runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-12-04:
Jeg kan bare glæde mig over, at hr. Lars Boje Mathiesen også synes, at børnefamilierne skal køre elbil.
I hvert fald forstod jeg talen sådan, at det var alt med hjul og motor, der var elsket.
Jeg synes i den her sammenhæng, at det er rigtig, rigtig positivt, at ni ud af ti af de biler, der sælges derude nu, er elbiler.
Det mener jeg selvfølgelig også skal være muligt for børnefamilier.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-04:
Det her er jo ikke noget, som vil betyde noget, altså sådan økonomisk rykker noget.
Det er simpelt hen bare, fordi der er en række bilfabrikanter, som nu ryger i problemer.
Derfor kan vi se, at når de præsenterer store familiebiler nu, har de en meget, meget kort rækkevidde – de kan køre et meget lille antal kilometer – for ellers bliver de for tunge med batterierne.
Det synes jeg er ærgerligt.
Jeg synes også, det skal være en mulighed for børnefamilier, som har lidt længere og skal køre frem og tilbage, at købe en elbil, hvis det er det, de ønsker.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-12-04:
Jeg kan til fulde bekræfte, at jeg synes, at også børnefamilier også skal køre elbil.
Jeg mener jo, at vi hele tiden skal prøve at følge med i, når markedet udvikler sig, om vores afgiftssystem passer.
Det mener jeg er det, vi gør her, men det er jeg i det hele taget også altid åben over for.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-04:
Jeg går ud fra – og det synes jeg også vi har hørt regeringen sige at de også gerne vil have – at børnefamilierne skal ud og køre elbiler og køre grønt.
Der har vi et teknisk problem, som jeg håber ministeren vil kigge på, og det er den grænse, der ligger på de 3.500 kg.
Børnefamilier kræver plads, og i dag har vi masser af sammenbragte børnefamilier, som har brug for syv sæder, men når bilerne bliver så store, bliver batterierne selvfølgelig også det større, for ellers kan de kun køre 200 km og kan ikke bruges alligevel.
Så hvis vi rent faktisk gerne vil skabe det her, skal vi se på de her problemer med, at de her biler ryger ind i det her 3.500 kg-loft, og så skal de registreres som lastbiler.
Det er jo ikke meningen.
Det er jo ikke meningen, at vi skal have børnefamilier til at køre i biler, der er registreret som lastbiler, for der er masser af andre synskrav og afgifter og alt mulig andet.
Så vil ministeren være åben over for i hvert fald at kigge på det?
Christina Olumeko (ALT), 2025-12-04:
Tak for ordet.
Lovforslaget indeholder flere dele.
For det første foreslås det at fritage nulemissionstaxier fra en række afgifter, som benzin- og dieseldrevne taxier allerede har været fritaget for i flere år.
Det er oplagt at gøre det samme for nulemissionstaxier, og det er også grønt, men vi synes, det er problematisk, at regeringen rydder op i systemfejl med lovgivning bagudrettet uden at adressere, hvorfor fejlene er opstået i første omgang.
Så er der den del af lovforslaget, der handler om at udskyde indfasningen af en højere registreringsafgift for store elbiler eller rettere sagt at forlænge rabatten på store elbiler, sådan sagt lidt mere letforståeligt.
Det kan måske godt lyde grønt, men det er det slet ikke.
For tværtimod ved vi fra Skatteministeriets svar her til Folketinget, at rabatten overhovedet ikke har nogen nævneværdig grøn effekt, og så er rabatten også enormt ulighedsskabende.
På mange måder er den altså en rigtig dårlig idé.
CONCITO og Det Økonomiske Råd har også anbefalet, at man ikke forlænger rabatten.
Så er der den sidste del af lovforslaget, der omhandler procesafgiften for CO 2 -fangst.
Vi mener, at den del af lovforslaget bør ledsages af stærkere krav til reduktion, energiforbrug og regulering af industrien, og vi har i det hele taget brug for lige at blive lidt klogere på den del af lovforslaget, før vi tager endelig stilling.
Jeg kan informere ministeren om, at vi hælder imod at stemme imod lovforslaget, men vi kommer til at tage endelig stilling senere i udvalgsbehandlingen.
Samira Nawa (RV), 2025-12-04:
Jeg synes faktisk, at spørgeren sætter fingeren lige præcis der, hvor dilemmaet jo er.
