runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-10:
Først og fremmest er der jo ikke nogen tvivl om det meget klare signal, der bliver sendt fra kommissionsformanden, parlamentsformanden, den franske præsident, den tyske kansler og den italienske premierminister, men det er klart, at det forudsætter, at der vil blive nedsat et konvent, der vil lægge op til nogle traktatændringer, og naturligvis kan vi ikke vide med sikkerhed inden da, hvad det kommer til at betyde.
Men jeg synes jo bare også, det er påfaldende.
Nu har jeg set et af de slogans, der bliver brugt, og det er, at vi skal have sammenhold frem for forbehold, og der ved jeg ikke, om det, de 13 lande så anbefaler, er, at vi skal have vores eget forbehold i forhold til det ønske om den videre udvikling, som i hvert fald de toneangivende og de største lande i EU-samarbejdet ønsker.
Så hvis man ønsker at træde ind i det her med at afskaffe forsvarsforbeholdet, fordi det jo er det, der er den sikreste garanti for ikke at komme til at deltage i det her samarbejde, så siger man jo også med det signal, at man faktisk ikke ønsker at være en del af sammenholdet, men i stedet for have et nyt forbehold.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-05-10:
Nej, for der bliver jo ikke behov for et forbehold, når man holder fast i, at der vil være enstemmighed, fordi en række lande siger nej til at overgå til flerstemmelighed.
Mit andet spørgsmål, som jeg ikke fik svar på, var så, om ordføreren mener, at det vil ske på forsvarsområdet, når det gælder udsendelse af soldater, altså om ordføreren tror, at samtlige andre EU-lande ønsker, at andres lande kan beslutte, om man udsender deres styrker.
Men hvis man er i tvivl, kunne man jo så se på, hvad der tidligere er foreslået, og det drejer sig jo bl.a. om menneskerettighedskrænkelser og sanktioner, hvor nogle så foreslår, at man dér skal kunne overgå til flertalsafgørelser, hvad der jo så heller ikke er flertal for.
Men det er jo noget af det, som Enhedslisten selv har talt varmt for, altså flere beslutninger, når det gælder sanktioner over for Rusland.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-10:
Det mener jeg jo faktisk jeg svarede på før, for lige såvel som fru Anne Sophie Callesen endnu ikke ved, hvad det konkret kommer til at betyde, så ved jeg det naturligvis heller ikke.
Det, vi kan, er jo at lytte til de signaler, der kommer fra de toneangivende kræfter i EU-samarbejdet, og med hensyn til hvad det konkret ender med, bliver vi nødt til at afvente den proces, der vil være i forhold til et konvent.
Men det er jo meget fint, at man siger, at der er 13 lande, der ikke ønsker det her, men der er jo så åbenbart 14 lande, som ønsker det, heriblandt de største EU-lande, og det er derfor, jeg mener, at man også bliver nødt til at tage bestik af, om det så betyder, at vi vil tage et forbehold i forhold til det, som de toneangivende og de store lande i EU-samarbejdet ønsker.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-05-10:
Tak til ordføreren for talen.
I SF er vi meget optaget af lige nu, hvad det er, vi skal bruge det her forsvarssamarbejde til, hvis vi kommer ind i det.
Og det kan jeg høre at pressen også er.
De spørger lidt til, hvilke militære missioner japartierne især godt kunne forestille sig vi skulle indgå i.
Men jeg har tænkt over et spørgsmål, som jeg godt kunne tænke mig at stille Enhedslisten i samme forbindelse.
Hvis nu man forestillede sig, at vi i Danmark stemmer ja til at komme ind i det europæiske forsvarssamarbejde og man i det europæiske forsvarssamarbejde i fremtiden laver en stabiliserende mission i Ukraine, vil Enhedslisten så stemme for eller imod sådan en mission?
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-10:
Det synes jeg er fuldstændig indlysende, og jeg forstår ikke helt, hvorfor vi skal igennem hele den der tankerække om hvad nu hvis.
Selvfølgelig skal vi bakke op omkring missionen i Ukraine, hvis det bliver en, hvad vi må formode, form for multilateral styrke.
Så kan Danmark jo deltage uden nogen som helst problemer.
Når vi ser på de missioner, som Danmark kunne deltage i rundtomkring i verden, så er der jo en lang række FN-missioner, som vi afstår fra at deltage i.
