runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2021-01-19:
Jamen jeg mener ikke, vi bare skal skrue skatten deropad.
Vi har haft et ønske om at indfri nogle meget klare valgløfter, som har krævet nogle enkelte skattestigninger.
Så er der i øvrigt andre skattestigninger, vi er bredt enige om i Folketinget, eksempelvis på cigaretter.
Jeg mener ikke, at vi bare skal sætte skatten op, men man skal i mine øjne godt nok også passe på med at lade sig låse så meget i en, må man sige, lidt rigid fortolkning af eget skattestop, at man eksempelvis som Venstre nu ikke kan tage ansvar for noget af det allervigtigste i det danske samfund, nemlig vores politi.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-01-19:
Tak for det.
Så tænker jeg, at det også gør indtryk på statsministeren, når man hører Dansk Industri, som jo trods alt repræsenterer virksomheder med over en halv million medarbejdere, som var ude nu her i går at sige, at de gerne vil råbe vagt i gevær.
De vil gerne sige, at den mængde af skattestigninger, som regeringen har rullet ud på foreløbig blot halvandet år, altså er gift for dansk erhvervsliv.
Anerkender regeringen, at man ikke har gjort det nemmere at drive virksomhed i det seneste halvandet år, og at man på et tidspunkt bliver nødt til at sige, at nu er nok nok; nu går det ikke bare at dreje mere på skatteskruen og gøre det dyrere at være dansker, gøre det dyrere at drive virksomhed i Danmark?
Mette Frederiksen (S), 2021-01-19:
Altså, små remser kan jo sjældent stå alene, men den der remse bliver vi ikke uenige om, og derfor er det selvfølgelig også afgørende vigtigt, at vi ikke kun fører en akut krisepolitik, men også en langsigtet krisepolitik, hvor vi får investeret i det, der skal gøre Danmark stærkere.
Og som jeg sagde det før: Den globale konkurrence vil tage til.
Og derfor har vi behov for at investere i dansk erhvervsliv, i den grønne omstilling, men også i danske lønmodtagere.
Ellers vil for mange falde bagud af dansen.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-01-19:
Tak for det.
Og tak til statsministeren.
Jeg tror, der er mange ting, vi er enige om, i det, som statsministeren nævner her.
En ting, jeg også håber vi er enige om, er en anerkendelse af, hvad kan man sige, den simple læresætning, som hedder, at velfærd forudsætter en velstand og velstand forudsætter en vækst.
Er statsministeren enig i den lille remse?
Mette Frederiksen (S), 2021-01-19:
Tak for det.
På den ene side den muterede virus, på den anden side – heldigvis – udrulningen af vacciner.
Vi kan se, at de seneste tiltag har effekt.
Smitten falder, men truslen er klar.
Hvis ikke vi holder smittetrykket langt nok nede, kan vi risikere en eksponentiel stigning i smitten.
Vi skal gøre alt, hvad vi kan, så vi undgår at miste kontrollen med epidemien her i Danmark.
I sidste uge forlængede vi restriktionerne, foreløbig til og med 7. februar,
men situationen er så alvorlig, at vi meget vel kan se ind i, at der bliver behov for at forlænge en del af de restriktioner, vi allerede kender i dag.
For det er et kritisk sted, vi står.
Samtidig udruller vi vaccinerne så hurtigt, vi overhovedet kan.
Det er den højeste andel i EU, og vi gør, hvad vi kan, for at få frigivet flere vacciner hurtigere.
Den forlængede nedlukning rammer erhvervsdrivende, lønmodtagere, selvstændige.
Men en manglende epidemikontrol vil ud over de store sundhedsmæssige og menneskelige konsekvenser også have store negative konsekvenser for samfundsøkonomien.
Jeg vil gerne takke alle partier i Folketinget for, at vi i fællesskab fører en klog krisepolitik, der nok har været akut, men ikke kortsigtet.
Vi fører en ekspansiv finanspolitik.
Samtidig investerer vi i mere uddannelse, opkvalificering, forskning og grønne teknologier.
Til sommer vil vi forhåbentlig være på den anden side af i hvert fald den værste del af pandemien.
Så er det tid til at se frem og tage fat på de mere grundlæggende udfordringer, der vil ramme os positivt som negativt de næste 10-15 år.
Den internationale konkurrence vil blive hårdere.
Nogle job forsvinder, andre skal vi skabe.
