runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2020-11-26:
Tak, fordi ordføreren vil arbejde frem mod en frivillig ordning.
Det er jo selvfølgelig bedre end ingenting.
Men jeg studser bare over, at ordføreren udelukkende er så optaget af dyrevelfærd, når man har det her beslutningsforslag i salen.
Der var engang, hvor Venstre var et parti, der gik op i højskole, der gik op i, at ånd og dannelse skulle udbredes blandt alle.
Går Venstre i dag ind for islamisk mission?
Går Venstre ind for, at Danmark bliver mere og mere muslimsk?
Og gider man ikke engang debattere det her i salen, når det, der bliver problematiseret, er, at helt almindelige forbrugere kommer til at støtte islamisk mission via deres kødforbrug?
Er Venstre ligeglad med det?
Er Venstre er ligeglad med, om Danmark er kristent eller muslimsk?
Erling Bonnesen (V), 2020-11-26:
Nej, det er vi ikke.
Danmark er et kristent land, og man kunne sige alt muligt i forhold til grundloven, og det ved spørgeren selv alt om.
Nej, det er vi ikke ligeglade med.
Men jeg markerer jo også, at så må man debattere, hvordan man kommer videre herfra.
Anders Kronborg (S), 2020-11-26:
Det er ikke sådan, at vi stiller os på bagbenene, hvis der er nogen, der ønsker at udvide deres bedrift i forhold til kyllingeproduktion.
Omvendt spørger ordføreren mig, om vi har planer om at understøtte en stor udbygning af det danske landbrug.
Det danske landbrug skal have nogle ordentlige, nogle stabile rammevilkår, og vi kommer jo også til i det nye år at indkalde til forhandlinger om fremtidens landbrug, hvor vi håber at vi kan lande et bredt forlig.
Og der håber jeg også at hr. Per Larsen sidder med ved bordet.
Jens Rohde (RV), 2020-11-26:
Det er altid en fest, når hr. Lars Boje Mathiesen har ordet, og jeg elsker det, men det er da en sjov vinkel at tage på det her forslag.
Det har jo intet med mediestøtten at gøre.
Det her handler om at få noget fagligt ind.
Altså, uanset hvad er det jo sådan, at frekvenser er statens ejendom, og det er jo en begrænset ressource.
Så når man skal udnytte de frekvenser, er man nødt til at lave et udbud af disse.
Der er man jo nødt til at have en eller anden form for myndighed, for ellers skal vi sidde og diskutere herinde i Folketingssalen, hvem der skulle have hvad, og det tror jeg da ikke at hr. Lars Boje Mathiesen vil synes er en god idé.
Er det ikke fint, at vi nu får et Radio- og tv-nævn, som nu får nogle mediefaglige kompetencer til at håndtere den slags udbudsspørgsmål?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-26:
Hvis vi snakker præcis om det her, synes jeg, det er dybt forfejlet, at det er en minister, der skal sidde og udpege, hvem det er, der skal sidde i det.
Så kunne det også være, at Folketinget tog ansvar for de ting, der foregår.
Og så længe det Radio- og tv-nævn reelt set bare er en forlænget arm af den siddende minister, så kan vi ikke støtte op om det i Nye Borgerlige.
Søren Søndergaard (EL), 2020-11-26:
Det betyder, at hr. Lars Boje Mathiesen mener, at det skal være det politiske flertal, som direkte sidder og afgør, hvem der skal have sendetilladelser, og hvem der skal fratages sendetilladelser.
Altså, det er noget, som det politiske flertal med én stemmes flertal kan sidde herinde og afgøre, altså at fratage folks sendetilladelser og give dem til nogle andre.
Altså, er det det forslag, som Nye Borgerlige går til medieforhandlingerne med?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-26:
Nej, så lægger man ord i min mund.
Jeg sagde: Det nuværende Radio- og tv-nævn, som det er, mener vi ikke fungerer ordentligt.
Og derfor vil vi bryde det ned, og så kan det godt være, at der skal bygges noget op.
Det kunne også godt være, at Folketinget herinde skulle træffe beslutning omkring det.
Det er vi ikke afvisende over for at kigge på.
Men det nuværende Radio- og tv-nævn, som det bare er en minister der kan udpege hvem der skal sidde i, bryder vi os ikke om.
Så er det jo ikke forankret i folket og i folkestyret.
Søren Søndergaard (EL), 2020-11-26:
Jeg må indrømme, at jeg ikke kan forstå, hvordan det bliver mere forankret af, at vi skal sidde herinde i Folketinget og gøre det.
