runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-23:
I tirsdags kom mine ændringsforslag ikke til afstemning alligevel, og derfor har jeg stillet dem igen her til tredjebehandlingen.
Grunden til, at jeg gør det, er, at jeg mener, at de er enormt afgørende for at præcisere det, som ministeren sagde var intentionen med lovforslaget.
Men regeringen har jo sagt, at de ikke stemmer for ændringsforslagene, og det må jo betyde, at lovforslagets reelle intention faktisk ikke er det, som ministeren sagde til førstebehandlingen her fra talerstolen.
Lovforslaget handler jo på overfladen og i overskriften om at beskytte frontpersonale imod chikane, men substansen i lovforslaget har jo meget, meget vidtrækkende konsekvenser for både journalister og borgeres adgang til den offentlige forvaltning.
Ministeren har jo erkendt i en spørgetid, at det er en kattelem i lovforslaget.
Det betyder, at ministeren har erkendt – det skal alle folketingsmedlemmer vide – at det her lovforslag også gælder en begrænsning af journalister, borgere generelt, forskere osv. og deres adgang til viden om vores offentlige forvaltning.
Jeg mener, det er en dybt problematisk måde at lave lovgivning på i det her Folketing.
Det nytter jo ikke noget, at vi har en regering, som pakker et lovforslag pænt ind, og hvor den substantielle, principielle lovændring forsvinder i det her pæne indhold.
Så synes jeg hellere, man skal være ærlig og komme herop at sige, at vi stemmer for det her lovforslag, fordi vi gerne vil indskrænke borgernes og journalisternes adgang til vores offentlige forvaltning.
Mine ændringsforslag handler om – jeg kan kort opsummere det igen – at lovforslaget ikke gælder journalister, civile organisationer og forskere, og at det aldrig nogen sinde kan gælde embedsfolk, som er højt oppe i systemet, men kun kan gælde f.eks. frontpersonale, men aldrig sådan nogle som en departementschef, en souschef eller andre, og så er der nogle flere lignende ændringsforslag.
En stemme for de her ændringsforslag vil også være en stemme imod regeringen, der forsøger at få Folketinget til at stemme substantielle retsændringer igennem under dække af og ved at sælge lovforslaget som handlende om noget andet, hvortil høringssvarene i øvrigt siger, at det problem ikke bliver løst.
Jeg er faktisk enig i, at den formulering ville jeg gerne have ændret, hvis jeg havde haft mulighed for det.
Dertil skal det også siges, at i forhold til de andre ændringsforslag, handler det om faktisk at fjerne det her med chikanøst »el. lign.«, så det netop kun er, hvis det er retsstridigt.
Jeg mener stadig væk, det er vigtigt at få det præciseret.
Det er jo i forvejen et elendigt forslag, som det er svært at rette op på, og som jeg selvfølgelig også er imod.
Men det er rigtigt, at formuleringerne i de her ændringsforslag sikkert endnu ikke er perfekte; det vil jeg medgive.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-05-23:
Tak for det.
Nu har vi jo igen en debat på grund af et ændringsforslag fra fru Theresa Scavenius, som nu selv fortæller, at hun har stillet et elendigt ændringsforslag.
Så skulle man måske have undladt at stille det, eller også skulle man i stedet for rent undtagelsesvis bare have skrevet, at det aldrig kan afslås – det er sådan set ikke så svært.
Derfor forstår jeg det egentlig ikke.
Når jeg har valgt at tage ordet, er det, fordi jeg godt kunne tænke mig at høre lidt fra Liberal Alliance, Alternativet og Enhedslisten, som jo altså følger fru Theresa Scavenius i hendes afvisning af at gøre noget ved de udfordringer, vi har, med at offentligt ansatte – det er politibetjente, fængselsfunktionærer, sygeplejersker, socialrådgivere og andre – oplever eksempelvis at blive opsøgt på deres bopæl og oplever, at deres børn og ægtefæller osv. bliver truet, fordi bandemedlemmer eller andre søger aktindsigt i deres personalemappe, og på den måde får udleveret deres navn.
Jeg modtog en mail fra en politiassistent.
Han havde været i gang længe; han startede på Station Bellahøj tilbage i 1970'erne, og han skrev, at hans chef dengang havde sagt til ham: Hvis ikke man får klager i løbet af sin tid som politimand, er det, fordi man ikke laver nok.
