Jeppe Bruus (S), 2020-10-22:
Tak for det.
Danmark er det bedste land i verden, og vi er også et af de mest trygge lande i verden.
Vores tryghed sikres bl.a. af, at vi har stærke alliancer med andre og større lande, bl.a. gennem samarbejde og en aktiv udenrigspolitik.
Historisk set og i dag
er vi en integreret del af Vestens sikkerhedspolitiske alliance, og det er med til at sikre vores sikkerhed, både i Danmark og ude i verden.
Det har gennem årene været helt afgørende for at sikre os mod angreb på danskere ude i verden, ikke mindst i de brændpunkter, hvor vi har deltaget i forskellige operationer.
Men det har også været afgørende for at sikre os mod angreb og terror her i fædrelandet, for at forhindre islamister, nazister og andre ister i at lykkes med at udøve deres undergravende angreb.
Her spiller vores efterretningsvæsener en helt afgørende rolle.
Forudsætningen for, at vores efterretningsvæsener kan operere og passe på os danskere, er, at de netop kan samarbejde tillidsfuldt og ikke mindst skjult og fortroligt med vores allierede rundtom i verden.
Det er en kritik om bl.a. tilbageholdelse af oplysninger over for tilsynet.
Det må efterprøves, og det er det, det her lovforslag handler om.
Der bliver behov for, at Forsvarets Efterretningstjeneste kan fortsætte sit arbejde både nu og fremadrettet uantastet.
Derfor kan vi ikke have en undersøgelse, der trækker ud i årevis – både af hensyn til tjenestens arbejde, men naturligvis også af hensyn til de berørte medarbejdere, hvis personalemæssige forhold skal afklares.
Samtidig skal undersøgelsen kunne afdække de væsentlige kritikpunkter, der er fremsat af tilsynet, og undersøgelsen skal gennemføres på en måde, så det ikke skaber utryghed eller usikkerhed om vores fortsatte samarbejde med og forpligtelse over for de vestlige sikkerhedsalliancer, som vi er helt afhængige af at kunne samarbejde med.
Det betyder f.eks., at fortrolige oplysninger ikke offentliggøres eller spredes mere end højst nødvendigt.
Derfor lægges der med det her lovforslag op til en undersøgelseskommission, der med sekretariat og bistandsadvokater for de involverede medarbejdere m.v. kan gennemføre en undersøgelse i fortrolighed.
Kommissionen skal behandle de mest centrale kritikpunkter fra tilsynet, herunder mulig indhentning og videregivelse af oplysninger om danske statsborgere, orientering af skiftende forsvarsministre, spørgsmål om, hvorvidt Forsvarets Efterretningstjeneste har tilbageholdt oplysninger og afgivet urigtige oplysninger til tilsynet, og spørgsmålet om FE's eventuelle behandling af oplysninger om en ansat i tilsynet.
Undersøgelseskommissionen nedsættes af justitsministeren og forankres her i Folketinget i Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne.
Kommissionen skal bestå af tre dommere fra Venstre landsret, der udpeges efter indstilling fra præsidenten for Vestre Landsret.
Forslaget indeholder regler om undersøgelseskommissionens opgaver og tilrettelæggelsen af undersøgelsen, oplysnings- og vidnepligt, de berørte personers retsstilling og tavshedspligt m.v. Kommissionen vil arbejde ud fra et fortroligt kommissorium og vil have mulighed for at udvide deres undersøgelsesfelt, hvis de ønsker det, efter godkendelse fra justitsministeren efter samråd med forsvarsministeren og Kontroludvalget.
Kommissionen vil have adgang til alt relevant materiale og kunne afhøre vidner osv., og de involverede medarbejdere, hvis forhold kan være genstand for undersøgelsen, vil have ret til en bisidder.
Selv om det hele naturligvis skal foregå fortroligt, vil kommissionen offentliggøre resultatet af ansvarsvurderingen af de tjenestefritagede medarbejdere, og kommissionen vil i videst mulige omfang skulle offentliggøre en uklassificeret sammenfatning af sine konklusioner.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.