runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-02-25:
Først vil jeg sige, at jeg godt ved, man kan ønske til både jul og til fødselsdage, og det kan også godt være, man kan ønske her en helt almindelig tirsdag aften.
Regeringen leverer.
Regeringen arbejder hårdt.
Regeringen har leveret og fortsætter med at levere.
Det, jeg jo godt kunne tænke mig i forhold til samarbejde, var, at man måske fra oppositionens side kom med nogle konkrete tiltag, i forhold til hvor vi kan fjerne noget bureaukrati og fjerne nogle regler.
Jeg oplever det til dels ved Danmarksdemokraterne, som jo skal have lidt ros af mig i dag for altid at gå konstruktivt til opgaven.
Det gør de også her.
Det var også et af de partier, der kunne levere lidt til forhandlingerne, og det vil jeg gerne kvittere for.
Peter Kofod (DF), 2025-02-25:
Men vi står jo og diskuterer oppositionens forslag nu.
Altså, vi står og diskuterer fire blå partiers forslag til, hvad man kan starte med at gøre, så der er jo masser at tage fat i.
Det er i øvrigt rigtigt, at regeringen har leveret.
Regeringen har leveret tusindvis af papirtigre, tusindvis af vinkelskrivere, der sidder derude og suger kernevelfærd ud af den offentlige sektor.
Så den her regering har leveret noget, nemlig statslig administration og mere bureaukrati – alt det, vi ikke vil have.
Tillykke med det!
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-02-25:
Det er simpelt hen ikke korrekt.
Regeringen har været i gang længe.
Er vi tilfredse?
Nej, det er vi ikke.
Vi vil mere.
Nu er jeg tilfældigvis også erhvervsordfører og holder rigtig mange møder med erhvervslivet, og ud over det er jeg også selv selvstændig erhvervsdrivende, og dem, jeg taler med, siger, at de aldrig nogen sinde har oplevet en mere erhvervsvenlig regering de sidste 25 år.
Det er jeg stolt af at være en del af.
Og rejsen slutter ikke her; vi fortsætter, og vi håber, at Liberal Alliance vil være med.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-02-25:
Jeg havde fornøjelsen – det kan man nok ikke helt kalde det – men jeg havde i hvert fald som opgave, før jeg kom i Folketinget, at forvalte mange af de regler, der bliver lavet i den her sal.
Jeg plejede at sammenligne det med et køkken, på grund af at jeg er en kvinde og ikke kan andet.
Det er lidt, som om politikerne elsker at lave mad.
De elsker at lave mad, men de hader at tage opvasken.
Det hader de bare.
Men der er ingen, der tager opvasken, og køkkenet er bare ved at sande fuldstændig til i opvask.
Og der har jeg det bare sådan: Kan I ikke sætte jer ned – nej, faktisk rejse jer op – og så få vasket det her op, for det hele bliver klamt, der er bakterier overalt, og det er ikke lækkert, og ved I hvad, jeg gider faktisk ikke spise her?
Det er faktisk den følelse, man står med nogle gange, når man ser den mængde bureaukrati, der kommer, og det gør der stadig.
Så hvorfor er finansministeren tilfreds med, hvad der foregår i dag, når det stadig væk vokser?
Rasmus Jarlov (KF), 2025-02-25:
Nu er det ikke, fordi jeg skal angribe ordføreren, som er suppleant, alt for hårdt, men jeg er bare nødt til at sige, at det er jo bare en tilgang, der ikke virker, altså det her med, at man kan komme med nogle enkelte eksempler på, at man har fjernet noget, men at man ikke gør noget systematisk for konsekvent at få reduceret mængden af love og regler.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-02-25:
Tak for det.
Jeg kan jo konstatere, at ordføreren tidligere selv har været minister, og jeg kan jo heller ikke rigtig se, at der dengang blev lavet sådan en stor grad af afbureaukratisering.
Så ordføreren har jo selv haft muligheden.
Men jeg glæder mig over, at den nuværende regering for alvor er i gang.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-02-25:
Det er aldrig det bedste argument, tænker jeg, at sige, at fordi man ikke har gjort noget og ikke tidligere har fulgt op på det, siger man nej til det, der kommer på bordet nu.
Der er jo åbenlyst brug for et vedvarende fokus på det her for at få gjort noget ved det.
Altså, der er en grund til, at det er mislykkedes, siden Poul Schlüter var statsminister, og alle regeringer siden har prøvet på det.