Det var selvfølgelig noget, han accepterede.
Men da han på et tidspunkt på grund af chikane, og fordi han var blevet opsøgt på sin bopæl, var nødt til at sove med sin tjenestepistol under hovedpuden, syntes han ærlig talt, det var en lidt høj pris at skulle betale for, at nogen kunne få aktindsigt i en personalesag.
Det er altså det, vi står med i dag.
Det er et problem, der er vokset eksplosivt, også på grund af sociale mediers fremvækst, altså at man simpelt hen finder ud af, hvor folk bor, ved at søge aktindsigt i deres navn.
Er det virkelig sådan, at Liberal Alliance, Alternativet og Enhedslisten ikke vil være med til at sikre, at man ikke skal kunne få fat i de her oplysninger?
Forholder det sig virkelig sådan?
Det synes jeg er ret rystende og beskæmmende, og det kunne jeg da egentlig godt tænke mig at få svar på, men det svar får vi jo, når vi skal til at stemme her om ikke så længe; men det kunne da være rart at få en begrundelse fra de pågældende partier.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-05-23:
Jeg ved godt, at Venstres løsning er at stikke hovedet i sandet som en struds, når det kommer til udlændinge, og at man overhovedet ikke vil tale om, hvad problemet er.
Men det er sådan, at rigtig mange af de her bandemedlemmer i høj grad er udlændinge, de er ikke danske statsborgere.
Så man kunne kappe hovedet af slangen og løse mange af problemerne, og det ville have en præventiv effekt.
Så når hr. Jan E. Jørgensen står og siger, at man ikke ved, om 3 måneder ville afskrække bandemedlemmer, vil jeg sige, at nej, det kan jeg love for ikke vil afskrække, men det kan være, at en udvisningsdom ville afskrække dem.
Og hvis ikke det vil det, er problemet da ikke længere i Danmark.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-05-23:
Det er utroligt, som hr. Lars Boje Mathiesen kan få alt til at handle om udlændinge.
Det er også udlændinge, der står bag de her chikanøse sager osv., men det er altså også rigtig mange andre, f.eks. Rasmus Paludan, som vistnok er svensker, men jeg tror ikke, det var det, hr. Lars Boje Mathiesen tænkte på.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-05-23:
Hr. Jan E. Jørgensen kan ikke forstå, hvorfor vi ikke kan gøre noget ved det her, og så prøver man med den her løsning, som er en lappeløsning.
Sig nu, hvad det drejer sig om!
Det er i høj grad ikkevestlige indvandrere, bandemedlemmer.
Hvis man nu lavede en lov, som sagde, at hvis du chikanerer en offentlig ansat, truer dem, opsøger dem på deres bopæl, bliver du udvist, for vi gider ikke have den kriminalitet i Danmark, så var problemet jo i høj grad løst.
Så når hr. Jan E. Jørgensen står og taler om politimanden og fængselsfunktionæren, som bliver overfaldet, skal man også snakke om, hvem det er, der overfalder dem.
Nej, det vil Venstre ikke, for gang på gang stemmer Venstre imod at udvise kriminelle udlændinge konsekvent efter første dom, og så får man ikke løst problemet.
Så det her er endnu en lappeløsning, som bare lukker systemet i stedet for at løse de problemer, der reelt set er.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-05-23:
Det er jo forskellige ting.
Vil man forebygge, at de her ting overhovedet sker?
Det er det, vi gør med det her lovforslag.
Eller vil man straffe, når tingene er sket?
Det var også det, Liberal Alliance sagde under førstebehandlingen.
Så må man jo straffe folk, der overfalder politibetjente, fængselsfunktionærer og andre.
Jeg ved ikke, hvor stor præventiv effekt det har på et bandemedlem, der måske i forvejen har en meget lang fængselsstraf og i den forbindelse får andre til at overfalde en fængselsfunktionær i dennes fritid, at han risikerer 3 måneder mere.
Det kan vi altid drøfte.
Men spørgsmålet er: Vil vi forebygge, at det her overhovedet sker, eller vil vi straffe, når først det er sket?
Der vil vi altså meget gerne forebygge, at det overhovedet sker.
Rosa Lund (EL), 2024-05-23:
Jeg er meget, meget enig med hr. Jan E. Jørgensen i, at det er ekstremt alvorligt, og derfor er chikane jo også ulovligt allerede i dag ifølge straffeloven.
