runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2019-04-04:
Det er jo klart, for Sex & Samfund arbejder på det her område, så det ville da undre mig, hvis de var lodret imod mere viden på området.
Det er sådan, at der er aftalekredse på det her område og i forhold til både uddannelse og dagtilbud og andet, og der har Alternativet jo mulighed for, hvis de sidder i nogle af de kredse, at tage det her op.
Så jeg tænker, at det er dér, man tager diskussionen, men det er jo op til ordføreren at vurdere.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-04:
Jamen tak for det, og det vil vi også gøre.
Anni Matthiesen (V), 2019-04-04:
Tak for det.
Som foregående ordførere også har sagt, er det, vi behandler lige nu, et beslutningsforslag fremsat af Alternativet, som gerne vil pålægge regeringen at udarbejde en handlingsplan, som sikrer, at undervisning i køn, ligestilling og mangfoldighed inkluderes i undervisningen for alle offentligt ansatte med undervisningsansvar og for studerende med kommende undervisningsansvar.
Og det skal også gælde fra dagtilbud over folkeskoler og ungdomsuddannelser til de videregående uddannelser.
Beslutningsforslaget indebærer derudover, at vi skal prioritere et kompetenceløft i forhold til tilgængelig efteruddannelse for alle offentligt ansatte med borgerkontakt.
Så på den måde er det jo et stort beslutningsforslag, som påvirker rigtig mange områder.
I Venstre er vi selvfølgelig enige i, at alle borgere i samfundet skal mødes og behandles med respekt uagtet køn, baggrund, seksualitet eller religiøs overbevisning, og jeg er sikker på, at alle de tilstedeværende her i salen er af samme overbevisning.
Jeg må så også sige, at netop derfor har den nuværende regering jo også igangsæt flere forskellige ting, som netop skal råde bod på de ting, som står i det her beslutningsforslag.
Jeg vil ikke begynde at remse alle de ting op, som ministeren også var inde på i sin tale.
Men jeg kan sige, at det jo faktisk er sådan lige nu, at uddannelses- og forskningsministeren er i gang med at kortlægge, om professionshøjskolerne kan forbedre undervisningen og deltagelsen i kurset i sundhed og seksualundervisning og familiekundskab.
Så der pågår jo også netop i de her måneder et arbejde, som på den lange bane helst skulle resultere i, at også flere folkeskolelærere bliver bekendt med og bedre til at undervise på det her område.
Desværre må jeg meddele forslagsstillerne, at Venstre ikke kommer til at støtte op om beslutningsforslaget.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-04:
Tak for det.
Nu ville ordføreren ikke remse op, hvad regeringen har gjort.
Der er jo en lang række ting, som regeringen har sagt nej til i de sidste 4 år.
Bl.a. har vi fremsat forslag om en ligelønspulje på 5 mia. kr. til at udligne løngabet på det kønsopdelte arbejdsmarked.
Øremærket barsel
er man imod, det er også EU's linje.
Ligestillingsløftet synes man heller ikke man kan bakke op omkring.
Man har udhulet den kønsopdelte lønstatistik, og man har sagt nej til den islandske model i forhold til at dokumentere, at der er ligeløn i danske virksomheder.
Det, jeg efterlyser med beslutningsforslaget her, er jo, at vi har en rød tråd, og at vi har et Ligestillingsministerium, som tager hånd om alle de udfordringer, der er, med diskrimination i vores samfund, om det er i uddannelsessektoren, om det er i erhvervslivet, eller hvor det er.
Og det er jo desværre et stort fokus.
Det er et tværministerielt fokus, fordi der er så mange domæner, som har indflydelse.
Så kan ordføreren se et behov for, at vi har brug for en rød tråd i forhold til ligestilling?
Anni Matthiesen (V), 2019-04-04:
Jeg synes jo egentlig, at der er en rød tråd.
Ud over at jeg står her på talerstolen i dag og taler om det her beslutningsforslag, så er jeg også ordfører på børneområdet og også undervisningsområdet, og jeg kan i hvert fald oplyse Alternativets ordfører om, at netop de her emner jo er noget af det, vi drøfter i forligskredssammenhænge.
Så jeg synes egentlig, at vi på den måde er helt, helt opmærksomme på, at der er steder, hvor det også kan blive bedre.
Det er også der, vi har igangsat noget arbejde for at finde ud af, hvordan vi så gør det fremadrettet.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-04:
Tak for det.
