runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-04-22:
Tak for ordet.
Det, der er det interessante, er jo, at hr. Kim Valentin siger, at Socialdemokratiet ikke har opsagt forliget.
Men så er vi jo på den anden side af et valg, og så skal man først opsige det der, og så kan det først træde i kraft i 4 år efter igen.
Så er vi jo fremme omkring 2030.
Så kan ordføreren bekræfte, at hvis Socialdemokratiet ikke opsiger forliget, kan der potentielt gå en hel valgperiode mere, ud over den, der er slut nu, og så man jo helt fremme ved, at man så skal stemme, inden man endnu en gang kan ændre forliget.
Kim Valentin (V), 2025-04-22:
Vi har ingen planer om at opsige det her forlig.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-22:
Jeg ville bare så gerne, at jeg kunne stole på det, for jeg er jo enig i det grundlag for dansk økonomi.
Så langt er vi enige, men vi er jo også enige i, at Socialdemokraterne kommer med det her efter næste valg, fordi der er god valgflæsk i det, og Venstre har fået erfaringen med, at Venstre gør, som Socialdemokraterne siger, hvis de skal i regering efter næste valg.
Så spørger jeg bare en gang til: Vil ordføreren garantere mig, at om 5 år stemmer man for det her igen?
For den kommer jo igen om 5 år, for jeg tænker ikke, at Venstre har tænkt sig at opsige det her.
Og så skal der jo være et valg imellem, sådan som jeg tænker man gør tingene herinde.
Så Venstre stemmer for, uanset om de så efter næste valg sidder i ministerbilerne på Socialdemokraternes nåde.
Karsten Hønge (SF), 2025-04-22:
Jo jo, gerne.
Det var sådan bare det.
Så vil jeg spørge ind til noget andet.
Danmarksdemokraterne har jo sådan en særlig partiprofil ved at være meget optaget af livet uden for de store byer, og det, vi kan se, er, at befolkningen uden for de store byer i langt højere grad end dem, der bor i byerne, er faglærte og ufaglærte og langt oftere starter tidligt på arbejdsmarkedet og slutter sent.
Er det ikke også et kompas for Danmarksdemokraterne, der peger på, at man skal sige nej til den her stigende pensionsalder?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-04-22:
Nu er det jo ikke Danmarksdemokraterne, der har åbnet debatten.
Vi synes jo, at det er uansvarligt bare at åbne sådan en debat om pensionsalderen, uden at man ved, hvad man reelt får fremadrettet.
Så derfor vil vi i udvalgsbehandlingen holde fast i, at vi prøver at få Socialdemokraterne, gerne hele regering, til at komme frem med, hvad det faktisk er, man stiller danskerne i udsigt.
For der er jo ingen, der ved det.
Karsten Hønge (SF), 2025-04-22:
Nej, det er helt tydeligt, at hr. Frederik Vad ikke forstår det, for hr. Frederik Vad fangede simpelt hen ikke pointen.
Min pointe er, at man ikke skal komme her og vifte med nogen som helst belærende pegefinger over for SF om økonomisk ansvarlighed, mens man samtidig med den anden hånd strør skattelettelser ud.
Så jeg var ikke i gang med at bruge de der skattelettelser.
Det, jeg siger, er, at det ikke hænger sammen, når man siger, at vi lavede velfærdsforliget, fordi vi ønsker at fremtidssikre velfærden, og man så ender med at bruge pengene et stykke hen ad vejen på skattelettelser.
Det er det misforhold, jeg slår ned på.
Og når SF ønsker at bruge penge, er det jo for at sende pengene tilbage til den almindelige dansker og ikke til de bedst stillede.
Frederik Vad (S), 2025-04-22:
Tak for det.
Der er meget af det, Karsten Hønge står og siger på talerstolen, som jeg er fuldt ud enig i – rigtig, rigtig meget.
Det, der bare er problemet her, er, at SF har kørt sådan lidt en dobbeltrolle siden 2006, hvor man har stemt imod alt det, der er i velfærdsforliget, men de penge, der er kommet ud af det, har man brugt og disponeret over.
F.eks. da vi havde den sidste socialdemokratiske etpartiregering, var der masser af velfærdsløfter, som SF fik finansieret via råderummet.