Så hvad er det, der gør, at man som socialdemokrat ikke siger, at vi skal prøve at gøre noget andet?
Hvorfor ikke have et vedvarende fokus på, at vi skal afbureaukratisere i stedet for at lave små nålestik rundtomkring?
Hvad er det, der gør, at man ikke vil være med til at prøve noget andet?
Kris Jensen Skriver (S), 2025-02-25:
Jeg mener jo, som jeg også har forsøgt at redegøre for her, at vi faktisk er godt i gang.
Som det også er blevet sagt, var det sådan, at da KL kom med en stor papkasse med forslag, valgte man faktisk at sige: Ja tak, det tager vi gerne imod; vi vil gerne have endnu flere.
Der er for nylig blevet afskaffet 1.000 stillinger i den offentlige administration, netop fordi vi gerne vil afbureaukratisere, og finansministeren har jo klart redegjort for, både i dag og også tidligere, at det er en sti, vi ønsker at fortsætte ned ad.
Så vi er faktisk rigtig godt i gang, og jeg håber da også, at Danmarksdemokraterne vil være med på den tur.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-02-25:
Det er jo rigtigt nok, at man har lavet en aftale med KL, der skal fjerne nogle regler.
Men for nu at holde det sådan rent dagsaktuelt vil jeg sige, at man i dag fra Socialdemokratiets side har sagt, at nu vil man lave et forbud mod telefoner i folkeskolen.
For kort tid siden var det iPad i daginstitutionerne.
Det kunne måske godt være, at det var nogle regler, man ikke skulle lave i Folketinget, og at man sagde, at det kunne kommunalbestyrelsen måske godt finde ud af, eller at kommunalbestyrelsen kunne sige, at det kan skolebestyrelsen godt finde ud af.
Så man finder jo løbende på nye regler hele tiden, og det er jo det, der er hele pointen i det.
Det er, hvis man har yderligere tiltag.
Men der kommer jo hele tiden nye til, og i dag har Socialdemokratiet så foreslået en ny regel, der skulle indføres.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-02-25:
Tak for det.
Der kan jeg så bare konstatere, at med det, der er foreslået her, kan man jo sagtens risikere, at det bliver sådan noget med, at der skal fjernes en regel, før der kan indføres en ny.
Derfor kan man jo, hvis man følger forslaget her, ikke være sikker på, at man kommer i mål med det, man gerne vil.
Jeg tror på, at den tilgang, der er i regeringen her, netop gør, at vi kommer i mål.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-02-25:
Når jeg sidder i den her Folketingssal, undrer jeg mig nogle gange lidt over, at folk står på talerstolen og mener, at de bare kan sige hvad som helst, uanset om det er rigtigt eller forkert.
Her for 3 minutter siden sagde hr. Kris Jensen Skriver, at hr. Rasmus Jarlov i sin tid i regering ikke havde fjernet nogen regler.
Hvorfor siger man bare sådan noget, hvis man ikke ved noget om det?
Kris Jensen Skriver (S), 2025-02-25:
Tak for det.
Jeg gjorde blot opmærksom på, at jeg ikke har den oplevelse, at der sådan skete en voldsom afbureaukratisering under den tidligere regering.
Jeg kan jo konstatere, at der for mange fortsat er et ønske om afbureaukratisering, og derfor siger jeg, at den her regering er godt i gang, og at det skal vi fortsætte med.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-02-25:
Det er jo interessant, at man bare kan holde sig uvidende, og så kan man stå på talerstolen og sige hvad som helst, og at den oplevelse har man ikke.
Bare fordi man ikke har undersøgt det, kan man sige, man ikke har den oplevelse, som er den virkelige ting: at der blev fjernet regler for, hvad der dengang blev opgjort til en omkostning for virksomhedern på 4 mia. kr., og det blev der, også selv om hr. Kris Jensen Skriver ikke interesserede sig for emnet dengang og ikke oplevede det.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-02-25:
Tak for spørgsmålet.
Nu tror jeg nok, at jeg bedst selv ved, hvad jeg selv interesserer mig for, kontra hvad ordføreren åbenbart ved.
Så jeg tror egentlig ikke, jeg har nogen kommentarer til den måde at kommentere på her i salen.
Hans Andersen (V), 2025-02-25:
Tak for ordet.
Lad mig starte med at anerkende intentionerne bag dette beslutningsforslag.
