runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-02:
Det var en lang snak om noget, som forslaget reelt set ikke handler om.
For forslaget handler jo bare om at give kommunerne mulighed for at lave central sortering, hvis de finder det rigtigt, og hvis de finder, at det er mere miljørigtigt og det kan skabe nogle bedre økonomiske rammer for deres kommune og for deres borgere.
Det tror jeg ikke kommunerne vil gøre.
Anerkender ministeren, at det her er blevet langt dyrere end de 55 kr., som den daværende minister sagde det ville koste?
Magnus Heunicke (S), 2025-12-02:
Nu lyder det, som om alt, hvad jeg siger, synes hr. Kim Edberg Andersen er vildt at høre, citat fra hr. Kim Edberg Andersen.
Det, jeg forholder mig til, er den faglige vurdering, som Miljøstyrelsen foretager på baggrund af deres egne vurderinger, men jo også på baggrund af de rapporter, som jeg har fortalt om her, og det kan man jo gå ind at læse bagefter på Folketingets hjemmeside.
Man kan finde links til præcis de her rapporter, som jeg har omtalt, og som præcis definerer, at det er sådan, at plastik, der ikke sorteres ved kilden, er nærmest – nærmest – umuligt at få ind på et marked igen, for det kan ikke bruges til meget, og i forhold til det, det kan bruges til, er det alt for dyrt.
Thomas Monberg (S), 2025-12-02:
Tak for ordet, formand.
Aftalen har et klart formål: Mere og bedre genanvendelse.
Den bygger på EU's krav om særskilt indsamling.
Derfor besluttede store dele af det daværende Folketing – jeg var ikke en del af det, men det er god beslutning stadig væk – at indføre husstandsnær sortering i ti fraktioner.
Det gjorde de, fordi det giver høj kvalitet og gode forudsætninger for genanvendelse af vores ressourcer i Danmark.
Forslagsstillerne vil åbne for, at alt affald skal samles i én spand.
Det vil vi ikke være med til, for konsekvenserne, som miljøministeren også har været inde på, er helt klare: Papir, pap og især tekstiler bliver fugtige og kan derfor ikke genanvendes.
Plastemballage kan af hensyn til sundhed og fødevaresikkerheden ikke bruges til nye fødevareemballager, når de har været blandet sammen med restafffald.
Kommunerne har allerede i dag mulighed for at kombinere fraktioner, hvor det ikke går ud over kvaliteten, så antallet af beholdere kan reduceres uden at ødelægge genanvendelsen.
Lad os få lidt fakta på bordet: Hverken Holland eller Norge har fuld central sortering.
Det kræver fortsat særskilt sortering af mad, papir, pap, glas og tekstil.
Der er altså ikke noget land, der har gjort det, som dette forslag reelt lægger op til.
Det er også en myte, at danskerne er imod sortering, synes jeg.
Miljøstyrelsens tal viser, at 79 pct. mener, at sortering er nødvendig for klima og miljø.
78 pct. synes, at det er godt at sortere i ti fraktioner.
Derudover er der sat gang i en stor indsats for at få en genanvendelsesindustri op at køre.
Det kræver langtidsholdbare politiske beslutninger for at få disse beslutninger i ordentlig drift, herunder Esbjergs store plastre, kartonssorteringsanlæg, som jeg har været ovre at besøge samme og tekstilsortering i Bjerringbro.
Det ville være uansvarligt at undergrave den udvikling, når vi som samfund og borgere gerne vil det modsatte, nemlig mere genanvendelse.
Vi vil gerne forbedre det her system og bruge ny teknologi, hvor det giver mening, men at rulle i klimaplanen tilbage og svække genanvendelsen er ikke en af måderne, derfor afviser Socialdemokratiet at støtte B 17.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-02:
Ja, så kender vi Socialdemokratiet igen.
Man gør livet dyrere for danskerne derude og har altid en undskyldning for, hvorfor det lige er nødvendigt.
Jeg citerer her: »Folketinget pålægger regeringen at fremsætte et lovforslag, der sikrer, at kommunerne får mulighed for at etablere og anvende central affaldssortering som et alternativ til obligatorisk kildesortering hos borgerne.«
Det er det, beslutningsforslaget går ud på; det er at give kommunerne en mulighed for, at de decentralt kan beslutte det her, hvis det er sådan, de vurderer, at det er bedre for borgerne, at det er en energi- og miljøgevinst, eller at der er tale om de andre elementer, som står der.
