runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-02-05:
Men problemet er, at den person, vi pillede af lovforslaget sidste gang, aldrig nogen sinde skulle have været optaget på det lovforslag.
Og vi ved ikke, hvor mange af sådan nogle mennesker der er på det her lovforslag, for det er ikke blevet undersøgt.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge Socialdemokratiets ordfører: Hvorfor er det, at Socialdemokratiet ikke mener, at vi skal sætte tildeling af statsborgerskab på pause?
Lad os indføre en effektiv screeningsmodel, sådan at vi er sikre på, at dem, der bliver tildelt dansk statsborgerskab, også vil Danmark og ikke er antidemokrater.
Anders Kronborg (S), 2026-02-05:
Det er jo ikke helt korrekt, når ordføreren påstår, at der overhovedet ikke er nogen som helst værdibaseret tilgang.
Altså, vi har indfødsretsprøven, der jo, som ordføreren ved, også indeholder værdispørgsmål.
Jeg må ikke sige, hvad man har stemt i Indfødsretsudvalget, men jeg tror ikke, at jeg bryder min tavshedspligt ved at sige, at der er nogle partier, der formentlig vil stemme nej til det her lovforslag, men som har stemt ja i Indfødsretsudvalget til at få nogle personer på.
Hvorfor stemme ja til nogle personer i Indfødsretsudvalget og så stemme nej i Folketingssalen?
Det giver jo ingen mening.
Mads Olsen (SF), 2026-02-05:
Jeg tror, at jeg vil hen i en lidt anden boldgade, nemlig ikke snakke om, hvilke personer der ikke burde være på lovforslaget, men hellere snakke om nogle, jeg egentlig synes burde være på lovforslaget.
Det er jo en glædens dag, men der er desværre nogle, som ikke er på det lovforslag, selv om de ikke er skyld i det, selv om de har gjort det, man beder dem om.
Jeg snakker om de personer, der er fyldt 18, i den periode man har skudt det her lovforslag, så det så træder senere i kraft, end det egentlig burde have gjort, fordi man har haft EU- formandskabet og derfor har haft travlt med det.
Derfor er der en række personer, der ikke er på lovforslaget.
En af dem er 18-årige Luna Arab.
Det er en ung kvinde, der har været her, siden hun var 5 år gammel.
Jeg har talt med hende, og hun snakker perfekt dansk og er super velintegreret.
Jeg vil bare høre, hvad ordføreren tænker om, at der er nogle mennesker, som ikke har gjort noget forkert, men som ikke får dansk statsborgerskab i dag, fordi regeringen har skudt lovforslaget.
Anders Kronborg (S), 2026-02-05:
Jeg synes godt nok, det her er en ny og speciel praksis, som SF rejser her i salen.
Der er på det her lovforslag omkring 2.000 personer, og nu rejses et cpr-nummer, og jeg bliver bedt om på Folketingets talerstol at sagsbehandler et cpr-nummer.
Jeg tror, ordføreren ved, at det er en uskik, hvis vi skal til at sagsbehandle enkelte cpr-numre på Folketingets talerstol.
Jeg ved ikke, om den samme sammenhæng gælder i handicapsager, skolesager eller mobbesager, at vi skal til fra SF nu og behandle enkelte cpr-numre.
Det vil jeg simpelt hen ikke gå ind i her fra Folketingets talerstol.
Det synes jeg et eller andet sted også er på kanten med den tavshedpligt, der ligger i Indfødsretsudvalget.
Det synes jeg ville være en bedre skik.
Mads Olsen (SF), 2026-02-05:
Grunden til, at jeg tager den her sag op, er, fordi den har været oppe i medierne og omtalt i Ekstra Bladet med de informationer, jeg refererer her.
Så der er ikke noget, der er hemmeligt.
Det er alt sammen offentligt, ellers kunne jeg selvfølgelig ikke drømme om det.
Men jeg spørger ordføreren, om han ikke vil forholde sig til generelt, at på grund af at regeringen og den socialdemokratiske minister har udskudt lovforslaget, er der en række unge, heriblandt den her person, der har stået offentligt frem og fortalt sin historie, som nu ikke får dansk statsborgerskab, alene på grund af at lovforslaget er blevet udskudt.