For den form for system, som vi ønsker os i Radikale Venstre, er en gps-baseret løsning, af hensyn til at afgifterne bliver justeret, så de ikke rammer lige så hårdt på de lange, tomme strækninger ude i måske noget af det jyske land, mens man herinde i hovedstaden, hvor der er trængsel og kortere afstande, skal tilskynde til anden brug.
Men ja, der vil jo følge overvågning med, i den forstand at i en bil, der er gps-tracket og bliver afgiftsbelagt på den måde, følger man jo med, klart.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-04:
Det er det her roadpricing, man snakker om at ville indføre.
Er det ordførerens opfattelse, at man kan indføre sådan et system uden væsentligt at øge graden af overvågning af bilisterne, enten ved registrering af nummerplader eller decideret med gps-tracker i deres biler?
For jeg går ikke ud fra, at Radikale Venstre mener, der skal være samme roadpricing på en landevej ude ved Vrå, som der skal i indre København eller andre steder.
Så anerkender man, at det her ikke kan indfases uden væsentlig mere overvågning af den enkelte borgers færden?
Samira Nawa (RV), 2025-12-04:
Det er rigtigt nok, at pluginhybriderne er for nedadgående, men der er stadig væk indarbejdet en rabat, som jeg jo synes var en fejl, fra dengang.
Til den anden del af hr. Lars Boje Mathiesens spørgsmål vil jeg sige, at jeg jo er enig i, at der har fundet en overbeskatning sted så at sige – det siger jeg også i min tale – fordi vi har brugt pengene f.eks. på velfærd, og det har jeg ikke noget problem med.
Men det, som vores afgiftssystem i dag ikke tager højde for, er jo, at der er stor trængsel på bestemte tidspunkter af døgnet, og at der også er en støjforurening, som følger med, at der kører mange biler på bestemte tidspunkter af døgnet, og det synes jeg også et afgiftssystem skal kunne tage hånd om.
Dermed jo sagt, at det er bedre at beskatte forbruget af bilen i stedet for værdien.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-04:
Jeg tror ikke, ordføreren skal bekymre sig så meget om pluginhybrider og sådan noget, for det er ved at blive faset fuldstændig ud med den nuværende teknologi, fordi det er for dyrt, det er for bøvlet, og de skal have service for meget, når tingene går i stykker på dem.
Så det ville jeg ikke bekymre mig så meget om.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til de her principper, som Radikale har.
Altså, i årevis har vi bilbeskattet langt over de negative eksternaliteter, og det synes vi i Borgernes Parti er skidt for samfundet.
Det er væksthæmmende.
Det skal tages væk for mobiliteten og for væksten i samfundet.
Hvad er det for nogle præmisser, som Radikale bygger det på?
Skal vi have et system, som balancerer eksternaliteterne, således at bilbeskatning dækker de udgifter, vi har til veje osv., men ikke er en finansieringskilde til alt muligt andet?
Samira Nawa (RV), 2025-12-04:
Mange tak.
Den grønne omstilling kan kun gå for langsomt, og det samme gælder salget af elbiler.
Nysalget af elbiler rundede over 50 pct. i 2024, og for mig at se er det et vidnesbyrd om, at politik virker.
Og når politik virker efter hensigten, kræver det også en stabil hånd på rattet, så vi bliver i den rette vejbane og ikke tager en afkørsel så at sige.
For selv om halvdelen af nye biler er elbiler, er vi stadig kun lige i begyndelsen af den grønne omstilling af bilparken.
Så til trods for, at 2024 var det her rekordår for nysalg af elbiler, er det altså fortsat kun hver tiende bil på vejene, som er en elbil.
Derfor har vi i Radikale Venstre tidligere foreslået at omlægge afgifterne på motorkøretøjer, så afgiften både på kort og på længere sigt understøtter den her grønne omstilling af bilparken, som vi gerne vil, men jo også samtidig bidrager til en adfærd, som sikrer mindre trængsel, renere luft, mindre støjforurening og i det hele taget bedre klima.
Det synes vi både er økonomisk ansvarligt og klimapolitisk ansvarligt.
Historisk set
har afgifter på transportområdet, herunder også registreringsafgiften, jo i øvrigt også indbragt staten et betydeligt milliardbeløb til finansiering af velfærd sådan i bred forstand, men de seneste år er statens indtægter fra registreringsafgiften faldet markant.
