runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-10:
Men var det ikke bedre at lade markedet regulere det i stedet for at give en omlægningsstøtte?
Så har økologerne jo også sværere ved at omlægge tilbage, hvis de ikke ønsker at fortsætte et økologisk landbrug.
Så jeg forstår ikke, hvorfor det ikke bare kan foregå på frie markedsvilkår.
Altså, det vil jo tilpasse sig efter den efterspørgsel, der er.
Lise Bech (DF), 2020-12-10:
Det er så, fordi man de første år, man omlægger, ikke kan sælge det som økologiske varer.
Derfor er der en økologistøtte, omlægningsstøtte, til det.
Carl Valentin (SF), 2020-12-10:
Normalt vil det være vores landbrugsordfører, hr. Rasmus Nordqvist, der tager sager som den her, men jeg har fået æren af at gå op og sige min uforbeholdne mening.
Og den er, at jeg synes, det er helt åbenlyst, at det her er et drilleforslag, som skal genere økologer og sværte økologien til.
Vi ved godt, at Nye Borgerlige generelt er relativt uinteresseret i at bekæmpe klimakrisen, og de står også uden for den klimalov, som vi har lavet i fællesskab her i Folketinget.
Men her foregiver man så pludselig at være meget optaget af klimakrisen for at gå til angreb på landbruget.
Men det giver ikke nogen mening at gå målrettet efter økologien.
Økologien bidrager positivt til vores sundhed; den bidrager positivt i forhold til den omkringliggende natur.
Og nu har der været en debat om unfair konkurrencevilkår som følge af subsidiering, og der tror jeg bare, man skal huske på, at der faktisk er en unfair konkurrence i dag.
Men den er altså ikke til økologernes fordel – den er i allerhøjeste grad til det konventionelle landbrugs fordel.
For de konventionelle betaler ikke for den ekstra skade, de gør på vores natur; de betaler ikke for den ekstra skade, de gør på vores drikkevand; de betaler ikke for de konsekvenser, der potentielt kan være ved øget antibiotikaresistens som følge af det ekstremt høje antibiotikaforbrug i den konventionelle produktion.
Og derfor bliver der skabt nogle unfair konkurrencevilkår som følge af de negative eksternaliteter, som økonomer ville kalde det, som der er ved konventionel produktion.
I stedet tørrer det konventionelle landbrug regningen af på os andre, og så længe de gør det, er der rigtig god grund til at subsidiere det økologiske landbrug, så de også kan være med i konkurrencen.
Hvis man er oprigtigt interesseret i at reformere vores landbrug og styrke vores kamp mod klimakrisen, er det oplagte jo ikke at gå til kamp mod økologien; så er det oplagte at satse på en langt mere plantebaseret produktion og sikre, at vi reducerer vores intensive animalske produktion, som optager kæmpestore arealer, som har kæmpe konsekvenser for vores klima.
Hvis Nye Borgerlige ønsker at komme ind i klimakampen i forhold til landbruget, synes jeg det vil være meget kærkomment.
Men så håber jeg, at man vil kæmpe for at få reduceret vores intensive animalske produktion i stedet for at gå til angreb på økologerne.
Det var i virkeligheden, hvad jeg havde.
Tak for ordet.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-10:
Jamen Nye Borgerlige mener også, der skal være økologi på hylderne, selvfølgelig: Når forbrugerne efterspørger det, skal de også have det.
Vi mener bare ikke, at vi skal forvride konkurrencen mellem det konventionelle og det økologiske landbrug.
Men som jeg også nævnte over for ministeren, er vi, når vi taler klima, nødt til at se på det globalt.
Jamen vi er jo heller ikke imod plantebaserede fødevarer, og det er sådan set ligegyldigt, om det bliver produceret økologisk eller konventionelt.
Det har jo ikke noget med økologi i modsætning til konventionel produktion at gøre.
Men altså, nu taler vi jo altid om, at Danmark skal være et foregangsland.
Hvis vi rykker produktion til udlandet, så vi samlet set udleder mere CO 2 , mener ordføreren så også, at vi vil være foregangsland på det område?
Tror ordføreren så også, at verden vil følge efter os på det område?
Hvad ville der ske, hvis vi omlagde hele verdens produktion til økologi?
Anders Kronborg (S), 2020-12-10:
Jeg tror, det er muligt, at vi kommer ud på den her klimarejse, hvor vi stadig kan bevare danske arbejdspladser i Danmark.
