runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2020-11-18:
Som sagt mener jeg, det må være op til den amerikanske befolkning at vælge deres præsident og i øvrigt de amerikanske institutioner, inklusive valginstitutioner, at gøre deres arbejde færdigt i forbindelse med et præsidentvalg og et kongresvalg, som der har været i USA.
Det har vi fuld tillid til bliver gjort, og som nævnt har statsministeren og jeg været ude og lykønske den nye Bidenadministration.
Vi ønsker et godt samarbejde med den kommende administration.
Eva Flyvholm (EL), 2020-11-18:
Men få dage efter valget, da Trump netop gik ud og sagde, at nu skulle optællingen stoppe osv., var den tyske udenrigsminister, Heiko Maas, ude på Twitter – det er jo sådan, det kører nu, ikke? –
og sige: Det her er simpelt hen en uansvarlig opførsel.
Kunne en dansk udenrigsminister ikke også have gjort det, eller var det forkert af den tyske udenrigsminister, eller hvordan skal vi forstå det?
Jeppe Kofod (S), 2020-11-18:
Som dansk udenrigsminister vil jeg ikke stå her og vurdere, om en siddende præsidents opførsel i forbindelse med valget er acceptabel.
Det er jo op til det amerikanske folk i et demokrati.
For så vidt angår valgets legitimitet, vil jeg sige, som jeg har sagt før, at jeg har tillid til det amerikanske valgsystem.
Nu vil jeg lade de amerikanske valginstitutioner gøre deres arbejde færdigt.
Vi har fra statsministerens side og min egen side ønsket den nye Bidenadministration tillykke med valget.
Eva Flyvholm (EL), 2020-11-18:
Ja, jeg tror, vi er mange, der ser frem til et administrationsskifte, kan man sige, derovre.
Men det ændrer ikke på, at jeg synes, der er noget meget principielt i det her med, at man faktisk gerne må gå ud også som dansk udenrigsminister og sige til, når man oplever, at demokratiets spilleregler bliver overskredet i den grad, det er sket i USA.
Jeg synes, at det her med, at Trump siger, at optællingen af stemmer skal stoppe, er en meget alvorlig ting at gå ud at sige.
Det er en del af det.
Når man så sammenkæder det med, at vi faktisk tidligere har set, hvordan han simpelt hen aktivt har tiljublet nogle af de her voldelige angreb, der har været – altså f.eks. forsøget på at køre Bidens bus af vejen i Texas, hvor han så siger: Ja, alle tiders, I love Texas – og den utryghed og bekymring, mange amerikanere har, om, om det her overhovedet kommer til at forløbe fredeligt, altså folk har jo helt reelt set været bange for at stå i en situation, hvor der kommer kamp i gaderne, når magten skal overdrages, så tror jeg bare, det er så vigtigt, at vi også som internationalt samfund tør gå ind og sige, at det faktisk er en uacceptabel opførsel.
Det er ikke at blande sig i, hvem der skal vinde, men simpelt hen at sige, at der er nogle demokratiske spilleregler, der skal overholdes.
Det savner jeg faktisk, og det burde den danske udenrigsminister have gjort.
Jeppe Kofod (S), 2020-11-18:
Tak, og tak til fru Eva Flyvholm for spørgsmålet.
Man kan sige, at det lyser ud af spørgsmålet, at spørgeren kerer sig om folkestyret i USA.
Det gør jeg også, og det tror jeg vi er mange der gør.
Det forløb, vi har set i USA, har været usædvanligt.
Nu har folket talt, og jeg har ligesom statsministeren hurtigt ønsket Joe Biden tillykke med valget som ny amerikansk præsident.
Jeg synes, at vi i den nuværende situation må udvise tålmodighed, ligesom Bidenlejren i øvrigt gør det.
Vi skal give plads til, at den demokratiske proces kan gå sin gang, og at der f.eks. helt efter bogen kan blive genoptælling af stemmer der, hvor valgresultatet er tæt, inden for de regler, der gælder i de pågældende stater.
Det gør vi ikke ved at råbe op fra sidelinjen om en tæt allieret og et demokratisk lands indre anliggender, men ved at vise tillid til de institutioner, der håndterer valgets efterspil.
Det er klart, at jeg som udenrigsminister vægter mine ord og betoner de forhold, som vi fra dansk side har direkte lod i, nemlig i det fremtidige samarbejde med den kommende Bidenadministration.
