runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2018-01-16:
Jeg bliver nu igen i tvivl om, hvad hr. Marcus Knuth egentlig mener med utryghedsskabende tiggeri.
Jeg kan konstatere, at de partier, som synes, at tiggerloven, skærpelsen af straffen for tiggeri, L 215, var en dårlig idé, repræsenterer nogle meget store partier i København, hvor hr. Marcus Knuths eget parti, Venstre, jo er et meget lille parti i København.
De vælgere, som hr. Marcus Knuth mener at skulle repræsentere i den her sag, er i hvert fald ikke så mange, når vi taler om København.
Jeg tror også, at den her debat har båret meget præg af, at man har ønsket at profilere sig på noget i populistisk øjemed, for man taler til nogle vælgere og nogle mennesker, som i virkeligheden slet ikke er dem, der bor i København.
Man taler til et bagland eller nogle vælgere, man ønsker at få til at stemme på Venstre, som ikke bor i København, og som ikke oplever de her problemer til hverdag.
For de her problemer eksisterer.
Spørgsmålet er, hvordan vi vælger at løse dem.
Og der synes vi i hvert fald – og vi har ca. 20 pct. af stemmerne i København – at det her ikke løses ved en yderligere kriminalisering, det løses ved at løse de sociale problemer, der ligger bagved.
Marcus Knuth (V), 2018-01-16:
Når politiet er gået ud og f.eks. har ryddet en såkaldt romalejr, eller hvis de er gået ud i områder, hvor der er organiseret eller utryghedsskabende tiggeri, så er det jo oftest på baggrund af henvendelser fra borgere.
Hvad vil ordføreren sige til de rigtig, rigtig mange københavnere, som har ringet til politiet og ringet til politiet, fordi de har oplevet utryghedsskabende tiggeri?
Hvad vil ordføreren sige til dem, siden ordføreren tydeligvis ikke har tænkt sig at gøre noget ved det her ved lov?
Marcus Knuth (V), 2018-01-16:
Som ordføreren for Socialdemokratiet meget tydeligt var inde på, har det jo altså været ulovligt i mange, mange år at tigge i Danmark.
Vi har ikke gjort det ulovligt at tigge i Danmark.
Vi har hævet strafferammen og ændret på nogle af rammerne, fordi vi jo så et problem.
Så kunne man sige: Jamen i visse områder var problemet ikke lige så omfattende, og derfor har loven defineret nogle rammer og nogle steder, hvor den gælder.
Rune Lund (EL), 2018-01-16:
Men vil ordføreren i det mindste ikke indrømme, at da ordføreren sagde, at det her handlede om en bestemt adfærd, når der foregik tiggeri, at det var det, det handlede om, så var det, det i virkeligheden handlede om, hvor tiggeriet foregår, f.eks. foran et supermarked eller i en gågade?
Marcus Knuth (V), 2018-01-16:
Først og fremmest mener jeg på ingen måde, at vi har et demokratisk problem.
Og i forhold til hvorvidt loven har været uhensigtsmæssig, hæfter jeg mig i hvert fald ved, at på den rute, som jeg går ad, når jeg er i København i ugens løb og går til og fra arbejde, ser jeg ikke længere det omfattende problem, som jeg så – også i andre dele af København – med de her såkaldte romalejre, hvor man bl.a. ernærede sig ved omfattende organiseret tiggeri.
Det ser jeg ikke i gaderne længere.
Det kan være, det er mig, der går de forkerte steder, men som jeg ser det, har den her lov bidraget til at løse et problem.
Loven, som giver politiet mulighed for at rydde de her lejre, har også bidraget markant.
Således kan jeg ikke se andet, end at den her lov har bidraget til at løse et problem, som rigtig, rigtig mange danskere følte sig utrygge ved.
Altså, spørg Københavns Politi
, hvor mange anmeldelser de har fået, både om de her såkaldte romalejre og om utryghedsskabende tiggeri.
Og som politiet, som jeg sagde i min tale her, jo siger, så reagerer de på anmeldelser.
De reagerer på henvendelser fra danskere eller andre i landet, som har henvendt sig til politiet, fordi de har set noget, som de ikke er glade for, og så reagerer politiet ud fra en lov, som vi har gennemført.
Rune Lund (EL), 2018-01-16:
Det her beslutningsforslag og L 215, som blev hastebehandlet inden sommerferien, handler jo ikke om lejre eller chikane eller trusler eller alt muligt andet.