En anden vej, man kunne gå, hr. Jan E. Jørgensen, var jo at sige, at chikane, som udøves på nettet, skal der føres meget mere kontrol med, end der bliver gjort i dag, altså at sikre, at de regler, vi faktisk har lavet herinde i straffeloven, også bliver håndhævet.
Det er i hvert fald et forslag, som vi har, men det ved hr. Jan E. Jørgensen jo godt.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-05-23:
Det er jo en afvejning af to hensyn.
Mener man, at der skal være ret til aktindsigt i navne osv., og at det skal der være, fordi det er meget, meget vigtigt, eller mener man, at det skal der ikke være, hvis der er en frygt for, at det kan bruges til chikane eller andet som at opsøge folk på deres bopæl osv.?
Der må man afveje de hensyn, og jeg har da respekt for, at Enhedslisten så siger: Vi mener, at det er vigtigt, at man kan få den her aktindsigt, og så må vi så finde på andre måder at beskytte offentligt ansatte på.
Jeg ved ikke, hvordan det skulle være, men vi er altså mest trygge ved, at man ikke kan få de her oplysninger.
Jeg kan da eksempelvis fortælle, at da jeg selv forleden var i kontakt med politiet i anledning af en voldssag i forbindelse med valgkampen om forsvarsforbeholdet, kunne jeg ikke få udleveret anklagerens efternavn, fordi det bruger man ikke i politiet.
Vi er nået dertil, hvor politibetjente og andre kun udleverer fornavne, fordi de er bange for at blive opsøgt, truet og chikaneret.
Det synes jeg simpelt hen at vi skal tage alvorligt, og det her er i hvert fald ét forslag.
Jeg mangler at se, hvad Enhedslisten så vil gøre ved det.
Rosa Lund (EL), 2024-05-23:
Tak for det, og tak til hr. Jan E. Jørgensen for talen.
Jeg føler mig jo bare lidt hidkaldt til at tage ordet, når nu hr. Jan E. Jørgensen nævner Enhedslisten.
Tværtimod.
Det, vi også bare vil være med til at beskytte, er offentlighedens adgang, og vi synes simpelt hen ikke, at det her lovforslag rammer den rigtige balance.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-05-23:
Nu har vi, jeg ved ikke hvor mange gange måttet høre fru Theresa Scavenius hovere over for Folketinget og håne Folketinget for, at vi ikke læser lovforslaget, og at vi ikke forstår det osv., og så har Theresa Scavenius ikke læst sit eget ændringsforslag og har ikke opdaget, at det, der står i ændringsforslaget, er præcis – ordret og ord til andet – det samme, som står i bemærkningerne.
Det synes jeg ærlig talt er sådan lidt beskæmmende.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-23:
Jeg vil bare sige, at lige nu handler det jo om diskussionen af ændringsforslagene.
Så kan vi debattere forslaget lige om lidt.
Det, der ligger i lovforslaget, er ikke, at det er i ekstraordinære tilfælde.
Der er jo, hvis der er en embedsmand, der har en følelse, i forhold til hvis noget kommer i medierne.
Det er jo det, det handler om.
Så jeg er glad for de her ændringsforslag og synes, at det netop handler om at præcisere, at det ikke handler om det.
Men jeg er enig i, at der her er behov for en yderligere præcisering, så vi er helt sikre på, at det aldrig kommer til at gælde.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-05-23:
Det er ikke en lille detalje.
Det er sådan set ret centralt, om det er noget, der aldrig skal kunne finde sted, eller om det kan finde sted, men kun rent undtagelsesvis.
Det her er naturligvis ikke møntet på massemedier, men det nytter jo ikke meget, at eksempelvis et bandemedlem søger aktindsigt i en personalemappe og ikke kan få det, hvis et medie så gør det og efterfølgende trykker den pågældendes navn i avisen.
Så er man jo som offentligt ansat lige vidt.
Derfor er der i loven indsat en mulighed for i helt ekstraordinære tilfælde at afslå en anmodning.
Eksempelvis kan jeg nævne hr. Rasmus Paludan, som vi har talt en del om her i Folketinget.
Han er jo ikke bare borger i det her land.
Han har også pressekort, og han søger ivrigt aktindsigt i personalesager om de politibetjente, som er sat i verden for at beskytte ham.