Her håber jeg både for det amerikanske folk og resten af verden på en så hurtig formel afslutning af valgprocessen som overhovedet muligt.
Det vil skabe de bedste forudsætninger for en sund overgang til en ny administration.
Eva Flyvholm (EL), 2020-11-18:
Mange tak.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-18:
For at trække det lidt tilbage til danske forhold: Vores egen Naser Khader fra Konservative fik jo faktisk påkaldt en fatwa under Muhammedkrisen.
Jeg talte med Naser Khader om det her tidligere, og han har jo levet med politibeskyttelse i mange år.
Det viser jo, hvor alvorligt det her er.
Så forstår jeg ministeren korrekt: Selv om ordet drab eller tilskyndelse til drab ikke indgår i sætningen, altså bare det, at man påkalder en fatwa, er det sidestillet med at opfordre til drab?
Nick Hækkerup (S), 2020-11-18:
Jeg ved simpelt hen ikke, om en fatwa også kan omfatte andre ting, altså andre strafformer eller hævnformer, eller hvad man skal kalde det, end drab, men hvis det er en opfordring til drab – og præmisserne i øvrigt er opfyldt – er det strafbart, og så vil det blive straffet efter vores egen straffelov.
Det kan i øvrigt godt være, men det ved jeg ikke med sikkerhed, at man ville kunne sige, at hvis omstændighederne er sådan, som spørgeren siger, altså at det er en særlig effektiv eller konkret påkaldelse, eller hvad man skal sige, at det så i øvrigt ville kunne være noget af det, som betinger, at det her er en forbrydelse.
Men her er jeg lidt udenfor talepapiret, kan man roligt sige.
Per Larsen (KF), 2020-11-18:
Vi så jo, at minkavlerne i vidt omfang blev hængt ud på de sociale medier for, at de sandsynligvis skjulte, at de havde udenlandsk arbejdskraft og måske endda nogle, der ikke var registreret, og sådan noget.
Det var jo et voldsomt angreb på minkavlerne.
Hvad har ministeren foretaget sig, for at sådan en form for urigtige oplysninger ikke slipper ud igen?
Magnus Heunicke (S), 2020-11-18:
Tak for det spørgsmål.
Jeg forstår godt, at minkavlerne føler sig udstillet.
Jeg synes personligt, at det havde været godt at række ud til minkavlerne omkring det manglende svar, i stedet for at kritikken kom i dagspressen.
Myndighederne har ansvaret for et godt og respektfuldt samarbejde med omverdenen og dermed også med branchen, aktuelt om at håndtere smitten blandt mink.
Jeg tror ikke, at der efter mediedækningen er nogen, der er i tvivl om, at der er sket en fejl omkring de her breve, og at den fejl ligger hos Statens Serum Institut.
SSI har lagt sig fladt ned, de har beklaget.
Det centrale for mig er, at fejlen ifølge SSI ikke har haft betydning for epidemiens spredning og forløb på minkfarmene.
SSI har fortsat arbejdet med den epidemiologiske udredning og har baseret arbejdet på bl.a. informationer fra interview ud fra en liste over personer med tilknytning til minkproduktion i stedet for på vurderinger.
Ligeledes vil SSI få oplysninger om personer, der tester positive og har en relation til mink, via Styrelsen for Patientsikkerheds kontaktopsporing.
Så er det også sådan – og det tror jeg måske var det, spørgeren lige prøvede at antyde til at starte med – at situationen omkring mink jo har ændret sig, siden spørgsmålet her blev stillet.
Og jeg vil benytte lejligheden til at nævne, at regeringen er klar over, at beslutningen om at aflive minkene er et alvorligt indgreb for de mennesker, hvis virksomhed og livsværk det har påvirket.
Det vil jeg gerne udtrykke min dybeste medfølelse med.
Per Larsen (KF), 2020-11-18:
Godt, det gør jeg.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at minkavlere blev udskammet for ikke at svare på et spørgeskema fra Statens Serum Institut, som de aldrig har modtaget, og hvad vil ministeren gøre for at genoprette minkbranchens omdømme, som myndighederne nu har skadet?
Tak for det.