Altså, idéen i det er jo, at der trods alt skal være en eller anden form for armslængde, altså at i det øjeblik, ministeren har udpeget dem, er det ligesom væk fra ministeren, ikke?
Og så kan det udvalg så træffe deres egne beslutninger på basis af lovgivningen.
Det er jo det, der er idéen i det.
Og derfor kan jeg slet ikke forstå idéen om, at vi skal trække det tættere ind på det politiske system.
Jeg ønsker mere armslængde, ikke mindre armslængde.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-26:
Jeg hører tit det her begreb armslængdeprincippet.
Og i min bog er det mest et begreb, som politikerne bruger til at fralægge sig ansvaret for de beslutninger, som de så træffer.
I det her tilfælde er det en minister, som ikke er folkevalgt – ikke valgt af folket – som kan sidde og udpege de mennesker, som skal beslutte, hvad der skal ske med borgernes skattekroner.
Det synes jeg er en meget, meget dårlig idé.
Kasper Sand Kjær (S), 2020-11-26:
Tak til ordføreren for lige at bringe liv i debatten om det her lovforslag.
Men jeg synes også, det er en lille smule bekymrende, hvad der bliver sagt oppe fra talerstolen.
Altså, jeg er simpelt hen nødt til at forstå det: Er det Nye Borgerliges forslag, at det er Folketinget her, med én stemmes flertal, der skal bestemme, hvilke radiokanaler vi skal have i Danmark?
Eller som skal sidde og politisk udpege dem, som eksempelvis skal bestemme, hvilke radiokanaler vi skal have, hvilke frekvenser der skal gå til hvem?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-26:
Mediestøtten – der findes vel ikke en større
lad os give vennerne nogle penge-gave, som politikerne vælger at bruge af borgernes skattekroner på, end at dele ud af de her mediestøttekroner: Knap 370 mio. kr. sender man direkte fra borgernes lommer ud til nogle medier, som så kan bakke op om det, politikerne gerne vil have der skal foregå.
Det er en skandale, at man hvert år tillader sig at tage folks penge til det.
Vi skriver 2020, og folk burde selvfølgelig købe de aviser og se det tv, som de gerne vil have.
Det kan danskerne sagtens selv bestemme.
Det bedste eksempel på, at vi har et Radio- og tv-nævn, som er fuldstændig ubrugeligt, er jo, at man tildeler Radio Loud knap 260 mio. kr. eller 280 mio. kr. for at lave noget radio, som ingen lytter til.
Det er en kæmpe skandale, at man bruger borgernes skattekroner på det her.
Vi kan også tage et andet eksempel.
Der er Pio, altså en forlængelse af Socialdemokratiets egen pressetjeneste, som får 460.000 kr. om året for at sende socialdemokratisk propaganda ud i æteren til folk derude.
Hvad er det dog for noget!
Ikke tale om, at der skal bruges skattekroner på det, og derfor vil Nye Borgerlige stille et forslag om at nedlægge det her nævn.
Der er ikke brug for det.
Mediestøtten skal afvikles.
Tak for ordet.
Birgitte Bergman (KF), 2020-11-26:
Så vil jeg starte med at kvittere over for hr. Søren Søndergaard og sige, at Det Konservative Folkeparti sådan set også deler ordførerens betragtninger om sekretariatshjælpen, og at vi skal se hele vejen rundt.
Det er rigtig, rigtig vigtigt.
Så der har du også en ven i Det Konservative Folkeparti.
Det er godt, at vi nu får styrket Radio- og tv-nævnet.
Det har været en besynderlig proces, og det har dannet baggrund for en masse spørgsmål og en masse ubesvarede spørgsmål.
Og det har det især på baggrund af udbuddet af den nye digitale public service-radiokanal, som skal have fokus på kultur, og hvor det har vist sig, at kompetencesammensætningen af nævnet er rigtig, rigtig vigtig, og ikke mindst at nævnet nu får tilstrækkelige kompetencer repræsenteret med praktisk indsigt i medieproduktion.
Det giver nemlig rigtig god mening, at Danske Medier og Dansk Journalistforbund nu får en plads i nævnet, og at vi hermed sikrer, at nævnet har den fornødne indsigt i medieproduktion, men også i, hvad der vedrører radio, tv og nye medier.
Men jeg vil også gerne kvittere over for ministeren for at sætte lovforslaget i gang så hurtigt som muligt og for, at det netop skal effektueres her fra den 1. januar.
