runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Torp (SF), 2016-11-29:
Jeg vil faktisk også starte med at sige velkommen til vores nye minister.
Jeg ser også frem til samarbejdet.
Som borger skal det være gennemskueligt at vælge en autoriseret psykolog, så man kan være tryg ved den faglige kvalitet, hvad enten det gælder undersøgelser, behandling eller andre psykologydelser.
For psykologfaget er det vigtigt, at der værnes om den tillid, der er til deres praksis.
I SF mener vi, at det er i tråd med udviklingen på det øvrige sundhedsområde, at alvorlig kritik kan offentliggøres.
Der skal dog være klarhed om de kriterier, der er grundlaget for kritikken.
Psykologer skal udføre deres praksis med omhu, samvittighedsfuldhed og uvildighed, men hvad betyder det?
Hvad er det for faglige og etiske forhold i psykologens arbejde, som vurderes i Psykolognævnet?
Det er vigtigt for SF, at det bliver ekspliciteret og konkretiseret i retningslinjerne i bekendtgørelsen og vejledningen, så ingen kan være i tvivl om, hvad der ligger bag Psykolognævnets kritikafgørelser, som eventuelt måtte føre til skærpet tilsyn eller påbud, og som vil blive offentliggjort.
Ellers skaber man en usikker retstilstand, hvor der ikke er klarhed over, hvad der ligger bag sanktioner og kritik af den psykologfaglige kvalitet.
Det tænker jeg er en god idé, men der kunne også være andre veje.
Det er under alle omstændigheder vigtigt, at det er indsigt i det psykologfaglige arbejde, som ligger bag vurderingerne af de sager, som Psykolognævnet behandler.
Rigtig ofte er der tale om sager, hvor en psykologisk undersøgelse er et afgørende dokument i en sag om f.eks. tvangsanbringelse, forældremyndighed og samvær eller andre myndighedsafgørelser, som har stor betydning for den enkelte borger.
Derfor er det også vigtigt, at sammensætningen af nævnet tager højde for, at psykologers arbejdsfelt er meget bredt, og det kræver forskellige psykologfaglige kompetencer at vurdere en sag, alt efter om det f.eks. er en børnesagkyndig undersøgelse, en erklæring i forbindelse med en pensionssag, et terapiforløb eller en organisationskonsulentopgave.
Derfor deler vi i SF også bekymringen om, hvorvidt der er de nødvendige kvalifikationer til stede i nævnet, hvis antallet af medlemmer reduceres.
Det er fint, at der lægges op til, at nævnets medlemmer kan indkalde sagkyndige i de konkrete sager, men er det nok?
Vi kunne bl.a. godt ønske, at det var sikret, at der var en fast repræsentation fra en af børneorganisationerne
Her spiller de børnesagkyndige en stor rolle.
Herudover støtter vi Psykologforeningens ønske om, at der skal være sagkyndig bistand i forberedelsen af sager.
Det kan være med til at sikre, at nævnet fokuserer på det vigtigste i deres behandling.
Så SF ser behovet for det og støtter en revision af psykologloven, men håber på, at vi i udvalgsbehandlingen kan arbejde videre med de nævnte spørgsmål, sådan at revisionen reelt kan leve op til formålet om gennemskuelighed, tryghed og præcisering.
Andreas Steenberg (RV), 2016-11-29:
Jeg er glad for, at Dansk Folkepartis ordfører giver mig mulighed for at søge tilgivelse.
Det vil jeg så gøre, for nogle her i Tinget kender jo fru Marianne Jelved, og jeg tror, det er bedst at lade hende svare på de spørgsmål.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2016-11-29:
Jeg ville synes, at det var enormt ulykkeligt, hvis vi endte i en situation, hvor en psykolog f.eks. fik taget sin autorisation fra sig på et grundlag, hvor man et par år senere, når man havde udviklet en praksis, kunne se, at det var fuldstændig hen i vejret – det er jo det, der er bekymringen, hvis ikke man har nogle retningslinjer – plus at jeg egentlig synes, at det er lidt usikkert for en psykolog at skulle arbejde i et felt, hvor man ikke ved, hvad det er, man kan blive knaldet på, så at sige, hvor man selv mener, at man fører en etisk forsvarlig praksis, men at man så risikerer alligevel at blive underkendt uden at have vidst på forhånd, at man kunne blive underkendt på det.