Så har jeg bare lige et kort opfølgende spørgsmål, i forhold til at ordføreren også er ordfører på børneområdet og skoleområdet.
Lige i år har TrygFonden fremvist en analyse, der viser, at op mod hvert tiende brune barn kan opleve diskrimination i folkeskolen i forhold til et hvidt barn.
Anni Matthiesen (V), 2019-04-04:
Jeg må sige, at jeg først og fremmest synes, at det er triste tal, som TrygFonden kunne komme frem med.
Og så må jeg sige, at jeg sådan helt generelt synes, at det er en opgave og nogle problemstillinger, som jo også påhviler de ansatte, som er ude på skolerne, at tage hånd om.
Jeg må sige, at den diskrimination tager vi dybt, dybt afstand fra, lige så vel som der er andre lignende former for diskrimination, som man jo som folkeskolelærer, som klasselærer og for den sags skyld som pædagog har et ansvar for at tage fat på, lige så snart man opdager, at det foregår.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-04-04:
Mange af os kan huske, hvordan seksualundervisningen var, da vi gik i folkeskolen.
Desværre viser flere undersøgelser, at undervisningen ikke har rykket sig særlig meget siden da.
Børn får i dag stadig ikke lært om forskellige former for seksualitet og betydningen af forskellighed i krop, køn og seksualitet.
Det er problematisk, at vi får vores lærere til at undervise i fag, som mange af dem ikke selv er blevet undervist i.
Det kunne vi aldrig forestille os skulle ske med andre fag.
Emnet har været obligatorisk i den danske folkeskole siden 1970'erne.
Derfor er det paradoksalt, at det stadig kun er frivilligt for studerende på læreruddannelsen at tage faget.
Det er vigtigt, at unge mennesker får ordentlig kendskab til seksualundervisning og normkritik, da forståelse af forskellighed er grundstenen i vores demokrati.
Det er derfor afgørende, at lærere får den nødvendige opkvalificering, så de kan give viden videre til elever i folkeskolen.
Med sager om unge piger på gymnasier, der bliver udnyttet til såkaldte puttemiddage, og senest den store Umbrellasag, hvor tusind unge blev sigtet for at have distribueret børneporno, er det helt afgørende, at vores unge bliver kritiske over for normer og dermed kan sætte sig imod nogle af de uhyggelige tendenser, der følger med digitaliseringen, og de skal ikke mindst have viden om grænser, respekt og hensyn.
Samtidig giver sociale medier et fuldstændig skævvredet billede af kroppen og skaber urealistiske forestillinger om kropsidealer, som påvirker unge helt ned til 6-årsalderen.
Derfor er det afgørende, at alle unge i det danske uddannelsessystem får et realistisk syn på sundhed og på krop.
Normkritik hører dog ikke kun hjemme under uddannelserne.
Enhedslisten havde gerne set, at der var nogle tiltag, der var konkretiseret i forslaget.
Der mangler bl.a. en afklaring af, hvordan det præcis skal forstås, og hvordan det skal finansieres.
Men Enhedslisten vil gerne samarbejde videre i udvalget og støtter også forslaget på trods af de mangler.
Laura Lindahl (LA), 2019-04-04:
Tak for det.
I Liberal Alliance er vi meget på linje med det, som ordføreren for Dansk Folkeparti sagde, da hun stod på talerstolen for kort tid siden.
Naturligvis kan man, hvis man er offentligt ansat, møde borgere ligeværdigt.
Naturligvis har man den grundlæggende egenskab, at man møder mennesker – uanset seksuel baggrund, køn, alt muligt andet – med respekt.
Når man læser Alternativets beslutningsforslag, synes jeg faktisk, at det sender et meget skævt signal til alle de dygtige offentligt ansatte, som hver dag går på arbejde, yder en fantastisk indsats, tager sig af vores ældre medborgere og vores børn.
Med det her beslutningsforslag sender man et signal om, at de ikke er gode nok, at de ikke kan finde ud af at møde borgere i øjenhøjde og med respekt.
Det er ikke det, jeg oplever, når jeg taler med pårørende, borgere, der er i berøring med det offentlige, tværtimod.
Hvis det her var rigtig vigtigt for Alternativet, altså et vigtigt område, så synes jeg, at man skulle have gjort sig en lille smule mere umage, inden man kalder alle Folketingets partier ned for at drøfte et beslutningsforslag.
Det er et voldsomt ukonkret forslag, som peger på en handlingsplan.
For hvem?
