runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-04-13:
Og det er jo det sidste, som jeg og Radikale Venstre er dybt optaget af: Ja, investeringer i forskning.
Vi har selv lagt op til at investere massivt i f.eks. den plantebaserede omlægning af noget af landbruget, så man virkelig kunne tjene penge på den produktion.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-04-13:
Ja, for det er jo en aftale, vi har indgået, og så skal vi finde veje derhen.
Med den måde, forhandlingerne lidt er tilrettelagt på nu, må vi også love hinanden at passe på, at det ikke bliver sådan: Nu er det landbruget, vi diskuterer til sidst, og så må de så bære den største byrde.
Altså, det, vi gør, skal også være rimeligt og fair.
Hvis man tager på besøg på Foulum og ser den forskning, der foregår der, og de muligheder, der er, kan man næsten blive helt ør af at tænke på, hvor meget business der er ude i verden.
Det er jo en af grundene til, at vi skal være ambitiøse i det her land omkring klimaudfordringerne; vi skal udvikle nogle muligheder her, som giver eksporteventyr af en anden verden, så det også bliver en god business at gøre noget for verdens klima.
Mette Frederiksen (S), 2021-04-13:
Tusind tak for talen og også for de efterfølgende svar.
Jeg vil bare bekræfte, at der selvfølgelig skal findes en løsning på udrejseområdet – det har vi lovet.
Og jeg er i øvrigt enig i, at det er en meget hård og svær opgave, som lokalbefolkningen i Midtjylland løfter her.
Altså, vi har jo et rigtig stort problem i Danmark med kriminalitet begået af folk, der kommer hertil udefra.
Og vi bliver vel også nødt til at være ærlige over for danskerne og sige, at uanset hvor et udrejsecenter måtte blive placeret, er problemet, at der er kommet for mange hertil, som ikke overholder de spilleregler, der bliver nødt til at være i et samfund.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-04-13:
Det er jeg meget enig i.
Jeg var inviteret til, fordi jeg tidligere har været minister for området, at deltage i en debat i Sverige her i formiddags, altså en virtuel debat, om, hvad man kunne gøre i boligområderne, og hvad man kunne gøre ved kriminalitet osv.
Og så kom jeg til at sige til dem, at jeg mangler én ting i den her diskussion, og det er anerkendelsen af, at antallet betyder noget.
Og jeg skal ikke stikke folk blår i øjnene – uanset hvor vi placerer et udrejsecenter, giver det selvfølgelig lokale protester.
Og så må vi jo bare placere det der, hvor det nu engang er bedst, og der synes jeg, at den tidligere regering og Dansk Folkeparti havde fundet en god løsning.
Mette Frederiksen (S), 2021-04-13:
Jamen jeg vil bare stilfærdigt konkludere, at formanden for Det Konservative Folkeparti og formanden for Socialdemokratiet er fuldstændig og aldeles enige i det her spørgsmål.
Vi kan diskutere alle mulige nuancer og alle mulige elementer i udlændingedebatten, men det starter og slutter med, om vi regulerer, hvor mange mennesker der kommer hertil.
Og der er kommet for mange hertil igennem årene; integrationen har ikke kunnet følge med.
Konsekvensen er mange ting – nogle er positive, men mange er for negative.
Det gælder, i forhold til hvor mange der ikke er på arbejde, det gælder i forhold til parallelsamfund, det gælder i forhold til social kontrol, og det gælder jo desværre også, når vi kigger på kriminalitetsstatistikkerne.
For der er desværre en sammenhæng mellem manglende integration og for stor tilgang udefra og så nogle af de problemer, vi ser i vores samfund.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-04-13:
Ja, det kan vi simpelt hen ikke blive uenige om.
Problemet er, hvis man på et tidspunkt kommer dertil, hvor man siger, at nu er vi færdige, eller at nu er det godt nok, for det tror jeg aldrig det bliver.
Men vi skal blive ved med at presse på for, at alle mennesker har ret til at leve trygt, uanset hvor man bor i dette land.
Så må vi sætte hårdt mod hårdt over for dem, der ikke forstår at opføre sig ordentligt over for resten af samfundet.
Mai Villadsen (EL), 2021-04-13:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at læse et citat op fra den tidligere konservative formand og udenrigsminister Per Stig Møller.
