samtidig kommer til at tjene penge på det?
Jeg tænker, om ministeren ikke kunne se det, som om den her balance er tippet, når man nu tvinger flere studerende ud i at skulle tage slutlån og måske også flere studerende ud i at skulle tage su-lån i stedet for at arbejde for ikke at ende med at skulle tage et slutlån.
Virker det ikke som en lige lovlig god forretning for regeringen at skære på su'en, hvis man samtidig tjener penge på at låne de studerende penge?
Hvad med de studerende, der måske mister deres studiejob og er nødt til at tage et su-lån?
Det er jo ikke, fordi det er bedre at gå hen i banken eller at tage et kviklån.
Der er jo ikke så mange andre gode muligheder for at låne penge.
Så jeg tænker også om det her med, om man ved, hvilke betingelser der er, at der måske er nogle studerende, der ikke sætter sig ind i det, men det er måske heller ikke så vigtigt, hvis man ved, det var den bedste mulighed, der var, og der ikke var så meget andet at gøre, hvis ikke man ville droppe ud af sit studie.
Man har jo brug for at arbejde ved siden af, fordi su'en er blevet udhulet så meget.
I forhold til det der med, at man kan finde job bagefter, vil jeg sige, at det jo ikke er alle, der gør det.
Og hvis man så ikke kan betale af på sit su-lån og det ryger over til Gældsstyrelsen, kan der virkelig komme renters rente på.
Sofie Lippert (SF), 2024-05-08:
Så får jeg lyst til at spørge, hvorfor det så er relevant at tale om akademikerne, når det her forslag afvises.
Hvorfor er det rimeligt, at pædagogstuderende, lærerstuderende, sygeplejerskestuderende betaler den her høje rente?
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-08:
Jeg kan fuldstændig bekræfte, at det ikke kun handler om personer, der læser til et job i den akademiske verden, men også andre uddannelsessøgende og studier.
Sofie Lippert (SF), 2024-05-08:
Det er lidt et spørgsmål, jeg har stillet mange gange i dag.
For endnu en gang kommer det en lille smule til at lyde, som om studerende på videregående uddannelser alle sammen går på universitetet, og det gør de jo ikke.
Det ved ordføreren, og det ved jeg.
Men det er jo ret vigtigt i sådan en debat som den her, for når argumentationen bl.a. bygger på, at studerende vil opnå en høj løn bagefter, er det en argumentation, der kun handler om visse grupper af studerende.
For det er nok de færreste, der ligefrem vil påstå, at en pædagogs løn er høj, og det er også pædagoger, der tager studielån.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-08:
Det er det tredje su-forslag i rap – det skal ordføreren da slet ikke være ked af; det er da godt, at vi her i Folketingssalen i dag taler uddannelsespolitik, men også studerendes økonomiske vilkår, for det er selvfølgelig vigtigt at have et blik for deres vilkår.
Danmarksdemokraterne kan ikke støtte det, og det vil jeg gerne redegøre nærmere for om et øjeblik.
Først og fremmest vil jeg redegøre for noget af det, der står i beslutningsforslaget, altså at Folketinget skal pålægge regeringen inden udgangen af 2024 at nedsætte en arbejdsgruppe, som skal undersøge renteniveauet for su-lån og -gæld.
Formålet er så at afdække, om rentetillægget bør justeres, og om reglerne om renter på su-gæld er skruet hensigtsmæssigt sammen, med henblik på at sikre de studerendes og nyuddannedes økonomiske situation på en samfundsøkonomisk ansvarlig måde.
Forslaget er særlig foranlediget af su-reformen, der fjerner de studerendes sjette su-år og samtidig forbedrer mulighederne for lån på kandidatdelen af de videregående uddannelser.
Hvorfor stemmer vi så i Danmarksdemokraterne imod?
Det gør vi, fordi vi ikke mener, der er behov for at se på renteniveauet for su-lån og -gæld.