Det ved vi ikke rigtig.
Det er nok nogle offentligt ansatte, som møder nogle mennesker.
Finansiering?
Det ved vi ingenting om.
Det har man ikke gidet at undersøge, og man har heller ikke gidet prøve at konkretisere, hvad en handlingsplan konkret skal indeholde.
Hvordan vil man ruste de offentligt ansatte, de kommende undervisere, bedre?
At bede Folketingets partier om at tage stilling til det her er direkte useriøst.
Jeg synes, at man fra Alternativets side skulle gå tilbage med sit såkaldte beslutningsforslag og finde ud af, hvad det egentlig er, man præcis gerne vil.
Hvem vil man gerne sætte ind over for?
Hvordan vil man gøre det?
Og hvad vil det koste?
Så giver man rent faktisk Folketingets partier en mulighed for at tage stilling til et forslag.
Naturligvis støtter Liberal Alliance ikke det her.
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Nu har jeg jo hørt, at Konservative er det grønne parti i regeringen, og det er jeg glad for.
Og så tænker jeg, om ordføreren har bemærket de her informationer fra klimavidenskaben om, at vi skal dæmpe vores udvinding af fossil energi, og har lagt mærke til, at vi jo skal forsøge at holde os til kun at udvinde en femtedel af det, vi kender til i dag.
Mener ordføreren, at det også skal gælde for Danmark?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2019-04-04:
Jeg vil sige, at jeg er åben og meget positiv over for at tage diskussionen i forhold til alle de steder, hvor vi oplever at der er et behov, og hvor vi tror at det her kan være løsningen på det problem, vi ser derude, og så må vi jo tage én uddannelse ad gangen, hvor vi synes det giver mening.
Orla Østerby (KF), 2019-04-04:
Tak, formand.
Vi behandler her B 85, forslag til folketingsbeslutning om plan for afvikling af kulbrinteproduktion, fremsat af Alternativet.
Til og med 2018 har Nordsøen bidraget med 439 mia. kr. i skatteindtægter til den danske stat.
Hvis Alternativets forslag blev en realitet, ville der ikke komme flere skatteindtægter fra Nordsøen fra 2030.
Det skønnes, at statens indtægter fra 2030 til 2046 vil være på 106 mia. kr., og det er 106 mia. kr., vi kommer til at mangle til den grønne omstilling og dansk velstand og dermed også velfærd.
Vi må samtidig forvente markante erstatningskrav, hvis vi ophæver og afvikler tilladelser, der allerede er tildelt.
Afviklingen vil jo ikke påvirke det globale forbrug på grund af størrelsen af den danske produktion, men i stedet blot føre til øget olieimport.
Og dansk olieproduktion har ifølge tidsskriftet Science det laveste klimaaftryk i verden.
Forslaget vil også skade Danmarks ry som et attraktivt og troværdigt investeringsmål.
Man kan jo normalt stole på de aftaler, staten indgår, men det her vil betyde, at vi bryder aftaler.
Det er absolut ikke godt for Danmarks omdømme.
Men Det Konservative Folkeparti støtter fuldt op om Parisaftalen, og Danmark vil opfylde sine forpligtelser i Parisaftalen, selv om vi fortsat indvinder olie og gas i Nordsøen.
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte B 85.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-04:
Tak for det.
Så mener ordføreren selv, at omstillingen går hurtigt nok – den grønne omstilling, som skal sikre, at vi når i mål med Parisaftalen; som skal sikre, at vi ikke får omkostninger, som er uoverskuelige?
Thomas Danielsen (V), 2019-04-04:
Nej, jeg er fuldstændig på linje med regeringen.
De tiltag, vi har taget indtil nu, er ikke nok, hvis vi skal i mål med vores målsætninger.
Vores ambitioner er højere, så hvis vi gjorde den tanke, som ordføreren åbenbart gerne vil have os til at gøre, at vi ikke tog flere initiativer fra nu af og frem mod 2030, er svaret: Nej, så tog vi på ingen måde initiativer nok.
Så derfor er jeg fuldstændig på linje med regeringen, med hensyn til at den klimaplan, der er blevet fremlagt, skal sikre, at vi kommer i mål med vores forpligtelser i EU, men at der skal tages flere initiativer end det, for vi skal mere end bare lige i mål.
Pause Pause (Pause), 2019-04-04:
Mødet er udsat.
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Først tak til Enhedslisten for, at vi kan stå sammen i den her sag.