Kravet til uddannelse og kompetencer forandres.
Vi skal skabe et mere bæredygtigt samfund, og vi skal styrke danske positioner, ikke mindst hvad angår digitalisering.
De udfordringer vil regeringen tage hånd om gennem en ny og ambitiøs reformkurs, der skaber en større og dygtigere arbejdsstyrke og investerer i vores i øvrigt succesfulde samfundsmodel.
Det skal ske på en måde, som både er grøn, socialt retfærdig og selvfølgelig også hænger sammen regionalt.
Vi vil fremlægge konkrete bud i år.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-01-19:
På vegne af riffeljægere i Danmark er jeg meget ked af den sammenligning, men hør nu her: Der er mange myter om Venstres skattestop.
Senest er det blevet misforstået af statsministeren i Børsen her i dag.
Vores skattestop er jo indrettet på den måde, at man netop kan flytte rundt på tingene, for vi ønsker en grøn omstilling, vi ønsker en grøn skattereform.
Sammen med Radikale Venstre pressede vi jo på for at få en grøn skattereform.
Det bliver vi ved med at presse på for; for det var måske ikke lige det, vi havde forestillet os, som vi blev mødt med i december måned.
Men selvfølgelig skal man kunne flytte rundt på klodserne, for derved skaber vi de rigtige incitamenter.
Det, jeg siger, er: Det ikke skal være dyrere og mere vanskeligt at skabe arbejdspladser i Danmark, men det skal være mere grønt.
Mette Frederiksen (S), 2021-01-19:
Altså, jeg synes, der skal være en respektfuld tone, både op til, undervejs og efter de offentlige overenskomster.
Det er forhåbentlig det, vi allerede nu er i gang med at levere, for forberedelsen til de offentlige overenskomster er jo i fuld gang.
Vi kan ikke mærke det på grund af coronaen, men de er i fuld gang.
Men helt grundlæggende har jeg meget stor respekt for den danske arbejdsmarkedsmodel og ønsker jo derfor heller ikke en politisering af lønspørgsmålet.
Pernille Skipper (EL), 2021-01-19:
Det er jeg fuldstændig enig i, og når jeg fremhæver de enkelte grupper – som jeg så ikke nåede at færdiggøre før – er det jo, fordi det også er nogle af de grupper, som historisk er indplaceret på et lavere lønniveau end andre, og det har det efterslæb, både at de er lavere lønnet end andre grupper med lige så lang uddannelse og lige så stort ansvar, men jo også at vi har en kønsmæssig skævhed på vores arbejdsmarked, altså at vi har ulige løn.
Og det er, fordi der engang for mange år siden blev truffet en beslutning om, at kvindefagene var mindre værd end mandefagene så at sige, og det er jo det, nogle af de her grupper beder om bliver gjort op med.
I forståelsespapiret siger vi sammen, at der skal ske noget nyt i måden at tilgå de offentlige overenskomstforhandlinger på i forhold til tidligere.
Hvordan kommer vi til at se det i de overenskomstforhandlinger, som starter snart?
Mette Frederiksen (S), 2021-01-19:
Jamen jeg kan desværre ikke svare på spørgsmål, når jeg ikke kender indholdet – nej, spøg til side; jeg ved, hvad det er, fru Pernille Skipper gerne vil spørge til.
Jeg har meget stor sympati for, at der er store grupper i samfundet, der ønsker højere lønninger – selvfølgelig har jeg det.
Jeg blander mig ikke i overenskomstspørgsmål, vil jeg gerne sige indledningsvis, og derudover vil jeg sige, at jeg gerne vil advare imod, at vi tager nogle grupper ud og fremhæver dem frem for andre.
For jeg anerkender fuldt ud, at der er et meget stort pres på en del sygehusafdelinger, og det rammer eksempelvis sosu'er, sygeplejersker og læger meget.
Men det gælder jo for rigtig mange grupper i det danske samfund, at man er hårdt presset i den her tid, i øvrigt både offentligt og privat.
Pernille Skipper (EL), 2021-01-19:
Tak for det, og tak for talen.
Den offentlige sektor kan ikke klare det alene; den har brug for den private sektor.
Men lige nu er det også den offentlige sektor, som virkelig, virkelig hjælper os alle sammen.
Og de offentligt ansatte, sosu'erne i ældreplejen og alle i sundhedssektoren, som har knoklet i spidsbelastning i alt for lang tid, fortjener for mig at se mere end bare tak.