Så jeg er helt enig i det der.
Så har jeg i øvrigt hørt fra Liberal Alliance, at der har været valg.
Det afspejler sig så ikke helt i, hvem der har magten, hvilket det ville have gjort, hvis det i virkeligheden havde været der – men det er en helt anden snak.
Peder Hvelplund (EL), 2016-11-29:
Så kan jeg da i hvert fald konstatere, at vi har to overordnede, fuldstændig ens sigtelinjer, både at vi får en anden minister med en anden observans på posten, og at det her bliver rigtig, rigtig vigtigt, at vi får sikret, at der bliver den retssikkerhed både i forhold til psykologerne, men også i forhold til borgerne, fordi det jo er en type sager, som er ret ømtålelige, og hvor man må sige, at det er vigtigt, at det er fuldstændig klart fra start, hvilke kriterier der ligger til grund.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2016-11-29:
Hvis det nu var mig, der var minister, ville jeg bare sige: Ja, det er en betingelse.
Det er ikke mig, der er minister, og det vil sige, at det jo er en forhandling.
Men ja, det er sådan, at for Socialdemokratiet er det afgørende, at der kommer de retningslinjer, fordi vi ellers mener, at det er problematisk for nævnet at arbejde og i øvrigt er en urimelig situation.
Selvfølgelig vil det være sådan.
Vi er jo så vant til, at der ligger praksisafgørelser, fordi ting har været der i 50 år, og så har der udviklet sig en praksis, og jeg kan egentlig godt lide, at man baserer sig på praksis.
Men det er klart, at når vi har at gøre med et felt, hvor man ikke har 100 års erfaring med, hvordan vi griber det her an, er der behov for, at man indledningsvis får nogle retningslinjer, og jeg vil sige til Enhedslistens ordfører, at jeg har meget svært ved at forestille mig, at man blankt afviser det fra ministerens side.
Så lad os nu høre, hvad ministeren har at sige,
men mon dog ikke, at vi kan finde en eller anden løsning på den problematik, fordi det, det kræver, er vejledning og bekendtgørelser, og som jeg ser ministeriets primære indvending imod det her, er det jo et spørgsmål om, at man ikke vil have det stående i lovteksten, og der synes jeg sådan set heller ikke det hører hjemme.
Så mon ikke, at vi kan finde noget, hvor psykologerne ved helt håndfast, hvad det er, de har at forholde sig til, hvad det er, der er god psykologpraksis.
Det er jeg helt overbevist om at der vil blive lyttet til, men det må vi jo høre, når ministeren går på senere.
Peder Hvelplund (EL), 2016-11-29:
Overordnet set er jeg meget enig med ordføreren i de betragtninger, ordføreren har i forhold til det her forslag.
De bekymringer, som ordføreren nævner, er også nogle, som vi deler i Enhedslisten, og derfor vil jeg bare gerne høre om noget, fordi jeg synes, at noget af det, der er meget afgørende i forhold til det her, jo netop er at kunne sikre retssikkerheden både for borgerne, men også for de psykologer, der kan være berørt af det.
Der synes jeg at det er en temmelig uheldig praksis, man lægger op til, netop som ordføreren også var inde på, i forhold til at man skal afvente nogle praksisafgørelser fra nævnet, at vi ikke på forhånd kan få klarlagt, hvilke kriterier der skal træffes afgørelse efter.
Er ordføreren enig i, at det må være en betingelse for, at vi kan gennemføre det her lovforslag, at vi får en fuldstændig glasklar afgørelse for de afgørelser, som nævnet skal træffe?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-11-29:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil sige, at det også ligger både regeringen og mig meget på sinde, at vi fortsætter med den brede enighed, der har været på energiområdet.
Til trods for, at der har været enkelte elementer af uenighed både i forhold til de kystnære vindmøller og enkelte andre ting, så må man bare sige, at når man kigger på det brede perspektiv, er der meget, meget bred enighed om, hvor vi skal hen med energipolitikken i Danmark.
Jens Joel (S), 2016-11-29:
Således afklaret tror jeg også, det var det, folk havde brug for at høre.
Jeg tror, ministeren kom til at sige, at dem, der nåede at søge inden nytår, også ville være med i puljen, og det er jeg ikke sikker på at man kan love sådan helt en bloc.