Vi er jo de to partier, som ikke er med i den her Nordsøaftale, som forlænger udvindingen af olie og gas frem til næsten 2050.
Jeg har jo netop spurgt klimaministeren i form af spørgsmål 230, og jeg har fået sådan nogle lidt løse svar på, hvad det vil koste, hvis der kommer erstatningskrav, og at vi kan forvente de her erstatningskrav til den her aftale, som er lavet.
Og det er jo meget løst, så det er ikke muligt for os at sætte et tal på det her.
Og som ordføreren netop selv fremhæver, vil prisudviklingen på både olie, gas og de vedvarende teknologier de næste 10-20 år netop have en enorm betydning for, hvor stor en mængde energi man forventer det her handler om.
Men jeg har egentlig et spørgsmål, der handler om det her med, at hvis man – som I foreslår – bare vil stoppe for nye aftaler, så har man jo stadig meget lange aftaleforløb.
Hvad har I tænkt at gøre ved det?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-04-04:
Altså, vi har da tænkt os at kritisere de partier, der har indgået de lange aftaler.
Det er jo det rette tidspunkt at gøre det på, når vi står midt i en folketingsvalgkamp, altså ligesom at gøre opmærksom på, at der er nogle partier, som udadtil siger, at de er meget grønne, og så har de så været med i Nordsøaftaler, som cementerer, at olie- og gasproduktionen i de danske farvande kan fortsætte, på trods af at vi har nogle klimaproblemer.
Men vi har jo ikke lige løsningen på det.
Altså, jeg kan bedst se løsningen, hvis vi kommer frem til, at den vedvarende energi bliver så billig og elbilerne bliver så effektive i forhold til en dieselbil, at det ikke kan betale sig at hente olie og gas op for at brænde det af, men at olie bliver sådan en eksklusiv vare, som kan bruges til at lave kvalitetsplastik i fremtiden.
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Tak for det svar.
Det er jo betryggende, og det er også sådan, jeg faktisk tænker det, altså at det er nødvendigt at afvente, hvordan det udvikler sig.
Enhedslisten skriver også lidt om, at man måske kan lave nogle bytteaftaler, og dem er jeg lidt nysgerrig på, altså om man kan bytte tilladelser til olie og gas til en slags tilladelser til havvind.
Og som jeg forstår den type af aftaler, er det jo noget, der skal i udbud.
Man kan vel næppe lave sådan noget direkte bytte, eller har I ting i tankerne, som kunne være kreativt her?
For så er det meget vigtigt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-04-04:
I Enhedslistens klimaplan har vi skitseret, at i fremtiden kan der blive en indtægt fra Nordsøen, når det er sådan, at vindmøllerne og etableringen af dem er blevet så billige, at der vil være aktører, der gerne vil betale for at kunne få lov til at udnytte et felt ude i havet, og det kunne så give en ekstra indtægt.
Og vi kan finde på mange ting, som sådan en ekstra indtægt kunne gå til.
Det vil vi sådan set hellere bruge dem på end bruge dem på erstatningssager.
Men vi kan jo godt komme i en situation, hvor man er nødt til at indgå aftaler om nogle erstatninger.
Carsten Bach (LA), 2019-04-04:
Tak for det, formand.
Lad mig lige starte med at sige, at det jo er fantastisk for en liberal folketingspolitiker som jeg selv at overhøre, kan man sige, en ordveksling mellem Enhedslistens ordfører på talerstolen og så forslagsstilleren for Alternativet om kommerciel, markedsbaseret udvikling af den grønne omstilling i Danmark, specielt med henblik på Nordsøen.
Det sætter jeg enormt stor pris på.
Så tak for det.
Beslutningsforslaget her, B 85, handler om en plan for afvikling af kulbrinteproduktion i netop Nordsøen over en periode på 10 år.
Men dansk olieproduktion er jo faktisk den mest klimavenlige i verden.
Afviklingen vil jo selvsagt ikke påvirke det globale forbrug overhovedet, i hvert fald ikke i nævneværdig grad.
Men det vil jo i stedet for i stort omfang føre til en øget import af olie og gas til Danmark – måske endda import fra Rusland, som vi jo af sikkerhedspolitiske årsager bestemt ikke ønsker at gøre os afhængige af.
