runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-29:
Jeg er egentlig meget enig, og jeg vil også for at komme jer lidt i møde sige, at jeg nu nævnte, at den sidste magtudredning er tilbage fra årtusindskiftet.
Og for at der ikke nødvendigvis skal gå 20 år mellem hver gang, kunne det godt være, vi skulle finde en model, så den måske ikke sådan kører løbende, men i hvert fald kommer lidt oftere.
For der kan ske meget i et demokrati på 20 år.
Der kan være mange magtforskydninger, og der er kommet sociale medier.
Der er jo sket vildt meget på den tid, der er gået siden sidste magtudredning.
Så ud over at vi sætter gang i det nu, og en magtudredning er jo super godt, kunne man finde en anden model, så man også løbende får kigget på det.
Det vil jeg bestemt ikke afvise.
Så lad os kigge videre på i udvalgsarbejdet eller i Udvalget for Forretningsordenen, hvordan man så kan lave den balance.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-03-29:
Tusind tak for den tilkendegivelse.
Jeg bider mærke i, at man siger »en hybrid af det her«, for ud over at der sker rigtig mange ting både med magten og demokratiet, sker der jo også mange ting omkring os i andre lande.
Det var netop for også at have et sted, der hele tiden henter de erfaringer, så vi kan lære af både de gode og de i øvrigt også dårlige erfaringer, der gøres andre steder.
Det kan man jo også blive rigtig meget klogere af.
Det kræver, oplever jeg, og det kan jeg også høre at ordføreren gør, at der er et eller andet kontinuerligt, noget, der holder fast i det.
Så lad os se på det i fællesskab.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-29:
Jamen der var ikke noget spørgsmål, men der skal heller ikke være et spørgsmål; det er jo også bare en dialog mange gange, ikke?
Uffe Elbæk (FG), 2022-03-29:
Ordføreren går jo allerede i gang med diskussionen i forhold til det emne, vi skal have efterfølgende, nemlig et borgerting.
For det, vi diskuterer nu, er som sagt et center for demokratiudvikling, og der er hele idéen jo at styrke den institution, vi står i nu – det er at styrke og videreudvikle Folketinget som institution i forhold til den demokratiske opgave, vi nu engang er sat i verden for at varetage.
Det, der er formålet med centeret, er jo faktisk at drøfte: Hvordan kan vi sikre, at der bliver ved med at være en god og tillidsfuld relation mellem borgerne på den ene side og os folkevalgte på den anden side?
Kan vi træffe beslutninger på nye og bedre og klogere måder end den måde, vi gør det på i dag?
Kan vi diskutere tematikker mere nuanceret og mere involveret, end vi gør i dag?
Det er jo det, der er ambitionen med centeret.
Jens Rohde (KD), 2022-03-29:
Det er jeg ikke helt overbevist om at centeret vil føre til.
Og igen vil jeg sige: Det er jo sådan nogle meget elastiske og subjektive udtryk, der bruges, som f.eks. »mere kvalificeret«.
Men vi er jo nødt til at anerkende, at politik ikke er rationelt.
Det, der er rationelt for hr. Uffe Elbæk, er jo ikke nødvendigvis rationelt for mig.
Vi kommer med alle vores bagager og alle vores synspunkter, og så skal de her rationaler, vi hver især har, ned på et bord, og det skal vi så forhandle om, og det bliver altid et kompromis, som aldrig fuldstændig opfylder hr. Uffe Elbæks rationaler og aldrig opfylder mine rationaler fuldt ud, men som forhåbentlig er noget, vi alle sammen kan se os selv i.
Men det vil altid på den måde være en børnehave eller et galehus eller sådan noget, for det er derfor, vi er her.
Det kan jo ikke blive sådan en rationel indgang til det hele, og derfor synes jeg, man skal være ekstremt varsom med i politik at bruge det, der sådan hedder en »kvalificeret og bedre« måde at gøre tingene på.
Nu har jeg jo siddet i Europa-Parlamentet i 10 år, og det kan rigtig meget, men jeg vil altså godt fra talerstolen her have lov til at sige, at jeg synes, at Folketinget fungerer ualmindelig godt, og jeg har nogle fantastisk dygtige og kvalificerede kolleger, som gør deres bedste.
Det er jeg helt enig i.
