runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2018-02-06:
Jo, selvfølgelig gør det indtryk.
Selvfølgelig gør den da det.
Men jeg tror bare, vi må være ærlige og sige, at der er forskellige holdninger til, hvordan man håndterer de rapporter, som er blevet lavet.
For mig handler det om at lære af de grusomheder, der fandt sted på Godhavnshjemmet og de andre hjem, og så indrette vores socialpolitik i dag således, at det ikke kommer til at ske igen, og at der ikke er børn, som på den måde bliver svigtet og lemlæstet og ydmyget.
Og så er der nogle, for hvem det er vigtigt at holde fast i en fortid og i, at der skal gives en undskyldning.
Den forskel anerkender jeg, og jeg anerkender også, at den her debat er hamrende svær at tage – hamrende svær.
Det er sådan set vigtigt at være ansvarlig som minister, og jeg må bare konstatere, at skiftende regeringer med en række forskellige socialministre fra mange forskellige partier ikke har set sig i stand til at kunne give den undskyldning.
Det betyder ikke, at jeg ikke anerkender, at der kan være nogle, som en undskyldning kan lindre.
Men det, som jeg holder meget fast i, er, at det ikke får historien til at gå væk.
Det får ikke minderne til at blegne, det får ikke uhyrlighederne til at fade – det gør det ikke.
Pelle Dragsted (EL), 2018-02-06:
Det er jo ikke et enten-eller.
Det er jo ikke et enten-eller.
Det handler jo netop ikke om at holde fast i en fortid.
Det, som mange af de her – nu for manges vedkommende ældre mænd – siger, er, at det her var en måde at komme videre fra fortiden på og lægge det her bag sig.
Derfor handler det ikke om holde fast i fortiden, det handler om det modsatte.
Så vil jeg bare høre, om ministeren er bekendt med nogle af de erfaringer, man har i andre lande, med, at en stat giver en undskyldning.
Det er i forhold til f.eks. oprindelige folk og den måde, deres børn blev behandlet på i New Zealand, og der er mange andre steder.
Har de erfaringer, hvor det faktisk haft en betydning, ikke gjort et indtryk på regeringen?
Mai Mercado (KF), 2018-02-06:
Det er taget til efterretning – jeg beklager, formand.
Så bliver det måske en anelse polemisk apropos det patroniserende.
Så lyder det, som om jeg ikke ønsker at lytte til godhavnsdrengene.
Det er helt forkert, altså.
Det, som der bare bliver problematiseret, er, at der er forskellige løsningsmodeller.
Og jeg tror på, at det er hamrende vanskeligt som regering at tage et ansvar for, hvad der er sket i fortiden.
Historien vil ikke forandre sig – det har hr. Pelle Dragsted jo lige sagt.
Torsten Gejl (ALT), 2018-02-06:
Jeg giver ministeren helt ret i, at det her ikke bare går væk – det gør sådan noget ikke.
Der findes ikke noget quickfix eller nogen tryllestav, der bare kan slette de oplevelser, som de her mennesker har været udsat for i fortiden.
Men jeg har et meget, meget enkelt og meget direkte spørgsmål: Anerkender ministeren, at der er en mulighed for, at en undskyldning ville lindre den indre smerte, som de mennesker har, på baggrund af hvad de er blevet udsat for?
Mai Mercado (KF), 2018-02-06:
Det kan det godt være for nogle – jeg vil slet ikke stå her og påstå andet.
Det, som jo er udfordringen, er, at det er meget vanskeligt som regering at undskylde for episoder, der er sket, før hr. Torsten Gejl og jeg selv blev født.
Der var et helt andet menneskesyn, det var en helt anden tid.
Det er fuldstændig forfærdeligt, hvad der skete, men det er også vanskeligt at stille det, der skete med datidens målestok, over for, hvordan vi ser på det med nutidens målestok.
Det er en meget, meget vanskelig diskussion.
Torsten Gejl (ALT), 2018-02-06:
Og samtidig er det så enkelt.
