runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2021-06-01:
Som jeg kan forstå det, har hr. Torsten Gejl på intet tidspunkt betvivlet de analyser, som er blevet udført af DHI.
Jeg synes også, at man må sige, at det ret klart fremgår af den behandling, vi har haft, nemlig at det er nogle meget grundige vurderinger, og i forhold til de vurderinger er der ikke nogen, der har rejst tvivl om, at der ikke er nogen påvirkning af den øvrige Østersø.
Og så må jeg sige, at der altså er svaret meget konkret også på det fremadrettede, i forhold til om der er jord nok.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-06-01:
Tak, hr. formand.
Det er jo en god debat, vi har, og den er næsten mere vigtig end den, vi havde i forbindelse med førstebehandlingen af det her anlægslovforslag, og det er den selvfølgelig også ud fra den betragtning, at der jo er kommet flere ting frem siden.
Og som ministeren også siger, har regeringen – og det skal ministeren naturligvis have ros for – stillet sig til rådighed, både for at gennemføre samråd, men også i forbindelse med de tekniske høringer, der har været, tilbud over for Transportudvalgets medlemmer osv.
Det er vældig fint, og en del af de svar, vi har fået, synes jeg sådan set også har været fine.
Nu har ministeren selv mange gange henvist til de forskellige spørgsmål-svar, der har været.
Der, hvor jeg havde en betænkelighed, var jo bl.a. i forhold til detaljeringsgraden i forbindelse med finansieringen, og det synes jeg faktisk egentlig ministeren skal have ros for at have forsøgt at svare mere dybdegående på.
Men der er noget andet, som Dansk Folkeparti har været noget bekymrede over, og der er jeg nødt til at sige, at der måske er en lidt sjælden alliance med Alternativet.
For jeg læser ikke rigtig i de mange svar, vi har fået, hvoraf kun et af svarene er til mig, hvor de mange millioner tons jord skal komme fra.
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-01:
Også tak for, at man vil lave en fremadrettet strategisk miljøvurdering.
Det havde været rart at få det på plads, men det er trods alt bedre end ingenting.
I Alternativet vil vi gerne fortsætte den her proces.
På den ene side står Kammeradvokaten og regeringens rådgivere, deriblandt videnskabsmænd, på den anden side står professorer og ph.d.'ere stejlt, som er uenige i de vurderinger, der bliver lavet, og imellem dem ligger danmarkshistoriens dyreste anlægsprojekt.
Det projekt er vi i tvivl om om der er jord nok til.
Vi har hørt om, at man kigger tilbage og ser, hvor meget der er kommet foreløbig, men kan ministeren redegøre konkret for, hvor bare 10 pct. eller 5 pct. af den jord skal komme fra, altså konkret redegøre for, hvor den jord skal komme fra?
Jeppe Bruus (S), 2021-06-01:
Jeg er sådan set meget enig i den kommentar, som kommer fra SF, altså hvorfor de ikke kan stemme, ligesom Enhedslisten gør.
For der står jo, at der vil opstå to nærmest identiske parallelparagraffer i lovgivningen, som politiet skal forholde sig til, og ændringsforslaget kan således skabe uklarhed om, hvilken regel myndighederne skal anvende.
Det er bare for at give et eksempel på, hvad problemerne er ved det ændringsforslag, som I nu støtter.
Men jeg forstår godt, at I støtter det, for så punkterer I opholdsforbuddet, og så stemmer I nej bagefter.
Så jeres stemme er taktisk.
Det er fair nok, men der forstår jeg bare ikke de borgerlige.
Jacob Mark (SF), 2021-06-01:
Jeg har jo lært, at hvis man møder tre irriterende mennesker på en dag, er det, fordi man selv er i dårligt humør.
På samme måde får jeg lyst til at sige til ordføreren, at nu har ordføreren i sin ordførertale kritiseret alle andre partier for deres stillingtagen til det her forslag, men måske er det, fordi forslaget er dårligt.
Nu nævnte ordføreren Køge som eksempel.
Der vil det ikke være løsningen med et generelt opholdsforbud.
Der er der brug for at forbyde de enkelte drenge, som man ved står i Karlemoseparken hver eneste dag, at komme der.
Der er slagsmål, hver gang der er Køge Festuge.
Der vil man ikke kunne bruge et generelt opholdsforbud, for du kan jo ikke forbyde alle mennesker at komme på Køge Torv.
Men man ved, hvilke grupper det er, man skal forbyde at komme på Køge Torv.
