runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lea Wermelin (S), 2023-02-07:
Tak for det.
Det her bygger jo sådan set bare videre på det, vi diskuterede lige før, nemlig hvordan vi kommer videre med vores ambitiøse klimapolitik.
Noget af det, som jeg tror mange er optaget af i den her tid, er jo, hvordan vi gør os hurtigt fri af den russiske gas, hvordan vi får sat tempo på den grønne omstilling med mere vedvarende energi, og derfor jo også, at vi, hvad det her lovforslag vil hjælpe os med, sørger for, at vi får en grøn varmekilde i det hele taget.
Det er jo så det, der ligger i den spændende nye mulighed med den geotermiske energi.
Jeg tror, at hvis man har fulgt det her område, vil man vide, at det har været svært sådan rigtig at få rullet i gang i Danmark, men nu er der nogle konkrete projekter, som der er stor interesse for at gennemføre.
Og med lige præcis det her lovforslag bliver det f.eks. lettere at erstatte naturgas med grønne alternativer i vores varmeforsyning på en måde, hvor vi samtidig sikrer, at vi passer godt på forbrugerne, sådan at de kan få grøn varme.
Til gengæld er det dem, der er ansvarlige for at lave geotermien, som tager risikoen, når der skal bores i undergrunden.
Så den geotermiske energi er jo ikke bare grøn, den sikrer også en stabil mængde af vedvarende energi, som hverken er afhængig af, om vinden blæser eller solen skinner.
Det er noget af det, vi har set frem til.
Jeg glæder mig også til at se de konkrete projekter, som nu for alvor kan blive rullet i gang.
For det andet indebærer det her lovforslag jo også, at vi sørger for, at vi på en klog måde kan komme videre med den fangst og lagring af CO 2 , som vi har talt rigtig meget om, hvor vi i hvert fald også sikrer, at når vi gør det og dermed også får nogle CO 2 -kvoter, bliver de også brugt til at finansiere lige præcis den øvelse, altså at vi kan fange noget mere af CO 2 'en.
Så det er alt i alt nogle virkelig gode ting, der ligger i det her forslag, og det bakker vi op om fra Socialdemokratiets side.
Lars Aagaard (M), 2023-02-07:
Jeg vil først og fremmest gerne takke ordførerne for konstruktive bemærkninger til lovforslaget, der endda rækker ud over forligskredsen.
Det er jo en dejlig varm følelse at stå med, så mange tak for det.
Med lovforslaget skaber vi endnu bedre forudsætninger for vedvarende energi i Danmark eller for udviklingen af morgendagens vedvarende energi.
Det er selvfølgelig helt afgørende for den grønne omstilling, at vi ser en teknologiudvikling.
Med lovforslaget følger vi bl.a. op på klimaaftalen om grøn strøm og varme fra sidste sommer, og vi etablerer de nødvendige hjemler til at omlægge støttemodellen for forsøgsmøller til investeringsstøtte.
Vi giver også bemyndigelse til at kunne yde investeringsstøtte til forsøgsmøller på både land og hav, og dermed sikrer vi et incitament til, som jeg også hørte efterspurgt, at vi fortsat kan have test og udvikling og demonstration af møller i vores land, hvilket selvfølgelig er en afgørende brik i at sørge for, at vi har en stærk industri knyttet op omkring vindmøller her.
Vi vedtog før jul et lovforslag, hvor brint blev tilføjet lov om gasforsyning.
Med det lovforslag, som Tinget skal behandle i dag, fortsætter vi med at skabe rammerne for udrulningen af power-to-x i Danmark.
Vi udvider den eksisterende lovhjemmel, som gør det muligt at afholde udbud af støtte til produktion af power-to-x.
Hjemmelen udvides, så vi også får mulighed for at afholde udbud af støtte til anvendelse af power-to-x.
Vi får dermed lovgrundlaget på plads til at kunne afholde de udbud, som vi skal have fastlagt, hvis der skulle opstå en politisk efterspørgsel herpå.
Endelig indeholder lovforslaget en række justeringer af regler og bestemmelser.