Jeg har opholdt mig i og beskæftiget mig med mange parlamenter gennem mit arbejde i civilretsudvalget i Europa-Parlamentet, og man kan jo altid drage erfaringer og læringer.
Men det er jo igen også et spørgsmål om, om man selv gør det, eller om det er et center, som skal gøre det.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-03-29:
Tusind tak til ordføreren for virkelig fine refleksioner.
Jeg er enig i og tænker også, at det er noget, vi alle sammen er interesseret i, og så kommer vi bare ind fra forskellige sider og har forskellige bud på løsninger.
Det ved jeg at ordførerens parti også har været stærkt engageret i her i Folketinget.
Det forhandles jo netop nu hos forskningsministeren.
Der vil det her center jo netop være, om jeg så må sige, det udvalg, det sted, vi nu mangler.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-29:
Bestemt.
Der er jo ikke nogen modsatrettede interesser.
Der er jo ikke nogen af os, der har den modsatte tilskyndelse – altså at vi nu skal finde på en måde at undergrave demokratiet på.
Det har jeg også hørt fra de andre ordførere, der har været på talerstolen, så jeg synes da, det er oplagt at drøfte videre i regi af udvalget, om man kan finde et eller andet, som alle kan se sig selv i.
Det burde vi da kunne finde ud af.
Mai Mercado (KF), 2022-03-29:
Ja, selvfølgelig er det vigtigt at have indflydelse på eget arbejde.
Altså, man kan finde undersøgelser – uden sådan lige at kunne dem by heart – af, at jo større indflydelse, man har på eget arbejde, jo større arbejdsglæde er der også.
Så det er jo helt naturligt.
Jeg tror, at det, der måske kunne være forskellen på spørgeren og mig selv, jo kan være, at vi ikke nødvendigvis ser ens på, at det er staten, der behøver at gå ind, igen, og løfte det her igennem et statsligt center, men at man også kan have en tillid til borgerne; at rigtig mange borgere gerne vil engagere sig, gerne gennem nye måder, nye kanaler.
Og det omfavner vi jo sådan set.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-03-29:
Måske skulle vi så lige starte med at afkræfte noget: Er Folketinget et statsligt selskab?
Er et kontor i Folketinget et statsligt selskab?
Det tror jeg heller ikke.
Det er et folketingscenter.
Det er Folketinget, der ville have et kontor, som var et center for demokratiudvikling – bare inden vi kører os ud i noget, der bare splitter debatten og får den langt væk fra det, det egentlig handler om, og som er, hvordan vi udvikler vores demokrati.
Derfor vil jeg helt upolemisk spørge: Kender ordføreren til de nordiske erfaringer med at have lignende kontorer, udviklingskontorer?
Kunne ordføreren så ikke tænke sig at sætte sig ind i det, og at vi måske tog det ind?
Det er også helt upolemisk; det er helt fair.
Men det er jo det, der er grundlaget for, at vi har fremsat det her forslag.
Det er, fordi andre nordiske lande har en masse gode erfaringer med det, og det kommer borgerne til gavn.
Så alt det med demokratiet nedefra, som ordføreren virkelig fremførte, kunne faktisk få bedre plads, for det er det, det her handler om.
Måske kunne vi blive enige om i den gode ånd, vi havde tidligere – ordføreren er jo medlem af Udvalget for Forretningsordenen, ved jeg – at vi dér blandede nogle af de erfaringer ind.
Så kunne vi måske højne det fælles videngrundlag – helt fair; det er det, der er behov for – og derudaf trække nogle erfaringer, som vi kunne tage med ind i Folketinget og bidrage til at udvikle vores demokrati.
Jeg synes, at det er nogle smaddergode refleksioner, som ordføreren har.
Jeg kan ikke personligt konkludere på f.eks. borgerforslagene endnu.
Enkeltsagsdemokratiet var der nok også i forvejen, men er det blevet bedre, eller er det blevet værre?
Jeg er heller ikke sikker endnu.
Jeg er sådan lidt til at prøve-fejle og er i øvrigt meget fejlbarlig, og det synes jeg bare også vi skal kunne være som demokrati og altså kunne teste tingene lidt.
Og det kan godt være, at det her ikke er helt klart, for det handler jo lidt om symptomer og årsager, og hvor det er, vi gør noget ved det.
Kan et kontor i Folketinget, et center for borgerinddragelse, få flere med i partierne?