Spørgsmålet er jo stillet for et stykke tid siden, men ministeren var i isolation en overgang, og derfor blev det udskudt, så det er efterhånden en lidt gammel sag.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-18:
Nu er det jo ikke normalt mit anliggende at argumentere for et sammenfald mellem grundlovens fortolkning og praksisforståelse og så den internationale retsforståelse.
Jeg forsøger sådan set at komme ministeren lidt til undsætning her, for ministeren, endskønt han jo trods alt i modsætning til tidligere justitsministre har vist sig en lille smule selvstændig over for den internationale påtrængenhed og også har haft en kritisk tilgang til bl.a. EU-Domstolen, Menneskerettighedsdomstolen osv., er jo så alligevel, går jeg ud fra, underlagt den traditionelle opfattelse af, at menneskeretten og grundloven skal fortolkes sådan symbiotisk, og det er her, hvor jeg synes, at justitsministeren, måske når vi kommer til juletid, skal bruge lidt af fritiden på at fordybe sig i den nye praksis, der tilsyneladende er ved at udvikle sig.
Nick Hækkerup (S), 2020-11-18:
Jeg synes nu altså også, det er ganske interessant, hvad der er af muligheder med grundloven, ikke mindst fordi vi jo i øjeblikket har en sag, der kører, med at forbyde Loyal To Familia ved dom.
Det er lykkedes langt hen ad vejen, og nu må vi se, om den sag også skal i Højesteret.
Men lad os nu antage, at den kommer til at stå med det, der er præjudikatet nu, for så vil det jo være en anledning til at kigge rundt og se, om der på de præmisser så er andre foreninger, som vi mener vi skal forbyde.
Når jeg svarede med udgangspunkt i vores egen grundlov, så er det, fordi den skal vi jo, og det ved jeg spørgeren også anerkendte, også overholde, og hvis vi lægger de briller ned over det, vil det kræve en dom at opløse en forening, og så skal vi i øvrigt bevise, at den har et ulovligt øjemed, og at den virker ved eller søger at opnå sit mål ved vold eller anstiftelse til vold.
Noget af det andet, vi gør, er jo at bruge Politiets Efterretningstjeneste til ad andre veje at imødegå terrorisme.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-18:
Alt det andet kan vi nok tale om ved anden lejlighed.
Når jeg spørger til de radikale moskéer og muligheden for at lukke dem, er det jo, fordi det er en sag, vi før har drøftet her i Folketinget, og Dansk Folkeparti har tidligere stillet forslag bl.a. om at lukke den moské, hvor terroristen, der dræbte Finn Nørgaard og Dan Hussein, blevet radikaliseret.
Vi har jo oplevet, bl.a. især i Aarhus, hvordan visse moskéer er decideret arnested for udklækkelse af syrienskrigere, jihadister, der så er taget til Mellemøsten for at begå deres udåd der, og derfor er det jo relevant at se på, hvordan vi kan få lukket for de her rekrutteringsanstalter til terrorister og radikale muslimer.
En ting er selvfølgelig grundloven, men meget ofte, når vi har drøftet det her, så er det jo ikke grundloven og den praksis, der udgår derfra, som har været i fokus som det, der har forhindret lukninger, men derimod den europæiske praksis, menneskerettighedskonventionens praksis, og det er derfor, jeg især selvfølgelig er interesseret at høre, hvad ministerens vurdering af Østrig i den her sag er, idet Østrig og den østrigske regering jo er bundet af de samme konventioner, sådan som vi er i Danmark.
Sagt meget kort og firkantet: Jeg øjner muligheder, som vi ikke havde før, ved at skele til den praksis eller den fortolkning af menneskerettighedskonventionen, som altså hr. Sebastian Kurz' regering er kommet frem til, og det er det, jeg egentlig gerne vil have justitsministeren ind på.
Er der ikke mulighed for i de her moskéer, hvor der ægges til ikke bare had, men også krig, drab på især jøder, men sådan set også homoseksuelle og andre grupper, at vi med den samme vitalitet og modstandskraft, som den østrigske regering udviser, kunne lukke dem?
Nick Hækkerup (S), 2020-11-18:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig indledningsvis slå fast, at det er dybt forfærdeligt, hvad vi har set i Østrig og i Frankrig, og jeg kan sagtens forstå de østrigske myndigheders ønske om at tage alle nødvendige skridt for at opklare den alvorlige forbrydelse, som er overgået Østrig, og selvfølgelig et ønske om at dæmme op for de mørke kræfter, som jo tydeligvis også findes i Østrig.
