runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-19:
Så er spørgsmålet, om det, som boligselskaberne efterspørger, er en mulighed for, at de skal kunne sende post digitalt, uden at der foreligger en aftale med lejer via Digital Post, og det er jo så et andet spørgsmål, og det ser jeg positivt på, men har behov for at dykke nærmere ned i det, før jeg kan give et bedre svar.
Ja, men nu er jeg lidt usikker på det.
Jeg er faktisk ikke engang sikker på, at der er noget i det, som jeg gør, eller det offentlige gør, som forhindrer det.
Jeg tror mere, det er et spørgsmål om beslutninger, der skal træffes ude i de almene boligorganisationer.
Men jeg må sige, at jeg som sagt er lidt i tvivl om det her.
Jeg kan eventuelt belyse det mere i et skriftligt svar.
Den opfordring tager jeg til mig og vil gerne arbejde videre med den.
Christine Antorini (S), 2017-04-19:
Hvad er ministerens holdning til regeringens nedskæringer på forskning de seneste to finanslove, der bl.a. har den konsekvens, at Det Frie Forskningsråd har uddelt historisk få bevillinger i 2016, jf. rådets årsrapport?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til følgende artikel fra Altinget.dk http://www.altinget.dk/forskning/artikel/rekordfaa-modtog-frie-forskningsmidler-i-2016?ref=newsletter&refid=23700&SNSubscribed=true&utm_source=nyhedsbrev&utm_medium=e-mail&utm_campaign=forskning
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-19:
Hvad er ministerens holdning til, at udenlandske platforme aggressivt henvender sig til danske forbrugere med uigennemskuelig og forbrugermisledende binær aktiehandel, hvilket i England er blevet reguleret af det engelske finanstilsyn, FCA, og mener ministeren, at Finanstilsynets indgrebsmuligheder over for disse platforme er tilstrækkelige?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til følgende artikel fra Finans.dk »http://finans.dk/investor/ECE9207857/storbritannien-slaar-ned-paa-hazardlignende-aktiehandel-men-den-findes-i-danmark«.
Hvad mener ministeren om anbefalingerne fra regeringens vækstteam for life science?
Mener ministeren, at regeringen understøtter anbefalingerne fra regeringens vækstteam for life science?
Tilde Bork (DF), 2017-04-19:
Har ministeren indtryk af, at grænsekontrollen havde en negativ effekt på turismen i 2016?
Benny Engelbrecht (S), 2017-04-19:
Når ministeren den 2. april 2016 udtalte til Jyllands-Posten, at »når jeg går rundt på Christiansborg, har jeg nogle gange på fornemmelsen, at det er som at gå rundt i Kreml i 80'erne.
Alle vidste, hvad der skulle til, for at få systemet til at fungere, hvad der var af fejl osv.
Men af en eller anden grund ender det i paradedebatter i tv og Folketingssalen i stedet for, at man finder sammen om at få de løsninger, der gør, at Danmark kan få en vækst, så vi kan holde os i eliten i den vestlige verden«, er ministeren så på den baggrund – og set i lyset af at regeringen indtil videre ikke har gennemført eller foreslået vækstinitiativer, der opfylder regeringens egen målsætning – enig i, at det er på tide, at den nuværende regering indkalder til vækstforhandlinger?
Er der reformtiltag, som ministeren på forhånd vil udelukke kan komme i spil, for at regeringen kan indfri sit ambitionsniveau om at øge den strukturelle beskæftigelse med 55.000-60.000 personer?
Hvad mener ministeren om regeringens vækstteams anbefaling om at afsætte flere ressourcer til offentlig forskning for at styrke life science som vækstmotor i Danmark i stedet for at skære i forskning og uddannelse, som regeringen gør?
Christine Antorini (S), 2017-04-19:
Jeg vil læse spørgsmålet op: Hvad er ministerens holdning til regeringens nedskæringer på forskning og de seneste to finanslove, der bl.a. har den konsekvens, at Det Frie Forskningsråd har uddelt historisk få bevillinger i 2016, jævnfør rådets egen årsrapport?
Søren Pind (V), 2017-04-19:
Det er første led i fødekæden i det danske forskningssystem og fremmer forskningstalent og forskning med stor betydning for samfundet.
I forslaget til finanslov for 2016 foretog den daværende Venstreregering en politisk prioritering, som bl.a. medførte, at Det Frie Forskningsråd havde færre midler til uddeling end tidligere.