Så lad os da lave det indsnævret.
Der er Ølby Station.
Man kan jo ikke forbyde mennesker at tage toget på Ølby Station eller lave et opholdsforbud der.
Så det er et nytteløst værktøj, og det har vi sagt fra starten.
Man bør i langt højere grad fokusere indsatsen på at forbyde de mennesker, der begår utryghedsskabende kriminalitet, at være der.
Det er der, regeringen er gået galt fra start.
Jeppe Bruus (S), 2021-06-01:
Jeg tror mere, at jeg har det som bilisten, der kører ned ad motorvejen.
Så hører man i radioen, at pas på, der kører en bilist imod færdselsretningen.
Og så kigger man ud af vinduet og tænker, at der må være en, men der kører søreme da 100.
Forskellen er bare, at vi jo kørte i den samme færdselsretning som Venstre, troede vi, indtil vi så hørte det her budskab i radioen.
Så jeg medgiver, at det er lidt mærkeligt, og det er måske det, jeg forsøger at give udtryk for.
Altså, formålet her er jo f.eks. at lave en forbudszone på en S-togsstation.
Det betyder ikke, at man ikke kan tage S-toget, selvfølgelig kan man det.
Men det betyder, at man ikke kan hænge ud på stationen og skabe utryghed i den periode, opholdsforbuddet er der.
Jacob Mark (SF), 2021-06-01:
For det første er det jo fuldstændig uklart defineret, hvor længe man så må være på den der station, og hvordan loven skal håndhæves.
For det andet er det ikke det, der er brug for.
Det er det, jeg egentlig bare vil komme med en opfordring til regeringen om.
Det gjorde jeg også i politiforliget.
I SF vil vi meget gerne være med til at sikre, at vi til de der knægte, der står de samme steder, f.eks. i Køge eller i Ølby eller på Køge Torv, og skaber utryghed gang på gang, siger, at I skal ikke komme her.
Men at lave generelle opholdsforbud, der gør, at ingen andre mennesker kan være på offentlige pladser, giver jo ikke mening.
Jeppe Bruus (S), 2021-06-01:
Men sagen er jo, at du godt kan give et individuelt opholdsforbud i dag, hvis folk udøver chikane eller gør andre ting, der kvalificerer til det.
Det, vi taler om her, er jo grupper af unge, der sætter sig på et område, hvor det kan være svært at sige, at det er den ene eller den anden eller den tredje, og hvem er venners venner osv.?
Og hvor du har et område, som er så præget af utryghed, at der jo ikke er nogen almindelige mennesker, der færdes der.
Det er jo det, der står i forslaget, nemlig at det skal bruges steder, hvor folk jo ikke normalt færdes, fordi man ikke er tryg ved at færdes der.
Det er jo derfor, at det her forslag er et ekstra værktøj i forhold til det i ordensbekendtgørelsen, du kan i dag.
Jamen jeg er helt enig i, at vi har forregnet os.
Da vi lagde det frem i Folketingssalen ved førstebehandlingen, var der opbakning til det.
Så forsvinder den opbakning, og så kan man godt stå og kigge på os og sige: Ej, nogle idioter, I er modvind, I er i dårligt humør.
Har I slet ikke lyttet?
Altså, come on.
Hvis vi fremsætter et forslag og der er opbakning til det ved førstebehandlingen og den opbakning så forsvinder, fordi man ændrer holdning, kan man da ikke stå og pege fingre ad os og sige: Hvor er I dumme, I har ikke lyttet.
Der må trods alt være plads til at have den her diskussion med hinanden om, hvorfor det så er, man ændrer holdning.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-06-01:
Jamen jeg tænker, at det er fair nok, at hvis man undervejs bliver klar over, at et lovforslag rummer nogle problemer, så får man en anden holdning.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor regeringen ikke har indbudt til bare én snak om det her forslag.
Regeringen har jo længe vidst, at der var et problem med det her forslag.
Vi har haft samråd, vi har haft teknisk gennemgang, vi har haft alt muligt.
Så der har været mange chancer for ligesom at kunne give en fremstrakt hånd, så vi sammen kunne sikre, at det faktisk også rammer dem, som vi ønsker at gå efter.
Jeppe Bruus (S), 2021-06-01:
Det er også derfor, vi har stillet et ændringsforslag.
For der har været kritik af, at hvis man uforvarende kommer ind i sådan et område, skal man så have en bøde med det samme.