Det er der, hvor det ikke helt hænger sammen, og specielt ikke, når der så bliver talt om, at alt det her skal finansieres ved at tilbagerulle skattelettelser.
Altså, det sidste, jeg oplevede, inden jeg gik på påskeferie, var, at jeg havde en debat med udlændingeordføreren for SF, som sagde, at SF ville finansiere flere flygtninge til Danmark ved at tilbagerulle skattelettelser.
Så skattelettelser skal både betale for flere flygtninge, lavere pensionsalder, bedre velfærd, bedre miljø, bedre klima og mere oprustning.
Så kan hr. Karsten Hønge ikke forklare mig, hvordan tilbagerulningen af skattelettelser både kan betale for flere flygtninge, lavere pensionsalder og bedre velfærd?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-04-22:
Jo, men det ændrer jo ikke, at vi er nødt til at sejle skibet derfra, hvor det er, og hvis man lader være med at lade folkepensionsalderen stige fra nu af, koster det, som jeg husker det – det står i lovforslaget – 84 mia. kr. hvert eneste år.
Jeg har ikke lige sådan en udregning på bagsiden af min tale her af, hvordan man lige kan finde 84 mia. kr., og derfor er det bare, jeg appellerer til, at man er nødt til at kigge grundigt på det her.
Vi anerkender fuldt ud problemstillingen, og at der er nogle, der ikke kan holde til at arbejde, til de er 70 år.
Nogle er også nedslidte lang tid før.
Dem skal vi gribe, men lige at skrive en check ud på 84 mia. kr. ved at sige, at vi ikke skal gøre noget som helst, er også lidt svært at gøre her fra talerstolen af.
Jeg kan svare så langt, at jeg helt klart er opmærksom på, at der er nogle, der har et hårdere job end andre, og mange af dem bor jo også ude i Produktionsdanmark.
Derfor tror jeg også bare, at det er vigtigt, at man ikke kun snakker om pensionsalder i den her debat, men at man også snakker om det her om tidlig pension.
Altså, kan man finde nogle andre redskaber, som gør, at folk ikke bliver nedslidte?
Der er bare en masse faktorer, vi skal have med i den her debat; det er ikke kun pensionsalder.
Victoria Velasquez (EL), 2025-04-22:
Der er jo også enormt meget økonomi på spil for de mennesker, som det handler om.
Pensionsalderen er jo noget, der vedrører folk lige nu, og om de skal spare op til pensionsalderen, og hvis vi ser på de skattelettelser, der er blevet givet siden 2006 – 84 mia. kr. – så er 600 kr. om året gået til de fattigste, mens 121.000 kr. om året er gået til de rigeste.
Så forudsætningerne for at spare op til den pension er jo enormt ulige, og derfor savner jeg lidt et mere konkret svar fra Danmarksdemokraterne.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-04-22:
Jeg har jo ikke sagt noget om, hvad danskerne ikke forstår.
Jeg kan godt forstå, man har svært ved at forestille sig, at man kan arbejde, til man er 70 år, og for langt de fleste danskere ser det ud til, at den her indeksering af pensionsalderen vil stige.
Men det, man også skal tage højde for, når man er folketingspolitiker eller sidder i regeringen, er, at der også er rigtig meget økonomi forbundet med det.
Derfor synes jeg bare, og det sagde jeg også i min tale, at man skal tænke sig rigtig godt om, før man ændrer på det her.
Men jeg sagde også ret klart i min tale, at vi godt er med på, at man ikke bare kan arbejde uendeligt, og at vi ikke bare kan lade pensionsalderen stige og stige.
Så længe vi ikke har det, er det jo ligesom lidt svært at være konkret i diskussionen.
Kim Valentin (V), 2025-04-22:
Det var godt nok et polemisk indlæg.
Det vil jeg kalde det, for det eneste, man rejser sig op for at sige, er, at man ikke kan stole på Venstre.
Det, jeg siger her, er jo præcis det, som man skal gøre, når man indgår et forlig, og det er at fortælle, at vi overholder det forlig, som vi gerne vil være med i.
Vi synes, at det her er et godt forlig.
Vi synes, det er et glimrende forlig.
Vi synes, det er grundlaget.
Vi mener, at det om 50 år kan nævnes på linje med Kanslergadeforliget og kartoffelkuren.