Og det er også derfor, jeg hilser velkommen, at et bredt flertal i det her Ting står bag en klimalov, hvor vi skal reducere drivhusgasserne med 70 pct. inden 2030.
Nu kommer vi jo til at forhandle hele landbrugsområdet på den anden side af nytår, og der er det også Socialdemokratiets ambition, at vi skal lande en bred aftale, så der kan være stabilitet om de fremtidige rammevilkår.
Jeg ser faktisk, at Nye Borgerlige vil skabe ustabilitet omkring rammevilkårene her i forhold til økologien ved med ét slag at fjerne støtten.
Tusind tak til Venstres ordfører.
Det er jo ikke første gang, at vi har fornøjelsen af at diskutere økologi her i Folketingssalen.
Jeg har ved tidligere lejligheder syntes, at der har været lidt uld i mund hos Venstre, når vi har snakket om de økologiske målsætninger.
Så jeg vil bare lige benytte lejligheden til at spørge, om Venstre kan bakke fuldstændig – som i fuldstændig – op om de skarpe og meget præcise og målrettede initiativer, som regeringen agter at tage på økologiområdet.
Erling Bonnesen (V), 2020-12-10:
Tak for det.
Økologien er også en helt central del af det danske fødevareerhverv og den danske fødevaresektor, og det bidrager både til vækst og arbejdspladser.
Samtidig er der en stigende efterspørgsel fra forbrugerne efter økologiske varer, og i Venstre ønsker vi jo frit valg for forbrugerne og et stort, alsidigt udvalg af danske fødevarer, herunder også økologiske.
Venstre har jo også bakket op om tilskud til økologi, og mens vi har haft regeringsansvaret, har vi også været med til at omlægge historisk mange hektar landbrugsjord til økologisk drift.
Så i Venstre kan vi sige, at vi kan lide alle fødevarer i Danmark, der overholder de gældende regler, vi har til vores fødevaresikkerhed og fødevarekvalitet.
Så er det forbrugerne, der bestemmer, hvad der skal på tallerkenen, og der har vi også set en stigende efterspørgsel efter økologi, og det skal man selvfølgelig bare betjene sig af.
Og på den baggrund afviser vi beslutningsforslaget fra Nye Borgerlige, og jeg skulle hilse fra Det Konservative Folkeparti, som var akut forhindret, og sige, at de også afviser beslutningsforslaget.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-10:
Jamen det er jeg da ked af at høre.
Venstre går jo normalt ind for fri og fair konkurrence, og det er ikke et spørgsmål om, at der ikke skal være økologi.
Det er kun et spørgsmål om, at det skal være forbrugerne, der vælger.
Hvorfor mener ordføreren så, at der skal indføres særlige tilskud til økologi i stedet for bare at overlade det til forbrugerne at vælge de produkter, de gerne vil have?
Erling Bonnesen (V), 2020-12-10:
Vi synes om den frie konkurrence, men som jeg også lige har hørt i debatten med ministeren, vil jeg da opfordre Nye Borgerlige til at prøve under udvalgsbehandlingen at stille en række spørgsmål for at få afklaret de ting, som også ministeren fremhævede, så der bliver et helt klart grundlag at tage stilling til tingene på.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-10:
Nu går næsten fire femtedele af den danske landbrugsproduktion til eksport, og det konventionelle landbrug skal konkurrere med eksportmarkederne i Sverige, Nordtyskland og England m.fl.
Er ordføreren enig i den antagelse, at det kræver, at det danske konventionelle landbrug sikres fair konkurrencevilkår i forhold til det økologiske landbrug?
Det er altså en forudsætning.
Erling Bonnesen (V), 2020-12-10:
Generelt går vi i Venstre, som vi også har markeret ved adskillige lejligheder, ind for gode rammevilkår for dansk landbrug og fødevaresektor for at styrke konkurrencevilkårene, så det er på lige vilkår.
Nu nævner ordføreren selv andre lande, og da Danmark selvfølgelig også efter vores opfattelse netop fortsat skal have en stor eksportorienteret landbrugs- og fødevaresektor, skal de selvfølgelig have gode konkurrencevilkår.