Det handler om tiggeri, helt almindeligt tiggeri.
Og det var jo det, som vi var nogle der fremførte, både ved førstebehandlingen og ved andenbehandlingen, nemlig at det her handler om helt almindeligt tiggeri.
Og der må man bare konstatere, at hr. Marcus Knuth brugte nogle formuleringer om, at det her ikke handlede om, at man tiggede på et geografisk sted, men at det handlede om en bestemt adfærd.
Og der må hr. Marcus Knuth da indrømme her i dag, at det var forkert, og at man tog stilling til lovforslaget på et forkert grundlag.
Det synes jeg er principielt problematisk.
Hvad nu, hvis der ikke havde været en hastebehandling af det her lovforslag, men at der rent faktisk havde været de normale tidsfrister, hvor vi kunne have haft en grundig behandling, havde flertallet så ligget et andet sted?
Det er da et væsentligt spørgsmål.
I forlængelse af citaterne fra statsministerens tale i afslutningsdebatten om, at det ikke skulle handle om en hvilken som helst dansk hjemløs, der stikker hånden frem, vil jeg sige: Jo, det skulle det.
Og de formuleringer, som hr. Marcus Knuth og hr. Naser Khader brugte, ligger i lige forlængelse af de formuleringer, som statsministeren brugte ved afslutningsdebatten forud for sommerferien 2017.
Så er der ikke noget demokratisk problematisk i det her?
Marcus Knuth (V), 2018-01-16:
Jeg synes, vi har en fin forudsætning også for den her lov.
Altså, jeg kan godt stå og læse hele loven op.
Den beskriver præcis, hvad der er lovligt, og hvad der er ulovligt, og jeg glæder mig til at tage en dialog med ordføreren, når ordføreren kommer herop og taler.
Men vi havde jo et massivt problem.
Jeg kan forestille mig, at ordføreren selv har gået en tur op og ned ad Strøget, eller har oplevet at tage offentlige transportmidler og blive antastet – det har jeg i hvert fald oplevet – af personer, der kom hen og tiggede på en meget ubehagelig vis.
Og det gjaldt også, hvis man så grupper, der, som jeg beskrev her, havde slået sig ned i en af de her såkaldte romalejre, hvor det flød med skrald, og hvor der lå ekskrementer, og hvor en del af indtægten kom fra tiggeri.
Det er vi da nødt til at gøre noget ved.
Mange tak.
Jeg vil høre, om ordføreren selv har oplevet i de seneste par år eller her i sommer det, som jeg vil mene har været et voksende problem med udlændinge, der kommer til Danmark, slår sig ned i lejre, bruger vores kirkeområder som toilet, hvor det flyder med skrald, og ernærer sig bl.a. på Strøget med, hvad der tydeligvis er organiseret tiggeri.
Har ordføreren været bekendt med det her, har ordføreren set det?
Og i så fald, siden ordføreren ikke mener, at man skal kriminalisere tiggeri, så er det her jo ikke et problem, man bare kan løse med nogle udrejsecentre eller udrejselejre, som ordføreren kom ind på her.
Hvis ordføreren anerkender, at der er et reelt problem, hvad ville ordføreren så have gjort for at løse det her problem, hvis det ikke var gennem den her lov, såvel som loven om at politiet kan rydde de her utryghedsskabende lejre?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-01-16:
Mange tak for det, også tak til Dansk Folkeparti for at have fremsat det her beslutningsforslag.
Jeg synes om ikke andet, at det giver en god anledning til at diskutere nogle af de her i tiden meget svære spørgsmål, nemlig hvor grænserne for både vores ytringsfrihed og udgiveransvaret i forhold til de helt nye typer platforme går.
Jeg synes egentlig, at justitsministeren redegjorde meget fornemt for det, der også er vores position.
Vi kan ikke støtte Dansk Folkepartis beslutningsforslag, men jeg vil til gengæld starte med at medgive, at man intuitivt jo godt kan spørge, hvorfor i alverden EU skal blande sig i de her ting.
Hvorfor skal der overhovedet laves et kodeks?
Jeg tror egentlig, at vi rent intuitivt er enige med Dansk Folkeparti i, at man godt kan undre sig over det.
Omvendt må man også sige, at vi lever i en tid, hvor der er enormt meget rum for hadefulde ytringer, som sådan set også kan have enorme konsekvenser.