Kan man ikke finde på en løsning der i fremtiden?
Anders Kronborg (S), 2026-02-05:
Nu er det jo valgår i år, og jeg ved ikke, hvornår der kommer valg.
For det er jo bipersonsdelen, som ordføreren taler om, og der er reglerne altså sådan, at hvis man er 18 år, skal man selv søge om at få statsborgerskab i Danmark, og ved du hvad, hr. Mads Olsen: Det synes jeg faktisk er ganske rimeligt.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-02-05:
Tak for talen.
Ordføreren ved jo, at undertegnede, undertegnedes parti og andre partier faktisk igennem hele valgperioden har efterspurgt, at vi skulle have nogle forhandlinger om reelle stramninger på indfødsretsområdet.
Nu har jeg jo forstået det sådan på ordføreren, at han måske egentlig synes, at det er en meget god idé, at det bliver gjort, og at det var et ønske.
Så jeg vil egentlig bare høre hr. Anders Kronborg, om han ikke synes, at det ville have været en god idé, hvis nu begge regeringspartier og den tidligere minister på området rent faktisk havde indkaldt til forhandlinger for længe siden, så vi kunne have lavet reelle stramninger på indfødsretsområdet.
Anders Kronborg (S), 2026-02-05:
Jo, men nu har vi jo sådan set lavet stramninger i den her periode, også i den her periode, men jeg vil da godt tilkendegive, at jeg da håber, at hr. Kristian Bøgsteds parti og Socialdemokratiet kunne være nogle, der fandt hinanden efter et valg
Jeg ville i hvert fald noget hellere – og nu kommer der en indrømmelse, og det er måske farligt at blotte sig på den måde – lave en indfødsretsaftale med fru Inger Støjberg, end jeg vil gøre det med Alternativet, bare for at tage et eksempel.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-02-05:
Det er rigtigt, at der f.eks. er lavet stramninger over for de nordiske statsborgere på området.
Men der er jo bare behov for endnu flere stramninger her.
Det er der blevet opfordret til længe, og jeg har faktisk forstået det sådan på hr. Anders Kronborg, at det synes han er en god idé.
Det var også derfor, jeg spurgte, om ikke man mente, at det burde man have gjort for længe siden.
Men jeg har også forstået det sådan, at der måske var specielt et enkelt regeringsparti, der har været modstandere af det her, og som har holdt Socialdemokratiet og Venstre tilbage.
Anders Kronborg (S), 2026-02-05:
Men ordføreren må jo være glad for, at der sidder en socialdemokrat, for jeg kan da huske, at fru Inger Støjberg var minister i 2017, og dér blev der givet 7.272 statsborgerskaber, og nu er der væsentlig færre.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2026-02-05:
Så tager jeg det fra den anden vinkel, for jeg er jo fuldstændig enig, og Venstre er fuldstændig enig med DF i, at selvfølgelig skal vi presse på.
Og særlig de syrere, de flygtninge, der kom hertil, som ikke har villet Danmark; som enten har forsøgt at begå kriminalitet eller har begået kriminalitet; som ikke har villet lære dansk; og som ikke har villet integrere sig, har intet at gøre i Danmark.
Derfor skal vi også fortsat presse på, og det gør vi også, for, at de netop vender hjem til Syrien, så snart det er muligt.
Mads Olsen (SF), 2026-02-05:
Det er jeg jo rørende enig i.
Jeg synes jo også, at man kan kigge på nogle af dem, der er kommet med antidemokratiske ytringer – det gjorde vi sidste gang – og der har vi i SF bakket op om, at den person ikke skulle på lovforslaget.
Men så er der jo også den anden del i balancen, nemlig det her med de her personer, som jo egentlig er bipersoner, men som, på grund af at de når at fylde 18 år, ikke kommer med på lovforslaget.
Og grunden til, at de ikke når at komme med på lovforslaget, er, at man har skudt det på grund af EU-formandskabet.
Jeg vil bare høre ind til, hvad ordføreren tænker om den balance.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-02-05:
Tak for det.
Når nu ordføreren har glemt listen, så kan jeg hjælpe.
Resten er fra ikkevestlige lande.
Der er flere fra MENAPT-landene end de personer, der bliver fremhævet positivt her.
