runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (KF), 2017-02-07:
Det er jo ikke det, der bliver sagt i forslaget til vedtagelse: Yildiz, du er ikke dansker.
Men jeg synes, det er et uheldigt budskab, ordføreren videresender til Yildiz, når han står her og siger: De fortæller dig, at du ikke er dansker.
Der er ingen, der siger, at Yildiz ikke er dansker, hvis hun selv definerer sig som dansker.
Det, der bliver henvist til her, er, om man formelt er dansker, altså på papiret.
Det er de tal, vi bruger, når vi definerer et område som værende ghettoområde eller ikkeghettoområde – det er i hvert fald et af kriterierne: hvor mange der bor der med en ikkedansk baggrund.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-02-07:
Jo, jeg anerkender, at man godt både kan være ekstremist og betale skat.
Skal man være ekstremist, foretrækker jeg trods alt, at man betaler skat, selv om jeg ikke foretrækker nogle af delene.
Dengang rockerne styrede Jægersborggade her i København, valgte man at gå sammen – de handlende, beboerne, kommunen, alle, der havde en interesse i området – for at sørge for at få smidt dem ud.
På samme måde bekæmper man religiøs ekstremisme.
Man sørger for at mobilisere civilsamfundet, politiet, de mennesker, der er i klubberne rundtomkring, og sørger for at lukke alle muligheder for, at den her ødelæggende virus, der inficerer vores unge mennesker og trækker dem ind i kriminalitet og dyb religiøs afmagt, ikke fæstner sig.
Jeg kender det selv fra Lyngby, hvor vi har nogle problemer i et større boligområde.
Det er ikke noget, der minder om det, vi taler om her, men ikke desto mindre skal vi tage den her kamp mod parallelsamfundene alvorligt.
Det foregår på gadeplan, og det foregår ved at sørge for at give de unge mænd et ordentligt tilbud, når de forlader SFO'en.
Det foregår – ved at jeg også svarer på det næste spørgsmål.
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-07:
Jeg er meget glad for, at Dansk Folkeparti mener, at nogle af de indvandrere, der kommer hertil, måske særlig nogle af efterkommerne af nogle af de indvandrere, nu er at betragte som danskere.
Ellers ville fru Yildiz Akdogan og hr. Naser Khader jo ikke være at betragte som danskere, og det ville være helt i hegnet, ikke?
Så det synes jeg er utrolig positivt at få tilsagn om fra Dansk Folkeparti.
Jeg vil så på den baggrund opfordre Dansk Folkeparti til at ændre det forslag til vedtagelse, I har fremsat, hvor det jo netop fremgår, at der findes områder i Danmark, hvor danskerne er i mindretal.
Hvad er det for nogle områder?
Hvis vi konkret snakker postnumre som f.eks. 2660, er det i hvert fald ikke sådan, at danskerne er i mindretal i Brøndby Strand, overhovedet ikke.
Mikkel Dencker (DF), 2017-02-07:
Jeg kunne også tænke mig at høre noget om, hvordan Venstre mener man skal forebygge, at der kommer flere af de her parallelsamfund, hvor der er en meget stor sammenklumpning af folk med anden etnisk herkomst.
Der er jo en liste over forskellige problemområder, den såkaldte ghettoliste.
Den er Brøndby Strand ikke på, men alligevel er der et flertal af folk med anden etnisk baggrund end dansk.
Og som jeg også nævnte over for den foregående ordfører på talerstolen, hr. Mattias Tesfaye, så er det jo et problem, hvis der er mange med en meget fremmed kulturbaggrund, som kan bruge deres antal til at stemme sig til at udskifte kulturen, eksempelvis – som jeg nævnte – i Brøndby Strand Idrætsklub, hvor man så ikke længere må spise pølser, fordi det strider imod islamiseringen. Anerkender Venstre ikke, at man godt kan være en god islamist og en god skatteyder samtidig?
Man bliver ikke dansker af at have et arbejde eller have en uddannelse.
Man kan godt have en god uddannelse og være islamist.
Så hvad vil Venstre gøre for at undgå de her ophobninger af mennesker, der bor sammen og prøver at indføre fremmede kulturtræk ad bagdøren?
Martin Henriksen (DF), 2017-02-07:
Nu var det fru Johanne Schmidt-Nielsen, der begyndte at tale om almindelige kæresteforhold.