Anerkender ordføreren, at med det, som man har vedtaget her, er det blevet væsentlig dyrere, end hvad det var, man lovede borgerne i 2020?
Thomas Monberg (S), 2025-12-02:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes jo faktisk, det minder om det spørgsmål, der lige er svaret på, så ordføreren – jeg nåede ikke at sige du, formand – må undskylde, hvis min besvarelse minder meget om miljøministerens.
For det her handler jo om vores genanvendelse.
Det handler om, vi skal genbruge de ressourcer, vi bruger, da vi pumper olie op for at producere – og det kan man ikke med central affaldssortering i dag.
Derfor ser jeg det som en national opgave at sørge for, at vi har ens sortering, sådan at vi kan få den bedste ensartede sortering ude i kommunerne, ude ved borgerne.
Men jeg ser det også, som om man, hvis vi gerne vil genanvende de her materialer, bliver nødt til at have en rimelig ensartet kvalitet, altså for at kunne sælge dem til en eller anden værdi.
Det kan man ikke, hvis man har central sortering som i dag.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-02:
Det er vildt at høre en minister sige, at plast, hvis det har ligget sammen med kaffegrums, ikke kan bruges til noget, og at så skal det kun forbrændes.
Det er vildt.
Det håber jeg da ministeren på en eller anden måde kan eftersende noget dokumentation for, altså at det er de eneste muligheder, der er.
Enten brænder vi det, eller også sørger vi for, at det er så rent, at vi kan bruge det til fødevareplast.
Det tror jeg er en påstand, som der nok mangler noget dokumentation for.
Ministeren er en venlig mand, så jeg ved, at han nok skal eftersende dokumentation for hans påstand.
Når det så er sagt, vil jeg bare lige en gang til spørge om noget.
Ministeren er minister i en flertalsregering.
Den tidligere regering sagde, at det ville skulle koste 55 kr. Er det blevet væsentlig dyrere for danskerne at sortere, efter man har indført det her kildesortering?
Zenia Stampe (RV), 2025-12-02:
Tak for den information, for ordføreren startede jo ellers med at sige, at i alle de år, hr. Henrik Frandsen havde været svineproducent, havde man haft store kuld.
Men det er jo tankevækkende, at i den tid, hr. Henrik Frandsen har været svineproducent, er kuldstørrelsen faktisk steget med ti i snit.
Det er jo ret vildt.
Jeg synes, det er sjovt, at der er flere fra regeringen, der siger – så man har nok også fået det samme talepapir – at man gerne vil avle på mere robuste grise og man vil gerne avle på et bedre moderinstinkt, men der er ingen, der tør tage ordene »mindre kuld« i deres mund, til trods for at Det Dyreetiske Råd jo har sagt, at det her er ekstrem avl.
Jeg tænker ikke, at det ekstreme er et manglende moderinstinkt eller andet, men at det ekstreme er kuldstørrelsen.
Det kalder Det Dyreetiske Råd ekstrem avl.
Er hr. Henrik Frandsen ikke enig i, at det er ekstrem avl, når én mand kan bevidne, at kuldstørrelsen er øget med ti i løbet af hans karriere?
Henrik Frandsen (M), 2025-12-02:
Det har ikke været et mål i sig selv, at der skulle fødes flere smågrise, end der var patter på en so.
Det har ikke været målet i sig selv.
For det har man bevidst avlet efter.
Det var noget, man begyndte med omkring det tidspunkt, hvor jeg startede som griseproducent, tror jeg det hedder i dag.
For indtil da mente man faktisk ikke, at man kunne avle efter det.
Da jeg startede som landmand i 1985, lå vi på omkring 10½ levendefødte pr. kuld.
Så det er faktisk en flot lineær udvikling, der har været der, kan man sige et eller andet sted.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-12-02:
Det er min og Socialdemokratiets holdning, at avl også er en del af udfordringen her, så det kommer vi også til at kigge på, og så er jeg også helt overbevist om, at vi kommer til at snakke om nogle konkrete initiativer i forhold til andre dele, bl.a. den her managementdel, som vi skal arbejde med.