Samtidig er akademikerne klart den befolkningsgruppe, der tjener mest over et livsforløb, og en analyse fra Dansk Erhverv viser f.eks., at en omlægning af su på kandidatdelen til lån blot vil udgøre ca. 5 promille af en akademikers livsindkomst.
Danske studerende modtager årligt omkring 65.000 kr. efter skat i studiestøtte.
I sammenligning ligger studiestøtten i de nordiske nabolande i gennemsnit på 25.000 kr. efter skat.
Danske studerende modtager altså over to en halv gang mere i studiestøtte fra staten sammenlignet med andre studerende i Norden.
Danmarksdemokraterne stemmer imod beslutningsforslaget om en arbejdsgruppe, der skal se på rentesatserne for su-lån og -gæld, og det gør vi som sagt, fordi danske studerende på videregående uddannelser har nogle rigtig gode muligheder for at optage relativt billige su-lån, varetage et studiejob og i øvrigt nyde et godt grundniveau for økonomisk stabilitet på baggrund af en stor studiestøtte, mens de samtidig kan se frem til en relativt god jobsikkerhed og økonomisk stabilitet efter studierne.
Tak for ordet.
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Det, der lige blev sagt, var super, i forhold til at jeg kom tilbage på sporet.
Det, det også handler om, er jo: Hvad kan du få lånene for her i Danmark?
Altså, det er det, der er interessant i forhold til det.
Hvad kan du låne til i øvrigt, hvis du er studerende, hvis nu det ikke var et su-lån?
Nu havde vi en debat
tidligere i dag, hvor ordførerne gik ind og ligesom nævnte realkreditbelåning, hvilket jo ikke er den type lån, der er sammenlignelige her.
Her ville det være en form for forbrugslån, man skulle sammenligne med, og det er jo nogle helt andre høje renteniveauer.
Så på den måde synes jeg egentlig, at man godt kan se, at det måske ligger på et rimeligt og fornuftigt niveau.
Sofie Lippert (SF), 2024-05-08:
Jeg har bare lidt lyst til at fortsætte i den tråd.
For det er jo nogle ret høje renter, vi arbejder med, og nogle ret høje renter på et lån, som nogle studerende vil føle sig nødsaget til at tage, især studieskiftere efter den kommende ændring af su-loven.
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Nej, det synes jeg ikke, og jeg synes måske heller ikke, at man altid kan lave den sammenligning så direkte.
Grunden til, at jeg siger det, er, at det, jeg synes, man skal være optaget af, er ikke at gøre det så attraktivt at låne, at der er nogle, der måske bliver fristet til at låne mere, end de har brug for.
Det er den ene ting.
Og det tror jeg faktisk man skal være bevidst om, for det er i hvert fald også noget, jeg får historier om, hvor nogle måske bruger pengene til at investere, fordi de tænker, at så kan de gamble sig til endnu flere penge, og hvor de måske ikke reelt har behovet for det i forhold til leveomkostninger.
Så det er den ene ting.
Den anden ting, jeg synes, man skal være opmærksom på i forhold til det her, er jo, at ...
Jeg mistede faktisk fuldstændig tråden der.
Men jeg tror, jeg holder der.
Det kan være, det næste spørgsmål gør, at jeg bliver mindet om det.
Sofie Lippert (SF), 2024-05-08:
Jeg husker det, som om ordføreren tidligere i dag har sammenlignet det danske su-system med su-systemer i resten af verden og har været en af de mange, der bruger argumenter om, at fordi det er så godt i forhold til andre systemer, kan vi godt forringe det lidt.
Men er det ikke lidt selektivt, når man sammenligner vores stipendier med resten af verden hele tiden, men aldrig vil sammenligne vores lånevilkår med resten af verdens?
For når vi kigger på de lande, vi typisk sammenligner os med, og som også har forskellige typer studiestøtteordninger, så er det rigtigt, at vores stipendier er markant bedre end alle dem, vi sammenligner os med.