Vi ved, at der alene bare i danske grupper på Facebook er et enormt had mod både Israel og jøder, men sådan set også mod muslimer og andre grupperinger, som kan være med til at anspore nogle til at gribe til vold i hverdagen osv.
Derudover må vi også sige, at de her nye platforme har et efter min mening udpræget udgiveransvar.
Jeg mener ikke ligesom ordføreren, at det vil være på kanten af grundloven, hvis man så, at der i bestemte trykte medier blev ved med eksempelvis at være en konsekvent overrepræsentation af ytringer, som opfordrede til handlinger, som sådan set er strafbare, at man så gik til udgiveren, hvad enten det var Ekstra Bladet eller Politiken eller Jyllands-Posten eller en helt fjerde eller femte udgiver, og sagde: Kan vi ikke lave en frivillig aftale om, at vi prøver at være mere opmærksomme på de her ting?
Det er jo dybest set det, man har forsøgt at gøre med det her kodeks.
Hvorfor så lige EU?
Vi ved jo, at både Google og Facebook, og hvad de her store Californienbaserede internetplatforme og sociale medier ellers hedder, er så store mastodonter, at det rent faktisk også her giver god mening, at det er EU, der fører de drøftelser og forhandlinger.
Vi er fuldstændig enig med Dansk Folkeparti i, som der også bliver skrevet i beslutningsforslaget, at vores ytringsfrihed, som både er skrevet ned i den europæiske menneskerettighedskonvention og i grundloven, selvfølgelig står over alt andet.
Men vi mener samtidig, at man kan være bedre til at opfordre i særdeleshed Facebook, Twitter m.v. til at have en bedre form for – hvad skal man kalde det? – trafikregulering på de her nye medier af i forvejen strafbare ytringer.
Det er derfor, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Allersidst – og det må Justitsministeriet selvfølgelig kunne svare på – vil min bedste vurdering også være, at hvis det var sådan, at Kommissionen valgte at gøre det her retligt bindende, ville det være omfattet af vores retsforbehold.
Men alt i alt kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-01-16:
Ja, det gør man så ikke længere i Tyskland, hvor man jo har indført den her eksorbitant store bøde på 50 mio. euro, hvis man ikke får fjernet de her hadefulde ytringer inden for 24 timer.
Kunne hr. Jan E. Jørgensen forestille sig – sådan lidt i forlængelse af den debat, jeg havde med hr. Peter Hummelgaard Thomsen – at hr. Jan E. Jørgensens parti, Venstre, måske under ledelse af pressens minister, hr. Lars Løkke Rasmussen, statsministeren, lavede en aftale med Ekstra Bladet og Berlingske Tidende osv. ud fra samme regler som det her, altså om, at der var nogle ting, som man helst ikke ville have skulle trykkes i aviserne?
Var det noget, som hr. Jan E. Jørgensen synes var en god idé?
Jan E. Jørgensen (V), 2018-01-16:
Jamen jeg tror, at vi roder tingene lidt sammen.
I øvrigt synes jeg selvfølgelig også, at det skal være lovligt for fru Pia Kjærsgaard at kalde Helle Thorning-Schmidt dum og naiv og den anden vej rundt i øvrigt også, hvis man skulle have lyst til det.
Jeg ved ikke, om det gavner debatten, men det skal man selvfølgelig have lov til at skrive.
Men vi skal lige holde fast i, at Facebook dømmer jo altså ikke nogen.
Der er ikke nogen, der kommer i fængsel, der er ikke nogen, der skal betale en bøde.
Den værste straf, man kan komme ud for, er altså, at man bliver blokeret, eller at ens indlæg bliver slettet.
Det ved jeg godt nogen kan opleve som voldsomt, men det kan måske også være meget rart med 24 timers nedkølingspause for mange.
Det skal vi huske.
Der er altså ikke tale om nogen straf.
Og med hensyn til det der tilfælde, så er jeg helt enig, det forstår jeg ikke hvorfor Facebook fjernede.
Peter Ø. Knudsen fik eksempelvis censureret billeder fra sin bog om hippiebevægelsen, fordi man så nogle nøgne hippier på vej ud i vandet.
Det var på ingen måde pornografisk.