Det er sådan set godt for klimaet og den grønne omstilling, fordi faldet jo stammer fra, at der er kommet flere elbiler, end der er kommet diesel- og benzinbiler, men det efterlader jo også et problem, hvis ikke vi gør noget.
Så jeg havde håbet, at man havde brugt den mulighed, der er opstået nu, til at sikre både økonomisk ansvarlighed fremadrettet og også den grønne omstilling videre frem.
F.eks. kunne man jo have brugt anledningen her til at gøre op med den rabat, som vi i 2020 aftalte at give til pluginhybrider, dem, der ikke er den rene elbil.
Man kunne også have lagt en plan for, hvordan vi fremadrettet skal have afgifter på bilerne.
I Radikale Venstre synes vi jo mere, det er ejerskabet og brugen af bilerne, der skal beskattes, i stedet for værdien af bilerne.
Med det her lovforslag køber vi os lidt ekstra tid til at få taget det nødvendige livtag med systemet, og selv om det ikke er drømmeløsningen for os i Radikale Venstre, bakker vi op om lovforslaget, både det her element og de to øvrige elementer i lovforslaget, som handler om ccs og nulemissionstaxaer.
Tak, formand.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-12-04:
Mange tak for det, og tak for de mange kommentarer, der er faldet.
Flere har været inde på det, men jeg vil også godt starte med at dvæle ved en udvikling, som jeg mener bør få smilet frem hos os alle sammen.
Elbilen er blevet danskernes foretrukne bilvalg.
Antallet af solgte elbiler overhalede nemlig allerede sidste år antallet af solgte benzin- og dieselbiler.
Det er en udvikling, jeg mener man bør glæde sig over.
Det gør jeg i hvert fald.
Men det er også en positiv udvikling, vi skal sørge for fortsætter.
Og det gør vi med finansloven.
Sammen med Det Konservative Folkeparti har regeringen indgået en finanslovsaftale for 2026, som understøtter fortsat udbredelse af elbiler.
Det var oprindelig planen, at registreringsafgiften for nulemissionskøretøjer, herunder elbiler, gradvis skulle forhøjes.
Med den finanslovsaftale og den finanslov, vi behandler i dag, holder vi planen, men udskyder den.
I stedet for viderefører vi med lovforslaget i 2026 den sats for betaling af registreringsafgift for elbiler, der gælder i 2025, ligesom vi også viderefører den nuværende afgiftsfrie grænse for, hvornår der for en elbil skal betales registreringsafgift.
Den planlagte indfasning af registreringsafgiften for elbiler vil blive udskudt 1 år.
Den effektive sats og afgiftsfrie grænse for 2026 vil gælde i 2027, mens den effektive sats og afgiftsfrie grænse for 2027 vil gælde i 2028 osv.
Med lovforslaget understøtter vi den positive udvikling med flere elbiler på vejene, som vi har set de senere år.
Det mener jeg er rigtig godt.
Det her lovforslag indeholder også et forslag om at fritage elbiler, der anvendes til erhvervsmæssig persontransport, for CO 2 -ejerafgift og for grøn ejerafgift, f.eks. taxaer.
I dag er det alene, når der anvendes benzin- og dieselbiler, at de er fritaget for de her afgifter.
Afgiftsfritagelsen vil få virkning fra 1. januar 2016, hvor elbiler blev omfattet af CO 2 -ejerafgift og grøn ejerafgift.
Men den bestemmelse i loven blev ikke konsekvensrettet tilbage i 2016.
Endelig understøtter lovforslaget udbredelsen af CO 2 -fangst og -lagring.
Med lovforslaget fastslår vi, at der for den energi, der anvendes til CO 2 -fangst med henblik på geologisk lagring, skal betales den lavere procesafgiftssats.
Der er i dag ikke klare regler for afgiftssatsen for energi, der anvendes til CO 2 -fangst og -lagring.
Samtidig sikrer vi, at afgiften for CO 2 -fangst og -lagring bliver den samme, uanset hos hvilken virksomhed fangsten sker.
Lovforslaget understøtter dermed CO 2 -reduktioner ved den afsatte pulje til ccs-projekter, dvs. den pulje, som fra »Aftale om grøn skattereform for industri mv.« er afsat til CO 2 -fangst og -lagring.
Med de ord vil jeg sige tak for bemærkningerne, der har været.