Men nu har vi fået fuldstændig klarhed over, hvad det er.
Og så vil jeg da bare glæde mig over, at energiforligskredsen så at sige har fundet sammen igen, og se frem til, at vi i de kommende år kan lave gode aftaler og ikke skal igennem de diskussioner, vi har haft i offentligheden, om, hvorvidt man kan regne med de aftaler, der er indgået af et bredt flertal i Folketinget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-11-29:
Jeg håber, det var klart svar på det spørgsmål.
Det var nok en anelse klarere, end jeg måske lige udtrykte mig i indledningen.
Jens Joel (S), 2016-11-29:
Tak for det.
Det vil jeg også gerne have lov til at glæde mig over, også selv om jeg har lyst til at sige til regeringen og til ministeren, at jeg faktisk også synes, at det er ekstremt skadeligt for investorernes tillid til den grønne omstilling i Danmark, at man skal være vidne til et forløb som det, vi har haft det sidste halve til hele års tid, hvor der er blevet truet med aflysninger af allerede udbudte projekter.
Men jeg vil egentlig gå tilbage til den overgangsordning eller de støttetilsagn, som ministeren nævnte her, og bede ministeren om at bekræfte – for jeg tror ministeren fik sagt det lidt forkert, for vi skal jo helt sikkert have klarhed over, hvem det er, der kan forvente at få støtten – om ikke det er rigtigt, at det rettelig er dem, der har fået et tilsagn om støtte på nuværende tidspunkt, som kan være helt sikre på, at de også får deres penge, selv om det bliver efter den 1. januar?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-11-29:
Vi kan se frem til et stort eksportpotentiale i dansk energipolitik, og derfor glæder jeg mig også over det lave bud, og ikke mindst på Kriegers Flak, 37,2 øre, og jeg synes, at det også havde været et godt alternativ at konvertere de kystnære vindmøller til det udbud af havvind, som jeg synes i forhold til det synsmæssige er bedre, og dertil kommer, at når vi foreslog det her, var det jo, fordi vi mener, at omkostningerne for den førte energipolitik, ikke alene energiaftalen fra 2012, men når man ser generelt på omkostningerne til energipolitikken, er skredet ganske væsentligt.
Pernille Bendixen (DF), 2016-11-29:
Tak for det.
Jeg vil også godt lige benytte lejligheden til at sige velkommen til den nye minister, som jeg heldigvis har arbejdet sammen med før.
Jeg tænker, at det kun kan blive et godt samarbejde, for jeg kender ministeren som værende åben, resultatorienteret og lyttende, og jeg håber selvfølgelig, at det også fortsætter her, efter at De er blevet minister.
Hvad angår forslaget, er vi jo enige i retningslinjerne.
Altså, mere åbenhed, mere gennemsigtighed i sager, hvor der gives alvorlig kritik eller sker en fratagelse af autorisationen, giver både borgerne og det offentlige bedre mulighed for at træffe et kvalificeret valg, når der skal vælges en psykolog.
Det er umiddelbart positivt, og det følger jo også den udvikling, der i øvrigt er på sundhedsområdet.
Desværre er der uklarhed om de kriterier, der er grundlaget for tildelingen af kritik, ligesom bredden i de sagkyndige kvalifikationer i nævnet ikke er tilstrækkelig, hvilket Dansk Psykolog Forening også påpeger i deres høringssvar.
Det bør vi lytte til, da Dansk Psykolog Forening jo er dem, der har den faglige ekspertise.
Vi er jo alle enige om, at vi gerne vil styrke nævnet, og derfor bør vi også tage den kritik, der kommer, til efterretning.
Vi deler bekymringen om, om den faglige viden er til stede i nævnet, da man ved hver sag skal indkalde en specifik viden.
Og særlig er vi virkelig kede af, at organisationer på børneområdet ikke har en fast plads.
Mange sager, de fleste sager handler om børn, og det er helt afgørende, at vi sikrer fagligheden, og at den er til stede i den slags sager.
Vi vil derfor gerne henstille til, at vi tænker os om en ekstra gang og muligvis får sammensat nævnet på en anden måde, muligvis finder frem til et andet løsningsforslag.
Det vil jeg ikke stå og kloge mig på, men vi foreslår i hvert fald, at man der tager Dansk Psykolog Forening med på råd.