Men det, jeg egentlig vil spørge ordføreren til, er lidt i samme stil, nemlig om man ikke mener, at der burde blive strammet gevaldigt op på indfødsretsområdet her, for min fornemmelse er, at dér er Venstre også, ligesom jeg faktisk fornemmer, at også Socialdemokratiet i hvert fald er tæt på at være, og så er der det tredje regeringsparti, som ikke er til stede her i salen.
Men jeg vil egentlig bare høre: Mener ordføreren for Venstre egentlig ikke, at der burde blive strammet op?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2026-02-05:
Vi har heldigvis også strammet op, og jeg er helt i enig med ordføreren fra Danmarksdemokraterne: Vi er ikke færdige, vi er slet ikke i mål.
Det er også derfor, det er så vigtigt, at der er nedsat en ekspertgruppe, som kommer med deres anbefalinger eller udtalelser, kald det, hvad man nu vil, til juni.
Vigtigt er også det arbejde, der foregår i udvalget, hvor vi netop sidder og løbende har eksperter inde, hvor vi i fortrolighed kan stille de spørgsmål, vi har behov for, og hvor vi får den dialog i udvalget, som vi har behov for.
For det er da afgørende vigtigt, at vi bliver endnu skarpere fremadrettet, når vi tildeler statsborgerskab, så vi ikke står i de vanvittige situationer, vi har haft tidligere, hvor vi desværre har fået tildelt statsborgerskaber til personer, som var antidemokratiske typer, og det må ikke ske igen.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-02-05:
Tak for det.
Nu er jeg selvfølgelig med på, at det ikke er ordføreren, der bestemmer det alene, og jeg tror, vi alle sammen er klar over, at vi heller ikke ved, om der kommer valg i morgen eller om et halvt år, men ville det være ordførerens holdning, at ministeren og regeringen egentlig burde se at få indkaldt til nogle forhandlinger, så vi kan få lavet nogle reelle stramninger på området?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2026-02-05:
Jeg føler nærmest, at der er valg i morgen.
Der er valgkampsstemning på Christiansborg.
Som jeg sagde i sidste uge, da jeg fik et lignende spørgsmål om, om ikke vi skulle til at indkalde til nogle forhandlinger, afventer jeg det arbejde, der foregår i udvalget, hvor vi løbende har folk inde til at kunne besvare alle de spørgsmål, vi har, og får lavet det benarbejde, som vi skal i udvalget, og i særdeles har jeg store forventninger til det arbejde, denne ekspertgruppe fremlægger her om nogle måneder.
Når de har fremlagt deres og vi er færdige med det i udvalget, og hvis vi når det, inden der kommer valg, så synes jeg, det bliver magtpåliggende for Venstre og for regeringen, at man straksindkalder til nogle forhandlinger omkring det her.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-02-05:
Tak for ordet.
Jeg står her i dag og må meddele, at vi i Danmarksdemokraterne ikke kan støtte lovforslaget om indfødsrets meddelelse.
Det er en beslutning, vi træffer med alvor.
I Danmarksdemokraterne mener vi grundlæggende, at hvis man lever op til de krav, vi i fællesskab har fastsat, så skal man også have mulighed for at blive dansk statsborger.
Men det kræver, at vi kan stole på systemet, og lige nu må vi bare konstatere, at vores tålmodighed er brugt op.
Regeringen har haft alle muligheder for at forbedre indfødsretsområdet.
De har talt og talt om behovet for en værdimæssig screening, så vi ikke giver den allerstørste gave til islamister og antidemokrater.
Men hvad er der sket?
Ingenting.
Det er godt, der ikke er en dødmandsknap på udlændinge- og integrationsministerens kontor – I ved, sådan en knap eller en snor, der er forbundet fra føreren til motoren, og som automatisk afbryder strømmen og stopper det hele, hvis føreren ikke længere er aktiv ved rattet.
For hvis der var det, var maskineriet jo gået helt i stå for længst.
For der sker ingenting.
Sandheden er, at det sejler, mens minister hr. Rasmus Stoklund stædigt holder fast i et system, der tildeler statsborgerskab til folk, der har værdier, som ligger milevidt fra de danske.