Men der er andre steder, hvor vi ikke er markant bedre, og det er f.eks. på su-lånenes vilkår.
Så mit spørgsmål er: Er ordføreren ikke lidt selektiv, i forhold til hvornår det er relevant, hvad andre gør, og hvornår vi bare skal nøjes med at kigge på det danske system?
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Tak for det.
Jeg vil også sige, at SF på ingen måde skal undskylde for, at vi har en ekstra su-debat her i Folketinget.
Det tager vi gerne.
Men lad mig starte med at slå fast, at vi i Venstre står fuldt og klart bag uddannelsesstøtten til studerende og med su-systemet også muligheden for at tage et su-lån, hvis der skulle være behov for det.
Vi mener i Venstre, at der er rimelige og gode lånebetingelser for su-lån og su-gæld.
Vi ser ikke et behov for at nedsætte en særskilt arbejdsgruppe.
Som studerende skal man først begynde tilbagebetalingen af su-lånet i januar et år efter udgangen af det år, man har afsluttet sin uddannelse.
Der er altså god mulighed for at få etableret sig på arbejdsmarkedet og få skabt et indkomstgrundlag, inden man skal begynde at tilbagebetale sit lån.
Man skal som studerende selvfølgelig være bevidst om, at der er konsekvenser ved at optage et lån, og at man stifter en gæld, som på sigt skal betales tilbage.
Derfor er det at optage et lån noget, man skal overveje grundigt om man har brug for.
Det tror jeg på at voksne mennesker, der læser en videregående uddannelse, er ansvarlige nok til at være bevidste om.
I Venstre kan vi derfor ikke bakke op om SF's beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-08:
Jeg ved næsten ikke, hvor jeg skal starte, og jeg har 28 sekunder.
Langt de fleste har det godt.
De mistrives ikke.
Så er der nogle , der ikke trives.
De skal have hjælp.
Det er der forskellige muligheder for.
Hvis man har brug for et hjælpemiddel, kan man benytte sig af SPS.
Der er studenterrådgivning.
Der er forskellige tilbud.
Men grundlæggende har studerende det godt og er privilegerede unge mennesker med en lys fremtid foran sig.
For mig at se er det lidt mærkeligt, at man sådan rimelig bredt i Folketinget er meget bekymrede for børns og unges mistrivsel, men så snart de her unge så er nogle studerende og det handler om su, så er man ikke så bekymrede over økonomiske bekymringer og pres med hensyn til både at finde et studiejob, få økonomien til at hænge sammen og hurtigt finde et job bagefter og den nye, lave dimittendsats på dagpengene.
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-08:
Der er altid i su-debatter med venstrefløjen sådan en undertone af, at det jo dybest set er lidt synd for de studerende, og at de har det utrolig hårdt.
Men virkeligheden er jo, at langt de fleste studerende heldigvis har det godt, og at de er ressourcestærke unge mennesker og nok skal klare sig.
Så kan der være nogle, der bliver ramt af livet på en uheldig måde, og dem skal vi gøre hvad vi kan for at gribe, men det har intet at gøre med, om man så nedsætter en arbejdsgruppe for at se på renteniveauet for su-lån.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2024-05-08:
Mine gode kolleger herinde har allerede redegjort for, hvad det her går ud på.
Det er et godt forslag og et nødvendigt forslag, for at inflationshjælpen faktisk kommer ud og kommer til at fungere efter den oprindelige hensigt, der i hvert fald ikke var noget i vejen med.
Det er som bekendt aldrig nok med gode intentioner.
Det afgørende er altid det faktiske udkomme, og jeg vil gerne sige til ordføreren fra LA, at jeg kender nogle af dem, der nu får gavn af det her, og når man kender dem, ved man, at det falder på et tørt sted.
Så Moderaterne støtter forslaget.
Per Larsen (KF), 2024-05-08:
Tak for det, formand.
