runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Bressendorff (S), 2022-04-21:
Lige præcis den mulighed ligger der sådan set allerede lidt af i lovgivningen i dag.
Det her er jo en generel forkøbsret, som netop vil fjerne noget af det marked, der vil være for de her ejendomme og de her jorde.
Så jeg synes egentlig, det er ret anderledes end det, ordføreren nævner her.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-21:
Er ordføreren enig med mig i, at jordpriserne er eskaleret helt vildt, og at det er en af grundene til, at det faktisk er rigtig svært for landmændene at lave overskud på deres bedrifter nu?
Brian Bressendorff (S), 2022-04-21:
Ja, jeg er enig i, at jordpriserne er steget kraftigt.
Erling Bonnesen (V), 2022-04-21:
Tak for det.
I Venstre går vi ikke ind for, at staten skal opkøbe jord for mange, mange milliarder kroner, som vi i øvrigt kan læse os til i forslaget er helt ufinansieret.
Forslaget er et frontalt angreb på erhvervet og også et angreb på det nuværende udviklingsarbejde i hele landbrugs- og fødevaresektoren.
Det synes vi er skidt.
Det vil så også have meget store konsekvenser for landdistrikterne og vores samfundsøkonomi.
Jeg kan også høre i den debat, der har været indtil nu, at det måske ovenikøbet kan være på kant med de regler, vi har for den private ejendomsret osv.
Det skal jeg ikke gå længere ind i nu, men det er i hvert fald en bekymring, som jeg kan høre er der.
Det vil også have store konsekvenser for landdistriktssamfundene.
Det kan vi simpelt hen ikke have.
I Venstre går vi ind for det frie marked og mener ikke, at nogen her på Christiansborg skal begynde at bilde sig selv ind og gøre sig forestillinger om, at de kan drive landbruget og jorden bedre end dem, der i forvejen ejer og driver jorden, og som lægger en stor indsats i det.
At have et så stort ønske om kontrol, som vi ser i forslaget her, er faktisk næsten direkte skræmmende for sådan en liberal Venstremand som mig.
På den baggrund stemmer vi i Venstre imod forslaget.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-21:
Tak for ordførertalen.
Ordføreren siger, at det kan give problemer i landdistrikterne, men der ligger jo netop heri, at vi skal have mindre gårde og flere mennesker på landet.
Erling Bonnesen (V), 2022-04-21:
Jamen som liberal Venstremand har jeg da en klar holdning om, at der skal være plads til både de store og de små bedrifter, for det gør jo, at man kan realisere den der store varierede landbrugs- og fødevareproduktion, som vi i øvrigt også er meget stolte af i Danmark.
Så det, der også vil styrke landdistrikter i Danmark, er friheden til at sammensætte sine egne bedrifter, både store og små.
Og vi kan da se rundtomkring, at der også er mange nicheproduktioner, gårdbutikker, egnsspecialiteter og forskellige størrelser bedrifter, så der skal bestemt være plads til både store og små.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-21:
Det er jo rigtigt, at der er mange små gårdsalg, og tit kan det kun give indtjening til den ene, der bor på gården.
Men det, at jordpriserne er steget så meget, gør jo, at det er meget svært at være landmand nu, og den frihed, man egentlig skulle have, er der jo rigtig mange der ikke har.
Friheden sidder egentlig i kreditforeningen.
Altså, kan ordføreren ikke se, at der kunne være en fordel i at få det her købt op og så få priserne sænket, så vi finder et rigtigt sted for jordpriserne?
Erling Bonnesen (V), 2022-04-21:
Som jeg allerede har markeret i min ordførertale, er vi fuldstændig imod den tilgang til det, som man lægger i forslaget her.
Der synes vi, at vi skal gå helt andre veje for at sikre bedre udviklingsmuligheder for landbrugs- og fødevaresektoren.
Man kan jo kigge på de generelle rammevilkår ved anden lejlighed.
Men forslaget her vil sådan set rive tæppet væk under erhvervet i stedet for.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-04-21:
Tak for ordet.
Vi behandler her en sag, som jo på mange måder egentlig peger på en masse rigtige problematikker: Hvordan gør vi noget i forhold til den store opgave, der er med generationsskifte i dansk landbrug, hvordan gør vi noget i forhold til at udtage lavbundsjorder, hvordan sikrer vi rent drikkevand, altså vores grundvand, og hvordan understøtter man mange flere og nye ejerskabs former ?