Men omvendt må vi jo også anerkende, at en privat virksomhed ligesom en avis jo selv bestemmer, hvad der må stå i avisen og jo godt kan sige nej til indlæg, selv om de er fuldt lovlige.
Josephine Fock (ALT), 2018-01-16:
Jeg synes da, det er rigtig meget af Folketingets tid værd, hvis vi har vedtaget en lov, som det efterfølgende viser sig egentlig ikke var det, som Folketingets flertal gik efter.
Det var i hvert fald ikke det, der blev debatteret.
Det, der blev debatteret på det pågældende tidspunkt, var, at man gik efter utryghedsskabende tiggeri.
Og jeg husker tydeligt ordføreren fra et samråd, hvor vi også havde den her diskussion om, hvad der så var utryghedsskabende.
Nu repræsenterer Venstres ordfører så også Det Konservative Folkeparti, og derfor tillader jeg mig at læse et citat op fra den konservative ordfører, selv om jeg er klar over, at det ikke er Venstres ordfører, men hr. Naser Khader.
Hr. Naser Khader sagde på det pågældende tidspunkt: »Det er kun, når man tigger på en måde, der er utryghedsskabende.
Det er ikke folk, der på en fredelig måde tigger om 5 kr.«
Det var og er jo stadig væk faktuelt forkert.
Ordføreren må da være enig i, at det er vigtigt, at vi har den rigtige forudsætning for de love, vi vedtager.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-01-16:
Jeg synes jo faktisk netop, at det eksempel, som hr. Jan E. Jørgensen kommer her med, viser, hvor arbitrært de her regler håndhæves af Facebook, for samtidig med det eksempel, som hr. Jan E. Jørgensen kom med, er fru Pia Kjærsgaard jo f.eks. blevet udelukket fra Facebook i 24 timer med henvisning til, at hun kaldte Helle Thorning-Schmidt for dum og naiv.
Der må man jo sige, at der ligesom er himmelvid forskel mellem de to ting, og det siger vel noget om, at en privat virksomhed måske netop ikke er den rigtige til at være ledvogter i forhold til, hvad der kan siges, og hvad der ikke kan siges.
For jeg er da enig med hr. Jan E. Jørgensen i, at det der er langt over grænsen for, hvad man burde kunne sige.
Jeg troede egentlig, at hr. Jan E. Jørgensen var liberal, men jeg synes faktisk, at det indlæg, vi hører fra hr. Jan E. Jørgensen i dag, er det mindst liberale, jeg har hørt indtil nu.
Det virker, som om hr. Jan E. Jørgensen egentlig er rimelig tryg ved at overlade det til Facebook og Twitter osv. at finde ud af, hvad der er strafbare og ikkestrafbare ytringer, og det undrer mig, for sidst jeg kiggede i Folketingets håndbog, var hr. Jan E. Jørgensen jurist.
Det troede jeg ellers var sådan nogen, der holdt på formerne.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-01-16:
Hr. Kenneth Kristensen Berth har fuldstændig ret i, at det er et kæmpe dilemma, hvordan man så i givet fald skal gøre det her i praksis.
Det ændrer ikke ved, at jeg synes, det er en god idé at have dialogen med både Facebook og Twitter og øvrige platforme om, hvordan man kan sikre en bedre måde ikke bare at være sammen på, men også at diskutere med hinanden på på de sociale medier; hvordan man kan forhindre, at de sociale medier bliver misbrugt – som vi jo har set eksempler på – af grupperinger eller enkeltpersoner, som også direkte ansporer til voldelig adfærd og måske i nogle tilfælde terror og alt muligt andet.
Det synes jeg bare er vigtigt at have en dialog om, og jeg er fuldstændig med på, at det er et kæmpe dilemma, at Google eller Facebook, eller hvem det måtte være, har deres store centre i Indien eller Marokko eller helt tredje lande, hvor de har nogle folk siddende, som ikke nødvendigvis er uddannet til det her.
Men den dialog synes jeg man må have, og EU, de store platformsudbydere og den danske regering bør aktivt blande sig i den.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-01-16:
Jo, men kan det virkelig passe, at ordføreren, hr. Peter Hummelgaard Thomsen, har det sådan, at ordføreren er parat til at udlicitere ytringsfriheden til ufaglært arbejdskraft i Indien?
Altså, det er jo i virkeligheden det, der er tale om, for hvem er det, der sidder og tager stilling til, om de her ting skal fjernes?
