Søren Espersen (DF), 2020-06-11:
Mange tak, og tak for redegørelsen, som jeg har læst med stor interesse.
Jeg vil så lige slå ned på nogle enkelte ting, som jeg også gerne vil have svar på fra udenrigsministeren.
Jeg vil først lige nævne, at det ser ud til, at der i de forskellige fora, som Danmark er med i, kan spores, synes jeg, en vis normalisering i forhold til Rusland.
Det synes jeg er en positiv udvikling, og det bliver der også talt om f.eks. i Europarådet, hvor de nu deltager på helt normal vis i den parlamentariske forsamling, og hvor Ukraine så også efterfølgende er kommet med.
Det, at man taler med Rusland, det, at Rusland sådan er på vej til at blive et land, som man taler med, synes jeg er vigtigt.
Der står et eller andet sted i teksten, at regeringens ambition er at vende ryggen til krisen med Rusland.
Det synes jeg er et godt udspil, bestemt.
Som sagt kom de altså tilbage i juni 2019 efter 5 års fravær fra arbejdet i Den Parlamentariske Forsamling i Europarådet.
Så er der lidt om Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Det bliver i forbindelse med Menneskerettighedsdomstolen nævnt, at der har været en hel masse sager, og det vidste vi godt på forhånd.
Men så i år, i 2020, vil der komme to danske sager til behandling ved domstolens højeste instans, som hedder Storkammeret, der kun behandler de sådan allermest vigtige og principielle sager.
Der er jeg interesseret i at høre, hvad det er for nogle ting, de her to meget væsentlige sager drejer sig om.
Det bliver ikke nævnt i redegørelsen.
Der bliver også talt om de her monitoreringer, man har ved Menneskerettighedsdomstolen, hvor man holder øje med forskellige lande, og jeg vil høre, om sådan noget finder sted i forhold til Ukraine, som jo i høj grad har været anklaget eller beskyldt for f.eks. at tillade antisemitisme og også er blevet kritiseret vedrørende de homoseksuelle.
Jeg ved f.eks., at rigtig mangen jøder – måske hundredvis, måske tusindvis – faktisk har forladt Ukraine, efter den her regering kom til.
Jeg vil gerne høre, om man også på det felt holder lidt øje med, hvad der sker i Ukraine.
Man er på den måde i det land sådan egentlig, hvad skal vi sige, surfet forbi, fordi vores opmærksomhed har været på Rusland.
Og der har de i høj grad været med.
Det skal også nævnes, står der så, at forhandlingerne om EU's tiltræden til Den Europæiske Menneskerettighedskonvention efter flere års tilstand nu vil blive genstartet i løbet af de kommende måneder.
Hvad indebærer det, at EU tiltræder Menneskerettighedskonventionen?
Jeg troede, det var de enkelte lande, men det må udenrigsministeren måske lige klarlægge for mig.
Så er der Østersørådet, hvor jo også Rusland er med i stor stil, som de faktisk var før.
Der står her i redegørelsen: »Med udenrigsministermødet under det danske formandskab håber regeringen at kunne sætte præcedens for fremtidige udenrigsministermøder i Østersørådet og vise, at organisationen igen kan bruges til regional dialog med alle lande i regionen inkl. Rusland.«
Så er der afsnittet om forsvar og sikkerhed og det nordiske forsvars- og beredskabssamarbejde.
Det er jo noget, som vi i høj grad glæder os over i Dansk Folkeparti, altså at man nu på den måde er begyndt at se mere formelt på samarbejdet.
Der har altid været en vis grad af samarbejde landene imellem, men nu går man virkelig i gang, også, hvad skal vi sige, formelt.
Regeringen siger så, at man ikke har en vision om, at det nordiske forsvarssamarbejde skal være en militæralliance.
Det er jeg egentlig lidt ked af, for den vision har vores parti bestemt.
Så det vil jeg bede om bliver lavet om; til en egentlig beslutning.
Sluttelig – jeg har ikke ret meget tid tilbage, kan jeg se –
vil jeg sige, at det glæder mig, at Hjemmeværnet på den måde bliver fremhævet som en enhed, der i 50 år har deltaget netop i samarbejdet om udviklingen af hjemmeværnene i Norge, Sverige og Finland.
Det er virkelig enestående, at det på den måde er Hjemmeværnet, som fører an i den her diskussion og ligesom får de andre egentlige forsvarsinstitutioner med.