Men kan det få nogle andre til at få en stemme og noget anerkendelse, som måske ikke ellers ville have fået det, fordi man kunne høste de erfaringer andre steder fra.
Det er hvert fald
det, som er idéen, inspireret af andre lande.
Uffe Elbæk (FG), 2022-03-29:
Jeg vil allerførst sige, at jeg altid synes, det er interessant at høre ordførerens indlæg.
Der er gode nuancer, og der er gode perspektiver.
Det er bare sådan en cadeau fra kollega til kollega, jeg kommer med.
Men spørgsmålet, der bliver rejst af ordføreren, er, om den opdatering af magtudredningen, som vi lige nu sidder og forhandler kommissoriet til, egentlig ikke kan erstatte det forslag, som vi nu debatterer i dag.
Der vil jeg bare sige, at hvad angår opdateringen af magtudredningen, snakker vi om, at vi får resultaterne inden for en tidshorisont på 3-5 år.
Og noget af det, som vi jo netop har problematiseret i den forhandlingsrunde, vi er i nu, er, hvordan vi kan få forankret den her opdatering af magtudredningen i Folketinget, altså få det tæt på vores hverdag, sådan at vi kan tage de debatter løbende.
Det ville jo netop være noget af det, som sådan en udviklingsafdeling kunne have gjort, hvis den havde eksisteret.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-29:
Det er jo korrekt, at det tager tid at lave sådan en magtudredning, men det gør det vel også at få oprettet sådan en institution ikke i staten, men under Folketinget.
Jeg er jo helt med på præmissen om, at det er os, der kommer til ikke at sidde for bordenden, men så i hvert fald kommer til at være styrende, i forhold til hvad der skal forskes i.
Men jeg vil jo også lægge op til, at der i sådan en magtudredning løbende kan komme nogle resultater.
Man behøver selvfølgelig ikke at vente til sådan et kæmpe slag, der lige skal være til allersidst, og så kommer hele pakken i otte ringbind, og vi drukner alle sammen i materiale.
Det skulle jo også være sådan, at de løbende kunne komme med nogle resultater og sige, hvor skoen trykker, eller at de har fundet nogle gode initiativer eller fået nogle erfaringer fra f.eks. Sverige, som er blevet nævnt.
Det er da i hvert fald min drøm for sådan en magtudredning, at man også løbende kan komme med noget, så der ikke skal gå 5 år.
For så kan det, man sidder og kigger på, næsten også nå at blive forældet, og det er selvfølgelig ikke intentionen med det.
Uffe Elbæk (FG), 2022-03-29:
Sådan som jeg tænker mig den her udviklingsafdeling eller det her center, ville sådan en magtudredningsopdatering meget fint kunne ligge netop der, men den diskussion kan vi tage på et andet tidspunkt.
Mai Mercado (KF), 2022-03-29:
Altså, jeg er i hvert fald helt enig i det, som Socialdemokratiet også sagde tidligere: at det måske er en postgang for tidligt at have et beslutningsforslag på om oprettelse af et statsligt center.
Men vi går jo gerne ind i en drøftelse i Udvalget for Forretningsordenen om, hvordan man kan styrke demokratiet – absolut, til hver en tid.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2022-03-29:
Jeg tænker rent faktisk, at det sikkert godt kan give rigtig god mening ude i en kommune, at man nedsætter et borgerting eller gør et eller andet i forbindelse med en meget konkret ting, man skal have gennemført.
Men det, vi taler om her, er jo et rådgivende ting for Folketinget i forhold til alt muligt.
Det står jo beskrevet i forslaget ganske glimrende, at intentionen er, at det skal sikre, at der er et bredt og repræsentativt udsnit af befolkningen – det burde der måske også være i Folketinget – som deltager i borgertinget.
Jeg vil i hvert fald gerne se resultatet af det klimaborgerting, der har været, inden vi tager stilling til det, og hvis vi bliver tvunget til at stemme om det her forslag nu, kan vi ikke støtte det.
Thomas Danielsen (V), 2022-03-29:
Tak for det, formand.
Hr. Uffe Elbæk er uddannet socialpædagog og journalist, og den socialdemokratiske ordfører, hr. Lennart Damsbo-Andersen, er uddannet tømrer.