Det er ufaglærte arbejdere i Indien og Marokko, som Jesper Lund fra IT-Politisk Forening udtalte i Dagbladet Information.
Altså, kan det virkelig have sin rigtighed, at det er ufaglærte arbejdere i Indien og Marokko, der med hjælp fra Google Translate skal tage stilling til, om en ting, som folk har skrevet i Danmark, er strafbare eller ikke strafbare?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-01-16:
Altså, som sagt er min bedste vurdering – og den bygger på jurastudiet osv., som jo selvfølgelig ligger nogle år tilbage – at et forsøg fra Europa-Kommissionens side på at gøre det her retligt bindende ville være omfattet af vores retsforbehold.
Spørgsmålet er så: Skal Danmark så kopiere den tyske lovgivning?
Det eneste, jeg til gengæld kan sige, er bare: Jeg synes, det i hvert fald er åbenlyst, at der – i særdeleshed på Facebook, men også på andre af de her platforme – er et problem, både for så vidt angår hadefulde ytringer, som i forvejen er strafbare, og jo sådan set også en lang række andre ting.
Vi så jo i går, at politiet tog initiativ til at rejse sigtelser i forhold til nogle ting, der er blevet delt på sociale medier osv.
Lige nu er det, der foregår på Facebook, jo anarki, og jeg synes ikke, det gør noget, at man også har en dialog med den platform, sådan at man kan skabe lidt bedre regulering og en lidt bedre måde at være sammen på og diskutere på på de medier.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-01-16:
Det er sådan set sjældent, jeg savner Poul Madsen, men jeg kunne faktisk godt savne Poul Madsen lidt efter at have hørt hr. Peter Hummelgaard Thomsens indlæg.
Det kunne være interessant at vide, om Ekstra Bladet ville være villig til at indgå sådan en aftale, for det tror jeg nemlig ikke Ekstra Bladet ville.
Altså, jeg tror, at Ekstra Bladet ville opfatte det som utidig politisk indblanding i deres redaktionsfrihed, hvis man skulle lave sådan en aftale med politikere på Christiansborg.
Og jeg ville også være meget bekymret for det.
Det må jeg sige – det ville jeg i høj grad.
Hr. Peter Hummelgaard Thomsen var også inde på det der med i forvejen strafbare ytringer.
Altså, det gør jo igen, at man ikke længere er uskyldig, indtil andet er bevist.
Man får jo ikke gennemført en straffesag; man får bare fjernet sin ytringsret.
Men det, jeg egentlig godt ville høre hr. Peter Hummelgaard Thomsen om, var i forhold til hr. Peter Hummelgaard Thomsens kollega fru Trine Bramsen, der har udtalt sig om det her i Dagbladet Information.
Der siger fru Trine Bramsen om den tyske lovgivning, og jeg citerer: Vi er åbne over for at se på, om vi kan stramme lovgivningen i Danmark, men vi er nok nødt til at gøre det i samarbejde med EU-lovene, hvis vi skal presse de her aktører til at tage et ansvar.
Citat slut.
Betyder det, at Socialdemokratiet er for anden del af det her forslag, altså for, at vi skal indføre sådan en tysk regel om, at man får bøder på op til 50 mio. euro for ikke at fjerne det her efter 24 timer?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-16:
Men jeg tror, at det er vigtigt at holde fast i, at det her jo er et kodeks, som man ligesom har defineret, et adfærdskodeks, hvor man vel har en interesse i, at der også er grænser.
Når de her virksomheder siger, at de godt vil være med til at holde øje med, at det, der bliver sagt, det, der bliver gjort, ikke får frit spil, når det er ulovligt, så handler det ikke om meningscensur, det handler om det, der i forvejen er ulovligt.
Altså, det er jo et kodeks.
Jeg tror, jeg kan regne ud, at spørgeren tænker på, hvor det her kunne ende.
Er det sådan en glidebane, i forhold til hvad EU skal sidde og lave aftaler og lovgivning om?
Men der er jeg jo enig i, at det ikke er noget, man skal lave lovgivning om fra EU's side.
Det er sådan noget, altså hvad der skal være lov og ret, som vi skal tage en diskussion om i Danmark.
Og så håber jeg selvfølgelig, vi kan finde en løsning på det, når vi kommer så langt med Ytringsfrihedskommissionen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-01-16:
Der er jo tale om privatiseret censur her.