Det gælder en mindre ændring af VE-ordningerne til anvendelsesområdet, som det også er blevet bemærket vedrørende VE-anlæg i ødrift , en mindre præcisering af mulighederne for tilsyn med elproducerende anlæg på havet samt præcisering af Energistyrelsens adgang til at foretage modregning i pristillæg for visse typer strøm.
Med disse bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslaget.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-02-07:
I Alternativet er vi jo selvfølgelig meget optaget af at udrulle vedvarende energi hurtigst muligt, så selvfølgelig synes vi i udgangspunktet, det er godt med et lovforslag omkring fremme af vedvarende energi.
Men jeg synes også noget andet.
Nu står vi her over for en hel masse lovforslag omkring det her, vi skal behandle.
Det er selvfølgelig gamle aftaler, og som ny kan det være lidt svært at finde ud af, hvad ens rolle så er i det, for noget af det er jo noget, der er aftalt og bare skal implementeres.
Men jeg kunne godt tænke mig alligevel at komme med sådan lidt en metakommentar nu, når jeg har muligheden for det.
Så på en eller anden måde kunne jeg godt tænke mig at vi fik diskuteret mere, hvad de politiske linjer er i den klimapolitik, vi ønsker at føre, eller måske også kræver det af regeringen: Hvad er det for en klimapolitik, man ønsker at føre?
For det her er ikke bare én mulighed; det handler om, hvad det er for en tilgang, man ønsker: Er det en markedsbaseret tilgang, eller hvordan er det, vi ønsker at bruge staten?
Det er nogle af de her fundamentale politiske drøftelser, jeg synes vi burde have her i salen og i udvalgene, sådan at det ikke bare bliver til, at vi sidder her og – som en sagde – ekspederer lovforslag, som om vi er sådan en ceremoniel akt, i virkeligheden.
For jeg synes netop, at de her lovforslag på en eller anden måde både er meget tekniske, men jo også skjuler en hel masse meget, meget relevante politiske diskussioner, f.eks. omkring det her med: Hvor meget statsstøtte skal vi give til at udvikle vedvarende energi?
Er det virkelig den rigtige vej, at vi bliver ved med at give de her poser med penge?
Nu har vi lige haft den her åben dør-diskussion i dag, hvor der netop viser sig spørgsmålet om, om det overhovedet er lovligt at give statsstøtte.
Så det er noget med at have nogle mere sådan fundamentale diskussioner om, hvordan det er, vi ønsker at fremme den vedvarende energi, hvad vi jo så tilsyneladende alle sammen vil, men måske er vi alligevel ret uenige om i hvilket tempo.
En anden grundlæggende diskussion er også det her med: Skal vi basere vores klimapolitik på usikre og umodne teknologier, eller ønsker vi at bruge mere sikre og kendte teknologier?
Så den der model, som Lea Wermelin snakkede om, med, at vi skulle have én lov, burde vi jo have, for det burde være klimaloven.
Problemet er, at den ikke er en stærk nok ramme, fordi der er masser af smuthuller i den.
Så jeg kunne godt tænke mig, at det var der, vi havde den politiske snak, hvor man kan sige, at er det ikke et ønske også fra den nye regerings side at sige: Skal vi ikke opdatere klimaloven, så den faktisk er effektiv?
Vi skal netop have de her diskussioner om, hvordan det er, vi bruger staten, og hvordan vi ønsker at bruge markedet, for så er det, vi faktisk måske kan komme i mål.
Ellers er jeg sikker på, at vi står her i 4 år og snakker, og at alle er sikre på, at de har lavet masser af god klimapolitik, men resultatet er faktisk ikke det samme.
Peter Kofod (DF), 2023-02-07:
Tak for det.
Dansk Folkeparti kan støtte nærværende lovforslag.
Vi er en del af »Klimaaftale om grøn strøm og varme 2022«, som lovforslaget tjener at udmønte.
Vi er tilfredse med, at ordningen om investeringsstøtte også kommer til at omfatte forsøgsvindmøller på hav; det er et fremskridt, og vi har altid prioriteret, at udbygningen af vindenergi først og fremmest skal ske på hav og ikke på land.