Victoria Velasquez (EL), 2025-04-22:
Ordføreren er fra partiet Danmarksdemokraterne, men folk flest i Danmark har talt.
De siger nej til, at pensionsalderen skal stige til de 70 år.
Derfor vil jeg jo gerne spørge ordføreren: Hvad er det, danskerne ikke har forstået, når det er, at folk flest siger nej til, at pensionsalderen skal være på 70 år, eller faktisk vil have den sænket?
For som jeg forstår det, kommer Danmarksdemokraterne til at stemme for.
Eller hvad er Danmarksdemokraternes svar?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-04-22:
Som jeg egentlig også svarede til den foregående spørger, vil jeg sige, at jeg jo synes, at Arnepension, seniorpension og også arbejdsmiljø er en vigtig del af det, når man snakker pension.
Det bliver lidt forsimplet, når vi kun snakker om pensionsalder.
For det er lige meget, om man er 67, 70 eller 71 år.
Der synes jeg bare, at det er helt afgørende, at man har nogle gode ordninger, i forhold til hvordan man kan gribe de mennesker, og der er Arnepensionen en af dem.
Så jeg ser ikke nogen logik i, at man skulle gå hen og snakke om, at man skal afskaffe Arnepensionen eller gøre det ringere for dem, der er nedslidte, at komme ud af arbejdsmarkedet.
Frederik Vad (S), 2025-04-22:
Så der er ikke noget, der er til salg i forhold til Arnepensionen?
Altså, man kan ikke bytte det for bedre forhold for landmænd eller lavere skatter for dem i toppen eller noget?
Det står ikke til forhandling?
Det kan ikke byttes for noget som helst, hvad end det er afskaffelse af CO 2 -afgift eller andre gode ting?
Det står lidt ligesom mejslet i granit, at Arnepensionen bliver, hvis Danmarksdemokraterne skal være med i et flertal?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-04-22:
Noget af det første, hun sagde, var, at hun ikke ville være med til at afskaffe Arnepensionen, og det gælder stadig væk.
Det er da nok det klareste svar at give.
Stort set den første sætning, hun sagde efter »Velkommen til pressemødet«, var, at hun ikke ville afskaffe Arnepensionen.
Frederik Vad (S), 2025-04-22:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen, som jo mere handlede om Socialdemokratiet end lovforslaget eller Danmarksdemokraternes egen politik.
Det kunne jeg godt tænke mig at spørge lidt ind til.
Danmarksdemokraterne vil jo gerne i regering eller som minimum være med til at skabe et nyt flertal i Danmark, og vi står jo i den situation, at størstedelen af det, der er tilbage af blå blok, gerne vil af med Arnepensionen.
Det vil både Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance, i øvrigt sammen med Radikale Venstre.
Jeg skal bare spørge ordføreren om, om det er et håndfast og stålfast krav – nogle taler om et ultimativt krav – fra Danmarksdemokraterne; man kan ikke lave et borgerligt flertal og så afskaffe Arnepensionen.
Henrik Frandsen (M), 2025-04-23:
Det er korrekt, at når man sidder i trepartiregering, som vi jo gør i Moderaterne sammen med Venstre og Socialdemokratiet, så er det almindelig kutyme, også faktisk temmelig praktisk, at man måske ikke nødvendigvis holder ugentlige ordførermøder, men i hvert fald jævnligt holder ordførermøder mellem regeringsordførerne.
Det er meget forskelligt fra minister til minister.
I det her tilfælde har vi en rigtig god kontakt med vores minister.
Nu tror jeg også, hvad gangen i det her angår, at så har det jo ikke, som jeg har forstået redegørelsen, i starten været på ministerens bord; det er undervejs, det er kommet på ministerens bord.
Så alene tanken om, at jeg skulle have fået den redegørelse i august-september, kan jeg jo ikke sådan helt genkende som noget, der skulle kunne have ladet sig gøre i den virkelige verden.
Men jeg har ikke set nogen rapport fra Energinet, hverken i oktober, november eller december.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-23:
Jeg tror, der holdes sådan nogle ordførermøder for klima- og energiordførere i de regeringsbærende partier.
Det er i hvert fald noget, jeg har hørt der er tradition for.
Nu siger ordføreren, at den her rapport fra Energinets analyse havde han ikke i august-september.