Der er for mange derude, der går utrygt og afventer det, så det skylder vi dem, på trods af at det har været et travlt coronaår.
Så på den baggrund vil jeg bare sige, at vi støtter op om lovforslaget.
Britt Bager (V), 2020-11-26:
Tak for det, og tak for ordet.
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, er som tidligere nævnt opstået på baggrund af den mildest talt uheldige håndtering af dab-udbuddet.
Der har været sået tvivl om og rejst kritik af Radio- og tv-nævnet og deres manglende praktiske erfaring inden for medieområdet – og det med rette.
For det var et uskønt forløb, da dab-udbuddet skulle afgøres, og som udefrakommende virkede afgørelsen ærlig talt besynderlig.
Og besynderligt virkede det også, at nævnet manglede mediefaglig kompetence som en del af alle de kompetencer, der var sat sammen.
Men vi skal ikke gennemgå hele forløbet omkring dab-udbuddet og Radio LOUD, for så kunne vi stå her hele dagen i dag.
Jeg vil gerne kvittere for, at ministeren med det her forslag nu udvider Radio- og tv-nævnet, og at der er større fokus på, at det praktisk mediefaglige bliver repræsenteret i nævnet.
I Venstre stiller vi os dog undrende over for, at der ikke etableres en klageadgang i forbindelse med det her lovforslag, når nu vi alligevel er inde at rette i flere dele af loven.
Vi kan forstå på ministerens udtalelse i pressen, at klageadgangen er noget, vi skal se på i medieforhandlingerne, og det er selvfølgelig godt.
Men det her handler om retssikkerhed, og det er vigtigt, minister.
Derfor burde vi allerede nu tage stilling til så afgørende et spørgsmål.
Så vi håber, at ministeren indkalder Folketingets partier til de medieforhandlinger, som har været annonceret, siden regeringen præsenterede sit forståelsespapir i sommeren 2019.
Vi har i Venstre naturligvis forståelse for, at forhandlingerne har været forsinket på grund af covid-19.
Men vi synes ærlig talt, det er på tide, at ministeren præsenterer sit udspil og indkalder til forhandlinger, så det danske medielandskab kan få vished for sin fremtid.
Samlet set støtter vi i Venstre det her forslag, og så håber vi, at ministeren snart indkalder til nogle medieforhandlinger.
Lise Bech (DF), 2020-11-26:
Tak for det, formand.
Jeg er her i dag, fordi vores ordfører på området, hr. Morten Messerschmidt, desværre ikke kunne være til stede, så jeg har en meget, meget kort tale her.
Den seneste afgørelse vedrørende Radio LOUD har vist, at Radio- og tv-nævnet lider af foruroligende mangel på mediemæssige kvalifikationer.
Det er helt tydeligt, at den afgørelse alene blev truffet ud fra økonomiske hensyn og ikke for at sikre en god radio til danskerne.
Konsekvensen er, at vi for første gang i danmarkshistorien har en radio med absolut nul lyttere.
Det er selvsagt uacceptabelt.
Derfor er det godt, at der kommer flere faglige kompetencer i nævnet, og Dansk Folkeparti kan derfor støtte op om dette forslag.
Jens Rohde (RV), 2020-11-26:
Jeg er ikke helt sikker på, at Dansk Folkeparti sådan helt kan sige sig fri for at have haft en finger med i spillet – men lad det nu ligge.
Jeg har lovet mig selv, at jeg ikke vil omtale »Radio schyy«, så det vil jeg lade være med, for dybest set er det her jo ikke bare et spørgsmål om at gå ind i den konkrete sag, og vi har diskuteret alt omkring det dab-udbud så mange gange, og det ligger, hvor det gør.
Vi ved også godt, at Radio24syv ikke kommer tilbage som det, vi kendte, og sådan er det.
I mit 50-årige liv har jeg i 22 år beskæftiget mig aktivt med radio, og jeg har så også derigennem haft en del dialog med tidligere radio- og tv-nævn.
Og det har altid provokeret mig, at der simpelt hen ikke var en radiofaglig kompetence eller en tv-faglig kompetence.
Som radiomand var det jo den radiofaglige kompetence – eller manglen på samme – som man altid stødte ind i, for man kan ikke lave god radio med juristeri.
Derfor er det for mig helt personligt et historisk lovforslag, der ligger her fra kulturministeren i dag.
Det vil jeg meget gerne sige tusind tak for.