Samira Nawa (RV), 2023-02-07:
I Radikale Venstre er vi utålmodige, når det drejer sig om udbygningen med grøn energi.
Jeg vil godt starte med at sige, at vi selvfølgelig støtter det her lovforslag.
Det gør vi jo også, fordi den grønne førertrøje, som vi har været vant til at iklæde os her i Danmark, altså er lidt under pres, også på trods af de mange gode aftaler, vi har lavet, og skåltalerne.
De sidste dages kedelige nyheder fra regeringen om åben dør-ansøgninger gør os i Radikale Venstre så meget desto mere utålmodige.
Derfor stemmer vi for al lovgivning, der kan sætte tempo på udrulning af grøn energi, herunder også, som det er nævnt fra flere andre ordførere, muligheden for at teste fremtidens møller i Danmark.
Så konklusionen er, at Radikale Venstre bakker op om det her lovforslag, der jo udmønter elementer fra forskellige aftaler.
Lars Aagaard (M), 2023-02-07:
Det er jo et politisk valg, om vi vil detailregulere varmesektoren fuldstændig fra Folketingets og regeringens side, eller vi vil skabe et rum for, at varmesektoren kan agere inden for nogle rammer.
Jeg er tilhænger af det sidste, fordi forholdene for varmesektoren vil være forskellige fra by til by.
Jeg er principielt også tilhænger af at have en situation omkring den danske varmeforsyning, hvor det ansvar for at beskytte forbrugerne også er noget, man er med til at løse lokalt, fordi det er lokalt, man ejer varmeforsyningen, og derfor synes jeg, de to ting skal følges ad.
Så jeg føler mig rimelig tryg ved, at den balance, som er fundet i lovforslaget, og som afspejler de drøftelser, der har været i forligskredsen, giver det rum for, at varmeselskaberne kan agere.
Men igen vil jeg sige, at hvis varmeselskaberne ikke føler, at der kan indgås en geotermiaftale, som kan sikre tilstrækkelig lave priser fremadrettet, så er der jo ikke nogen, der tvinger dem til at indgå den.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-02-07:
Jeg mener bare, at det jo er lidt utestet territorie, så hvad kan vi bygge den der tillid på?
Var det ikke nemmere, at vi ligesom førte det ind allerede nu og sagde, at vi netop begrænsede tidsperioden eller lavede et eller andet helt klart loft, så det ikke står vagt i teksten?
Lars Aagaard (M), 2023-02-07:
Hovedprincippet i Danmark er, at vi har kommunerne, der laver varmeplanlægningen, og så har vi nogle enten forbrugerejede eller kommunalt ejede varmeselskaber.
Jeg har tillid til, at de indgår aftaler, hvor de også har forbrugerbeskyttelsen med.
Det, vi gør i det her lovforslag, når vi taler om investorbeskyttelse, handler om, at der – som fru Signe Munk nævnte – er en så stor kapitalbinding up front, at det vil være vanskeligt at få nogen kommercielle operatører til at satse de penge, hvis det er sådan, at deres kontrakt kan blive underløbet senere hen.
Der er jo ikke nogen pligt, og der er ikke nogen tvang i forhold til at få varmeselskaberne til at indgå den kontrakt, og jeg har ikke nogen grund til at betvivle, at varmeselskaberne er kompetente til at indgå aftaler, der sikrer grøn, billig og stabil varme fremadrettet.
Det er det, lovforslaget lægger op til at sikre.
Så er det klart, at Forsyningstilsynet også er inde over, og det vil sige, at hvis det så viser sig, at der bliver indgået nogle aftaler, der giver en meget uheldig priseffekt for forbrugerne, så kan Forsyningstilsynet jo følge med i det.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-02-07:
Jeg vil bare lige spørge ministeren, om han deler min bekymring om det her med borgerbeskyttelsen.
Altså, du snakker om investorbeskyttelse, og så er spørgsmålet bare: Deler du den bekymring, og har du også lyst til at kigge på det i udvalgsarbejdet, så vi netop sikrer os, at der er en model, som vi alle sammen så at sige kan være trygge ved?