Hvorfor bakker vi ikke op omkring dem?
Hvorfor lytter regeringen ikke, når Enhedslisten foreslår, at vi skal tilbyde at bistå med minerydning i Bosnien?
Så siger man nej.
Det har ikke noget med forsvarsforbeholdet at gøre.
Det har noget med politisk vilje at gøre.
Så i forhold til den politiske vilje: Selvfølgelig skal vi deltage.
Og jeg vil have meget svært ved at forestille mig, at Danmark ikke vil kunne bidrage til en stabiliserende indsats i Ukraine, når den lykkelige dag måtte opstå, at der bliver en fredsproces, vi kan få sat gang i, og der kan opstå en forhandlingsløsning, som vi kan forsvare.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-05-10:
Ordføreren siger: Hvorfor bakker vi ikke op om FN's indsatser?
Nu står det jo sådan set i det her, at når EU laver indsatser, er det også med rod i FN's principper.
Men det var ikke det, jeg spurgte om.
Og jeg blev lidt forvirret over ordførerens svar, for jeg forstår det så vidt, at Enhedslisten gerne vil bakke op om en stabiliserende mission i Ukraine.
Men vil man gerne bakke op om den, selv om det måske er EU, der laver den?
Hvis EU laver en stabiliserende mission i Ukraine og Danmark er med i det europæiske forsvarssamarbejde, stemmer man så også for?
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-10:
Jamen det er sådan et lidt mærkeligt spørgsmål, for så forudsætter det, at der skal være nogle stærke kræfter, som ønsker, at det alene er EU-lande, der må deltage i den her mission.
Det har jeg bare rigtig svært ved at forestille mig.
Jeg har rigtig svært ved at forestille mig, at man, hvis der er villige lande, som gerne vil bistå med at sikre fred og stabilitet, så skulle insistere på, at det er der nogle lande der ikke må deltage i.
Hvis der er viljen til at deltage i sådan en mission, vil Danmark selvfølgelig kunne deltage.
Hvorfor skulle man dog ikke det?
Jan E. Jørgensen (V), 2022-05-10:
Det er jo ikke, fordi vi ikke må for de andre EU-lande, det er jo, fordi vi ikke må på grund af vores danske forbehold.
Altså, betyder forbeholdet ikke noget?
Kan vi bare deltage i det, vi har lyst til?
Nej, forbeholdet forbyder os at deltage i militære missioner i EU.
Nu blev jeg lidt vred, men jeg rejste mig egentlig for at sige noget rigtig, rigtig pænt om Enhedslisten.
Vi har jo partier herinde, der forsøger at bilde befolkningen ind, at det her er et valg mellem EU og NATO.
Det er det ikke.
NATO's generalsekretær, Jens Stoltenberg, siger: EU og NATO er to sider af samme mønt.
Det, vi gør, er forskelligt, vi har forskellige medlemskredse.
Men vi komplementerer hinanden.
Der vil jeg godt rose Enhedslisten, for Enhedslisten taler jo rent ud af posen.
Det synes jeg er befriende.
Som der står i Enhedslistens partiprogram: »Vi bekæmper militarismen og arbejder for dansk udmeldelse af NATO.
Vi går ind for, at det danske militær nedlægges ...«
Det er klar tale, og det vil jeg godt rose Enhedslisten for.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-10:
Jeg tror sådan set ikke, der var noget spørgsmål, og hvis det er sådan, at hr. Jan E. Jørgensen ønsker at have en debat om den fremtidige sikkerhedssituation i Europa, og hvilken rolle både EU og NATO og forsvaret og oprustningen skal spille, så tager jeg gerne den.
Jeg synes sådan set bare, at vi skylder den danske befolkning, at når det, vi diskuterer, er spørgsmålet om, hvorvidt vi skal afskaffe det danske forsvarsforbehold, så er det måske det, vi skal diskutere.
Den anden debat tager jeg hjertens gerne med hr. Jan E. Jørgensen.
Mette Frederiksen (S), 2022-05-10:
Jamen jeg er villig til at diskutere mange forskellige ting, men spørgsmålet er, om ikke vi skal gå et spadestik dybere.