Han har for nylig udtalt: »Som udenrigsminister prøvede jeg i årevis at belære andre lande om, at man har forpligtelse til at tage sine egne statsborgere hjem.
Og så gør vi det ikke selv.
Jeg bryder mig ikke om det.
Vi har en international orden, og den betyder, at man har ansvar for sine egne statsborgere.«
Hvad i det citat er hr. Søren Pape Poulsen uenig i?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-04-13:
Jeg har næsten ikke fantasi til at forestille mig, at Venstre, Det Konservative Folkeparti og flere borgerlige partier ikke ville være med i en eventuel aftale med regeringen om det.
Altså, det her er jo tudetosset.
Hvis vi gør det så svært at drive landbrug i Danmark, at vi sender landbruget ud af landet, så mister vi en masse arbejdspladser, vi mister vækst, og vi mister velfærd.
Så enkelt er det jo i bund og grund, og jeg frygter lidt, at der kunne laves en aftale med den venstre side af Folketingssalen, der ville få fatale konsekvenser for dansk landbrug.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-04-13:
Tak for det.
Nu taler vi om landbruget, og i Radikale Venstre er vi også meget interesseret i at få landbruget med i den grønne omstilling.
Men jeg går ud fra, at Konservative også stadig bakker op om 70-procentsmålsætningen.
Og det, jeg er nysgerrig på, er, om hr. Søren Pape Poulsens parti fortsat er skeptisk over for den her hockeystavstilgang, altså det med at udskyde reduktionerne til sidst i perioden.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-13:
Nu lægger jeg mærke til i Enhedslistens klimaudspil, at man vil spare 4,6 mio. t CO 2 .
Det kan være, jeg tager fejl, men ret mig så.
Hvordan kan det være, at Enhedslisten ikke har den type ambitioner, der gør, at landbruget skal spare de cirka 70 pct.?
Mai Villadsen (EL), 2021-04-13:
Vi mener, at man skal omlægge landbruget på den måde, at vi kommer til at producere anderledes.
Vi har ikke noget eksakt mål for, hvor mange dyr der skal være – derfor vil vi gerne bruge en CO 2 -afgift til at regulere det af sig selv.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-04-13:
Tak for det.
Hvis man ejer uden at arbejde, tjener man langt mere, end hvis man arbejder uden at eje, og det driver os jo hen imod større og større ulighed.
Det er en kæmpe udfordring i mange, mange lande – også her.
Men hvis Enhedslisten får magt, som man har agt,
Mai Villadsen (EL), 2021-04-13:
Tak for spørgsmålet – et bredt et, men ikke desto mindre vigtigt at diskutere herinde.
Jamen i Enhedslisten mener vi jo, at man skal omlægge skattesystemet på flere forskellige måder.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi synes, at dem, der har mest og tjener mest, skal betale mere til fællesskabet.
Så er jeg sådan set også fuldstændig enig i, at vi særlig på boligmarkedet har nogle rigtig store problemer – det være sig i Danmark, og det gætter jeg på også gælder Færøerne – som betyder, at man kan sidde og eje noget og tjene mere end folk, der går på arbejde.
Og det bør man gøre noget ved.
For at være ærlig køber jeg ikke helt præmissen, for jeg tror på, at den grønne omstilling kommer til at generere massive mængder af arbejdspladser.
Tager vi f.eks. landbruget, kommer en rigtig stor del af de danske landmænd over de næste 10 år til at gå på pension.
Jeg synes derfor, er tiden netop er moden til at opkøbe jorden fra nogle af dem, og derfor vil det ikke koste nogen arbejdspladser konkret for de landmænd, for de skal på pension.
Til gengæld risikerer vi ikke, at udenlandske kapitalfonde kommer ind og køber store dele af landbrugsjorden, hvilket de har gjort allerede – til stor skade, synes jeg.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-04-13:
Men, altså,
vi kan jo bede den relevante minister om at regne på Enhedslistens politik og se, om det er noget, der netto vil koste arbejdspladser.
Hvis svaret så er, at ja, det vil simpelt hen gøre Danmark fattigere, det vil gøre, at der er flere, der ender i arbejdsløshed, hvad betyder det så for Enhedslisten?
Hvad er det vigtigste?
Er det at skabe flere grønne arbejdspladser, eller er det gudhjælpemig at sikre en omstilling, koste hvad det vil, også for de mennesker, der eventuelt måtte ende i arbejdsløshed?
