runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad (S), 2016-11-08:
Det, som ordføreren siger, er selvfølgelig noget vrøvl.
For det spøjse med boligmarkedet er jo, at der bliver bygget nye boliger hvert år.
Der er alene i de sidste 25 år blevet bygget en halv million nye boliger i Danmark, og man har forøget boligmarkedet med 20 pct., så selvfølgelig er det ikke sådan.
Men lad mig vende mig til det spørgsmål, og at det, som Liberal Alliance egentlig siger nu, er noget andet, end jeg hørte fra en konservativ gut her i weekenden, som var til en paneldebat, og som sagde: Vi vil ikke have, at de i andelsboligerne skal have en skat på deres bolig, ved at det bliver til ejerboliger, vi vil have, at de andre skal have fjernet deres skat på ejerboligerne.
Så det, Liberal Alliance siger nu, er i virkeligheden, at de vil pålægge de lidt over 200.000 andelsboliger en ekstra skat, som de ikke har i dag.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-11-08:
Jeg synes, hr. Kaare Dybvad skal lade være med at bruge ord som vrøvl og beskyldninger om ikke at kunne statistik på den måde, for hr. Kaare Dybvad har jo tydeligvis problemer med at lytte efter.
Der var intet i det, jeg sagde, der var vrøvl.
Hvad angår beskatning, er vores ønske – og nu gentager jeg det, selv om det ikke burde være nødvendigt – at folk i andelsboligforeninger selv må bestemme, om de vil omdanne deres andelsboligforening til en ejerboligforening, og hvis de vælger at gøre det, kommer de over i ejerboligernes skatteregime, og det er noget, de selv har besluttet.
Det er vores politik, at når de har besluttet, at de skal være ejerboliger, skal de også beskattes som ejerboliger.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-08:
Nu hørte jeg ordføreren sige, at det stort set var alle de her ejendomme, som blev omdannet til andelsboliger.
Det kunne måske godt tåle et faktatjek.
Det kunne måske være interessant via nogle spørgsmål til det her beslutningsforslag at få belyst, i hvor høj grad de udlejningsejendomme, som bliver handlet, bl.a. i København, bliver omdannet til andelsboliger.
Jeg har set et tal, der siger, at det cirka er hver syvende handel, og der er godt gang i handlerne i København, så det løber selvfølgelig op.
Men jeg synes egentlig, det kunne være relevant at få de fakta frem, altså om det kun er hver syvende af de udlejningsejendomme, der handles, der reelt bliver til andelsboliger.
Så er det sikkert korrekt, at der er nogle bestemte kvarterer i København, hvor det er markant, at der bliver mange andelsboliger, og så kan vi så se, at der er nye kvarterer i København, hvor der sådan set også bygges nyt, og hvor der også kan være noget privat udlejning.
Men jeg synes egentlig, det har været interessant, at der sådan set har været flere borgerlige, der har udtrykt, at det er positivt, at man har udlejningsboliger i København.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-11-08:
Jeg ved ikke rigtig, hvad jeg skal svare på det.
Det forhold, at det kun ifølge hr. Søren Egge Rasmussen er hver syvende handel, der resulterer i, at det bliver til en andelsboligforening, ændrer jo ikke ved, at der bliver færre og færre opgange, som er privat udlejning, og flere og flere, som er andelsboligforeninger, fordi – hvis det er korrekt, hvad hr. Søren Egge Rasmussen siger – hver syvende ved hvert salg bliver omdannet til andelsboligforening.
Det er jo det, jeg har talt om hele tiden, jeg har da ikke talt om de nye kvarterer ude ved Sydhavnen, hvor der bygges nye boligområder, eller ude ved Ørestaden, jeg har talt om den gamle bymidte i København, hvor der efterhånden ikke er flere private udlejningsboliger.
Igen sidder hr. Kaare Dybvad og ryster på hovedet dernede, som om det, jeg siger, er forkert, men det er det jo ikke, og det bliver ikke mere forkert af, at hr. Kaare Dybvad sidder og ryster på hovedet hele tiden, så man næsten kan høre en klokke ringe dernedefra.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-08:
Nej, men hvis vi skulle blive klogere på tal, kunne det være rart nok at vide, om det er ordføreren, som har ret, når ordføreren siger, at det stort set er alle handler med udlejningsejendomme, som medfører, at det bliver andelsboliger, eller om det er Enhedslistens ordfører, der har ret i, at det kun er hver syvende af de handler.