Men i forhold til de enkelte produktionsgrene vil jeg opfordre ordføreren til at prøve at stille nogle spørgsmål under udvalgsbehandlingen og få klaret det af, for jeg tror ikke, at det er helt så firkantet, som det lige er stillet op.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-10:
Jeg synes, at det vil være mere oplagt og rimeligt, hvis det var sådan, at jeg oplevede, at der var en stor efterspørgsel efter det her.
Den efterspørgsel ser jeg ikke derude, og det baserer jeg også på, at jeg jo, og det troede jeg egentlig også at Nye Borgerlige havde, har stor tillid til markedsøkonomiens logikker, som jo bl.a. er, at der, hvis der er efterspørgsel efter noget, også tit er nogle, der kommer og er villige til at udbyde det.
Der må jo angiveligt ikke være en tilstrækkelig stor efterspørgsel, eftersom enhver virksomhed fra i morgen jo bare kunne begynde at mærke sine produkter med det her, hvis man ønskede det.
Men den efterspørgsel må jo ikke være der, siden det ikke er sket.
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-10:
Ja, det kan de jo gøre, så jeg vil foreslå, at man som forbruger går til virksomheden og siger: Jeg vil kun købe det, hvis det ikke er halalslagtet.
Der er jo ikke noget, der taler som pengepungen.
Så lad os da endelig få forbrugerne af sted, så de kan stille det krav, og så kan vi jo se, om det kan slå igennem.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-10:
Det kunne jo også hænge sammen med, at det ikke var en fordel for fødevareproducenterne at mærke det.
Det kan jo godt være, at ønsket er der, men at det netop ville få forbrugerne til at fravælge producentens varer.
Så er det jo klart, at det ikke bliver gennemført.
Kan ordføreren ikke se, at det kunne være en mulig forklaring?
Carl Valentin (SF), 2020-12-10:
Nej, det mener jeg ikke.
Jeg mener godt, at man kan undersøge det selv.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-10:
Jeg må igen sige, at der er altså noget dybt paradoksalt over at se venstrefløjens partier, som jo normalt er de mest ateistisk bekendende partier, være dem, der mest aktivt modarbejder, at man kan fravælge fødevareprodukter og andre produkter, som decideret er velsignet af religiøse hensyn.
Det er jo, som om man er blevet så forhippet på at tækkes muslimerne, at man fuldstændig har glemt, hvor man kommer fra.
Det her er det glade vanvid.
Men jeg vil egentlig sige til hr. Carl Valentin, som jeg kan forstå er vegetar eller veganer, eller hvad det er, og fred være med det, at jeg går ud fra, at hr. Carl Valentin er bekendt med, at masser af varer på de danske hylder, som ikke er fødevarer, i dag er halalcertificerede.
Det er kosmetikprodukter, shampoo, tandpasta osv., som jeg kunne have hr. Carl Valentin mistænkt for at bruge lidt af.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge, hvordan han fra sit ideologiske ophav har det med, at når folk handler de her varer, er de i fuldstændig uvidenhed om, om de køber noget, der bare er et almindeligt produkt, eller om de køber noget, som er halalcertificeret, og at der dermed går penge til organisationer, som, tror jeg, både hr. Carl Valentin og jeg er enige om, at vi helst ikke ser har stor indflydelse i verden.
Carl Valentin (SF), 2020-12-10:
Det her handler jo ikke om at tækkes muslimer, sådan som hr. Morten Messerschmidt siger i starten.
Det, vi siger her, er, at det er lidt langt at gå at lave en decideret mærkningsordning, og at det er noget, man skal beslutte på EU-niveau og ikke i Folketinget.
Med hensyn til alle mulige andre produkter: Jeg går ikke så meget op i, hvorvidt et produkt er blevet velsignet eller ej, altså om man har lavet en velsignelse i forbindelse med slagtning af dyr.
Jeg er selv ateist, og derfor betyder velsignelsen ikke noget for mig.
Jeg er dog helt overbevist om, som ordføreren påpeger, at der godt kan ende nogle penge nogle steder, hvor jeg som forbruger egentlig ikke er specielt begejstret for det.
Derfor er forbrugeroplysning jo en generel udfordring og ikke noget, der kan indsnævres til, at der er det her enkelte område, som er så vigtigt, at man skal have en specifik mærkningsordning lige præcis i forbindelse med halal.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-10:
Lad os så fokusere på det praktiske, for hr. Carl Valentin siger, at man fra SF's side gerne vil arbejde med det her i EU – i hvert fald måske.