Jeg glæder mig over opbakning fra de af kollegaerne, der har tilkendegivet det.
Der har også været kollegaer, der har tilkendegivet, at man har lyst til at stemme for noget og ikke noget andet.
Det synes jeg vi skal se på, for noget er finanslovsstof, og noget er ikke, så det ser jeg selvfølgelig positivt på.
Lad os se på det i den videre udvalgsbehandling.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-04:
Borgernes Parti er bilejernes parti.
Vi elsker biler, og vi elsker alt med motor.
Om det er el, diesel eller benzin, om de har fire hjul, om de har to hjul, eller om de har otte hjul, elsker vi alt, som kan transportere danskerne rundt og skabe en form for frihed.
Alt for længe har det her Folketing ført en politik, som straffer folk for at have et køretøj, og det skal vi have et opgør med.
I Borgernes Parti ønsker vi at fjerne registreringsafgiften fuldstændig både for elbiler, for dieselbiler og for benzinbiler, men også for autocampere, motorcykler og andre ting.
Det er en skat på mobilitet, det er en skat på vækst i samfundet, og det skal vi stoppe med.
Det går ganske enkelt ikke.
Folk har andre behov, end hvad de havde i 60'erne og 70'erne.
Vi skal også have kigget på elafgiften.
Den skal fjernes permanent, og diesel- og benzinafgiften skal fjernes.
Og så skal vi kigge på, hvorfor vi har sådan et forkvaklet system, som gør, at hvis du har en lidt ældre bil, får du en meget, meget høj ejerafgift på den.
Vi har drøngode biler, benzinbiler, som er 5, 6, 7 år, men som folk nu ikke kan køre rundt i, fordi de skal betale så høj en ejerafgift.
Der skal vi have et nyt system.
I Borgernes Parti foreslår vi, at vi laver et nyt, moderne system, som er baseret på nummerplader.
Så skal vi ikke have, ja, op mod 500 mennesker inde ved Motorstyrelsen, som skal sidde at arbejde med det her og regne på afgifter, og om det er op eller ned.
Nej, så kan borgerne selv derude via deres app betale én pris for en nummerplade, og hvis de har to biler, betaler de for to nummerplader.
Det er et simpelt system.
Det kan være appbaseret, man kan melde det til fra måned til måned, og man kan flytte sin nummerplade fra en vinterbil til en sommerbil fuldstændig uproblematisk.
Så er der nogle, der siger: Jamen, hvad skal sådan en afgift koste?
Det kan være, den pr. nummerplade ligger på omkring 2.500 kr.
Så vil der selvfølgelig være nogle, som siger: Hov, jeg betaler jo mindre lige nu i ejerafgift af min elbil.
Det har vi også tænkt på i Borgernes Parti, og derfor bliver der en indfasningsperiode, hvor man, indtil man sælger den bil og køber en ny bil, selvfølgelig kan blive på den gamle ordning, hvis man ønsker det.
På den måde gør vi det bedre, vi gør det billigere, og vi gør det lettere at være bilist i Danmark.
Det kommer til at gavne Danmark, det kommer til at gavne danskerne derude, og ja, samtidig fjerner det noget administration, noget bureaukrati og noget bøvl herinde, og ved I hvad?
Det trænger vi virkelig til herinde i Folketinget.
Tak for ordet.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-12-04:
Tak for det, formand.
Lovforslaget her har tre dele.
Første del udskyder den planlagte indfasning af en højere registreringsafgift på elbiler.
Det synes Liberal Alliance er en god ting.
Vi skal ikke beskatte det, vi gerne vil fremme.
Og så er det ingen hemmelighed, at Liberal Alliance har lidt større ambitioner på elbilers vegne end det, der er lagt frem her.
Men det er da trods alt et skridt i den rigtige retning, at vi ikke gør tingene værre.
Den anden del fritager elbiler anvendt til taxakørsel fra CO 2 -afgift.
Den tredje del, som mange vist har glemt i debatten her i dag, er, at vi med det her lovforslag tilføjer energi anvendt til CO 2 -fangst og lagring til listen over procesformål i energiafgiftsloven, hvilket betyder, at virksomheder kan få godtgjort afgifterne på den energi, de bruger til CO 2 -fangst – endnu et godt og grønt tiltag baseret på en afgiftslettelse.
Derfor kan Liberal Alliance godt stemme for det her lovforslag.