Jeg synes ikke, at svaret er så klart – jeg vil gerne have et mere præcist svar.
Tak for det.
Jeg vil fortsætte i landbrugssporet, for det er jo en interessant diskussion.
Jeg forstår ordføreren sådan, at man har den ambition, at man skal omlægge Dansk Landbrug, samtidig med at man skaber grønne arbejdspladser.
Og det er jo en fin ambition at have.
Men hvis virkeligheden viser sig – og det tror jeg egentlig ikke er så usandsynligt – at være den, at gennemfører man Enhedslistens politik, er der et nettotab af arbejdspladser, og arbejdsløsheden stiger, og beskæftigelsen falder, og der er flere mennesker, der potentielt kan ende i fattigdom – for at bruge Enhedslistens retorik – vil man så stadig gennemføre sin egen politik?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-04-13:
Men hvorfor er det egentlig så tåbeligt alligevel at prøve at lave et arrangement med myndighederne dernede?
Altså, jeg mener: Man har vel lige åbnet et handelskontor i Saudi-Arabien.
Det er vel heller ikke et land, der sådan er kendt for de samme værdier, som vi normalt tænker i.
Man har vel en samhandel fra dansk side med Kina for over 100 mia. kr., og der sker jo også ting og sager i Kina.
Det kan være, at man nu må erkende, at Assad sikkert sidder på magten i Syrien, lad os sige de næste 20 år.
Det kan være, at han får lige så lang tid som Putin.
Så kommer der til at gå noget tid, før der kommer et skifte.
Er det så perspektivet i forhold til at kunne sende syrere tilbage til Syrien, hvis ikke de selv vil, altså er det så måske først efter så mange år?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-04-13:
Tak for det.
Tre minutter er jo så frygtelig kort tid, og der er så meget, man gerne vil vende her.
Jeg vil ikke bruge så meget tid på coronaen, men bare sige, at jeg ikke tror, der er så mange, der er i tvivl om, at vi er klar til at åbne mest muligt hurtigst muligt, så længe det selvfølgelig er forsvarligt, og med de indlæggelsestal, vi har nu, synes jeg, vi skal komme videre.
Vi ser frem til diskussionerne på torsdag.
Jeg vil bruge min tid i dag på noget andet.
Nogle gange skal man jo tage et emne op, som hurtigt har det med at blive glemt, fordi vi ikke diskuterer det så tit.
Vi diskuterer tit og ofte udlændingepolitik, men det er et stykke tid siden, vi har diskuteret Kærshovedgård og udrejsecentre.
Der bor ca. 300 borgere på udrejsecenteret.
Siden den 5. december har der i gennemsnit været 18 sigtelser om måneden mod beboerne – det er en tredobling af de tal, vi ellers kender.
Mange er også dømt for tyveri.
Jeg tror, man skal prøve at spørge borgerne særlig i Bording, men også i Silkeborg, Herning og Ikast, hvor vi har set, at det sætter sit tydelige præg, om, hvordan det opleves i hverdagen.
Bare for, at vi lige har historien på plads, så besluttede den tidligere regering, at der skulle laves et nyt udrejsecenter, og der blev indgået en aftale sammen med Dansk Folkeparti om, at der skulle laves et nyt center på øen Lindholm.
Den aftale blev så aflyst, da den nye regering kom til med hjælp fra sine støttepartier.
Men hvad så nu?
For vi er jo nødt til at sende et signal til de borgere, der venter og venter.
Det er i dag 656 dage siden, at regeringen tiltrådte – det er 21½ måned eller 1,8 år; kært barn har mange navne – og alligevel er der ikke kommet en ny løsning, som lovet.
Statsministeren har tidligere sagt, at regeringen har haft travlt med at håndtere coronasituationen, og at det er derfor, at man ikke er kommet med en løsning.
Jeg anerkender til fulde, at coronasituationen har krævet sit arbejde, men det er ikke mit indtryk, at udlændingeministeren i overdrevet grad har været lagt ned af coronarelaterede opgaver, og jeg tænker måske nok, at han kunne have arbejdet lidt videre med opgaven.
Så i dag vil jeg bare spørge – nu kan jeg jo ikke stille spørgsmål til statsministeren, men så kan jeg jo sige det her: Hvornår kommer den?
Hvornår kommer det her nye sted ?