Vi taler om folk, der ikke mener, at piger er lige så meget værd som drenge, folk, der mener, at homoseksualitet skal straffes, og folk, der mener, at Koranen skal stå over dansk lov.
Når vi ser gennem fingre med den slags, svigter vi vores vigtigste opgave, for når vi ikke screener ansøgerne ordentligt, tvinges vi i princippet til at give statsborgerskab til folk, som vi reelt ikke ved om er islamister eller antidemokrater.
Det er ganske enkelt uacceptabelt, at regeringen har brugt over et år på bare at nedsætte et ekspertudvalg, mens vi fortsat risikerer at uddele dansk pas til personer, der foragter den frihed og det demokrati, som er selve fundamentet under vores samfund.
Det er ærgerligt, at det er nødvendigt at stemme nej i dag, men det er det.
Derfor er vores opfordring til regeringen og i særdeleshed til ministeren: Få nu trykket på den dødmandsknap, som forgængeren havde sluppet, og få gang i motoren igen.
Få gennemført en model for reel screening.
Vi skal igen kunne have tillid til, at dem, vi tildeler dansk statsborgerskab, rent faktisk vil Danmark og de værdier, vores land bygger på.
Tak for ordet.
Mohammad Rona (M), 2026-02-05:
Så kan man jo se, hvor meget det her lovforslag betyder for de blå partier.
Men tak for debatten, og også tusind tak for den her gode debat, der har været.
Når det så er sagt, vil jeg sige tillykke: Tillykke til de mere end 2.000, der nu har fået statsborgerskab.
I har levet op til kravene, taget ansvar og vist, at I vil Danmark, ikke bare i ord, men i handling.
Det er ikke let at få statsborgerskab i dag.
Kravene er blevet skærpet over tid, og det er vi helt bevidste om.
For statsborgerskab skal have en værdi.
Det betyder noget.
Det betyder noget, det ved jeg selv, og jeg ved, at jeg har gentaget den her historie nogle gange, men jeg synes stadig, den er vigtig, nemlig at man sagtens kan komme som flygtning, gøre det godt, gøre det rigtig godt og så opnå det danske pas.
Derfor er det jo også vigtigt at sige, at passet forpligter.
Man skal have respekt for det.
I den forbindelse vil jeg jo bare sige, som vi altid gør heroppe: Stort tillykke til alle jer, der har opfyldt de krav her.
Tak for ordet.
Vi støtter forslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-02-05:
Tak for det.
Der er jo enighed nu i de borgerlige partier foruden Det Konservative Folkeparti om at stemme nej til det her lovforslag om indfødsret, simpelt hen fordi der ikke er styr på området.
Det undrer mig, at Det Konservative Folkeparti sætter sig uden for det gode selskab af borgerlige partier, som det er gået op for, at vi ikke kan fortsætte den her trykpresse, når der ikke er styr på centrale ting som eksempelvis Kriminalregister og værdier hos de mennesker, der får et dansk statsborgerskab.
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-02-05:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
Jeg mener jo, at man i blå blok står sammen om analysen.
Analysen er, at der er blevet givet for mange statsborgerskaber, at det er for svært at tage statsborgerskabet fra folk, hvis de begår kriminalitet, og at vi generelt set skal have strammet op, gjort det mere individuelt – strammet op på mange punkter.
Så vi er enige i analysen, og jeg er overbevist om, at vi med et borgerligt flertal kan lave en rigtig god reform af hele det her område.
Vi deler analysen.
Farven på knappen, vi trykker på, er bare lidt anderledes, men det er jo, fordi der er nogle folk på det her lovforslag, der har fortjent at få statsborgerskab, og den bedste måde, hvorpå vi kan rumme vores holdning i en knap, er ved at trykke på den gule.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-02-05:
Men det er jo paradoksalt, at Det Konservative Folkeparti var det første af de borgerlige partier i indfødsretsaftalekredsen, som valgte at træde ud af aftalen ved at stemme gult, men nu er det sidste borgerlige parti, der kommer til den nødvendige erkendelse, at vi selvfølgelig er nødt til at stemme rødt for at markere modstanden mod det her fuldstændig skøre og vanvittige forslag, som regeringen har fremsat.
Jeg håber ikke, det er tilfældet, men det ærgrer mig, at man tager den her beslutning.
Det må jeg sige.