Der er ingen tvivl om, at vi i Danmark har en stor udfordring med bureaukratiet.
Regelmængden er vokset gennem årene, og det har haft konsekvenser både for vores medarbejdere i den offentlige sektor, virksomheder og borgere.
Derfor forstår vi godt i Venstre ønsket om at indføre et statsligt regelstop, hvor en ny regel skal modsvares af en afskaffet regel.
Det er et sympatisk forslag, og vi deler ambitionen om at skabe et mere smidigt og effektivt Danmark.
Vi kommer til at stemme imod forslaget, ikke fordi vi er uenige i målet – tværtimod – men fordi vi simpelt hen mener, at arbejdet allerede er i gang, og at vi i regeringen har taget konkrete skridt for at gøre noget ved udfordringen.
Regeringen har forpligtet sig på at nedbringe det administrative bureaukrati, og med finansloven får 2024 er det slået fast, at statens administration skal reduceres med 400 mio. kr. årligt.
I 2025, som vi også haft en drøftelse af, skal der nedlægges 1.000 årsværk.
Derudover har vi sat jo fokus på at forenkle både ny og eksisterende lovgivning, så den ikke skaber unødigt bureaukrati.
Og så handler vi i regeringen.
Transportministeren har eksempelvis igangsat en oprydning i lovgivningen, hvor knap 40 pct. af ministeriets hovedlove fjernes.
Det er et konkret eksempel på, at vi ikke blot holder skåltaler om regelafskaffelser – vi gør det også.
I Venstre har vi et ønske om at reducere de administrative byrder med 25 pct., og som en del af det initiativ har regeringen og Venstre også annonceret en byrdelettelse.
Vi lemper faktisk bogføringsloven med e-fakturering, så den bliver forsimplet.
Det lyder måske ikke af meget, men for dansk erhvervsliv betyder denne forsimpling en byrdelettelse på op mod 9 mia. kr., altså 9 mia. kr. årligt.
Det må man jo sige også er en slags penge.
Vi er enige i, at det er nødvendigt at tage et opgør med regeljunglen, det administrative bøvl, og i Venstre mener vi, at den rigtige vej at gå er en systematisk tilgang til regelforenkling, hvor vi ser på, hvilke regler der skaber værdi, og hvilke der gør det modsatte.
Derfor fortsætter vi kampen mod bureaukratiet.
Vi ser gerne, at alle partier i Folketinget bidrager konstruktivt til den indsats, og vi håber, at vi fremover kan arbejde sammen om at sikre en mere effektiv offentlig sektor uden at binde os til en fast model, der måske ikke er den rigtige løsning i praksis.
Derfor støtter Venstre ikke op om at dette beslutningsforslag.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-02-25:
Man ved jo bare, hvordan det i virkeligheden kribler i hr. Hans Andersen for at få lov til at stemme for det her rigtig gode borgerlige beslutningsforslag.
Man har siddet på Venstres gruppemøde, og så har man måttet finde på en eller anden grund til, at man ikke skulle gøre det, fordi man nu sidder i regering med Socialdemokratiet.
Jeg synes jo faktisk, at vores transportminister har lavet et rigtig fint stykke arbejde og har fået fjernet rigtig mange regler.
Det har vi brug for noget mere af, men det lykkes simpelt hen ikke, hvis ikke man har nogle systematikker til at sikre det.
Altså, det er tanken om, at man bare kan gå i gang og i øvrigt lade lovmaskinen kværne hernede i det her tempo, som den gør nu, hvor vi spytter love ud hver uge, og så gå ind og kigge på individuelle regler, og at man så får mindre bureaukrati.
Det er jo ikke lykkedes i – hvad er vi oppe på nu – 175 års demokrati.
Det var vel kun under Estrup, fordi han ikke havde noget flertal i Folketinget, at der ikke blev vedtaget flere love, men ellers er det jo gået den forkerte vej hele tiden, så mon ikke, man er nødt til at gøre noget anderledes?
Kris Jensen Skriver (S), 2025-02-25:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Nu er jeg er substitut for finansordføreren fra mit parti her i dag, men jeg tror, jeg vil henholde mig til finansministerens udtalelse om, at denne her regering faktisk er rigtig godt i gang.
Og de eksempler, som jeg har lagt vægt på i den tale, jeg har holdt her, og i den tale, finansministeren også har holdt, og som jeg vil henholde mig til, peger faktisk i retning af, at vi får lavet nogle færre regler og vi får afskaffet bureaukrati.