Det nytter jo ikke noget, at vi så bare siger, at det kan han fortsætte med, fordi han nu kalder sig et massemedie.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-23:
Tak til ordføreren for at finde ud af, at der netop kun står »helt undtagelsesvist«.
Det synes jeg faktisk kunne være rigtig relevant.
For det, som jeg har noteret mig i de ændringsforslag, er jo, at der netop står, at det er en tydeliggørelse af, at ændringerne ikke omfatter massemedier.
Det står der flere gange, men hvis det ikke sådan teknisk set er skrevet helt korrekt ind, så vil jeg faktisk rigtig gerne have, at det bliver gjort, og det ved jeg så ikke om er teknisk muligt, i forhold til hvordan det foregår, men det kan jeg jo lige spørge om bagefter.
Det var egentlig bare det, der var min kommentar.
Tak for at finde de der små detaljer, for det er jo som sagt djævlen, der ligger i detaljen.
Monika Rubin (M), 2024-05-23:
Ja, det er korrekt, at de kom med anbefalingerne for ganske nylig, men det datagrundlag, de lægger til grund for deres anbefalinger, er ældre end den nyeste evidens, der er på området, og derfor siger jeg bare, at når vi har den her debat, er det virkelig vigtigt, at vi har debatten ud fra nyeste viden og de bedste studier, og de er altså ikke med, hverken i Det Etiske Råds datagrundlag for deres anbefalinger eller i Dansk Center for Organdonations anbefalinger. Så det er meget, meget vigtigt, at vi også forholder os til ny viden, fordi det her er et område, hvor der kommer ny viden hele tiden.
Mette Abildgaard (KF), 2024-05-23:
Som jeg husker det, er Det Etiske Råds udtalelse fra 2022 eller 2023.
Så jeg er klar over, at de, der bakker op om det her forslag, i høj grad henviser til en enkelt professor, og det er ikke, fordi jeg har noget at miskreditere ham for – jeg har sådan set tillid til, at han har lavet en grundig forskning – men der er også en verden til forskel på de lande, der har indført en art af aktivt tilvalg, om det er den bløde model, som vi har her, eller om det er en, hvor du er registreret automatisk og ikke aktivt skal ind at bekræfte det.
Jeg lytter til bl.a. de overlæger, som står i den her hverdag, som taler med de her patienter, og som fuldstændig entydigt deler den her bekymring.
Monika Rubin (M), 2024-05-23:
Mange tak, og jeg vil bare sige tusind tak til alle for, at vi har den her debat i dag, for for hver gang vi tager debatten om organdonation, er der langt flere, der tilmelder sig organdonation inde på sundhed.dk.
Jeg vil bare gerne spørge ordføreren om det datagrundlag, altså den evidens, som Dansk Center for Organdonation og Det Etiske Råd læner sig op ad, og som jo ikke er up to date.
Vi har en professor, Andreas Albertsen, som jo netop har kortlagt det her område med den nyeste evidens helt op til 2023 – altså indtil for ganske nylig – og de nye studier viser jo netop, at i de lande, hvor man har indført den her model, har vi flere organdonorer.
Så jeg kunne bare godt tænke mig lige at få ordførerens tanker på, om der ikke er noget i forhold til det datagrundlag, vi debatterer ud fra, der rent faktisk er forfejlet.
For hvis vi debatterede ud fra gamle data, som er det, Det Etiske Råd lægger til grund for deres anbefalinger, og det samme med Dansk Center for Organdonation, så kommer vi jo til at have en skæv debat.
Mette Abildgaard (KF), 2024-05-23:
Tak for det.
Jeg kan sagtens forstå, hvis der sidder et par af mine kollegaer og tænker: Kan de ikke komme videre?
Hvis I ikke orker at høre mere om organdonation, så brug i det mindste de næste par minutter – jeg lover, at det ikke bliver mere – på at gå ind på sundhed.dk og registrer jer, hvis I ikke allerede har taget stilling til organdonation.
Når jeg synes, at det er vigtigt at gå på talerstolen, er det, fordi det her er en ekstremt principiel, vigtig beslutning, som det her Folketing træffer i dag.
Jeg har sådan set stor respekt for ministerens engagement på det her område og stor respekt for de forhandlinger, vi har om en national handleplan på det her område, og jeg er enig i, at status quo er det eneste, der ikke er en mulighed.