Det kan være, vi kan få afklaret det i den videre proces.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-11-08:
Jeg har ikke sagt, det er alle handler.
Jeg har sagt, at der foretages rigtig mange handler, hvor boligerne via tilbudspligten omdannes til andelsboligforeninger.
Det fører jo så hver eneste gang til, at der er en opgang mindre, som bliver udlejet i privat udlejningsregi, og en opgang mere, som er andelsboligforening.
Roger Matthisen (ALT), 2016-11-08:
Tak for det.
Andelsbevægelsen har skabt en stor del af den solidaritet og det fællesskab, vi har i Danmark, og det er vigtigt, synes jeg, at bibeholde andelsboliger i forhold til at have blandede, billige, gode, mangfoldige byer.
Men som hr. Kaare Dybvad også nævnte lidt tidligere, har vi også set en udfordring i forhold til den måde, som andelsboligmarkedet udvikler sig på og i hvert fald gør det i nogle ejendomme.
Derfor synes jeg, det kan være fornuftigt, at vores boligminister, sådan som hun også sagde at hun gerne ville, ser på lovgivningen fremadrettet, for det vil være lidt ærgerligt, at vi begynder at løbe efter lovændringer på baggrund af enkelte tilfælde.
Så jeg synes selv, at Enhedslistens ordfører har ret i, at der skal stilles nogle spørgsmål.
Så som udgangspunkt kan Alternativet desværre heller ikke støtte op om forslaget, men vi ser meget frem til at behandle det i udvalget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2016-11-08:
Jeg skal gøre det kort.
Baggrunden for hr. Søren Egge Rasmussens og mit beslutningsforslag er jo, at vi ønsker at sikre tilbudspligten, når boligejendomme overdrages til anden side, hvad enten det sker ved salg, som gave, ved fusion eller ved overdragelse af aktier og anparter i aktie- og andelsselskaber.
For det har desværre vist sig, og angiveligt uden at det har været hensigten, at det er muligt at omgås den ellers meget omfattende tilbudspligt.
Vi har i forbindelse med salget af de 700 lejemål på Carlsberg set, at der klart er huller i den nuværende lovgivning, når man kan benytte sig af den såkaldte minoritetsaktionærmodel.
De smuthuller skal lukkes hurtigt eller så hurtigt, som det overhovedet er muligt, så vi kan undgå misbrug af en i øvrigt udmærket lov om tilbudspligt til gavn for lejerne, som måtte komme i den situation en gang til.
Derfor har vi også sagt ja til at være medforslagsstillere af B 10.
Kaare Dybvad (S), 2016-11-08:
Det skuffer mig egentlig lidt.
For jeg har engang læst en bog forfattet af ordføreren, hvor han på en eller anden måde giver udtryk for, at han har forstand på sådan noget med statistik, og hvordan man fremskriver.
Men når der over en kort årrække er 4.000 boliger om året, der er blevet omdannet, så betyder det jo ikke, at det om 10 år stadig er 4.000 i gennemsnit.
F.eks. var der i årene efter krisen overhovedet ikke 4.000 boliger, der blev omdannet til andelsboliger.
Så det der med at tage 4.000 og omskrive det og sige, at der om nogle år ikke er noget tilbage, kan man ikke.
Det var, ligesom da man i 1980'erne sagde, at der i år 2032 ikke ville være en eneste borger tilbage i Københavns Kommune.
Det ændrede sig jo, og på den måde kan statistik snyde lidt, og det burde ordføreren jo egentlig være klar over, men nok om det.
Det, jeg egentlig ville spørge til, er det med, at Liberal Alliance, som de har været ude med tidligere, vil liberalisere det, altså gøre andelsboligerne til ejerboliger.
Skal andelsboligerne så fratages de skattemæssige fordele, som de har i dag?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-11-08:
Vi har det syn på forskellige boligformer i Danmark, at de hver især tjener et formål og har et publikum.
Nogle foretrækker ejerboliger, og det hænger ofte sammen med, at de har et ønske om og en forventning om at bo i deres bolig i en længere periode og derfor gerne tager engangsomkostningerne ved ejerskifte med.
Der er også nogle engangsomkostninger forbundet med ejerskifte i en andelsbolig, og dem tager man med, hvis man har lyst til at bo der i længere tid.
Hvis man ikke har lyst til at bo der i længere tid, er det nok klogere at finde en lejebolig.