Vi kan ikke støtte det her forslag, for vi synes ikke, det er det rigtige svar på de udfordringer at lave én stor, central fond, der så skal opkøbe al jord og begynde at være forpagter.
Vi er sådan set glade for mange af de tiltag, vi har taget.
I forhold til udtag af lavbundsjord, hvor det før er gået meget langsomt, har man sat nye ting i gang nu, som faktisk viser, at det er begyndt at gå hurtigere.
Vi besluttede jo netop at nedsætte den her gruppe, der undersøger, hvordan vi kan få sat endnu mere turbo på de gode resultater, der senest er kommet, og vi har netop med finansloven for 2022 vedtaget en ret markant drikkevandsfond, som skal sikre vores drikkevand osv.
Så jeg synes, vi gør mange af de her ting.
Den udfordring, som jeg så synes det egentlig ville være interessant at diskutere, er det her med nye ejerskabsformer, og hvordan vi understøtter det.
I forslaget er der peget på andelsgårde osv., og det var ministeren også inde på.
Der er noget dér, som jeg egentlig synes kunne være interessant – hvis vi i udvalget kunne begynde at undersøge, hvordan vi kan understøtte nye ejerskabsformer i landbruget i stedet for at tro, at det skal være en statslig fond, der så skal begynde at eje jorden.
Så vi afviser det her forslag, men håber egentlig, at det kan give anledning til en udvalgsdrøftelse af ejerskabsformer, så vi kan finde ud af, hvordan vi kan understøtte det skifte i landbruget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-04-21:
Det undrer mig, at SF afviser det her beslutningsforslag, for hvis man ser på, hvad SF gennem tiden har ment, kan man se, at SF sådan set stod fadder til en stor rapport tilbage i 2001, hvor det foreslogedes, at der skulle laves et forarbejde til at lave en statslig jordbrugsfond, og når man i det dokument kigger på, hvad det så bygger på, vil man se, at det refererer tilbage til forslag fra SF fra 1980, 1983, 1988 og 1993, og så har man så det forslag, som medførte, at der blev lavet et forarbejde.
Så skete der desværre det, at Anders Fogh Rasmussen blev statsminister, og så fik man ikke udnyttet det, og så står vi så her i dag og diskuterer en statslig jordbrugsfond.
Så jeg kan ikke rigtig helt forstå, hvorfor SF nu er imod det.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-04-21:
Heldigvis har tingene udviklet sig siden 1980, 1983 og 1988.
Vi er sådan set kommet videre, og jeg synes faktisk, at det arbejde, vi har lavet sammen med Enhedslisten, om en drikkevandsfond, er værd at være både stolte af og glade over, altså at vi har fået sat penge af til, at man sådan set kan gå ind at understøtte kommuner og vandværker i, hvordan de får taget jord ud eller får lavet skovrejsning osv. i de her områder.
At begynde at ville sætte 90 mia. kr. af frem mod 2030 til at lave en central statslig fond, der skal eje den her jord, synes jeg ikke er svaret.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-21:
Tak til ordføreren for talen.
Mener ordføreren ikke, at det er et problem med de stigende jordpriser?
Og det næste er, at jeg synes, jeg ser mange steder, at der er en stor gård, der opkøber jorden fra de mindre gårde, så vi har en masse små spøgelsesgårde, der står tomme rundtomkring.
Per Larsen (KF), 2022-04-21:
Jeg ser ikke noget problem i, at jordpriserne stiger.
Annette Lind (S), 2022-04-21:
Jeg har enormt stor tillid til, at vores efterretningstjeneste ved, hvad den gør.
Det her er jo ikke en politisk beslutning alene.
Jeg mener, at det er rigtigt, hvad man gør.
Ambassadøren er her stadig væk, og vi har stadig væk en ambassade i Moskva, hvor vi kan arbejde fra.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-21:
Tak til ordføreren for de meget interessante perspektiver, men jeg kan ikke lade være med at bide mærke i, at ordføreren kaldte de danske militære operationer i Afghanistan, Irak, Syrien osv. for eventyr, som ikke rigtig var i Danmarks interesser.
Jeg minder om, at der altså har været en lang række terrorangreb her i Europa med direkte forbindelse til Islamisk Stat og også inspireret af Islamisk Stat.
Vi har også haft terrorangreb her i Danmark.
Karsten Hønge (SF), 2022-04-21:
Jeg har al mulig empati for de familier, der har mistet en pårørende.