Så jeg vil jo gerne høre, om ordføreren så havde de oplysninger i oktober, november, december, altså forud for de forhandlinger, som vi afsluttede i december.
Henrik Frandsen (M), 2025-04-23:
Nu kan man jo altid diskutere, hvem der holder den bedste ordførertale.
Jeg vil ikke påberåbe mig den ære at have gjort det i dag.
Jeg har valgt at dele min ordførertale op i to afdelinger.
Den første halvdel omhandlede den sag omkring de oplysninger, der var blevet forsinket osv., og den måde, ministeren håndterede det på, hvor jeg har sagt, at det synes jeg han har gjort på en rigtig måde.
Så har jeg også valgt at bruge den anden halvdel af min ordførertale på at sige: Lad os nu komme videre.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi giver hinanden håndslag på, os, der sidder her, at når vi er færdige med afstemningen i morgen, er der en hverdag derude med en klimakrise.
Vi har også en grøn omstilling, der står og banker på, og vi har nogle store udfordringer omkring havvind, hvor vi skal have lavet en aftale om det, og vi skal arbejde videre med det.
Det var egentlig det, der var mit budskab i min ordførertale.
Jo, substansen er helt klart vigtig.
Jeg mener så også, der har været rigtig meget substans i de 14 aftaler og i de 30 lovforslag.
Men jeg noterer mig også, og det har ministeren også sagt ad flere omgange, at der er blevet set på de interne sagsgange i ministeriet i Energinet, og det er gået ud på at se på, hvordan man sikrer sig, at man ikke står i en lignende situation fremover, for det her er jo heller ikke noget, ministeren synes er specielt spændende at stå i.
Samira Nawa (RV), 2025-04-23:
Nu har vi hørt ordførertaler fra tre regeringsordførere, og jeg må sige, at hr. Jesper Petersen på mig har virket som den, der tog det allermest alvorligt og faktisk anerkendte, at der er tale om en alvorlig sag.
Jeg synes, at hr. Henrik Frandsen slår det hen med, at nu skal vi have luft under vingerne igen og samles glade om et fælles bord og en fælles politik for næste generation, men undskyld mig, er det ikke sådan, at den politik kan vi bedst lave, hvis vi er fuldt oplyst?
Aftalernes indhold beror jo på, hvor oplyste vi er som folketingsmedlemmer, når vi forhandler forskellige ting.
Og lige præcis de pointer er jeg jo enormt enig i.
Men forudsætningen for, at jeg som politiker kan gå ind og påvirke de aftaler, vi laver, i den bedst mulige retning og komme så godt igennem med mine synspunkter, er, at jeg er fuldt oplyst.
Hr. Henrik Frandsen var også inde på, at ministeren har lavet de her 14 aftaler.
Nu har jeg hørt det nævnt ad nogle omgange, og mener hr. Henrik Frandsen ikke, at indholdet og substansen er vigtigere end antallet af aftaler?
Steffen W. Frølund (LA), 2025-04-23:
Ja, man skal jo passe på, hvad man siger, men jeg vil være den første til at sige, at i alle de forhandlingsforløb, jeg har siddet med i, har jeg med den viden, jeg har i dag, stået på den side af beslutningerne, som er trukket i retning af, at de ville kunne realiseres; nu snakker jeg bl.a. havvind.
Og så er det fantasi øer , jeg refererer til, ikke fantasi projekter som et lille ordspil på energiøer.
Henrik Frandsen (M), 2025-04-23:
Jeg vil gerne knytte en kommentar til det.
For nu bliver der konkret spurgt til rapporter.
Dem har jeg ikke set.
Men det var jo almindelig forståelse, viden, at tingene var udfordret på det tidspunkt, med forsyningskæder, med leverancer, transformerstationer, der bliver dyrere, og alt, der bliver dyrere osv.
Så jeg havde jo et billede af, at det her i hvert fald ikke var noget, der gik hurtigere, end det var planlagt.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-23:
Jeg er sikker på, at hr. Peter Kofod er værd at vente på.
I Danmark har vi et demokrati, ikke kun på Christiansborg, men helt nede i vores hverdag, altså når vi stemmer til generalforsamlingen nede i idrætsklubben eller vælger bestyrelse i boligforeningen, eller når vi beslutter, hvordan pengene skal bruges i spejderklubben.