Det skal vi tage alvorligt; det er der slet ingen tvivl om.
I forhold til radikalisering og ekstremisme er min og regeringens holdning klar: Det skal bekæmpes, og det skal bekæmpes hårdt.
Jeg tror ikke, at der findes snuptagsløsninger.
Noget af det handler om hårde straffe og konsekvens, f.eks. at holde løsladte terrordømte fra at søge kontakt med bestemte personer eller tage ophold på bestemte steder, og noget handler om exitindsatser og forebyggende arbejde.
Et terrorangreb kan finde sted uden forudgående efterretningsmæssige indikationer.
Det gælder både for folk, der vil begå terror, som ikke tidligere er kendt af PET, og for gerningsmænd, som er kendt af PET for f.eks. at nære sympati med militant islamisme.
Så vi kan ikke give nogen garantier, men PET har i lyset af de sidste begivenheder i Frankrig og Østrig samt i øvrigt den offentlige debat herhjemme oplyst, at udviklingen giver anledning til bekymring, og følger nøje udviklingen i trusselsbilledet i Danmark og udlandet og vurderer løbende, hvad udviklingen kan give anledning til.
Med hensyn til muligheden for at lukke moskéer, som jo i virkeligheden var spørgsmålet, så kan jeg sige, at det inden for grundlovens ramme kun er muligt at opløse en forening ved dom, hvis foreningen har et ulovligt øjemed, eller hvis foreningen virker ved eller søger at opnå sit mål med vold eller anstiftelse af vold.
Om en forening kan opløses ved dom, beror på en samlet og konkret vurdering om foreningens formål, virksomhed og midler.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-18:
Tak, formand.
Hr. minister
: Hvad er ministerens holdning til de østrigske myndigheders lukning af en moské for at være arnested for terrorisme efter angrebet i Wien, og øjner ministeren derved nye muligheder, som også vil kunne anvendes i Danmark?
Nick Hækkerup (S), 2020-11-18:
Det synes jeg er en helt relevant bemærkning.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-18:
Det er jo okkult.
Normalt ville jeg jo aldrig stå her i Folketingssalen og sige, at man på nogen måde skulle indarbejde nogen som helst form for muslimsk lov i dansk lov.
Det mener jeg sådan set heller ikke at man skal.
Men jeg håber, at man kan indarbejde en forståelse for, hvor alvorligt en fatwa er, for lige nu er det ikke mit indtryk, at bare det at påkalde en fatwa for en person er sidestillet med opfordring til drab, hvilket det jo så i den muslimske kultur er.
Så jeg håber, at ministeren vil tage det med tilbage til ministeriet og se på en opstramning, der netop vil kriminalisere det at påkalde en fatwa, som om det var en opfordring til drab.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-18:
Men det, jeg bare gerne vil have, er et tilsagn om, at regeringen i lyset af den praksis, som den østrigske regering har fået – Østrig, der altså er bundet af de samme internationale konventioner som Danmark – vil afsøge nyt terræn, nye muligheder.
Det er jo hævet over enhver tvivl, at der er moskéer i Danmark, hvor prædikanter ægger til had og til vold og til terrorisme.
Det går jeg ikke ud fra vi skal diskutere; det er et faktum.
Det, der er det interessante, er det nye felt, den østrigske praksis, hvor man altså lukker radikale moskéer i Østrig.
Hvad giver det felt af muligheder for os, justitsminister?
Magnus Heunicke (S), 2020-11-18:
Jo, jeg har kæmpe forståelse for både de ofre, som man jo gør hver dag i sin hverdag i Nordjylland under de her restriktioner, men også for, at man, som spørgeren siger, er lidt rundtosset, i forhold til hvad der så gælder nu, og hvad der gælder i morgen.
Og det, jeg bare kan sige til dem, er, at vi så hurtigt som overhovedet muligt selvfølgelig vil løfte de her restriktioner.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-11-18:
Som nordjyde tænker man: Det her er et af de steder i landet, hvor smitten er lavest, minken er væk og cluster-5 ikke er set i meget, meget lang tid, og nu er den kun fundet i to kommuner i Nordjylland, men man har valgt at lukke syv kommuner ned.