Et eneste ord sagt fra den talerstol – det kunne for så vidt være nu – vil jo sandsynligvis, i hvert fald for deres vedkommende, der er blevet misbrugt, kunne lindre rigtig, rigtig meget.
Altså, det ville jo være et adelsmærke for den socialminister, der går ind og bruger den mulighed, som man har som minister, for til at få tilendebragt noget af den smerte.
Hvorfor prøver ministeren ikke lykken?
Karin Nødgaard (DF), 2018-02-06:
Men der hersker ingen tvivl om, at vi er meget optaget af de præcise ord, der bliver brugt i forhold til det her.
Det, som Dansk Folkeparti sådan set har sagt, er, at vi vil beklage det her, og i det tilfælde, hvor der så kommer en statsminister, der vil sige, at nu har man taget en ny beslutning – og det kan jo være, at det kommer inden for nogle få år – så er det, man har et grundlag for at vurdere det nøje ud fra det.
Ida Auken (RV), 2018-02-06:
For Radikale Venstre er det vigtigste, at vi får taget nogle konkrete skridt ude i virkeligheden.
Og hvis det, der kan få et Folketing til at rykke samlet, måske er at kunne blive enige om nogle af de her intentioner og skrive det ned i en beretning, så synes vi, at det er et godt sted at ende.
For vores skyld må man meget gerne skrive noget med ind om skat, for det hører med til transparens og til ansvarlig investering, at man også har skattespørgsmålet med.
Men det er også ret vigtigt, at der er en fremtid.
Det er meget, meget vigtigt, at vi lever op til klimamålene i Parisaftalen.
Man kan have nok så mange penge sparet op til sin pension, men hvis der ikke er en stabil verden at leve i, er det måske ét fedt.
Så vi skal selvfølgelig ramme den her balance, og det synes vi godt man kan skrive ind i sådan en beretning.
Pelle Dragsted (EL), 2018-02-06:
Tak for det, og tak for et rigtig godt ordførerindlæg.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til ordførerens holdning til at bruge skatteincitamenter i forhold til investeringer.
Når jeg spørger, er det, fordi Radikale Venstre er med i den her erhvervs- og vækstpakke, som blev lavet i efteråret.
Her laver man f.eks. en aktiesparekonto og et investorfradrag.
Det er ikke et tilfælde, at det er et – kunne man kalde det – socialt og bæredygtigt blindt fradrag, altså at det er ligegyldigt.
Og når det er et investorfradrag er det også for enhver form for investering i små og mellemstore virksomheder.
Så mit spørgsmål er: Kunne ordføreren forestille sig, at vi, hvis der på et tidspunkt kommer et nyt flertal i Folketinget, f.eks. kunne se på at skrue ordninger sammen, som på samme vis som dem, man nu har lavet et forlig om, faktisk gav nogle skattefordele, f.eks. ligesom aktiesparekontoen med en lavere beskatning af afkastkravet, men at vi så sagde, at vi til gengæld for den statsstøtte – for et fradrag er jo bare en anden måde at give statsstøtte på – faktisk gerne vil bruge det som et redskab til at skubbe investeringerne i en retning, der giver noget merværdi tilbage for samfundet, ud over selvfølgelig at skabe job og alt det der, så vi sikrer et større volumen i investeringerne til det grønne område, til iværksætteri, eller hvad det nu kunne være?
Jeg synes, det er lidt ærgerligt i den her situation, at man laver den her slags – om man så må sige – blinde fradrag.
Ida Auken (RV), 2018-02-06:
Radikale Venstre er slet ikke bange for at bruge skatteværktøjet til det, som det er rigtig godt til, nemlig at få adfærden til at gå i den retning, som vi samfundsmæssigt synes er vigtig.
Skat er politik.
For lige at svare på det om selve erhvervspakken: Det er jo klart, at det var et forlig og et kompromis, men lige præcis den del, der handler om at skaffe penge til iværksættermiljøet i Danmark og gøre det på den måde, som de faktisk selv foreslog, nemlig med det her iværksætterpanel, som ministeren har haft nedsat, synes vi var et rigtig godt tiltag.