Og det formål tjener lejeboligerne, nemlig at der ikke er så store engangsomkostninger forbundet med at flytte ind i en lejebolig.
Der har vi altså et problem i dag med tilbudspligten.
For tilbudspligten sørger især i København for, at den ene private udlejningsopgang efter den anden omdannes til andelsboligforening – ikke fordi kundegrundlaget for andelsboligforeninger er større end kundegrundlaget for det andet, men fordi der er en favorisering i lovgivningen af andelsboligerne og det at oprette nye andelsboliger.
Hvis en privat udlejer ønsker at sælge sin udlejningsejendom, fordi vedkommende ikke ønsker at drive den mere eller måske ønsker at gå på pension, så er det en pligt i lovgivningen, at den pris, som en anden udlejer vil give, skal beboerne også have lov til at give, og så skal opgangen overdrages til dem som en andelsboligforening.
Det er tilbudspligten, og det er den, der sørger for, at der bliver færre og færre private udlejningsboliger, især i Københavns indre by, og at de stort set alle sammen er på vej til at blive omdannet til andelsboligforeninger.
Hvis man laver prognosen, kan man se, at om 20-30 år er der næsten ikke nogen tilbage.
Det er på grund af tilbudspligten, og det synes vi er et problem.
Jeg kan se, at hr. Kaare Dybvad sidder og ryster på hovedet dernede, men det er jo en kendt sag, at det er tilbudspligten, der gør, at de skal tilbydes til samme pris til beboerne, og at disse beboere så har en ret til at købe dem som andelsboligforeninger.
Hvis tilbudspligten ikke var der, ville flere af disse opgange blive solgt til andre udlejere, og de ville således blive bevaret som private udlejningsboliger.
Derfor ønsker vi at afskaffe tilbudspligten, og vi kan således ikke støtte op om et beslutningsforslag, som medfører, at man strammer op om tilbudspligten.
Merete Dea Larsen (DF), 2016-11-08:
Min første reaktion, da jeg så det her forslag, var: Det er jo faktisk rigtig sympatisk.
Og det var nok også min første tanke, da den her sag opstod.
Jeg er heller ikke i tvivl om, at intentionen med lovgivningen er blevet omgået.
Men der er en række undtagelser i den her lovgivning, som vi også bliver nødt til at respektere – jeg tror, der skal være plads til nogle undtagelser, hvorfor jeg også synes, at det kan være farligt at reagere med den her automatreaktion, som man har umiddelbart.
For hvis man altid bare reagerer på impulsen, kan man hurtigt lave en masse lappeløsninger uden måske at have øje for, om der er huller andre steder, som man burde tage højde for med det samme.
Jeg mener, at det er langt mere hensigtsmæssigt, at vi går ind og ser på lovgivningen som helhed, ser på alle de forskellige aspekter, der er i den, og sikrer, at den som helhed også kan fungere i Danmark fremover, som den har gjort hidtil, hvis man ser bort fra de her enkeltsager.
Så fra Dansk Folkepartis side kan vi, selv om vi finder forslaget meget sympatisk, ikke støtte det.
Men jeg håber, at der er lagt op til – og jeg hørte, hvad ministeren sagde tidligere – at se på, hvordan vi kan se det i en større helhed og så tage udgangspunkt i det.
Og det regner jeg bestemt med at vi bliver indkaldt til nogle forhandlinger om – om ikke andet så i forbindelse med lejelovens evaluering, som vi skal i gang med til foråret.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-08:
Jo, men en automatreaktion kan jo godt være rigtig at foretage.
Altså, hvis man mener noget politisk, kan det jo være godt at melde det ud, og det er jo så også det, som Dansk Folkepartis boligordfører har gjort i følgende citat: Er der et hul, der kan forsøges anvendt adskillige gange, inden vi får kigget på det, så mener jeg, at vi bliver nødt til at lave en lappeløsning her og nu, siger Merete Dea Larsen, boligordfører for Dansk Folkeparti, til EjendomsWatch.
Det er så også længe siden, nemlig 3 måneder, den 8. august, og jeg synes jo, at problemet er det samme.
Men det er da selvfølgelig interessant at finde ud af, om der har været flere handler, som er foregået på den her måde, hvor man har lavet et kreativt aktieselskab, og hvor der ikke er en part, der er hovedaktionær, så man kan omgå loven.
Det synes jeg kunne være interessant at få frem.