Så det går vi meget gerne ind i en snak omkring.
Det ser vi frem til.
Erling Bonnesen (V), 2025-12-02:
Tak for det.
Dyr i menneskets varetægt skal selvfølgelig behandles ordentligt; det kan der jo ikke være to meninger om.
Derfor er jeg også glad for dyrevelfærdsaftalen, som vi indgik tidligere, »Sammen om Dyrene«.
Med aftalen undersøges en række mulige løsninger til en højere overlevelse for pattegrise.
Det gælder både mere robuste avlslinjer og initiativer for bedre management m.v.
Avl kan være en del af løsningen på pattegrisedødeligheden, f.eks. ved at avle mod bedre egenskaber i en række forskellige sammenhænge, og management kan også være en del af løsningen, som det også allerede har været nævnt i debatten tidligere.
Den store variation i pattegrisedødeligheden mellem danske besætninger viser, at kuldstørrelsen i sig selv ikke afgør dødeligheden, men at godt management og god pasning i stalden også spiller kraftigt ind.
Der er fortsat overvejelser i gang om, hvilke tiltag fra undersøgelsen der skal arbejdes videre med, og som vi allerede har hørt nu i debatten, lægges der op til nogle drøftelser i det nye år.
Derfor skal vi selvfølgelig fastholde fokus på den brede vifte af tiltag, der allerede ligger i aftalen.
Derfor kan Venstre ikke støtte forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-12-02:
Her taler vi om dyrevelfærdsloven, som Det Dyreetiske Råd altid siger ret klart ikke overholdes under de nuværende produktionsforhold med avlsmål om unaturligt store kuld, og hvor kuldene bliver større og større for hvert år, hvilket giver store konsekvenser med døde dyr og dårlig dyrevelfærd både for søer og for smågrise.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om Venstre mener, at det er nødvendigt at indrette sin produktion, sådan at man overholder lovgivningen, altså også overholder dyrevelfærdsloven, for med den høje dødelighed, vi har her, kan jeg simpelt hen ikke se, at man med det avlsarbejde, der er pågået de seneste årtier, er kommet frem til noget, som overholder den relativt nye dyrevelfærdslov.
Erling Bonnesen (V), 2025-12-02:
Det kan besvares meget kort.
Selvfølgelig skal lovgivningen overholdes.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-12-02:
Det er fint.
Det er godt, at ordføreren mener, at loven skal holdes.
Det betyder vel så, at man er nødt til at gå videre.
Altså, enten er et Folketing jo nødt til at vedtage noget, eller også er ministeren nødt til at gå videre og sikre, at dyrevelfærdsloven overholdes.
Jeg savner initiativer, der ligesom gør op med den her ekstremt høje dødelighed, både når det gælder de der 25.000 smågrise, der dør hver dag, og de 16 pct. søer, der dør i staldene eller må aflives, fordi man producerer på en forkert måde.
Hvad vil ordføreren gøre, for at loven holdes?
Erling Bonnesen (V), 2025-12-02:
Jeg kan meget fint henvise til de svar, som ministeren allerede lige for kort tid siden har givet herom, hvor der jo er redegjort for både aftaler og de, kan vi sige, drøftelser og forhandlinger, der lægges op til efter nytår.
Så der sker jo noget.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-12-02:
Nogle gange går det hurtigt, og andre gange går det langsomt her i Folketinget.
Jeg vil gerne kvittere for, at vi i dag får mulighed for at diskutere et vigtigt emne, og det er jo bestemt sådan, at intentionerne bag det forslag, som Enhedslisten har fremsat her, sådan set både er fornuftige og oprigtige.
Det er jeg sådan set ikke i tvivl om.
Men det, der er spørgsmålet, er, hvordan man kommer i mål med de initiativer.
Flere ordførere før mig, og også ministeren,
har udtrykt deres egen beundring for dyrevelfærdsaftalen »Sammen om Dyrene« fra 2024.
Den skal jeg nok lade være med at bruge så meget tid på, for vi er ikke med i den aftale, men det er nu ikke så meget på grund af diskussionen om grise og indsatsen i forhold til pattegrisedødeligheden, det var mere i forhold til, at der ikke bliver taget favntag på naturnationalparkerne og den måde, man håndterer de såkaldt vilde dyr i vores naturnationalparker på, og hvem der skulle have ansvaret for deres velbefindende i forhold til læring og alt mulig andet.
