Peder Hvelplund (EL), 2021-03-10:
Tak for det, formand.
Det svarede hr. Mattias Tesfaye til fru Marie Krarup, da der i 2019 blev spurgt ind til, om man burde angive religiøst tilhørsforhold på indfødsretsansøgninger, og jeg kunne sådan set ikke være mere enig.
Det sker ikke ofte, at vi i denne sal er enige om præcis det her emne, hr. Mattias Tesfaye og jeg, men det er vi i det her tilfælde.
Jeg vil gerne pointere absurditeten i, at der i bemærkningerne til dette beslutningsforslag henvises til grundloven som argument for, at det skal gennemføres.
Ja, vi kan godt blive enige om, at grundloven foreskriver, at indfødsret til udlændinge tildeles ved lov og dermed af os politikere, og at vi politikere også kan stemme efter vores egen overbevisning.
Men grundloven indeholder nogle endnu mere relevante bestemmelser om det her spørgsmål.
Grundloven sikrer os nemlig religionsfrihed i Danmark.
Grundloven sikrer en adskillelse mellem kirke og stat.
Vi har en udbredt frihed i Danmark, og den er bl.a. sikret ved vores forsamlingsfrihed, vores ytringsfrihed og vores religionsfrihed.
Det er fundamentet for at have et demokratisk samfund, nemlig at vi ikke har sindelagskontrol med borgerne.
Man skal følge landets love, men man må tro på, præcis hvad man vil.
I dag behandler vi så det her forslag, der er et direkte angreb på vores demokrati.
Det er et eksempel på, hvordan udlændingedebatten er kørt så meget af sporet, at den danskhed, der bliver talt om, faktisk bliver fuldstændig glemt.
Vi skal her i den her sal værne om vores demokrati og vores frihedsrettigheder.
Hvis ikke vi gør det, men derimod modarbejder alt det, vi har kæmpet for siden grundlovens indførelse, nærmer vi os en tilstand, som er sammenlignelig med tilstanden i lande, vi ellers helst ikke vil sammenligne os med, hvor regeringer dikterer, hvilke borgere der har hvilke rettigheder, hvor religiøse mindretal bliver forfulgt, og hvor man ikke offentligt kan ytre sine holdninger, da det i så fald ville kunne ramme ens borgerrettigheder senere.
Hvis man lever op til de meget stramme betingelser for at opnå indfødsret, skal man også have det.
Man har bevist, at man er integreret, man kan sproget, man kan forsørge sig selv, man har ikke begået alvorlig kriminalitet.
Derfor er det fuldstændig ligegyldigt, hvilken religion man har.
Men der er mange måder, man kan gøre livet besværligt på for mennesker med en anden religion end den kristne, og det har Dansk Folkeparti da også været bannerfører for i mange år
: Håndtryksceremonier og indfødsretsprøver, der ingen gavn gør, er allerede målrettet personer af bestemte kulturer og religioner for at gøre det svært for dem at opnå dansk statsborgerskab.
Hvad bliver det næste? At man skal stå og synge: »Slabbadubadelle, jeg elsker frikadelle« og æde en skovsnegl for at opnå dansk statsborgerskab?
Ja, det er lige før, det ikke skulle undre mig.
Så er vi da også helt sikre på, at vi sørger for, at så få som overhovedet muligt opnår dansk statsborgerskab.
Det er absolut ikke danskhed at udøve sindelagskontrol med borgerne; det er ikke demokratisk, at man fra Folketingets side skal have mulighed for at forskelsbehandle borgerne på baggrund af deres lovlige religiøse overbevisning; og det er absolut ikke et forslag, som Enhedslisten kan støtte.