For vi lever, synes jeg, i en tid, hvor mange af de gamle, naturlige fællesskaber bliver færre, og jeg tror, at der er mange af os, mig selv inklusive, der på grund af det frivillige Danmark har fået løst mange problemer og udfordringer igennem livet og ikke har haft behov for professionel hjælp, eller at systemet så at sige er gået i gang, fordi man har siddet i omklædningsrummet og er blevet grebet, billedlig talt, af sit fodboldhold eller sit håndboldhold, eller hvem det nu har været.
For mit vedkommende var det via FDF eller politisk ungdomsarbejde.
Inden vi gør det til kun en systemdiskussion, efterlyser jeg også en lidt mere grundlæggende kulturdiskussion, for jeg tror, at vi mennesker kan rigtig meget for og med hinanden i de tætte relationer, så man i virkeligheden slet ikke har behov for behandling.
Men de naturlige relationer og fællesskaber bliver jo færre og færre, og færre og færre børn deltager i dem.
Så jeg vil meget gerne være med til at diskutere forebyggelse, men jeg tror faktisk, at vi skal gå et spadestik dybere.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-05-10:
Det er vi sådan set villige til i SF, for vi ser det i virkeligheden som, at det ikke kun er sengepladser, og at det heller ikke er socialpsykiatrien ude i kommunerne, men at det i virkeligheden også er noget af det, der sker i det frivillige liv.
Altså, jeg ved ikke, hvor jeg havde været i dag, hvis det ikke havde været for mit forhold til folkekirken for den sags skyld.
Det skal ikke vente til efter et folketingsvalg, for selv om vi har et forståelsespapir og har sagt, at selvfølgelig skal vi gøre de ting, der står i forståelsespapiret, er min bekymring oprigtigt, at på grund af corona og på grund af mange andre presserende ting i Sundhedsministeriet er det her kommet længst tilbage i køen, forståeligt nok.
Nu er tiden bare til, at vi får sat tempo på den proces, og der vil jeg i virkeligheden gerne slutte af med at spørge statsministeren: Kan statsministeren skubbe lidt til sundhedsministeren, så det kommer til at gå lidt hurtigere?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-10:
Jeg har aldrig oplevet at have behov for at skubbe til vores sundhedsminister, som jeg synes gør et rigtig godt stykke arbejde.
Jeg er faktisk heller ikke enig i, at psykiatrien ligesom er røget bag i køen på grund af corona, men vi har jo skullet håndtere mange forskellige sundhedsudfordringer, og det skal vi også fremadrettet.
Og vi har jo den fælles udfordring, som på mange måder er et meget, meget stort privilegium, at vi næsten ikke har nogen arbejdsløshed i Danmark.
Den er på 2½ pct., og det betyder jo, at vi skal tænke i, hvordan vi kan forbedre de dele af vores velfærdssamfund, som vi i øvrigt er enige i og enige om skal forbedres, uden at ansætte en masse flere medarbejdere, for de findes simpelt hen ikke.
Det er jo en af vores helt store udfordringer, men det er nu ikke derfor, jeg er så optaget af det med den helt tidlige forebyggelse.
Det er mere, fordi jeg er optaget af, hvordan vi med sådan empowerment, det frivillige Danmark, Foreningsdanmark, får tænkt i at gøre os stærkere som mennesker, så vi kan klare den modgang, som de fleste af os kommer til at opleve, uden at det skal sætte sig i, at man får en psykiatrisk lidelse eller får et mere systemisk behov.
Når det er sagt, er der jo mennesker, der har behov for professionel hjælp, og den skal selvfølgelig være der.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-05-10:
Prisstigningerne tror jeg faktisk næsten vi alle sammen kan mærke nu, og det er klart, at mennesker med færre penge end gennemsnittet især kan mærke det.
Så motivationen for at hjælpe de grupper, som statsministeren også nævnte, som lige nu bliver klemt økonomisk på grund af prisstigninger, anerkender jeg fuldt ud.
Men jeg bliver jo bekymret, når regeringen i første omgang foreslog at finansiere hjælpen som en ufinansieret check.
Det bekymrer mig, når vi tager udgangspunkt i kortsigtede økonomiske løsninger og risikerer at hælde mere benzin på bålet.
Jeg er jo bekymret for, at man sådan i iveren for at hjælpe kan gøre tingene endnu værre og skabe forventninger om, at vi f.eks. aldrig mere skal spare for at få enderne til at mødes.
Så jeg indleder jo og spørger også sådan her, fordi både overvismanden og senest Nationalbanken, siden regeringen præsenterede forslaget til en kompensation til nogle udvalgte indkomstgrupper, advarer mod, at vi politisk bevæger os i en farlig spiral, fraviger budgetloven, men også øger inflationen.