Jeg er glad for, at Konservative også er med på den vogn og i den bil.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-02-25:
Socialdemokratiet er en bil med firkantede jul, som partisoldaterne skubber og skubber på, men det går ikke så hurtigt fremad.
Så kommer vi borgerlige med de runde hjul, altså et beslutningsforslag som det her, og siger: Vil I ikke bruge dem her i stedet for?
Og så siger Socialdemokratiet: Ej, det har vi ikke tid til, fordi vi er alt for travlt optagede med at skubbe på vores bil.
Altså, hvordan kan man sige, at man er mere ambitiøs ved at føre den politik, som man fører nu, og som har ført til, at mængden af love og regler er blevet forøget med 320.000 ord om året under statsminister Mette Frederiksen?
Det er jo ubestrideligt, at det går den forkerte vej, så man må da være nødt til at gøre noget anderledes i stedet for bare komme med de der sådan plukforslag, hvor man fjerner lidt hist og her, samtidig med at lovmøllen bare kværner af sted herindefra.
Nicolai Wammen (S), 2025-02-25:
Jeg er ikke tilfreds, men jeg er glad for, at vi er i fuld gang med at ændre på det.
Når man er finansminister, kan man godt en gang imellem have en oplevelse af, at opvasken hører til på ens bord, om ikke skrivebordet, så i hvert fald køkkenbordet.
Så jeg forstår godt billedet.
Men netop derfor er jeg også er meget, meget optaget af, at vi sætter ind ikke bare med beslutningsforslaget – det kan jo være fint nok, at man gør det – men med handling, der kan mærkes ude i vores velfærdssamfund, bl.a. i vores folkeskole, hvor vi fjerner ni ud af ti læringsmål, i en ældrereform, der giver mere tid ude hos den ældre og mindre tid, der skal bruges på bureaukrati, i forhold til, at vi sammen med Kommunernes Landsforening sagde til dem, at de skulle komme med de regler, der ikke giver mening, og de kom med papkasser ind i kommuneforhandlingerne, og vi sagde: Fint, kan I komme med endnu flere?
Så jeg er ikke tilfreds, før vi er nået længere, men jeg er glad for at være en del af en regering, der er i fuld gang.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-02-25:
Der kommer på ingen måde kritik for de initiativer, man sætter i gang.
Jeg kan også tilføje, at på sygedagpengeområdet har vi også fået ryddet op.
Jeg anerkender det fuldstændig.
Men det svarer stadig til at stå og slikke skeerne, mens du stadig væk står og kokkererer i køkkenet, for vi kan jo se, at tallet stadig vokser mere, end det bliver lavere.
Så hvorfor er det, man ikke vil forpligte sig til at kigge på en måde, så vi kan forpligte os mere, ligesom vi har gjort med klimamålene f.eks., og vi også har set det her brugt konkret andre steder.
Hvorfor er det, man ikke vil forpligtige sig?
Socialdemokratiet foreslog det også i valgkampen.
Det vokser mere, end I kan formå at få det bragt ned.
Nicolai Wammen (S), 2025-02-25:
Men regeringen har forpligtet sig.
Og ud over at forpligte os har vi også handlet.
Det er en velkendt disciplin i det her Folketing at sige, at dengang spørgerens parti sad i regering eller noget andet, kunne man have gjort en masse.
Det synes jeg i virkeligheden ikke er så interessant.
Jeg synes til gengæld, det er interessant, hvad vi gør nu .
Og som jeg lige har været inde på, har vi som regering en målsætning om virkelig at tage et opgør med bureaukratiet i vores velfærdssamfund, så vi kan bruge kræfterne og pengene ude hos borgerne i stedet for at udfylde skemaer.
Og det er vi i fuld gang med.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-02-25:
Men det virker jo ikke, finansminister, for regelmængden vokser og vokser.
Ifølge en opgørelse fra CEPOS er regelmængden under Mette Frederiksen vokset med 320.000 ord om året i gennemsnit.
Vi har passeret 100.000 personer, der arbejder med administration i den offentlige sektor, og det er måske det område, hvor man kan finde mest.
Vi er jo sådan ved at have udtømt mulighederne for at piske arbejdsløse til at arbejde mere.