Så kan man spørge: Hvad vil I gøre?
Det har vi anvist.
Vi har sammen med Dansk Folkeparti og vores tidligere regeringspartnere anvist, hvor det her kunne være, men hvornår kommer det til at ske?
Og mens vi venter, kunne man jo opfordre til, at man arbejder videre med diplomatiske garantier, som vi så i Said Mansour-sagen.
Vi ser også, at ham, der forsøgte at slå Kurt Vestergaard ihjel, i øjeblikket også er på udrejsecentret.
Så der skal fuld fart på de diplomatiske garantier, men jeg beder bare så mindeligt om, at man finder et nyt udrejsecenter til de her mennesker.
Så må jeg ikke sige mere.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-04-13:
Tak, og tak til hr. Søren Pape Poulsen for at tage det her emne om et udrejsecenter op, hvor regeringen jo helt tydeligvis bare venter og venter, og der sker ikke noget som helst.
Nu ser det jo ud til, at der kan være den situation, at mange flere skal huses på de her udrejsecentre, for hvis man i forhold til alle de her tusindvis af syrere, som er i Danmark, og som i virkeligheden vurderes til i den kommende tid at kunne vende tilbage til områder i Syrien, ikke får lavet en aftale med Syrien, så de rent faktisk vender tilbage, så skal de jo huses på udrejsecentre.
Så hvordan ser hr. Søren Pape Poulsen på den situation, at de her udrejsecentre sandsynligvis skal huse i tusindvis af nye mennesker over de kommende måneder, fordi man ikke finder en ordning, så de rent faktisk kan vende tilbage til deres egne områder af Syrien?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-04-13:
Jeg synes faktisk, det største problem er, at vi måske – nu ved vi jo ikke, om det sker – har så mange tusindvis af mennesker, der ikke respekterer landets love, og som, når de får at vide, at de ikke har opholdsgrundlag i Danmark og skal rejse ud, ikke gør det.
Og jeg skal også være ærlig og sige, at jeg ikke mener, vi skal gå enegang og lave aftaler med Assad.
Det her er en international opgave, og det er selvfølgelig noget, der primært ligger hos regeringen.
Men jeg har det sådan, at der jo ikke er noget til hinder for, at man rejser tilbage.
Det er jo, fordi man ikke vil, og det synes jeg er et kæmpeproblem.
Det er simpelt hen, fordi man ikke vil.
Man kunne bare rejse tilbage.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-04-13:
Tak for det.
Jeg skal bare være sikker på, at vores interesser også ligger det samme sted, hvilket jeg tror de gør: Er hr. Søren Pape Poulsen enig med mig i, at det, der er helt, helt centralt i de her forhandlinger – ud over naturligvis klimadelen, kvælstofdelen og landbrugsstøttedelen, som er et sammensurium – er, at vi beskytter danske arbejdspladser?
Og det gælder altså hele vejen fra jord til bord.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-04-13:
Men det mener jeg jo ikke at det internationale samfund kan acceptere.
Altså, der kom jo rigtig, rigtig mange mennesker fra Syrien til mange europæiske lande, og jeg mener også, der er en opgave dér.
Nu er det regeringen, der fører udenrigspolitikken, så jeg tror, det er der, vi først skal kigge hen.
Men jeg er jo sådan set enig.
Og jeg ved godt, at der også er andre lande, vi samarbejder med, hvor man kan sige, at demokratiet er til at overse, men jeg synes dog, at Assad har ageret på en måde, hvor man kan sige, at han jo ikke lige er en, som vi laver en aftale med ved at gå enegang.
Men jeg synes faktisk, at det vigtigste at sige til folk, hvis de har fået at vide, at de ikke kan være i Danmark – det siger dansk lovgivning – er, at det er sikkert at rejse til Syrien, og så skal de rejse derned.
Det var der 137 der gjorde sidste år.
Hvorfor er der ikke flere, der følger med?
De får endda penge med.
Mai Villadsen (EL), 2021-04-13:
Jeg mener, vi skal leve op til Parisaftalen, og jeg mener, vi skal leve op til 70-procentsmålsætningen.
Men jeg mener ikke, at det står i modsætning til at skabe arbejdspladser samtidig.
Det har vi bevist før.
De aftaler, vi allerede har lavet på klimaområdet, anslår man jo kommer til at skabe en massiv mængde arbejdspladser, og det er også noget af det, vi kan være med til at styre herinde fra Folketinget gennem den politik, vi gennemfører – så jeg køber ikke præmissen.