I Danmark bor demokratiet ikke kun i stemmeboksene.
Det bor også i fællesskaberne, og demokrati i hverdagen er noget helt særligt dansk.
Tag en håndboldklub.
På generalforsamlingen vedtager medlemmerne et budget, og man beslutter måske, at der skal afholdes en turnering, og det er bestyrelsens ansvar at sikre, at det sker.
Men hvad hvis budgettet skrider og bestyrelsen bare dropper turneringen?
Ja, så indkalder man til en ekstraordinær generalforsamling og snakker om tilliden til bestyrelsen.
For det er sådan, vi gør i Danmark, fordi man skal kunne regne med dem, der har fået og har taget ansvaret, og det er præcis det samme, når vi står her i Folketinget i dag.
Vi har vedtaget planer for den grønne omstilling og lavet aftaler i tillid til, at der bliver leveret, og indkaldt, hvis noget går galt, og ligesom i foreningen udløser det et ekstraordinært møde, når det ikke sker.
Vi har en aftale om en firedobling af den vedvarende energi på land, det går ikke voldsomt godt, og så kan vi læse i avisen, at regeringen har afblæst målet uden at drøfte det med sine forligsparter eller indkalde til en snak om, hvad vi så gør.
Vi har en aftale om at udfase gas til opvarmning i huse, og man kunne læse i Børsen, at ministeren er tilhænger af undtagelser, f.eks. hvis der er en industrivirksomhed, der skal have noget grøn gas, og det kan ministeren have en pointe i.
Men pointen her er, at ministeren ikke inddrager os andre i den snak.
For nylig havde vi en sag, hvor ministeren godkendte en budgetoverskridelse på at bygge en elstation, en overskridelse på 900 pct. og 1,9 mia. kr., hvoraf 1 mia. kr. skyldtes nye høje kvalitetskrav.
Han godkendte projektet, selv om udvalget forsøgte at sige hallo, kammerat, men uden effekt.
Til gengæld ser vi måned efter måned en minister hive bemyndigelser hjem fra Folketinget, så han hen over hovedet på Folketinget kan vedtage regler, og det er ikke i demokratiets ånd.
På et tidspunkt er nok nok for medlemmerne af Folketinget, præcis ligesom det ville være for medlemmerne af håndboldklubben, og det var nok, da Energinet blev forsinket med over halvdelen af sine projekter om at udbygge elnettet, og ministeren havde glemt at fortælle det til Folketinget, trods utalige lejligheder, som vi har redegjort for undervejs i dag.
Som medlemmer af Folketinget har vi i sådan en situation ikke andet valg end at indkalde Folketinget til det, der er vores svar på en generalforsamling, fremlægge vores kritik og udtrykke vores utilfredshed, som vi gør nu, og jeg savner en reaktion fra regeringen og fra ministeren, som ikke kun handler om at undskylde, men som viser ansvar, og hvor man anerkender det fulde problem og man derfor kommer med en plan for, hvordan man vil genoprette tilliden og sikre et samarbejde, der kan få skuden på ret køl igen.
Samira Nawa (RV), 2025-04-23:
Radikale Venstre er medindkalder af den her hasteforespørgsel og har været med til at lave den vedtagelsestekst, der blev læst op af Danmarksdemokraternes ordfører, fordi det er det, der må følge af, at et flertal i Klima-, Energi- og Forsyningsudvalget har udtrykt mistillid til klima-, energi- og forsyningsministeren.
Den konkrete sag, som har været anledning til, at vi nu står her, handler om, at Folketinget og forligskredsen ikke fik oplysningerne om forsinkelser og fordyrelser på elnettet i tide.
Og tid var der masser af fra begyndelsen af september, hvor ministeren blev bekendt med forsinkelserne, til december, hvor vi sad i forhandlinger, og hvor netop de her informationer havde været yderst relevante at få og også ville have fået betydning for, hvilke forhandlingspositioner vi hver især ville indtage.
Ministeren har undskyldt og beklaget, og ministeren vil fremover handle anderledes.
Men tilliden har lidt et knæk, og det er ikke bare sådan lige at genoprette tillid.