Mette Frederiksen (S), 2021-01-19:
Altså, jeg synes ikke, der er nogen grund til at lade sig begrænse af procesrammer, at det præcis skal være 2030, der er fikspunktet.
Jeg tror faktisk ikke, det ville være langt nok at kigge ud i fremtiden.
Det er klart, at et 10-årigt perspektiv er afgørende, men med den rivende udvikling, vores samfund er inde i, hvad angår digitalisering, den internationale konkurrence og det enorme behov, der er for, at flere mennesker får lov til at dygtiggøre sig, så tror jeg faktisk, vi skal have et længere perspektiv i vores arbejde.
Og jeg synes heller ikke, der er nogen grund til at lade sig begrænse af, at det skal være en plan, der bliver tilrettelagt på en bestemt måde.
Men arbejdet med at gå i gang med reformer, der skal føre Danmark stærkere ind i fremtiden, er det, jeg bebuder fra Folketingets talerstol i dag, og der glæder jeg mig rigtig meget til at arbejde sammen også med Det Radikale Venstre.
Den britiske mutation er en kæmpe fjende i vores håndtering af coronaen, fordi den er så smitsom, som den er, og vi risikerer at underminere hele den danske epidemikontrol, og det gør man i øvrigt også i andre lande.
Derfor skal vi tænke os rigtig godt om, når vi på et tidspunkt når hen til at diskutere en genåbning.
Vi er der desværre ikke endnu.
Jeg synes, det er et godt arbejde, der er bedrevet, og noget af det, de bl.a. siger, er, at det er hos de mindste børn i folkeskolens mindste klasser, man bør åbne først, og det flugter i hvert fald med nogle af de overvejelser, vi har i regeringen.
Men det skal foregå ansvarligt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-01-19:
Ja, det er også min bekymring, og jeg tror, at der går et stykke tid, før vi skal snakke genåbning.
Men jeg vil jo også gerne sige, når vi skal diskutere en genåbning af det danske samfund, at jeg synes, at statsministeren skal skele lidt til noget af det, som vi har lært af tidligere, nemlig at vi, når vi skal åbne op på f.eks. børneområdet, ældreområdet eller andre steder, sørger for at gå tilbage til modellen med små grupper, så vi hurtigt kan lave smitteopsporing, selv om jeg ikke engang er sikker på, at det er nok.
For når jeg hører om eksemplerne fra København med plejehjemmene, hvor man har de små grupper, så har man alligevel ikke kunnet styre smitten med lige præcis de her mutationer.
Men de erfaringer vil jeg meget gerne opfordre statsministeren til at vi bringer i spil – endnu en gang – når vi kommer til den diskussion.
Mette Frederiksen (S), 2021-01-19:
For det første er jeg meget enig i analysen, og jeg er spændt på, hvordan den offentlige diskussion kommer til at være i Danmark i løbet af de næste par uger.
Heldigvis har vi nu en faldende smitte, og vi har en faldende positivprocent, og det er nogle ting, der går i den rigtige retning.
Jeg kan godt forestille mig med den diskussion, der har været tidligere, eksempelvis i foråret, at der, når mange af tallene på overfladen ser gode ud, så vil begynde at komme et pres, måske også politisk fra nogle partier, om, at nu skal Danmark åbnes op igen.
Det vil efter min bedste overbevisning være forkert, hvis vi ønsker at bevare epidemikontrollen, fordi den britiske mutation – og vi kender ikke den sydafrikanske godt nok endnu, men den kan jo potentielt være lige så slem eller endnu værre – ligger og ulmer nedenunder, og vi risikerer at tabe epidemikontrollen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-01-19:
Tak for det svar.
Det syntes jeg faktisk var et glimrende svar, også på de udfordringer, vi står over for i forhold til at løfte økonomien.
Men det altoverskyggende problem lige nu er jo corona og ikke mindst de to mutationer, der spreder sig i det danske samfund, og når jeg kigger på det, er jeg jo egentlig glad for, at vi har lukket Danmark ned.
Vi er kommet godt igennem det, man kan kalde den danske variant, for det ser egentlig fornuftigt ud, tallet er lavt.
Men jeg bliver også bekymret, når jeg ser udviklingen i Irland, hvor man havde fået smitten ned og man så åbnede op, fordi man fik følelsen af, at nu kunne man jo godt åbne mere op, tallene var små.
