Karen J. Klint (S), 2017-11-23:
Tak for det.
Formålet med lovforslaget er at skabe et retsgrundlag for en ordning, hvorefter borgere, der har valgret til Folketinget, kan indgive forslag med henblik på senere behandling som beslutningsforslag i Folketinget, hvorved andre personer, der opfylder den samme betingelse, kan tilkendegive deres støtte til sådanne forslag.
I lovforslaget bliver det betegnet »borgerforslag«.
Lovforslaget er en del af udmøntningen af folketingsbeslutning af 2. juni 2016 om muligheden for at få borgerdrevne beslutningsforslag behandlet i Folketinget.
Det havde dengang nummer B 169.
Socialdemokratiet var ikke en del af det flertal, der stemte for beslutningsforslaget i juni 2016.
Men vi respekterer naturligvis, at når der er et flertal for at fremsætte et lovforslag inden for grundlovens rammer, medvirker vi også til den del af proceduren i Præsidiet og her i salen.
Men det får os ikke til at ændre den opfattelse, at borgere, der ønsker en dialog med et eller flere folketingsmedlemmer om et emne eller en sag, der kan løses via lovgivning, allerede i dag har gode muligheder for en sådan dialog, også uden at samle 50.000 underskrifter.
Der findes faktisk eksempler på, at der er én borger, der gør opmærksom på noget, som kan føre til ændret lovgivning, og sådan skal det være.
Vi politikere skal være let tilgængelige for alle, også andre steder end på de sociale medier.
Socialdemokratiet går ind for det repræsentative demokrati og styrker gerne den demokratiske deltagelse i samfundet, herunder at mange engagerer sig i de politiske foreninger og andre repræsentative organer, der på så mange måder holder samfundets sammenhængskraft i live.
At vælgerne også bakker op om det repræsentative demokrati, så vi i tirsdags, hvor over 70 pct. med stemmeret til kommunalbestyrelser og regionsråd valfartede til valgstederne.
Mit parti føler et stort ansvar for hele samfundet og ikke kun for de borgere, der magter at rejse en sag og indsamle underskrifter.
Kontakten til os skal som sagt være let.
Som Venstres ordfører, hr. Søren Gade, sagde i 2016: »... der er en lettere måde at få et forslag i Folketingssalen på ... , og det er at ringe til en politiker«.
Det er vi enige i.
Vi er også enige med KL, der i deres høringssvar anfører, at det repræsentative demokrati fortsat skal være det bærende element i det danske samfund og ikke udhules af det direkte demokrati.
Når L 108-modellen med borgerforslag fra nytår skal afprøves, er det vigtigt, at der tages højde for de ønsker, Danske Handicaporganisationer og Ældre Sagen anfører på vegne af deres målgrupper, om tilgængelighed og alternative veje via den digitale løsning.
Sluttelig vil jeg gentage, at Socialdemokratiet selvfølgelig respekterer, at der er et flertal i Folketinget for at give mulighed for, at borgerdrevne beslutningsforslag bliver behandlet i Folketinget, og vi noterer os, at der er taget hånd om de elementer i beslutningsforslaget, som kunne være grundlovsstridige.
Så selv om vi principielt er imod forslaget, fordi vi mener, det er overflødigt i et stærkt repræsentativt demokrati som det danske, så støtter vi den praktiske udmøntning, der opstiller retningslinjer for folketingsbeslutning herom og for muligheden for at få borgerdrevne forslag behandlet i Folketinget.