Og den bekymring deler jeg, og det er derfor, jeg vil spørge statsministeren, om ikke også statsministeren deler nogle af de bekymringer, som Nationalbanken og overvismanden har fremført om, at vi kan risikere at skabe endnu mere inflation med uddelingen af en check.
Mette Frederiksen (S), 2022-05-10:
Grundlæggende tror jeg faktisk ikke, der er den store uenighed her.
For man kan jo sige, at jeg som socialdemokrat griber til den ekspansive finanspolitik, altså at jeg, når der er en økonomisk krise, jo pr. natur vil tænke, hvordan jeg fremmer efterspørgslen, så der er flere mennesker, der kommer i arbejde, som kan komme ud at bruge nogle flere penge, og vi så ligesom får samfundshjulene til at køre hurtigere.
Det kan man ikke på samme måde, når der er inflation, og slet ikke, hvis vi ramler ind i stagflation, altså recession, tilbagegang, i Europa kombineret med inflation, som sådan er det værst tænkelige.
Så jeg tror egentlig ikke, vi er særlig uenige, og jeg har jo også ved flere lejligheder selv understreget vigtigheden af, at vi her virkelig farer med lempe.
Jeg er ikke helt sikker på tallet, men som jeg husker det, skal man op at kompensere for noget, der minder om 30-40 mia. kr., hvis man skal kompensere en til en, og det viser jo noget om, hvor stor udfordringen er.
Men det viser jo også, at vi, når regeringen så foreslår noget, der vedrører et par milliarder, slet ikke er i nærheden af at løfte byrden af danskernes skuldre.
Så grundlæggende er jeg enig i, at man, når der er inflation, skal være varsom, og at vi i virkeligheden risikerer at gøre problemerne større.
Det mener jeg ikke at regeringen har gjort med det relativt begrænsede forslag, som jo handler om de pensionister, der har mindst, og jeg håber, at vi, når vi nu har lagt et forslag frem med en finansiering, så kan fortsætte forhandlingerne.
For jeg bliver bare nødt til at understrege, at det, hvis man er folkepensionist og kun har sin folkepension og ikke en stor opsparing, så faktisk nu kan være svært at få enderne til at nå sammen.
Så vi skal føre en økonomisk ansvarlig politik, men vi må samtidig lige have et øje på de grupper, der er allermest udsatte.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-05-10:
Ja, jeg vil også gerne kvittere for, at regeringen og finansministeren nu har fundet nogle andre reelle finansieringsmuligheder.
Men grundlæggende løser det fortsat bare ikke den store udfordring.
For hvad gør vi så?
Jeg synes bare, det er en samtale værd.
Hvad gør vi så om 3 måneder eller om 6 måneder eller 1 år fra nu, hvis inflationen fortsat er høj?
Skal vi så sende en ny check eller flere checks, og puster det så ikke også til inflationen?
Hvordan finder vi en holdbar finansiering?
Og det er jo altså ikke kun folkepensionisterne på ældrechecken, der er økonomisk udfordret, men det er familier på overførselsindkomst også.
De fattigste i vores land er mennesker på integrationsydelse; de har allermindst, og det er jo eksempelvis nu også ukrainerne, og derfor er opfordringen altså også herfra, at vi frem for at uddele checks ser på, hvordan vi kan få de anbefalinger ind, som Ydelseskommissionen afleverede for næsten et år siden, så vi kan få et mere enkelt, men også et mere fair ydelsessystem.
Så derfor vil jeg spørge: Hvilke overvejelser gør statsministeren sig for at skabe nogle mere langsigtede løsninger, som er økonomisk ansvarlige, men som også giver sikkerhed for samfundsøkonomien i de kommende år.
Mette Frederiksen (S), 2022-05-10:
Det synes jeg er et meget, meget relevant spørgsmål.
Vi har i hvert fald været ærlige fra vores side hele vejen igennem om, at vi ikke kommer til at kunne tage inflationens konsekvenser af danskernes skuldre, og vi ved ikke, hvor lang tid det varer.
Vi kan jo se, at det er en inflation, der ikke er bestemt af vores egen politik.
Det er på grund af krigen i Ukraine, det er på grund af stigende energipriser, det er på grund af de værdikædeproblemer, der er, fordi pandemien støder sammen med krigen i Ukraine.