Den prioritering står regeringen ved, for den gav mulighed for at prioritere andre vigtige områder.
Det gjorde det bl.a. muligt at iværksætte Kræftplan IV, der sikrer et markant løft af kræftbehandlingen i Danmark.
Det Frie Forskningsråd vil også i 2017 kunne uddele næsten 1 mia. kr. til originale ideer og initiativer i dansk forskning.
Som en del af årets finanslovsforhandlinger skal vi igen tage stilling til fordelingen af forskningsreserven, herunder bevillingen til Det Frie Forskningsråd i 2018, og som jeg antydede før, ser jeg frem til de forhandlinger og Socialdemokratiets bidrag til dem.
Kaare Dybvad (S), 2017-04-19:
Mange tak for det svar.
Det er jeg glad for at høre.
Vi har jo lige for nylig diskuteret muligheden for at sende digital post i forbindelse med privat udlejning, og nu kunne det være interessant at se på, hvordan man kan tage skridtet videre i forhold til de beboerstyrede almene boliger, og det lyder positivt, at man har lavet en analyse.
Men jeg vil egentlig høre i forlængelse af det: Hvornår forventer ministeren at man i en boligorganisation, i en boligafdeling, kan vedtage, altså kan tilslutte sig, brugen af digital post?
Altså, hvad er tidsperspektivet i det her?
Hvis der er en analyse i gang osv., hvornår kan det her så blive virkelighed ude i boligafdelingerne?
Henrik Dam Kristensen (S), 2017-04-19:
Jeg vil sige af hjertet tak til ministeren, jeg synes, det var et meget fremkommeligt svar, der kom, og som jeg synes giver god grund for at arbejde videre med det.
Jeg er fuldstændig enig i, at midlerne skal være til stede, og jeg håber, at vi sammen i den grønne forligskreds, som jo har båret så mange ting, også finder midler i fremtiden.
Så det var den afgørende melding, som ministeren kom med, som jeg virkelig gerne vil kvittere for.
Derfor er spørgsmålet, hvordan vi kan bruge tiden frem til, at vi i givet fald måtte finde de penge, som vi har et fælles ønske om.
Hvordan kan vi bruge dem fornuftigt?
Jeg vil understrege, at det, jeg spørger om nu, ikke er polemisk overhovedet, det er mere et forsøg på at sige, at jeg ikke tror på, at vi på én gang får besluttet det for den strækning, jeg tror, det skal gøres etapevis.
Derfor er der to spørgsmål, som jeg synes trænger sig på, og det er: Hvordan gør vi det etapevis, så vi gør det på den mest fornuftige måde?
Jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at man har taget den mest oplagte strækning først, men hvad ville den næste oplagte strækning være?
Det tror jeg vi skal være kloge i forhold til at få undersøgt.
Det andet, som er det, der også giver problemer, er ramperne, det er til- og frakørslen.
Derfor spørger jeg ministeren sådan af helt åbent sind: Ville det ikke være klogt at bruge den tid til så at finde ud af, i hvilke etaper de her skal tages?
Og hvad gør vi i forhold til ramperne?
Er der steder, hvor der måske relativt billigt kan gøres noget ved ramperne?
Det ved jeg selv, for jeg kører der meget, at der måske er.
Så jeg er glad for ministerens meget positive indledende svar her, og jeg håber også, ministeren kan være positiv i forhold til at komme videre, indtil vi måtte finde midlerne til den egentlige udvidelse.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-19:
Tak for spørgsmålet.
Der er et behov for en billiggørelse af de almene boliger.
Derfor har regeringen igangsat en større analyse af mulighederne for at tilvejebringe flere billige boliger i den almene boligsektor.
I forbindelse med analysearbejdet er der peget på, at der er et betydeligt effektiviseringspotentiale i at gøre det muligt at anvende digital post i den almene boligsektor.
De effektiviseringsgevinster kan komme lejerne til gavn i form af lavere husleje.
Jeg ser positivt på, at der er igangsat et arbejde med at undersøge, hvordan den almene boligsektor bliver klar til at indgå i næste generation af Digital Post.
Ud over at digitaliseringen kan medvirke til at billiggøre driften af de almene boliger, mener jeg også, at digitaliseringen i sig selv har en værdi.
Det er med til at forme Danmark som et moderne samfund, at udlejere og lejere kan kommunikere digitalt.