Indtægterne fra Nordsøen, løber vist – som vi har hørt tidligere i debatten i dag – op i noget, der minder om 439 mia. kr. frem til og med år 2018, og mig bekendt er de estimeret til at beløbe sig til 106 mia. kr. i perioden fra 2030 til 2046, som jo så vil være den periode, der reelt set er tale om her, fordi afviklingen, som forslagsstillerne foreslår, skal ske over en 10-årig periode.
De her indtægter fra Nordsøen bidrager faktisk til den grønne omstilling.
Det har alle Folketingets partier også konstateret i forbindelse med energiaftalen for 2018, og alle Folketingets partier er inkluderet i det, både forslagsstillerne for Alternativet og Enhedslisten.
Og man kan jo stille sig selv det spørgsmål – når nu vi kan konstatere, at indtægterne fra Nordsøen faktisk er med til at finansiere den grønne omstilling – hvordan de 106 mia. kr. så skal fremkomme, i stedet for at spørge, hvordan den grønne omstilling efter 2030 skal finansieres.
Og qua debatten tidligere i Folketingssalen i dag, koster den grønne omstilling rent faktisk noget.
Jeg var selv leveringsdygtig i nogle procentangivelser af, hvad grøn omstilling vil koste i procent af det globale bnp.
Målsætningen om nettonuludledning i 2050, som vi jo også har fra energiaftalen, som er indgået mellem alle Folketingets partier, betyder, at vi skal have balance i klimaregnskabet.
Det betyder ikke – og det synes jeg er ret væsentligt at understrege i den her forbindelse – at vi overhovedet ikke skal udlede drivhusgasser efter 2050.
For så at kunne skabe den balance i klimaregnskabet skal vi til syvende og sidst også kunne optage og lagre CO 2 .
Og det er nok ikke sådan for alvor muligt, i hvert fald ikke sådan omkostningseffektivt p.t., og derfor vil vi jo også i Liberal Alliance med vores helt nye klimaplan og økonomiske 2030-plan afsætte 3,7 mia. kr. ekstra om året til at forske i bl.a. optag og lagring af CO 2 .
Det må være vejen frem.
Alt i alt leder det mig frem til at kunne sige, at Liberal Alliance ikke støtter beslutningsforslaget.
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Tak for ordførertalen.
Olie- og gasbranchen gik for et par år siden tiggergang og sagde noget i retning af: Nu kan det her ikke rigtig betale sig, men hvis vi kan få nogle ekstra skatterabatter, vil vi godt fortsætte nogle år ud i fremtiden.
Det er det, der undrer mig, også fordi det jo lidt er en myte, at Danmark er selvforsynende i den her sammenhæng.
Der er jo tale om et frit marked på det her område, hvor vi importerer nogle ting og eksporterer andre ting, som jeg har nævnt i et spørgsmål til en ordfører tidligere i den her debat.
Hvad tænker ordføreren om den her aftale?
Hvordan skal man skal få afviklet produktionen af olie og gas i tide?
Thomas Danielsen (V), 2019-04-04:
Nu prøver jeg lige at undgå at være polemisk, så jeg tror, at jeg prøver at omformulere det, jeg egentlig var ved at svare.
Det er jo sådan, kan jeg oplyse over for spørgeren, at vi har haft en Venstreledet regering i 14 ud af de sidste 18 år.
Vi har taget kvantespring fremadrettet, vi har lavet danmarkshistoriens bredeste energiaftale, som spørgerens eget parti også er med i.
Vi har som den første regering nogen sinde lanceret en egentlig klimastrategi for Danmark.
Den viser, hvordan vi leverer på vores klimaforpligtelser i 2030, dvs. 12 år før vi skal levere på vores klimaforpligtelser; det er aldrig nogen sinde før sket i danmarkshistorien, at en regering har gjort det.
Og derudover siger vi, at vi ikke bare skal i mål, men at vi skal mere end i mål.
Så jeg tror faktisk, at vi i meget høj grad er enige om retningen for Danmark.
Tak for det, formand.
Tiden er fremskreden, og vi holder snart pause her i dag, men der er jo også allerede sagt meget på området.
Det siger sig selv, at vi i vores bestræbelser på at sikre et grønnere Danmark og en grønnere verden selvfølgelig ikke skal vedtage beslutningsforslag som det her, hvor vi altså vil udlede flere klimagasser, hvis vi gennemfører det.
Det er sådan, at Danmark er det land i verden, som har de laveste klimagasudledninger ved vores olieudvinding.
Det vil selvfølgelig være at belaste klimaet, hvis vi f.eks. alternativt vælger at importere det fra Norge.