Det her er fuldstændig analogt med, hvis den danske regering havde henvendt sig til Politiken, Berlingske Tidende, andre aviser og meddelt de aviser: Nu skal I passe på med de her indlæg, og indlæg, der ikke er i overensstemmelse med det her, må I ikke optage.
Det er jo forbudt i forhold til den danske grundlov.
Og det her er altså efter min mening det samme.
Det er altså på kanten af grundloven, når man går ind og privatiserer censur ved at lave sådan nogle aftaler.
Det kan jeg ikke forstå justitsministeren ikke kan se.
For aviser er jo også private operatører, fuldstændig ligesom Facebook og andre sociale medier er det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-16:
Det er jo svært på få sekunder.
Altså, jeg mener jo faktisk, at det er væsentligt at få det her diskuteret i den Ytringsfrihedskommission, vi har nedsat.
Og jeg synes, det er vigtigt at sige, at det her forslag – den her frivillige aftale, der er lavet – jo er lavet, på baggrund af at f.eks. Facebook siger: Er der noget her, som er ulovligt, hadefulde ytringer, der er ulovligt?
Så bør vi screene det, så godt vi kan, i løbet af 24 timer og hurtigst muligt få det fjernet.
Det er jo også ulovligt i dag f.eks. at opfordre på de sociale medier til drab på jøder, og det håber jeg da vi er enige om fortsat skal være ulovligt.
Så jeg synes faktisk, at der, hvor hr. Kenneth Kristensen Berth tager det hen, slet ikke er det, vi diskuterer her. Jeg kan godt forstå, hvor tankesættet går hen, men det er også vigtigt for mig at sige, at vi sætter nogle klare rammer op for, hvornår noget er ulovligt, og hvornår det ikke er.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-01-16:
Tak for det.
Hvis nu man forestillede sig, at Europa-Kommissionen i stedet for at have lavet en aftale med en række sociale medier om, hvordan man skal fortolke ytringsfriheden, havde lavet en aftale med en lang række større dagblade om, hvordan man skulle fortolke ytringsfriheden, og om, hvilke læserindlæg der skulle optages i de pågældende aviser, ville justitsministeren så ikke have været oppe i det røde felt – for nu at referere til justitsministerens udmærkede slips?
Det tror jeg nemlig at justitsministeren ville være.
Og så gør justitsministeren jo opmærksom på, at det skal være strafbart.
Men hvem er det, der normalt vurderer, om noget er strafbart eller ej?
Det er jo ikke en avis, det er jo ikke Facebook, det er jo en domstol, der vurderer, om noget er strafbart eller ej.
Og mig bekendt er det sådan, at man er uskyldig, indtil andet er bevist.
Så der er en række problemer her, som jeg gerne vil bede justitsministeren om at forholde sig til.
Rune Lund (EL), 2018-01-16:
Hvis vi tager statsministerens citat om, at det er målrettet det, man kan kalde utryghedsskabende tiggeri, kan vi så ikke få bekræftet af justitsministeren her i dag, at der i lovgivningen ikke er noget, der hedder utryghedsskabende tiggeri – der er noget, der hedder tiggeri.
Det siger jo også sig selv, når man ser bemærkningerne til loven, at det handler om utryghedsskabende tiggeri, uanset om tiggeriet i det konkrete tilfælde har skabt utryghed.
Altså, det handler om utryghedsskabende tiggeri, også når det ikke er utryghedsskabende.
Det er jo titlen på lovforslaget, som statsministeren brugte til at pakke ind, at det ikke var en stramning af tiggeriloven, som skulle ramme alle tiggere, men kun nogle bestemte udenlandske tiggere, når de lavede såkaldt utryghedsskabende tiggeri.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-16:
Nej, for nu bliver jeg stillet et spørgsmål, hvor man tager en bestemt holdning for givet.
For det, statsministeren sagde, er jo fuldstændig rigtigt, altså hvor han siger, at det ikke er en hvilken som helst dansk hjemløs, der stikker hånden frem, som risikerer 14 dages fængsel.
Det er fuldstændig korrekt.
Men hvis den hjemløse gør det de fire steder, hvor vi har defineret det som utryghedsskabende, så risikerer han det.
Han sagde, at det ikke er en hvilken som helst, der stikker hånden frem, der risikerer det.
Det gør en hvilken som helst ikke, for det kommer an på, hvor man gør det.