Det var ikke undertegnede.
Den sociale kontrol er jo utrolig stærk i nogle af de her miljøer, også der, hvor de kommer fra.
Derfor er det ikke bare sådan, at de lige siger til danske myndigheder, som de måske i udgangspunktet ikke har særlig stor tillid til, at de er i et tvangslignende forhold, at de er i et tvangsægteskab.
Man kan ikke regne med, at de taler sandt, når man ganske enkelt bare spørger dem.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvordan et parti som Enhedslisten, som jo typisk slår sig op på at forsvare børns rettigheder og kvinders rettigheder, kan være med til at blåstemple en praksis, som jo i realiteten accepterer et meget middelalderligt syn på kvinder og på børn, i hvert fald efter vores opfattelse i Dansk Folkeparti.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-02-07:
Jeg vil starte med at sige, at begrebet elskovstur finder jeg yderst upassende.
Der er tale om mennesker, uanset om det er børn eller voksne, som er flygtet fra Islamisk Stat eller Assads bomber i Syrien.
Det tror jeg også at hr. Martin Henriksen er enig med mig i.
Der er ingen tvivl om, at der er forskel på, hvordan man er kærester i størstedelen af Syrien og i Danmark.
Det synes jeg siger sig selv.
Men det gør jo altså ikke, at vi antager, at alle par, som kommer fra Syrien, lever sammen under tvang.
Min pointe er, at ja, jeg tror såmænd godt, du kan finde et par, hvor den ene er 17, og hvor den anden er 18, og hvor de f.eks. har et barn sammen, hvor der ikke er tale om tvang, altså, hvor der ikke er nogen af dem, som er i det forhold ufrivilligt.
Hvis der er den mindste mistanke om, at der er nogen, der er i et sådant forhold ufrivilligt, så skal der naturligvis gribes ind.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-07:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Fru Johanne Schmidt-Nielsen sagde på et tidspunkt, at der godt kunne være tale om et kærestepar, ganske enkelt.
Mener Enhedslisten virkelig, er det Enhedslistens opfattelse, at der sådan er en ung pige og en ung mand, som mødes i Syrien, og så er de kærester, og så beslutter de sig for at stikke af til Danmark på en elskovstur eller noget i den stil?
Det er jo sådan i mange af de her samfund, at det er forhold, som er aftalt mellem familierne, og derfor synes jeg, at man skal være varsom med at sammenligne det her med et almindeligt kæresteforhold eksempelvis i Danmark.
Anerkender fru Johanne Schmidt-Nielsen ikke, at fordi der er så store kulturelle forskelle, så holder den sammenligning ganske enkelt ikke?
Altså, vi har at gøre med nogle andre situationer, vi har at gøre med situationer, hvor man må antage, at det et langt stykke hen ad vejen er noget, der er aftalt mellem familier, og derfor er der også meget, der tyder på, at det ikke er forhold, ægteskab, som er indgået frivilligt.
Og bør man ikke der bruge sin sunde fornuft og sige, at så siger vi nej tak til den slags i Danmark – også selv om de kommer ind via asylsystemet?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-02-07:
Som udgangspunkt synes jeg også, at det er et godt spørgsmål.
Imidlertid har vi her i landet haft en årelang tradition for, at hr. Christian Langballe, hvis han var 18 år, kunne få et kongebrev til at gifte sig med sin hustru, hvis hun på daværende tidspunkt var 17 år.
Med den undtagelsesmulighed, der er i den nuværende lovgivning – hver enkelt sag bliver vurderet individuelt, og der er meget stærke og kraftige skillelinjer for, om det overhovedet kan lade sig gøre – er jeg tryg ved den måde, man administrerer på.
Så vil jeg i øvrigt sige til hr. Christian Langballe, er jeg fuldstændig deler den opfattelse af, at der findes medlemmer af det danske Folketing, der trækker den anden vej; det er jeg også kritisk over for, og det er mit parti i øvrigt også.
Christian Langballe (DF), 2017-02-07:
Jo, jo, men det er jeg også med på
Jeg tror, vi er meget kritiske i forhold til den europæiske menneskerettighedskonvention, og det tror jeg de fleste ved.