Derfor har vi stillet et ændringsforslag om, at man første gang får en advarsel, så det bliver ens adfærd, der afgør, om man bliver straffet for at træde ind i sådan en utryghedsskabende opholdszone, og ikke, at man uforvarende kommer til at være der.
Det havde vi egentlig håbet kunne imødekomme den kritik, og at man kunne stemme for det.
Jeg kan bare konstatere, at vi ikke engang kan komme til at stemme om det, fordi der er et flertal for Venstres ændringsforslag.
Det er fair nok, at folk ændrer holdning, men det er vel også fair nok, at man, når man har lagt et lovforslag frem og der var opbakning til det ved førstebehandlingen, så har lov til at give udtryk for, at det trods alt er en lidt mærkelig situation.
Morten Dahlin (V), 2021-06-01:
Tak for det.
Lad os fortsætte diskussionen om Køge, som ordføreren selv lagde op til.
Vi kan tage det tænkte eksempel, som desværre ikke altid er så tænkt, at en stor gruppe indvandrerdrenge laver ballade på Køge Torv og skaber så meget utryghed, at det er ubehageligt at opholde sig på Køge Torv.
Der lægger det her lovforslag fra ordførerens parti så op til, at ingen må komme på Køge Torv mere.
Så fjerner vi de utryghedsskabende indvandrerdrenge, og så kan vi andre gå ned og nyde et solbeskinnet Køge Torv og drikke en fadøl i fred.
Når nu ordføreren hører det her, skulle ordføreren så ikke til at blive i lidt bedre humør og sige: Hey, lad os nu ramme dem, der laver ballade, så alle vi andre kan få lov til at gå ned på Køge Torv i fred?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-06-01:
Jeg tror, der er sket det i den her sag, at regeringen simpelt hen har forregnet sig.
Der var simpelt hen en grænse for, hvor meget vi ville indskrænke frihedsrettighederne for alle almindelige mennesker i forsøget på at ramme nogle få.
Vi vil gerne bidrage til at ramme de få, og vi har redskaber i lovgivningen i dag.
Og jeg har ikke hørt de gode forklaringer fra hverken hr. Jeppe Bruus eller fra justitsministeren, i forhold til hvorfor man ikke kan bruge de redskaber, der allerede er der.
Så bliver der svaret noget med, at så kan man ikke ramme en gruppe.
Nej, det kan man ikke, for man rammer de individer, som opfører sig utryghedsskabende, og det må jo også være et retssikkerhedsmæssigt princip, at det er den måde, man indretter lovgivningen på.
Rosa Lund (EL), 2021-06-01:
Jamen nu står vi bare i den situation, som vi ikke så tit står i i Enhedslisten, nemlig at Venstre er kommet med et forslag, der forbedrer det forslag, der kom fra regeringen, og så støtter vi selvfølgelig Venstres ændringsforslag.
For vi synes ikke, det giver mening, at man laver så vidtrækkende indgreb i menneskers rettigheder, og vi synes ikke, det giver mening, at vi herindefra laver en lovgivning, der skal foregøgle, at vi nu får løst utryghedsproblemer.
For det gør vi ikke med det her forslag.
Derfor er jeg glad for, at Venstre stiller et ændringsforslag.
Kristian Hegaard (RV), 2021-06-01:
På lørdag er det grundlovsdag, og grundlovsdag er efterhånden blevet den eneste dag, hvor vi hylder vores frihedsrettigheder.
For når man ser det her lovforslag, har man indtryk af, at det ikke er noget, vi gør til daglig.
Det er efterhånden næsten sådan, at hvis man bare klistrer ord som utryghed eller tryghedsskabende på noget, så er det, som om man nærmest kan tillade sig hvad som helst.
Nej, det, der er sket her, er, at der heldigvis er et flertal, der har sagt, at det ikke går, at vi skal gå enegang i Danmark, når det kommer til at indskrænke almindelige menneskers bevægelsesfrihed.
Derfor vil jeg bare høre ordføreren, om ikke ordføreren kan bekræfte, at der ikke er andre EU-lande, der har indført et tilsvarende generelt opholdsforbud med den massive frihedsindskrænkning, som der er i det her lovforslag.
Jeppe Bruus (S), 2021-06-01:
Det, jeg kan bekræfte, er, at det med den her manøvre er lykkedes Radikale Venstre at stemme for Venstres ændringsforslag og så stemme imod forslaget til sidst.
Det, jeg kan bekræfte, er, at det her opholdsforbud jo skal bruges på steder, hvor almindelige mennesker ikke færdes – det står jo klokkeklart – fordi det er utrygt at være der.