Men derfor er det jo også så vigtigt, at det, vi gør, virker.
Når nu de donoransvarlige på de største hospitaler i vores land, som står i den her situation i hverdagen og møder de patienter og pårørende, der ender i den her situation, går ud med et fælles indlæg i aviserne og advarer imod det her, fordi de frygter, at det vil give færre organer til donation, bør vi jo stoppe op som politikere og overveje, om vi har gang i noget, der er uhensigtsmæssigt.
Selvfølgelig vil der da, når man som dansker hører, at vi har en model, hvor alle automatisk er registreret, være færre, der vil gå ind aktivt og trykke på knappen – når man indfører den model.
Det siger sig selv.
Hvad er konsekvensen så af det?
Hun sagde: Befolkningen vil tro, at de ikke behøver registrere sig.
Det kan betyde, at endnu flere pårørende i sidste ende skal tage stilling.
Det er altså pårørende, som står og har mistet et nært familiemedlem, og som står i en potentiel livskrise og skal tage stilling.
Det, som tallene også meget tydeligt viser, er,
at flere af de pårørende i sådan en situation siger nej.
Flere pårørende siger nej, end når man spørger danskerne om deres holdning til organdonation.
Det kan altså også betyde, at der i sidste ende kommer færre organer til donation.
Det er altså også noget, man går ind og rykker ved, når man arbejder med det her formodede samtykke.
Så har jeg bare lige behov for at understrege til sidst, at jeg var til stede ved førstebehandlingen og deltog aktivt i den her debat.
Naturligvis skal vi det, men vi skal også forholde os til dem, som møder den her virkelighed, møder danske patienter.
Der kan også være forskel på sindelag, og hvordan man har det med at være formodet organdonor.
Der kan være en verden til forskel på, hvordan vi ser på det, og hvordan andre folk ser på det.
Jeg har også set, at der er masser, der allerede nu har været ude at sige, at de framelder sig at være organdonor, fordi de ikke bryder sig om princippet om, at man automatisk er registreret, om end jeg er med på, at det er en blød model, vi indfører i Danmark.
Sophie Løhde (V), 2024-05-23:
Tusind tak for det.
Og respekt for tvivlen.
Respekt også til alle de danskere, der i tvivl om, hvorvidt man ønsker at være organdonor eller måske ønsker at være delvis organdonor. Det er så vigtigt, at vi alle sammen husker at tage stilling, og at vi snakker med vores pårørende om det.
Det er i orden at være i tvivl, men det er bare vigtigt, at vi gør meget mere for, at endnu flere husker at tage stilling.
Så også respekt for, at I og også jeres medlemmer besluttede sig for at støtte beslutningsforslaget her.
Det sætter vi stor pris på.
Også tusind tak for de pæne ord.
Det sætter jeg også meget stor pris på.
Vi agter fortsat fra regeringens side at række ud til de partier, der ønsker at være med i en samlet national handlingsplan på området – også de partier, som jeg har fuld respekt for ikke stemmer for det her i Folketingssalen i dag, men derfor vil vi også gerne invitere til et samarbejde om alt det andet, som vi kan blive enige om, for at styrke det her vigtige område.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-23:
Tak for ordet.
Nu har næsten alle partier jo været på, så jeg tænkte, at jeg også lige skulle sige et par ord fra Alternativets side.
Vi kommer til at stemme for det her forslag, men det har ikke været et nemt valg for os.
Vi har været meget i tvivl og måtte også spørge vores medlemmer om, hvad de syntes
Der var så 54 pct., der syntes, at vi skulle stemme for – og det er så det, vi gør.
Jeg vil ligesom Radikale Venstre også rose ministeren.
Jeg synes, at ministeren har kørt en formidabel proces i det her.
Ministeren har skabt stor debat ude i offentligheden omkring det, og det er jo nærmest det vigtigste, sådan som jeg ser det.
Ministeren har kørt en inddragende proces, hvor ministeren også har inviteret alle partier – også dem, der ikke stemmer for forslaget – til en videre drøftelse af det.
Ministeren kunne bare have valgt at invitere Radikale Venstre og Alternativet til de drøftelser.
Det gør ministeren ikke.
Så ros til ministeren og bare lige en tilkendegivelse af, hvor Alternativet står her.
Sophie Løhde (V), 2024-05-23:
Om det forslag måtte gøre en forskel, er der i hvert fald ingen der ved.