Måske var nøddeafgiften ikke nødvendigvis det, vi synes samfundets penge lige skulle bruges til, for vi har svært ved at se, hvad det er for et samfundsproblem, man løser, men sådan er det jo at gå ind i en aftale.
Der er noget, man er superglad for, og vi er rigtig glade for at kunne sætte elvarmeafgiften ned, så vi kan få vindmøllestrøm ind i vores varmepumper.
Det er jo sådan, politik er.
Der er noget, man synes er optimalt, og noget kan man godt lave om.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-02-06:
Jeg deler til dels fru Ida Aukens optimisme omkring investeringer i grøn omstilling.
Jeg håber bare, at vi ikke er for sent på den.
Men der bliver virkelig rykket noget i de her år, og det er jo godt at se.
Jeg deler måske ikke helt optimismen omkring – hvad skal man sige – bæredygtigheden i forhold til skat og det at bidrage på en retfærdig måde dér, hvor værdierne bliver skabt.
Jeg synes i hvert fald stadig væk, at vi kan se, at det jo er en strukturel ting.
Men vi mangler bare at se det, og derfor synes jeg også, at skattedelen er lige så vigtig som den grønne omstilling, for det er jo den, der skal være med til at bidrage til, at vi kan finansiere det og træffe de rigtige valg, så vi får en mere bæredygtig klode.
Men jeg vil bare sige tak, og jeg kan jo godt høre, hvor det bærer hen fra radikal side, så jeg tror måske også, at det mest fornuftige er at ende med at skrive en beretning.
Vi er nok mange, der kunne nå til enighed om at skrive noget fælles.
Ida Auken (RV), 2018-02-06:
Som sagt er vi ikke bange for at bruge skatteværktøjet.
Hvad angår aktiesparekontoen, så har den jo til formål at sørge for, at flere mennesker i det her land kan blive investorer, altså at pengene ikke står uvirksomme på en konto et sted, men at man selv kan gå ind og tage ansvar for, hvor man investerer.
Pelle Dragsted (EL), 2018-02-06:
Den er jo hverken til iværksættere eller til noget grønt, den er bare til køb af børsnoterede aktier.
Jeg har meget svært ved at se det sådan større samfundsmæssige formål ved at give fradrag for det eller en lavere skat for det.
Men jeg synes, det er en rigtig interessant diskussion, og jeg håber da egentlig, at vi kan fortsætte.
Det er i hvert fald noget, som vi er meget optaget af i Enhedslisten, nemlig at i den udstrækning, man overhovedet giver den her form for erhvervsstøtte, så bør man, om jeg så må sige, bruge lejligheden til at drive de investeringer i en fornuftig retning.
Man kunne sagtens forestille sig en konstruktion.
Hvis man kigger på Storbritannien og Spanien og Italien, så er der faktisk nogle interessante fortilfælde, både når det gælder bæredygtighed, men faktisk også, når det gælder f.eks. socialøkonomi og det, man kunne kalde demokratiske virksomheder, altså andelsvirksomheder og andet, hvor man giver nogle skatteincitamenter, f.eks. også når en virksomhed overdrages til medarbejdereje, hvad der faktisk sker i stor udstrækning mange steder, specielt i Sydeuropa.
Bent Bøgsted (DF), 2018-02-06:
Tak for det, formand.
Det vigtigste er, at mikrofonerne virker, men uret tæller fint nedad her, så det kan være, at det er kommet til at virke.
Men grunden til, at vi har stillet den her forespørgsel, er, at vi vil finde ud af, hvilke initiativer ministeren vil iværksætte for at undgå, at syge borgere som følge af reformen om førtidspension og fleksjob ender i et langvarigt ressourceforløb.
Vi har jo i den forbindelse set en hel del problemer igennem tiderne, og det var også derfor, at vi i Dansk Folkeparti fik sikret, at vi skulle vende bunken for dem, der er både syge og på kontanthjælp i længere tid.
Det har også vist sig, at er rigtig mange, der slet ikke skulle være der, men det ændrer jo ikke ved, at der er mange, der, uanset om de kommer fra sygedagpenge eller kontanthjælp, eller hvilken ydelse de får, ikke kan få lov at få en afklaring.