Sofie Lippert (SF), 2025-12-04:
Det forslag, vi diskuterer i dag, handler om nye biler, og jeg kender ikke så meget til nye biler til 30.000 eller 40.000 kr.
Der er jo en helt reel pointe i, at når vi snakker nye biler og afgifter, taler vi ofte om folk, der har lidt mere, og ikke om den helt almindelige dansker.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-04:
Men det ændrer jo intet ved, at man gjorde det dyrere for mennesker, der har de laveste indtægter, stik imod hvad SF gerne vil sige til befolkningen.
Man gjorde det dyrere for den enlige mor, som kun lige har råd til en bil til 30.000 eller 40.000 kr., at transportere sine børn frem og tilbage.
Nu siger man igen, at vi endnu en gang skal gøre det dyrere for folk at have en hvilken som helst bil.
Kan man i SF ikke godt se, at det her med, at man vil gøre det dyrere at være ganske almindelig dansker og få hverdagen til at hænge sammen, er langt væk fra den virkelighed, hvor danskerne i forvejen har svært ved at få det til at hænge sammen derude, hvad angår pengene?
Sofie Lippert (SF), 2025-12-04:
Den aftale, vi indgik i 2020 omkring registreringsafgiften på elbiler, handlede jo netop om at skabe en stor elbilpark, sådan at der på sigt kunne være brugte elbiler.
Det er noget, vi ser i dag, hvilket betyder, at flere almindelige mennesker kan få adgang til elbiler.
Dengang var det en prioritet at sørge for, at der kom mange elbiler ind på markedet.
Det er lykkedes nu, og derfor lavede vi den her udfasningsmodel, som regeringen nu udskyder, netop for at det over tid ville blive socialt afbalanceret.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-04:
SF siger, at det her ikke gavner folk med almindelige lønninger; de får ikke billige biler eller bedre muligheder for at købe biler på den her måde.
Men hvad var det, der skete, da den sidste bilbeskatningsreform kom og SF var med i den aftale?
For dem, der ligger med de laveste indtægter, er dem, der ikke har råd til at købe elbiler.
Det er dem, der stadig væk har en benzin- og dieselbil at måtte køre i, som måske er 5, 6 eller 7 år gammel.
Det var jo virkeligheden med den skattereform, som kom, så det er rimelig offensivt eller på jysk arrogant at stå at sige, at man taler for den almene dansker, når man var med til at gøre det langt dyrere for den almene dansker at transportere sig frem og tilbage til arbejde.
Sofie Lippert (SF), 2025-12-04:
Det er svært at forstå, hvorfor regeringen midt i en klimakrise og oven på milliardstore skattelettelser igen vil udskyde de højere registreringsafgifter.
Det her er ikke et forslag, der kommer til at gøre Danmark grønnere.
Det er simpelt hen en dårlig idé for vores klima og vores økonomi.
En analyse fra CONCITO viser, at elbilister allerede har fået 145 mia. kr. i skattelettelser over 10 år.
Det er konsekvensen af den aftale, vi indgik i 2020, hvor afgifterne blev sat så langt ned, at mange nye elbiler slet ikke betaler registreringsafgift.
Det gav mening i starten at gøre elbilerne attraktive, men det giver ikke mening længere for relativt dyre elbiler.
Der er ingen klimamæssig gevinst ved at udskyde de planlagte afgiftsstigninger, især ikke når ni ud af ti nye biler allerede er elbiler.
Markedet kan tydeligvis bære det.
Mens rige købere af dyre elbiler fortsat sparer penge, mister staten milliarder af kroner, der i stedet kunne være brugt på kollektiv transport, cykelstier og grøn infrastruktur.
Det er ting, der rent faktisk ville gøre en forskel.
Når både klimaforskere og bilbranchen – endda Dansk Industri og FDM – siger, at elbilerne betaler for lidt, burde regeringen lytte.
Skatteministeren har selv skriftligt positivt udtalt, at »den grønne omstilling koster noget«.
Og ja, det gør den, men derfor kan vi heller ikke blive ved med at udskyde de afgifter, der skal betale for den.
SF kan til gengæld godt støtte de to andre dele af forslaget, nemlig fritagelsen af nulemissionsbiler til erhvervsmæssig persontransport og udvidelsen af procesformål til CO 2 -fangst.