For hvis der er det, hvis der er mere end én sag, så bør det her jo være noget, som gør, at man ikke kan vente et helt år på at få evalueret tingene.
Merete Dea Larsen (DF), 2016-11-08:
Netop.
Som jeg også udtaler dér, mener jeg, at en akut lappeløsning kunne blive relevant, hvis man ser, at det her er en lov, der, kan man sige, bliver udnyttet gentagne gange.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-08:
Jamen så håber jeg da, at der er nogle inden for andelsboligsektoren, der lytter til den her debat.
Lad os så se, om vi får nogle flere eksempler frem.
Det kunne være rigtig spændende, for hvis der er det, er der jo optræk til, at vi måske skulle lave en hurtig handling.
Merete Dea Larsen (DF), 2016-11-08:
Jamen der er ingen tvivl om, at hvis der er nogen, der bevidst bliver ved med at omgå intentionen i en lov, og vi kan se, at det sker adskillige gange, så kan man blive nødt til at agere hurtigere, end man ellers havde gjort.
Men jeg mener nu engang, at det er vigtigst, at vi får lavet en ordentlig lovgivning og sikret, at der ikke bare opstår huller andre steder, så vi får sikret hele pakken.
Marcus Knuth (V), 2016-11-08:
Tak, hr. formand.
Jeg er bekendt med, at dette beslutningsforslag udspringer af Carlsbergfondets salg af ejendomme, som har udfordret, hvis man kan sige det sådan, den gældende retspraksis inden for lejelovens regler om tilbudspligt.
Derfor er det også naturligt at se på, om den gældende lovgivning trænger til at blive præciseret eller ændret.
Men som ministeren allerede har tilkendegivet både nu i ministertalen, men også ved tidligere lejligheder, har hun allerede bedt sine embedsfolk om at kigge på de gældende regler om tilbudspligt, således at vi kan få en samlet plan, altså én samlet lejelov i sommeren 2017.
Men jeg kan så forstå på forslagsstillerne, at de ønsker, at de nye regler skal træde i kraft allerede her fra årsskiftet, hvilket er en rimelig kort frist.
Her er Venstre dog på linje med ministeren.
Eventuelle præciseringer eller ændringer i de gældende regler om tilbudspligten bør være en del af det samlede udspil til en samlet lejelov – det gælder også tilbudspligten.
I den forbindelse vil Venstre afvente ministeriets bud på, hvor der kan være behov for præciseringer eller ændringer i reglerne om tilbudspligten.
Derfor kan Venstre ikke støtte forslaget.
Jeg skal hilse fra De Konservative og sige, at det samme gælder dem.
Kaare Dybvad (S), 2016-11-08:
Og tak til ordføreren for redegørelsen.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide nu, hvor vi diskuterer det her beslutningsforslag om andelsboliger, hvad Venstres politik egentlig er, i forhold til hvordan andelssektoren skal være.
Altså, mener man, ligesom Liberal Alliance var ude med, at man skal føre det op til markedsleje eller markedspriser, og at man ikke skal have en andelssektor på den måde, som vi kender i dag?
Og hvis man vil det, mener man så stadig, at der skal være de skattefordele, som andelssektoren har for nuværende?
Marcus Knuth (V), 2016-11-08:
Der må jeg for at være helt ærlig blive svar skyldig.
Det er jo også årsagen til, at vi ikke begynder at lave sådan et kludetæppe her og nu, hvor vi kigger på tilbudspligt, hvor vi kigger på det ene, og hvor vi kigger på det andet.
Vi vil gerne komme med én samlet plan, som så skal fremlægges i sommeren 2017.
Kaare Dybvad (S), 2016-11-08:
Det er ikke for at trække det ud eller noget, men hvis vi forestiller os, at en andelsbolig antager en form som en ejerbolig, skal man så stadig have den skattefordel i andelsboligen, som der jo ikke er i en ejerlejlighed?
Marcus Knuth (V), 2016-11-08:
Der må jeg helt ærligt blive svar skyldig, som jeg sagde.
Jeg dækker det her område for boligordføreren, og jeg har sat mig ind i præcis det her område.
Men spørgsmålet ligger lidt uden for den diskussion, vi har om tilbudspligt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-08:
Det gør selvfølgelig, at der er lidt håb om, at der kan være endnu flere partier, som kan bakke op om det her beslutningsforslag.
Så den hilsen ønsker jeg at ordføreren tager med til De Konservative.