Kan ministeren forstå, at nordjyderne ikke helt har forståelse for det her?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-11-18:
Tak for det – og også tilgivelse herfra.
Det er rigtigt, at regeringen både er meget optaget af vores børn og er optaget af uddannelse.
Og vi har også et højt ambitionsniveau for læreruddannelsen.
Det er mit mål som minister, og det er regeringens mål, at uddannelsen skal tættere på praksis, sådan at de unge mennesker, vi uddanner, bliver bedre klædt på til det arbejde, de skal ud til i folkeskolen.
Samtidig står Danmark over for alvorlige udfordringer – det tror jeg vi alle sammen ved, med covid-19 – også på politisk hold, og dermed arbejdes der som bekendt i alle ministerier på højtryk for, at Danmark kan komme bedst muligt igennem coronakrisen.
Det indebærer i nogle tilfælde, at tiden går fra de planlagte projekter til at håndtere nationens situation, og dermed kan også tidsplaner blive rykket.
Det gælder desværre i den her sag – desværre, fordi det er et arbejde, jeg glæder mig rigtig meget til at tage hul på.
I lyset af den aktuelle situation er det min vurdering, at det, vi kan gøre her og nu, faktisk også er noget af det vigtigste, vi kan gøre, nemlig at sætte gang i det udviklingsarbejde, som sektoren selv skal være en drivende del af – og først derefter tage hul på de politiske drøftelser.
Det er derfor min plan at igangsætte et ambitiøst fagligt udviklingsarbejde, som skal opstille konkrete løsningsforslag i forhold til udfordringerne på læreruddannelsen.
Som spørgeren selv nævner, er forligskredsen indkaldt.
Det møde blev ikke opfundet til lejligheden, men det glæder mig, at vi har en delt interesse for feltet.
Det er i starten af næste uge.
Men jeg kan allerede nu oplyse, at jeg mener, at udviklingsarbejdet skal tage hul på alle læreruddannelsens udfordringer, herunder styrket praktik- og prasissamarbejde, øget studieintensitet, større faglig progression samt fastholdelse og rekruttering og så et stærkere vidensgrundlag for læreruddannelsen.
Det arbejde glæder jeg mig til.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-11-18:
Det var da dejligt.
Statsministeren vil jo rigtig gerne være børnenes statsminister, og regeringen ville gøre rigtig meget for uddannelse.
Desværre ser vi det jo ikke rigtig i praksis, selv om ministeren overtog en dugfrisk evaluering om kvalitet og relevans af læreruddannelsen, der var fra januar 2019, altså for snart 2 år siden.
Men desværre nedlagde regeringen jo den daværende VLAK-regerings kommission om fremtidens læreruddannelse, fordi man ville gøre noget andet.
Det har vi spurgt til nogle gange.
Derfor ville jeg komme her i dag og stille spørgsmålet om, hvad ministerens planer er for udviklingsarbejdet, så retningen kan blive sat.
Pudsigt nok, kl. 15.01 i dag, tikkede der en mail ind om, at der nu bliver et møde om læreruddannelsen.
Så jeg kan da kun sige, at det er dejligt, hvis den her anmodning om et spørgsmål har sat lidt pres på tempoet, for det er jo langt, langt over tidsgrænsen for, hvornår man skulle gøre noget ved læreruddannelsen.
Så nu vil jeg spørge ministeren, hvordan man forventer det her forløb skal køre, og hvornår skal det sluttes?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-11-18:
Jeg synes, at vi skal passe på med at foregribe situationen, for de har været privatfondet indtil da.
Men det kan da godt være, at vi står i en situation, hvor vi skal give penge, og der gælder jo det princip – det ved Dansk Folkeparti af alle godt – at man skal finde pengene et sted, hvis man skal kunne bruge dem.
Det må vi jo så kigge på i fællesskab, hvis vi ender der, hvor vi kan se, at der mangler en pose penge.
Det skal løses.
Det er efter min mening et af de vigtigste og bedste bud, som man leverer fra Glad Fondens side, i forhold til unge med handicap.
Så jeg giver altså et fuldt tilsagn om, at vi kigger på det, og det gør vi med henblik på faktisk at løse det, så man kan fortsætte de utrolig gode aktiviteter, der er.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-11-18:
Jeg er jo glad for, at jeg hører et klart tilsagn om at finde en løsning.