Forklaringerne på det kan være mange, men det ændrer jo ikke ved, at det er sådan, de opfatter det.
Og hvis man skal modtage kritik, er det selvfølgelig helt afgørende, at man ved, hvor rammerne går for, hvornår kritikken rammer.
Vi er derfor i udgangspunktet positive over for forslaget, men vi tror faktisk, at det kan blive endnu bedre, hvis vi alle sammen finder hinanden, altså sammen med de organisationer, der er involveret.
Tak for ordet.
Carl Holst (V), 2016-11-29:
Tak for det.
Også herfra skal der lyde en velkomst til den nye minister.
Jeg kan tilslutte mig det, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil gav udtryk for, i forhold til at vi har et fælles ønske om altid at finde løsninger, brede forlig, hvor vi går efter indholdet af en sag, plusser og minusser, og det er jeg sikker på vil fortsætte.
Det er det her forslag om psykologer også et udtryk for.
Det er modernisering af en lov fra begyndelsen af 1990'erne, 1993, så vidt jeg erindrer, og formålet er at skabe bedre rammer for Psykolognævnet til at føre tilsyn, og på baggrund af det tilsyn er der snak om en offentlighedsgørelsesordning, som også har en værdi i forhold til borgernes mulighed for at få gennemsigtighed, transparens, i forhold til hvad der ligger i de enkelte psykologers eventuelle gøren og laden.
Så er der for at få det her gjort klart, altså give en beslutningskraft, et blik på sammensætningen, og der kan der være det dilemma, at man på den ene side gerne vil have beslutningskraft, altså færre medlemmer, og så på den anden side vil man gerne have en faglig bredde.
Det er jeg sikker på at man får taget hånd om i en efterfølgende drøftelse.
Så er der kriterierne for kritik, og der synes jeg også at det hører med til billedet, at man jo med hensyn til de betænkeligheder, der har været fremført, netop har lyttet fra ministeriets side til, at man vil forpligte Psykolognævnet til at give en årlig beretning, der netop fortæller om, hvad det er, man har behandlet og haft af synspunkter, at man forpligter dem til at offentliggøre vejledende retningslinjer for autoriserede psykologers pligter.
Det er jo så rammen, som man har at gå efter, og så kan man i det videre arbejde måske gøre det endnu mere klart, men jeg er meget, meget enig med dem, der også har sagt, at man ikke entydigt i en lovgivning kan sige, hvad en anerkendt faglig standard er, og inden for sundhedsområdet er det vel heller ikke sådan, at man har præciseret almindelig anerkendt faglig standard.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-29:
Jeg synes absolut ikke, at det er den bedste måde at skabe vækst på, for jeg synes ikke, at det er målrettet nok, at man bare reducerer afgifterne.
Jeg kunne godt tænke mig at høre her ved slutningen af den her behandling, om det ikke er korrekt, at Margrethe Vestager, EU's konkurrencekommissær, ikke har krævet, at PSO-systemet i Danmark skulle ophæves, hvilket er ved at ske her, og at konkurrencekommissæren ikke har sagt, at det danske PSO-system er ulovligt.
Andreas Steenberg (RV), 2016-11-29:
Først og fremmest tillykke til børne- og socialministeren med at være blevet børne- og socialminister.
I Radikale Venstre synes vi, at børn er noget af det vigtigste, vi har, og vi glæder os også til at samarbejde med den nye trekløverregering om at se, om vi kan finde et råderum til at kunne investere i vores børns fremtid, og særlig også at komme ind og diskutere nogle af uddannelsesbesparelserne med jer.
Men nu skal vi diskutere psykologloven, og jeg skal på vegne af den ordfører, der normalt er De Radikales ordfører, fru Marianne Jelved, sige, at Det Radikale Venstre støtter lovforslaget med følgende bemærkninger:
Hensigten med loven er at skabe større tryghed og gennemsigtighed for både borgere og myndigheder, der står og skal vælge en autoriseret psykolog, der efterlever de psykologfaglige forpligtelser i psykologloven.
Det er Psykolognævnet, der fører tilsynet med psykologer.
Nævnet har kompetence til at anvende tilsynsforanstaltninger som skærpet tilsyn og påbud i sager, hvor der har været alvorlig kritiseret virksomhed.