Men det er rigtigt, at det nok kommer til at være i nogle andre brancher, og det er jo en af de priser, vi må betale.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-14:
Det er HORESTA faktisk kommet med et ret konkret bud på, som jeg nævnte her før.
Men nu har vi talt lidt om den manglende logik ved den indendørs åbning fra den 6. maj, og nu kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren om den udendørs åbning fra den 21. april.
For jeg hørte i morges i P4, at flere restauranter og caféer ikke vil benytte sig af muligheden for at åbne kun med udeservering, fordi det simpelt hen er for risikabelt at drive forretning udelukkende under åben himmel.
Der er f.eks. Fredensborg Store Kro og Restaurant Furesøbad, som ikke tør løbe risikoen med det danske vejr.
De mister lønkompensation, når de tager folk på arbejde, og de tror simpelt hen ikke, at det kan løbe rundt med de gældende krav, for det er ikke rentabelt.
Kan ministeren se en pointe i det, og hvad er reglerne helt præcist?
Og når virksomhederne jo ikke er tvangslukkede efter den 21. april, ryger hjælpepakkerne så, hvis de ikke åbner?
Simon Kollerup (S), 2021-04-14:
Altså det, at Nye Borgerlige har valgt ikke at tage ansvar i den her situation og være en del af den brede aftale, der er lavet, ændrer ikke ved, at det er noget sludder, der bliver sagt, om, at man ikke skulle kunne tage spontant ind på en café, for et coronapas er jo gyldigt, i tre døgn efter man har fået taget en test.
Så selvfølgelig kan man tage en test og tage spontant på café, når de åbner, 2 dage efter.
Når det er sagt, er jeg simpelt hen noget famlende over for, hvad det er, Nye Borgerlige egentlig har af svar på den her situation: Vil man bare åbne det hele, eller hvorfor forstår man ikke, at coronapasset er nøglen til den forsvarlige gradvise genåbning, som gør, at vi genskaber økonomien, genskaber friheden for danskerne og får det Danmark tilbage, som vi kendte.
Anni Matthiesen (V), 2021-04-14:
Hvad mener ministeren om, at en række af landets selvstændige er udtrukket til særlig kontrol, der kræver en dyr revisorgodkendelse, af det slutregnskab for hjælpepakker, de har søgt i perioden fra marts til juni sidste år, mens mange fortsat er helt i knæ og nu risikerer at måtte lukke, fordi de ikke har nogen indtjening?
Mette Thiesen (NB), 2021-04-14:
Men det er jo ikke bare bøvlet, det er umuligt for de her virksomhedsejere, som jeg nævnte før.
Samtlige partier i Folketinget med undtagelse af Nye Borgerlige har valgt at vedtage det her coronapas, der gør, at man ikke spontant kan tage en kop kaffe på en café eller gå ud og spise på en restaurant.
Kravet om coronapas vil fjerne en stor del af kundegrundlaget, som restauratørerne Philip Lundsgaard og Berit Frost påpeger i B.T.
Jeg hørte også i morges i P4 om Riccos Kaffebar i København, hvor indehaveren bekymrer sig over kravet om coronapas.
Og hvis de ikke har et, skal de ansatte så bortvise dem?
Mener ministeren, det er etisk i orden, at ansatte skal se kundernes person- og sundhedsoplysninger?
Ministeren ville ikke stille op til interview i radioen i morges, så nu får ministeren mulighed for at svare her i Folketingssalen.
Simon Kollerup (S), 2021-04-14:
Først og fremmest tak for spørgsmålet.
Det ved vi alle sammen godt.
Men modsat mange af vores nabolande er vi heldigvis i den gode situation, at vi ser ind i et forår med genåbninger.
Regeringen har stor forståelse for, at de gældende restriktioner for mange virksomheder kan virke frustrerende, og vi ved også, at der er behov for klarhed over, hvordan virksomhederne kan genåbne, når tiden er til det.
Når restauranter og caféer genåbner, skal vi selvfølgelig sikre, at det sker på en måde, som er holdbar for virksomhederne, og hvor der på samme tid tages hensyn til, at vi skal have et fast greb om smitteudviklingen i Danmark.