Derfor valgte vi at stå uden for aftalen, og sådan må det jo være.
Men det ændrer sådan set ikke på, at hvis man kigger på de initiativer, som ligger i aftalen, er det nogle, der italesætter, at man skal sætte initiativer i gang, som kan gøre, at pattegrisedødeligheden omregnet til de her berømte procenter bliver nedadgående i stedet for opadgående.
Og hvis vi kigger på de nyeste tal, nogle af dem er selvfølgelig endda fra før 2024, kan vi jo se, at pattegrisedødeligheden faktisk er faldet.
Vi forventer også fra Danmarksdemokraternes side, at det er en proces, der fortsætter, og at vi også i de kommende år vil opleve, at der bliver et fald i pattegrisedødeligheden.
Men det kræver selvfølgelig mange forskellige ting.
Der skal en række indsatser til.
Ministeren har været inde på det i forhold til dyrevelfærdsaftalen, hvor man jo italesætter, at uddannelsesdelen bliver intensiveret i forhold til dem, der skal passe dyrene, og så er det også i forhold til andre indsatser som halekupering og alt muligt andet.
Men det er i hvert fald indsatser, som går i den rigtige retning.
Der, hvor vi i Danmarksdemokraterne gerne ser en indsats, er i forhold til de steder, hvor vi har griseproduktion og farestalde i særdeleshed, for der skal vi have gjort mulighederne bedre for, at landmændene kan investere i de nyeste staldsystemer, som netop kan minimere grisedødeligheden i farestalde.
Det ved vi fra nogle af de steder, hvor man har kørt forsøg med det, og vi ved jo også godt, at det er noget, der koster penge, og der skal også være økonomi i at være landmand og i at producere grise og smågrise i Danmark, og derfor skal tingene gå hånd i hånd.
Så vi anerkender intentionen, men vi kan ikke støtte forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-12-02:
Nu nævnte ordføreren, at pattegrisedødeligheden er faldet.
Mener ordføreren, at den er faldet til et niveau, som er acceptabelt?
Og er det et niveau, som gør, at man stadig væk ikke kan leve op til at efterleve dyrevelfærdslovens bestemmelser, hvor man jo skal begrænse, at vores husdyr dør unaturligt i staldene?
Det er jo det, der foregår, når man har et avlsarbejde, hvor man er endt med, at søerne får et kuld på gennemsnit godt 20 smågrise og har 14 patter at servicere smågrisene med, og man så ender med at have en produktion, hvor man er nødt til at tage nogle grise væk fra soen og over til nogle ammesøer, som så får et virkelig hårdt liv og bliver presset yderligere, så sodødeligheden stiger, fordi de bliver presset for hårdt.
Mener ordføreren, at vi er et sted, hvor dyrevelfærdsloven overholdes med hensyn til det avlsarbejde, der er for grise?
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-12-02:
Man er ikke nået til det, der hedder en tilfredsstillende situation.
Sådan er det jo.
Men jeg anerkender selvfølgelig også, at vi ikke kan komme i mål med, at der ikke er nogen grisedødelighed.
Det ville være naivt at tro, at man kunne komme så langt.
Det vil i hvert fald være min holdning til det.
Så vil jeg godt sige noget til det her med, at debatten nu har handlet meget om, hvor mange patter der er til grisene osv.
Det vigtigste efter vores opfattelse er nu altså, at der er fødeadgang til alle de smågrise, som er der.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-12-02:
Kommer ordføreren og ordførerens parti så til at støtte op om, at vi stiller større krav til avlen, altså når vi mødes der i det nye år og skal drøfte der her?
Er det Socialdemokratiets politik og holdning, at vi skal have nedbragt det store kuldantal, der bliver født lige nu, så det bliver mere naturligt, om man så må sige?
Altså, der er 14 patter, som der er blevet sagt flere gange, og der bliver født over 20 pattegrise pr. so.
Det hænger jo ikke helt sammen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-12-02:
Det jo fint, at Socialdemokratiet siger, de vil gøre noget ved det.
Altså, det sagde Dan Jørgensen også tilbage i 2010
, da han var landbrugsminister og satte et arbejde i gang, som ligesom udredte nogle ting.