Og så bliver de placeret i rigtig lang tid i et ressourceforløb, og det finder vi selvfølgelig er totalt urimeligt.
Det, som er allervigtigst for dem, der er syge, dem, der har behov for at få et ressourceforløb, er, at de får lov at få en afklaring, altså at de ikke bare skal placeres og så egentlig kan passe sig selv, fordi kommunerne så har fred og ro.
Derfor er det selvfølgelig også helt oplagt, at efter at vi har haft konferencen om ressourceforløb den 31. januar, som ministeren også var inviteret til, og hvor ministeren egentlig sagde, at der var noget på trapperne, at der ville komme et udspil fra forligskredsen.
Men derfor er vi alligevel interesseret i at høre: Er forligskredsen kommet med noget, som vi kan få at vide?
Altså, sker der nogle ændringer her, der gør, at folk ikke bare bliver placeret i et ressourceforløb?
Vi kan jo huske, at sidste gang forligskredsen kom med noget, der blev sendt ud til kommunerne, så sagde kommunerne: Ja, ja, det er bare en vejledning, den retter vi os ikke efter alligevel.
Så vi er selvfølgelig meget interesseret i at høre
: Er der noget på vej?
Hvor langt er man kommet i forligskredsen?
Kan man allerede i dag sige noget om, hvad der vil komme til at ske, som er til gavn for dem, der går og føler sig fejlplaceret og ikke kan få lov at få et ressourceforløb eller måske er i et ressourceforløb, som de har fået at vide kan tage 5 år, hvilket er helt uhensigtsmæssigt?
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-02-06:
Det, jeg faktisk tror jeg fik sagt, var, at pensionskasserne har mulighed for at vælge at lave en samfundsansvarlig investeringsstrategi.
Og inden for den investeringsstrategi skal de sikre det størst mulige afkast.
Det synes jeg sådan set er helt legitimt, men mig bekendt betyder det altså ikke, at man kan forhindre en pensionskasse i at sige: Vi lægger vægt på en etisk og samfundsansvarlig investeringspolitik, og inden for den skal man maksimere.
Det synes jeg sådan set er ganske fornuftigt, altså at man på medlemsdemokratisk vis vælger en strategi og maksimerer inden for den.
Man kunne selvfølgelig mere principielt tage den længere ud og sige, at det måske kunne være optimalt, hvis det enkelte medlem kunne vælge at sige: Jeg vil egentlig gerne vælge at placere mine penge på en bestemt måde.
Andre medlemmer har så andre ønsker og placerer deres penge på en anden måde.
Det ville jo være den ultimative indflydelse hos det enkelte medlem; også forstået således, at hvis der kun er én investeringsstrategi, er det selvfølgelig lidt ærgerligt, hvis 51 pct. vælger, hvordan de øvrige 49 pct. så også skal have deres penge placeret.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-02-06:
Der er den her usikkerhed blandt nogle, som siger: Vi er forpligtet til at sikre det højest mulige afkast, også selv om det ligger i et skattely, også selv om det er inden for kul og olie, selv om vi egentlig gerne vil fremme en grøn omstilling.
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-02-06:
Jeg synes, at der altid er al mulig grund til, at der er størst mulig klarhed om reglerne, så alle ved, præcis hvilke rammer man kan agere inden for.
Men jeg er enig i, at der selvfølgelig er brug for en klarhed.
Ida Auken (RV), 2018-02-06:
Som vi også har snakket om i dag, er det jo ikke altid et tradeoff.
Faktisk er der rigtig mange grønne investeringer, som netop har vist sig også at være de mest økonomisk bæredygtige.
Men grunden til, at jeg synes, det er fint at have den her diskussion i dag, og at vi skal fortsætte den bl.a. i den finansielle forligskreds, er jo, at der sker enormt meget i investeringsmiljøet i øjeblikket.
Det er faktisk et af de steder, hvor jeg har set en debat flytte sig hurtigst – det er det, der sker i investeringsmiljøet i øjeblikket.
Altså, det er så old school at tænke sådan der, som om man altså ikke som investor har et stort samfundsansvar.