Men det er også vigtigt at huske på, at der kan være en række grunde til, at en person ikke kan anvende digital post.
Det er en problemstilling, som det offentlige allerede har skullet tage stilling til, da der blev indført krav om, at borgere skal kunne modtage digital post.
Det er helt oplagt, at beboere i almene boliger, der er fritaget fra at modtage digital post fra det offentlige i dag, i givet fald også skal fritages fra at modtage digital post fra de almene boligorganisationer.
I forhold til lovgivningen giver almenlejeloven allerede mulighed for, at de almene boligorganisationer og den enkelte lejer kan aftale, at deres kommunikation foregår digitalt med enkelte undtagelser.
En overgang til digital post vil dog gøre det nemmere for de almene boligorganisationer at benytte sig af lovens muligheder.
Så det ser jeg som nævnt positivt på.
Christine Antorini (S), 2017-04-19:
Det er jo ærlig snak at sige ned med uddannelse og forskning og så give noget til hospitaler.
Det ændrer bare ikke ved, at vi står i den situation i det danske samfund, at tingene hænger sammen.
Et af de store vækstområder, der er inden for forskning, er bl.a. inden for alt det, der har med lifescience at gøre, som vi også diskuterede i det forrige spørgsmål.
Når vi er så fremragende på sundhedsområdet, er det bl.a., fordi vi også er helt i front med forskning og uddannelse og dermed har topkvalificerede medarbejdere.
Men lad os lige se på Det Frie Forskningsråd.
Det er jo her, hvor alle nye, virkelig talentfulde forskere har en mulighed for at komme godt i gang.
Det er nemlig en del af fødekæden, og det er jo faktisk sådan, at bare på et år er der blevet 250 mio. kr. mindre til Det Frie Forskningsråd med den konsekvens, at endnu færre rent faktisk har et håb om at kunne få midler til deres fremragende forskning.
Vi er nede på, at det er under 10 pct. af de ansøgninger, der bliver sendt frem, der får en bevilling, fordi der er blevet skåret så hårdt på midlerne til Det Frie Forskningsråd.
Mange af de ansøgninger er toprelevante – der er bare ikke flere penge i kassen. Så det er fair nok at sige: Det er, fordi vi prioriterer noget andet.
Jeg vil bare lige høre, om jeg forstod det, der blev sagt, rigtigt: Ned med forskning, det er bare ærgerligt.
Det er vigtigere at give til hospitaler.
Henrik Dam Kristensen (S), 2017-04-19:
Hvad mener regeringen med sætningen på side 39 i regeringsgrundlaget, hvor der under overskriften »Bedre fremkommelighed på den østjyske motorvej E45« står, at »I de kommende år skal fremkommeligheden også forbedres på andre strækninger af E45«, og indebærer det, at regeringen overvejer en VVM-undersøgelse af strækningen?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-19:
Tak for spørgsmålet.
Der er ingen tvivl om, at der er store trængselsproblemer på E45, den østjyske motorvej.
Derfor ønsker regeringen også, som det fremgår af regeringsgrundlaget, at forbedre fremkommeligheden på den østjyske motorvej.
Der er allerede afsat 524 mio. kr. på finansloven for 2017 til at udbygge motorvejsstrækningen mellem Aarhus S og Skanderborg S fra 4 til 6 spor.
Det giver mening at starte her, da det er den delstrækning af den østjyske motorvej, hvor trængslen er mest kritisk.
Som det også fremgår af regeringsgrundlaget, mener regeringen, at fremkommeligheden også skal forbedres på andre strækninger af 45 i de kommende år.
Det har vi imidlertid ikke en konkret plan for endnu.
Det må dog forventes, at der, for så vidt angår en udvidelse af de øvrige dele af E45, vil være behov for grundigere undersøgelser af de trafikale, miljømæssige, ejendomsmæssige og økonomiske konsekvenser heraf.
Jeg vil meget gerne sætte gang i sådanne undersøgelser om en egentlig udvidelse af strækningen, men vi står desværre i en situation, hvor der i de kommende år er meget begrænset plads til nye store transportinvesteringer, hvis der ikke bliver tilvejebragt flere midler.
Derfor ønsker regeringen også i forbindelse med politiske forhandlinger om løsning af udfordringer frem til 2025 at finde et grundlag for at øge rammen for de offentlige investeringer.