Marcus Knuth (V), 2016-11-08:
Det gør jeg med stor glæde.
Kaare Dybvad (S), 2016-11-08:
Jamen jeg vil sige: Lad os dog i stedet for at diskutere, om vi kan nå det et par måneder før på et uoplyst grundlag, så diskutere, hvad det er, vi gerne vil med den andelsboligsektor.
For jeg tror sådan set sagtens, der kan være mange partier her i Folketinget, der på en eller anden måde kan nå til en enighed om, hvor vi gerne vil hen med det.
Så lad os tage fat i den diskussion i stedet for det, vi er i gang med nu.
Karsten Hønge (SF), 2016-11-08:
Jo, men det er jo manipulation, når man siger: Men vi kan ikke tage pensionsbidragene med, for det kan man ikke gå ned og købe mad for
Altså, jeg stoler på, at alle mennesker her i landet, også kontanthjælpsmodtagerne, faktisk er i stand til at overskue, at hvis man tager et arbejde, følger der andet med end alene den løn, man måske får i den første lønperiode, og som godt kan være den rå mindsteløn i overenskomsten.
De ved jo godt, at der også følger pensionsbidrag med.
De ved også godt, at det er en investering at tage et arbejde, for i løbet af kort tid vil de efter al sandsynlighed stige i løn.
Afstanden, den luft, der er, er jo i virkeligheden langt større.
Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-11-08:
Jo, bortset fra udtrykket manipulation tror jeg sådan set, jeg er enig i det meste af det, hr. Karsten Hønge siger.
Men der er jo en grund til, at vi har mindstelønninger i overenskomsterne.
Det er entrélønninger, og det er ofte de lønninger, der er relevante for mennesker, som har været ude af arbejdsmarkedet i en længere periode.
Derfor er det relevant at sammenligne de overenskomstmæssige mindstelønninger med kontanthjælpsydelserne, og derfor er det afgørende, at der er lidt luft imellem de overenskomstmæssige mindstelønninger og det, man har tilbage til sig selv her og nu i rådighedsbeløb, hvis man er på kontanthjælp.
Det er det, der skal til, for at den dynamik, vi kender på arbejdsmarkedet, og som vi nu også er ved at få på dagpengeområdet, også i et eller andet omfang breder sig til kontanthjælpsområdet.
Hans Andersen (V), 2016-11-08:
Så skal jeg forstå det således, at det vil betyde, at det ikke længere kan betale sig at gå i arbejde, altså at tage et job til 18.000 kr. om måneden.
Er Alternativet af den opfattelse, at økonomiske incitamenter ikke virker, når det handler om at få mennesker i arbejde?
Torsten Gejl (ALT), 2016-11-08:
Alternativets opfattelse er, at økonomiske incitamenter virker meget ringere end tillid.
I Kalundborg har man lavet et forsøg, hvor man har ophævet tvangen, man har ophævet kontrollen, og det, der sker, er, at der dér i gennemsnit er flere i arbejde end i resten af landet, og at 65 pct. er i aktivering mod nogle og tredive procent i landsgennemsnit.
Så når man giver folk deres liv tilbage og myndigheden over deres eget liv tilbage, vil de kvittere med at søge ind i fællesskabet og søge ind i arbejdsfællesskabet.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-11-08:
Alternativet vil gerne sætte arbejdstiden ned.
Når man så spørger Alternativet, hvordan de vil gøre det, så siger Alternativet, at det er noget, man skal aftale ude på arbejdsmarkedet, det vil de ikke blande sig i.
Det vil sige, at det ikke er politik – det, I siger i forhold til at sætte arbejdstiden ned, er ikke politik.
Så når man kommer og siger, at man gerne vil sætte arbejdstiden ned, men at man i øvrigt ikke vil lovgive om det, er det ikke politik.
Det er bluff, det er varm luft.
Det er alt, hvad det er.
Torsten Gejl (ALT), 2016-11-08:
Jamen det har hr. Joachim B. Olsen jo ret til at mene.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-11-08:
Jeg vil gerne have, at alle i Danmark får en Mercedes, det kunne jeg godt tænke mig.
Hvis du så spørger mig, hvordan jeg vil sikre, at alle får en Mercedes, så siger jeg, at det vil jeg ikke gøre noget for, det kunne jeg bare godt tænke mig.
Det er jo ikke politik; det er jo ikke politik, for pokker.
Altså, vær nu en lille smule seriøs.