Så det her er ikke et spørgsmål om, om vi fratager mulighederne for, at mennesker kan færdes på en S-togsstation eller i et parkområde eller på en parkeringsplads.
De er der ikke i dag, fordi de er hunderædde for den gruppe af unge mennesker, der sidder og terroriserer området, og som har sat sig på området.
Og de mennesker kan vi godt give et individuelt opholdsforbud i forhold til ordensbekendtgørelsen, sådan som det er i dag – og ligesom det ændringsforslag, som Venstre lægger op til.
Det er bare ikke nok, hvis vi på en eller anden måde ønsker at prøve på at frede nogle af de her områder for en tid for at ændre retningen og for at skabe tryghed.
Derfor er det eneste, jeg kan bekræfte, at dem, der taber her, er alle dem, der må leve med, at der er nogle unge mennesker, der har sat sig på et område, hvor de ikke tør være.
Kristian Hegaard (RV), 2021-06-01:
Hvis man ser høringssvarene til det her lovforslag fra Det Kriminalpræventive Råd og andre, som har forstand på det, som vi alle sammen synes er vigtigt, nemlig at bekæmpe utryghed, så er der jo ikke nogen af dem, der tror på det.
Vi har samtidig fået advarsler fra en lang række menneskerettighedsinstitutter på tværs af hele Europa, fordi Danmark med det generelle opholdsforbud risikerer at gå foran i at bekæmpe og indskrænke vores frihedsrettigheder.
Derfor vil jeg bare høre, om ordføreren ikke kan bekræfte, at der ikke er nogen faglig ekspertise, der har sagt, at det her vil skabe tryghed.
Der er ikke andre EU-lande, der har foretaget lignende tiltag.
Og det her vil generelt være en massiv frihedsindskrænkning af uskyldige danskeres frihedsrettigheder.
Jeppe Bruus (S), 2021-06-01:
Jeg kan bekræfte, at det her holder sig inden for både grundloven og internationale konventioner.
Jeg kan bekræfte, at det nu er Det Radikale Venstre, der er talsperson for at punktere det her forslag, mens hele den borgerlige fløj, som vi plejer at være enige med i retspolitikken, stemmer for.
Det kan jeg bekræfte, og det synes jeg er sørgeligt.
Pernille Vermund (NB), 2021-06-01:
Tak for det.
Det er ikke ret længe siden på samme møde her, at Socialdemokratiet stemte imod udvisning af kriminelle udlændinge, der overtræder våben-, narkotika- og straffeloven.
De stemte imod udvisning af udlændinge, der har begået banderelateret kriminalitet, og de stemte imod konsekvent udvisning af kriminelle udlændinge.
Nu står man her og gør et stort nummer ud af at tale om, om noget er groft uagtsomt eller med forsæt, ikke folk, der skal udvises, næ, næ, det er bare mennesker, som så skal fjernes fra et bestemt sted.
Jeppe Bruus (S), 2021-06-01:
Nej, det kan jeg overhovedet ikke se.
Når vi stemmer imod de forslag, er det, fordi det typisk er forslag, der strider imod konventionerne, og der har vi en forskel.
Jeg kan slet ikke se, at det har noget med hinanden at gøre.
Jeg kan faktisk overhovedet ikke begribe, at Nye Borgerlige kan stemme imod et tryghedsskabende opholdsforbud, der har til formål at sørge for at frede et område, hvor en gruppe drenge, typisk med en anden etnisk baggrund end dansk, har sat sig på området.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Pernille Vermund (NB), 2021-06-01:
Nej, det forstår ordføreren ikke, for ordføreren melder sig i rækken af partier, som elsker lappeløsninger; som elsker, at vi dag for dag, bid for bid, tager af danskernes frihed, fordi man ikke ønsker at løse problemerne fra bunden.
Det opholdsforbud, som Socialdemokratiet har foreslået, er jo ikke et opholdsforbud, som kun går ud over dem, som skaber sig og skaber utryghed i et område.
Det går også ud over helt almindelige lovlydige borgere.
Der siger vi bare fra.
Vi er villige til – og vi gør det meget gerne – at udvise kriminelle udlændinge og smide kriminelle bag lås og slå, men vi vil ikke straffe lovlydige borgere, som opholder sig på et sted, som Socialdemokratiet har gjort til en no go-zone.
Jeppe Bruus (S), 2021-06-01:
Men så kunne I jo trygt stemme for det her, for det gør vi heller ikke.