Så vi er jo en del af en megatrend lige nu, som vi så skal håndtere så godt, som vi overhovedet kan.
Men noget af det, som vi jo kan gøre, og som for alvor vil betyde noget for mange danske familier, er udfasningen af naturgassen, som vi også er i gang med.
For det er jo i allerhøjeste grad energipriserne, der driver inflationen lige nu.
Der synes jeg jo, at det, vi sidder og diskuterer med hinanden nu, altså hvordan vi kan få folk væk fra deres gasfyr derhjemme og over på fjernvarmen og få nedbragt deres regninger, nok er noget af det allerbedste, vi kan gøre.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-05-10:
Det sidste er jeg helt enig i: Lad os så hurtigt som muligt få det til at ske, og så må de infrastrukturinvesteringer og anlægsinvesteringer, som regeringen foreslår at finansiere med, heller ikke blive dem, der skulle sikre, at alle dem, der i dag har gas, hurtigst muligt kommer over på grøn varme.
Men det sidste spørgsmål drejer sig om, at vi faktisk endnu ikke har haft en egentlig økonomisk plan i den her regeringsperiode, ingen 2030-plan endnu, sådan som vi jo gjorde det fra 1995 og frem med 10-årsplaner, og der har været kriser, og der har været covid, som statsministeren også siger.
Så det er udskudt, og det er sådan set forståeligt nok, fordi tingene har ændret sig enormt meget.
Men er statsministeren enig i, at det ikke kan fortsætte sådan, altså at det for at have en ansvarlig økonomi og kunne planlægge ting, eksempelvis når der kommer krig og de her ting sker, så er altafgørende at have en langsigtet økonomisk plan?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-10:
Ja, det er jeg enig i, og det er jo også derfor, vi efter sommerferien fremlægger en 2030-plan.
Men jeg bliver jo nødt til at sige, at det er rigtigt, at vi – måske på grund af kriserne – har skullet håndtere økonomien i stedet for at tænke så meget over den, men at konklusionen jo så er, at det er gået over al forventning, og at der da i øvrigt er grund til på tværs af politiske partier og farver at være meget, meget stolte af, hvor stærk dansk økonomi er, altså den laveste arbejdsløshed i 13 år, den højeste vækst i 27 år, en lav offentlig gæld, og hvad der måske for mig som socialdemokrat er det allerallervigtigste: den højeste beskæftigelse nogen sinde.
Jeg er jo barn af 1970'erne og 1980'erne, og jeg ved jo godt, at det, der virkelig kan tynge familien Danmark, er, når arbejdsløsheden rammer og man ikke har et job at stå op til om morgenen.
Tænk, at vi har den højeste beskæftigelse nogen sinde.
Så ja, vi skal i gang med en 2030-plan, og vi har jo lagt stenene til den, og her og nu, inden krigen gør sit indtog, må vi jo glæde os over, at vi har en af de stærkeste økonomier overhovedet.
Det er jo sådan set godt gået kollektivt.
Mai Villadsen (EL), 2022-05-10:
Tak for det.
I dag vil jeg gerne spørge om regeringens planer om et såkaldt modtagecenter i Rwanda.
Regeringen drømmer jo om at oprette sådan et, hvor man vil flyve flygtninge, der er i Danmark og har søgt asyl, 6.200 km sydpå, og selv hvis de får asyl i Danmark, er planen, at de skal blive dernede.
Rwanda er geografisk halvt så stort som Danmark, men har alligevel 75.000 flygtninge fra et af deres nabolande og 130.000 flygtninge i alt allerede.
FN's flygtningeorganisation, som hjælper med at drive flygtningelejre dernede, siger, at de allerede har så store problemer med at magte opgaven, at man på det kraftigste fraråder at lave sådan et modtagecenter.
Argumentationen, som jeg hører det fra regeringen, er, at man vil redde flygtninge fra druknedøden i Middelhavet, men det tror jeg simpelt hen ikke på.
Det tror vores nabolande ikke på, og det tror Europa-Kommissionen heller ikke på.
De siger, at det udelukkende vil betyde, at Danmark vil modtage færre flygtninge, mens vores nabolande kommer til at modtage flere.
Det bringer mig frem til mit spørgsmål.