Men på grund af den måde, de nye varianter spreder sig på, så er det gået meget alvorligt til.
Hvordan ser statsministeren at vi skal undgå det i Danmark?
Mette Frederiksen (S), 2021-01-19:
Jeg forpligter gerne både regeringen og Socialdemokratiet på en ambitiøs reformkurs.
Jeg håber så til gengæld også, at Folketinget vil lade sig forpligte på, at vi ikke gentager fortidens synder og eksempelvis fører en krisepolitik, som sætter Danmark tilbage.
Jeg mener, at det i den efterevaluering, hele verden har foretaget efter finanskrisen, står ret klart, at man mange steder med den førte økonomiske politik var med til at forlænge krisen og i virkeligheden gjorde problemerne større.
Det er nu almindelig anerkendt blandt mange økonomer, og den erkendelse håber jeg også breder sig i Folketinget.
For det vil faktisk styrke vores mulighed for at styrke Danmark.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-01-19:
Det glæder jeg mig også rigtig meget til.
Men til gengæld tror jeg, der er behov for, at vi lader os forpligte på nogle meget konkrete mål, så vi ikke forpligter os på, at der kommer en god løsning i 2029, men at den faktisk kommer løbende, når det gælder klimakrisen, og at det ikke bliver sådan, at vi udskyder udfordringerne.
Og det samme gælder jo for økonomien, altså at vi forpligter os til løbende at træffe beslutninger frem mod 2030 og gerne endnu længere, så vi investerer i fremtiden og fortsat har råd til det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-01-19:
Det synes jeg var et rigtig interessant svar.
Og jeg synes, det var interessant, set i lyset af at da vi lavede politiaftalen, ville Venstre ikke være med, fordi vi gjorde det lidt dyrere, altså det her med passet og kørekortet, efter mange, mange år, uden at der var prisstigninger.
Men fair nok, det var så jeres grund til, at I ikke ville lave en politiaftale.
Er det med ambitionen om at være med, eller vil det være ved at sige: Vi kommer ikke til at acceptere skattestigninger?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-19:
Jamen fru Pernille Skipper, det ser vi fuldstændig forskelligt på.
Altså, på det sidste møde, vi havde, for nu holder vi jo møder, hvor vi diskuterer med hinanden, spurgte jeg til det her, og jeg konkluderede også selv, at jeg ikke syntes, jeg havde fået et svar på, hvorfor det hed 7. februar.
Så det er ikke noget, jeg har forsøgt at holde hemmeligt i de diskussioner, vi har haft med hinanden.
Og nu siger jeg det bare her som DF's bud på noget, vi synes man skal arbejde med for at håndtere det her på en anden måde.
Pernille Skipper (EL), 2021-01-19:
Det var slet ikke det her, jeg ville spørge om, men jeg har faktisk haft den samme undren, som hr. Kristian Thulesen Dahl har, og i Enhedslisten har vi jo også presset på for, at man satte restriktionerne lidt længere, sådan at det var noget nemmere at regne med, hvad der foregik.
Men det er jo ikke rigtigt, at hr. Kristian Thulesen Dahl ikke har fået svar på sine spørgsmål om, hvorfor datoen er sat, hvor den er.
Og noget af det, der er en lille smule generende, nej, det var mildt sagt, men det er altså forkert at have diskussioner, hvor man påstår, at man ikke har fået svar på spørgsmål, når man har fået det, eller at man siger, at man ikke har fået adgang til rapporter, som man har fået adgang til.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-19:
Jamen det sætter jeg også rigtig stor pris på at fru Pia Olsen Dyhr er.
Det kunne også være en regional genåbning.
Det kunne også være, at vi sagde, at det giver mening, at man hurtigere kan genåbne en tøjbutik i Tønder, end man kan inde på Strøget i København.
Altså, der er jo forskellige måder at gøre det på, og det er bare det, jeg synes vi bør kunne tage en diskussion om.
Det har der ikke været plads til, synes jeg, i de diskussioner, vi har haft, for det bliver sådan noget med, at vi, 2 timer før statsministeren eller andre kolleger skal holde pressemøder, bliver indkaldt til en briefing om, at nu bliver de her restriktioner forlænget.
Jeg spurgte i hvert fald sidste gang, og jeg tror også forrige gang, ind til det her.
Hvad er begrundelsen for, at den her forlængelse af restriktioner først gælder til den 17. januar og nu til den 7. februar?