Derfor er det hårdt at sige, synes jeg egentlig, når man kigger tilbage på 20 år, at selv om vi kan sige, at den uddannelse, nogle piger har fået, kan man ikke tage fra dem – det er jeg med på – må vi samlet set sige, at det var en fiasko og ikke bare en fiasko, men en tragisk fiasko, fordi det nu viser sig, at det hele ligger i ruiner.
Sådan bliver man nødt til at se på det.
Jeg vil også sige, når nu hr. Marcus Knuth tager Irakkrigen ind, at netop den ulovlige krig i Irak, Danmarks fuldstændig håbløse involvering i en ulovlig krig for at stå så tæt på USA som muligt, var en af grundstenene til, at Islamisk Stat overhovedet blev dannet.
Vi var med til at destabilisere og ødelægge i både Irak og Syrien uden at have et alternativ til det, og dermed gjorde vi fremtiden meget vanskeligere for os selv ved at lægge grundstenene til IS.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-21:
Jeg kan i hvert fald vedkende mig, at vi ser meget forskelligt på historien og det perspektiv.
Hvis vi så kigger fremad, er Islamisk Stat stadig væk en trussel i Mellemøsten – det var hr. Michael Aastrup Jensen også inde på – for vi skal på trods af Ukraine ikke glemme de andre trusler, der er i verden.
Så mener ordføreren, at hvis Islamisk Stat igen vokser sig større eller fortsat er en trussel mod Europas og Danmarks interesser, er det ikke noget, vi skal gøre noget ved?
Karsten Hønge (SF), 2022-04-21:
Det skal vi gøre noget ved.
Men jeg tror, at man bliver nødt til at se på de erfaringer, vi har.
Og hvad er erfaringerne fra Afghanistan, Irak og Libyen?
Er de, at det er et militært svar?
Det er der intet der tyder på.
Udfordringen er jo indlysende, nemlig en tilbagevenden af Taleban i Afghanistan, men i øjeblikket måske lige så alvorligt i Sahel, hvor islamiske terrorgrupper vokser sig store.
Skulle svaret på den udfordring, der kan komme for Vesteuropa både direkte gennem terror, men også gennem det migrationspres, der kan komme, være en militær involvering i Sahel?
Det har jeg svært ved at se.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-04-21:
Det bliver jeg nødt til lige at få en præcisering af.
Det vil sige, at SF's svar på den konkrete trussel fra terrorbevægelsen Islamisk Stat er, at vi ikke skal svare igen militært.
Skal vi sende en delegation af diplomater ned til Islamisk Stat og prøve at forhandle med dem, eller hvad er det, SF helt nøjagtigt mener vi skal gøre, andet end at bekæmpe dem militært?
For det her er en terrororganisation, og altså, jeg indrømmer gerne, at jeg ikke tør at tage ned i sådan en forhandlingsdelegation til Islamisk Stat.
Jeg tror ikke, der kommer ret meget ud af det, og derfor vil jeg stadig væk holde fast i, at når det handler om nogle terrororganisationer, er der kun ét svar, også af hensyn til vores sikkerhed, og det er militært.
Er SF ikke enig i det?
Karsten Hønge (SF), 2022-04-21:
Jamen i stedet for at have en eller anden teoretisk diskussion om, hvad vores svar skulle være, så lad os da kigge på det, vi har været involveret i.
Er der nogen, der kan pege på bare en lille succeshistorie i forhold til Afghanistan, Irak, Libyen og Sahel?
Nej, det er der faktisk ikke, når svarene alene er den der militaristiske udenrigspolitik, hvor svaret er yderligere militær.
Så man kan bare konstatere, at det ikke er lykkedes, snarere tværtimod.
Vi har båret en masse ofre, og igen vil jeg udtrykke min dybeste medfølelse med de mennesker, der har ofret livet, og deres familier, men vi må bare sige, at det så ikke var svaret.
Og jeg vil så sige, at Afghanistans befrielse bliver den afghanske befolknings eget værk.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-04-21:
Så SF's svar på Islamisk Stat er, at vi ikke gør noget.
Altså, jeg bliver bare nødt til at holde fast i, hvad det var, der skete konkret.
Det var jo, fordi vi og andre allierede gik ind og stoppede Islamisk Stat fra at overtage Bagdad.
Det var jo derfor, at Islamisk Stat fik lov til at vokse sig store og stærke.
Det var, fordi man overtrådte røde linjer og alt muligt andet, så de prodemokratiske kræfter, der var i Syrien på det tidspunkt, blev nedslagtet, uden at man nogen steder i den vestlige verden rykkede ind.