Der, hvor jeg synes problemet kommer, er jo, at man altid siger, at vi går lige til konventionsgrænsen, men der er jo altså bare nogle, der går den anden vej og presser grænsen for, hvad konventionen kan betyde, den anden vej, også her i Folketinget, bl.a. på venstrefløjen, hvor man presser fortolkningerne helt ud i det absurde.
Der mener jeg faktisk bare, at det, når vi har den her diskussion, er afgørende, at vi tager stilling til det principielle: Kan man overhovedet påberåbe sig retten til et familieliv, når et ægteskab mellem mindreårige er illegitimt?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-02-07:
Hr. Christian Langballe har naturligvis en god pointe i, at man som medlem af Folketinget skal stille spørgsmål til de præmisser, der bliver opstillet, også for de mennesker, der vurderer lovgivningen.
Det er det, vi har gjort, og da jeg nævnte mit argument og min kommentar før, var det ikke en grundlæggende argumentation for vores holdning; det var en konstatering af, at når man har behov for at vide, hvor langt man kan gå for at stramme lovgivningen, så er det jo vigtigt, at man – synes jeg – orienterer sig dygtigt.
Den retstilstand, Dansk Folkeparti ønsker skal eksistere på landets asylcentre, eksisterer med den nuværende lovgivning, og jeg ville være ganske utryg og få ondt i maven, hvis det var, at det modsatte var tilfældet.
Jeg anerkender, og jeg mener faktisk, at den europæiske menneskerettighedskonvention på nogle områder bør moderniseres – det mener flere andre i mit parti også, og det er også Dansk Folkeparti bekendt – men så længe vi har tilsluttet os konventionen, bør vi også overholde de retningslinjer, den udstikker, og det samme gælder i øvrigt den ombudsmandsudtalelse, der forelå den anden dag.
Christian Langballe (DF), 2017-02-07:
Tak, formand.
Jeg synes, det er en rigtig dårlig undskyldning at sige, at man ikke er jurist, men civiløkonom, for vi bliver jo nødt til at tage stilling til de principielle aspekter, der er omkring en lovgivning og både forsvare den og også kritisere den, når det er tilfældet.
Jeg synes, der er et stort problem i, at de præmisser, der indgår i det her, er, at den europæiske menneskerettighedskonventions ord får så stor vægt, og ikke kun den, men også fortolkningen af den, som jo går langt videre end selve teksten.
Jeg mener ikke, at der ligger noget i selve grundteksten med hensyn til retten til et familieliv, der gør, at vi, når vi forbyder barnebrude, ikke også kan adskille, hvis det er det.
Der er jo ikke noget familieskab, der kan gøres gældende, når man er mindreårig.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-02-07:
Jeg er sikker på, at vi sammen kan nå langt i forhold til en beretning.
Jeg vil dog knytte den kommentar til hr. Martin Henriksens kommentar, at vi som politikere også er nødt til at respektere den institution, der hedder Ombudsmanden, og det er sådan set det, regeringen gør.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-07:
Jeg er helt med på, at hr. Jakob Engel-Schmidt ikke er jurist, men hr. Jakob Engel-Schmidt er lovgiver, og så kan hr. Jakob Engel-Schmidt jo være med til at lovgive.
Men altså, jeg ud fra, at hr. Jakob Engel-Schmidt mener, at de dygtigste jurister sidder på regeringskontorerne, og de nåede jo oprindelig frem til, at det sådan set godt kunne lade sig gøre.
Så mit spørgsmål var sådan set bare: Hvorfor vender man ikke tilbage til den oprindelige fortolkning?
Det kunne man gøre ved at vedtage Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Men jeg kvitterer for, at Venstre gerne vil kigge på en beretning, og jeg håber så, det kan være med til, at man i hvert fald strammer det så meget op som overhovedet muligt.
Så det var mere en kommentar end et spørgsmål.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-02-07:
Som hr. Martin Henriksen måske ved, er jeg ikke uddannet jurist.
Jeg er civiløkonom, og ønsker hr. Martin Henriksen en dag at starte en virksomhed, vil jeg meget gerne være behjælpelig dermed.
Når der er ting, man ikke ved, spørger man folk, der er klogere end en selv, og det er det, jeg og resten af mit parti har gjort.
Og den juridiske vurdering, landets dygtigste jurister er nået frem til, er, at det ikke kan lade sig gøre, og at vi er nødt til at overholde vores internationale forpligtelser.