Samira Nawa (RV), 2023-02-07:
I Radikale Venstre ser vi to vigtige elementer i lovforslaget her: mere grøn fjernvarme og fangst af CO 2 .
Det skal også være bæredygtig varme, der er i røret, og geotermi har mulighed for at bidrage massivt til produktionen af fremtidens grønne fjernvarme, som kan varme parcelhuset op i stedet for importeret biomasse, naturgas eller affald, som vi i fremtiden forhåbentlig får mindre af.
Så er der den del omkring ccs.
I sidste uge var jeg ude at besøge Kredsløb i Østjylland, som gør sig store grønne tanker om bl.a. ccs.
Det er milliardstore investeringer, som de står over for, og som selvfølgelig også skal kunne betale sig.
På den måde er der ikke så stor forskel på den virkelighed, der er ude hos dem, og den, vi plejer at have herinde bag Christiansborgs mure.
For bruger vi penge, skal vi også sikre, at de på en eller anden måde kan komme hjem igen, og derfor bør rammerne sikre, at de selskaber, som foretager investeringerne i anlæggene til fangst af CO 2 , også får mulighed for at dække omkostningerne.
Med de ord bakker Radikale Venstre op om lovforslaget.
Lars Aagaard (M), 2023-02-07:
De ord, som er sagt i mit tidligere virke, er ord, der tilhører den organisation, hvis vegne jeg talte på.
Jeg er helt sikker på, at ordene på det tidspunkt, de blev sagt, både var tæt på geniale og korrekte, men jeg er også glad for, at verden udvikler sig.
Og jeg håber bestemt, at vi vil se en fremtid, hvor det vil være muligt at udnytte den geotermiske varme til et prisniveau, som ikke stikker af for varmekunderne.
Det er jo ikke noget formål, at noget skal have tilskud – det er sådan set supergodt, hvis det ikke skal.
Så jeg glæder mig over, at potentialerne er blevet udfoldet, at teknologien har bevæget sig fremad; og hvad der var sandt for 2 år siden, er ikke nødvendigvis sandt i dag.
Det kan også være, at der er noget, vi ved om 2 år, der gør, at vi alle sammen skal være villige til at se anderledes på verden.
Men jeg er helt sikker på, at den daværende direktør for Dansk Energi, som jeg sætter meget højt, har sagt noget, der sandsynligvis på det tidspunkt både var klogt og var sandt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-02-07:
Det lyder godt, det ser jeg frem til.
Nu er der nogle gange noget energipolitik, der udvikler sig hurtigt, og jeg synes, det var lidt skægt at finde en artikel, der er 2½ år gammel, hvor ministeren i sit tidligere liv som direktør havde været ude og agitere hårdt for, at geotermien skulle have støtte, og at et produktionstilskud er nødvendigt.
Så står vi så her 2½ år efter og vedtager lovgivning, hvor der sådan set ikke er produktionsstøtte, og hvor vi over tid har brugt ret små midler på at støtte geotermien – det har måske været 80 mio. plus 50 mio. kr.
Så jeg vil godt høre, om ministeren har en refleksion over det, og om han kan huske artiklen.
Lars Aagaard (M), 2023-02-07:
Jeg vil bistå med at få udfoldet det rum i udvalgsbehandlingen, sådan at det vil være tydeligt, selvfølgelig, for Tinget, hvad det så er for et rum for ageren, vi giver til varmeselskaberne.
For det er varmeselskaberne, der er ansvarlige for varmeleverancen; det er varmeselskaberne, der er ansvarlige over for kunderne og for de aftaler, de indgår.
Dermed er det jo først og fremmest deres mulighed for at indgå aftaler, vi skal have reguleret, men også vist, hvordan de kan bevæge sig.
Så jeg tænker, at vi vil gøre os umage for at hjælpe i udvalgsbehandlingen med at få blotlagt, hvad det er for et rum, som det her lovforslag skaber for, at varmeselskaberne kan agere?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-02-07:
Jeg synes egentlig, at det er en rigtig god dag, ved det at vi får vedtaget det her lovforslag ret snart.