Vi behandler L 174, forslag til lov om ændring af lov om almene boliger m.v. og lov om leje af almene boliger, om fritagelse for genansøgning om boligstøtte efter bortfald på grund af Landsbyggefondens tilskud til midlertidig huslejenedsættelse.
I Det Konservative Folkeparti er vi jo glade for at reducere i bureaukratiet, og derfor er vi også enige med ministeren i, at det ikke er hensigtsmæssigt, at beboere skal genansøge om boligstøtte grundet et tilskud til midlertidig huslejenedsættelse.
Det skyldes selvfølgelig, at der nok vil være en række, som ikke får søgt på ny, og det vil selvfølgelig gå voldsomt kraftigt ud over deres økonomi.
Vi støtter forslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-08:
Nu kører der jo ret mange busser i området, så det er ret oplagt at have asfalt, som de kan køre på.
I forbindelse med arbejdet her har jeg hørt, at det er blevet sagt i Folketingssalen.
Men vi lægger jo op til, at der skal være cykelstier.
Brønshøj er i øvrigt et af de områder i København, hvor man har flest biler pr. indbygger.
Bilerne er ovenikøbet blevet grønnere.
I et område, hvor mange mennesker stadig væk kører i bil – rigtig mange er i øvrigt skiftet over til elbil – og rigtig mange kører i bus, er det ret oplagt, at vi får en integration, som gælder alle beboerne og ikke kun dem, der kører på cykel.
Så idéen om at få cykelbro, gangbro og så i øvrigt, at vi kan køre over i både busser og biler, mener jeg er den rigtige måde at gøre det på.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi bygger byer for de mennesker, der bor der, og ikke for en eller anden idé om, hvordan det måske bliver en gang.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-08:
Tak til ministeren for talen.
Jeg skal nok lade være med at lave sjove parallelanalogier til Lynetteholmen i forhold til at være et isoleret byområde.
Den lader jeg bare ligge.
Men jeg vil gerne lige komme lidt ind på noget af det, som ministeren var inde på i forhold til Alternativet København.
Jeg kommer også til på vegne af Alternativet i Folketinget at arbejde for, at det bliver så skånsomt som muligt, og at vi får sikret, at vvm-undersøgelsen er så god som muligt.
Det, som jeg siger på vegne af Alternativet i Folketinget og egentlig også på vegne af dem, der sidder i Borgerrepræsentationen, er, hvorfor det er, det absolut skal være en vejbro.
Kunne man ikke have tænkt anderledes?
Hvorfor skal bilerne være i centrum som den eneste måde at forbinde bydele og mennesker på?
Hvorfor kunne vi ikke lige så godt have tænkt det i cykelstier eller f.eks. en letbaneforbindelse?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-08:
Det har jeg godt hørt.
Jeg har også læst nogle af de der høringssvar, som synes, at man skulle finde en anden trafikal løsning.
Så er man åbenbart i Københavns Kommune stødt ind i noget med, at man i et ministerium har syntes, at man skulle have den vej, som i den her anlægslovskitsering er meget nøje beskrevet.
Der er de her 360 m og dobbeltsporet asfaltvej med cykelstier på begge sider samt en trefaget bro på 36 m.
Det har åbenbart været sådan en proces med take it or leave it.
Jeg har ikke siddet på Københavns Rådhus og botaniseret i det her.
Altså, det er normalt ved de store vej- og broprojekter.
Men det gælder åbenbart også i København for en 36 m lang bro med 3 fag.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-08:
Tak til ordføreren for en fin tale.
Noget af det, som vi i Alternativet undrer os over ved det her lovforslag og også den aftale, der blev indgået mellem Københavns Kommune og den daværende regering, er, at det lige skal være en vejbro, der skal forbinde Tingbjerg til resten af København, her Bystævneparken.