Så for mig at se er det vigtigste, vi kan gøre lige nu, også fra Folketingets side, at sørge for, at det danske investeringsmiljø, ikke mindst pensionskasserne, føler, at vi har deres ryg, at vi siger til dem: I må godt investere bæredygtigt; vi synes fra politisk hold, at det er vigtigt.
Umiddelbart har jeg ikke hørt det danske investeringsmiljø sige: Vi har meget store lovgivningsmæssige udfordringer i øjeblikket.
Men jeg synes, både med ministerens arbejdsgruppe og med den diskussion, vi har i dag, at det ville være rigtig godt at skrive en beretning, hvor vi faktisk rækker ud til investeringsmijøet i Danmark og bliver klar over, om de synes, der er nogle barrierer for at kunne investere bæredygtigt.
For mig at se
skal de selvfølgelig have en politik for bæredygtige investeringer.
Det har langt de fleste også.
De danske pensionskasser er jo faktisk kendt ude i verden som nogle af dem, der er meget proaktive på investeringsområdet, ikke mindst på klimainvesteringsområdet, hvor jeg tror at PensionDanmark måske er den mest inviterede pensionskasse i verden til at tale om klimainvesteringer.
Så for mig at se
vil vi gerne i en beretning støtte alle intentionerne bag det her forslag og sørge for, at vi kan få taget de næste skridt til også at få fulgt op på det udvalgsarbejde, som ministeren har lavet.
Derfor er jeg selvfølgelig glad for, at vi har diskussionen i dag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-02-06:
Tak, og tak for opbakningen.
Jeg er også glad for, at hr. René Gade fastslog, at som det ser ud nu, bliver i hvert fald kul og jo også til dels olie forbigået som en økonomisk investering, altså ikke kun som en investering i forhold til en grøn omstilling, men fordi det simpelt hen bare er blevet bedre business at investere i det grønne.
På den måde er afkastkrav jo en lidt mærkelig ting, for som hr. Pelle Dragsted sagde, hvis dit job bliver outsourcet eller forsvinder på grund af forskellige ting, har det måske også en konsekvens for din livsindkomst, i forhold til hvad der så ellers sker med din pensionsopsparing.
Det var egentlig mere en kommentar.
Så vil jeg også gerne lige referere fru Mette Abildgaard, og det havde jeg egentlig tænkt mig at gøre over for den konservative ordfører, men hverken De Konservative eller Liberal Alliance er her jo i dag.
Hun er nemlig for nylig – i forhold til at hun var grøn og konservativ og gik op i erhvervslivet – blevet spurgt, hvad der vejer tungest.
Og så sagde hun: I sidste ende, hvis vi ikke opfylder Parismålene, kan alt andet jo være lige meget.
Det synes jeg faktisk er meget godt sagt, og jeg havde egentlig også gerne villet spørge den konservative ordfører om det, men nu blev det mere en kommentar til dig.
René Gade (ALT), 2018-02-06:
Først vil jeg gerne slå fast, at det netop ofte er en rigtig, rigtig god økonomisk investering, når man investerer i fremtiden og det, der nu kommer til at blive det næste store, der kommer til at præge vores liv og vores økonomi.
Der har den grønne omstilling eller det at handle socialt bæredygtigt med en skarp CSR-profil da i mange år været noget, man har stilet efter at finde ud af hvordan man skulle gøre.
Så det tror jeg er en vigtig pointe; det er vigtigt også at sige her: Ja, det her er ikke bare for vores blå øjnes skyld; det er måske faktisk også en rigtig god forretning at gøre.
Når det engang entydigt for alle bliver en rigtig god forretning at gøre, er det måske også nemmere for pensionskasserne at tage snakken med de selskaber, de er ude at investere i.
Jeg har set nogle gode bemærkninger fra en bestyrelse, hvor de siger: Vi vil hellere gå ind og præge de virksomheder, vi investerer i, med en god dialog frem for at sige, at vi ikke vil investere i dem.