Det synes jeg man skylder radiobranchen og tv-branchen og alle de mennesker, der arbejder med de her medier, altså at der nu er en sikkerhed for, at man kan få en faglig sparring og ikke bare en juridisk sparring om det, der foregår.
Jeg synes, det er supergodt.
Tak for det.
Tak til fru Britt Bager for en tale, der ramte plet.
For jeg er enig i, at der skal være en klageadgang, men det kan man jo bestemme i et udbud.
Jeg ser gerne, at vi på en eller anden måde får det ind, og jeg vil også gerne se på det, hvis vi kan blive enige om et eller andet ændringsforslag.
Jeg vil måske opfordre ministeren til allerede at tage det med nu.
Men ret beset er det jo sådan, at når man laver et udbud, skal vi jo kalde det et udbud, og en af problematikkerne her var jo, at vi lige pludselig fik at vide, at det ikke var et udbud, men en tildeling.
Og så sad vi jo der og havde ikke noget at gøre, for så skulle der ikke være en klageadgang.
Men næste gang vi laver et udbud af en eller anden radiokanal eller en frekvens, eller hvad det måtte blive, så er det jo sådan set bare at slå fast, at det er et udbud.
Så det må vi jo være opmærksomme på.
Men måske kunne man sådan lige hegne det ind og få det skrevet i loven.
Det ved jeg ikke.
Juristerne må jo også lige kigge på, om der er en paritet, og om det fungerer.
Men den pointe, som fru Britt Bager nævner, er ret så væsentlig.
For en del af det ulykkelige igennem hele det her forløb var, at der ikke har været en klageadgang i forbindelse med tildelingen, som det hedder, af den radio, som nu er der.
Det skal være ordene herfra.
Med en stor tak til kulturministeren for, at vi nu endelig efter mange, mange år får konkrete faglige mediekompetencer ind i Radio- og tv-nævnet.
Lad det være det for fremtiden.
Dette var ordene.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-11-26:
Tak for det.
Jeg står her i dag som substitut for vores ordfører på området, som desværre ikke kunne være her i dag.
Jeg sender ham lige nogle varme tanker her fra talerstolen.
Han er ramt af sygdom.
Dette lovforslag har til formål at ændre Radio- og tv-nævnets kompetencesammensætning, således at nævnet har praktisk mediefaglig kompetence repræsenteret.
Men af høringssvarene kan vi forstå, at flere organisationer, i lighed med Danske Medier og Dansk Journalistforbund, gerne så sig mere inddraget i forhold til processen med at indstille kandidater til nævnet.
I et hastigt forandret mediebillede finder vi, at de rette praktiske mediefaglige kompetencer er vigtige, men vi finder det også betydningsfuldt, at flere relevante fagligheder er repræsenteret i nævnet som f.eks. kompetencer om øget tilgængelighed for mennesker med handicap.
Derfor synes vi, at det er interessant, at Danske Handicaporganisationer som et supplement til Radio- og tv-nævnet foreslår etableringen af et advisoryboard med repræsentanter for eksempelvis handicaporganisationerne, der kan bidrage med ekstern vejledning og rådgivning til medietjenesteudbyderne i forhold til øget tilgængelighed.
Med det initiativ kunne vi måske have undgået, at der skulle en global pandemi til, før der kom tegnsprogstolkning ved tv-transmitterede pressemøder, hvor regeringen og andre myndigheder her i landet sender vigtig information ud til borgerne.
Det skulle være sket langt før, og det skal vi naturligvis fortsætte med i fremtiden, samtidig med at vi også skal udvikle nye former for tilgængelighed.
I den anden del af lovforslaget foreslås det, at der indføres hjemmel til at forlænge Radio- og tv-nævnets beskikkelsesperiode med en periode på op til 1 år, og det kan selvfølgelig være fornuftigt nok.
Vi finder det dog centralt at præcisere, hvorvidt en genudpegning kan finde sted, og hvorvidt der overhovedet er en begrænsning på, hvor længe en person kan være medlem af Radio- og tv-nævnet. Med disse bemærkninger stiller SF sig positivt over for lovforslaget, og vi ser frem til det kommende udvalgsarbejde.
Britt Bager (V), 2020-11-26:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg kvittere for hr. Søren Søndergaards tale.
Det er meget sjældent, at jeg egentlig er så enig med Enhedslisten, så alene det vil jeg sige tak for.