Hvad er den nærmere begrundelse for det?
Hvorfor gælder den ikke til f.eks. uge 6 med og så måske i virkeligheden også lidt af uge 7, for der er der vinterferie for nogle mennesker?
Men jeg synes ikke rigtig, jeg får noget svar.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-01-19:
Men så går vi fra det varslingssystem, vi har i dag, som er sundhedsmyndighedernes bud på, hvor lang tid tingene skal være nedlukket, til en anden vurdering; for det er de jo ikke gearet til.
Jeg er sådan set ikke uinteresseret i den model, men jeg tror bare, at vi i hvert fald skal være meget klare, med hensyn til hvad det er for nogle kriterier, vi stiller op for, hvordan vi så forlænger varslerne.
Jeg synes i hvert fald, at noget, der er vigtigt, er, at det ikke bliver en eller anden politisk polemik eller debat, hvor vi så bliver meget polariserede, for det tror jeg vil underminere danskernes opbakning til en fortsat nedlukning, og styrken har jo været sundhedsmyndighederne.
Jeg er bare oprigtigt interesseret i at vide, om vi kan gøre noget, der er bedre end det, vi gør.
Pernille Skipper (EL), 2021-01-19:
Jamen det er rigtigt, at vi ikke har fået noget svar på, hvorfor man ikke kigger mere opdelt på restriktionerne – det kan vi jo som flertal beslutte os for, hvis vi gerne vil.
Men det er ikke rigtigt, at der ikke kom et svar.
Der blev givet et meget klart svar fra Seruminstituttet, nemlig at det var, fordi man havde data til 3 uger frem, og derfor følte man sig ikke sikker på, at man kunne anbefale længere restriktioner i forhold til det datagrundlag, man synes man havde.
Det er et svar, og derfor er det forkert at sige, at hr. Kristian Thulesen Dahl ikke fik et svar, og det underminerer den diskussion, vi har – i en i forvejen meget polariseret debat.
Jeg er i øvrigt enig med hr. Kristian Thulesen Dahl i, at de skulle være sat længere.
Men jeg synes, det er fundamentalt for den diskussion, vi har, om så voldsom en krise, som vores samfund står i, så polariseret en krise, vi står i som samfund, at vi som politikere ikke må rende rundt og påstå, at der er spørgsmål, vi ikke har fået svar på, når vi har fået svar.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-19:
Altså, det, vi har talt for, er jo, at når man forlænger restriktioner, bliver man også nødt til at gå ind og kigge på dem indholdsmæssigt.
Nu har vi jo bare et bundt restriktioner, som bliver forlænget igen.
Der kunne jo være nogle af de restriktioner, hvor man sagde: De kommer til at gælde for en længere tid; det ved vi allerede nu.
Og så kunne der være andre restriktioner, som man tænker at man hurtigere kan få lempet, og derfor gælder de i kortere tid, altså fordi man tror, at man kan lempe dem.
Men hvis man står i en situation i januar og siger, at man ikke tror på, at man lemper før f.eks. tidligst ved udgangen af februar, så skal man jo ikke forlænge restriktionerne til den 7. februar, så folk skal sidde der indtil den 7. februar og tænke, om de skal åbne butikken igen dagen efter eller ikke skal, og så måske med 3-4 dages varsel får at vide, at det skal de ikke – altså når alle egentlig ved, at det kommer de nok ikke til.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-01-19:
Det er jeg så helt uenig i.
Men jeg vil stille spørgsmål til de to andre ting, som hr. Kristian Thulesen Dahl startede sin tale med, nemlig vedrørende det med et bedre varslingssystem.
Jeg blev ligesom fru Mette Frederiksen lidt nysgerrig på, hvad det skal være.
Hvordan forestiller vi os det?
For jeg synes, det ville være en fantastisk god idé, hvis vi kunne varsle 3-4 måneder frem.
Nu ved vi ikke, hvordan sygdommen udvikler sig.
Vi kan se det med den danske variant, men vi ved det ikke med B.1.1.7, og vi ved det slet ikke med den sydafrikanske, der jo lige er kommet til Danmark, altså hvordan den udvikler sig.
Kunne hr. Kristian Thulesen Dahl forestille sig, at vi nu besluttede at sige: Nu lukker vi Danmark ned til den 1. april?
Det er virkelig ikke polemisk ment, for jeg synes faktisk, det er en god idé at lave bedre varsling, men jeg har bare ikke redskabet til det.