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-02-05:
Når vi tager stilling til et punkt som dette, gør vi det jo ud fra, hvad vores holdning er til det, der er på dagsordenen, nemlig den her liste over folk, der er indstillet til at få indfødsret.
Vi vil rigtig gerne stå sammen med blå blok om at lave en rigtig god reform af det her efter et folketingsvalg, hvis vælgerne giver os et flertal.
Vi deler analysen, og vi har stået fast på det, vi nu har ment længe.
Vi synes, at vores holdning rummes bedst ved at trykke på den gule knap, og vi skulle jo gerne nå derhen, hvor vi kan få en bedre aftale, sådan at vi forhåbentlig alle sammen kan flytte os over til den grønne knap og gøre det med god samvittighed og med respekt for Danmark og sammenhængskraften.
Anders Kronborg (S), 2026-02-05:
Jeg synes faktisk, hr. Mikkel Bjørn har en pointe, selv om jeg ikke er enig med hr. Mikkel Bjørn.
Men det er jo, fordi hr. Mikkel Bjørn også henviser til, hvad det betyder at trykke på den gule knap, og i virkeligheden betyder det, at man lader flertallet bestemme, fordi man undlader at stemme.
Derfor har hr. Mikkel Bjørn jo en principiel holdning om, at det at trykke på den røde knap selvfølgelig betyder mere, for så tilkendegiver man sin stemme og stemmer imod.
Der kan jeg så forstå, at det for Det Konservative Folkeparti sådan lidt er et synspunkt, hvor man siger: på den ene side og på den anden side.
Men vi er jo i et valgår.
Altså, vi er i et valgår, og der har været præsenteret det blå konvent, og partilederne har stået der, og vi har ikke helt fået at vide endnu, hvem der er statsministerkandidat for blå blok.
Jeg kan så forstå, at det er hr. Lars Boje Mathiesen, der skal i debat med fru Mette Frederiksen, for han er den eneste, der ligesom er statsministerkandidat for blå blok.
Men har vælgerne ikke krav på at vide, hvor Det Konservative Folkeparti står i indfødsretspolitikken?
Hvis der kommer et blåt flertal efter et valg, er Det Konservative Folkeparti så klar til at følge hr. Mikkel Bjørn og også hr. Lars Boje Mathiesen som måske kommende regeringsleder?
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-02-05:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes ikke, det er særlig dybsindigt at analysere sig frem til, at flertallet bestemmer i Folketinget.
Umiddelbart vil jeg da mene, at det er det, der foregår på daglig basis herinde, så den analyse kan man ikke rigtig være uenig i.
Det er jo sådan, at der er et stort flertal, der er for at give alle de her statsborgerskaber.
Det gælder alle de her bipersoner og folk, der har ting i Kriminalregisteret, som måske er blevet slettet automatisk.
Vi er generelt ikke særlig glade for automatiske sletninger, som ordføreren ved, og vi ønsker jo at stramme op på rigtig mange punkter, ikke bare i indfødsretspolitikken, men også udlændingepolitikken bredt.
Vi har været meget klare om, hvad vi gerne vil.
Vi vil gerne have strammet op.
Vi vil gerne have mere individualitet i vurderingerne, og vi vil bl.a. gerne have flere samtaler.
Og vi skal selvfølgelig også have gennemgået bipersoner, for vi ønsker ikke igen at se en situation, hvor vi giver statsborgerskab til nogle, som jo desværre er børn, men som allerede har begået nogle forfærdelige og hæslige forbrydelser, og som ikke fortjener det privilegie at blive statsborger.
Anders Kronborg (S), 2026-02-05:
Jeg skal heller ikke stå her i salen og tale mig væk fra Det Konservative Folkeparti, for jeg er faktisk fuldstændig enig i hr. Mikkel Bjørns analyse, nemlig at når Det Konservative Folkeparti stemmer gult og der er en mulighed for at følge det blå flertal i forhold til at stemme rødt, så læner Det Konservative Folkeparti sig jo mere over mod at ville lave en indfødsretsaftale efter et valg med en S-ledet regering, hvis det kommer til at forholde sig sådan, end man er klar til at følge sine venner i blå blok.