Vi har også nogle herinde, der har en kandidatgrad, vi har en, der udmærker sig med en datamatikeruddannelse, nemlig hr. Dennis Flydtkjær, og jeg mener, at hr. Jan Bjergskov Larsen er uddannet lærer, og jeg selv har udmærket mig ved at blive lastbilmekaniker og senere tage en bankuddannelse.
Det vil sige, at det er os, befolkningen har sat på Tinget til at repræsentere dem.
Derfor repræsenterer vi de danskere, som har bedt os om at styre vores folkestyre, som er bygget op om det princip, at det er de almindelige danskere, der kommer på Tinge.
I grundloven står det jo klart, at der ikke er nogen, der er over eller ved siden af Folketinget – heldigvis for det.
Det vil selvfølgelig stadig væk gøre sig gældende, hvis man laver et borgerting.
Man kan selvfølgelig diskutere, hvilken kompetence et borgerting skal have.
Det vil formentlig i en endelig model ende ud i at være en slags sparringspartner eller et rådgivende organ.
Vi politikere vedtager jo i forvejen lovgivning på baggrund af høringer af og fra borgere, ngo'ere, foreninger, interesseorganisationer og civilpersoner.
Det gør vi, før vi træffer beslutningen herinde.
Så der er en enormt stor borgerinddragelse.
Der findes som sagt allerede i dag mulighed for at blive hørt, og den mest oplagte mulighed vil jeg så sige er at melde sig ind i et politisk parti.
Det vil jeg stærkt anbefale.
Så Venstre bifalder altså ikke et forsøg med at lave et udvidet borgerting.
Uffe Elbæk (FG), 2022-03-29:
Nu var det jo en meget dejlig, mangfoldig professionsliste, der blev nævnt her for lidt siden, med hensyn til hvad vores faglige baggrund var, men er det ikke rigtigt, at hvis vi kigger på alle 179 herinde, så er der en overvægt af folk, der har en videregående uddannelse, mens folk, som har en mellemlang uddannelse, er et mindretal, og dem, der er ufaglærte, udgør et ekstremt lille mindretal herinde i Folketinget?
Så den mangfoldighed, som lige blev skitseret før, svarer jo ikke til en mangfoldighed i Folketinget.
Og hele idéen med at lave et borgerting eller en af idéerne med at lave et borgerting er jo at sammensætte en gruppe borgere, der rent faktisk svarer til den mangfoldighed, der er ude i samfundet, og som netop kan få en rådgivende, inspirerende rolle i forhold til os andre, der sidder herinde, så man med et lidt firkantet billede kan sige, at vi er bestyrelsen, mens borgertinget skulle være et advisoryboard.
Thomas Danielsen (V), 2022-03-29:
Jo, der er en forholdsmæssigt større repræsentation af medlemmer af Folketinget, som har en eller anden form for universitetsuddannelse; det er korrekt.
Men hvis det er uhensigtsmæssigt, er det jo borgerne, der træffer uhensigtsmæssige valg, for det er jo dem, der nu engang har sagt, hvem der skal repræsentere dem.
Og jeg må indrømme, at jeg faktisk ikke oplever det som et problem i det daglige.
Og jeg oplever det slet ikke som et problem, der kan løses af et borgerting.
Det er jo pensionerede civilingeniører osv.
Og det vil jeg måske gerne uddybe som svar på dit sidste spørgsmål.
Uffe Elbæk (FG), 2022-03-29:
Nu ved jeg ikke, hvordan man lige nøjagtig har udvalgt deltagerne af klimaborgertinget, men jeg kan i hvert fald sige, at når der er tale om et normalt borgerting, får man et repræsentativt udsnit af befolkningen, hvad angår både alder, køn, socialt, økonomisk etc., og det er hele idéen med det.
Derfor har jeg lyst til at spørge ordføreren til de erfaringer, vi dog får fra borgerting i Danmark, altså på kommunalt niveau, men også fra borgertingene i Irland og i Belgien, som helt klart har været med til at øge befolkningens interesse i de politiske beslutningsprocesser.
Thomas Danielsen (V), 2022-03-29:
Altså, det, som vi valgte i forbindelse med det klimaborgerting, som ordførerens daværende parti var med til at få forhandlet igennem med vores klimalov, var jo netop den her repræsentative udvælgelsesmetode.
Og der har jo også været en berettiget kritik af, at Folketinget faktisk ikke rigtig har bakket så meget op, hvilket jeg synes er helt reelt.
Jeg blev selv forhindret anden gang på grund af sygt barn.