Men jeg synes, det er vigtigt, at vi får sikret, at der er flere geotermioperatører, som kan agere i Danmark, og derfor er jeg nysgerrig på, om den her model, der nu bliver udmøntet fra den aftale, vi lavede, sikrer, at man også kan lave andre typer aftaler.
Der var f.eks. et tilfælde i Aalborg, hvor de var i proces med at lave et andet setup, og hvor det lokale fjernvarmeselskab vel tog en større del af risikoen og en større del af gevinsten, hvis det endte der.
Kan ministeren bekræfte, at der kan laves flere forskellige typer geotermiaftaler i fremtiden – eller er det her ligesom læsten?
For i vores aftale fra 2021 står der, at der skal laves en model, men der står ikke, at der skal laves én model.
Peter Kofod (DF), 2023-02-07:
Dansk Folkeparti har i mange år plæderet for, at carbon capture and storage, altså indfangelsen af kuldioxid for efterfølgende at placere den i undergrunden eller anvende den i produktion, skal være et væsentligt og afgørende element i forsøget på at opnå den CO 2 -reduktion, som Danmark er forpligtet til internationalt.
Derfor er Dansk Folkeparti også glade for, at vi med »Klimaaftale for energi og industri mv. 2020« besluttede at investere massivt i at indfange CO 2 .
Et andet element, som vi er glade for i Dansk Folkeparti, er udnyttelsen af jordvarme, som også er vigtig i aftalen.
Nærværende forslag implementerer den opfølgende aftale om prisregulering af geotermisk varme, altså netop det.
En vedtagelse af forslaget medfører, at statsstøttereglerne bliver opretholdt, ligesom Forsyningstilsynet får mulighed for under visse omstændigheder at undtage levering af fjernvarme fra et geotermisk anlæg fra prisreguleringen i varmeforsyningsloven.
Begge forhold kan vi støtte i Dansk Folkeparti.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-07:
Jeg vil sige det på den måde, at der jo ikke er nogen, der skal gå fra hus og hjem på baggrund af sådan en tandlægebehandling her.
Der er nogle ordninger, hvor man kan få hjælp, hvis man er så økonomisk udsat, at man ikke har midlerne til at betale for sin tandbehandling, og der vil jeg meget gerne gå i dialog med spørgeren om, om der er et hul her, som vi skal have kigget på, eller noget, vi kan gøre bedre.
Men jeg tror, det er så langt, som jeg kan komme.
Jeg vil meget gerne tage en dialog med spørgen efter behandlingen af det her forslag.
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Se, nu kommer vi ind til noget, der er rigtig interessant.
Så det er jeg meget, meget enig i.
Selve idéen om, at man skal kunne se sig selv i et arbejdsliv, også ind i seniortilværelsen eller sågar i pensionstilværelsen, hvis det kan lade sig gøre, vil jeg meget, meget gerne være med til at diskutere.
Jeg tror bare ikke, vi kommer udenom, også sådan folkekulturelt, at forholde os til vores tid og i hvert fald have en ærlig snak om, at hvis det bider sig fast, hvad jeg kan fornemme er en del af den offentlige diskussion nu, nemlig at alt handler om, at vi skal arbejde mindre, så kommer det med en pris.
Og så må folk jo også ædrueligt være med i en diskussion om – det gælder også her i salen – hvad det så er, vi ikke skal bruge penge på i det her samfund.
For hvis vi fortsætter med, at vi vil bruge flere og flere penge på f.eks. psykiatri, men at alle gerne vil arbejde mindre, så kommer det regnestykke i hvert fald ikke til at hænge sammen.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-07:
Jeg går ikke ud fra, at statsministeren vil ekspropriere folks pensionsopsparinger og sige, at de ikke må udbetales før tid – det ville være et ret radikalt synspunkt, og det mente jeg ikke positivt.