Vi har helt konkret i 2018 pumpet 6,6 mio. m³ op fra vores undergrund, og det har haft en belastning på 794.000 t CO 2 -ækvivalenter.
Sammenligner vi med Norge, og hvis vi skal købe præcis den samme mængde olie, fordobler vi faktisk verdens klimabelastning.
Det er muligt, at vi lever op til Alternativets ønske om, at vi i Danmark får et pænere klimaregnskab, men vi eksporterer altså bare vores klimaudfordringer, ved at den samme produktion vil belaste med 1.355.943 t CO 2 -ækvivalenter.
Det vil sige, at vi altså ville være i gang med at udvide vores CO 2 -udledninger, hvis vi f.eks. købte fra Norge, til det dobbelte, hvis vi fulgte Alternativets beslutningsforslag.
Og i bestræbelserne på at sikre en grønnere verden og et grønnere Danmark bifalder vi naturligvis ikke fra Venstres side den negative udvikling.
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Tak for det.
Nu er der jo en fejlantagelse i ordførerens ordførertale, nemlig at vi taler om et skifte fra i dag til i morgen.
Det, vi foreslår her, er, at vi lægger en plan og over en 10-årig periode får afviklet de aktiviteter, der er i Nordsøen.
Og det er jo, fordi klimavidenskaben siger, at det er det, vi bør gøre, hvis vi skal holde os inden for 1½-2 graders temperaturstigning.
Men jeg vil egentlig godt lige tage fat i det her med, hvordan markedet fungerer.
Som jeg forstår det, henvendte olie- og gasbranchen sig for et par år siden til regeringen og sagde: Nu ser det ud, som om det her marked ude i Nordsøen ikke rigtig kan betale sig mere.
Så vil vi godt lege med nogle år endnu.
Så er det alligevel ikke noget, vi burde få afviklet i en fart?
Thomas Danielsen (V), 2019-04-04:
Planen er helt klar, og den er, at vi skal gøre os uafhængige af olie og gas.
Vi skal fortrænge det, vi skal lave teknologier, som kan lave biobrændstoffer, som vi så kan lave følgeprodukter ud fra, dvs. plastikposer og andre materialer.
Vi skal gøre det på den måde, at vi sikrer, at de grønne initiativer, altså vindmøllestrøm og andre teknologier, kan udkonkurrere olie og gas.
Og så skal vi ikke glemme, at gas er et vigtigt virkemiddel, både til at sikre mere biogas ind i vores infrastruktur, men også til at fortrænge kul.
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Det er jeg glad for at høre.
Så sagen er, at ordføreren faktisk mener, at de grønne teknologier skal ind og fortrænge de sorte teknologier, og der kan jeg så berolige alle med at vi faktisk er ret langt.
Nu er det jo sådan, at det er de grønne teknologier, der er ved at være de billigste på næsten alle fronter, og det vil sige, at vi faktisk ikke får brug for den her sorte energi.
Vi skal ikke særlig mange år frem, før der faktisk ikke er behov for det her.
Så vil det ikke gå meget godt hånd i hånd med også at afvikle udvindingen, sådan at vi kan leve op til det, som klimavidenskaben siger vi skal?
Thomas Danielsen (V), 2019-04-04:
Vi er på mange områder meget langt med at fortrænge sorte teknologier med vedvarende energi.
Det glæder mig selvfølgelig meget, og det er jo kun takket være de massive investeringer, vi har foretaget på tværs af Folketingets partier igennem de sidste mange, mange år.
Men vi må bare ikke glemme, at olieprodukter bliver brugt til en lang række andre ting end f.eks. opvarmning.
Det bliver også brugt til smøremidler, og det indgår i produktionen af mange andre materialer.
Så på nuværende tidspunkt har det længere udsigter at blive uafhængige af olieprodukter.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-04-04:
Så kunne jeg på et sådan lidt principielt plan godt tænke mig at høre, om ordføreren mener, at vi skal fortsætte jagten efter olie og gas, efter at vi er fri af fossil energi.
Altså, skal vi blive ved med at jage olie og gas, selv om vi skaber et fossilfrit samfund i Danmark?
Skal vi så fortsætte det, vi har gang i i Nordsøen?
Thomas Danielsen (V), 2019-04-04:
Nu var hr. Rasmus Nordqvist lige ude, dengang jeg svarede på det spørgsmål, men min pointe er, at nej, vi skal fortrænge olie og gas med vedvarende teknologier.