Jeg håber, at jeg signalerer meget klart, at vi ikke vil acceptere barnebrude på landets asylcentre sammen med ældre herrer og mænd.
Jeg synes også, at de data, der ligger til grund for diskussionen, viser, at det heller ikke forekommer.
Derfor synes jeg også, det er vigtigt at understrege, at det, Dansk Folkeparti faktisk ønsker skal ske ude på landets asylcentre, sker i dag.
Og det håber jeg trods alt Martin Henriksen vil finde en lille smule tilfredsstillelse i.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-02-07:
Men jeg synes ikke, vil jeg sige til hr. Martin Henriksen, at det er meget middelalderligt og forkasteligt, at en 17-årig og en 18-årig bor sammen.
Jeg synes, det er meget tidligt at få børn, og jeg tror, at det kan have meget voldsomme konsekvenser at få børn så tidligt, men jeg mener ikke, at man pr. definition skal skilles ad, hvis man er 17 og 18.
Det gælder, uanset om vi taler om det danske samfund generelt, hvor der jo altså også er 17-årige og 18-årige etnisk danske borgere, som lever sammen og måske oven i købet får børn sammen, eller om vi taler om unge i asylcentrene.
Jeg synes, vi skal sørge for at sætte ind der, hvor der er tale om tvang, og der synes jeg, at Røde Kors' pointe om, at det faktisk kan være meget voldsomt at skille et par, som måske oven i købet har et barn sammen, er meget væsentlig.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-07:
Tak for det.
Altså konventionerne kan jo fortolkes, og ministeriets oprindelige fortolkning var sådan set på linje med Dansk Folkepartis fortolkning, nemlig at det godt kunne lade sig gøre inden for konventionerne.
Og den fortolkning kunne man selvfølgelig vælge at fastholde fra ministeriets side.
Men man kunne også vælge andre metoder i forhold til at komme væk fra den fortolkning, som ligger på nuværende tidspunkt.
Hvorfor vælger regeringen og Venstre ikke den fremgangsmåde, hvis det virkelig er noget, som man mener?
Naser Khader (KF), 2017-02-07:
Dansk Folkeparti rejser en meget vigtig problemstilling.
Jeg og vi er principielt og inderligt modstandere af barnebrude.
Det er helt uacceptabelt, det skal fordømmes, det skal forhindres.
Desværre sker der mere og mere af det, især i nærområderne til Syrien.
Forestil jer, det var jeres døtre, der var blevet gift som 13-, 14-, 15-årige og fik børn som 14-, 15-, 16-årige.
Det ville man ikke acceptere, hvis det er danske unge.
Vi skal beskytte piger fra at blive gift i en ung alder, det er deres ret at bestemme over deres egen krop, deres liv, seksualitet og fremtid.
Vi støtter tanken bag Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Børn har ret til ikke at blive tvunget ind i et ægteskab og blive udnyttet seksuelt uanset kultur og religion.
Sidste år træf integrationsministeren en beslutning om at adskille parrene, hvor der var tale om barnebrude.
Vi bakkede op om beslutningen, og vi syntes, det var det rigtige, der blev gjort.
Det har på en måde også vist sig, at det har virket præventivt.
Der er næsten ikke kommet nogen barnebrude, efter beslutningen blev truffet, så det var den rigtige beslutning.
Når vi ikke kan støtte Dansk Folkepartis beslutningsforslag, har det noget med vores internationale forpligtelser, der tvinger os til at have undtagelser, at gøre.
Indrømmet, det er en af de gange, hvor man bliver irriteret på de internationale konventioner.
Der skal nemlig være undtagelsesmulighed for de særlige tilfælde.
Jeg vil godt indrømme, at jeg ikke er overbevist om, at internationale aftaler i den sammenhæng er gode for de mindreårige.
Hvad hvis de er blevet gift for 4-5 år siden og har to, tre børn?
Så er der tale om ægteskab i en meget, meget tidlig alder, og ved at acceptere det her blåstempler vi det.
Jeg mener, vi skal blive ved med at afsøge mulighederne for at beskytte mindreårige mod tidlige, tvungne ægteskaber.
Vi er klar over, at Ombudsmanden vil komme med en kritik, og at han mener, at der er tale om ulovlig praksis i forhold til adskilt indkvartering.