Statsministeren rejser rundt lige nu og snakker om, at tiden er til sammenhold, men samtidig vil man gøre det her, køre, hvad jeg mener er et soloridt, måske udelukkende sammen med Boris Johnson, i en tid, hvor statsministeren prædiker sammenhold.
Hvad er der af sammenhold i det?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-05-10:
Og inden folketingsvalget, bare for at sætte det lidt i perspektiv.
Jeg tror jo, at noget af det, der er problemet, er, at vi ser ind i både ensomhed – hvad det er – depression, angst, spiseforstyrrelser og alt muligt andet, og jeg er sådan set enig med statsministeren i, at jo tidligere vi kan gribe ind, jo bedre, så vi faktisk ikke får store problemer, og så folk ikke havner i den reelle psykiatri og i virkeligheden får brug for sengepladser, for det er jo sidste instans.
Lige nu kan vi se, at der er børn, der har skolevægring, eller at der er børn, der ender med at være hjemme hos deres forældre.
Det er slidsomt for forældrene, og det er også slidsomt for børnene.
Og en af de ting, SF foreslog for et år siden, var, at vi ændrede lovgivningen, sådan at i stedet for, at man ikke bare kan hjælpe børn, der mistrives, skal man hjælpe børn, der mistrives, så vi undgår det her.
Derfor vil jeg gerne spørge, om statsministeren kan bakke op om det forslag om, at vi griber børnene, før de kommer så langt ud, og ændrer lovgivningen til »skal« i stedet for »kan«.
Pause Pause (Pause), 2022-05-10:
Mødet er udsat.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-05-10:
Tak for det, og tak til statsministeren.
Efterforskningen er afsluttet.
Det er ved at være et halvt års tid siden, at sigtelsen blev rejst.
Efterforskningen er afsluttet; alligevel er det, som om der ikke rigtig sker noget.
Der er brug for at få en afklaring af den her sag.
Der må være en grænse for, hvor længe et medlem af Folketinget kan have en så alvorlig anklage hængende over hovedet – en anklage, som sværter hans gode navn og rygte til både herhjemme og i udlandet.
Derfor har vi jo stillet 70 spørgsmål til regeringen om den her sag.
Vi er ikke blevet klogere.
Vi har ikke fået nogen svar, fra hverken justitsministeren eller fra statsministeren, selv om svarfristen er overskredet, så nu må jeg jo spørge her.
Hvordan har statsministeren været indblandet i beslutningen om at rejse sigtelse mod hr. Claus Hjort Frederiksen for landsforræderi?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-10:
Tak for det spørgsmål.
Regeringen er generelt tilbageholdende med at kommentere på konkrete sager, der kører i vores retssystem, og det vil vi også være i den her sag.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-05-10:
Jeg beder ikke statsministeren om at kommentere på sager, der kører.
Jeg beder statsministeren om at svare på, hvordan statsministeren har været involveret i, at der er rejst sigtelse mod et medlem af Folketinget for landsforræderi.
Så hvordan har statsministeren været involveret i den sigtelse, der er blevet rejst?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-10:
Jeg vil henholde mig til det svar, jeg allerede har givet.
Regeringen er generelt tilbageholdende med at gå ind i konkrete sager.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-05-10:
Jeg skal da love for, at regeringen generelt er tilbageholdende med at komme med svar, når det vedrører den her sag.
Ikke desto mindre er der jo bred enighed om blandt alle de mennesker, der ved noget om den her slags, at selvfølgelig har regeringen været orienteret om det her; selvfølgelig har regeringen truffet beslutning om det her.
Det er ikke sådan, at vi i en retsstat som Danmark har en offentlig myndighed, som pludselig mener, at de skal rejse sigtelse mod et medlem af Folketinget.
Det, som regeringen også skal ind over, er spørgsmålet om, hvorvidt, der skal rejses tiltale.
Efterforskningen er afsluttet.
Det er simpelt hen uværdigt for en retsstat at have sådan noget hængende.
Hvornår træffer regeringen beslutning om, om den ønsker at tiltale hr. Claus Hjort Frederiksen for landsforræderi?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-10:
Jeg beklager, at svaret bliver det samme.
Den her regering er i lighed med andre regeringer tilbageholdende med at gå ind i både konkrete personsager, men jo i allerhøjeste grad også sager, der kører i det danske retssystem, og derfor vil jeg ikke gå ind i en diskussion heller af den konkrete sag.