Det er meget svært for Socialdemokratiet at blive ved med at hæve pensionsalderen, kan vi forstå, men her har vi jo virkelig en mulighed for at frigøre nogle folk til at lave noget produktivt i stedet for at lave papirer.
Der må det undre, at Socialdemokratiet ikke vil være med til det.
For det burde også være en god socialdemokratisk dagsorden at komme af med folk, der laver papirer og skemaer, at lave nogle færre regler og lade folk bruge deres hænder, lave noget seriøst manuelt arbejde alle de steder, hvor der er brug for det i det danske samfund.
Der er behov for en grund til at tro på, at der sker noget.
Og det er det, vi lægger frem i dag.
Nicolai Wammen (S), 2025-02-25:
Jeg er nødt til at sige til hr. Rasmus Jarlov, at jeg ikke kan genkende det billede, der bliver tegnet, af, at vi ikke ønsker at tage fat her.
gør den her regering faktisk det, at man går ind helt konkret og peger på i første omgang 1,000 administrative årsværk, hvis arbejdsopgaver vi siger ikke er vigtigere end noget andet, vi kan bruge pengene på.
Det er meget konkret.
Derfor har vi så fjernet ni ud af ti af de mål – og en masse andet.
Så jeg er glad for, at hr. Rasmus Jarlov og Det Konservative Folkeparti gerne vil ned ad den her vej, så jeg siger: Velkommen om bord; vi er i gang.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-02-25:
Det opgjorde vi faktisk.
Vi regnede på den måde, at hver gang vi indførte en regel, et skema, en eller anden form for administrativ byrde for erhvervslivet, opgjorde vi, hvor mange minutter det tog, og så regnede vi en timepris på, ud fra det nåede vi vores mål på 4 mia. kr. mindre i bureaukrati om året.
Så vi gjorde noget.
Det første, der skete, da Socialdemokraterne kom til, var, at de holdt op med at gøre noget.
Så den mekanisme i Erhvervsministeriet blev stoppet med det samme.
Det synes jeg er utrolig ærgerligt, og det er bare et eksempel på, at vi ikke synes, I har gjort nok.
Peter Kofod (DF), 2025-02-25:
Tak for det.
Jeg tror, de fleste danskere har det ligesom jeg, altså at det føles, som om regeringen er sandet til, og at den er gået i stå.
Nu har fru Mette Frederiksen været statsminister i Danmark i 5 år, og det er kun blevet værre.
Bureaukratiet er vokset, antallet af statslige administratorer er eksploderet, og det, som regeringen kommer herned i salen med, er lidt pral om, at nu har man jo taget 1.000.
Men jeg vil da gerne spørge finansministeren om det nu, hvor finansministeren er i salen.
Finansministeren sagde til hr. Rasmus Jarlov, at man nu havde taget 1.000 i første omgang.
Jeg bider mærke i ordene i første omgang .
Hvad har vi i vente?
Vil man bringe antallet af statslige administratorer tilbage på det niveau, det var, før fru Mette Frederiksen blev statsminister?
For så har det selvfølgelig min interesse.
Altså, det vil jo være dejligt, hvis vi sådan kan skrælle 12.000-14.000 administratorer fra i staten, og det vil da kun være dejligt, hvis Socialdemokraterne vil tilbageføre statens tilstand til den tilstand, den var i, før fru Mette Frederiksen blev statsminister.
Nicolai Wammen (S), 2025-02-25:
Jeg er ikke så overrasket over, at hr. Peter Kofod mener, at det ville være bedre, at Mette Frederiksen ikke var statsminister.
Det er ikke et synspunkt, jeg deler.
Jeg tror, det er rigtig godt for Danmark, at det er fru Mette Frederiksen, der er landets statsminister.
Det, der er sket under den regering, vi har nu, er, at vi er gået ind, og at vi har taget et livtag med det, der har været brug for, nemlig at se på, om vi kan få den offentlige sektor og vores velfærdssamfund til at fungere bedre, bruge skatteborgeres penge klogere og bruge vores ansattes tid og kræfter til den borgernære opgave, der er.
Det er derfor, vi har lavet en ældrereform, det er derfor, vi har lavet en skolereform, og det er også derfor, vi laver en sundhedsreform.
Vi vil et stærkere velfærdssamfund.
Så er der også nogle steder, hvor der har været behov for, at man styrkede indsatserne, også på det administrative område, eksempelvis inden for vores skattevæsen, inden for vores retsvæsen og inden for vores politi.