Så vil jeg bare lige gøre opmærksom på en enkelt ting: I forbindelse med den her proces om dab-udbuddet, som hr. Søren Søndergaard omtaler, var der jo materiale, der tilgik nævnet, og der var også korrespondancer frem og tilbage mellem nævnet og sekretariatsbetjeningen.
Det, der var problematisk, var, at det ærlig talt virkede, hvad hr. Søren Søndergaard også problematiserede, som om nævnet ikke gik ind i materialet.
Men det skal retfærdigvis siges, at nævnet havde tid til at se ind i det her materiale, hvis de havde gjort sig ulejligheden at gøre det.
Så vil jeg bare kvittere for det forslag, som hr. Søren Søndergaard omtaler her, nemlig med at se på hele strukturen.
Derfor er det også bare en opfordring til ministeren om, at vi tager en drøftelse i udvalget om, om det egentlig er nu, vi skal se på, om der skal laves mere om end blot at udskifte tre medlemmer.
Måske vi skulle tage en drøftelse i udvalget om, om vi også skal se på selve opsætningen og sekretariatsbetjeningen.
Søren Søndergaard (EL), 2020-11-26:
Nu har Britt Bager og jeg jo det handicap i den her diskussion, at vores viden baserer sig på at have læst nogle materialer, som er fortrolige, og som vi ikke må referere fra, og derfor kan vi ikke gå ind i detaljerne.
Men jeg vil bare helt generelt sige, og det tror jeg vi er enige om, at hvis man i højere grad var gået ind i det materiale, der var, og gerne på et tidligere tidspunkt, så ville der være blevet stillet nogle spørgsmål, som helt klart ikke blev stillet.
Når det så er sagt, er det jo bare for at understrege den pointe, at det ikke er nok, at der sidder nogle mennesker med en masse viden.
De skal også have tiden og formen til det, altså at retningslinjerne skal være etableret på en sådan måde, at man ikke regner med, at der er der nogle andre, der tager sig af.
Det var sådan set det, der var min pointe, og det var også derfor, jeg sagde, at vi skal kigge på sekretariatsbetjeningen.
Men ja: Det er ikke tit, at Enhedslisten og Venstre er enige.
Det er dog heller ikke sådan, at det er en verdenssensation, men jeg tror, vi er det i den her sag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-26:
Der svarede jeg jo netop, at vi ikke mener, at der er en folkelig forankring i, at det er en minister, som kan sidde og udpege, hvilke mennesker der skal sidde i det nævn og uddele de her penge.
Vi så jo gerne, at der var en anden folkelig forankring i det i forhold til det nuværende nævn.
Vi mener, at Radio LOUD måske er det bedste eksempel på, at det nuværende system ganske enkelt ikke virker, så det skal vi bryde ned.
Hvordan vi skal bygge et nyt op, er vi åbne over for.
Men selve armslængdeprincippet – jeg har alligevel været med både herinde i et lille stykke tid og især i lokalpolitik, hvor man sidder og uddeler penge til det ene og det andet – er et gummibegreb efter min opfattelse.
Kasper Sand Kjær (S), 2020-11-26:
Men det her lovforslag er jo netop et bud på, hvordan vi sammensætter Radio- og tv-nævnet på en anderledes måde, hvor vi får flere kompetencer ind fra den praktiske medievirkelighed og får noget praktisk mediefaglighed ind i nævnet.
Og hvis ikke, hvordan skulle det nævn så udpeges, hvis det heller ikke skal være af Folketinget, hvilket man må forstå var svaret før?
Søren Søndergaard (EL), 2020-11-26:
Jeg synes, det lyder rigtig fornuftigt.
Så det, ministeren jo i virkeligheden gør, er at stå her og love Folketinget, at der ikke kommer noget udbud, ikke et eneste, i denne ministers tid, uden at der vil være en ankemulighed.
Det er det løfte, ministeren giver til Folketinget i dag, og det vil jeg selvfølgelig takke for.
Erling Bonnesen (V), 2020-11-26:
Tak for det.
Der har været statistikker på 20 pct. og 15 pct., og jeg tror nu, at det er helt nede omkring 10 pct., og kigger man på antallet af producenter, er det også meget lavt.
Så vi kan på den måde sige, at forbrugerne har valgt at gå den vej, og at det jo sådan set er en åben dør, som ministeren nu sparker ind, og den dialog, som ministeren lægger op til, vil vi fra Ventres side godt gå ind i.
Så vil vi også hjælpe regeringen med, at den ikke render ind i en ny minksag, og derfor er det jo meget vigtigt, at ministeren netop får den dialog med erhvervet, og jeg vil da opfordre til, at man, når ministeren så har haft den, inviterer os over til en kop kaffe og en snak om det her.