Jeg finder ikke, at vi har udfordringer med, at folk har en tilgængelighed til os politikere.
Altså, det har aldrig været så let at råbe os op, som det er i dag.
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-03-29:
Mange tak.
Tak til forslagsstillerne for forslaget her, der lægger op til, at vi inden udgangen af indeværende folketingsår iværksætter et 3-årigt forsøgsprogram med en anden måde at udmønte demokrati på.
Når man hører debatten her, er det, som om der tænkes alt for meget i, at demokrati er statisk, at det kun kan foregå på den måde, hvorpå det foregår, og at hvis vi begynder at rokke ved det eller gøre noget andet, så ryster vi vores demokrati.
Det er vi i SF ikke enige i.
Det er faktisk hensigten, at det her borgerting skal bidrage til oplysning og offentlig debat og udvikling af nye måder at lave politik på, og borgertinget skal også have mulighed for at afgive nogle helt konkrete anbefalinger til Folketinget.
Jeg synes, det er et godt og vigtigt forslag, og vi er i SF utrolig glade for det.
Vi synes nemlig, som jeg tidligere har nævnt, at demokrati er noget, man skal blive ved med at arbejde for.
Og vi kunne også godt blive bedre til at lytte til, hvad folk tænker, imellem valgene.
Vi har før snakket om, hvordan vi er repræsenteret, og det her borgerting vil blive sammensat på en helt anden måde, også af nogle, som ikke er eksperter.
Og der skal vi simpelt hen kunne håndtere, at vi giver dem en vis form for medansvar i forhold til at byde ind med nogle demokratiske beslutninger og bud på, hvordan vi kan løse fremtidens problemer.
Vi synes faktisk, at forslaget indeholder en meget fin balance.
På den anden side giver vi – og det er mindst lige så vigtigt – både Folketinget og demokratiet det, man kan kalde ny ilt, i forhold til at blive inspireret til, at man godt kan gøre tingene på en anden måde.
Det er dog uomtvisteligt – nu gik ordføreren for Venstre; det er lidt ærgerligt – at det stadig væk er Folketinget, for der er ikke noget over Folketinget, der endeligt skal tage beslutningerne, og på den måde går vi ikke på kompromis med tankerne og princippet om, at det repræsentative demokrati fortsat eksisterer.
Vi bakker op omkring forslaget.
Uffe Elbæk (FG), 2022-03-29:
Jeg synes, at SF's ordfører i den grad skal gå fra at være vikar til at blive fast medlem af Folketinget.
Jeg bliver simpelt hen så engageret og synes, at der kommer så mange gode overvejelser fra ordførerens side.
Så forlæng det der vikarophold, ikke?
Først vil jeg sige, at jeg er rigtig, rigtig glad for, at SF kan se sig selv i det her og forholder sig seriøst til det og kommer med gode input til det.
Jeg fik nærmest sådan lidt en ahaoplevelse undervejs, for ordføreren nævnte, at vi kan blive klogere undervejs imellem valgperioderne, sådan at det her borgerting jo på den måde nærmest bliver vores alle sammens fokusgruppe – i lidt overført betydning.
Det interessante er jo, at nogle partier dyrker de her fokusgrupper rigtig meget for at få viden fra borgerne ind i deres politiske system.
Det, der så er borgertingets opgave er at få den inspiration til at komme os alle sammen til gode.
Så kan jeg jo selvfølgelig prøve at tage det, ordføreren siger, positivt ned: at Socialdemokratiet vil vente, indtil der kommer en egentlig afrapportering fra klimaborgertinget.
Det er sådan jeg hører ordføreren, og at man så er åben for en diskussion.
Det er ikke nødvendigvis sådan, at man tager stilling, men at man venter, indtil erfaringerne ligger der.
Okay, det kan godt være, at vi ikke har erfaringerne fra klimaborgertinget, men vi har erfaringer fra en lang række andre borgerting – om det er i Danmark, altså i Københavns Kommune, eller det er i Irland eller i Østbelgien eller i Tyskland eller i Polen.
Mit spørgsmål er så: Hvad siger ordføreren til de erfaringer, vi dog har at stå på?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2022-03-29:
Jeg synes, at det i øvrigt er rigtig fint.
Jeg har noteret mig, at ordlyden i forslaget er ændret fra sidste gang, og det synes jeg egentlig er klogt.
