Peter Hummelgaard (S), 2021-05-21:
Tak for ordet, formand.
Med beslutningsforslaget foreslår Enhedslisten, at der hurtigst muligt indkaldes til forhandlinger om et coronatillæg til dagpengemodtagere.
Enhedslisten foreslår, at den højeste dagpengesats skal være 23.000 kr. månedligt.
Forslaget begrundes med, at mange som følge af coronakrisen har mistet deres arbejde, og at det er vanskeligt at få enderne til at mødes.
Enhedslisten understreger også, at niveauet for lønkompensation og andre coronarelaterede hjælpeordninger er højere.
Lad mig starte med at sige, at jeg selvfølgelig har stor sympati – meget stor sympati endda – for de danskere, der har mistet deres job som følge af coronapandemien.
Jeg har fuld forståelse for, at de seneste år har været en særdeles vanskelig og usikker tid for rigtig mange mennesker.
Derfor har regeringen og Folketingets partier også siden marts 2020 gjort alt – og jeg understreger: gjort alt – hvad vi kunne for at hjælpe både virksomheder, lønmodtagere og ledige bedst muligt igennem krisen.
Jeg håber ikke, at der hersker nogen tvivl om, at det har været lige så vigtigt for regeringen at hjælpe dem, der har stået uden for arbejdsmarkedet igennem det seneste år, som det har været tilfældet med virksomheder, lønmodtagere og selvstændige.
For det første har vi sat anciennitetstælleren på dagpengeforbruget på pause.
Med det tiltag vil dagpengeforbruget sammenlagt have været suspenderet i 12 måneder fra marts 2020 frem til sommeren i år.
Vi kan se, at suspensionen i 2020 og frem til og med marts i år har hjulpet i alt 312.000 personer.
Det vidner om, at det har været en stor hjælp til ledige dagpengemodtagere.
Jeg er overbevist om, at de her tiltag har været med til at skabe stor tryghed hos dagpengemodtagerne, der ikke har skullet være urolige for at opbruge deres dagpenge i en usikker periode.
Men det har ikke bare været en vigtig prioritet for regeringen at holde hånden under dagpengemodtagerne, imens de står uden for arbejdsmarkedet.
Det har også været helt centralt for regeringen, at vi får hjulpet dem tilbage i beskæftigelse, enten via job eller uddannelse.
Det kan man f.eks. med et brancheskift til brancher, hvor der er behov for arbejdskraft.
Derfor har vi sammen med et bredt udsnit af Folketingets partier i en række politiske aftaler siden sommeren 2020 afsat lidt mere end 1,7 mia. kr. til opkvalificering målrettet både ledige og lønmodtagere.
Vi har bl.a. sikret, at ufaglærte ledige med 110 pct.s dagpengesats kan blive faglærte inden for brancher med mangel på arbejdskraft.
Tiltaget er i øvrigt forlænget med en ny aftale og skal derfor også gælde i hele 2022.
Vi har også tilføjet 100 mio. kr. til varslingspuljen i 2021, og indført en særlig varslingspulje til mindre virksomheder i kriseramte brancher på 30 mio kr. i 2021.
Derudover har vi afsat midler til en lang række puljer til målrettet opkvalificering, særlig inden for de erhverv, der har været særlig hårdt ramt af corona.
Og som I, der har været med til at indgå aftalerne, ved, er der mange flere opkvalificeringsinitiativer end dem, jeg nævner her.
Ved at investere i opkvalificering giver vi nemlig ikke kun ledige en vej tilbage i beskæftigelse.
Vi styrker også den enkeltes varige tilknytning til arbejdsmarkedet.
Jeg vil også inden længe indkalde partierne til forhandlinger om mulige tiltag, der skal hjælpe langtidsledige.
Faktisk er de forhandlinger allerede gået i gang.
Jeg synes med andre ord, at vi har gjort rigtig meget for at hjælpe dem, der har mistet deres arbejde som følge af coronakrisen, og som har haft vanskeligt ved at finde et nyt arbejde.