Det kan jeg jo egentlig godt forstå, men så kommer der også et eller andet tidspunkt, hvor man så må trække en streg i sandet og sige: Godt, hvis I ikke ændrer profil, bliver vi nødt til at trække os, og så kan vi komme tilbage igen, når I er landet dér, hvor vi er tankemæssigt.
Ja, Mette Abildgaard lyder til at have en god pointe, som vi er mange, der kan være enige i, om, at det jo er det grønne, ligesom det er kloden, der kommer først – før alt det andet.
En gang imellem skal jeg i hverdagen lige hive mig selv op ved hårrødderne for at tænke den tanke, for det lyder sådan lidt patosladet, når man siger, at det er hele planeten, og at der ikke er nogen planet B, men det er jo rigtigt nok.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-02-06:
Jeg troede først, at hr. Torsten Schack Pedersen var meget klar i mælet, og jeg tænkte: Det var rart, for nu bevægede vi os måske et sted hen, hvor det var meget klart, at andre samfundshensyn var sidestillet, altså at man kan have dem, samtidig med at man selvfølgelig skal forrente en sund pensionsformue på en ordentlig måde.
Men til sidst sagde hr. Torsten Schack Pedersen så, at det, man skulle som pensionskasse, var at sikre det størst mulige afkast.
Så det må jo betyde, at hvis man har noget, man vil investere i, som ligger med et afkast på 13 pct., så siger man, at man egentlig hellere vil investere i det, som kan sikre grøn omstilling, og som er på 11 pct. eller 12 pct., altså at man så skal vælge det, hvor der er det højeste afkast.
Er det sådan, jeg skal forstå det?
For jeg synes, det bølger lidt frem og tilbage, og hvis der ikke er klarhed herinde, kan der jo heller være det i pensionskasserne.
Og de har vel ret til at vide, hvordan de kan agere inden for loven.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-02-06:
Nu føler jeg bare, at hr. Bent Bøgsted snakker for at snakke, for det er da de samme.
Men det altid nemmere at gøre sit job ordentligt, hvis reglerne er noget klarere, end de var før i tiden.
Det er jo de seks største kommuner og mange andre kommuner, der med politikerne og de her i spidsen er kommet til os og har sagt: Kan I ikke godt lave klarere regler for dem, som gør det lettere for os?
Det har vi gjort.
Derfor har vi leveret, og nu skal de forstå de regler, også skal kommunerne bare komme i gang og løse opgaven.
Torsten Gejl (ALT), 2018-02-06:
Jeg synes, det lyder utrolig lovende og godt, at der er tale om så konstruktivt et arbejde – et arbejde, der ser ud, som om det fører til konkrete resultater.
Og jeg bliver så nysgerrig efter at høre lidt mere, altså om ordføreren kan løfte sløret lidt mere for, hvad det er for en type regelændring, man har lavet, som sikrer, at kommunerne i så høj grad laver en ensartet forvaltning af den her reform.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-02-06:
Nu kender jeg også hr. Torsten Gejl som et meget nysgerrigt og ordentligt menneske, og jeg er sikker på, at når hr. Torsten Gejl ser det her, vil han også synes, at det er rigtig godt.
Jamen det er simpelt hen et spørgsmål om, at man siger klokkeklart til de mennesker derude: De her syge mennesker skal ikke have et ressourceforløb for alt i verden.
Hvis man har fundet ud af, at de ikke kan udvikle sig og der ikke er nogen udviklingsmuligheder, så skal de selvfølgelig have en førtidspension.
Men hvis man så når frem til at mene, at de skal have et ressourceforløb, så skal man faktisk nu til at dokumentere, hvorfor de skal have et ressourceforløb, og hvad det er for et udviklingspotentiale der er i det; og de skal også dokumentere indsatsen i det.
Og det er jo helt anderledes end før.
Jeg ser meget frem til det, og jeg håber virkelig, at det her nu rammer, som det skal.
Torsten Gejl (ALT), 2018-02-06:
Det er, fordi der bliver talt om fremrykkede delevalueringer, og det lyder, som om der er et rimelig godt tempo, men er det ikke rigtigt, at det i virkeligheden var meningen, at den her reform skulle evalueres i 2017?