Derfor vil jeg gerne spørge mere ind til, hvad hr. Kristian Thulesen Dahl forestiller sig.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-19:
Nej, det er der ikke, og vi, havde jeg nær sagt, deler os jo efter anskuelser, for der er også politik i det her.
Og selvfølgelig handler det også om, hvordan vi fortolker en konvention og dens muligheder.
Men det er rigtigt, at når Ombudsmanden har talt, så taler det selvfølgelig for, at der er noget at komme videre med, og det kan man jo have holdninger til, men vi vurderer jo også alvoren af en sag.
Man kan undersøge alt mellem himmel og jord, hvis man vil, og det gør man jo ikke.
Man undersøger noget, fordi der er et politisk flertal for at undersøge det, og så er der noget andet, der ikke er et politisk flertal for at undersøge.
Nu har der været en situation, hvor der så er kommet en undersøgelse efter valget.
Der har været en kommission.
Vi har et resultat, og så skal vi som politikere, hver enkelt af os, vurdere, om vi synes, det kan bære at rejse en rigsretssag.
Vi synes ikke, det kan bære, at man rejser en rigsretssag over for Inger Støjberg.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-01-19:
Jo, men der var i de år to ombudsmandsrapporter, der gjorde klart, at loven var brudt.
Er der kun retsstatsprincipper, der gælder, når det er noget, Dansk Folkeparti ønsker undersøgt?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-19:
Nej, det fortryder jeg ikke.
Jeg mener, det er sådan, at når man administrerer lovgivningen som minister, skal man holde sig inden for reglerne, selvfølgelig skal man det.
Så kan vi fra tid til anden have en diskussion om, hvor grænsen er, når man bevæger sig i nogle gråzoner, og det har vi specielt set, når det handler om internationale konventioner, for så har det jo ikke været meget sikkert, hvor grænsen gik.
Vi har kunnet se, at man, når der er gået nogle år, har kunnet nogle ting, hvor man for år tilbage fik at vide, at det kunne man aldrig gøre inden for de samme konventioner.
Vi kan se forskellige lande, også i Norden, der jo har forskellig praksis i forhold til f.eks. det her med, om man adskiller ægtepar, hvor den ene er et barn, eller man ikke gør det osv.
Det er også inden for den samme konvention.
Det synes jeg er vigtigt.
Det skal man da hele tiden kigge på.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-01-19:
Den samtale deltager jeg meget gerne i, hvis der er plads til det, altså om, hvordan vi gør det bedre at deltage med sin arbejdskraft og derfor også at få mere ud af det.
Men det var nu ikke det, jeg ville spørge om.
Jeg vil have lov at stille spørgsmålet til hr. Kristian Thulesen Dahl om det her med, at lov er lov, og at lov skal holdes.
Det var noget, hr. Kristian Thulesen Dahl og hans parti gjorde meget ud af.
De bad om en grundig undersøgelse af minksagen.
Det har vi også fået.
Der er et bredt flertal.
Men jeg mindes selv at have siddet i en lang række samråd om den her sag om adskillelse af unge asylpar, og der var Dansk Folkeparti knap så interesseret i at få undersøgt noget som helst.
Er det noget, hr. Kristian Thulesen Dahl fortryder nu?
Mette Frederiksen (S), 2021-01-19:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Sofie Carsten Nielsen lidt til det, som vi stadig væk har foran os på klimaområdet.
For vi har jo i fællesskab valgt og heldigvis i samarbejde med mange andre gode kolleger, at vi vil være et af de mest ambitiøse lande på klimaområdet, og vi er – må man sige – kommet godt fra start og har allerede fået truffet rigtig fine beslutninger.
Jeg skal jo ikke lægge skjul på, at jeg som statsminister er dybt bekymret for, at det, hvis man fører den forkerte klimapolitik, kan komme til at gå ravruskende galt, altså at almindelige mennesker mister muligheden for at få deres hverdag til at hænge sammen, fordi de ikke kan transportere sig, fordi deres virksomhed lukker ned, eller fordi den umiddelbare byrde ved den nødvendige klimaomlægning rammer socialt skævt.
Så jeg kunne bare godt tænke mig at høre noget her.
Når vi skal i gang med de næste beslutninger, håber jeg virkelig, vi er enige om, at den sociale balance er lige så vigtig som klimaambitionerne.