Det indebærer i mit hoved også et tilsagn om, at hvis den løsning er, at der skal findes nogle midler, så er ministeren også indstillet på at finde ud af, hvordan man finder de midler, så vi i fællesskab kan være sikre på, at Glad Fonden rent faktisk kan tage et ekstra optag ind fra sommeren 2021.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-11-18:
Det handler både om, at jeg har brug for at dykke ned i, hvad det er for nogle beløbsstørrelser, vi taler om – og det er jo fint, at der ligger nogle papirer, men det skal vi selvfølgelig have konsolideret som regering, før vi kan gå til det – og selvfølgelig også om at få en også mere klar afdækning af, at når man nu har været privatfondet tidligere, kunne der så findes andre finansieringskilder?
Så jeg giver et tilsagn om, at vi i starten af januar kigger på det i fællesskab.
Og intentionen er den samme.
Jeg har absolut ikke noget ønske om, at man ikke skal fortsætte med Glad Fondens aktiviteter, som jeg mener har været et af de bedste bud, jeg har set, på, hvordan man går til unge med handicap.
Så jeg giver et tilsagn om det i starten af januar, men det med midlerne må vi så drøfte i den forbindelse, når vi har fået mulighed for at kigge nærmere ind i papirerne.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-11-18:
Jamen det er jeg selvfølgelig glad for at høre.
Når ministeren spørger til, hvad det er, der er brug for, så er det altså afdækket.
Der er ikke fonde, der lige står klar til at give de der 6 mia. kr. – undskyld, 6 mio. kr. – som der er brug for.
6 mia. kr. ville være dejligt at have, men 6 mio. kr. over 3 år er dog til at overskue.
Jeg har opgørelsen her.
Den kan ministeren få, når vi er færdige med at diskutere det her, så vi ved, hvor meget det handler om.
Så jeg kunne selvfølgelig opfordre ministeren til at tage fat i sin kollega, socialministeren, og sige, at det her kan vi faktisk godt løse, hvis de lige kunne få det med i den aftalte derovre.
Men om pengene kommer fra det ene ministerium eller det andet ministerium, er jeg og Glad Fonden fuldstændig ligeglade med.
Så tilsagnet om, at vi finder midlerne, og at vi gør det i første halvdel af januar, glæder mig rigtig meget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-11-18:
Glad Fonden har jo været privatfinansieret indtil nu, og det vil sige, at det i første omgang er et spørgsmål om også at afdække, om der overhovedet er et behov for offentlig funding.
Det kan også være nogle andre ting, man har behov for.
Så jeg vil gerne forsøge at gøre det mere specifikt.
Der er utrolig mange ting, der er blevet skubbet i forbindelse med corona.
En af dem er, som ordføreren godt ved, stu og det at gå ind og lave en reform af stu.
Det er jeg selvfølgelig utrolig irriteret over, for jeg ville gerne have gennemført den reform nu.
Men det skal jo ikke have den konsekvens, at sådan noget som Glad Fonden, som vi alle sammen har været meget optaget af, så også får problemer.
Derfor vil jeg gøre det så konkret, at jeg vil sige, at senest i første halvdel af januar vil jeg invitere ordføreren over om det, og i øvrigt andre ordførere, så vi også kan kigge hinanden i øjnene og sige, at det er vi faktisk fælles om gerne at ville sørge for kan videreføres.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-11-18:
Det lyder jo sådan set meget godt, men hvornår er »i tide«?
Det er rigtigt, at det har været fondsfinansieret i de seneste år, og der har kørt et projekt fra 2018, men de kan ikke optage nye til sommer, hvis ikke de får flere midler.
Så »i tide« er sådan set lige om et øjeblik.
Det handler om rundt regnet 6 mio. kr. over 3 år, for at de kan køre det næste hold i gang.
Jeg hører også ministeren give tilsagn om, at noget af det, vi jo har fælles, faktisk er beretningen om stu'en, hvor en overbygning er en del af det.
Derfor synes jeg, det ville være rigtig, rigtig ærgerligt, hvis ikke vi sikrer, at Glad Fonden kan gå i gang med at planlægge at holde det her i drift, til vi finder ud af, at det er så god en idé, at vi ikke kan undvære det.
Hvornår har vi en løsning?
Hvornår kan Glad Fonden sige, at de ved, hvor de får de her penge fra, så de kan planlægge at køre videre med det her projekt?