Jeg vil gentage, at det var den rigtige beslutning, der blev truffet dengang, og Ombudsmandens kritik må vi tage til efterretning.
Det var den rigtige beslutning, og det har virket præventivt.
På trods af kritikken mener jeg, at vi inden for rammerne af vores internationale forpligtelser skal gøre alt, hvad vi kan for at beskytte mindreårige piger fra ægteskaber, som de ikke vil være en del af.
Det er det mindste, vi kan gøre i forhold til de mindreårige.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-02-07:
Vi lægger i SF meget stor vægt på, at i hele diskussionen om danske værdier, som jo ofte køres, er kvinders rettigheder og kvinders ligestilling en meget væsentlig del af det, som man betegner som danske værdier, og at det er en væsentlig kamp, som især venstrefløjen har ført igennem mange år – i øvrigt med modstand fra højrefløjen gennem årene og ikke mindst Dansk Folkeparti, men det er så noget helt andet.
Men i hvert fald har det været en meget vigtig kamp gennem årene, og det gælder selvfølgelig også for de mennesker, som kommer fra en anden kultur end den danske.
Det betyder også, at vi er imod tvangsægteskaber, de er ulovlige.
Vi imod arrangerede ægteskaber, det er en kulturkamp i første ende, men vi er imod det.
Vi er imod barnebrude og er sådan set på linje med det, som andre ordførere har sagt her i dag.
Vi mener også som udgangspunkt, at det er det, som vi skal tage som grundlag, når der kommer asylansøgere til Danmark.
Men så er det jo så, kan man sige, at den instruks, som blev udsendt af Udlændingestyrelsen den 10. februar sidste år, og som jo går ud på, at man vil tvangsadskille alle, jo viste sig ikke at holde vand juridisk.
Det er jo derfor, at Ombudsmanden har lavet sin redegørelse, og den debat, vi har i dag, kommer jo lige ind i den debat om Ombudsmandens redegørelse, som jo også kommer nu, og som jo ret beset handler om, som også andre har spurgt om, hvad grunden er til, at man farer så voldsomt ud i februar sidste år uden at undersøge det grundigt.
Er det ikke en lidt pinlig sag for ministeriet, at man melder det her ud, og så må man bagefter trække i land, efter at der er kommet kritik fra Ombudsmanden.
Jeg synes da bestemt, at det er værd at se på, hvorfor det var tilfældet, om man ikke havde vidst det på forhånd.
Var det et direktiv, en ordre fra en minister, der ville se handling, på trods af hvad hun fik at vide fra embedsapparatet?
Det synes jeg ikke er uinteressant.
Men det, som Dansk Folkeparti vil, er, at de jo vil have skruet tiden tilbage til, før Ombudsmanden kom med sin redegørelse, at der ikke må være nogen som helst undtagelsesbestemmelser, en, kan man sige, forholdsvis ufleksibel tilgang til tilværelsen, og ja, det er jo ikke overraskende, at sådan er det parti.
Man kan ikke se, at der kan være tilfælde, hvor det kan være sund fornuft, at man lader unge mennesker blive sammen.
Selv om det ikke lige passer ind i et eller andet principgrundlag, som Dansk Folkeparti har, er vi nu tilhængere af det, man kalder sund fornuft, og det er også det, som ligger til grund for den kritik, som er kommet fra Ombudsmanden, ved siden af at man skal overholde den europæiske menneskerettighedskonvention.
Så vi kan selvsagt ikke støtte det her forslag fra Dansk Folkeparti.
Lotte Rod (RV), 2017-02-07:
Jeg mener, at barnebrude er fuldstændig uacceptabelt.
Der er ikke nogen kvinder, piger, som skal tvinges til at blive gift med en ældre mand.
Men det er simpelt hen forkert, når hr. Martin Henriksen siger, at det er sund fornuft, at alle skal skilles ad.
Der kan være en god grund til, at f.eks. en 17-årig og en 18-årig holder af hinanden, de har måske et barn sammen.
Så er det da ikke hverken barnets eller kvindens tarv nødvendigvis at blive skilt ad.
Det må komme an på den konkrete vurdering.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-07:
Men det er der, hvor vi tillader os at indtage det synspunkt, at så kan man jo bruge sin sunde fornuft.