Der indføres en offentliggørelsesordning, hvor alle kan se, om en psykolog har modtaget alvorlig kritik, har modtaget et påbud eller er under skærpet tilsyn, samt hvad grunden til det er.
På den måde sidestilles psykologer med læger, fysioterapeuter og andre lignende faggrupper.
Det giver borgerne og myndighederne mulighed for at se, hvilke psykologer der overholder de psykologfaglige retningslinjer.
På den baggrund kan Radikale Venstre støtte lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2016-11-29:
Også herfra velkommen til den nye minister.
Det var en relativt kort fornøjelse sidste gang, men det var en god fornøjelse, så mon ikke, at det nok skal komme til at fungere.
Formålet med det her lovforslag er at skabe øget tryghed og gennemsigtighed for borgerne og myndighederne ved valg af autoriseret psykolog.
Det er de tre ting, jeg lige vil fremhæve her.
I Alternativet er vi glade for, at lovgivningen lægger op til et mere tidssvarende tilsynssystem i relation til autoriserede psykologer.
Vi støtter op om formålet med lovforslaget, men vores endelige stemmeafgivelse vil bero på resultatet af udvalgsarbejdet.
Det handler især om to ting.
For det første udtrykte Dansk Psykolog Forening samt Dansk Psykolog Forenings Selskab for Børnesagkyndige i deres høringssvar til lovforslaget stor bekymring for den manglende operationalisering af kriterierne for udtalelse af kritik af psykologens arbejde.
Det har givet anledning til ændringer i det foreliggende lovforslag, hvori Psykolognævnet forpligtes til løbende at orientere om sin praksis ved beretninger samt udstedelse af vejledende retningslinjer for at sikre klarhed om forventninger til den psykologfaglige kvalitet af psykologernes arbejde og det nærmere indhold af forpligtelserne efter psykologloven.
Det er som udgangspunkt fint, at ministeriet har imødekommet det nævnte høringssvar, men vi ønsker i udvalgsarbejdet at få afdækket, hvorvidt den her løsning er tilstrækkelig.
For det andet modtages udvidelsen af Psykolognævnets rammer for tilsyn samt offentliggørelsesordningen positivt af høringsparterne.
Dog er opbakningen til særlig offentliggørelsesordningen betinget af, at der sikres større kvalitet særlig psykologfagligt i nævnets arbejde, end det vurderes at den foreslåede nævnssammensætning kan tilvejebringe.
Hensynet til effektivitet i Psykolognævnets arbejde frygtes at gå ud over kvaliteten, idet reduktion i antallet af nævnsmedlemmer betyder mindre bredde og dårligere repræsentation af de interessentgrupper, der er modtagere af psykologernes ydelser – i parentes arbejdsgivere og firmaer – ligesom Dansk Psykolog Forening, Dansk Psykolog Forenings Selskab for Børnesagkyndige og Red Barnet gerne så, at styrkelsen af den psykologfaglige kompetence skete gennem en forøgelse af antallet af fagpersoner.
Ministeriet har på baggrund af kritikken givet mulighed
for, at der kan indhentes sagkyndig bistand i forbindelse med sagsbehandlingen, ligesom formanden kan bestemme, at særlige sagkyndige eller andre kan deltage uden stemmeret ved nævnets behandling af en sag.
Vi ønsker i udvalgsarbejdet at få afdækket, hvorvidt denne løsning er tilstrækkelig til at sikre kvaliteten i nævnets sagsbehandling, eller om vi måske i virkeligheden skal se på nogle af de andre foreslåede modeller med flere forskellige medlemmer af Psykolognævnet.
Danny K. Malkowski (LA), 2016-11-29:
Mange tak.
Jeg vil også lige kort benytte lejligheden til at ønske tillykke med den nye post, og velkommen tilbage til Folketinget.
Jeg glæder mig meget til samarbejdet i den for mit vedkommende dog trods alt kun korte periode – de næste 3 uger – inden jeg skal ud af Folketinget igen.
Men det skal nok blive godt.
Med forslaget her vil man skabe klare rammer omkring tilsyn og sanktioner i forhold til autoriserede psykologer.
Man vil give Psykolognævnet mulighed for at give påbud til en psykolog om at ændre dennes virksomhed, hvis psykologen har lavet alvorlige eller gentagne forseelser.
Det foreslås ligeledes, at kritik og påbud offentliggøres ikkeanonymiseret.