Når det arbejde så er overstået, håber jeg også, at der er flere midler til E45.
Den store øvelse er at finde pengene.
Den tidligere Venstreregering fandt i sin 2025-plan 27 mia. kr., men det var under forudsætning af, at de redskaber, som man brugte i den plan, også kunne skabe politisk opbakning.
Et af redskaberne var f.eks. en forhøjelse af folkepensionsalderen med ½ år, og det vakte ikke just begejstring hos et flertal i Folketinget.
Og det betyder jo så, at hvis man ikke kan komme igennem med f.eks. sådan noget, er der formentlig ikke 27 mia. kr. til investeringer, så er der et mindre beløb.
Først skal vi finde ud af, hvor mange penge der er, og derefter kan forhandlingerne om, hvordan pengene skal bruges, jo gå i gang.
Henrik Dam Kristensen (S), 2017-04-19:
Nu skal vi ikke gå fra at have sådan fred og fordragelighed til polemik.
Det synes jeg ikke tjener noget formål, for jeg anerkender, at pengene skal findes.
Jeg anerkender også, at det historisk set er sket i den grønne forligskreds igennem tiden, når der bliver tilført penge undervejs osv., i enighed.
Det, jeg bare spørger ministeren om, er: Vi er enige om, at pengene skal findes, og frem til at vi finder de penge, kan vi så ikke undersøge på en fornuftig måde, når vi finder pengene, hvordan vi så får dem brugt med mest omtanke, for det haster med E45?
Dag efter dag kan man jo høre det i radioen.
Folk sidder i kø og bruger så meget meningsløs tid på at sidde i kø på E45, så jeg synes, at vi skylder at lave en plan, som vi kan udmønte, når vi har pengene.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-19:
Problemet er bare, at de VVM-undersøgelser, som her efterspørges også koster penge.
F.eks. tror jeg at udgifterne til VVM-undersøgelse og forundersøgelse af den midtjyske motorvej andrager ca. 40 mio. kr., og det er faktisk ikke småpenge, vi har at gøre med der.
Der er flere områder i landet, der skriger efter en VVM-undersøgelse af lige netop deres lokale trafikproblem.
Der er ønske om en femte ringvej omkring København.
Der er forskellige ønsker rundtomkring.
Vi har nu sat en VVM- og forundersøgelse i gang af en ny midtjysk motorvej og en forlængelse af Hillerødmotorvejen, og det var noget af det, vi fandt penge til.
Der er endnu ikke fundet penge til en VVM-undersøgelse af en udvidelse af E45 syd for Skanderborg Syd.
Henrik Dam Kristensen (S), 2017-04-19:
Jeg er med på, at 40 mio. kr. er mange penge, men det er jo ikke så mange penge ovre i Transportministeriet, når vi taler om de store projekter.
Det er helt afgørende, at vi finder de penge, så når vi har de rigtige penge til at udvide E45, ved vi også, hvad det er for en plan, for jeg tror, at både ministeren og jeg er klar over, at en sådan undersøgelse jo tager tid, og hvis vi kan gøre det nu, jo hurtigere kan vi komme i gang, når vi har fundet pengene sammen.
Så jeg håber virkelig, at ministeren vil være indstillet på også at finde midler til VVM-undersøgelser for E45.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-19:
Heldigvis behøver vi ikke så meget tålmodighed her.
Det er i foråret, at det arbejde med at finde penge i en 2025-plan bliver færdiggjort, og når det arbejde så er gjort, håber jeg, at vi kan gå i gang med også at skitsere, hvilke trafikinvesteringer vi vil foretage i de kommende år.
Kaare Dybvad (S), 2017-04-19:
Hvordan ser ministeren på muligheden for, at den almene boligsektor får samme adgang som offentlige myndigheder til at benytte Digital Post – herunder også til at være med fra start, når næste generation af Digital Post bliver implementeret?
Mange tak, formand.
Hvordan ser ministeren på muligheden for, at den almene boligsektor får samme adgang som offentlige myndigheder til at benytte Digital Post – herunder også til at være med fra starten, når næste generation af Digital Post bliver implementeret?
Søren Pind (V), 2017-04-19:
Fremragende forskning er vejen til et både rigere og klogere Danmark.
Regeringen har det ambitiøse mål, at Danmark skal investere mindst 1 pct. af bruttonationalproduktet i offentligt finansieret forskning.
Det er en flot målsætning og et højt niveau sammenlignet med andre OECD-lande.