Men at der er kommet for mange administrative årsværk, siger vi jo også meget klart, og i modsætning til tidligere regeringer og tidligere statsministre har vi altså en statsminister og en regering, der gør noget ved det.
Peter Kofod (DF), 2025-02-25:
Men hvis den her regering virkelig skulle gøre det her land så meget mere effektivt, hvorfor skal man så bruge i titusindvis flere statslige administratorer, end dengang, hr. Anders Fogh Rasmussen var statsminister, eller dengang – ja, jeg vil næsten ikke sige det, men jeg gør det så alligevel – hr. Lars Løkke Rasmussen var statsminister, eller dengang fru Helle Thorning-Schmidt var statsminister?
Hvorfor?
Hvis den her regering driver det her land så effektivt, som finansministeren siger man gør, hvorfor skal den så bruge i tusindvis af djøf'ere mere i den statslige administration?
Nicolai Wammen (S), 2025-02-25:
Men så er der altså også, når vi kigger ud over det, generelt set kommet for mange administrative årsværk.
Det er jo også rigtigt, som jeg også tror det blev sagt af hr. Dennis Flydtkjær tidligere i debatten, at man har talt om det, siden hr. Poul Schlüter var statsminister, men at der bare ikke er nogen, der for alvor er gået ind og har taget fat om det.
Men det gør den her regering nu, og jeg håber da meget at Dansk Folkeparti vil bakke op om det.
Det vil være dejligt.
Hans Andersen (V), 2025-02-25:
Jeg er glad for, at Det Konservative Folkeparti anerkender den indsats, som vores transportminister gør.
Det er jo ikke uden sværdslag og debat, at man afskaffer 40 pct. af reglerne, som transportministeren gør.
Jeg synes, vi har taget gode skridt.
Vi er nu blevet enige om, eller de partier, der står bag finansloven, er enige om at afskaffe 1.000 administrative medarbejdere, men det er jo ikke gjort med det.
Vi skal sådan set videre, og derfor har vi også i Venstre store forventninger til, at vi med det statslige arbejdsprogram sådan set kan sætte nye mål for, hvordan vi reducerer bureaukratiet og dermed fokuserer på kerneopgaven.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-02-25:
Men, hr. Hans Andersen, at reducere med 1.000 årsværk er jo 12 skridt frem og 1 tilbage.
For det blev forøget med 12.000, inden man begyndte at foreslå at skrue det 1.000 årsværk tilbage, og det kan da ikke være tilfredsstillende for Venstre, som kalder sig et borgerligt parti, at gøre så lidt, når der er blevet ansat så mange flere til administration i det offentlige.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-02-25:
Det er jo nogle arbejdsgange, både i Folketinget og i regeringen, som sørger for, at de relevante politikere er samlede, og at de diskuterer de her spørgsmål.
Jeg mener også, det er relevant at kigge på det i udvalgsarbejdet som nogle af de emner, man fra Folketingets side selvstændigt kan tage op.
Hvis jeg skal give hr. Rasmus Jarlov et svar på det, så det er jo rigtigt, at vi ikke har oprettet den systematik, og at der i hvert fald ikke er nogen af os, der har implementeret den i Folketingets arbejde.
Så det er jo rigtigt, at der er et arbejde, vi i fællesskab skal finde ud af hvordan vi håndterer, men jeg synes ikke, at det at indføre en ny regel er en måde til at stoppe, at der kommer flere regler.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-02-25:
Hr. Sigurd Agersnap har selvfølgelig en pointe i, at det jo ikke er antallet af ord, der er afgørende, men det er vel trods alt et signal om, at lovkomplekset vokser.
Det er klart, at målet jo ikke er, at der skal være så få ord som muligt, for så bliver det måske endnu sværere at fortolke eller bliver så udvandet.
Anerkender man ikke, at lovmøllen jo kører derudad?
Der kommer flere og flere love, og der er et behov for, at vi faktisk får kigget på det her rigtig systematisk, og at vi måske gør noget andet.
Det kan godt være, at det ikke er det her, der skal gøres, men vi skal trods alt i hvert fald gøre et eller andet systematisk.
For hvis det bare er op til hvert enkelt parti eller det bare gælder hvert enkelt forslag, jamen så fortsætter møllen jo, som den har gjort i de sidste mange, mange årtier.
Så er ordføreren ikke enig i, at der skal gøres et eller andet mere systematisk end det, vi gør i dag?