Det er åbenbart SF's kop te, for det er åbenbart det, SF siger.
Det er det, vores svar på islamiske terrororganisationer er: Vi bliver bare herhjemme og håber, at de ikke rammer os.
Karsten Hønge (SF), 2022-04-21:
Jeg tror, at vi af mange gode grunde skal være glade for, at det ikke er hr. Michael Aastrup Jensen, der sidder i Det Hvide Hus, og han gjorde det i hvert fald ikke på det tidspunkt.
Og altså, nu er det jo ikke første gang, vi oplever, at hr. Michael Aastrup Jensen er klogere end alle andre i hele verden, og man kan bare sige, at jeg stadig væk mangler bare antydningen af dokumentation for, at Danmark gennem militær involvering skulle være svaret på, hvordan vi slår Islamisk Stat ned.
Vi deler jo fuldstændig vores fælles had til Islamisk Stat og til islamistiske terrorgrupper, også dem, der er i Sahelbæltet, men der er nok ikke nogen, der tror på, at svaret skulle være, at vi nu måske skal sende soldater til Sahel.
Det er det ikke.
Karsten Hønge (SF), 2022-04-21:
Så vidt jeg sådan kan dechifrere de politiske bankelyde fra Enhedslistens hovedkvarter, mener man vist, at NATO er en brandgod idé, i hvert fald sådan for tiden.
Derfor vil jeg bede hr. Søren Søndergaard om at fortælle: Hvad er egentlig det bedste ved NATO?
Søren Espersen (DF), 2022-04-21:
Men at man lige pludselig i 27 forskellige lande finder ud af, at der lige nøjagtig på deres ambassade er 15 mand, der er spioner, og så viser dem alle sammen ud, lyder næsten for fantasifuldt til at kunne være rigtigt.
Jeg mener, at sanktionerne, og jeg kommer som sagt ind på det senere, er gode, vores handelssanktioner og alt det her, men diplomatiet holder man til det sidste.
Altså, USA havde fuld diplomatisk tjeneste i Berlin helt op til Pearl Harbor.
Så kunne de selvfølgelig ikke mere, men der var fuld stab, for det var der, hvor de lærte, hvad der var gang i i Nazityskland.
Så jeg synes, det er et interessant fænomen.
Vi skal ikke smide diplomater ud, medmindre de notorisk er spioner og har været til skade for Danmark; det er en helt anden situation.
Men sådan en masse er det ikke fair.
Formålet med det forslag her har vi forstået sådan, at regeringen skal pålægges at oprette en statslig jordbrugsfond med forkøbsret til landbrugsarealer.
I Dansk Folkeparti er vi fortalere for naturen, biodiversiteten, dyrelivet og en masse andre områder, der sikrer, at Danmark fortsat er et land med et sundt økosystem.
vi har brug for, fordi vi i den grad tror på den private ejendomsret.
Vi mener ikke, at det nogen sinde skal blive statens opgave at bestemme, hvem der må eje jord i Danmark.
Vi ser også gerne, at den danske landbrugsjord forbliver på danske hænder, men hvordan den derudover skal fordeles, vil vi ikke blande os i.
Derfor mener vi heller ikke, at der skal oprettes en statsfond til opkøb af privat jord fra danske landmænd, der lige nu udfylder en vital opgave i det danske samfund med at producere fødevarer.
Det kan aldrig blive statens opgave at fordele landbrugsjord.
For os er det en tanke, der på en måde hører til i et kommunistisk samfund, hvor staten ejer og bestemmer og ingen har frihed til at bestemme selv.
Hvis lokalsamfundene ønsker at oprette demokratiske ejerskaber og lokale markeder med udgangspunkt i de lokale produktioner, skal de selvfølgelig være velkomne til det.
Det må dog aldrig og skal aldrig være noget, som staten bestemmer over.
Hvordan danskerne ønsker at drive forretning, skal i så vidt omfang som muligt altid bestemmes af danskerne selv.
Vi lever ikke i et planøkonomisk samfund, og det er ikke noget, vi skal ønske os at gøre.
Vi mener, at et ønske om at drive forretning skal komme fra dygtige folk, danskerne selv, og derfor kan vi ikke tilslutte os forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2022-04-21:
Tak til fru Annette Lind for en, synes jeg, både flot og visionær tale.