Jeg vil så høre, om det er noget, som hr. Carl Valentin har talt med fru Margrete Auken om, for jeg stillede nemlig forslaget i Europa-Parlamentet, da jeg havde privilegiet at tjene i Bruxelles, og der var fru Margrete Auken en af dem, der var allermest imod det her.
Jeg tror, hun mente, at det var noget, der udskammede muslimer osv., og det var jeg jo sådan set enig i.
Jeg synes bare, det var en god ting, for jeg bryder mig ikke om halalcertificeringer.
Men jeg vil så bare høre hr. Carl Valentin, om folketingsgruppen overhovedet står i forbindelse med EP-gruppen nede i Bruxelles og har sørget for, at det er dem, der kæmper for, at forbrugerne ved, at der bliver givet penge til mørkemænd nede i Mellemøsten, når de køber en tube Colgate.
Carl Valentin (SF), 2020-12-10:
Det, jeg sagde, var, at hvis man ønsker en mærkningsordning, er det på EU-niveau, man skal arbejde for det.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-10:
Jeg beklager, formand.
Og tak for forståelsen.
Men vores synspunkt er sådan set det samme som det, vi mente for ikke så lang tid siden, da vi havde en næsten identisk debat.
Vi har fuld forståelse for, at der er mange, der gerne vil kunne fravælge eller tilvælge halalprodukter, altså hvis det er sådan, at man ønsker det.
Jeg er selv ikke en kæmpe fan af halalprodukter.
Jeg har set halalslagtning ske i Mellemøsten, og jeg ved også, at den måde, halalslagtning foregår på i Danmark, om end det er med bedøvelse, er noget, som mange heller ikke synes er optimalt.
Så vi er store tilhængere af en form for mærkning.
Men vi er jo selvfølgelig også bevidste om, at vi samarbejder med andre EU-lande, og derfor ville en decideret tvungen mærkningsordning skulle forhandles med andre lande i EU.
Det ville være fint for os, hvis det var sådan, at hele EU bakkede op om det.
Derfor synes jeg, at vi faktisk er kommet nogle rigtig gode skridt i den rigtige retning.
Sidst vi debatterede det her, åbnede både Socialdemokratiet, Venstre og andre partier op for muligheden for en frivillig mærkningsordning – på samme måde som med andre mærkningsordninger for dyrevelfærd, der allerede findes i dag.
Og hvis vi så f.eks. kunne få Fødevarestyrelsen til at administrere det, ville vi komme et skridt i den rigtige retning.
Det er meget vigtigt at sige til det, vi hører fra Det Radikale Venstre og fra SF, om, at der slet ikke er nogen efterspørgsel efter halalmærkning, at det ved vi jo ikke, fordi der ikke er nogen form for halalmærkning, sådan som det er lige nu.
Jeg tror selv, at der vil være en del.
Så det er der, hvor vi Konservative står.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-10:
Tusind tak.
Jeg blev lidt bekymret, da jeg hørte den første del af ordførerens tale, men så fik ordføreren i hvert fald talt sig lidt hen ad den rigtige vej – og tak for det.
Så kunne jeg egentlig godt tænke mig høre ordføreren, hvordan Det Konservative Folkeparti så stiller sig, når vi taler om alle varer, der er halalcertificeret, altså så det ikke bare er kødet, vi taler om, men alle varer, som er halalcertificeret.
Har Det Konservative Folkeparti så den samme holdning?
Det ville i så fald glæde mig.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-10:
Men igen er det jo meget vanskeligt, hvis forbrugeren selv skal lave de undersøgelser.
Det kræver jo, at man sætter sig ind i det og undersøger en masse ting.
Mener ordføreren ikke, at lige præcis det, jeg nævner her, er så alvorligt et problem, at vi burde lave en mærkningsordning for halalkød?
Carl Valentin (SF), 2020-12-10:
Jeg synes, det er ekstremt bestialsk at slagte dyr uden bedøvelse.
Så det er jo muligt at tilgå den information på anden vis, hvis det er noget, man går meget op i, og det vil jeg da opfordre til.
Hvis man af dyrevelfærdsmæssige hensyn ikke ønsker at købe kød fra dyr, der er halalslagtet uden bedøvelse, så synes jeg man skal gøre, hvad man kan, for at undgå det, og det kan man også godt i dag.
Marie Krarup (DF), 2020-12-10:
Det er jo så bare ærgerligt, at ordføreren ikke har kunnet finde et eneste overbevisende argument, så den kø er meget, meget kort, og det er oppe på talerstolen, kan jeg høre.