For det er indført ét sted i verden, nemlig New Zealand, og der gør det ikke den forskel, fordi det ikke fungerer.
Derudover har jeg også kunnet forstå på de partier, der fremsatte forslaget om obligatorisk stillingtagen, at man alligevel ikke rigtig mener det der med, at det skal være obligatorisk.
For obligatorisk betyder jo, man skal være klar til at tilbageholde menneskers kørekort, pas, skattekort eller andet, hvis ikke de tager stilling, og det har jeg forstået forslagsstillerne ikke ønsker.
Så det, vi er enige om, er at sikre obligatoriske påmindelser om vigtigheden af at tage stilling.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-23:
Jeg er glad for, at der skal ske mere, for jeg tror simpelt hen ikke, at det her forslag i sig selv er med til at løse problemet.
Men jeg tror til gengæld, at et forslag som det, Det Konservative Folkeparti og SF fremsatte i fællesskab for nogle år siden, og som handlede om obligatorisk stillingtagen, kunne have gjort en forskel, altså at alle bliver bedt om at tage stilling i den konkrete situation.
Hvorfor er det ikke det forslag, som regeringen valgte at fremsætte?
Sophie Løhde (V), 2024-05-23:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte, men respekt for de bekymringer, som SF har, og som vi også har haft drøftet med hinanden.
Jeg kunne forstå den bekymring, hvis det, vi i dag gjorde, var at lave en ny samtykkemodel og vi så lænede os tilbage og intet andet gjorde.
For det indeholder netop også, at vi foruden at ændre samtykkemodellen, som vi altså kan se gør en positiv og livsvigtig forskel i andre lande rundt i Europa, også nu sørger for at gøre meget mere, når det handler om at sikre obligatoriske påmindelser til borgerne om vigtigheden af at tage stilling – altså at vi grundigt informerer danskerne om vigtigheden af at tage stilling, og at vi sørger for, at alle fremtidige 18-årige får et brev, og dermed siger, at nok er man som 18-årig fyr og flamme og har mod på hele livet, men derfor er det stadig vigtigt at huske at tage stilling.
Vi tager så mange andre initiativer også, og det er derfor, at jeg også prøver at nuancere debatten i dag.
Det er ikke blot et spørgsmål om samtykkemodel.
Det er også et spørgsmål om nu at gøre noget markant anderledes end blot det, vi hidtil har gjort igennem rigtig mange år.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-05-23:
Tak for det.
Jeg vil gerne melde mig i koret, som giver udtryk for, at det her forslag hverken er fugl eller fisk.
Det er det, der i virkeligheden skaber bekymringen.
Jeg er glad for, at regeringen er med på, at vi skal sætte det her emne på dagsordenen, ligesom borgere har gjort det med et borgerforslag, hvor over 50.000 mennesker har sagt, at status quo ikke er en mulighed.
Jeg har sådan set ikke rigtig hørt nogen partier sige andet, end at status quo ikke er en mulighed.
Det, der er kunsten, er selvfølgelig at finde en model, der virker, og der bliver udfordringen jo, at et aktivt fravalg i regeringens bløde model konkret betyder, at det først gælder, hvis man har bekræftet det, altså ligesom det er i dag, eller at pårørende skal tage stilling, altså ligesom det er i dag.
Så når SF om lidt stemmer gult, er det, fordi vi er bekymret for, at vi i virkeligheden nu sender et signal til borgerne om, at nu har regeringen fikset det, og så behøver de ikke at foretage sig andet i den sammenhæng.
Men det er jo ikke rigtigt.
Kan ministeren bekræfte, at der ikke er nogen forskel på det forslag, der er fremsat, og det, som vi har i dag?
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-05-23:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Vi har lyttet til alle.
Vi har også lyttet til Det Etiske Råd, som jo siger, at de synes, vi skal tilskynde i højere grad.
Det synes jeg er noget af det, Det Konservative Folkeparti ikke fremfører som en del af det, der ligger i beslutningsforslaget.
Netop hvad angår alle 18-årige og mange andre steder, kan vi lave tilskyndelsen i forhold til at få folk til at forholde sig til det, og det er der nu lagt op til i en ny model.
Der vil jeg blot høre fra ordføreren, om det ikke er det, ordføreren tager ned er en væsentlig del af beslutningsforslaget?