Altså, det her handler om at lave et arbejdsmarked, som folk kan se sig selv i, og hvor de ikke føler trang til inden pensionsalderen at begynde at hæve deres pension, men hvor man rent faktisk kan se, at der er den skånsomhed og fleksibilitet, og at der er mulighed for at lade det gå hånd i hånd med et familieliv, sådan at folk bliver der og finansierer kræftbehandling, skoler, tilbagetrækningsordninger for de nedslidte osv.
Det, jeg er bekymret for, er, at statsministeren er så optaget af kun at sørge for, at folk arbejder mere og mere – helligdage væk osv. – med effektiviteten i højsædet.
Dem, der så har råd til igennem et langt arbejdsliv at lægge penge til side, gør det så bare.
De selvpensionerer sig fuldstændig, uagtet hvad statsministeren måtte sige til dem.
Men hvad så med dem, der ikke tjener nok?
De kan så være en del af det hamsterhjul, som statsministeren mener skal finansiere det hele.
Og der synes jeg og mit parti, at vi skal tale om, hvordan vi indretter et arbejdsmarked, så folk ikke føler sig presset så hårdt, at de trækker sig ud af arbejdsmarkedet, inden de egentlig burde gøre det, men at fleksibiliteten i forhold til familieliv, tilrettelæggelse af arbejdstid osv. er der, og at man derfor har lyst til at blive længere.
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Altså, for mig er det jo ikke en straf at gå på arbejde, ikke engang når jeg skal i Folketingssalen.
Jeg ved jo, at spørgeren har rødder i den kristne tro, og det er jo en af de stærkeste protestantiske værdier, at man yder noget for det samfund, man er en del af.
Det er i øvrigt også en meget, meget central dansk værdi, at man gør sig umage.
Det er jo hele fundamentet, hvorpå vores samfund står, at vi går på arbejde og i øvrigt sætter en ære i at gøre det.
Det er ikke noget, vi er pisket til.
Vi vil gerne gå på arbejde, og vi vil gerne forsørge os selv.
Hvis vi begynder at fravige den måde at betragte os selv på som individer i et fællesskab, krakelerer fællesskabet.
For vi kan jo godt få det til at lyde som noget sådan lidt abstrakt, at det handler om noget finansiering af et velfærdssamfund, men det er jo f.eks. kræftbehandling, vi taler om.
Hvis ikke vi går på arbejde og betaler skat, er der ikke nogen ordentlig kræftbehandling, og det ønsker vi jo.
Jeg tror simpelt hen, at vi bliver nødt til at forholde os til det her værdimæssigt, altså sætte en ære i at gå på arbejde, og så skabe rum for, at når livet af den ene eller den anden årsag tilsiger, at man ikke kan arbejde så meget, som man har kunnet på andre tidspunkter – sygdom, alder – så skal det være så fleksibelt som overhovedet muligt.
Men jeg tror virkelig, vi skal holde fast i at sætte en ære i at gå på arbejde.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-07:
Men, altså
For 10 år siden var det 21.000.
Så danskerne ønsker mere fritid og mere fokus på familien.
Derfor er vi jo nødt til at gøre det modsatte af det, statsministeren lægger op til.
Vi er nødt til at starte med at sige: Hvordan gør vi, så folk, også når de er i 50'erne, 60'erne og 70'erne, synes, at de kan få det til at passe sammen med at være på arbejdsmarkedet.
Nu forstår jeg, at man her i Københavns Kommune er gået over til at lave en 4-dages arbejdsuge.
Kunne det f.eks. være en vej at gå?
Kunne man sige, at man i 5 år op til folkepensionsalderen får et retskrav på over for sin arbejdsgiver at kunne få en 3-dages arbejdsuge eller en 2-dages arbejdsuge for at gøre det mindre hårdt, men også for at gøre det mere attraktivt at være i arbejde?
Altså, kan vi gøre nogle ting, så vi ikke pisker og straffer folk til at skulle finansiere hamsterhjulet, velfærdsstaten osv., som selvfølgelig er vigtigt, men så vi faktisk gør det attraktivt og rummeligt, så man kan have både et arbejdsliv og et familieliv til at gå hånd i hånd?