Vil I lovgive om, at arbejdstiden skal sættes ned, eller er det arbejdsmarkedets parter, der skal forhandle sig til en lavere arbejdstid?
Hvis det er det sidste, har det jo ikke noget med politik at gøre.
Torsten Gejl (ALT), 2016-11-08:
Vi vil gerne rulle kontanthjælpsloftet tilbage til de oprindelige satser.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-11-08:
Tak, formand.
Det har været en længere debat.
I Radikale Venstre – det tror jeg står helt lysende klart – ønsker vi ikke fattigdomsydelser i Danmark.
Fattigdomsydelserne marginaliserer udsatte familier, og konsekvensen er, at nogle børn vil vokse op i fattigdom.
I Radikale Venstre ønsker vi også, at rigtig mange flere danskere kommer i arbejde.
For det allerallerbedste for børns opvækst er, at deres forældre kan forsørge sig selv og forsørge dem.
Og det allerværste for børns opvækst er at vokse op i fattigdom.
Men det er altså også sådan, at man ikke kan vælge at være på kontanthjælp.
Det er simpelt hen forbudt, de må ikke arbejde, og så kommer de på integrationsydelse.
Det er vores sikkerhedsnet i Danmark, som kontanthjælpen udgør, og det er rigtig vigtigt for os i Radikale Venstre, at vi har det sikkerhedsnet.
Det er det, som man på den her måde med loft over ydelserne efter vores mening klipper hul i, og det allervigtigste for os i Radikale Venstre er, at det vil medføre, at flere børn vokser op i fattigdom.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-11-08:
Mener ordføreren, at man er fattig, hvis man som enlig mor på kontanthjælp med to børn får udbetalt 17.600 kr.?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-11-08:
Det, der optager mig, synes jeg at jeg har gjort ret klart – jamen prøv at høre her, for jeg har jo slet ikke svaret ordføreren endnu, og ordføreren har stillet spørgsmålet rigtig mange gange i løbet af aftenen her – ved at sige: Det er ikke beløbets konkrete størrelse, der er afgørende for mig.
Det, der er afgørende for mig, er, hvad vi ønsker at opnå.
Vi ønsker at få flere mennesker i arbejde.
Jeg har ikke et bestemt behov for, at nogen skal straffes.
Er der mennesker, som er på kontanthjælp, og som måske kunne arbejde?
Det er der nok.
Hvad er så opgaven?
Er det et valg?
Kan man, hvis man er klar til at arbejde, vælge at sige: Jeg vil ikke arbejde, jeg vil hellere være på kontanthjælp?
Det kan man jo ikke.
Sådan har vi ikke skruet vores lov sammen.
Det, der bliver konsekvensen, er, at flere børn bliver fattige, og det er det, vi er optaget af.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-11-08:
En ydelse er et beløb.
Det er penge, man får.
Ifølge den tidligere regerings egen definition er man ikke fattig på den her ydelse.
Det, ordføreren står og siger på talerstolen, er simpelt hen ikke stringent.
Det er det ikke.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-11-08:
Jeg synes nu nok, at det er fuldstændig sammenhængende, for det, det sådan set handler om, er alle de her ydelser.
Så kan man diskutere enkelte beløb – om enkelte beløb er meget eller lidt at have at gøre godt med.
Det bliver man faktisk nødt til at forholde sig en lille smule nuanceret til.
Det er jo alt sammen i relation til, hvad en almindelig familie har i Danmark, hvad en enlig mor har at gøre godt med.
Det her handler jo ikke kun om selve kontanthjælpen.
Det handler om, at de ydelser, man har lagt loft på, er alle dem, som alle andre børnefamilier i Danmark modtager.
Det betyder en marginalisering af dem, og for mange af de her ydelsers vedkommende betyder det, for det viser tallene i regeringens egne svar, at der i yderligere omfang vil være mennesker og børn i fattigdom som konsekvens af indførelsen af de her ydelser.
Torsten Gejl (ALT), 2016-11-08:
Altså, det skulle da ikke være første gang, at politikere har inspireret arbejdsmarkedets parter, som ganske rigtigt er dem, der skal forhandle det her.
Det er fuldstændig rigtigt, at det er arbejdsmarkedets parter, der skal forhandle det her.
Men før i tiden er det da lykkedes for arbejdsmarkedets parter med kraftig inspiration fra politikere at sætte arbejdstiden betragteligt ned, og katastrofen udeblev.