Det gør det lettere for virksomheder at investere i teknologier, vi får brug for, når vi skal nå vores klimamål.
Det giver jo god mening.
Men regeringen har valgt at pakke to fornuftige tiltag ind i et forslag, hvor hoveddelen peger i den forkerte retning, og derfor kan vi ikke stemme for helheden af forslaget.
Hvis regeringen deler forslaget op, er vi åbne for at stemme for de sidste to dele, men altså ikke udskydelsen af registreringsafgiften og endnu en klimaskadelig skattelettelse forklædt som grøn politik.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-12-04:
Sådan helt grundlæggende og fundamentalt og ideologisk er vi selvfølgelig enige.
Vi synes f.eks., det er underligt, når afgiften på en bil, som koster 419.000 kr., pludselig ryger fra 0 pct. og op til 60 pct., og det synes vi da ikke om.
Så politik handler jo om at lave nogle kompromiser og lave nogle aftaler og skaffe et flertal i Folketinget.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-04:
Ét er, når du ejer noget, men noget andet er, når du skal købe det, og det er jo simpelt hen her, hvor vi fra politikernes side går ind og adfærdsregulerer folk og siger, at vi nu skal straffe dig, hvis du køber noget, der er dyrt, selv om staten faktisk får momsindtægter på det, og der er bare hele den der grundlæggende tilgang til det, altså det, man prøver på at lægge på samfundet.
Der tænker jeg da, at man som et liberalt parti må arbejde imod det, og jeg hørte også, at Venstre sagde, at man faktisk var villige til at kigge på det.
Vi kan jo håbe, at magten skifter, og at Venstre igen kommer over til den blå familie, og så er det sådan noget, vi kan kigge på.
For det skal vi altså herindefra ikke lægge på borgerne derude, vel?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-12-04:
Der kommer også et knæk i forhold til beskatningen af fast ejendom, hvis ens hus er over en bestemt værdi – jeg kan ikke lige huske, hvad det er, i hovedet – og det er da bestemt ikke noget, som havde set sådan ud, hvis Venstre havde haft 90 mandater.
Men det har vi desværre ikke.
På trods af meningsmålinger, der går frem, er der dog endnu ikke nogen, der tyder på, at vi får 90 mandater.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-04:
Ja, det er vidunderligt at høre venstrefløjen snakke om beskatning.
Men der var lige en enkelt ting, som ordføreren sagde deroppe på talerstolen, og som jeg gerne ville høre.
For hvorfor er der det her knæk?
Der er folk i Danmark, som går meget på arbejde, og som bliver hårdt beskattet af deres løn, og som så vælger at bruge nogle penge, altså deres egne penge, på at købe en bil, som så koster mere.
Hvorfor er det sådan, at vi har den misundelsesafgift, som jeg simpelt hen vil kalde den?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-12-04:
Ja, markedet klarer sig i meget høj grad fint, fordi markedet har fået en hjælpende hånd, sådan at der er en kæmpestor forskel på, om man køber en elbil eller man køber en dieselbil.
Selvfølgelig har det en betydning, om man skal betale en høj afgift eller man ikke skal betale en høj afgift.
Leila Stockmarr (EL), 2025-12-04:
Men det er jo netop hele humlen ved det, når vi i klokkeklare svar fra Skatteministeriet har fået at vide, at en udskydelse af registreringsafgiften – som vil efterlade et hul i statskassen, og som jo også er et brud på en aftale, som i hvert fald Socialdemokratiet har lavet med SF, Enhedslisten og Radikale – ikke vil betyde noget for antallet af solgte elbiler.
Hvordan forholder ordføreren sig til det svar, at udskydelsen ikke vil betyde, at flere mennesker vil købe elelbiler, fordi markedet allerede klarer sig fint, og at det ikke vil skade salget af elbiler at indføre en registreringsafgift?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-12-04:
Prøv at høre her: Vi ændrer jo ikke noget i forhold til de afgiftssatser, vi har nu.
Vi fortsætter med de afgiftssatser, vi har, og de har medført en revolution.
Der er ikke mange andre steder i hele verden, hvor der er så mange elbiler som i Danmark og Norge, og det er der jo bl.a., fordi vi har nogle tårnhøje registreringsafgifter på dieselbiler og benzinbiler, som man ikke har i så mange andre lande.
For de har i andre lande ikke de her meget, meget høje registreringsafgifter på biler, som vi har i Danmark.