Men det er en megen hoven tilgang at have til forbrugerne.
Altså tænk, om man sagde det samme til folk, der går op i gluten.
De ved alt om, hvad der er gluten i, så hvorfor skal vi sætte et mærke om det på.
Det gør mange producenter, de laver en mærkning af glutenfri produkter.
Det er da god service over for folk, selv om folk, der er glutenallergikere ved gud ofte har rigtig, rigtig god forstand på det.
Hvorfor kan man ikke gøre det samme her?
Det er så hovent, og jeg synes, at det er groft over for den almindelige forbruger, at man ikke vil give den oplysning.
Det er virkelig besynderligt, at man forsøger at argumentere for det, for man gør det jo ikke ordentligt.
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-10:
Vi har på intet tidspunkt haft en finger i glutenlovgivning; det er noget, der er hundrede procent en sag mellem forbrugere og virksomheder og producenter og detailhandel.
Så egentlig synes jeg et eller andet sted også, at hvis det her virkelig er udtryk for så stort et behov, så lad den interesseorganisation, som Dansk Folkeparti også snakkede om, tage fat i det her og se, om det rent faktisk har gang på jord, altså om der er virksomheder og detailhandel, der synes, at det er en god idé at gå den vej.
Jeg synes ikke, vi skal detailstyre det her inde fra Christiansborg – det må være en sag mellem dem.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-10:
Jeg tror, at fru Kathrine Olldag havde fuldstændig ret, da hun sagde, at det her ville være et fordyrende element for mange virksomheder.
For det er klart, at hvis man fandt ud af, at en tube tandpasta fra Colgate og makeup fra nogle franske producenter og andre varer, som de fleste mennesker betragter som fuldstændig sekulære, var halalcertificeret, så tror jeg, at der er rigtig mange forbrugere, der ville vælge det fra.
Jeg tror, at hvis man fik obligatorisk halalmærkning, ville der være mange, der ville sige: Nej, selvfølgelig vil jeg ikke støtte formørket propaganda fra Mellemøsten, ligesom Det Radikale Venstre altså forsøger at gøre.
Men det, der er sagen her, er jo, hvorfor det egentlig ikke er en del af religionsfriheden, som jeg forstår De Radikale hylder, at være i fred for andres religion?
Altså, jeg ved jo ikke, om fru Kathrine Olldag som sine mange partifæller er ateist, men hvis hun nu er, kunne det så ikke være rart, at man kunne fravælge at støtte religiøse foreninger, som man altså ikke abonnerer på?
Og er det ikke sådan generelt et meget godt radikalt udgangspunkt, at man ikke bare har lov til at tro på det, man vil, men også være i fred for det, andre tror på?
Marcus Knuth (KF), 2020-12-10:
For at være helt ærlig er det, vi har diskuteret, halalmærkning i forhold til slagtning, og der er jo to aspekter i det her.
Der er dyrevelfærden, altså selve slagtemetoden, og så er der det religiøse, altså om vi skal have produkter i Danmark, eller om vi skal kunne fravælge produkter, der er slagtet efter et islamisk ritual.
Nu hørte jeg ordføreren før nævne Toblerone, og det har vi simpelt hen ikke diskuteret i vores gruppe.
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-10:
Der er jo mange ting, det kunne være rart at være i fred for, når man sådan bevæger sig rundt i samfundet – altså man kunne vælge til og fra – men fordi vi jo lever sammen i et samfund, hvor der skal være plads til alle, som jo er vores udgangspunkt, så er der også en bagatelgrænse.
Og hvis jeg en dag skulle få lyst til et stykke kylling, ville det simpelt hen være ret lige meget for mig, hvorvidt den var halalslagtet eller ej, når jeg sådan lige har læst op på, hvad det egentlig betyder at være halal.
Jeg synes, det lyder ekstremt fredeligt.
Så er der mange ting i hverdagen, som jeg måske egentlig også har lyst til at være fri for.
Nu ved jeg, at hr. Morten Messerschmidt går meget op i kristendom, men jeg synes, at der er mange kristne ting, som jeg synes det kunne være rart at vælge fra; men det kan vi så tage en anden dag.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-10:
Det er interessant her, fordi Det Radikale Venstre jo normalt er et parti, som går utrolig meget op i, at folk skal have mulighed for at dyrke deres religiøse synspunkter, gå klædt, som de mener en gud har bedt dem om, ja, på alle mulige måder gebærde sig.