Derfor har vi også løbende drøftelser med vores erhvervsliv i Danmark i det, der hedder sektorpartnerskaberne, om de nødvendige smittereducerende tiltag.
Her har brancherne bidraget med rigtig værdifuld viden om, hvor det er, skoen trykker, og det tager regeringen så bestik af i de genåbningsfaser, vi er på vej igennem.
Vi har på den baggrund også lempet arealkravet for de liberale serviceerhverv og ensrettet arealkravet i detailhandelen.
Samtidig er det vigtigt, at vi formår at balancere erhvervslivets inputs, som vi modtager med glæde, og de ønsker, som der kommer derfra, med de anbefalinger, som vores sundhedsmyndigheder løbende bidrager med.
Så sent som i sidste uge var der møde i sektorpartnerskabet for restauranter og caféer, hvor de kom med deres inputs til den kommende genåbning, og det lytter vi selvfølgelig til.
På den baggrund er vi sammen med sundhedsmyndighederne ved at udarbejde et oplæg til retningslinjer for netop restauranter og caféer m.v. forud for genåbningen af serveringssteder, som vil blive drøftet i de her sektorpartnerskaber snarest muligt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-14:
Til det sidste vil jeg bare sige krystalklart, at jeg endnu ikke er stødt på en kommune, der havde for mange børn i nødpasning og i nødundervisning på skolerne.
Det er bare sådan, det er.
Det er klart, at hvis der er nogle, der går for langt til den anden side, så vil sundhedsmyndighederne sige, at det kan smittesituationen simpelt hen ikke holde til.
Jeg har bare ikke oplevet det endnu.
Det siger jeg bare.
Det vil sige, at i de der balancer mellem, om man går for langt eller ikke langt nok, er der ingen, der har udfordret at gå for langt.
Sundhedsmyndighederne har ikke en eneste gang måttet gå ind at sige, at her er der altså for mange børn i nødpasning.
Det synes jeg egentlig burde sende et meget klart signal.
Man kan jo forsøge at se, om man kan udfordre den linje; det er der ingen der har gjort endnu.
Jeg ville hellere, end at det er for få, have, at man røg på den forkerte side af den linje og vi så måtte sige: Ved I hvad, I bliver lige nødt til at skære lidt ned på det der.
For hver eneste gang man ikke har et barn i nødundervisning, er der altså et barn, der kommer i klemme.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-14:
Kan ministeren forstå, at det med de gældende krav ikke giver mening for mange restauranter og caféer at genåbne?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-14:
Så den lokale model handler om at undgå smittespredning.
Altså, når der kommer et for højt smittetryk et sted, skal vi undgå, at smitten spreder sig yderligere, så vi skal over i de her meget hårde nedlukninger.
Det vil sige, at det handler om at gribe ind, før det går galt.
Det, at der ikke lige nu er nogen smitte på den ene af de skoler, er da utrolig dejligt, og det, vi forsøger at undgå, er jo, at der kommer det.
For i det område, hvor skolen ligger, er der så udbredt smitte, at risikoen for, at den kommer ind på skolen, er stor.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-04-14:
Jamen det er heller ikke nogen kritik af, at vi har ændret model.
Jeg er med på, at den her model er bedre end den, der var før.
Vi er bare ikke nået i mål endnu.
Altså, børnene bliver jo stadig væk taberne, og der er nogle børn, der bliver ramt af smitteudbrud, der sker andre steder.
Du har f.eks. en skole i Herning, en kristen friskole, hvor der egentlig ikke er noget smitteudbrud, men bliver nødt til at lukke ned.
Jeg tror, at det er 60 pct. af deres elever, som kommer fra helt andre steder, men skolen ligger bare inde i det ramte sogn.
Det er jo megaærgerligt.
Samtidig har vi det omvendte eksempel i Vollsmose, hvor vi ikke kunne holde de her elever hjemme, som så blev spredt ud på alle mulige andre skoler og dermed bragte smitten videre.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-14:
Svartiden er simpelt hen så kort, at jeg ikke nåede at svare på den anden del af spørgsmålet, men det vil jeg så gøre nu, for det ligger i forlængelse af det her.
Og det er det her med den lokale model.
Den lokale model er jo en erstatning for den regionale model, så det, vi skal være med på, er, at før vi fik den her lokale model, var det sådan set hele hovedstadsområdet og på et tidspunkt hele Nordjylland, der var lukket ned.