Hvis man lægger sig helt fast på nogle bestemte ting, i forhold til hvordan sådan et ting skal være, så kan det netop godt være, at det bliver vanskeligere at nå helt i mål med det her.
Modsat spørgeren her har jeg faktisk ikke nødvendigvis opfattelsen af, at det er positive tilbagemeldinger, der er, i forhold til hvordan klimaborgertinget har fungeret.
Derfor synes jeg, at det ville være forkert at gå ind og begynde at debattere det nu.
Jeg synes så, at det er vigtigere at få en helt nøgtern redegørelse for, hvordan det er foregået, i stedet for at det er sådan lidt på rygters bureau, at vi tager en diskussion om, hvorvidt det nu er godt eller skidt.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-03-29:
Det har jeg fuld forståelse for, og hvor er det dog en god idé med praktikophold i et andet parlament, for ikke at tale om Europa-Parlamentet, hvor jeg også selv har arbejdet, dog ikke været valgt til.
Det er en kæmpe oplevelse.
Hvorfor tager vi ikke praktikophold i andre parlamenter?
Det er nok, fordi vi alligevel er helt fyldt op.
Vi kommer jo på besøg, men det der med rent faktisk at skulle grave sig ned i, hvordan de arbejder, er en inspiration, vi kunne tage med ind i det arbejde, hvor vi bliver lidt klogere på, hvad det så egentlig er, vi kunne gøre her.
Det hører jeg som et tilsagn til det.
Jens Rohde (KD), 2022-03-29:
Så er det jo bare et spørgsmål om, om de udenlandske politikere har tid til at have praktikanter på besøg fra det danske Folketing.
Men der kunne være noget interessant i noget udveksling.
Altså, man kunne jo faktisk godt søge nogle samarbejder i mere institutionaliseret form med andre parlamenter, som måske også gerne ville søge noget inspiration.
Det synes jeg jo kunne være særdeles, særdeles spændende.
Apropos det svære ord institutionalisering minder det mig om en Olsen-banden-film fra 1979, hvor de jo står der i »Olsen-banden på spanden« og skal drikke sig kampstive, før de lærer at sige ordet resocialisering.
Det bragte lidt minder frem i debatten før, hr. Uffe Elbæk, til den film, og så førte det jo også noget hyggeligt med sig.
Jens Rohde (KD), 2022-03-29:
Det er jo lidt en opridsning af de ting, som vi alle sammen kan se er sket både i Italien og mange forskellige steder i Europa over de seneste mange år, og svaret og analysen tror jeg ikke skal findes i sådan en demokratiudviklingsinstitution.
Nu sidder fru Elsebeth Gerner Nielsen deroppe, og i 1998, da fru Elsebeth Gerner Nielsen var blevet kulturminister, gav hun et interview, enten var det til Politiken eller Information, hvor hun brugte udtrykket man satte køerne ud som et billede på nogle af de omvæltninger, der sker i samfundet, og som folk har meget vanskeligt ved at goutere og følge med i, og der er det saftsuseme gået stærkt i øvrigt siden 1998.
Det er sådan noget, som jeg tror – og det har ikke så meget med samtalen som med vores ansvar for at sikre en vis lighed, en vis tryghed, at gøre, altså det vil sige konkrete politiske beslutninger, hvor vi herinde kerer os om folks liv og ikke bare om strategien – er vigtigere at håndtere, end at vi har nedsat et eller andet demokrati- og borgerinddragelsescenter.
I den sammenhæng kan jeg anbefale praktikophold i andre landes parlamenter, og i øvrigt synes jeg jo også, at ethvert folketingsmedlem som en pligt burde sidde minimum 5 år i Europa-Parlamentet, for der lærer man virkelig at overkomme hinandens forskelle, tro det eller lad være, fordi de er så enorme.
Så igen vil jeg sige: Hver gang jeg støder ind i den der, skal vi sige spraglede hjerne hos Uffe Elbæk, så prøver jeg at tage sådan en dåseåbner frem, prøver at åbne min hjerne for at sige, at jeg skal lade være med at være så gammel og reaktionær.
Så jeg vil gerne – jeg vil gerne – åbne mit sind og være med til at prøve nye ting af og sådan noget der, men jeg er i hvert fald nødt til at have mere hold på det, inden jeg sådan kan sige, hvordan jeg lige vil stille mig konkret til beslutningsforslaget.