For det er meget vigtigt, at der så bliver lavet nogle ordentlige erstatningsordninger, som ministeren også er en lille smule inde på.
Så det konkrete spørgsmål er nu: Har minsteren så sikret, at der allerede nu på det kommende finanslovsforslag er sat penge af til en ordentlig erstatning, en kompensation?
Eller er det bare sådan lidt længere ude i fremtiden, at ministeren tænker det?
Rasmus Prehn (S), 2020-11-26:
Først og fremmest tak til Venstres hr. Erling Bonnesen for et konstruktivt indspark.
Det er fuldstændig rigtigt, hvad Venstres ordfører siger, at forbrugerne i den grad har vist vejen på det her felt.
Forbrugerne stemmer med indkøbskurven og siger nej til buræg og køber skrabeæg eller økologiske æg i stor stil.
Så skal vi have det sidste med, og der skal vi have lavet en omstillingsproces, og der vil vi også inddrage Venstre, men også producenterne i det her arbejde.
Der kommer vi med et udspil i det nye år, og det vil så også blive i årene frem, at der vil blive taget højde for det i vores finanslove og budget.
Erling Bonnesen (V), 2020-11-26:
Tak for den første del af svaret.
Jeg kan forstå, at der ikke er lagt op til at sætte nogen penge af i det kommende år.
Det er jo så det, og det giver så også plads til og mulighed for at få drøftet tingene grundigt og ordentligt, kan man sige.
Rasmus Prehn (S), 2020-11-26:
Det er fuldstændig korrekt, at det får vi en samtale om.
Det, som vi har tilbage at kigge på, er netop det med, at der stadig væk bliver brugt buræg i forhold til produktion af andre fødevarer, f.eks. kage, og så i forbindelse med medicin.
Der skal vi også være helt sikre på, at vi har den renhed i æggene, der skal bruges i medicinske sammenhænge, når det er, vi går væk fra de her buræg.
Så det er altså i langt det største omfang skrabeæg og økologiske æg, der bliver handlet.
Per Larsen (KF), 2020-11-26:
Tak for det, og tak for ministerens tale.
Jeg vil også gerne deltage i de drøftelser, som ministeren lægger op til, i forhold til at lave en udfasning på den lange bane.
Vi er jo alle sammen enige om, at dyrene skal have det så godt som overhovedet muligt, og så kan man jo anskue det på flere forskellige måder, men sådan noget som dødeligheden må jo man bare sige er meget, meget lav hos burhønsene. Nu har jeg lige slået op på Danmarks Radios Detektor, som jo har været inde at kigge på det.
Hos burhøner dør 3,6 pct., inden de når slagteriet, hvor de jo ender, kan man sige, hos skrabehøner dør 7,9 pct. og kommer simpelt hen ikke på slagteriet, hos fritgående høner er det 18,8 pct., og hos økologiske høner er det 6 pct.
Gør det ikke indtryk på ministeren, at burhønerne trods alt ligger helt dernede på 3,6 pct., og at der i de andre produktionssystemer altså dør væsentlig flere høns undervejs, inden de skal skiftes ud med nogle nye høns?
Joy Mogensen (S), 2020-11-26:
Jo, det er vi fuldstændig enige om, og det var også det, jeg prøvede at sige.
Jeg vil så gerne gentage det i min bemærkning her: Jeg vil gerne bekræfte den enighed, der i virkeligheden materialiserede sig for beklageligvis lang tid siden.
Det skyldes i høj grad coronatravlhed i ministeriet, og det vil jeg gerne beklage.
Men i den enighed var der jo tre elementer: Det handlede om nævnets sammensætning, det handlede om sekretariatsbetjening, og det handlede om ankemulighed.
Det her lovforslag er blevet fremsat kun med fokus på den ene del, og det er udelukkende, fordi udnævnelsen skal ske her til den 1. januar.
Hurtigst muligt vender jeg tilbage med de to næste.
Kasper Sand Kjær (S), 2020-11-26:
Det er jeg enig i.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-26:
Som jeg selv har sagt, synes jeg, det er problematisk, at det er en minister, som udpeger de mennesker, som skal sidde i det her nævn.
Det ser jeg som en grundlæggende fejl, for en minister er ikke folkevalgt.
Anders Kronborg (S), 2020-11-26:
Så jeg skal bare høre: Var det en fortalelse af ordføreren for Nye Borgerlige?