Der var et ord, der naturligt nok gik igen i ordførerens tale, nemlig værdi, som jo også er et centralt ord i strategien.
Men hvordan kan den her understregning af de her danske værdier hænge sammen med, at regeringen nu foreslår, at man skal lade de fattigste lande betale regningen for, at vi tager imod ukrainske flygtninge?
Annette Lind (S), 2022-04-21:
Jeg synes ikke, at Danmark har noget at skamme sig over.
Vi er det land i verden, der lever op til forventningerne om at betale den pris, som man internationalt har aftalt.
Det er sådan, at vi står i en krise nu, som aldrig er set før – i vores levetid vel at mærke.
Derfor modtager vi lige nu rigtig, rigtig mange flygtninge, og det her er en måde at gøre det på.
Det er en krise, og derfor er det gjort på den her måde.
Men jeg synes ikke, man kan komme ud over, at vi har et værdipolitisk kompas.
Når vi i fremtiden og nu møder fjender, skal vi tænke på, hvem vi kæmper for, hvem vi kæmper imod, og hvilke metoder vi skal gøre det med, fra gang til gang,
fordi fjendebilledet ikke er det samme, som det var tidligere.
Derfor synes jeg, det er så vigtigt, at vi bruger de danske værdier, som vi alle sammen synes er rigtige, både herhjemme, men også, når vi er ude.
Karsten Hønge (SF), 2022-04-21:
Arh, altså, helt ærligt – danske værdier, som vi alle sammen synes er rigtige.
Nu må jeg altså virkelig bede fru Annette Lind om at kalibrere sit værdipolitiske kompas, som det blev omtalt.
Hvordan kan man nogen sinde i den her regering og som socialdemokrat nå frem til at sige, at vi rigtignok står over for en helt ekstraordinær udfordring og ekstraordinære udgifter, men så kigge rundt og så tage pengene fra de steder, hvor man er allerfattigst?
Hvad er forklaringen på det?
Annette Lind (S), 2022-04-21:
Alt i alt betaler Danmark rigtig, rigtig mange penge til udviklingsarbejdet.
Vi betaler faktisk de 0,7 pct., som er det, der er målet.
Det, som vi gør, er, at vi hjælper nu i en krise, hvor vi får rigtig, rigtig mange ind over vores grænser, der skal være i vores velfærdssamfund, og som forhåbentlig skal have et arbejde – og også gerne hjem igen, hvis det er sådan, at de skal sammenføres med deres familie.
Men lige nu har vi brug for pengene.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-04-21:
Jeg vil også gerne sige tusind tak til fru Annette Lind for talen.
Det er jo fuldstændig rigtigt, som fru Annette Lind var inde på, at vi har brug for en styrket udenrigstjeneste.
Al ære og respekt for, at man har stoppet en grønthøstermetode, som har været brugt i alt for mange år under skiftende både røde og blå.
Men det, man jo ikke har gjort, er f.eks. at støtte op omkring det, som bl.a. partiet Venstre gjorde til sidste finanslovsoplæg, nemlig at fremlægge en konkret plan for flere penge til udenrigstjenesten, sådan at man altså i stedet for at lukke ambassader og flytte ambassader åbner nye ambassader – ambassader i bl.a. Kaukasus og andre steder, hvor der er behov for det, og hvor vi i dag ikke har nogen ambassader.
Så derfor et konkret spørgsmål, for nu står vi jo sammen om en mere styrket, skal vi sige udenrigspolitik i forhold til folkeafstemning og 2-procentsmål og alt muligt andet: Vil Socialdemokratiet også være klar på at følge det, som Venstre har bedt om, nemlig at vi får en styrket udenrigstjeneste og dermed flere ambassader?
Annette Lind (S), 2022-04-21:
Nu ved hr. Michael Aastrup Jensen akkurat lige så godt som mig, at vi har sagt ja til 2 pct. af vores bnp på forsvarsbudgettet.
Det er klart, det bliver fordelt på mange forskellige måder, men det, der er forskellen og vores metode at gøre tingene på, er, at vi har stoppet grønthøstermetoden.
Det, som den tidligere Venstreregering gjorde, var jo netop at tage lidt alle steder efter salamimetoden, og jeg har været skolelærer og skoleleder, og jeg ved, hvor hårdt det er for alle, der arbejder, med en grønthøstermetode, og det er i hvert fald ikke den rigtige vej at gå.