Derfor klarer dansk forskning sig da også godt.
Den danske forskningsproduktion er høj, og forskningsresultaterne har stor international gennemslagskraft.
Den position skal vi fastholde og udbygge.
Vi skal have forskning i verdensklasse og blive endnu bedre til at omsætte forskningen til gavn for det omkringliggende samfund.
Rapporten fra vækstteamet for lifescience er et væsentligt indspark i den sammenhæng.
En række af anbefalingerne vil være dyre at gennemføre, og det skal jo altså også ses i lyset af, at regeringens forpligtelse er at få Danmarks økonomi i øvrigt til generelt at hænge sammen.
Det ændrer ikke ved, at det er en god og flot plan, og det, vi nu vil gøre i regeringen, er at se nærmere på de samlede anbefalinger, og vi vil på den baggrund udarbejde en ny vækstplan for lifescience.
Christine Antorini (S), 2017-04-19:
Altså, jeg tror egentlig ikke, at det gør hele lifesciencesektoren særlig meget gladere, at de bliver rost for at have lavet en flot rapport.
Det her handler om, hvad det er for en politisk vision, hvad det er for en strategi, og hvordan den skal omsættes til at styrke et erhverv, som man i den grad må sige har demonstreret sin evne til at omsætte resultaterne af langsigtede investeringer i forskning i nye virksomheder og også i eksisterende virksomheder.
Bare for at tage et enkelt eksempel, selv om vi har mange,
Det er jo altså regeringens vækstteam, der kom med en række anbefalinger, og man må også sige, at regeringen har haft lidt tid til at tænke over dem.
Regeringen præsenterede anbefalingerne den 31. marts, og der noterede jeg mig også, at forskningsministeren alene sagde, at han ville gå lidt mere detaljeret igennem forslagene, og det siger ministeren også nu.
Men er det ikke muligt bare at få en indikation af, om regeringen ikke vil sige andet, end at det er en flot rapport, og at man i øvrigt ikke vil gøre noget, hvis det er, at det risikerer at koste penge?
Altså, det er på en eller anden måde en lidt flad tilbagemelding på regeringens eget vækstteams rapport.
Jeg vil godt komme med nogle tal fra det, de præsenterede.
Det er jo en branche, som omsætter for ca. 170 mia. kr., der er 38.400 fuldtidsansatte i Danmark inden for det erhverv, og væksten er rigtig høj.
Hvis man bare kigger tilbage til 2009, vil man se, at den samlede eksport udgjorde 1,7 mia. kr., og den er altså fordoblet siden 2009.
Det er en af de stærkeste vækstmotorer, vi har, og det, de entydigt peger på, er højt kompetente medarbejdere med videregående uddannelser, den bedste kvalitet og ikke mindst langsigtet forskning.
De forstår simpelt hen ikke regeringens prioritering af nedskæringer på uddannelse og forskning.
Og anbefaling nr. 1 er: Kan vi ikke få en ny langsigtet globaliseringsaftale?
For det her skærer på lang sigt den gren over, som de har været med til at gøre tyk, stor og livskraftig til gavn for det danske samfund.
Så kan vi ikke bare få antydet, om regeringen overhovedet har tænkt sig andet end at sige, at det er en flot rapport, altså sige, i hvilken retning man måske vil understøtte nogle af anbefalingerne fra lifesciencevækstgruppen?
Søren Pind (V), 2017-04-19:
Nu synes jeg ikke, at der er nogen grund til at være sur.
Altså, den første globaliseringsaftale blev skabt under en borgerlig regering.
Det udvalg, som har præsenteret den pågældende rapport, blev nedsat af den forudgående Venstreregering med henblik på netop at styrke den udvikling, som fru Christine Antorini i øvrigt rigtigt nok beskriver, i forbindelse med lifescience.
Hensigten er nu, at regeringen putter de anbefalinger ind i en ramme – den ramme, vi har omkring vores økonomi – og så ser, hvor langt vi kan nå.
Der er jeg da optimist, og jeg er også forhåbningsfuld.
Jeg håber så også, at Socialdemokratiet vil skele til andre af de anbefalinger, der er i den rapport.
Der er en række rigtig gode anbefalinger, og dem håber jeg da at vi kan finde sammen om både at finansiere og sikre.
Jeg kan faktisk ærlig talt
ikke se de modstridende interesser her.