Der har så været lidt usikkerhed omkring det.
Derfor har jeg faktisk også stillet et ændringsforslag, der handler om, at første gang, man overtræder det i sådan en zone, så får man en advarsel.
En helt almindelig familie, der tilfældigvis ikke ser, at der er skiltet, men sætter sig på et tæppe, får ikke en bøde.
Så der er jo lagt alle muligheder ind for, at man rammer dem, vi gerne vil ramme.
Plus at det her jo kun skal bruges steder, hvor almindelige mennesker alligevel ikke færdes.
Det står jo klokkeklart.
Rosa Lund (EL), 2021-06-01:
Tak for det.
Jeg kan egentlig godt forstå, hvis hr. Jeppe Bruus er sur og skuffet og alt muligt i dag.
Men jeg bliver også lidt skuffet over hr. Jeppe Bruus, når han får det til at lyde, som om det her opholdsforbud bare med et fingerknips kunne fikse, at al kriminalitet stoppede, og at ingen mennesker længere ville føle sig utrygge.
Det er jo ikke sandheden, vil jeg sige til hr. Jeppe Bruus.
Så jeg skal egentlig bare bede hr. Jeppe Bruus om at bekræfte, at politiet ikke har efterspurgt det her redskab, og at det ikke er et redskab, som politiet går og savner at have nede i værktøjskassen.
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-02:
Nej, jeg tror, at der skal meget større ting til.
Den jord, vi har i øjeblikket, er tit stykket op i ret store bedrifter.
I forvejen har de unge, der går på landbrugsskolen, meget, meget svært ved at komme i nærheden af den, og når de så samtidig skal konkurrere med store multinationale kapitalforetagender om at købe den, bliver det næsten umuligt.
Vi er nødt til at finde en måde at stoppe opkøbet af dansk landbrug på og så gøre jorden tilgængelig for danske bønder igen, og der tror jeg ikke ordførerens forslag er nok.
Christian Juhl (EL), 2021-06-02:
Tak for det.
Jeg synes, det var en mærkelig samtale med Liberal Alliance før.
Ordføreren nævner en statsfond til at opkøbe jord, og det synes jeg er en god idé.
Jeg har selv investeret lidt lommepenge her fra den tid, hvor jeg har tjent mange penge i Folketinget, i den ene fond, der findes, og det ser ud til at have været en stor succes.
Der er rigtig mange bønder, der har fået lov til at få den store glæde, det er at arbejde med jorden, med penge fra den fond.
Den frie bonde er nemlig ikke den forgældede bonde.
Det jo det, der er problemet.
Det betyder, at vi kan finde flere veje, og der vil jeg høre ordføreren, hvad han mener om f.eks. den gamle idé, som vi i 80'erne og 90'erne diskuterede, godt nok med lidt modstand fra de store bønder, nemlig andelslandbruget, hvor man går sammen, ligesom man gjorde i de andre kriser for landbruget.
Der har man altid i fællesskab løst det, og det har været fællesskabet, der har løftet bønderne ud af krisen igen.
De kunne også lave andelslandbrug; så kunne man deles om at drive store landbrug, og så behøvede man ikke at gå ned i små enheder.
Dermed kunne man også få mere, som vi snakkede om før, fri tid, fordi man deltes om at passe kvæget, passe markerne osv.
Så fik man reelt lov til at få en friweekend en gang imellem.
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-02:
Ordføreren nævner jo selv alle fordelene ved det.
Vi vil gerne støtte andelsgårde, og vi vil gerne støtte de fonde, som gør det muligt for os at investere i dansk landbrug, og vi vil faktisk gerne opfordre til at investere i dem.
Andelstanken er jo en dansk tanke, som har bragt os rigtig, rigtig langt, og det kan godt være, at vi i lidt højere grad skal tilbage til den.
Jens Rohde (KD), 2021-06-02:
Det kræver nok også, at de grønne studenterbevægelser m.v. ikke sådan lægger dansk landbrug for had, som det er blevet en vane.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at man jo meget hurtigt kan løse en del af problemet med generationsskifter, der går i internationale kapitalfonde, og det er ved at fjerne generationsskiftebeskatningen for familieejede virksomheder.
Det ville hjælpe landbruget ganske betragteligt.
Er det en idé, som Alternativet vil være med til at overveje?
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-02:
Svaret på det er ja, det er vi nødt til.
Det, der sker, er, at danske landmænd og -kvinder er blevet rigtig gamle.