De 2 pct. falder jo også af på vores ting ude i verden.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-04-21:
Jeg tror ikke helt, det var et svar på det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte om, om Socialdemokratiet ville være klar til, at vi får en styrket udenrigstjeneste og dermed flere penge til udenrigstjenesten, så vi kan åbne flere nye ambassader, og så fik vi lige pludselig noget om en 2-procentsmålsætning til militæret.
Det forstår jeg ikke.
Jeg ved godt, det er sidst på aftenen, men det er jo der, spørgsmålet står.
Og jeg må indrømme, at hvis svaret er nej, som jeg jo så må tolke det som, må jeg så bare sige: Det forstår jeg ikke.
Annette Lind (S), 2022-04-21:
Nu er det vist kun småbørnsforældre, der synes, at det er sidst på aftenen her klokken syv.
Men det er sådan, at vi styrker på rigtig mange måder, og jeg er helt sikker på, at vi i den her urolige verden, som vi er i, også kommer til at styrke udenrigstjenesten.
Jeg synes, at ordføreren skal stille det samme spørgsmål til ministeren, når han kommer på talerstolen.
Jeg er helt sikker på, at der vil blive styrket, også i fremtiden.
Søren Espersen (DF), 2022-04-21:
Det med diplomati og udenrigstjeneste kommer jeg ind på lidt mere i næste redegørelse, nr. R 14.
Men jeg vil lige spørge: Når man nu vil have en styrket udenrigstjeneste og man ved, at det er derude, hvor man har øjne og ører og kan se, hvad der foregår, hvorfor er det så, at man indlader sig på – jeg ved godt, at andre lande har gjort det også – at udvise russiske diplomater, og så får vi en hel masse i hovedet herhjemme?
Det undrede mig lidt.
Jeg ved, at alle lande gjorde det, men der er jo et eller andet forkert i, at man ikke netop dér, på ambassaden i Moskva, har mulighed for at høre, hvad der foregår i det land.
Nu er de rejst hjem, og der er ikke den samme fornemmelse hos dem, der så kommer hjem eller er på vej hjem; jeg ved ikke, hvordan det fungerer.
Men alle lande gjorde det, og jeg synes, det er så forkert.
Bør man ikke altid holde fast ved sine ambassader i udlandet med fuld stab i stedet for det, der er foregået her?
Annette Lind (S), 2022-04-21:
Jeg bakker helt og holdent op om, at man har udvist de diplomater.
Hr. Søren Espersen og jeg sidder jo begge i Nævnet og har fået forklaringen dér.
Det er jo sådan, at ambassadøren ikke er udvist, og det samme er vores ambassadør heller ikke i Moskva.
Det er vigtigt for Danmark stadig væk at have en ambassadør i Moskva, som netop kan tale danskernes sag, og det er sådan, det er.
Men hvis det er sådan, at der er nogen, som vi mistænker for ikke at gøre tingene efter den danske orden, synes jeg det er på sin plads at sende folk hjem.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-21:
Jeg kan godt høre alle ordene og alle intentionerne, men jeg kæmper godt nok med, hvordan jeg skal få Enhedslisten til at være med til at reducere kødforbruget i Danmark.
Man vil af en eller anden mærkelig grund ikke stemme for en reduktion af kødproduktionen i landbrugsaftalen, og når vi nu kommer og på en meget enkel måde vil udfase den lille smule oksekød og lammekød, der er i statens kantiner, til gengæld for en kæmpe CO 2 -gevinst, vil Enhedslisten heller ikke være med.
Forstår ordføreren godt, at vi står på kanten af en klimakatastrofe, og hvis det var sådan, at den frivillige vej fungerede, ville det her jo have været løst for længst?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-04-21:
Der bliver jeg spørgeren svar skyldig, for jeg troede, at når man havde systemet, var det fra de her 250 kr. om måneden og opefter, som omkostningerne var.
Mona Juul (KF), 2022-04-21:
Det tror jeg også det er, men der er en systeminvestering fra starten af, som måske ligger på 15.000 kr., og det er jo den investering, der også lige skal oveni.
Men vil ordføreren være med til at kigge på omsætningsgrænsen?
Vil ordføreren være med til at kigge på, om der kan være andre kriterier, vi skal smide ind, i forhold til hvornår man skal være med, og hvornår man ikke skal?
Det kunne f.eks. være antal fakturaer.
Hvis man kun har en 20-25 fakturaer, er det måske lidt overdrevet at investere 15.000 kr. i et system, som man så også lige skal have en licens på, der koster 3.000 kr. om året.