Og et eller andet sted har vi viden nok.
Det er handling, der mangler.
Det er godt, ordføreren siger, at avl er en del af problemet.
Ja, avl er en meget stor del af problemet.
For situationen er den, at med den høje sodødelighed, vi har, og med den høje pattegrisedødelighed, der er, så har jeg godt nok svært ved at se, at det lever op til dyrevelfærdsloven.
Altså, vi skal ikke have døde grise i staldene.
Vi skal have døde grise på slagterierne.
Det er jo derfor, man har grise.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens refleksion om, om han tror, at vi lever op til dyrevelfærdsloven med de høje dødeligheder, der er for søer og smågrise.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-12-02:
Tak for det.
Jeg deler sådan set, som jeg også nævnte i min tale, intentionen med det her forslag, og når jeg siger det, siger jeg jo også, at jeg deler den intention om, at vi skal nedbringe pattegrisedødeligheden ude i vores stalde.
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Jeg tror på, at avl er en del af det, men jeg tror også, at vi skal kigge endnu bredere på tingene.
Derfor ønsker vi at tage de politiske drøftelser, der skal være først i det nye år, i aftalekredsen.
Så er det ærgerligt, at Enhedslisten ikke kan være med der, men jeg ser frem til at deltage i de snakke, fordi jeg tror på, det er der, vi kan nå nogle løsninger, hvor vi kan nå videre.
Og selvfølgelig skal man leve op til den lovgivning, der er i Danmark.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-12-02:
Jamen jeg valgte ikke at gå med i den aftale, fordi den var for tynd i forhold til problemets størrelse.
Det var sådan set derfor.
Nu har der jo været en anden ordfører, en Thomas Skriver Jensen, der var ude at lufte, at økologi var en del af løsningen.
Vil Socialdemokratiet fremme økologien?
Det er jo rigtigt, at der er føde.
Der skal jo sådan set være noget råmælk lige i starten, og det er altså svært at servicere det der kuld på 20 eller flere grise og sikre, at de alle sammen får den bedste start på livet.
Det er jo det, der går galt.
Det er jo derfor, vi må erkende, at avlsarbejdet har slået fejl.
Nu holder ordføreren fast i, at der er en smågrisedødelighed, der er faldet.
Det kunne jo være, at det er, fordi Topigs Norsvin har opnået en markedsandel på 9 pct., og at man der har en lavere smågrisedødelighed end det, DanBred har.
Er ordføreren bekendt med, at der findes andet genetisk materiale, man kan bruge, end det traditionelle?
Kris Jensen Skriver (S), 2025-12-02:
Socialdemokratiets holdning ændrer sig ikke, uanset om ordføreren hedder Skriver Jensen eller Jensen Skriver.
Jeg synes faktisk, det er meget ambitiøst og rigtig godt, at man kunne samle så bred en kreds af partier bag en dyrevelfærdsaftale.
Nogle initiativer er blevet sat i gang.
Noget andet skal der arbejdes med, og vi vil i hvert fald lægge os i selen, for at vi får implementeret de tiltag, der er, og så vi også er klar til at gå videre efterfølgende.
Det her skal følges tæt.
Vi skal gøre det bedre, end vi gør i dag.
Zenia Stampe (RV), 2025-12-02:
Hvordan har Socialdemokratiet det med det?
Kris Jensen Skriver (S), 2025-12-02:
Jeg har det sådan, og vi har det sådan, at når vi ser den pattegrisdødelighed, der er i dag, er der ingen tvivl om, at det skal vi gøre noget ved.
Vi har lavet nogle aftaler i forbindelse med dyrevelfærdsaftalen, som jeg er glad for Radikale Venstre er med i.
Jeg håber også, Radikale Venstre bliver i aftalen, for jeg tror, det er der, vi for alvor kan rykke på nogle ting.
Vi ser frem til de forhandlinger, der skal være.
Vi tror på, at vi kan lave en bred aftale dér også for at få gjort det her bedre, og så skal vi forfølge det fremadrettet.
Som jeg også sagde i mit svar til den forrige ordfører og i min tale, tror jeg også på, at vi skal ind at diskutere avl i forbindelse med det.
Zenia Stampe (RV), 2025-12-02:
Jamen altså, vi har jo diskuteret avl i mange år, og jeg synes bare, det bliver mere og mere tydeligt, at der er noget fuldstændig galt.