Der kommer et generationsskifte nu.
De næste 10 år kommer der et meget, meget stort generationsskifte i dansk landbrug, og det skal vi være i stand til at udnytte til at ændre dansk landbrug og indstille det til fremtiden.
Hvis vi bare lader kapitalfondene opkøbe den jord, der nu kan sælges, fordi der skal ske et generationsskifte, har vi ikke chance for at være med til at sikre, at der kommer de resultater, som ordføreren også efterspørger.
Det er derfor, jeg mener, at staten skal være i stand til at opkøbe jord og sælge den tilbage til danske bønder, i stedet for at den forsvinder over på udenlandske hænder.
Jens Rohde (KD), 2021-06-02:
Tak for det, og tak for en passioneret tale om dansk landbrug.
Jeg er bare bange for, at der er uendelig langt fra den boble, som hr. Torsten Gejl og Alternativet befinder sig i, og så den verden, der er i den virkelige landbrugssektor.
Det lyder jo smukt med de her visioner, men hvis ikke vi sørger for, at landbruget kommer med på vejen, og hvis ikke vi sørger for, at vi har et konventionelt landbrug, som kan konkurrere på et internationalt marked, der er benhårdt, og hvis ikke vi sørger for, at vi har en fælles europæisk politik, hvor vi ikke renationaliserer, men sørger for, at støtteordningerne er nogenlunde ens, og at konkurrencevilkårene er nogenlunde ens, så bliver der overhovedet ikke noget af det, som hr. Torsten Gejl taler om, i fremtiden, for så er dansk landbrug lukket og slukket.
Det er den virkelighed, vi står over for.
Derfor er jeg stærkt bekymret over, at man taler for f.eks. at tage 3,8 mia. kr. fra landbrugets støtteordninger, mens andre kan styrke deres støtteordninger og så opkøbe lavbundsjorde og på den måde reelt set lave et kæmpe tyveri af landmandens ejendom.
Vil Alternativet være med til at beskytte dansk landbrug, så de har en chance for at omstille sig med den tid, det nu tager at lave en omstilling på et internationalt globaliseret marked?
Alex Vanopslagh (LA), 2021-06-02:
Med forbehold for at jeg ikke har årevis af erfaring inden for hverken pædagogik eller skolepolitik, vil jeg sige, at det, som jeg beskrev i talen, og som jeg tror er den rigtige retning, var, at man i højere grad siger, at skolens formål er færdigheder, kundskab og dannelse.
Det er ikke kompetencer, og det er ikke alt mulig andet pjat.
Det handler om, at man definerer et nationalt pensum.
Altså, Danmark er et af de eneste lande i Europa, der ikke har et nationalt pensum.
Et pensum handler om: Hvad er den vigtigste viden, man skal tilegne sig?
Og så er der hundrede procent frihed, med hensyn til hvordan man underviser.
Jeg tror faktisk, at man, selv om man går ind og bestemmer mere indhold, ender med at sætte skolen mere fri på den måde, fordi man ikke behøver at styre efter andet.
Jeg tror, det er den rette vej at gå med forbehold for, at det er et komplekst område.
Christian Juhl (EL), 2021-06-02:
På samme måde er det i dag en reel trussel mod dansk landbrug, at de ikke længere selv ejer det, og det er mange år siden, de har gjort det.
Men heller ikke de danske kreditinstitutter er ejere længere, for det er store kapitalkoncerner, der kommer og overtager dem langsomt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-06-02:
L 409 var jo der, hvor man ligesom gik ind og ændrede på lærernes arbejdsmåde, så man gik fra at have en opgave, man skulle løse, til, at man skulle være der et bestemt antal timer; det blev timearbejde.
For mange lærere dræbte det faktisk noget af den ild, de havde, i forhold til den forskel, de gerne ville gøre, og i forhold til de ekstra timer, de brugte på de elever, som havde behov for det.
Så man blev timearbejder.
Jeg er glad for de andre kommentarer omkring det her.
Men hvad er så løsningen?
Er løsningen at lave færre fælles mål, stærkere dannelseskrav, færre dannelseskrav?
Er løsningen at sætte de enkelte folkeskoler fri, eller skal det være på kommunalt niveau?
For jeg er jo enig i tankerne, men hvor rykker vi os fra tankeprocessen, i forhold til at vi gerne vil ændre noget, til, at det bliver konkret, i forhold til hvordan vi vil sætte de her folkeskoler fri, så det giver den rigtige gevinst?