Når vi ved, at de kommer fra lande og fra kulturer, hvor det desværre ikke er unormalt, måske er det i højere grad normen, at familier aftaler ægteskab og forhold mellem deres børn, så bør udgangspunktet være, at vi skiller dem ad, når de kommer til Danmark.
Meget taler for, at det rent faktisk er det, der har været tilfældet.
Lotte Rod (RV), 2017-02-07:
Men undskyld mig, hr. Martin Henriksen har jo heller ikke en kinamands chance for at vide, om forholdet skulle være indgået frivilligt.
Derfor må det være en konkret vurdering og ikke hr. Martin Henriksen, der på forhånd har truffet en beslutning.
Martin Henriksen (DF), 2017-02-07:
Jamen det er selvfølgelig glædeligt, at Det Radikale Venstre går ind for kvinders rettigheder – det gør vi også i Dansk Folkeparti – men så har jeg lidt svært ved at forstå, hvorfor man afviser beslutningsforslaget.
I forhold til de danske myndigheder er jeg helt med på, at vi har dygtige og fagligt kompetente embedsfolk, der skal sidde og vurdere de her sager, men nogle gange kan man jo også give dem en opgave, som stort set er umulig at løse tilfredsstillende.
Så vil det ikke være bedre at tage det udgangspunkt, at man sørger for at varetage børnenes interesser og kvindernes interesser og sige, at hvis du kommer til Danmark, forventer vi altså, at du lever efter de standarder og de normer og de værdier, der gør sig gældende her, og det er altså, at barnebrude, eller hvad der bare minder om en barnebrud, simpelt hen ikke er acceptabelt i det danske samfund.
Hvis de på et tidspunkt får en opholdstilladelse i Danmark og kommer ud i samfundet, så kan det jo være, at de kan indrette sig på den måde, som de så ønsker.
Men når de er i det danske asylsystem, det er jo indgangen til samfundet, hvis de ender med at få en opholdstilladelse, bør vi da som minimum være hundrede procent sikre på, at de er klar over, hvilke grundlæggende værdier der gælder i det danske samfund.
Lotte Rod (RV), 2017-02-07:
Tak for det, formand.
Jeg er enig med Dansk Folkeparti i, at unge kvinder ikke skal tvinges til at bo sammen med en ældre ægtemand – men tingene er jo ikke så sort-hvide.
Vi er i Radikale Venstre i udgangspunktet imod ægteskaber med mindreårige, da der ofte vil være tale om undertrykkelse.
Ingen skal blive eller forblive i forhold, de ikke ønsker, i Danmark, og vi kan ikke acceptere hverken kulturelle eller religiøse begrundelser for undertrykkelse.
Hvis en kvinde vil væk fra sin mand, skal vi hjælpe hende med det.
Så vidt jeg ved, er der her mindst et tilfælde, hvor en mindreårig efter adskillelse har ønsket ikke at blive sammenført med sin ægtefælle igen, og den frihed skal hun have.
Men hvad med de situationer, hvor parrene holder af hinanden?
De er måske 15 og 18 år gamle, eller det er måske en 17-årig kvinde og en 21-årig mand, som har et barn sammen.
Så er det da hverken i barnets eller i kvindens interesse at skille dem ad.
Vores ordfører, fru Sofie Carsten Nielsen, har fortalt mig, at adskillelsen for nogle af de her par har været traumatisk, og at nogle har forsøgt selvmord efter adskillelsen.
Derfor er bundlinjen for mig, at det her handler om mennesker og om frihed fra undertrykkelse af enhver art.
Den frihed har vi her i Danmark, og det er altså ikke en frihed fra undertrykkelse at blive tvunget væk fra sin mand, alene fordi han er 19 og du selv er 17 år.
Vi kan godt have tillid til faglighed, også på det her område.
Så Radikale Venstre kan ikke støtte forslaget, men vi vil gerne diskutere, også med Dansk Folkeparti, hvordan vi bliver bedre til at hjælpe de kvinder, som vil væk fra deres mænd, og i det hele taget hvordan vi forhindrer, at unge kvinder overhovedet bliver gift væk til ældre mænd.
Så hvis Dansk Folkeparti er så optaget af kvinders rettigheder, kunne vi måske sammen arbejde for højere udviklingsbistand og derigennem skolegang for alle piger.