Og til sidst kommer forskellige organisatoriske ændringer også ind i Psykolognævnet.
Efter Liberal Alliances opfattelse er det naturligt, at der er et vist tilsyn med autoriserede psykologer og passende sanktionsmuligheder.
I dag kan Psykolognævnet helt fratage en autorisation fra en psykolog, men nævnet har efterspurgt mildere sanktionsmuligheder til sager, der viser en kritisabel adfærd, som dog ikke er stærk nok til at fratage vedkommende autorisationen.
Det mener vi giver god mening.
Samtidig vil man indføre en ordning for at kunne offentliggøre afgørelser om alvorlig kritik og faglige påbud og skærpet tilsyn.
Det er et brud med praksis i sundhedssystemet, hvor afgørelser offentliggøres anonymiseret.
På baggrund af det kan Liberal Alliance også støtte forslaget.
Carl Holst (V), 2016-11-29:
Spørgeren nævner selv, at hun måske læser det, som fanden læser Bibelen.
Det vil jeg ikke umiddelbart afvise hun kan have ret i.
Og lad os endelig i det videre arbejde få den her tryghed i forhold til at få hegnet ind, at der selvfølgelig skal være det her rum, som vi er enige om, men der skal selvfølgelig også være en vis afklarethed, i forhold til hvad det er for en ramme, man arbejder inden for.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2016-11-29:
Det sidste synes jeg var meget klart, men jeg bliver alligevel bekymret, når det er sådan, at ordføreren henviser til høringsnotatet.
For det var faktisk det, der gjorde mig bekymret.
Men det kan vi også bruge lidt mere tid på i udvalgsarbejdet.
Men det er faktisk præcis høringsnotatet, som gør mig bekymret, nemlig at ministeriet lægger lige lidt for meget vægt på netop praksis, altså at det er på baggrund af praksis og det, der udvikler sig med tiden.
Det kan godt være, det er, fordi jeg læser det, som fanden læser Bibelen, det skal jeg ikke kunne afvise, men det er i hvert fald vigtigt for mig, at vi får snakket mere rundt om, at det, vi taler om, er, at der kommer noget mere end det, der bare er lovteksten.
Det hørte jeg også ordføreren sige, men jeg blev bekymret over det der med henvisning til høringsnotatet.
Men det tager vi i udvalgsarbejdet.
Carl Holst (V), 2016-11-29:
Det var det, spørgeren hørte.
Men så synes jeg bare også, at det hørte med til billedet, at man i ministeriets bemærkninger, altså i høringsnotatet, jo netop gør opmærksom på, at man har modtaget den her, og at man også har adresseret den i forhold til nogle af de ting, som jeg synes for fuldstændighedens skyld også lige skulle nævnes.
For man fik det nærmest til at lyde, som om der overhovedet ingen retningslinjer var i forhold til Psykolognævnets arbejde i dag.
Det var bare det billede, jeg gerne ville have nuanceret.
Rammer og kriterier skal vi selvfølgelig have trygheden for er faste, så det ikke bare er noget, der svæver fra gang til gang.
Det er jo derfor, man har en årlig afrapportering eller offentliggørelse.
Og om sammensætningen sagde jeg også, at jeg godt tror, at vi kan mødes omkring at få de to umiddelbart modsatrettede ønsker til at gå hånd i hånd – beslutningskraft, men selvfølgelig også, at fagligheden skal være bredt repræsenteret.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2016-11-29:
Jeg synes jo ikke, at man er i mål med at imødekomme endnu.
Så jeg ved ikke helt, om jeg skal høre det, som at man – nu skulle jeg til at sige fra regeringens side, men der er jo kommet lidt flere partier, så det skal jeg vende mig af med igen – har lyst til at kigge lidt mere på det.
For der er lige præcis den der del.
Det er rigtigt, at ordet glasklar måske er en overdrivelse, det medgiver jeg, men vi kan godt efter min bedste overbevisning komme tættere på at hegne noget ind end bare den lovtekst, der ligger nu.
Hørte jeg det rigtigt, hvis jeg hørte ordføreren sige, at der godt kunne komme noget mere vejledning i, hvad det er, vi taler om?
Jeg medgiver, at det ikke gør det glasklart, men vi kommer dog tættere på, at der er nogle retningslinjer.