Altså, jeg kan da huske, da Dan Jørgensen var fødevareminister.
Det var ham, der lavede handlingsplanen for svin, og han stillede tit op med en lille gris, som han holdt på for at vise, at han var sød ved dyr, og så kan jeg bare ikke forstå, hvorfor vi ikke kan få et mere klart svar fra Socialdemokratiet.
Kan ordføreren ikke se, at der er noget helt galt med det – helt fundamentalt galt?
Kris Jensen Skriver (S), 2025-12-02:
Jeg tror, fru Zenia Stampe og jeg skal have en lidt længere snak om det her, for jeg synes faktisk, jeg har prøvet at give udtryk for, hvad det er, vi mener, men fru Zenia Stampe hører det åbenbart ikke.
Vi mener, der er en udfordring.
Der er blevet lavet en undersøgelse, som Radikale Venstre også står bag, fordi man er med i aftalen.
Det er jeg rigtig glad for, og vi ser frem til de snakke, der skal være, hvor der netop skal komme nogle bud på nogle konkrete løsninger.
Jeg tænker, der skal kigges på avl, men der skal også kigges på andre ting i forhold til eksempelvis management.
Jeg tror på, at ved at kigge bredere på det kan vi nå længere frem, end vi kan ved kun at kigge på en enkelt del af det, for det er ikke kun en enkelt del, der er løsningen.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-12-02:
Jeg tror godt, vi kan blive enige om bredt herinde, at vi ikke har fået et opgør med den dårlige dyrevelfærd ved kun at lave tiltag i forbindelse med avlen, men nu er det jo så det, det her beslutningsforslag handler om.
Det er et beslutningsforslag, som er rigtig godt, og som vi kommer til at støtte op om i Alternativet.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren om, hvad han bygger sin stærke tro på, i forhold til at nu er tiden kommet til det, at nu får vi lavet om på det her, at nu får vi nedbragt pattegrisdødeligheden.
For i 2014, og fru Zenia Stampe var inde på det, lavede Dan Jørgensen en svinehandleplan, som netop også havde det her mål.
Altså, en socialdemokratisk minister lavede den her handleplan, og det er jo kun gået den forkerte vej sidenhen.
Hvorfor tror ordføreren nu, at nu er tiden kommet, til at vi får gjort op med det her?
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-12-02:
Jeg er ikke inde i de genetiske sammensætninger i forhold til smågriseproduktion.
Det betyder jo ikke, at man kommer fuldstændig i mål i forhold til det, som Enhedslisten ønsker med det her beslutningsforslag.
Det anerkender jeg blankt.
Men det er altså nu engang sådan, at man skal starte et eller andet sted.
Jeg synes, det er et fint sted, man starter, i forhold til at man laver en indsats, som skal gøre op med og tage livtag med pattegrisedødeligheden, men det ændrer jo ikke på, at der stadig væk er en for høj grisedødelighed.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-12-02:
Som ordføreren siger, sker de her halebid rigtig mange steder, og det handler jo netop om pladsen, for at sige det ligeud.
Det handler om den plads, grisene har.
I stedet for at lave sådan nogle mærkelige ordninger, hvor vi betaler folk for ikke at gå over for rødt eller betaler folk for at overholde EU-loven, skulle vi så ikke sammen – Liberal Alliance, Alternativet og alle andre partier i aftalen – øge pladskravene, så vi på den måde kunne undgå de her halebid?
Carsten Bach (LA), 2025-12-02:
Her er vi jo igen tilbage til, at vi i Liberal Alliance ikke deler metode og detailregulering med venstrefløjen, men at vi i stedet for jo i Liberal Alliance ønsker et mere overordnet reguleringsniveau og ønsker økonomiske incitamenter til at drive den her udvikling, hvad enten det er i forhold til halekupering, eller om det er i forhold til pattegrisedødelighed.
Jeg mener bestemt, at der i erhvervet, også via frivillige ordninger i andre dele af landbruget, er bevis for, at det kan man faktisk; man kan drive en udvikling i en retning, der ellers ikke ville være sket, hvis man bruger økonomiske incitamenter, og det vil jeg gerne også introducere på dyrevelfærdsområdet.