Christine Antorini (S), 2017-04-19:
Jeg vil sige, at det her ikke handler om humør.
Det handler om, hvilken politik man ønsker at føre for at styrke væksten i det danske samfund.
Altså, vi i Socialdemokratiet går ud fra, at når regeringen har et vækstteam, er det, fordi man er oprigtigt optaget af at blive klogere på, hvad der har skabt vækst i det danske samfund.
Det her er en udstrakt hånd og ikke det modsatte, som ministeren var lige ved at udlægge det.
Vi synes faktisk, tiden er moden til, at vi laver en ny langsigtet globaliseringsaftale.
Det er det brede samarbejde om at investere i uddannelse og forskning, som helt evident har styrket, at vi i forhold til en række vækstområder – lifescience er helt åbenbar, og vi kan tage hele energiteknologien som et andet område, som har en langvarig historie i forhold til forskning og uddannelse – har virksomheder, der i dag står utrolig stærkt på det globale marked.
Så jeg vil gerne én gang til invitere ministeren til at sige andet, end at det er en flot rapport, og at intet må koste penge, og så i stedet antyde, i hvilken retning vi måske kan se et samarbejde om at få den langsigtede kurs på sporet igen.
Søren Pind (V), 2017-04-19:
H.C. Andersen skrev det så fint.
Han skrev: Æren er jo det fagreste træ i skoven.
Og det, Socialdemokratiet så gerne vil, er at tage æren for en eventuel kommende globaliseringsaftale.
Al respekt for det, min regering og Venstres regering lavede i sin tid den første.
Jeg har indledt den første møderække, der eventuelt kan ende op i en globaliseringsaftale.
Det er der ikke taget endelig stilling til endnu, men jeg mener, der ligger et godt grundlag for et samarbejde her imellem Socialdemokratiet og regeringen.
Det kræver dog lige, at regeringen har nogle ordentlige økonomiske rammer at lægge frem, før man kan forhandle det.
Så selvfølgelig kan jeg ikke sige noget firkantet om det, før det er sket.
Morten Bødskov (S), 2017-04-19:
Jeg synes jo ikke, at det her skal gøres til et spørgsmål om humør, for hvis alt herinde skulle gøres til et spørgsmål om humør, så tror jeg, at vi ikke kom langt.
Det her handler jo grundlæggende om vilje.
Derfor undrer det mig lidt, at ministeren ikke kommer mere klart ind på det, som er et af de helt fundamentale kritikpunkter fra lifesciencevækstteamet af den førte politik, nemlig at der under den her regering er sket et brud på den brede enighed, der var, om vigtigheden af at løfte investeringerne i uddannelse og forskning.
Det er jo det, der er virkeligheden.
Det er derfor, at vi beder ministeren reflektere lidt over det.
Med det enorme vækstpotentiale, der er på det her område, er det så ikke forkert, at man har brudt med det, som vi aftalte for flere år siden, nemlig at der skulle ske et vedvarende løft af det her, fordi det er det, Danmarks skal leve af?
Man har nu de næste 4 år besluttet sig for samlet set at spare for mere end 10 mia. kr. på uddannelses- og forskningsområdet.
Der tror jeg virkelig jeg er nødt til at minde ministeren om, at det, ministeren er ansvarlig for, altså ikke er besparelser på de offentlige udgifter til uddannelse og forskning, som ligger tilbage til år 2009 og 2010.
Det, ministeren har sat sin underskrift på, er milliardbesparelser på sit eget område i årene 2016, 2017, 2018 og 2019.
Det er jo det, vi forsøger at få ministeren til at forstå, altså at når de fremmeste danske virksomheder beder om, at der sker en ændring her, så beder vi bare om, at ministeren anerkender, at det måske ikke er den klogeste måde at agere på, at man starter med at hugge så store dele af udgifterne til forskning og uddannelse.
Søren Pind (V), 2017-04-19:
Der er det, jeg siger, at jeg håber, at Socialdemokratiet vil gøre noget ved det, hvis det ulykkelige en dag sker, at Socialdemokratiet kommer tilbage i regering.
Men indtil da kunne man jo passende anvise finansiering.
Det håber jeg så man vil, for det ville være rigtig godt.
Så kan man tage det med til finanslovsforhandlingerne, og forhåbentligvis kan det så, når man indgår en finanslovsaftale, løse den problematik, som hr. Morten Bødskov skitserer.