Så må jeg også sige, at jeg er uenig i det, ordførerne for Socialdemokratiet og Venstre sagde, da de var på talerstolen og fortælle om de 2½ år med klimaministeren, som ifølge dem bare har været fryd og gammen.
For behøver jeg egentlig minde om et havvindsudbud, der floppede, undsigelsen af målet om en firdobling af vedvarende energi på land og Den Grønne Fond, som bliver brugt og tømt i tide og utide, når regeringen finder mulighed til det, alt sammen uden involvering af Folketinget og forligskredsen?
Generelt vidner det for mig om, at samarbejdet mellem ministeren og forligskredsen og mellem ministeren og Folketinget ikke har kørt så meget på skinner, som jeg synes ordførerne for Venstre og Socialdemokratiet gav udtryk for.
Derfor kommer det her jo også som en anledning for Radikale Venstre i forlængelse af en række andre klimapolitiske sager .
Endelig vil jeg bare sige, at vi jo står i en lidt speciel situation.
For de partier, der former Danmarks klimapolitik sammen med regeringen og ministeren, udtrykker mistillid, og alligevel vil afstemningen i morgen også tælle de nordatlantiske mandater.
For mig at se giver det mening, at de nordatlantiske mandater er med til at sætte en regering, fordi det er en regering, der har betydning for hele rigsfællesskabet.
Så selvfølgelig skal de det.
Men der er ikke tradition for, at nordatlantiske mandater tager stilling i de spørgsmål, der ikke vedrører Grønland og Færøerne.
Jeg synes, også henset til den geopolitiske situation, at regeringen grundigt – grundigt – bør overveje, om man vil sætte både de nordatlantiske mandater og resten af Folketinget i den her situation.
Jeg siger det, fordi jeg har læst og lyttet til hr. Sjúrður Skaales tale i løbet af dagen, hvor han netop udtrykker, at det ikke bare er sådan lige som nordatlantisk mandat at gå ned at stemme det ene eller det andet i den her sag.
Tak for ordet, formand.
Torsten Gejl (ALT), 2025-04-23:
Tak, formand.
Tillid kan ikke købes for mandater, og tillid bliver ikke genskabt, fordi regeringen har overtalt nordatlantiske mandater til at blande sig i dansk indenrigspolitik.
I den forbindelse synes jeg også, at den debat, som Sjúrður Skaale rejser i dagens avis, er vigtig.
Vi har håndteret det her med det indenrigspolitiske og udenrigspolitiske flertal gennem en slags uskrevne regler, men det kan godt være, at vi er nødt til at tage en debat og se, om vi skal have skrevet det ned, så vi kan være mere tydelige på det.
Uanset hvad er tillid vigtigere end mandater, hvis en regering ønsker at forhandle med andre end sig selv.
Tillid er den lim, der binder forhandlingerne sammen her i vores folkestyre.
Tillid ligger bag den troværdighed, der gør, at vi stoler på hinanden.
Når regeringen går fra den her debat, går den herfra med et flertal, der sikrer, at en minister bliver siddende, men tilliden efterlader regeringen i skraldespanden.
Jeg synes, at regeringen går herfra uden ære.
Jeg synes, det er uværdigt, at regeringen tvinger alle partier uden om regeringen til at samarbejde med en klimaminister, vi ikke har tillid til.
Det vidner ikke bare om en presset regerings desperate trang til at sikre et flertal bag en minister, der ikke har været sig sit ansvar bevidst i forhold til at give relevante oplysninger til Folketinget; det vidner også om en regering, der ikke rigtig tager klimaet alvorligt.
Det eneste rigtige ville være at trække sin klimaminister, så det vil være min opfordring til regeringen.
Det har så vist sig gennem den debat, der har været i de seneste måneder, at toppen af regeringen godt vidste, at der var tilbageholdt informationer for Folketinget.
Grønt Udvalg, et magtfuldt udvalg med regeringstoppen, med finansministeren for bordenden, har åbenbart været orienteret tidligt i forløbet.
Hvorfor har de så ikke så hurtigt som muligt sendt klimaministeren direkte til Folketinget for at videregive den tilbageholdte viden?
Klimaministeren siger, at det var hans ansvar, men ansvaret bevæger sig jo opad i Folketinget, ligesom det f.eks. gør i det private erhvervsliv.