Vi undrer os over, at man ikke tænker i cykelstier i højere grad eller tænker i det, som jeg kan forstå at Københavns Kommune selv godt gad have som forbindelse, nemlig en letbaneforbindelse, på længere sigt.
Er det også noget, som undrer Enhedslisten?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-08:
Jeg har mest eksempler fra Aarhus, hvor der har været nogle helt absurde tilfælde, hvor folk, der f.eks. har deltidsarbejde, har haft så lav en indtægt, at de ikke har kunnet flytte ind.
Det har f.eks. været par, som har været tæt på at være færdiguddannet, og som ikke har måttet flytte ind.
Thomas Monberg (S), 2024-05-08:
Tak for svaret.
Tidligere nævnte ordføreren – eller også var det en anden – noget om, at her var der heldigvis ikke væltet boliger eller andet, og så blev der også nævnt boligsociale indsatser.
Kan ordføreren ikke anerkende, at det her indflytningsforbud har været med til at skabe en beboersammensætning, som er mere blandet, bedre integrationsmæssigt og bedre socialt?
Har det ikke gavnet skolen, eller er der andre ting?
Er der nogle signaler, der gør, at ordføreren kan vise, at det her ikke har virket?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-08:
Der har jo været begrænsninger på, hvem der har måttet flytte ind i de her områder.
Derfor kan man med rette sige, at der er nogle mennesker, der har stået på venteliste til bestemte boligområder, og som ikke har kunnet flytte ind.
Det er mennesker, som har betalt kontingent i årevis til en bestemt boligforening, fordi de gerne vil bo i det område, og som så ikke kan flytte ind.
Det er jo sådan set en form for begrænsning af den rettighed, man har som skrevet op til en almen bolig.
Det er jo nogle gange sådan, at folk vælger at blive skrevet op til særlige boligområder, f.eks. fordi huslejen er lav, eller det kan være, de har familie i området.
Så jeg mener sådan set, der er nogle, der er blevet frataget en rettighed, i forbindelse med at man er gået ind i at lave de her afviklingsplaner af almene boliger.
Det mener jeg sådan set jeg har ret i.
Thomas Monberg (S), 2024-05-08:
Tak for ordet, og tak for talen.
Ordføreren kom vidt omkring, og det forvirrer mig en lille smule, for det virker lidt, som om der er meget malurt i bægeret, men alligevel vil man ikke stemme nej til det, fordi – ja, jeg ved faktisk ikke helt hvorfor.
Så mit spørgsmål går på, at ordføreren nævnte, at der var nogle, der blev straffet i det her område, eller at området blev straffet.
Det kunne jeg godt tænke mig at få uddybet.
Hvem mener ordføreren bliver straffet, og har man nogen statistik på det eller andet?
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-08:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi skal lave byudvikling for de mennesker, der bor der, og noget af det, som beboerne der siger og også lokaludvalget siger, er, at man er bekymret for de støjgener, der vil være ved den her vejbro, og man er heller ikke helt glad for, at der skal bruges 200 mio. kr. på en vejbro.
Der betaler kommunen jo selv.
Man så gerne, at de penge kunne bruges i Tingbjerg på andre måder.
Kunne ministeren forestille sig – nu spørger jeg bare helt nysgerrigt – at 200 mio. kr. kunne bruges på måder, der også forbedrede den sociale udvikling i Tingbjerg, som ikke var en vejbro?
Katrine Daugaard (LA), 2024-05-08:
Så må det næste spørgsmål helt naturligt være: Hvordan i alverden kan I tillade det med de stribevis af sager, vi har været vidne til, og som er blevet beskrevet i pressen, og hvor tilsynet jo også i forvejen har svigtet?
Nu er der intet tilsyn.
Hvordan i alverden kan Socialdemokratiet stå inde for, at man nu foretager adoptioner uden tilsyn?
Camilla Fabricius (S), 2024-05-08:
Jamen der er jo ikke på den måde noget tilsyn med Ankestyrelsen.