Så jeg kunne godt tænke mig at blive lidt klogere på – og det har jo ikke noget med analyse at gøre – hvorfor Det Konservative Folkeparti ikke følger alle vennerne i blå blok, når I nu har det blå konvent og en stor, dejlig familie og alt det der?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2026-02-05:
Nu ærgrer det mig, at jeg ikke har fået listen med herop på talerstolen, for jeg kan ikke huske de nøjagtige tal, og det er rigtigt, at der var en stor del, der kom fra ikkevestlige lande.
Men der var, som ordføreren fra Socialdemokratiet også sagde det, også mange mennesker, altså flere hundreder, fra bl.a. Tyskland, Schweiz, Holland osv., folk, som også har henvendt sig til mig og fortalt om de her fantastiske ledende stillinger, vitale ledende stillinger, i Danmark, mennesker, som har valgt det her samfund til, som har opfyldt alle kriterierne, og som derfor er endt med at søge om statsborgerskab og blive godkendt.
Ja, det er rigtigt, at det er regeringen, der har sat dem på lovforslaget, men de opfylder også alle de krav, vi stiller, og der skal være stramme, stramme krav, før man kan få tildelt et dansk statsborgerskab.
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-02-05:
Jamen hvis vi får en S-ledet regering, åbner sluserne sig jo for alvor, for det parlamentariske grundlag, I vil skulle basere jer på i Socialdemokratiet, vil ikke tolerere, at man strammer op.
Så selvfølgelig er der behov for et borgerligt flertal for at kunne stramme op.
Vi stemmer gult i respekt for dem, som rent faktisk har fortjent et statsborgerskab.
Jeg sidder selv i Sydslesvigudvalget, og det handler om mennesker, der efter at have boet på et areal, der ikke har været dansk i 150 år, stadig væk brænder for danskheden.
Selvfølgelig skal de have lov til at have det privilegie.
Vi vil ikke give dem en våd klud i ansigtet ved at trykke på den røde knap, men vi kan ikke stemme for det her, fordi der er sådan en sort boks og folk, som vi ikke aner om rent faktisk fortjener det her statsborgerskab.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-02-05:
Det er rigtigt, at det ikke er regeringen, der beslutter, hvem der søger om et dansk statsborgerskab, men det er regeringen, der beslutter, hvem den indstiller på sit lovforslag om et dansk statsborgerskab.
Det er regeringen, der sætter alle navnene på listen, og den kan sætte præcis de navne og de mennesker på listen, som den ønsker.
Jeg vil bare høre ordføreren, om det siger noget om regeringens prioriteter, at hovedparten, den største gruppe, af de mennesker, der tildeles et dansk statsborgerskab, er mennesker fra mellemøstlige og nordafrikanske lande, og ikke mennesker fra Vesten.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2026-02-05:
Det er en proces, der tager tid, og der har været tale om noget ekstraordinært.
Nu går vi ind i et valgår, og der kommer formentlig et nyt lovforslag igen i efteråret; så starter vi jo helt forfra.
Men jeg synes, der er en balance i, at det nu engang er sådan, det er.
Mads Olsen (SF), 2026-02-05:
Det er jo netop, fordi vi går ind i et nyt valgår, at jeg synes, at den her diskussion er interessant, for vi kan jo stå med samme problem her om et par måneder, om et halvt år, eller hvornår der nu er valg – det er der jo ingen af os der ved endnu.
Jeg kender jo Venstre som et sådan ret og ansvar-parti.
Altså, hvis du gør din pligt, skal du også få det, der kommer til dig.
Og de her personer har jo gjort deres pligt; de har jo ikke gjort noget forkert.
Det er jo Danmark, der så at sige er skyld i, at man ikke får det her statsborgerskab, selv om man egentlig har gjort, som vi har bedt dem om.
Er der ikke noget der, der er skævt?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2026-02-05:
Hvis de søger som bipersoner, er det jo sådan set deres forældre, der har gjort deres pligt og har opfyldt kriterierne, og de kommer så med som bipersoner.
Jeg synes et eller andet sted ikke, det er problematisk.
Når de fylder 18 år, er de selvfølgelig hjertelig velkomne til at søge, og det gør de jo formentlig også straks, altså søger i egen ret, som egen person.
Det har jeg ikke noget problem med er tilfældet.