Og normalt er Det Radikale Venstre jo også et parti, der hylder, at man ikke tror, altså videnskaben, fremskridtet osv., écrasez l'infâme, som Brandes citerer i det uendelige.
Men lige når det kommer til det her spørgsmål, så fastholder Det Radikale Venstre altså, at forbrugerne, danskerne, skal være i uvidenhed, sådan at man imod sin vilje kan støtte religiøse bevægelser og propaganda for dem, som man ikke ønsker.
Det er da en helt underlig udlægning af radikalismen, som fru Kathrine Olldag er repræsentant for.
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-10:
Jeg synes faktisk, at vi har gennemgået meget tydeligt, hvorfor det er, at den her mærkning egentlig vil fungere rigtig dårligt i den praktiske virkelighed eller i den funktionelle virksomhed.
Der er både de økonomiske hensyn, og der er selvfølgelig også det der med, at vi ikke blander os i de religiøse hensyn.
Det her handler om fødevaremærkning og hverken om udlændingepolitik eller om religiøse hensyn.
Så for os at se er det her et spørgsmål om, at der er sådan en bagatelgrænse, når vi snakker om, hvad det er, vi skal finde os i og ikke skal finde os i – og den er simpelt hen overskredet her.
Jamen vi afviser bare det her forslag af de grunde, som ministeren også har fremhævet, og længere er den egentlig ikke.
Carl Valentin (SF), 2020-12-10:
Der er jo fremsat flere lignende forslag om det her tidligere.
Jeg mener, det er tredje gang nu, vi behandler et forslag af den her karakter.
Jeg kan faktisk huske den første gang, vi behandlede et af dem her.
Der endte jeg med at få en lille smule ros af hr. Morten Messerschmidt, fordi jeg var relativt åben over for forbrugeroplysninger, og det er egentlig stadig væk mit synspunkt.
Altså, jeg synes, det er vigtigt, at forbrugerne har indsigt i, hvad det er, de køber.
Jeg synes egentlig også, at det er nogle valide argumenter, der kommer: Hvis man af religiøse årsager ønsker at fravælge halalkød, må det også gerne være nemmere at kunne gøre det.
Jeg synes til gengæld, det er mærkeligt, at det her forslag bliver ved med at blive fremsat, får man løber jo tydeligvis panden mod muren.
Altså, ministeren har jo også understreget, at det her er noget, der skal løses i EU-regi, og at en mærkningsordning ikke har nogen gang på jord.
Så jeg håber egentlig, at de forslagsstillere, der er, vil arbejde med, hvordan vi kan sikre bedre forbrugeroplysning generelt på en anden måde end ved at gå ind og lave en decideret mærkningsordning.
I øvrigt vil jeg også i forhold til mærkningsordninger minde om, at man jo kunne lave en mærkningsordning for rigtig, rigtig mange ting, og så handler det om, hvad man synes er meget centralt.
Der er f.eks. mange forbrugere – det er min oplevelse – som ønsker at tilvælge produkter, som er produceret under gode arbejdsvilkår; det kan også være meget uigennemskueligt, og det kunne man jo også arbejde med.
Der vil jeg bare sige, at man jo bliver nødt til at udvælge nogle få ting, så der ikke er krav om, at der skal være tusind forskellige mærker på vores varer, og der er halal i min optik nok ikke så højt på prioriteringslisten.
Men hvis man har nogle gode idéer til, hvordan vi kan sikre bedre forbrugeroplysning på anden vis, så vil Socialistisk Folkeparti gerne overveje det, for vi synes egentlig, det er fint, at der for forbrugerne er gennemsigtighed i forhold til de produkter, de til- og fravælger.
Tak for ordet.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-10:
Tak for det.
Det glæder mig da, at ordføreren er enig i, at det skal være nemmere at være forbruger, hvis man gerne vil træffe nogle valg.
Men jeg synes, det her er et meget alvorligt område.
Når vi ser på dyrevelfærd, er det jo sådan, at der i andre lande i EU bliver halalslagtet uden bedøvelse, og de varer sælges i Danmark.
Hvad mener ordføreren om det?
Nu var der en tidligere, der foreslog mig, at jeg bare kunne blive vegetar, men det synes jeg så ikke er en god løsning for mig.